Dobro jutro, dober dan. Prosim vse poslanke in poslance, da zasedejo svoje sedeže. Pričeli bomo z nadaljevanjem 13. izredne seje državnega zbora Republike Slovenije. Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje, s tem tudi pričenjam nadaljevanje 13. izredne seje državnega zbora. Obveščen sem, da so zadržni in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Aurelio Juri do 17. ure, Samo Bevk, mag. Milan M. Cvikl, Ljubo Germič, Feri Horvat, Franc Kangler od 14. ure dalje, Bojan Kontič, Dimitrij Kovačič, Darja Lavtižar Bebler, Rudolf Moge, Milan Petek, Vili Rezman in Davorin Terčon. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVO DOPOLNJENEGA PREDLOGA PRORAČUNA REPUBLIKE SLOVENIJE ZA LETO 2007. Ob tem vas seznanjam, da je predviden skupen čas razprave 5 ur in 30 minut. Dopolnjen predlog proračuna Republike Slovenije za leto 2007 je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije, zato besedo dajem predstavniku vlade za dodatno obrazložitev. Dr. Andrej Bajuk, prosim. Predstavnik vlade dr. Andrej Bajuk pravi, da so oba proračuna predstavili istočasno, zato besedo dajem predsedniku odbora za finance in monetarno politiko, ki je predlog proračuna za leto 2007 obravnavalo kot matično delovno telo. Gospod predsednik Bojan Starman izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani! Odbor za finance in monetarno politiko je na svoji 11. seji 3.12. obravnaval tudi predlog proračuna za leto 2007. Dobili smo ustrezno pojasnilo predstavnikov ministrstva, gospoda ministra glede dopolnjenega predloga. Dopolnjeni predlog ima 71,9 milijonov večje prihodke in tudi odhodke zaradi spremenjene strukture, strukturnih skladov, črpanje evropskih sredstev in porabe ter ima na odhodkovni strani prerazporeditve v višini 3 milijarde tolarjev zaradi zagotavljanja dodatnih sredstev transferom posameznikom in zavodu za invalidsko in pokojninsko zavarovanje. V tem predlogu so bili tudi upoštevani predloge DeSUS-a za povečanje sredstev veteranskim organizacijam in predlog narodnosti, da se povečajo investicije za šolstvo, narodnosti, to je bilo upoštevano v samem predlogu. V sami razpravi je bilo postavljenih vrsto vprašanj o smiselnosti obravnave predloga proračuna za leto 2007, saj je cela vrsta stvari, ki niso jasne, na osnovni katerih ni možno predvidevati pravilno odhodkov za leto 2007. Seveda je to res, po drugi strani je pa res, da zakon o javnih financah zahteva, da sprejmemo oba proračuna za leti 2006 in 2007 in isti zakon nas tudi navaja, da je potrebno ustrezno korigirati z rebalansom proračun, če je to potrebno. Glavni očitki so bili v tej smeri, da dopolnjen predlog proračuna ne upošteva predvidenih reform v naši državi, ne upošteva nove finančne perspektive Evrope in verjetno tudi nekaterih drugih zadev. Res je, ta predlog vlade ne predvideva, izhaja iz stanja, kakršno je in predvideva pač izhodišča, ki so veljala za pogajanja z evropsko perspektivo do sedaj in do sedaj sprejete predloge in reforme na področju davčnih politik. Bilo je tudi povedano, da je velika možnost, da se javni primanjkljaj bistveno poveča, do 2.7, to je bilo v diskusiji pokazano. Vse te odgovore seveda je ministrstvo za finance oddalo na sami seji. Strah za povečanje predvsem zaradi zadolževanja občin, ki imajo teoretsko možnost do 300 milijard, je bilo povedano. Ta strah seveda ni utemeljen, saj ta predlog proračuna navaja zelo točno stanje javnih financ in tudi dolga javnih financ, ki naj bi bil konec leta 2006 29.5 bruto domačega proizvoda in konec leta 2007 29.8, skupni primanjkljaj pa naj ne bi presegel v letu 2006 1.41, v letu 2007 je pa 1.21% bruto domačega proizvoda. Tudi če je dolgočasno poročati o proračunih, mislim pa, da je to najbolj pomemben dokument, ki ga sprejemamo, bi mogoče na koncu samo osvežil nekatere številke, o katerih bomo danes odločali. Ocena bruto domačega proizvoda temelji na rasti 4% in inflaciji za leto 2006 2.5 in za leto 2007 2.3%, kar pomeni, govorimo o letu 2007 o BDP-ju 7492 milijard tolarjev in od tega bomo porabili v proračunu 1954 milijard, kar pomeni 26.09%, to je bistveno manj, kot načrtujemo za leto 2005. Skupna poraba vseh blagajn bo pa znašala 3225 milijard oziroma 44.39% BDP. Še enkrat ponovim še vse ostale blagajne, ki jih ponavadi pozabimo: občinske 406, pokojninska 983 in zdravstvena 468 milijard tolarjev. Hvala lepa.
Hvala vam. Mi prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Najprej bo podala stališče poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke. Kolega Bogdan Barovič. Izvolite, prosim.
Hvala lepa, predsedujoči. Spoštovane kolegice, kolegi, predstavniki vlade. Govorimo o predlogu proračuna za leto 2007, pa vendarle ocenjujem, da je bilo s strani mojega poslanskega kolega, kolega Slovenske nacionalne stranke, gospoda Saša Pečeta povedano že pri obrazložitvi pri proračunu leta 2006 dovolj. Pa vendarle je potrebno o proračunu za leto 2007 povedati nekaj več. V prvi vrsti sem bil med kolegicami in kolegi v Slovenski nacionalni strank pristaš tega, da bi celo predlagali vlade, da naj ne sprejema proračuna za leti 2006 in za 2007. To je bilo v samem začetku. To pa preprosto zato, ker bo uvedba evra po moji presoji, glede na to, da že dolgo časa sodelujem aktivno v odboru, prej pa v komisiji za evropske zadeve, uvedba evra bo spremenila po naši presoji, presoji Slovenske nacionalne stranke, sliko proračuna za leto 2007. To so dejstva. Po drugi strani je, za vlado seveda govorim, to pa ni moje mnenje, vlada ravnala zelo premeteno in si je v zakonu o izvrševanju proračuna pravzaprav dala možnost, da bo sama sebe pooblastila, da bo lahko izvajala marsikatere spremembe, za katere smo v Slovenski nacionalni stranki v dvomih, da bi se prepuščale odločanju samo vladi. Bistveni problem, ki ga v Slovenski nacionalni stranki za proračun leta 2007 vidimo, je uvedba evra. Statistični pokazatelji uvajanja evra v vseh državah EU, torej v 15-ih starejših članicah, pa tudi pokazatelji v 10 novih kažejo, da uvedba evra avtomatično pomeni povečevanje cen. Višanje cen ogroža socialno varnost, to so pač posledice. In ogrožena socialna varnost se bo morala na en način pokrivati tudi skozi proračunska sredstva v prihodnjem finančnem obdobju. Ta proračunska sredstva pa bo najbrž vlada lahko zbrala samo z dvigovanjem davka na dodano vrednost, kar pomeni, da smo z enim poskusom vlade na eni strani poenotenje davčne stopnje dosegli nek trenuten mir, ki pa bo prerasel po uvedbi evra v ponovno spreminjanje davčne stopnje. V Slovenski nacionalni stranki se bojimo, da se bo določena davčna stopnja povišala več, kot bi se lahko, recimo, več kot za pol procenta. Prepričani smo. Prav tako je ob proračunu za leto 2007 potrebno povedati, da velja enaka vladna usmeritev kot v letu 2006 in da po mnenju Slovenske nacionalne stranke ima nekatere pomanjkljivosti, pri katerih bi se osredotočil na, kljub temu, da je bilo veliko govora, zares preveliko povečanje porabe za, razumite pozitivno oziroma normalno, za represivne organe. Prav tako nas čudi, da je Slovenija najbolj pridna država v EU in da želi že v letu 2007 preiti na 100% subvencije v kmetijstvu, kar seveda nobena od 25 članic držav EU ni in ne bo storila. Jaz pač tega podatka nimam, če je res, hvala za vedenje, sem malo bogatejši za znanje. Med stvarmi, ki smo jih ugotovili v Slovenski nacionalni stranki pri pregledu proračuna za leto 2007, pa nas seveda zanima oziroma lahko rečem, kar moti, da pri oblikovanju obeh proračunov čutimo, da ni bilo dovolj pogovora s socialnimi partnerji. Ni bilo dialoga s socialnimi partnerji. Seveda pa kot bom rekel, delno, ne zdaj 100%, ampak delno poznavalec tudi lokalne samouprave in regionalnega razvoja na dveh nivojih, torej znotraj države in Evropski uniji, ocenjujem, da proračun za leto 2007 ni ravno usklajen z možnostmi in finančnimi načrti razvoja lokalne samouprave, regionalnega razvoja na nivoju NUTS2 in NUTS3. Prepričani smo v Slovenski nacionalni stranki, da ne glede na to, kakšna bo odločitev, ki je sicer najbrž že znana, proračun za leto 2007, da bo ta vlada morala marsikaj spremeniti. Bojim se, v imenu Slovenske nacionalne stranke govorim, da v negativno smer, da bo morala povečati davke, da bo morala izdelati rebalans. Upam pa, da bo te stvari vlada počela v soglasju in usklajevanju s tem državnim zborom, ki ji ne nazadnje le odgovarja za finance te države. To poudarjam še enkrat zato, ker ima vlada v ZIPRO po našem mnenju nekoliko preveč pristojnosti. K proračunu za leto 2007 so vsi zainteresirani, predvsem opozicijske stranke, vlagale amandmaje. Večina teh amandmajev je identičnih, kot so bili amandmaji za leto 2006. Predlagam v svojem imenu, v imenu Slovenske nacionalne stranke, koalicijskim kolegom, da prisluhnejo, ne glede na to, da smo eno zgodbo že šli, nekateri celo štirikrat skozi, da tem amandmajem prisluhnejo in da ob upoštevanju resnega dela tega državnega zbora, da se vsi skupaj zavedamo, da pa je med temi amandmaji, ki jih je nekoliko manj kot leta 2006, vsekakor kakšen amandma, ki zasluži pozornost in ki zasluži spremembe, kljub temu, da bo potem malce več dela z usklajevalnimi amandmaji. V Slovenski nacionalni stranki še enkrat opozarjamo in poudarjamo, da bi bilo najbolj pametno, da bi vlada v tem trenutku sprejela proračun za leto 2006, za leto 2007 pa bi lahko počakali prav zaradi uvedbe evra. Upam, da uvedba evra ne bo prinesla naših napovedi, torej povečevanje stopnje davka na dodano vrednost in drugih davčnih stopenj, kar bo pa seveda pomenilo, veliko, veliko socialnih emocij in pa veliko socialnih težav.
Hvala. Sledi predstavitev stališča poslanske skupine DeSUS, mag. Franc Žnidaršič. Izvolite.
Hvala, gospod predsedujoči. Kolegice in kolegi! Naša stranka bo proračuna za leto 2007 podprla. Podprla ga bo, zaradi tega, ker je v proračunu marsikaj tistega, kar smo tudi mi mislili, da je prav, da se vgradi. In pri tem, ko smo pripravljali proračun, so bile upoštevane tudi nekatere naše vsebinske spremembe. Zato mislim, da je vendarle potrebno, da se ta proračun sprejme. Pri tem pa imamo določene skrbi, ker smo opazili, da je okrnjen program graditve domov za starejše, da je tam pomembno zmanjšanje sredstev, čeprav ne gre za velike denarje. Prav tako mislimo, da je premalo denarja za zagonske stroške oblikovanja instituta pomoči na domu, ki se zelo počasi razvija čeprav vemo, da je staranje našega prebivalstva nezaustavljivo v tem smislu, da se bo problematika starejših kopičila iz leta v leto. Zato mislimo, da bodo v rebalansu, ki bo zagotovo prišel tudi zaradi drugih odprtih vprašanj, za katere vsi skupaj še ne vemo, ki se bodo v tem času razčistila, mislimo, da bo možno z rebalansom lahko določene stvari popraviti v tej meri, da bo potem proračun sprejemljiv za vse nas. V tem trenutku in v tej fazi pa mi proračun podpiramo. Lepa hvala.
Hvala za podano stališče. Po razporedu je na vrsti predstavitev stališča madžarske narodne skupnosti. Ker gospe Marie Pozsonec ni v dvorani, prehajamo na predstavitev stališča poslanke skupine Slovenske demokratske stranke. Kolega Miro Petek, izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Pozdravljeni vsi v dvorani Državnega zbora Republike Slovenije. Poslanska skupina SDS podpira predlagani proračun Republike Slovenije za leto 2007, saj upošteva sprejeto strategijo razvoja Slovenije in predstavlja podlago za uresničevanje prihodnjega razvoja države Slovenije. Ta razvoj pa bo mogoč, če bo Slovenija čim prej začela sprejemati in uresničevati potrebne reforme, s katerimi bo mogoče izboljšati konkurenčnost našega gospodarstva, to pa bo posledično pomenilo tudi povečanje blaginje državljanov Republike Slovenije. Pri pripravi proračuna za leto 2007 moramo upoštevati dejstvo, da še ni bila sprejeta finančna perspektiva Evropske unije za obdobje 2007-2013 in zato tudi ni mogoče zanesljivo načrtovati proračunskih virov iz evropskih skladov. Zato bo prihodnje leto najbrž potrebno sprejeti ustrezne spremembe proračuna za leto 2007 tako na prihodkovni kot tudi odhodkovni strani. Spremembe javne porabe v letu 2007 bodo potrebne tudi zaradi ukrepov, ki jih bodo vsebovale načrtovane gospodarske reforme. Globalni pogled na proračun za leto 2007 nam kaže, da se javnofinančni primanjkljaj iz leta v leto postopno zmanjšuje, to pa je seveda eden od ciljev in hkrati pogojev za prevzem evra, s tem pa tudi zagotovitev stabilnega in predvidljivega makroekonomskega okolja za slovenska podjetja. Tako kot v letu 2006 je tudi v letu 2007 predvidena realna rast bruto domačega proizvoda v višini 4% in na tej podlagi je proračun tudi pripravljen. Kot je bilo že večkrat rečeno, so za leto 2007 načrtovani prihodki v višini 1861,1 milijarde tolarjev ali za 6% višje kot za leto 2006, odhodki pa v višini 1954.2 milijarde tolarjev ali za 5.2% več kot leto po prej. Predvideni proračunski primanjkljaj je načrtovan v višini 93.1 milijarde tolarjev ali za 8% manj kot v letu 2006. Njegov delež v bruto domačem proizvodu pa naj bi znašal 1.2%. Predlagani proračun spodbuja konkurenčnost gospodarstva in naložb, finančno motivira raziskave, ki so usmerjene v gospodarski razvoj. V skladu z lizbonsko strategijo je tako omogočeno večje vlaganje v tehnološki razvoj in povečanje naložb. Pomembna pozornost v proračunu je namenjena izobraževanju, saj gre za naložbo, ki je naravnana v prihodnost. V naši poslanski skupini pozdravljamo tudi spodbujanje skladnega regionalnega razvoja, spodbujanje stanovanjske gradnje, prav tako soglašamo z načrtovanimi naložbami v zdravstvu in v zdravo čisto ter varno okolje. Nekatere slovenske regije, ki so bile s strani dosedanje oblasti povsem pozabljene, jim s proračunoma za leti 2006 in 2007 vlada popravlja krivico in tako daje možnost, da hitreje nadoknadijo razvojni zaostanek. Osebno me zelo veseli, da je doslej zapostavljena koroška regija v teh dveh proračunih dobila pozornost, kot je doslej še ni bila deležna. Glede na krizo, s katero se sooča naš pravosodni sistem, o čemer nas že leta opozarjajo mednarodne institucije, se nam zdi primerno, da proračun zagotavlja več denarja za izboljšanje pogojev delovanja pravosodnih institucij, kar bo postopoma nemara zboljšalo stanje in razrešilo poreče probleme na tem področju. Predlagani proračun za leto 2007 ustrezno predvideva zagotavljanje potrebnih sredstev za investicijsko vzdrževanje in gradnjo državne prometne infrastrukture, pa tudi za vse druga segmente, ki so javnega pomena, zaradi česar je država dolžna zagotavljati ustrezne materialne pogoje za njihov obstoj in delovanje. Poslanci SDS ocenjujemo, da je predlagani proračun razvojno naravnan, v nasprotju s prejšnjimi proračuni indeksacija ni več prioriteta, temveč vsebina, dejanska potreba javnega financiranja glede na dejanske in realne potrebe. V poslanski skupini SDS soglašamo z dopolnjenim predlogom proračuna Republike Slovenije za leto 2007 in ga bomo podprli. Hvala.
Hvala. Sledi predstavitev stališča poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije. Mag. Anton Rop, izvolite.
Spoštovane poslanke, poslanci! Dovolite, da predstavim stališče poslanskega kluba LDS na dopolnjen predlog proračuna za leto 2007. Najprej naj uvodoma poudarim da dopolnjen predlog proračuna za leti 2006-2007, ki opredeljuje temeljne cilje in usmeritve makroekonomskih politik in napovedi gospodarskih gibanj za obdobje 2005-2007. V poslanskem klubu LDS se sicer strinjamo s temeljnimi cilji in prioritetami memoranduma, ki izhaja iz strategije Republike Slovenije in se nanaša na hitrejšo gospodarsko rast, dvig konkurenčnosti, učinkovito in cenejšo državo, razvoj znanosti in kakovostna delovna mesta, moderno socialno državo in trajnostni razvoj. A močno dvomimo, da sta predlagana proračuna, ki sta pred nami, pot do izpolnitve teh prioritet in ciljev. Nasprotno, menimo, da ne bosta prispevala ne k gospodarski rasti, ne k moderni socialni državi, ne k trajnostnemu razvoju. Zadnji podatki o gospodarski rasti v Sloveniji kažejo, da je aktualna vlada na poti, ki vodi v nasprotno smer, in hkrati postavljajo pod vprašaj ocene javnofinančnih prihodkov, ocene javnofinančnega primanjkljaja in realnosti izdatkov, kot so vsebovani v predlogu proračunov za leti 2006-2007. V času, ko se gospodarska rast v ostalih članicah EU krepi, smo v Sloveniji priča nasprotnim trendom, trendom upočasnjevanja gospodarske rasti. Tako je v tretjem kvartalu letošnjega leta gospodarska rast v Sloveniji znašala 3,7%, lani ob takšnem času je gospodarska rast znašala 4,7%. In kar je še bolj zaskrbljujoče, v letu 2005 smo priča izjemnemu padcu rasti bruto investicij v osnovna sredstva. Ta se običajno štejejo za tisti najbolj zdrav del gospodarske rasti. Lani ob takem času je bila rast investicij v osnovna sredstva 6,7%. V letošnjem letu samo 1,6%. Celotne bruto investicije pa so v letošnjem letu celo padle, in to za 4,4%. Kaj takšnega pravzaprav že dolgo v Sloveniji ne polnimo. Delež investicij v bruto domačem proizvodu v Sloveniji pada. To prav nič ne kaže na razvojni preboj, prav nič na razvojno dohitevanje razvitih članic EU in prav nič na uresničevanje strategije razvoja Slovenije. Ob takšnih trendih so predpostavke proračunov 2006 in 2007 zelo vprašljive. Tako se v proračunskem memorandumu predpostavlja na primer, da bo bruto domač proizvod v Sloveniji v letu 2005 rasel po 3,9 odstotni rasti, v letu 2006 in 2007 po štiri odstotni rasti investicij in to v proračunskem memorandumu, ki je temelj za ta proračun, ki je pred nami, se predvideva, da bodo investicije rasle po štiri odstotni rasti stopnje. Dejansko rastejo po 1,6 odstotni stopnji rasti. In predvideva se, da bodo v naslednjih dveh letih investicije rasle po 4,5 oziroma 5 odstotni stopnji rasti. To se ne dogaja, trendi so ravno obratni, kot tudi, da bo stopnja registrirane brezposelnosti konstantno padala. Ta je posebej pomembna z vidika javnofinančnih odhodkov, namreč registrirana brezposelnost je tesno povezana z obsegom javnofinančnih transferov za brezposelne oziroma za primer zavarovanja za primer brezposelnosti. Tako se predvideva, da bo v letu 2005 stopnja registrirane brezposelnosti 10, 2006 9,6, 9,2. Priča smo ravno nasprotnim gibanjem. Torej so že same predpostavke proračunov 2006 in še zlasti 2007 vprašljive. Imamo upadajočo gospodarsko rast, upadajočo investicijsko aktivnost in naraščajočo brezposelnost. To niso dobre popotnice za proračun, za ekonomsko in socialno politiko in še manj za razvoj. Spoštovane poslanke, poslanci, dovolite, da v nadaljevanju predstavim nekatere poglede poslanske kluba LDS na dopolnjen predlog proračuna za leto 2007, in to iz treh vidikov. Z vidika javnofinančnih prihodkov, z vidika javnofinančnih odhodkov, z vidika javnofinančnega deficita in zadolževanja države. Še pred tem pa velja opozoriti, da je dopolnjeni predlog proračuna 2007 predlog, ki je zaradi, v proračun 2007 nevnešenih predpostavk reformnih ukrepov vlade od vsega začetka vprašljiv in nerealen. Če bo vlada realizirala reformne ukrepe, bomo priča popolnoma novemu predlogu proračuna za leto 2007. Glede na to, da je vlada že sprejela odločitev, da gre v reformne ukrepe, da ustanavlja posebno ministrstvo, jutri bomo že priča hearingu na novo predlaganega ministra za razvoj, da je kot pravi, tudi pripravila ustrezne izračune, bi pričakovali, da proračun za leto 2007 že vsebuje nove ukrepe. Žal ali pa pravzaprav na srečo vlade ni tako. Vlada in koalicija očitno še nista zmogli predpostaviti, oceniti posledice reformnih ukrepov, verjetno je pa še bolj pomembno, da jih koalicija ni uspela uskladiti reformnih ukrepov, ki so predlagani. V nadaljevanju torej ocena predloga proračuna za leto 2007 najprej s tistega vidika, ki je tudi v luči reformnih ukrepov najpomembnejši, in to je preko javnofinančnih prihodkov. Prek politike javnofinančnih prihodkov vlada pomembno vpliva na davčno konkurenčnost države, na konkurenčnost gospodarstva, preko davčne obremenjenosti prebivalstva pa vpliva na nivo življenjskega standarda in realno kupno moč različnih skupin. Analiza proračuna za leto 2007 z vidika javnofinančnih prihodkov kaže, da se bodo v tem letu javnofinančni prihodki povečali nominalno za 5,1%, glede na leto 2006, in 11,3% glede na leto 2005. V poslanskem klubu LDS pozdravljamo, da se bo v letu 2007 nadaljevalo zniževanje davka na izplačane plače, in sicer se bodo stopnje tega davka znižale za dodatnih 20 odstotnih točk. Priliv iz tega naslova bo manjši za 18%, glede na leto 2006. To je dobro in to je nujno. Vendar je hkrati to tudi edini davek, davščina, katerega prilivi se bodo znižali, in edini, ki lahko da pozitiven prispevek h konkurenčnosti gospodarstva in davčni konkurenčnosti. Na vseh ostalih področjih, pri vseh ostalih davkih smo priča povečanju javnofinančne obremenitve gospodarstva in prebivalstva, zniževanju davčne konkurenčnosti in povečevanju obremenitve prebivalstva. Poglejmo, kaj lahko najdemo v dopolnjenem predlogu proračuna 2007. Prvič. Najprej imamo, kar se tiče prihodkov, višji davek na dobiček. Glede na leto 2006 bodo prilivi za kar 13% višji, glede na leto 2006, glede na leto 2005 pa kar za 30,5%. Če so izračuni pravilni, če so predpostavke pravilne in če iz tega naslova ni posebnih lukenj v proračunu, to nedvomno, 30,5% pomeni višjo obremenitev gospodarstva in višjo efektivno stopnjo obdavčitve gospodarstva ter nižjo konkurenčnost. Če to ni res, potem imamo napačno planiranje in imamo nerealen proračun. Drugič. V proračunu za leto 2007 imamo višji davek na dodano vrednost, in sicer, glede na leto 2006 za 10,6% višji, glede na leto 2005 pa skoraj 25%. Naj opozorim, da se bodo celotni javnofinančni prihodki glede na leto 2005 povečali za 11,3%. Torej, prihodki iz davka na dodano vrednost za 25%, celotni javnofinančni prihodki pa za 11%. To pomeni, da bomo po vstopu v evro območje v vsakem primeru dodatno obdavčili prebivalstvo. Po scenariju ministrstva za finance, ki je danes pred nami, vse slovenske prebivalce in prebivalke, in to takoj. Vendar z diferencirano stopnjo, kot piše v proračunskem memorandumu, po 9% oziroma po 21%. Če pa bo realizirana enotna davčna stopnja, bo še veliko slabše. Agregatna obremenitev bo večja, z zmanjšanjem kupne moči in življenjskega standarda pa bodo to povečanje plačale zlasti in predvsem socialno šibkejše skupine, brezposelni, upokojenci, delavci, študentje in mlade družine, podražile se bodo obleke, obutev, zdravila, stanovanja, komunalne storitve, in to brez kakršnegakoli pozitivnega vpliva na davčno konkurenčnost, na gospodarsko rast in obratno. Prišlo bo do socialnega razslojevanja, večje revščine in nižje konkurenčnosti. Toliko na kratko o davku na dodano vrednost. Tretjič. Proračun 2007, kar je zelo presenetljivo, če ga pogledate, predvideva, nadpovprečno višje prihodke tudi od dohodnine. V letu 2006 višje za kar 8,8%, glede na leto 2005 pa za kar 12,7%, kar je več, kot je dinamika prilivov celotnih javnofinančnih prihodkov, to je 11,3%. Kje so torej velike razbremenitve, o katerih ste govorili ob spremembi zakona o dohodnini še prejšnji teden? Še prejšnji teden smo poslušali, da iz naslova sprememb zakona o dohodnini sledijo velike davčne razbremenitve in davčne olajšave. V proračunu za 2007 se dogaja obratno. Obremenitve z naslova dohodnine se nadpovprečno povečujejo, prilivi se nadpovprečno povečujejo. Zanimivo. Ali gre samo za napačne izračune ali pa teh olajšav dejansko ni. So vir za povečane prilive, obdavčene obresti za več kot milijon slovenskih davkoplačevalcev. Vendar smo priča takšni sliki samo v predpostavki, da reformnih ukrepov ne bo. Če reformni ukrepi bodo, bo enotna davčna stopnja. Če bo enotna davčna stopnja, potem smo se lahko seznanili ob predstavitvi ukrepov vlade, da bo dejansko prišlo do znižanja davčnih prihodkov iz tega naslova, vendar seveda znižanje predvsem in samo na račun tisti, ki so iz najvišjih dohodkovnih razredov, torej na račun najbogatejših. Tisti bodo imeli nižji davek iz naslova dohodnine, tisti bodo vplačali manj in iz tega naslova bo izpad v proračunu za leto 2007. Četrtič. Res pa je, da najdemo v proračunu za 2007 davčni vir, ki je nedotakljiv, ki se očitno ne bo povečal, obratno, predvideva da se bo priliv iz tega naslova celo zmanjšal - zelo zanimivo - to je davek na premoženje. Davek, s katerim se običajno najbolj obdavčuje povsod po svetu najbogatejših premoženje, da bi ga ti produktivno uporabljali. Ta davek je pravzaprav namenjen temu, da se prisili tiste, ki imajo premoženje, da ga uporabijo za kapitalske naložbe in podobno. Očitno vlada ne namerava in ne želi pripraviti davka na premoženje in očitno tega tudi ne predvideva pri proračunu za leto 2007. Tako se predvideva, da se bodo prilivi v letu 2007 iz tega naslova povečali za 5.4% in v dveh letih, torej glede na leto 2005, samo za 9% torej podpovprečno glede na ostale vire. Spoštovane poslanke, poslanci! To je bilo samo nekaj podatkov, primerjav, ki kažejo, da je proračun za leto 2007 slab proračun, brez pravih razvojnih impulzov na strani davčne politike in javnofinančnih prihodkov. Vse kaže, da bo ob sprejemu reformnih ukrepov lahko še slabši. Tudi na strani izdatkov ni praktično nobenih postavk, ki bi lahko delovale izrazito razvojno. Lahko bi rekli, da stanje opredeljuje proračunske izdatke in proračun ne kreira nova stanja in še manj razvoja. Posamezne postavke so planirane vprašljivo in pomanjkljivo in čas bo pokazal napake. Pravzaprav je velika sreča, da morajo biti proračuni v Sloveniji tudi evropski proračuni in da evropska proračunska politika v delu ali pa v pomembnem delu opredeljuje izdatke pri subvencijah. In sreča za Slovenijo je tudi, da je najnovejši predlog britanskega predsedstva za Slovenijo v zvezi z novo finančno perspektivo ugoden. Neugoden zaradi dobrega pogajanja Slovenije, neugoden zaradi tega, ker bi bil v celotnem paketu, ta paket nove finančne perspektive boljši, kot je bil predlog luksemburškega predsedstva. Res je, da ta nova finančna perspektiva za Evropsko unijo 27, zlasti za vse ostale članice, ni dober. Je slabši in tudi ni povezovalen. Vendar se je Slovenija znašla v skupini držav, ki so pridobile posebej v tej rundi, in to so Portugalska, Španija in Grčija. Torej tiste države, ki so po nivoju razvitosti blizu Slovenije, in Slovenija se je tem državam pridružila tudi v novi finančni perspektivi tudi zaradi relativno uspešnega razvoja v preteklosti, nivoja razvitosti. Spoštovane poslanke in poslanci! Proračun za 2007 je seveda vprašljiv tudi v tistem delu, ko govorijo o deficitu in javnofinančnem zadolževanju. Naj posebej opozorim, da bilance javnega financiranja kažejo, da vlada ne predvideva nobenega deficita, nobenega dodatnega zadolževanja pri vseh ostalih blagajnah. To je zelo dobro in mi seveda pozdravljamo, če se bo to tudi tako zgodilo. Bomo pa to seveda spremljali. Proračun za leto 2007 in bilanca javnega financiranja kažejo, da bodo uravnotežene bilance, tako na področju pokojnin, tako na področju zdravstva, tako na področju občin. Če se bo to zgodilo, kot rečeno, bo dobro. Če pa se ne bo zgodilo, bo seveda obseg javnofinančnega zadolževanja, javnofinančnega deficita bistveno večji. Obseg javnofinančnega deficita je seveda vprašljiv in je rizičen tudi z vidika prilivov, o katerih sem govoril prej. Če končam. Proračun za leto 2007 je nedodelan, je tvegan in ne temelji na tistih ukrepih, ki jih slovenska vlada očitno dejansko predvideva. Torej je to proračun zaradi proračuna, je pa hkrati tudi proračun, ki kaže na nekatere vsebinske ukrepe pri vodenju politike, ki jo vodi slovenska vlada. Ta proračun ni razvojni ta proračun ne pelje naprej, zato ga seveda poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije ne more podpreti. Hvala.
Hvala vam. Sledi predstavitev stališča poslanske skupine Socialnih demokratov. Kolega Janko Veber, izvolite.
Hvala za besedo in lep pozdrav vsem. Naj povem, da v poslanski skupini Socialnih demokratov ugotavljamo, da bi lahko dopolnjen proračuna za leto 2007 poimenovali proračun neznank. Uvodoma ugotavljamo, da gre pri dopolnjenem predlogu proračuna zgolj za kozmetične popravke, ki pa se odražajo na povečanju stroškov za javno upravo, kar nas preseneča. Saj je ugotovitev v nasprotju z izjavami ministra Viranta, ki trdi, da se stroški za javno upravo znižujejo. Večjih vsebinskih sprememb v dopolnjenem predlogu proračuna, ki bi odražale opozorila opoziciji, pa ni zaslediti. Tako bo na vsebino proračuna opozicija, kot vse kaže, lahko samo dobronamerno opozarjala, učinkov pa ji koalicija ne dovoljuje. Zato bo tudi odgovornost koalicijskih strank toliko večja, če se bo položaj večine državljank in državljanov poslabšal. Torej sta proračuna za leti 2006 in 2007 preizkušnja za vlado, za koalicijo in predvsem za državo. Pomembna razlika med proračunoma za leti 2006 in 2007 je v tem, da bo proračun za leto 2007 v evrih. To je skupni interes, skupni cilj, čeprav se zavedamo, da to pomeni slovo od sedanje, sicer mlade, vendar uspešne nacionalne valute. Skrbi pa nas, da je slika zaradi tega zamegljena, saj niso predstavljena menjalna razmerja. K temu moramo dodati dejstvo, da bo leto 2007 tudi prvo leto nove finančne perspektive, ki je polna negotovosti in neznank. Zato bi bilo pomembno te negotovosti čim bolj strokovno in politično oceniti, ne glede na različne poglede koalicije in opozicije. V tej situaciji se pač moramo še bolj zavedati skupne odgovornosti in iskati najboljše možne rešitve in predvsem zmanjševanje tveganj za uspešen razvoj države. Žal pri teh postopkih ugotavljamo, da se je celo prvič zgodilo, da pri oblikovanju predlogov proračunov niso sodelovali niti socialni partnerji. Dodatno oviro predstavlja sprememba ključne obrestne mere, ki jo je predlagala Evropska centralna banka. Dvignila jo je za 12,5%, torej na stopnjo 2,25. S prevzemom evra bo Slovenija sicer podredila lastno monetarno politiko evropski, vendar ji še vedno ostanejo instrumenti fiskalne politike, ki se najbolj odražajo ravno v proračunu. Za Socialne demokrate je zaskrbljujoče, da vlada ni upoštevala navedenih sprememb pri oblikovanju dopolnjenega proračuna. Izgovori o nepoznavanju razmer, o neinformiranosti, neangažiranosti vlade, ne bodo varovali prebivalcev Republike Slovenije pred negativnimi posledicami. Dvig obrestnih mer je namenjen zniževanju inflacije, posledično povečuje varčevanje in zavira investicije. Torej smo Socialni demokrati pričakovali od vlade, da bo v dopolnjenem predlogu proračuna zagotovila dodatna sredstva za razvojne politike, predvsem za investicije na področju gospodarstva, za investicije v nova delovna mesta, skladnejši regionalni razvoj, kot tri ključna področja, za uspešen razvoj države. Če teh sredstev ne bo, lahko v Sloveniji v nadaljevanju pričakujemo nov val odpuščanj in poglobitev razvojnih zaostalosti. Čaka nas kot vse kaže tudi preizkušnja reform, katerih posledic ta hip pravzaprav ne poznamo in niso predstavljene natančne analize reform. Zaradi takšne neusklajenosti ocenjujemo, da bo realizacija predloga proračuna praktično nemogoča. Vlada večinoma razvojne politike prepušča financiranju iz Bruslja, ki pa še vedno kljub ugodnejšemu predlogu, ki je ta hip predlagan, vendarle nima izdelane nove finančne perspektive za obdobje 2007-2013. Prihodkovna stran je precenjena že zaradi katastrofalnih razmer na področju črpanja sredstev, saj dosedanje aktivnosti te vlade kažejo, da ni sposobna črpati niti obljubljenih sredstev iz Evropske unije. Kot primer lahko navedemo kmetijsko ministrstvo, ki v letu 2005 ni izdalo v veliki meri niti odločbe, niti niso bila izvršena plačila za programe razvoja podeželja. To je program, ki se v 80% financira iz Bruslja. Tako Slovenija v letošnjem letu ne bo prejela 10 milijard tolarjev za subvencije v kmetijstvu. Zavedati se pa moramo, da gre v tem primeru za zelo jasne postopke, za zelo jasne in opredeljene kriterije, pa kot vse kaže nismo bili sposobni izpeljati vseh postopkov, ki so potrebni, da bi ta denar prišel. Kaj šele pri novih razvojnih razmišljanjih, kjer ti postopki niso niti tako natančno dorečeni. Čeprav smo poskušali v strateških dokumentih te postopke relativno vsaj s cilji natančno opredeliti in če pogledamo pri razvoju gospodarstva, je pomembno, da vlada pri oblikovanju proračuna upošteva temeljne sprejete dokumente, kot so strategija razvoja Slovenije, strategija gospodarskega razvoja, Lizbonska strategija in podobne strateške dokumente. Pri pregledu proračuna ugotavljamo, da zasledimo premajhna vlaganja v tehnološki razvoj in inovacije, premajhno podporo razvoju poslovnega okolja, premajhna sredstva za znanost in izobraževanje in če temu dodamo tudi premajhen izplen sredstev iz razprodaje državnega premoženja, lahko govorimo o tem, da se mogoče že srečujemo z razgradnjo države in z razgradnjo že ustvarjene blaginje. To je eno od zelo velikih vprašanj in dejstev, ki se nam poraja ob pregledovanju proračuna za leto 2007. Tudi pri aktivni politiki zaposlovanja, ki je ne nazadnje tudi eden od temeljnih ukrepov Lizbonske strategije, ugotavljamo, da se sredstva v Sloveniji za ta namen znižujejo. Prvi rezultati so že vidni, saj se brezposelnost v Sloveniji povečuje. Fleksibilnost trga dela bomo Socialni demokrati še bolj nasprotovali, če bo ta potekala na račun izobraževanja brezposelnih, na račun prekvalifikacije delavcev, pomoči prvim iskalcem zaposlitve in na račun zmanjševanja socialnih politik. Na povečanje fleksibilnosti trga dela je smotrno pristati le ob skladnem povečanju socialne varnosti. Socialno varnost si predstavljamo na celotnem področju Slovenije in seveda je za to tudi za nas izjemno pomembna usmeritev v proračunu, ki se odraža v regionalni razvojni politiki. Regionalno razvojno politiko menimo, da lahko merimo tudi skozi financiranje občin, kjer ugotavljamo, da se bo zadolženost občin povečevala. Vlaganja v izgradnjo avtocest in železniških transportnih koridorjev, ki so ključna za oblikovanje tudi evropskih transportnih koridorjev, ugotavljamo bodo podrejena zadolževanju. Vlaganja v regionalne in obmejne projekte, ki nekako temeljijo najbolj na programu Interreg, ugotavljamo, da je vlada najprej v letu 2005 zmanjšala sredstva, s katerimi se bi lahko oblikovali projekti, ki bi bili potem podlaga za črpanje konkretnih sredstev za izvedbo teh nalog. Tudi ta sredstva, ki se sicer v proračunu povečujejo, se povečujejo zgolj na priliv oziroma na povečanje evropskih sredstev, ni pa zaslediti sredstev za izvedbo projektov z lastno udeležbo države, torej, ali bo tudi tukaj prišlo po vsej verjetnosti do dodatnega zadolževanja občin. Če k temu dodamo tudi regionalno prostorsko planiranje, ki se v veliki meri prenaša ravno na občine, ugotavljamo, da to regionalno planiranje ne upošteva niti Nature 2000, ki predstavlja dodaten administrativen ukrep in zaradi katerega bo potrebno izvesti dodatne presoje vplivov na okolje. Torej, bo šlo za zaviranje razvoja, saj bodo občine po novem financirale več birokracije, več birokratskih ukrepov, namesto da bi investirale v ljudi in razvoj. Ugotavljamo, da vlada ne zagotavlja sredstev, da bi občinam olajšala stroške pri financiranju teh administrativnih postopkov. Tudi pri varstvu okolja, enemu od temeljnih ciljev Socialnih demokratov, ugotavljamo, da sicer pred kratkim sprejeta resolucija predvideva uvajanje okoljskih tehnologij, ki pomenijo zmanjševanje onesnaževanja z emisijami in večjo konkurenčnost gospodarstva, vendar ugotavljamo, da proračun temu cilju oziroma tej resoluciji ne sledi. Ugotavljamo tudi, da ni dovolj poudarjen pomen obnovljivih virov energije, sredstva se ohranjajo ali na nivoju, kot so bila v prejšnjih proračunskih obdobjih, ali pa se realno celo zmanjšujejo. Tudi pri stanovanjski politiki ugotavljamo, da zasledimo v proračunu nasprotje z obljubami vlade, ko je govorila o pomoči mladim, o povečanju natalitete in smatramo, da očitno to niso več prioritetni cilji vlade. Ti pomembni pokazatelji regionalne razvojne politike, ugotavljamo, so resnično neustrezno obdelani v tem proračunu, zato smo tudi sicer Socialni demokrati poskušali v postopku sprejemanja proračuna dokazati, da smo sposobni in voljni iskati konsenz pri najpomembnejših politikah, zato smo tudi predlagali več kot sto dopolnil k proračunu. Res, da smo se v večini primerov uprli na vire, ki se nanašajo na financiranje represivnih organov, predvsem vojske, vendar smo s tem želeli opozoriti na dejstvo, da je ena tretjina denarja v proračunu za namen represivnih organov vendarle nekoliko preveč. Želeli bi si bolj uravnotežen proračun, kajti moti nas, ker se sredstva zmanjšujejo na področju znanosti in tehnološkega razvoja, ki sta gotovo generator in pokazatelj konkurenčne prednosti gospodarstva. Moti nas tudi zmanjševanje sredstev za usposabljanje in izobraževanje, za kreiranje novih delovnih mest, za povečanje prilagodljivosti podjetij, in moti nas, da se zmanjšujejo sredstva za spodbude za zaposlitev brezposelnih oseb. Ob dopolnilih, ki smo jih posredovali k proračunu, bi si želeli, da bi resnično s sprejemom, vsaj nekaj od teh ključnih dopolnil uravnotežili proračun v tem smislu, da bi razvoj bil bistveno bolj primeren za vse prebivalce, za vse gospodarske panoge in ne nazadnje tako za domača kot za tuja vlaganja. Bojimo se, da dopolnila k proračunu z omenjenimi vsebinami ne bodo podprta, kajti ta odnos je bil že zelo jasno prikazan pri proračunu za leto 2006. In zato tudi pri proračunu za leto 2007 Socialni demokrati ugotavljamo, da je pravzaprav izjemno malo razlogov za to, da bi bil proračun sprejet. Veliko več jih je za to, da takšnega proračuna ni in zato bomo proračunu za leto 2007 nasprotovali.
Hvala, za podano poročilo. Sledi predstavitev stališča poslanske skupine Nove Slovenije. Kolega Ciril Testen, izvolite.
Predstavniki vlade, poslanke in poslanci! V poslanski skupini Nove Slovenije - Krščansko ljudski stranki bomo podprli tudi predlog proračuna za leto 2007. S predlogom proračuna za leto 2007 so imeli predlagatelji težave predvsem zaradi številnih nejasnosti, ki onemogočajo natančnejši predlog. Finančna perspektiva 2007-2013 še ni sprejeta, kar je z vidika proračuna velika neznanka. Za Slovenijo bi bil sprejem finančne perspektive v času britanskega predsedovanja bistveno boljši, ker bi si v naslednjem sedemletnem obdobju zagotovili kot enotna regija višja evropska sredstva in bi bili do leta 2013, ob predpostavki, da bomo sredstva uspešno črpali, sigurno neto prejemniki. Vsak kasnejši sporazum je pogojen z dvema regijama, kar bo nedvomno zmanjšalo možnosti za to, da bomo dolgoročno neto prejemniki. Za leto 2007 je situacija dokaj nejasna, tudi v povezavi s predvideno gospodarsko reformo, ki ima sicer v gospodarskih krogih podporo, ji pa v veliki meri nasprotujejo sindikati in iz, po našem mnenju predvsem političnih razlogov, tudi opozicijske stranke. V naši poslanski skupini smo prepričani, da bo potrebno še veliko naporov za dosego širšega konsenza, ki je edini garant, da bodo reforme tudi v praksi sprejete in ne bodo med ljudmi ustvarjale slabega občutka. Vsi se pa strinjamo, da so za perspektivo slovenskega gospodarstva reforme nujne in da vsako odlašanje pomeni slabšanje pogojev za njihovo uvajanje. Ena od zelo pomembnih stvari, ki bo nedvomno tudi imela vpliv na slovenski gospodarski prostor, je uvedba evra kot plačilnega sredstva s 1.1.2007. Uvedba evra bo imela v prvi fazi tudi negativne učinke v smislu stroškov, kasneje pa se bodo zaradi lažje komunikacije tudi stroški zmanjšali in delo poenostavilo. Cilji, ki jih predlagatelji proračuna za leto 2007 zasledujejo, so podobni kot za leto 2006, in jih ne bomo še enkrat predstavljali. Med cilji bi bilo mogoče smiselno omeniti le to, da se bo delež proračuna v bruto družbenem proizvodu znižal iz 26,3 v letu 2006 na 26 v letu 2007. Znižal naj bi se tudi proračunski primanjkljaj, ki naj bi za leto 2007 znašal 1,2 bruto družbenega produkta. Planirani skupni obseg prihodkov v letu 2007 je tisoč 861 milijard ali 7 milijard 766 milijonov evrov, kar je glede na leto 2006 za 104 milijarde več ali za plus 6%. Glede na dejstvo, da bomo v letu 2007 dodatno razbremenili plače z 20% znižanjem davka na izplačane plače in tudi glede na verjetnost, da bo finančna perspektiva manj ugodna od luksemburške, to vprašanje je še odprto, bo po vsej verjetnosti potrebno razmišljati o novih virih na strani prihodkov. Ponovno pa je potrebno poudariti, da so proračunski viri odvisni tudi od sposobnosti za črpanje razpoložljivih evropskih sredstev. V letu 2007 se je struktura proračuna, glede na leto 2006, bistveno ne spreminja, kar kaže na politiko in prioritete, ki jih je ta vlada in koalicija zastavila in ji hoče tudi slediti. Izpostavili bomo samo tri proračunske porabnike, ki se nam zdijo še posebej pomembni. Tudi za leto 2007 se sredstva za občine v okviru primerne porabe višajo, glavarina se iz sto treh tisoč povečuje na sto osem tisoč, bistveno se ponovno povečujejo tudi sredstva za lokalne skupnosti, skladen regionalni razvoj iz 17,2 milijarde v letu 2006 na 25,2 milijarde v letu 2007, kar predstavlja 46,5% povišanje. Večji del zvišanja pravic pri okoljskih programih porabe je na področju zmanjšanja onesnaževanja, kontroli in nadzoru. Glavni del dodatnih sredstev v obsegu 13,9 milijarde predstavljajo načrtovane porabe za izvajanje programa varstva okolja na vodah in odpadkih. Drugi del zvišanja sredstev na okoljskih programih v znesku 9,3 milijarde pa so iz naslova kohezijskih skladov prav tako predvidene za financiranje okoljske komunalne infrastrukture. Investicije v okoljske programe so v veliki meri pogojene s črpanjem iz evropskih sredstev. Na ministrstvu za promet se sredstva za leto 2007, glede na 2006, povečujejo za 9%. Sredstva se povečujejo glede na predhodna leta na programu avtocest iz 7,9 na 13 milijard SIT. Kljub tem povišanju se bo večji del financiranja gradnje avtocest tudi v letu 2007 pokrival iz zadolževanja Darsa. Že pri proračunu za leto 2006 smo ugotovili, da je po analizi, ki jo je izdelal Ekonomski institut pravne fakultete, Dars sposoben sam pokriti kredite, ki jih bo najel za leti 2006 in 2007, tako, da bo država in državni proračun v tem primeru zgolj garant. Ponovno se v programu izgradnje državnih cest za leto 2007 povečujejo tudi sredstva za obnovo in rekonstrukcijo državnih cest za 4,8 milijarde, kar je po našem mnenju dobro in bo na daljši rok prispevalo k skladnejšemu regionalnemu razvoju. Slovenija si je zastavila v letih 2006, 2007 in tudi v kasnejših letih velike razvojne cilje. Tako v smislu reorganizacije države, kot tudi decentralizacije državnih institucij, kar naj bi v veliki meri pripomoglo tudi k skladnejšemu regionalnemu razvoju. Delno reorganizacijo že izvajamo, ker so nas v to prisilile razmere v povezavi z Evropsko unijo. Še bolj pomemben za življenje in blagostanje občanov pa je gospodarski razvoj, kjer so zastavljeni zelo jasni cilji, vendar nam po našem mnenju primanjkuje kapitala. Jasno smo se opredelili za dokončanje izgradnje avtocest, izgradnjo in rekonstrukcijo državnih cest, rekonstrukcijo in modernizacijo železniškega prometa, dograditev in obnovo elektroenergetskih kapacitet ter prenosnega omrežja in vzpostavitev konkurenčnega šolskega sistema. V Novi Sloveniji-Krščansko ljudski stranki menimo, da bomo tako obsežne naložbe v relativno kratkem času zmogli samo pod pogojem, da v čim večji meri pritegnemo privatni in tudi tuj kapital. Nujno je na vseh področjih, kjer ocenjujemo, da je to možno, razviti javno in zasebno partnerstvo. Za primerjavo, kakšne usmeritve ima ta vlada, bi povedal, da je odhodkovni del proračuna v letu 2004 znašal milijardo 1595, v letu 2007 pa naj bi znašal milijardo 1954, kar je plus 22,4%. Sredstva za primerno porabo občin so se v tem obdobju povišala za plus 39,2%. Sredstva za znanost in tehnologijo za plus 50,1%, sredstva za državne ceste za plus 52,7%, sredstva za regionalne razvojne programe pa celo za plus 231,5%. To so pomembni pokazatelji, za katere mislim, da veliko povedo. Za konec bi pa citiral, pa mislim, da je to tudi naše mnenje, dr. Franceta Križaniča, ko so ga vprašali, v kolikšni meri je vlada v prvem letu vladavine doprinesla k pozitivnim gospodarskim kazalcem. Citiram: vedeti morate, pravi Križanič, da je na sodobni stopnji razvoja ekonomska politika izjemno pomembna, se pravi, da slaba gospodarska politika brez dvoma lahko zavre gospodarsko rast in pospeši inflacijo ter uniči ravnotežje na trgu zaposlenosti in na drugih trgih. Po Križaničevi oceni sedanja vlada tega ni naredila, vodila je kredibilno ekonomsko politiko, ki je prispevala h gospodarski rasti. Pri tem naj bi bila v Sloveniji zelo koristna rast izvoza, kar je bila neposredna posledica našega vstopa v Evropsko unijo. Če bomo prihodnje leto obnavljali državne ceste ali rekonstruirali železnico, se utegnejo dobri rezultati nadaljevati. Dejstvo je, da vlada in predsednik vlade, niso naredili napake. Hvala lepa.
Hvala vam. Prehajamo na predstavitev stališča poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Kolega Josip Bajc, izvolite.
Hvala, gospod podpredsednik. Lep pozdrav predstavnikom vlade, kolegicam in kolegom! Upam, da ostanek predstavnikov vlade, ki je, ni neznanka, tako kot so marsikatere postavke v predlogu popravljenega oziroma dopolnjenega predloga proračuna Republike Slovenije za leto 2007. Kot sem že pri predstavitvi stališč Slovenske ljudske stranke pri dopolnjenemu predlogu proračuna Republike Slovenije za leto 2006 povedal in tudi obrazložil razloge, zakaj bomo poslanci Slovenske ljudske stranke podprli tudi dopolnjeni predlog proračuna Republike Slovenije za leto 2007, mi dovolite mogoče samo besedico, dve, da dodatno tudi danes povem. Ko sem poslušal predstavnike strank, se mi je postavljalo vprašanje, ali govorimo o istem dopolnjenem predlogu proračuna za leto 2007, vsi. Tudi nam, poslancem Slovenske ljudske stranke je znano, da je proračun za leto 2007 je v veliki meri odvisen od sprejema finančne perspektive Evropske unije. Ne glede na to, ali je bil to luksemburški ali je bil britanski predlog, je veliko neznank. Tudi pri predstavitvi oziroma obrazložitvi splošnega dela proračuna, ki ga je predstavil minister gospod Bajuk pretekli teden, je bilo to izraženo oziroma povedano. Vendar, zakonske določbe so takšne, da sprejemamo predlog proračuna, ne glede na to, ali govorimo tudi o novi finančni perspektivi, ali govorimo o uvedbi evra v letu 2007, pa da ne bi našteval o čem bi lahko še vse govorili, je bilo potrebno pripraviti predlog proračuna za 2006 in 2007. Po mnenju poslancev Slovenske ljudske stranke so se znani kriteriji za pripravo predloga proračuna za leto 2007 upoštevali v največji možni meri in kot že rečeno, glede na veliko neznank se nam verjetno tudi postavlja veliko vprašanj, kaj pa če bi. Vendar, kot rečeno, glede na to, da so v največji možni meri znane predpostavke vgrajene tudi v dopolnjeni predlog proračuna Republike Slovenije za leto 2007, bomo poslanci Slovenske ljudske stranke ta predlog podprli, pri čemer tudi smo realni in ocenjujemo in pričakujemo, da bo, ko bodo znane te, mogoče v tem trenutku neznane predpostavke, prišlo do celovitega rebalansa proračuna in bo takrat tudi vgrajeno vse tisto, kar se bo v temu času zgodilo. Ocenjujemo pa, da je proračun za leto 2007 pripravljen z enim skupnim ciljem, to je prevzem evra v Sloveniji, pa če to nekateri komentirajo kot dobro ali slabo, po mnenju poslancev Slovenske ljudske stranke je to dobro. Hvala.
Hvala vam. Tako smo končali s predstavitvami stališč poslanskih skupin. Preden pa preidemo na obravnavo dopolnjenega predloga proračuna, prosim vse poslanke in poslance, ki se nahajajo v poslopju državnega zbora, da se nam pridružijo, kajti počasi bomo pričeli z glasovanjem o posameznih amandmajih kjer je potrebno zagotoviti sklepčnost. Kakor pa rečeno, prehajamo na obravnavo dopolnjenega predloga proračuna. Razpravljali bomo o posameznih delih proračuna in vloženih amandmajih, kot posamezni deli pa kot veste se štejejo prvič, splošni del, drugič, posebni del in načrt razvojnih programov. Tako prehajamo na obravnavo splošnega dela dopolnjenega predloga proračuna za leto 2007. Kod želi besedo? Nihče. Potem zaključujem razpravo, ki je ni bilo. Prehajamo na odločanje o splošnem delu dopolnjenega predloga proračuna. Želi kdo obrazložiti glas? Nihče. Glasujemo. Navzočih je 25 poslank in poslancev. Glasovali bomo še enkrat. Jaz medtem prosim vse poslanke in poslance, da se nam pridružijo. Pred tem še sprašujem kolega Mikolič [[..]]Potem prehajamo na drugo odločanje. Glasujemo. Kot sami vidite na displayu, navzočih je samo 34 poslank in poslancev. Sejo prekinjam za 10 minut. V teh desetih minutah prosim, da se nam pridružijo vsi tisti poslanci, ki so v bližin državnega zbora. Ali dovolite prosim? Hvala. Sejo bomo nadaljevali ob 11.30 uri.
Spoštovane poslanke, poslanci! Nadaljujemo s prekinjeno sejo. Prehajamo na tretje odločanje o splošnem delu dopolnjenega predloga proračuna. Prosim vas, da zasedete svoja mesta. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev, za je glasovalo 40 in 12 proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je splošni del dopolnjenega predloga proračuna sprejet. Mi pa prehajamo na obravnavo posebnega dela dopolnjenega predloga proračuna za leto 2007. Kdo želi besedo? Nihče. Ker nihče ne želi več razpravljati ali pa sploh razpravljati, prehajamo na razpravo in odločanje o amandmajih k posebnemu delu dopolnjenega predloga proračuna za leto 2007. Zapisani so v pregledu amandmajev z dne 7.12. letošnjega leta. Razpravo bom vodil kot v petek, torej v okviru proračunskih uporabnikov in v okviru podprogramov. V razpravo dajem novega proračunskega uporabnika, in sicer Službo Vlade Republike Slovenije, podprogram podlaga ekonomske in razvojne politike, kjer imamo predlagan en amandma, predlagan s strani poslanskih skupin Slovenske demokratske stranke, poslanske skupine Nove Slovenije, poslanske skupine Slovenske ljudske stranke in poslanske skupine DeSUS. Kdo želi besedo? Nihče. S tem zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o vloženem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za predlagani amandma je glasovalo 45, proti 11. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika Vlada Republike Slovenije, Urad Vlade Republike Slovenije za Slovence v zamejstvu in po svetu. V okviru podprograma podpora Slovencem v zamejstvu in v tujini, je poslanska skupina Socialnih demokratov predlagala amandma. Odpiram razpravo. Ni razprave. prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za predlagani amandma je glasovalo 14, 43 proti. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da dopolnilo ni sprejeto. Prehajamo na proračunskega uporabnika ministrstvo za zunanje zadeve, in sicer podprogram Izvajanje zunanje politike. V okviru tega podprograma imamo eno predlagano spremembo, predlagano s strani poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Kdo želi besedo? Kolega Barovič, izvolite.
Hvala lepa, spoštovani gospod podpredsednik. Gre za to, da smo pri obravnavi proračuna za leto 2006, z odobritvijo sredstev za postavitev evropskega letalskega muzeja v Mariboru, začeli z neko strategijo, politiko tehniške dediščine, kulturne dediščine gospodarskega in turističnega razvoja in ocenjujem, in prosim kolege in kolegice, da bi bilo dobro, da to usmeritev peljemo seveda naprej do konca in pričakujem, da bomo ta amandma podprli. Hvala.
Hvala. S tem zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti 6. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo v okviru proračunskega uporabnika ministrstvo za obrambo v okviru podprograma znanstveno raziskovalna dejavnost na obrambnem področju in tehnološki razvoj na obrambnem področju. Vložen imamo eden amandma v okviru tega podprograma s strani poslanskega kluba Liberalne demokracije. Kdo želi besedo? Nihče. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 40. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega proračunskega uporabnika prehajamo na podprogram mednarodno sodelovanje in vložen amandma s strani poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Nihče. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 39, proti 13. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 13.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika ministrstvo za gospodarstvo na podprogram programi pospeševanja tehnološkega razvoja gospodarstva, kjer imamo vložena predlagana dva amandmaja. Prvi s strani poslanskega kluba Liberalne demokracije in drugi prav tako s strani istega predlagatelja. Odpiram razpravo okoli obeh vloženih dopolnil. Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o prvem amandmaju k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 18, proti 41. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o drugem amandmaju k omenjenemu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 17, proti 41. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram programi zapiranja rudnikov in eno vloženo dopolnilo s strani poslanske skupine Socialnih demokratov. Želi kdo besedo? Ne. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 17, proti 39. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje v okviru podprograma, programi povečanja konkurenčnosti in dveh vloženih dopolnilih. Prvo s strani poslanskega kluba Liberalne demokracije in drugo prav tako s strani poslanskega kluba Liberalne demokracije. Želi kdo razpravljati? Ne. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 39. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma pod zaporedno številko ena ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko dve istega predlagatelja. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 40. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram spodbujanje razvoja malega gospodarstva in na eno vloženo dopolnilo s strani poslanskega kluba Liberalne demokracije. Odpiram razpravo. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 38. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram socialno varstvo in odškodnina zaradi prestrukturiranja proizvodnje in en vložen amandma s strani poslanske skupine Socialnih demokratov. Želi kdo razpravljati? Ne. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 41. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. V okviru podprograma zemljiške operacije se bomo srečali z eno predlagano spremembo, predlagano s strani poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije. Želi kdo razpravljati? Ne. Prehajamo na [[...]] [[Vmesno govorjenje.]] [[...]]Kolega Sok, izvolite.
Hvala za besedo. Čisto na kratko, tako kot pri proračunu 2006, bi še enkrat rad opozoril, da bi seveda bilo potrebno povečati sredstva na področju hidromelioracij kmetijskih zemljišč in jaz mislim, da bo v okviru rebalansa ministrstvo moralo tem argumentom prisluhniti, vendar ni možno teh sredstev zagotavljati na račun programa razvoja podeželja, ker tu gre za dogovorjeni program z Evropsko unijo in tega programa ni možno preusmerjati v druge investicije. Zaradi tega bomo v Novi Sloveniji temu amandmaju nasprotovali.
Hvala. S tem zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 36. (Za je glasovalo 21.)( Proti 36.) Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje v okviru podprograma zmanjševanje škod v kmetijstvu in eno vloženo spremembo s strani poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 15, proti 38. (Za je glasovalo 15.)(Proti 38.) Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram program obnove, nege in varstva gozdov in na štiri vložene amandmaje s strani poslanskega kluba Liberalne demokracije pod zaporedno številko 1, pod zaporedno številko 2 istega predlagatelja, torej poslanskega kluba Liberalne demokracije, prav tako amandma pod številko 3 in 4. Odpiram razpravo. Prehajamo na odločanje. Najprej bomo odločali o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 40. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 2, istega predlagatelja. Glasujem. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 22, proti 40. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 3, istega predlagatelja. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 42. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na amandma pod zaporedno številko 4 istega predlagatelja. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 41. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje v okviru podprograma program razvoja ribištva in enem vloženem dopolnilu s strani poslanske skupine Socialnih demokratov. Želi kdo besedo? Poslanka Breda Pečan, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Zelo na kratko. Gre za to, da ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano ni izpolnilo skoraj ničesar od tistega, ker je bilo zapisano v obrazložitvi in v načrtu realizacije zakona o morskem ribištvu, ki je bil sprejet pred, sedaj že skoraj tremi leti. Zato je teh 12 milijonov tolarjev pravzaprav namenjenih samo zato, da bo tisto, kar sicer imajo kmetje v zelo obilnem obsegu v obliki svetovalne službe, financirala država, kar je njena dolžnost tudi kot svetovalno, organizacijsko koordinacijsko službo v slovenski Istri za slovenske ribiče. Menim, da je 12 milijonov tolarjev, ki jih poleg tega črpamo še iz samega programa na področju kmetijstva znesek, ki ga zagotovo lahko področje programa razvoja podeželja utrpi zato, da lahko zagotovimo našim ribičem boljše pogoje za to, da se lahko med seboj povezujejo in tudi uresničujejo svoje načrte, ki so jih začeli počasi oblikovati.
Hvala. S tem zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 22, proti 40. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika ministrstvo za promet in podprogram sredstva za izgradnjo avtocest in odpiram razpravo v okviru enega predloženega amandmaja s strani poslanske skupine socialnih demokratov. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 42. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje v okviru podprograma javne službe v železniškem prometu. Razpravljali in odločali bomo o dveh amandmajih. O prvem, predloženem s strani poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke, in drugem, prav tako istega predlagatelja, torej poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Kdo želi besedo? Kolega Prijatelj, izvolite.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči, spoštovani ministri, kolegice, kolegi! Kot že rečeno, pri proračunu za leto 2006 bi tudi pri tem predlogu poudaril, da gre za temeljni način pri urejanju železniškega prometa, to je zagotavljanju varnosti in urejenosti na tem področju. Sam sem si priskrbel glasovanje iz dne 9.12. in ga bom skrbno shranil. Ne bom zapravljal časa, ker vem, kakšen bo rezultat glasovanja. Tudi to listo si bom spravil in ob morebitnem, vem da, če bo tako stanje obveljalo na železnici, bo izredni dogodek, ob morebitnem izrednem dogodku, gospe in gospodje, vas bom spomnil, kako ste glasovali. Hvala lepa.
Hvala. S tem zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Odločali bomo najprej o amandmaju pod zaporedno številko ena. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 39. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko dva, istega predlagatelja, poslanske skupine slovenske nacionalne stranke. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 22, proti 39. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika Direkcija Republike Slovenije za ceste, na področje podprograma investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest. V okviru tega podprograma imamo vloženih 23 dopolnil oziroma amandmajev, zato prosim, da morebitni razpravljalci povedo, v okviru katerega amandmaja razpravljajo. Odpiram razpravo. Kolega Kontič, izvolite.
Hvala lepa. To priložnost izkoriščam tudi, da se zahvalim vsem tistim, ki so sodelovali pri čudežu na prejšnji seji oziroma pri prejšnji točki, pri proračunu za leto 2006 in to pri čudežu na relaciji Velenje - Arja vas. Amandma pod številko 12 je nadaljevanje tega projekta, ki smo ga poslanke in poslanci potrdili v tem državnem zboru za obdobje 2006, in predlagam, da tudi danes s tem omogočimo nadaljevanje sanacije tega obnove potrebnega tega dela cestišča. Hvala lepa.
Hvala, kolega Kontič. S tem zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o posameznih amandmajih v okviru omenjenega podprograma. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko ena, predlagatelj poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 22, proti 37. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 2, predlagatelj poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 41. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 3, predlagatelj poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 22, proti 41. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da dopolnilo ni sprejeto. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 4, predlagatelj poslanski klub Liberalne demokracije. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 21, proti 41. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 5, predlagatelj poslanski klub Liberalne demokracije. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 21, proti 41. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 6, predlagatelj poslanski klub Liberalne demokracije. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 21, proti 41. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 7, predlagatelj poslanski klub Liberalne demokracije. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 23, proti 40. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na amandma pod zaporedno številko 8, predlagatelj poslanski klub Liberalne demokracije. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 22, proti 40. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 9, predlagatelj je poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za je glasovalo 23, proti 42. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 10, predlagatelj poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 23, proti 41. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 11, predlagatelj poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 23, proti 39. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 12, predlagatelj poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 34. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 13, predlagatelj poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 39. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 14, predlagatelj poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 39. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 15, predlagatelj poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 39. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 16, predlagatelj poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 39. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 17, predlagatelj poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 40. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 18, predlagatelj poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 39. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 19, predlagatelj poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 39. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje pod zaporedno številko 20, predlagatelj poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 18, proti 38. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 21, predlagatelj poslanski klub Liberalne demokracije. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 39. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 22, predlagatelj poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 41. (Za je glasovalo 23.)( Proti 41.) Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na zadnje odločanje v okviru tega podprograma, to je odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 23, predlagatelj poslanski klub Liberalne demokracije. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 42. (Za je glasovalo 21.)( Proti 42.) Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika ministrstvo za okolje in prostor. V razpravo in odločanje dajem dva amandmaja v okviru podprograma spodbujanje učinkovite rabe in obnovljivih virov energije. Prvi amandma predlaga poslanski klub Liberalne demokracije, prav tako drugi amandma. Odpiram razpravo. Prehajamo na glasovanje. Glasovali bomo o prvem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 18, proti 39. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 2, predlagatelj poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 39. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje v okviru podprograma regulatorni okviri, splošna administracija in oblikovanje politike in amandma, ki ga predlaga poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije. Odpiram razpravo. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 39. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju v okviru podprograma načrtovanje, varstvo in urejanje voda. Amandma je predlagal poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije. Zaključujem razpravo. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 17, proti 40. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju v okviru podprograma ohranjanje biotske raznovrstnosti in varstvo naravnih vrednot. Predlagatelj amandmaja poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije. Odpiram razpravo. Je ni. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 38. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na amandma v okviru podprograma prostorsko načrtovanje. Amandma je predlagan s strani poslanske skupine Socialnih demokratov. Odpiram razpravo. Zaključujem. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 17, proti 39. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju v okviru podprograma spodbujanje stanovanjske gradnje. Amandma je predlagala poslanska skupina Socialnih demokratov. Odpiram razpravo. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 18, proti 38. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje na področju proračunskega uporabnika Agencija Republike Slovenije za okolje. V okviru podprograma izboljšanje stanje okolja, imamo predlagan en amandma s strani poslanskega kluba Liberalne demokracije. Odpiram razpravo. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 37. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega proračunskega uporabnika odpiram razpravo in dajem na glasovanje amandma, predlagan s strani poslanskega kluba Liberalne demokracije k podprogramu načrtovanje, varstvo in urejanje voda. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 41. Ugotavljam, da amandma ni sprejet. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 41.]] Prehajamo na področje podprograma posebni programi v primerih nesreče. Srečali se bomo z enim amandmajem, predlaganim s strani poslanskega kluba Liberalne demokracije. Kdo želi besedo? Nihče. Prehajamo na odločanje, glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 41. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve v okviru podprograma prejemki in pravice brezposelnih. Imamo vložena dva amandmaja, prvi s strani poslanske skupine Socialnih demokratov in drugi, vložen s strani poslanskega kluba Liberalne demokracije. Kdo želi besedo? Nihče. Prehajamo na odločanje, odločali bomo najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 18, proti 39. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma pod zaporedno številko 1 ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 2, predlagatelj poslanski klub Liberalne demokracije. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 42. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o štirih amandmajih v okviru podprograma povečanje zaposljivosti. Amandma pod zaporedno številko 1 predlaga poslanska skupina Socialnih demokratov, pod zaporedno številko 2 ista poslanska skupina, pod zaporedno številko 3 in 4 prav tako poslanska skupina Socialnih demokratov. Odpiram razpravo. Prehajamo na odločanje, odločali bomo o vsakem amandmaju posebej. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 40. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 39. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 3. Odločamo. Navzočih je 59 poslanki poslancev, za je glasovalo 17, proti 40. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na, ali lahko predstavnike poslanske skupine Slovenske ljudske stranke prosim za pozornost. Hvala. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 4, predlagatelj poslanska skupina Slovenska ljudska stranka. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 16, proti 38. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje v okviru podprograma kreiranje novih delovnih mest in povečanje prilagodljivosti podjetij. V okviru tega podprograma imamo predlagane tri amandmaje, prvi s strani poslanske skupine Socialnih demokratov, drugi poslanskega kluba Liberalne demokracije in tretji s strani poslanske skupine Socialnih demokratov. Odpiram razpravo. Je ni. Prehajamo na odločanje. Se opravičujem, kolega Lahovnik, izvolite.
Želim obrazložiti svoj glas. Hvala lepa.
Kolega Lahovnik, potem dovolite, da najprej zaključim razpravo in boste svoj glas obrazložili v toku glasovanja. S tem zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Glasovali bomo o amandmaju pod zaporedno številko 1, predlagatelj poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 41. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 2, predlagatelj poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije. Izvolite kolega Lahovnik, obrazložitev glasu.
Hvala lepa. V svojem imenu. Sam bom omenjeni amandma podprl. Podatki kažejo, da se je brezposelnost v Sloveniji bistveno povečala, konec oktobra je ta številka presegla 94.000 brezposelnih oseb. Nekateri podatki, ki so jih navajali predstavniki vlade, vključno s predsednikom vlade, so bili skrajno zavajajoči, ker so jemali kot referenčne podatke s konca meseca septembra, kjer je bila ta številka dejansko komaj nekaj večja od 91.000 brezposelnih oseb. Prvič po desetih letih se je brezposelnost znotraj istega leta povečala v obdobju januar-oktober. Prvič se tudi soočamo z dejstvom, da se je, glede na enako obdobje v lanskem letu, brezposelnost krepko povečala. Praktično vidimo, da lahko samo za obdobje od septembra do oktobra govorimo o povečanju za skorajda 3.000 novih brezposelnih. Očitno so sredstva, ki se namenjajo za zmanjševanje brezposelnosti za aktivno politiko zaposlovanja odločno premajhna. To so dejstva in dejstvo je tudi da je brezposelnost za družbo največji družbeni strošek, zato, ker se tisto izbuljeno delo nikoli več ne more povrniti. Zato se mi zdi izjemnega pomena, da podpremo amandma, ki povečuje sredstva za aktivno politiko zaposlovanja sredstev na ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve, ki je absolutno podhranjeno in če pogledate indekse vidite, da se sredstva na ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve realno celo zmanjšujejo, kar je povsem nelogično ob podatkih, da se brezposelnost dejansko povečuje. Hvala.
Hvala, kolega Lahovnik. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 39. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma pod zaporedno številko 2 ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 3, predlagatelj je poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 36. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje in razpravo o vloženih amandmajih v okviru podprograma javni in razvojni programi socialnega varstva. V okviru tega podprograma imamo vložena dva amandmaja. Prvi amandma je vložen s strani poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke, drugi je vložen s strani poslanske skupine Socialnih demokratov. Kdo želi besedo? Poslanska Žgajner, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice, cenjeni kolegi. Jaz vas bom še enkrat zaprosila za pomoč oziroma podporo amandmaju, tokrat za leto 2007. In sicer, gre za sofinanciranje programa nevladnega sektorja v višini 3 milijone slovenskih tolarjev. Omenjena sredstva, kot sem dejala že pri amandmaju k proračunu dopolnjenemu predlogu proračuna za leto 2006, pravzaprav združenju proti spolnemu zlorabljanju, ki je edino tovrstno specializirano združenje v Sloveniji, omogoča osnovna sredstva, ki mu pravzaprav omogočajo preživetje oziroma delovanje tudi v letu 2007. Nenazadnje je tudi vladna usmeritev takšna, da je potrebno v okviru države oziroma proračunov financirati programe in s tem omogočiti razvoj nevladnih organizacij, ki dopolnjujejo delo državnih organov. Še enkrat vas torej prosim, da daste podporo k omenjenemu amandmaju, tokrat v proračunu za leto 2007. Hvala lepa.
Hvala. S tem zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje, najprej bomo odločali o amandmaju pod zaporedno številko 1, predlaganem s strani poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Obrazložitev glasu? Kolega Kangler, izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovane poslanke, poslanci. Tudi za obdobje 2006 sem popolnoma identičen amandma podprl in mislim, da je smotrno, da vsi poslanci v državnem zboru tudi podpremo ta amandma za obdobje 2007, gre samo za 3 milijone slovenskih tolarjev. Tako kot so predlagatelji že uvodoma povedali, bi si želel, da bi nevladne organizacije na tem področju imele večjo spodbudo tudi ob tako majhni finančni pomoči. Pri obravnavi proračuna za 2006 sem poudaril, da je pravi sodni sistem tako nastavljen, da se ukvarja samo s storilci kaznivih dejanj, po drugi strani pa se zanemarjajo tisti, ki so oškodovanci v tako občutljivih kazenskih zadevah, kot so spolna nedotakljivost mlajših od 14 let in podobno. In pravni sistem si želi samo storilca spraviti za zapahe. Istočasno pa pozablja na tiste najbolj občutljive stvari, na oškodovanca, ki je prepuščen sam sebi. Oškodovanec nima niti ne odvetnika niti ne druge možnosti pri soočenju s takšnim kaznivim dejanjem. Storilcu je dano pravno varstvo, vse na razpolago, obramba in mislim, da nevladne organizacije lahko tukaj kar veliko pripomorejo, da se nekatere zelo šibke socialne zadeve ublažijo na ta način, da se pomaga pri spodbudi nevladnim organizacijam. Zato bom tudi ta amandma za 3 milijone slovenskih tolarjev tudi sam podprl.
Hvala, kolega Kangler. K obrazložitvi glasu se je prijavil poslancev Lahovnik. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovane poslanke, poslanci! Tudi sam bom omenjeni amandma podprl. Mislim, da je potreben in je dober, seveda pa želim poudariti, da gre za 3 milijone tolarjev. Za eno dvestotisočino bruto domačega proizvoda. O tem sedaj govorimo in mislim, da je vsej javnosti jasno, za kaj gre. Želite ustvariti nek umetniški vtis, kako pa sedaj ste se odzvali na neko pobudo, ki je bila dana iz opozicije. Za 3 milijone tolarjev bomo sedaj glasovali o amandmaju, ki je res potreben, ampak 3 milijone tolarjev bi vlada z lahkoto lahko prerazporedila sredstva na to postavko. Ne nazadnje, spoštovani, to je manj kot 1% sredstev, ki jih bo to novo ministrstvo brez resorja, ki bo zadolženo za poročanje o strategiji razvoja Slovenije, porabilo v naslednjih dveh letih. Manj kot 1% tega denarja je, pa vlada ni našla teh sredstev! Ne glede na to, da jih je kje drugje našla, ampak kot sem rekel, izjemno se mi zdi pomembno, da ta amandma podprem, seveda bom pa imel ob tem nekako čuden občutek, da se vlada na nek način norčuje iz instituta državnega zbora. Hvala.
Hvala. Besedo ima kolega Bajc.
Hvala, gospod podpredsednik. Kljub razumevanju potreb raznih oblik civilnega združevanja in mislim, da bi šla po namenu ta sredstva v eni od takih oblik, ne morem podpreti tega predloga amandmaja iz preprostega razloga. Mislim, da smo vsi ugotavljali, da tako v letu 2006 kot v letu 2007 so sredstva, ki jih pridobivamo iz Evropske unije oziroma namenska sredstva za razna področja, neizkoriščena oziroma jih ne izkoriščamo. In presenečen sem, kljub dobronamernosti prav gotovo tega amandma, komu naj se dodelijo ta sredstva, da predlagatelji niso predlagali tudi tako postavko, kjer bi bilo lahko oziroma kjer bi se ta sredstva lahko nemoteno rabila. Gre namreč za namenska sredstva, ki jih potrebujemo, v kolikor hočemo uresničevati program črpanja sredstev Evropske unije. Zato tega amandmaja ne morem podpreti.
Hvala. Poslanec Bogdan Barovič, izvolite.
Hvala lepa. Na žalost vidimo in slišimo, da se tudi v primerih, ki so nujni potrebni, kar bom tudi dokazal - torej, jaz ga bom podprl, da začnem s tem, obrazložitev je pa ta, da se politizira. Ne gre niti za to kdo komu kaj pokaže. Poglejte samo en podatek. Na področju spolnih zlorab je center za socialno delo - pa poglejte, koliko denarja ti centri porabijo - v obdobju od 1.1.2004 do zadnjega dne leta 2004 posredoval 128-krat, torej 128 zlorab je center za socialno delo v enem letu, v letu 2004, obravnaval in ukrepal. Ta nevladna organizacija, o kateri govorimo, pa je ukrepala in obravnavala in skušala pomagati, poslušajte dobro, 1.281-krat. 1.281-krat, kar pomeni 10-krat več kot inštitucija, ki zaposluje ljudi, ki imajo krasne plače, ki so javni uslužbenci, ki so zadolženi pomagati. In če potem ni upravičeno reči vsaj tri milijone! In zdaj iz tega delati - govorim vsem, tudi nam, politiko. Ne! Ne gre za politiko, gre za to, da tudi prikažemo, kakšna sramota je, da center za socialno delo obravnava tak primer 128-krat, ena nevladna organizacija, o kateri govorimo in ji delimo teh ubogih tri milijone, to je ena dvestotisočinka, pa obravnavamo kot ne vem kakšen Dedek mraz, pa Bžiček, pa ne vem kakšna upravičenost, pa neupravičenost. Mislim, da je prav in da pogledamo tudi, kaj dela center za socialno delo. Seveda, pa nedvomno je sploh škoda govoriti o samo treh milijonih. Saj, če bi lahko bi jih dali veliko več.
Hvala. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 56, proti 2. (Za je glasovalo 56.)( Proti 2.) Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 2, predlagatelj je poslanska skupina Socialnih demokratov. Poslanka Majda Potrata, izvolite.
Hvala. Ne upam sicer, da bi tako dobronamerno podprli amandma, ki je pred vami in o katerem bomo odločali, ali bi namenili 100 milijonov za materinske domove in zavetišča za otroke in ženske žrtve nasilja. Ne vem, kako je s sprejetjem zakona o preprečevanju nasilja v družini, vem pa, da je dosedanja zakonodaja naravnana tako, da morajo tisti, ki so žrtve, iskati zavetišče in strokovno pomoč in ne tisti, ki to povzročajo. V osnutku programa socialnega varstva je vlada zapisala, da bo število postelj v teh domovih povečala, vendar takšnega namena ne podpirajo tudi potrebna sredstva. Zato upam, da boste ta amandma podprli in da vas ne bo pri tem zaustavilo to, kje smo denar vzeli, saj se ne nazadnje danes, spoštovane kolegice in kolegi iz koalicije, nek amandma oziroma kar dva amandmaja, ki sta pri istem viru zajemala, podprli. Hvala lepa.
Hvala. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 38. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na amandma, vložek k podprogramu Socialno varstvo invalidov. Amandma, vložen s strani poslanskega kluba Liberalne demokracije, je dopolnjen in ste ga prejeli na mizo. Kdo želi razpravljati? Izvolite, prosim. Kolega Slavinc.
Slavinec, hvala lepa za besedo. Torej v imenu poslanskega kluba LDS bi rad obrazložil samo spremembo amandmaja, ki ste ga dobili na klop. Vse o tem je bilo že včeraj povedano in veseli me, da tudi podprto s strani koalicije, sedaj v tem popravku gre zgolj za prerazporeditev sredstev na dva vira in znižanje s strani postavke ministrstva za obrambo do višine 150 milijonov, kolikor je tudi z ministrom usklajeno. In glede na to, da smo včeraj naredili prvi korak, je sedaj seveda toliko koristneje in pomembneje, da naredimo še tudi tega drugega, s katerim bomo včerajšnje začeto delo tudi zaključili in omogočili tistim, ki so tega denarja najbolj potrebni, da bodo lahko zaživeli v primernejših in za človeka dostojnih razmerah, hkrati pa tistim, ki se z njimi ukvarjajo, ki skrbijo za njih, omogočili primerne pogoje za delo. Zato predlagam, da tako popravljeni amandma, ki je potem, kot rečeno, tudi usklajen s strani ministrstva za obrambo, podpremo. Hvala lepa.
Hvala vam. S tem zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 23. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje in razpravo o amandmaju v okviru podprograma Socialno varstvo starih. Amandma predlaga poslanska skupina Socialnih demokratov. V okviru istega podprograma imamo tudi drugi amandma, predlagan s strani iste poslanske skupine, in tretji amandma, predlagan s strani iste poslanske skupine. Odpiram razpravo o vseh treh amandmajih hkrati. Zaključujem razpravo, prehajamo na odločanje. Odločali bomo prvo o amandmaju pod zaporedno številko ena. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 37. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma pod zaporedno številko ena ni sprejet. V odločanje dajem amandma pod zaporedno številko dve, predlagan s strani iste poslanske skupine, poslanske skupine Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 36. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V odločanje dajem amandma pod zaporedno številko tri. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 22, proti 38. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V razpravo in odločanje dajem amandma v okviru podprograma Socialno varstvo materialno ogroženih. Amandma predlaga poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije. Odpiram razpravo. Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 37. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V razpravo in odločanje dajem amandmaje k proračunskemu uporabniku ministrstvu za zdravje, in sicer v okviru podprograma Investicijska vlaganja v bolnišnice se bomo srečali z dvema amandmajema, oba predlaganima s strani poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Kdo želi razpravljati? Kolega Barovič.
Hvala. Kljub temu da sem pri obravnavi predloga dopolnjenega proračuna za leto 2006 dobil s strani državnega sekretarja jasne obljube, da ugotovitev je, da v Trbovljah po sedmih letih kalvarij mora biti nova bolnica. Dobil sem obljubo, da ker ni normativne zakonodaje za javno zasebno partnerstvo, da bodo to gradnjo zagotovili na osnovi obstoječe zakonodaje, in slišal sem besedo "leasing", tega ne bom pozabil. Ne glede na to pa sem skorajda prepričan po sedmih letih poti navzgor, navzdol, levo in desno, da se v letu 2006 že spet ne bo nič zgodilo. Samo za varnost in željo, da se vendarle vsaj v letu 2007 bo, vztrajam v imenu poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke in v imenu lokalne, regionalne skupnosti 50.000 ljudi pa verjetno še mnogih Slovencev, da bi se vendarle odločili, če se boste seveda, za predlagani amandma, s tem država zagotavlja resen namen in predvsem en delež, s katerih bo skrbela za normalno zdravstvo, ker zdravstvo, plačano z leasingom, pomeni kreditiranje in kreditiranje pomeni, da želi nekdo zaslužiti. Zdaj, kdo, bomo pa videli in upam, da prihodnje leto. Hvala.
Hvala, kolega Barovič za vašo razpravo. Zaključujem razpravo v okviru podprograma Investicijska vlaganja v bolnišnice. Prehajamo na odločanje o obeh amandmajih. Prvo bomo odločali o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 40. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 2 istih predlagateljev, poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 38. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru proračunskega uporabnika ministrstvo za zdravje prehajamo na podprogram Programi varovanja in krepitve zdravja. Amandma v okviru tega podprograma je vložen s strani poslanskega kluba Liberalne demokracije. Odpiram razpravo. Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 18, proti 41. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika ministrstvo za javno upravo. V okviru podprograma Izgradnja in delovanje centralne informacijske infrastrukture in telekomunikacijske tehnologije imamo predlagan eden amandma s strani poslanskega kluba Liberalne demokracije. Odpiram razpravo. Zaključujem. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 17, proti 41. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru proračunskega uporabnika ministrstvo za visoko šolstvo znanost in tehnologije odpiram amandmaje v okviru podprograma Znanstvenoraziskovalna dejavnost. Vložena imamo dva amandmaja, prvi je predlagan s strani poslanske skupine Socialnih demokratov in drugi predlagan s strani prav tako poslanske skupine Socialnih demokratov. Kdo želi razpravljati? Nihče. Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 40. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 2 v okviru podprograma Znanstvenoraziskovalna dejavnost. Amandma je predlagan s strani poslanske skupine Socialnih demokratov. Besedo? Obrazložitev glasu, gospa Pečanova.
Hvala lepa. Prej sem zamudila, da bi obrazložila glas že pri prvem amandmaju. Trend teh dveh proračunov obeh je ta, da se vlaganja v znanost in raziskave selijo v militantno cono naše države, se pravi v vojsko. Prepričana sem, da bodočnost imajo samo raziskave in znanost, ki se ukvarjajo s civilnim področjem. Zaradi tega seveda smo v poslanski skupini predlagali oba amandmaja, ki znova selita sredstva za znanost in razvoj tja, kamor sodijo; se pravi v civilno sfero, v sfero raziskovalnih in znanstvenih institutov, ki, če bo potreba, lahko vseeno svoje raziskave izvajajo tudi za področje obrambe. Vendar glede na to, da so raziskave in razvoj na področju obrambe vedno znova in znova usmerjene, seveda, logično, glede na to, čemu so namenjene, v militarizacijo družbe, je zagotovo boljše, če so sredstva lociarana oziroma kot temu moderno rečemo "parkirana" na področju, ki je civilno, potem je seveda stvar znanstvenikov in raziskovalcev, kako bodo svoje raziskave usmerjali. Zato menim, da bi bilo dobro, da bi kolegice in kolegi vendarle razmislili, ali je prav, da država, kot je Slovenija, ki je vendarle tradicionalno zavezana mirovni politiki, da raje sredstva namenja znanosti v civilni sferi v univerzitetnem, visoko šolskem področju, ne pa na področju obrambe oziroma vojske. Hvala.
Želi še kdo obrazložiti svoj glas? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Odločamo o drugem amandmaju, predlaganem s strani poslanske skupine Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 17, proti 41. (Za je glasovalo 17.)(Proti 41.) Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje na področju podprograma Informacijsko-komunikacijski sistemi. V razpravo dajem pet amandmajev, predlaganih, prvi s strani poslanske skupine Socialnih demokratov, drugi s strani poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije, tretji s strani poslanske skupine Socialnih demokratov, četrti s strani poslanske skupine Socialnih demokratov in peti s strani poslanskega kluba Liberalne demokracije. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Odločali bomo o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 18, proti 39. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V odločanje dajem amandma pod zaporedno številko 2, predlagatelj poslanski klub Liberalne demokracije. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 18, proti 41. (Za je glasovalo 18.)(Proti 41.) Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V odločanje dajem amandma pod zaporedno številko 3, predlagatelj poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 17, proti 41. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V odločanje dajem amandma pod zaporedno številko štiri, predlagatelj poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 17, proti 40. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V odločanje dajem zadnji amandma v okviru tega podprograma. To je amandma pod zaporedno številko 5, predlagan s strani poslanskega kluba Liberalne demokracije. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 17, proti 40. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V razpravo dajem amandmaje v okviru podprograma Programi pospeševanja tehnološkega razvoja gospodarstva. Imamo dva amandmaja: prvi, predlagan s strani poslanske skupine Socialnih demokratov kakor tudi drugi. Kdo želi besedo? Poslanka Pečanova. Izvolite.
Hvala lepa. V poslanski skupini Socialnih demokratov se dobro zavedamo, da brez pospešenega tehnološkega razvoja gospodarstva naša država ne bo dosegla konkurenčnosti in stopnje razvoja, ki smo si jo zastavili za cilj tudi takrat, ko smo se odločili za vstop v Evropsko unijo. Naše prednosti, razvojne prednosti in naše prednosti pri doseganju oziroma pospešenem preseganju sedanje, stopnje razvoja je gotovo predvsem tehnološki razvoj - gospodarstva, poudarjam. In zaradi tega smo tudi predlagali že celo serijo amandmajev, ki pravzaprav ves čas usmerjajo naš državni proračun, kar se tiče razvoja znanosti in tehnologije, da se preusmerjajo ta sredstva ali v visokošolske raziskovalne in znanstvene institucije ali pa neposredno v gospodarstvo. Tukaj bi rada opozorila tudi na to, da je cela vrsta področij, kjer lahko gospodarstvo dosega tudi druge cilje, kot recimo, prej je bilo govora o učinkoviti rabi energije ali o rabi obnovljivih virov energije, kjer zberemo iz takse za obremenjevanje zraka, to je iz takse za CO2, iz takse za obremenjevanje okolja, na račun dodatnih taks za obremenjevanje okolja iz različnih goriv, plina, dizel goriv, bencina in premoga ter tudi lesa, pa pri tem pozabljamo, da je teh sredstev bilo lansko leto zbranih 14 milijard in 100 milijonov tolarjev, da za leto 2006 državni proračun predvideva samo 10 milijard tolarjev prihodkov iz tega naslova in v letu 2007 še manj. In da ne govorimo o tem, da je v resoluciji o nacionalnem energetskem programu zapisano, da naj bi za namene zmanjšanja rabe energije porabili kar 14 milijard tolarjev letno, pa o tem ni ne duha ne sluha zaradi tega, ker imamo za leto 2006 predvidenih sredstev v ta namen milijardo in 25 milijonov, za leto 2007 pa celo samo okrog 900 milijonov tolarjev. Se pravi, ena štirinajstino po resoluciji, ki jo je sprejel ta državni zbor leta 2004, in po kjotskem sporazumu, ki smo ratificirali tudi v tem državnem zboru, zavezo te naše države. Zato seveda je potem smotrno, da vsaj iz obrambnih sredstev, namenjenih raziskavam - se ve kakšnim raziskavam in kakšnemu razvoju, se pravi za to, da razvijamo orožje, ki bo pobijalo ljudi, namesto da bi razvijali naprave, opremo, iskali načine, kako zmanjšati onesnaževanje zraka, ki rešuje zdravje ljudi, ki ga izboljšuje, ki podaljšuje življenje, ne samo nam, ampak tudi vsemu živemu svetu na Zemlji. Pravijo, da je treba razmišljati globalno in delovati lokalno. Zato tudi ta proračun kaže na to, da ne razmišljamo globalno, da ne delujemo lokalno, ampak razmišljamo samo o tem, kako bi lahko nekaterim segmentom uporabnikov, ki jih bomo na osnovi fiktivnih razpisov pridobili, razvijali oboroževalno industrijo. In zato seveda podpiram vse te amandmaje, ki bodo omogočili izboljšanje življenja nas v Sloveniji in širšega okolja. Hvala.
Hvala. Želi še kdo besedo v okviru podprograma Programi pospeševanja tehnološkega razvoja in gospodarstva? [[Ne.]] Potem zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko ena, predlaganem s strani poslanske skupine Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 18, proti 39. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko dve, predlaganem s strani poslanske skupine Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 18, proti 40. (Za je glasovalo 18.)(Proti 40.) Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na razpravo o vloženem amandmaju s strani poslanske skupine Socialnih demokratov v okviru podprograma Visokošolsko izobraževanje. Želi kdo besedo? Ne. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 39. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega podprograma Visokošolsko izobraževanje imamo tudi amandma poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 18, proti 38. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na razpravo o dveh amandmajih v okviru podprograma Podiplomsko izobraževanje. Prvi amandma je predlagan s strani poslanske skupine Socialnih demokratov in drugi s strani poslanskega kluba Liberalne demokracije. Odpiram razpravo. Je ni. Prehajamo na glasovanje. Glasovali bomo o obeh amandmajih ločeno. Glasujemo o prvem amandmaju, predlaganem s strani poslanske skupine Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 16, proti 39. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 2, predlagatelj poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 17, proti 39. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o treh amandmajih v okviru podprograma Študijske pomoči. Prvi je predlagan s strani poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke, drugi je predlagan s strani poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije in tretji je predlagan s strani poslanske skupine Socialnih demokratov. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Kolega Barovič, izvolite.
Hvala lepa. Jaz sicer vem, kakšen bo izid, tako kot vsi drugi, in nočem sicer krasti čas, a vendarle opozarjam, kolegice in kolegi, vzemite ta amandma, vsaj dajte si ga v podzavest. Toliko, kot je bilo na področju študentske in dijaške populacije po eni strani odšrnjenega tako pri zakonu o dohodnini kot tudi pri obravnavanju amandmajev in pri sprejemanju proračuna, se bo slej kot prej nekje odrazilo. Predvsem pa nas skrbi pri urejanju študentskih domov, skrbi vse nas, vsaj v Slovenski nacionalni stranki, kako fino nekateri na dejansko nepošten, nezakonit način služijo, izkoriščajo mlade. Najhujša posledica pri vsem tem pa je, da poleg socialnih kriz, ki nastajajo zaradi financiranja zasebnih domov tem mladim, pada tudi kvaliteta šolanja, in to predvsem pri univerzi, ki smo se je vsi tisti, ki smo bili v prejšnjem mandatu, tako zelo veselili, pri univerzi na Primorskem, kjer so pokazatelji, kot ste lahko videli, grozljivi, saj, ne vem, desetina ali še manj študentov lahko biva v za to organiziranih domovih, vsi ostali pa - znajdi se, kakor se moreš in hočeš. In ta "znajdi se" je včasih tudi sprehod na kriva pota.
Hvala. Besedo ima poslanka Pečan. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. V poslanski skupini Socialnih demokratov bomo podprli vse tri amandmaje v tem podprogramu. Ker pač vemo, da ni nobene šanse, da bi bili sprejeti, vendar bi radi opozorili vse poslance, ki tako zelo zavzeto pritiskajo na gumb "proti", da gre tukaj tudi za njihove otroke ali morda tudi celo že za vnuke. Da v študentskih domovih ni možno dobiti prostora za otroke, zlasti - no, niso več otroci, ampak za mlade ljudi - v Mariboru in na Primorskem. Zaradi tega, ker sta to mlajši univerzi, zaradi tega ker je sredstev za gradnjo študentskih domov vedno premalo, da pa so vendarle v študentskih domovih so pogoji za študij, za delo, tudi raziskovalno delo takrat kadar zagotavljamo prostor za podiplomski študij za mlade raziskovalce, bistveni element uspešnega študija. Da smo se - konkretno za občine na Primorskem lahko povem, in to ne govorim samo o treh občinah slovenske Istre, ampak govorim o vseh občinah južne Primorske, od Ilirske Bistrice, Sežane, Hrpelje, Kozina, Koper, Izola in Piran - odločili, da bomo univerzi na Primorskem podarili zemljišča, ki so zazidljiva, ki so stavbna zemljišča, zato da bodo lahko zagotovili, da bo lahko univerza na Primorskem zagotovila prostor ne samo za študij, ne samo za predavanja, ne samo za univerzitetne knjižnice, ampak tudi za študente, da bodo imeli kje prenočevati oziroma tudi študirati v svojem prostem času. Zaradi tega menim, da zneski, ko govorimo, recimo, v amandmaju 700 milijonov tolarjev, ki jih predlaga Slovenske nacionalne stranke, je to drobiž proti temu, kar občine v primerjavi seveda z obsegom proračunov teh občin podarjajo univerzi na Primorskem, posredno pa s tem seveda državi, zemljišča v vrednosti nekaj 100 milijonov tolarjev. Konkretno Izola pri treh milijardah proračuna okrog 300 milijonov tolarjev vredno zemljišče in okrog 250 milijonov tolarjev vredno stavbo. Kakšna sredstva bi morala država zagotoviti za to, da bi študentom in profesorjem zagotovila normalno delo, kajti to, kar oni počnejo danes, pomeni razvoj za bodoče generacije v tej državi. Se pravi, vlaganja v te generacije zagotovo pomenijo razvoj za Slovenijo, se prvi, izpolnjevanje ciljev lizbonske strategije in konec koncev tudi izpolnjevanje ciljev reformističnega programa te vlade, ki pa drugače funkcionira; se pravi, ne tako, da daje tistim, ki potrebujejo pomoč, ampak ko daje tistim, ki so že tako ali tako prebogati. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima poslanec Gulič.
Cenjeni in spoštovani, spoštovani predsedujoči. Kar veliko govorimo o študentih v zadnjem času - in študentkah seveda -, ampak stvari so tako na nek način dvolične. Tukaj se pravzaprav prepiramo o tem, ali bi omogočali ljudem dostojen študij, ali bi jim dali več in bolje, po drugi strani seveda pa ob kakšni drugi razpravi slišimo, kako naj študentje ne delajo, naj samo študirajo. Kako naj študirajo, če seveda imajo pogoje slabe, če v študentskih domovih ni interneta, če se jim pravzaprav na nek način preti, da se jim bo vzelo še tiste bone? Še več bodo morali delati. Investicija v prihodnost je seveda investicija v ljudi. To tudi velikokrat slišimo tako kot neko splošno frazo. Ampak, ko pride do konkretnih zadev, seveda se pa lahko pogovarjamo o milijonu tukaj, dveh milijonih tam, o kakšnih pomembnih seveda in pa večjih številkah pa se veselo pritiska proti, češ, tako se mi zdi včasih, v tem mandatu - to ni treba, bodo že kasneje kaj postorili v zvezi s študenti, študentkami in v zvezi s slovensko prihodnostjo. Na načelni naravni bi bili vsi "za", konkretno bomo pa videli sedaj čez trenutek, jaz bom seveda "za".
Hvala. Besedo dajem ministru Zupanu. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani gospod podpredsednik. Problematika študentskih domov je seveda izredno pereča in vlada natančno ve, da so študentski domovi nujno potrebni in po sistemu tudi pospešeno gradimo. Letos je, recimo, samo v Mariboru bila zaključena celotna faza, smo 240 postelj zgradili. V Ljubljani se zidajo trije domovi in bodo drugo leto končani. Dejstvo je, da na Primorskem zaradi znanih težav s krediti, ker univerza še ni v tem kreditnem sistemu, pa je ravno v postopku ta zakon, da bomo univerzi dali to možnost za najemanje kreditov, vendar je pa treba upoštevati: ta trenutek študentje nočejo vzeti milijardo 700 milijonov kredita za plačilo študentskim domov in iščemo v proračunu to, da bomo plačali račune. Študentje pa nočejo vzeti kredita, ker zahtevajo, da to dobijo kot lastnino. Torej prispevek, ki ga plačujejo delodajalci za poceni delovno silo, je prispevek delodajalcev, želijo študentje polastniniti in prevzeti to kot lastnino. Študentska organizacija, se opravičujem, študentska organizacija to zahteva. Tu vodimo zelo, zelo trda pogajanja že nekaj časa, to pa želijo narediti na podlagi dopisa oziroma sporazuma, ki je bil podpisan 2. decembra leta 2004, en dan preden smo prevzeli naše ministrstvo, je bilo podpisano to, da jim bo država dala oziroma omogočila vpis lastništva. To je bilo v obdobju, popolnoma v tistem času, ko tista vlada, ki odhaja, dela samo še tekoče obveznosti. In na tej podlagi sedaj študenti zahtevajo nekaj, kar je seveda popolnoma zunaj sklada in tu nam vežejo ogromna sredstva, da moramo plačevati račune za dejansko tiste domove, ki se gradijo, so v izgradnji, ker računi so tu in tečejo zamudne obresti, oni pa nočejo najeti kredita, za katerega so upravičeni in imajo vso zakonsko podlago. Hvala.
Hvala. K besedi je prijavljen poslanec Mitja Slavinec. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Seveda tudi sam apeliram kljub tej razlagi spoštovanega gospoda ministra, da ta amandma podpremo in dosežemo to, da se izboljšajo študijski pogoj predvsem za študente, ki prihajajo izven univerzitetnih centrov. Samo kot eno ilustracijo naj povem, da recimo za poddiplomske študente, mlade raziskovalce dom poddiplomcev v Ljubljani je sofinanciran s strani proračuna, dom poddiplomcev v Mariboru pa ni sofinanciran s strani proračuna. In že tukaj lahko vidimo zelo velike anomalije, še toliko bolj, saj smo prej slišali, da je stanje izven Ljubljane bistveno slabše kot v Ljubljani, kjer je tudi tradicija bistveno daljša. Ne bi pa želel, da pogajanja, ki jih opravljajo tisti, katerim pripada teh 10 oziroma koliko procentov od študentskega dela, da potem zgori na študentih, ki nočejo sprejeti tega ali drugega. Študentje pač s svojim delom, s katerim si zagotavljajo primeren in dostikrat tudi nujni standardi, da lahko študirajo, seveda tudi vlagajo oziroma polnijo eno blagajno, konkretno študentskega servisa, ki potem daje naprej, ampak oni nimajo vpliva, kako se ta denar potem troši, kako ga tisti, ki te odstotke dobijo, razporejajo naprej, zato samo opozarjam, da ni najbolj pravično na tem mestu obtožiti študente, da nočejo sprejeti pogojev, ki jih vlada predlaga, pa kakršnikoli že ti pogoji so. Zaradi tega presekajmo ta vozel in podprimo amandmaje, ki so predlagani s strani predlagateljev. Hvala lepa.
Hvala. S tem zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o posameznih [[...]]Se opravičujem, dr. Slavko Gaber, imate besedo v okviru razprave.
Spoštovani gospod podpredsednik, članice in člani vlade, gospe in gospodje! Ta študentska problematika, posebej problematika študentskih domov, je nekaj, kar se dolgo vleče tudi po tej dvorani v različnih oblikah diskusije. Sam bi želel reči dvoje. Najprej, zdi se mi, da kaže ciklus teh investicij, ki je bil začet pred dvema, tremi leti zelo pospešeno dinamiko zaključiti in zato bom sam podprl sicer tukaj predlagano dopolnilo. Želel pa bi spoštovanega kolega ministra, pa morda še bolj ministra za finance, poprositi, da naj vendarle razmislijo o svojem stališču, ki je drugačno, kot je bilo stališče prejšnje vlade, da ne bodo pustili študentski organizaciji, da se za tisti delež sredstev, za katerega najamejo kredit in ga tudi odplačajo, vpišejo kot solastniki na te objekte. To je namreč že nekaj mesec predmet spora in blokira normalno gradnjo. Meni se zdi, da je logika tukaj takšna, ki ni potrebna, spoštovani kolega Bajuk, kolikor jaz sam razumem ima ta država kvečjemu težave s preveliko količino lastnine, za katero je treba konec koncev tudi skrbeti, in ji ne bo nič hudega, če se študenti tam, kjer plačajo iz svojih sredstev kredit in pomagajo graditi, nato tudi vpišejo kot solastniki. To kaže premisliti, bomo lažje in hitreje zaprli celotno konstrukcijo.
Hvala. S tem zaključujem razpravo. Pred odločanjem pa bom ta cenjeni zbor povprašal, po našem predvidenem planu dela je bila predvidena pavza med eno in drugo uro, toda če zdaj povlečemo naprej in opravimo glasovanje o vseh - dovolite prosim, da povem - o vseh predlaganih amandmajih, pomeni, da bomo lahko vzeli enotno pavzo kasneje in s tem omogočili, da tudi v popoldanskem delu hitreje končamo. Moj predlog je, da nadaljujemo, v kolikor bo pa kdo nasprotoval, naj svoje nasprotovanje pokaže oziroma nakaže z dvigom roke, bom sejo prekinil in nadaljeval ob dveh. Nasprotuje kdo predlogu? Ne. To pomeni, da lahko nadaljujemo sejo, kakor sem predlagal. Torej, smo v fazi odločanja. Prehajamo na odločanje k 1. členu oziroma k prvemu amandmaju v okviru podprograma Študijske pomoči. Predlagatelj amandmaja je poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke. Obrazložitev glasu? Poslanka Pečan, izvolite.
Hvala lepa. Obrazložila bom glas v lastnem imenu in rada bi samo to povedala, da je razlaga, da bi lahko mnogo več študentskih domov gradili, če bi študentska organizacija pristala na to, da najame kredit, ki bi ga potem odplačevala 20 do 25 let, se pravi, obremenjevala prihodke študentske organizacije, pa naj bo kakršnakoli že je, vemo, da ima cel kup napak, da se marsikaj dogaja znotraj te študentske organizacije, pa vendarle so to naši mladi ljudje, ki bi jim obesili obveznost in kot študentska organizacija ne bi imeli nobene pravice do lastnine. Smešno je, da najprej država odredi, da se del prihodkov, ki naj bi teoretično bili taksa ali davščina, nameni neki pravni osebi - študentski organizaciji lahko skorajda rečemo, da je oseba javnega prava - in ji potem odrečemo pravico do lastnine. Po tej logiki občine, ki dobivamo 35% dohodnine po volji te države, po volji tega državnega zbora, ne bi smele biti lastnice premoženja, ki ga na račun teh 35% pridobimo. Menim, da je to višek sprenevedanja in da ne moremo kar tako obsoditi neke tako velike organizacije, kot je študentska organizacija, da nima pravice do lastnine nad nepremičninami. Se pravi, milijardo 750 milijonov kredita lahko najamete, kredit - smete biti tako zelo srečni, da ga lahko odplačujete, premoženje je pa od države. Tak način smo že doživljali, to je neke vrste nacionalizacija in lahko rečem samo to, da smo tako že doživeli tudi nacionalizacijo bolnišnic pa še česa drugega.
Hvala. Prehajamo na glasovanje. Torej, glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za predlagani amandma je glasovalo 22, proti 34. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V odločanjem dajem amandma pod zaporedno številko 2, predlagatelj je poslanski kub Liberalne demokracije Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 34. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V odločanje dajem amandma pod zaporedno številko 3, predlagatelj je poslanska skupina Socialnih demokratov. Želi kdo obrazložiti svoj glas? Ne. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 30. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 30.]] Prehajamo na področje proračunskega uporabnika, ministrstvo za šolstvo in šport in v okviru podprograma Osnovno šolstvo imamo vložena dva amandmaja. Prvi amandma je vložen s strani poslanskega kluba Liberalne demokracije in drugi amandma vložen s strani poslanske skupine Socialnih demokratov. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 1, in sicer s strani poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 34. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 2. Predlagatelj poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 34. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V odločanje, v razpravo dajem podprogram Splošno srednje in poklicno šolstvo in amandma poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Kdo želi razpravljati? Kolega Zagorac.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovani prisotni! Gre za amandma, ki ga je v imenu poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke k dopolnjenemu predlogu proračuna za leto 2007 vložil kolega Sašo Peče, ki ga žal ne more obrazložiti, ker vodi sejo, pa mi dovolite, da ga zelo na kratko obrazložim sam. Smernice razvoja poklicnega in strokovnega izobraževanja teži ob večji povezanosti tudi z regionalnimi razvojnimi programi, ki naj bi omogočali hitrejše reagiranje poklicne šole na izzive okolja v regiji in v panogi. Več kot očitna je povezava med razvojno funkcijo srednje šole za gostinsko in turizem v Mariboru in zainteresiranega gospodarstva, kar ne nazadnje lahko slišimo tudi na posvetih turistične stroke. Srednja šola za gostinstvo in turizem v Mariboru že od leta 1961 deluje v šolski stavbi, ki je s svojimi prostori in učili zaradi njenih specifičnih izobraževalnih programov že pred 20 leti veljala za zastarelo. Danes ta šola deluje v težkih pogojih dela. Šola danes ne izpolnjuje nobenih pogojev za izvajanje izobraževalnega procesa. Vodna inštalacija in kanalizacija sta prepareli, dijaki se iz ure v uro selijo po različnih zgradbah v mestu Maribor. Ker so dijakom in vajencem na voljo tri dotrajane učne kuhinje, delovanje šole se pa z vsakim novim šolskim letom srečuje s številnimi težavami, ko želi slediti novostim in trendom v poklicnem izobraževanju, je več kot razumljivo, da je obnova te šole nujna. Zato vas pozivam, da ta amandma podprete. Hvala.
Hvala. S tem zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev, za je glasovalo 40, 5 proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje [[...]]Samo na razpravo o amandmaju podprograma Pomoči v osnovnem šolstvu in Pomoči v srednjem šolstvu in še ta razprava bo razprava samo z moje strani, kajti obveščam vas, da amandma ni vložen v skladu s poslovnikom državnega zbora, ker ne upošteva pravilo o ravnovesju med proračunskimi prejemki in izdatki. Predlagani vir sredstev je sicer naveden v obrazložitvi amandmajev, v kateri pa ni posebej obrazložen tudi namen amandmaja. S tem zaključujem razpravo in prehajamo na razpravo in odločanje v okviru podprograma Pomoči v srednjem šolstvu, kjer se bomo srečali z enim amandmajem, amandma je predlagan s strani poslanskega kluba Liberalne demokracije. Kdo želi razpravljati? Nihče. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev, za je glasovalo 17, proti 34. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na razpravo v okviru oziroma na področju proračunskega uporabnika ministrstvo za kulturo, in sicer se v podprogramu Ohranjanje kulturne dediščine srečamo s petimi amandmaji. Od tu dalje delo prevzema podpredsednik Klavora. Hvala.
Nadaljujemo, in sicer imamo ena, dva, tri, štiri, pet točk. Želi kdo razpravljati, prosim? Ne. Potem preidemo na odločanje k prvemu amandmaju. Izvolite, gospa Širca.
Kot razumem, je to obrazložitev glasu mojega, podpredsednik?
Prosim?
Kot razumem je to obrazložitev glasu, ste prišli že na odločanje. Hvala lepa.
Obrazložitev glasu.
V mojem imenu bom povedala, da amandma, kot ga predlaga Slovenska nacionalna stranka oziroma kot ga je branil predsednik Slovenske nacionalne stranke in hkrati tudi predsednik Letalske zveze Slovenije, ko se je v petek vendarle za pet minut oglasil v državnem zboru in interpretiral postavko za leto 2006, pa je ista za 2007, ta amandma mi dela precej težav. Letalski muzej, kot smo ob tej proračunski razpravi, je po sedanji logiki dobil 10 plus 10 plus 10 in sedaj bo najbrž tudi še dodatnih 10 milijonov tolarjev. Jaz imam dileme in zaradi tega se bom tudi vzdržala pri tem amandmaju zaradi tudi vpoglede v korespondenco oziroma odgovorov ministrstva za kulturo, ki so bila dana, pojasnila so bila namreč dana poslancu, ko se je s poslanskim vprašanjem obrnil na vlado z razloga, zakaj bi vendarle morali ta muzej imeti. Ne samo da gre pri tem poslanskemu vprašanju za zahtevo tako rekoč gospoda Jelinčiča, da je v tej komisiji mu zagotovljena določena pozicija kot pobudniku, gonilnemu motorju za izgradnjo tega muzeja, ampak tudi sicer je vlada postavila precej odprtih vprašanj, ki se ne vežejo samo na vprašanje urbanističnih in prostorskih aktov, temveč tudi drugačnih finančnih postavk. Predstavnica vlade nam je zadnjič povedala, da se je komisija, ki se ukvarja z izgradnjo tega letalskega muzeja, odločila za neko rešitev, ki pa jo ti amandmaji ne zagovarjajo. V tem primeru se mi zdi, da gre za neke vrste izsiljevanje in da vsi parametri tukaj še niso odločeni oziroma preštudirani. Tovrstno soliranje, ki lahko tudi mogoče kliče k konfliktu interesov, ki jih ima omenjeni pobudnik tega amandmaja oziroma predstavnik stranke, mi, kot že rečeno, dela dovolj pomislekov in dilem, da se bom pri tem glasovanju vzdrževala, ne glede na to, da je že 30 milijonov izplenil. Hvala.
Hvala. Prehajamo na odločanje v točki 1. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 6. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 6.]] Amandma je bil sprejet. Prehajamo na odločanje o točki 2. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev, za je glasovalo 11, proti 35. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na 3. točko amandmaja. Gospa Širca, obrazložitev glasu? Prosim.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine. Rada bi ponovno obrazložila, da proračun, tako kot je bil pripravljen za leto 2006, kot za leto 2007, na področju kulture ne spoštuje zakonskih določil. V primeru tega amandmaja ni spoštovan zakon o uresničevanju nekaterih nujnih programov na področju kulture. In vlada je na področju kulturnega tolarja za spomenika predvidela zgolj 500 milijonov SIT, zakon pa govori o 2 milijardah. Hkrati se je pa vlada močno potrudila, da je zagotovila na drugem področju tista finančna nadomestila, kjer zakona sploh še nimamo. Tako je zagotovila milijardo tolarjev za sklad za pluralizacijo medijev, za zakon, ki sploh še ni vložen, medtem ko tukaj za zakon, ki je veljaven, seveda sredstev, kot so planirana, ne spoštuje. Hkrati vlada oziroma ministrstvo za kulturo pospešeno izdaja odloke, ki pomenijo, da bodo spomeniki na določenih področjih zaščiteni v večji meri, kot bi lahko bili, in bodo na nek način preprečili tudi njihove adaptacije in s tem obremenili državo ali pa lokalne skupnosti. Omenjam samo Cukrarno, stadion in Kolizej. Hkrati se pa tudi vlada ni potrudila, da bi v tistem delu, ko se je pogajala z Evropsko unijo in kjer so članice Evropske unije predlagale oprostitve davčnih olajšav pri vlaganju v obnavljanje kulturnih spomenikov oziroma verskih objektov, se ni potrudila, da bi prisluhnila in tudi stopila zraven tistih evropskih članic, ki take olajšave predlagajo. Skratka, iz sledečega amandmaja veje samo želja, da se popravijo nedoslednosti pri proračunskih postavkah ministrstva za kulturo. Hvala.
Hvala lepa. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Ugotavljam, da je glasovalo 50 poslank in poslancev, za 16, proti 34. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajam na točko štiri, prehajamo na odločanje, glasujemo. Glasovalo je 50 poslank in poslancev, za 14, proti 36. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma pod točko štiri ni bil sprejet. Prehajamo na točko pet, glasujemo. Glasovalo je 49 poslank in poslancev, za 13, proti 36. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo naprej na podprogram kulturni programi posebnih skupin v Republiki Sloveniji. Imamo eno točko poslanske skupine italijanske in madžarske narodne skupnosti. Želi kdo besedo? Ne. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev, za 13, proti 36. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na podprogram knjižničarstvo in založništvo. Samo ena točka. Želi kdo besedo? Ne. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Glasovalo je 52 poslank in poslancev, za 14, proti 38. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na podprogram nagrade in socialne pravice na področju kulture. Točka, samo ena točka. Želi kdo besedo? Gospod Školč, izvolite.
Hvala lepa. Torej spoštovani kolegi, kolegice, gospod podpredsednik in ministri v vladi, žal ni pristojnega ministra. Jaz bi vas rad ob tem amandmaju opozoril, da kultura niso samo spomeniki, kultura niso samo javni zavodi, knjižnice itd., kultura tudi ni samo to, kar se dozdeva v zadnjem letu, samo urejanje razmer v medijih in predvsem na javni televiziji, ampak je kultura neka dejavnost, ki je pravzaprav najbolj individualna in individualistična od vseh. Velika večina vseh teh segmentov in javnih zavodov in spomeniških služb in nenazadnje tudi medijev temelji na delu, kot se jim z eno besedo reče, svobodnjakov. Ti svobodnjaki morajo v vseh ozirih poskrbeti za svoje preživetje. Država jim ne vzpostavi neke infrastrukture tako kot drugim, država jim praviloma ne zagotovi delovnega mesta, omoči jim registracijo in skozi desetletja jim je tudi omogočila del, bom rekel teh nadomestil, v nekih posebnih ozirih nadomestila za plačilo prispevkov in imajo tudi pravico do posebnih pokojnin, če izpolnjujejo določene pogoje. To zadnje je žal ukinila že prejšnja vlada oziroma zamrznila, in ta amandma opozarja na to, da obstaja veliko število ljudi, ki se zelo težko pravzaprav borijo, na njih pa pravzaprav temelji tisto, čemur rečemo kulturni korpus Slovenije. Teh ljudi se praviloma ne da ujeti v strankarske mreže in jih za to pravzaprav ne mara nobena strankarska politika, ne takšna ne drugačna, ker so zavezani predvsem svoji individualni ustvarjalnosti. Amandma stremi k temu, da se povečajo sredstva, ki bi olajšala ministrstvu, da podeli več teh pravic na tem področju in s tem izkaže nek interes za tisto, čemur se reče zares živa ustvarjalnost. Lahko boste rekli, da ni najboljše mesto, kjer se ta denar jemlje, to je zmeraj mogoče. Izglasovanje takega amandmaja pa vseeno omogoča tudi eventualen popravek v nekem delu, ki se mu pač reče uskladitveni amandma, če obstaja želja po tem. Vsa ta leta, ko govorim v parlamentu, vedno nastopam v tej temi in zelo težko prebijem krog te večine, ki se mi zdi, da se svobodnih ljudi, kar posamezni ustvarjalci so, boji. Obstaja resen strah pred temi svobodnjaki, kar do neke mere razumem, ne vem pa, zakaj ni spoštovanja do njihovega dela. Spoštovanje bi se pokazalo na način, da se res ta mehanizem spodbujanja, samostojnega in svobodnega dela podpre. To je nenazadnje bistveno ceneje od vsake zaposlitve v javnem sektorju, nekajkrat ceneje. Ta sredstva bodo v naslednjih dveh proračunih potrebna tudi zaradi tega, ker se je dvignil cenzus s 3, 9 na 6 milijonov, do kjer pač je še pravica plačila prispevkov in bo ministrstvo sicer imelo težave s priznavanjem teh pravic. V bistvu na ta sredstva potencialno lahko računa, če govorimo samo o kulturi, dobrih tri tisoč, 3 tisoč 500 ljudi. Do sedaj je iz tega naslova črpalo te pravice manj kot polovica teh ljudi. Če ta znesek povečamo, seveda, bo daleč od tega, da bi lahko vsi računali na te pravice. Mogoče slaba polovica, ampak še vedno, če pogledate, je to ena redkih dejavnosti, ki nima svojega lobija, tako kot kmečki ali kdo drug v tem državnem zboru. Hkrati pa dela tisto, kar pomeni na koncu ohranjanje jezika, kulture in identitete. Upam, da sem koga prepričal. Disciplina je, bom rekel, razumna stvar, kadar temelji na argumentih. Kadar pa argumentov ni, potem gre bolj kot za vprašanje discipline, za vprašanje slepe vere. Proti tej se vedno svobodnjaki borijo in brez te, pravzaprav, če hočete, tudi Slovencev kot nacije ne bi bilo.
Hvala lepa. Izvolite, gospa Širca.
Spoštovani minister Bajuk! Vaš bodoči kolega bi tem ljudem, o katerih je kolega Školč govoril, samostojnim kulturnim delavcem ali svobodnjakom, kot jim rečemo, skratka, vaš bodoči kolega v vladi oziroma predstavniki novodobnih ekonomistov, bi tem ljudem, samostojnim ustvarjalcem rekli, da so svete krave in da pravzaprav še to, kar je, si nemogoče zaslužijo, ker so pač privilegiranci. Ampak drži, dve tretjini proračuna ministrstva za kulturo gre za plače v javnem sektorju, 1 tisoč 100 samostojnih kulturnih delavcev, kolikor jim država plačuje te minimalne nadomestke za zdravstveno, pokojninsko in invalidsko in drugo zavarovanje, ni velika vsota, glede na povratek in izplen, ki prinašajo državi, pa ti izpleni so merljivi, ne tako kot meni gospod Mrakić, ki pravi, da se jih pač ne more z metrom meriti. Skratka, ministrstvo bo imelo probleme, ko se bo spekter teh ljudi povečeval in če ne danes, boste pač najbrž ob rebalansu morali te številke popravljati, razen če ministrstvo ne bo začelo uvajati novih strokovnih meril za to, kdo lahko ta status dobi in kdo ne. Tudi to je možno. Ampak, jaz apeliram, da preventivno zagotovimo večjo postavko tukaj, da odpremo možnosti tovrstnega nabora in te širitve. Jaz razumem, da bi bilo koaliciji lažje podpreti ta amandma če bi bil tako napisan, kot je bil tisti, ki ste ga izglasovali nedavno od tega, ko ste denar vzeli pri komisiji za preprečevanje korupcije za investiranje v vzdrževanje v srednjem šolstvu, ampak mi se za to seveda nismo odločili, kar je edino logično. Skratka, pomagali boste vladi, če boste podprli ta amandma.
Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za jih je glasovalo 18, proti 35. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo še na eden amandma, to je zadnji, končni, podprogram kulturni tolar, javni zavodi. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Izvolite, obrazložitev glasu.
V imenu poslanske. Spoštovani! Otroci tudi nimajo v državnem zboru posebnega lobija, čeprav so na deklarativni ravni, ko govorimo o demografski sliki države Slovenije, pogosto omenjani. In dejavnost lutkovnega gledališča je v večinskem delu namenjena prav njim. Gradnja lutkovnega gledališča v Mariboru je bila kot prioritetna zapisana že v zakonu o kulturnem tolarju, če tako popularno rečem, že v tistem prvem in je takšna tudi v drugem. Brez kakšnih posebnih sprememb se je sicer minister za kulturo izrekel za drugačno določanje prioritet v kulturi. In, če po kazalnikih uspešnosti ali kakovosti merimo dejavnost lutkovnega gledališča v Mariboru, ni nikakršnega razloga za to, da bi oporekali njihovi dejavnosti. Tudi ni to javni zavod, katerega dejavnost bi bila omejena samo na področje Maribora. Dobro bi bilo, da bi kdo pogledal, kako majhen kolektiv uresničuje z velikimi napori in odrekanji v resnici ogromno delo. Ampak to očitno ni dovolj za to, da bi namenili sredstva za gradnjo novega lutkovnega gledališča, ki je po številnih spremembah lokacije in po zelo, zelo okleščeni investiciji, ki je kar se da racionalna, dobilo podporo tudi v proračunu. Ne vem, če je vredno izgubljati besede v tem državnem zboru za podporo takemu amandmaju zaradi tega, ker niti moja stranka niti jaz nismo tej vladi nobene usluge storili zato, da bi zdaj dobili odpustek in bi koalicija ta amandma podprla. Izglasovali smo amandmaje, ki so zajemali vojsko, pa to ni nikogar motilo, zaradi tega, ker je bil to pač dogovor, kot mi je bilo rečeno, bi morala tudi jaz posebej prositi ministra, da bi dal denar. Ampak slišali smo že prej besede kolega Školča, ki je star parlamentarni maček, da če bi bila volja na strani vlade podpirati to dejavnost, potem bi lahko našla rešitev tudi v okviru uskladitvenega amandmaja in z velikim veseljem bom gledala, kako bodo se izpolnjevali nekateri danes sprejeti amandmaji. Hvala.
Hvala lepa gospa magistra Potrata. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Ugotavljam, da je glasovalo 52 poslanki in poslancev, za 18, proti 34. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 34.]] Amandma ni bil sprejet. S tem smo zaključili odločanja o amandmajih in prehajamo na odločanje o posebnem delu dopolnjenega predloga proračuna v celoti. Glasujemo. 52 poslank in poslancev je glasovalo, za 40, proti 11. Ugotavljam, da je posebni del dopolnjenega predloga proračuna v celoti sprejet. Prehajamo na obravnavo načrta razvojnih programov dopolnjenega predloga proračuna. Kdo želi besedo? Izvolite gospod minister Bajuk.
Spoštovani gospod predsedujoči. Glede na amandmaje, ki so bili sprejeti v tem delu proračuna ugotavljam, da splošni in posebni del nista usklajena in da je potreben tu uskladitveni amandma, ki ga bo vlada takoj pripravila. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Želi še kdo besedo? Ne. Prehajamo na odločanje o načrtu razvojih programov dopolnjenega predloga proračuna. Glasujemo. Glasovalo je 49 poslank in poslancev, za 37, proti 10. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je načrt razvojnih programov sprejet. Končali smo odločanje o posameznih delih dopolnjenega predloga državnega proračuna. Ker je predstavnik vlade gospod minister že povedal, da je potrebna uskladitev, odrejam 1 urno pavzo, obenem še dodajam 1 uro, tako da bomo čez 2 uri, ob [[...]]Zato, ker je bil predvidoma rečeno, da bo še matično delovno telo in je bilo tudi prej že rečeno, da bo 1 urno [[...]]Izvolite, prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Matično delovno telo bo sklicano 40 minut po zaključku te seje, se pravi čez 40 minut in bo obravnavalo usklajeni predlog, računam, da se bo lahko seja nadaljevala čez 1 uro. [[...]] [[Glas iz ozadja.]] [[...]]V salonu. Sedajle gre sklic [[...]]
Če menite, da je temu tako, potem se, sedaj je tri četrt na dve, ob 1.45 oziroma od 2.45 minut se dobimo. Rekel sem ob 2.45 minut.
Spoštovane poslanke in poslanci, obveščam vas, da bomo sejo nadaljevali ob 15 uri, ker odbor še ni končal s svojim postopkom. Hvala lepa.
Nadaljujem s prekinjeno sejo državnega zbora in vas obveščam, da je matično delovno telo opravilo uskladitveni postopek, vendar pa bi bilo potrebno še nekaj časa, da se material razmnoži in da ga dobite na klop. Zaradi tega po poslovniku, po 65. členu, v skladu s 65. členom poslovnika predlagam, da nadaljujemo naše delo s 4. točko in prosim, da o tem odločimo. Glasujemo. Bomo odločali še enkrat, ker ni bilo zadostnega števila poslancev v dvorani. Prosim. Odločamo oziroma glasujemo še enkrat. Glasujemo. Ker tudi to pot ni šlo naprej, prekinjam sejo za 10 minut.
Nadaljujemo s prekinjeno sejo državnega zbora in vas obveščam o naslednjem. Čeprav sem prej rekel, da bomo nadaljevali s 4. točko dnevnega reda in počakali, da nam razmnožijo besedilo uskladitvenih amandmajev, je naša nesklepčnost obenem pa tudi pridnost tehnične službe botrovala temu, da imamo oba uskladitvena amandmaja na mizi. Za leto 2006 in za leto 2007. Zato bomo nadaljevali s to točko dnevnega reda, s prekinjeno 1. točko dnevnega reda, to je z obravnavo dopolnjenega predloga proračuna Republike Slovenije za leto 2006. Prehajamo na obravnavo in glasovanje o amandmaju vlade za uskladitev predloga državnega proračuna za leto 2006. Želi besedo predstavnik vlade? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik matičnega delovnega telesa? Prav tako ne. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin, če želi kdo besedo? [[Ne želi.]] S tem zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju za uskladitev predloga državnega proračuna. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 40, proti 9. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogu proračuna Republike Slovenije za leto 2006 v celoti. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je 41, proti 18. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je proračun Republike Slovenije za leto 2006 sprejet. Na podlagi osmega odstavka 163. člena poslovnika predlagam zboru, da sprejme naslednji predlog sklepa. Državni zbor pooblašča predsednika odbora za finance in monetarno politiko, Bojana Starmana, poslanca Milana Petka in poslanca Cirila Testena, da o sodelovanju z ministrstvom za finance ter zakonodajno-pravno službo zbora, na podlagi sprejetih odločitev zbora pripravijo končno besedilo državnega proračuna za leto 2006. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlaganem sklepu. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 3. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je z obravnavo dopolnjenega predloga proračuna Republike Slovenije za leto 2007. Prehajamo na obravnavo in glasovanje o amandmaju vlade za uskladitev predloga državnega proračuna za leto 2007. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne.]] Želi besedo predstavnik matičnega telesa? [[Ne.]] Želi katera od poslanskih skupin razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju za uskladitev predloga državnega proračuna. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 40, proti 5. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogu proračuna Republike Slovenije za leto 2007 v celoti. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 40, proti 17. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 17.]] Ugotavljam, da je proračun Republike Slovenije za leto 2007 sprejet. Na podlagi osmega odstavka 163. člena poslovnika predlagam zboru, da sprejme naslednji predlog sklepa: Državni zbor pooblašča predsednika odbora za finance in monetarno politiko, gospoda Bojana Starmana ter poslanca Milana Petka in poslanca Cirila Testena, da v sodelovanju z ministrstvom za finance ter zakonodajno-pravno službo zbora, na podlagi sprejetih odločitev zbora pripravijo končno besedilo državnega proračuna za leto 2007. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlaganem sklepu. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 1. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNOV REPUBLIKE SLOVENIJE ZA LETI 2006 IN 2007, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo predložila vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku vlade za dodatno obrazložitev. Prosim, gospod minister Bajuk.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Uveljavitev proračunov za leti 2006 in 2007, ki jih je ta državni zbor ravnokar sprejel, zahteva obravnavo in sprejem posebnega zakona ZIPRO, čigar cilj je urejanje in izvrševanje proračuna za posamezno leto. Na kratko bi rad izpostavil nekatere nove oziroma spremenjene določbe, ki jih predlagani zakon uvaja glede na obstoječi zakon o izvrševanju proračuna za leti 2004 in 2005. Prvič. S predlaganim zakonom se nekoliko zmanjšuje število namenskih prihodkov proračuna, prav tako pa s predlaganim zakonom ukinjamo prenos neporabljenih pravic porabe iz naslova slovenske soudeležbe. S tem vlada upošteva predlog računskega sodišča iz analize najpogostejših in ponavljajočih kršitev predpisov, ugotovljenih v revizijskih poročilih računskega sodišča, da je potrebno v zakonu o javnih financah, predvsem pa v zakonu o izvrševanju proračuna Republike Slovenije odpraviti izjeme, ki odstopajo od proračunskih načel iz zakona o javnih financah in je pod 1. točko navedlo, da je v zakonu o izvrševanju proračuna Republike Slovenije potrebno zmanjšati število namenskim prejemkom proračuna, in to je predlagani 11. člen. Drugič. Vključena je določba, ki omogoča, da na predlog ministrstva za finance ter za namen predsedovanja Evropski uniji lahko vlada med letom odpre nove postavke in določi način zagotavljanja pravic porabe na njih. 7. člen. Tretjič. Kar se tiče strukturnih in kohezijske politike Evropske unije, zakon omogoča organom upravljanja, Službi Vlade Republike Slovenije za lokalno samoupravo in regionalno politiko, da v primeru, da se sredstva strukturne kohezijske politike ne porabljajo v skladu z načrtovano dinamiko, ta lahko vladi predlaga prerazporeditev pravic porabe tistemu uporabniku, ki bi ta sredstva lahko hitreje porabil. Gre predvsem za namen, da se izboljša črpanje sredstev strukturne kohezijske politike Evropske unije. Prav tako se z namenom izboljšanja črpanja sredstev strukturne kohezijske politike omogoča uporabnikom, da lahko v letu 2007 ta vsota proračunskih virov pri projektih strukturne kohezijske politike za 20% preseže višino pravic porabe zagotovljenih v proračunu za leto 2007. S tem lahko proračunski uporabniki pridobijo večji nabor projektov za črpanje sredstev EU. Četrtič. Proračunski uporabniki, in to v 21. členu predlaganega zakona, lahko v tekočem letu pričnejo s postopkom prevzemanja obveznosti za celotno vrednost projekta, ki je vključen v načrt razvojnih programov, pri čemer pa zakon določa obseg prevzemanja obveznosti s pogodbami v posameznih letih. Petič. Predlagani zakon za izvrševanje proračuna za leti 2006 in 2007 uvaja novost, da se najemne oziroma zakupne pogodbe, razen v primeru, ko lastninska pravica preide oziroma lahko preide na najemnika, lahko sklenejo za določen čas, ki ne sme biti daljši od enega leta, ali za nedoločen čas z odpovednim rokom, ki ne sme biti daljši od šestih mesecev. S tem določimo v 21. členu proračunskim uporabnikom omogoča večjo fleksibilnost in bolj racionalno obnašanje pri sklepanju najemnih pogodb. Šestič. Za najemne pogodbe, pri katerih lastninska pravica preide oziroma lahko preide na najemnika, je potrebno soglasje vlade oziroma ministrstva za finance. Soglasje ministrstva za finance je potrebno tudi po predlaganem 21. členu za navedene pogodbe, ki jih sklepajo neposredni porabniki občinskih proračunov. Sedmič. Pri odpisu dolgov do Republike Slovenije zakon dodatno v kvoti odpisa dolgov v posameznem letu omejuje višino odpisa posameznega dolga do višine 50 tisoč tolarjev. Osmič. Zakon določa znesek primerne porabe na prebivalca v višini 103 tisoč 638 tolarjev za leto 2006 in 108 tisoč 302 tisoč tolarjev za leto 2007. Na podlagi ugotovitve računskega sodišča ob revidiranju zaključnega računa proračuna za leto 2004 zakon določa, da se pri dokončnem izračunu finančne izravnave za leto 2005 in 2006, v oceno lastnih prihodkov občine upoštevajo dajatve iz 21. in 22. člena zakona o financiranju občin, za katere so stopnje določili z zakonom v realizirani višini. Za postavke, za katere stopnje niso določene z zakonom, pa v ocenjeni višini, ki je bila upoštevana pri ponovnem izračunu pripadajočih sredstev finančne izravnave. In končno. Devetič. Novo določilo je tudi to, da moramo pristojna ministrstva za sofinanciranje projektov občin iz državnega proračuna objaviti javne razpise za zbiranje vlog občin, v roku enega meseca po uveljavitvi tega zakona. S tem določilom želi vlada pospešiti sofinanciranje občinskih projektov iz državnega proračuna. In končno še en splošni komentar. Kar se tiče zakonsko omogočene prerazporeditve, na podlagi sprejetega proračuna, bi rad omenil, da čeprav je določena mera fleksibilnosti ustrezna ocenjujemo, da so sedaj veljavne in tudi predlagane možnosti v nekem smislu prevelike in niso v skladu z nekim normalnim odnosom med izvršilno oblastjo in pa državnim zborom. Predvsem gre za tiste določbe od 14. člena naprej, kjer dejansko izvršilna oblast dobi zelo veliko prožnost, da prerazporedi sredstva za druge namene, kot pa jih je dejansko odobril ta državni zbor. Seveda takšna fleksibilnost zahteva, da jo pregledamo in da tudi uvedemo boljšo sistemsko rešitev v prihodnosti. A vendar to ne moremo začeti samo s spremembami zakona, moramo dejansko načeti spremembo mišljenja in pa kako se tudi proračun pripravlja. Ta vlada je pač prevzela ustaljeno stanje, v katerem so bili vsi proračunski uporabniki navajeni, da izvršilna oblast dejansko ima to prožnost. V pripravi proračuna za leto 2006 in 2007 smo zapisali drugačne smernice, bolj natančne smernice, ki zahtevajo od proračunskih uporabnikov večjo natančnosti pri svojem delu. Na podlagi izvrševanja proračuna za leto 2005, ko bomo imeli na razpolago podatke o izvrševanju proračuna in vse, kar je potrebno, da bomo prišli do zaključnega proračuna, bomo lahko ocenili, kako lahko te stvari spremenimo, ali smo že dosegli ta cilj ali ne, zaenkrat bi pa bilo neodgovorno z naše strani, da bi to spremenili, delamo pa na tem in smo prepričani, da ob prihodnjem predlogu proračuna, to se pravi rebalans proračuna za leto 2007, ki smo ga že najavili, da ga bomo prijavili, bo prav gotovo že prišel z drugačnimi omejitvami, ki ne bodo dajali izvršilni oblasti takšne fleksibilnosti, kot jo zaenkrat ti zakoni predvidevajo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Prosim predsednika odbora gospoda Bojana Starmana, da predstavi poročilo odbora.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani. Odbor državnega zbora Republike Slovenije za finance in monetarno politiko je na svoji 11. oziroma v nadaljevanju naše 11. seje, dne 7.12.2005, obravnaval tudi predlog zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leti 2006 in 2007. Seznanjen je bil z mnenjem komisije državnega sveta, s predlogom o amandmaju k četrtemu odstavku 21. člena ministrstvo za okolje in prostor, z mnenjem komisije za nadzor proračuna ter s predlogi za amandmaje odbora, na podlagi mnenja, ki ga je podala zakonodajno-pravna služba. Do obravnave na seji so bili s strani kvalificiranih predlagateljev vloženi naslednji amandmaji - amandmaji k 47. in za novi 47.a člen poslanskih skupin koalicije ter amandmaji k 16., 17., 18., 20., 21., 30., 31. členu, z dne 5.12.2005 oziroma 6.12.2005, poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije. Na sami seji odbora so bili ob obravnavi posameznih členov vloženi še amandmaji k 2., 5., 26., 33. in k 35. členu, poslanca magistra gospoda Cvikla in dane pobude za amandmaje odbora in sicer k 21., 22. členu za spremembo drugega odstavka 37. člena zakonskega predloga, poslanca gospoda Vilija Trofenika. Dejstvo je, da je uveljavitev obravnavnega zakona pogoj za uveljavitev proračuna z osnovnim ciljem uzakoniti rešitve, ki bodo omogočile tekoče, nemoteno in učinkovito izvrševanje sprejetega proračuna. Finančne posledice so adekvatne nastalim finančnim posledicam, ki jih prinašala in zagotavljata sprejeta proračuna za leto 2006 in za leto 2007. V razpravi smo se dotaknili predvsem nekaterih posameznih postavk, kjer so nekateri predlagatelji poskušali spremeniti določena pooblastila vlade pri spreminjanju proračunskih postavk med letom, ena med podprogrami s petnajst veljavnih v prejšnjem sistemu na 10 in v skupine s 3 na 2. Predlagana je bila tudi rešitev, da se zmanjša limit za naročila, javna naročila spet z 10 na 5 in z 20 na 10 in tudi predlog poslanca Trofenika, da se bolj natančno definira, kaj so prihodki iz naslova nadomestila stavbnega zemljišča, ki je tudi konkretiziral v amandmaju svoj predlog. Izmed amandmajev kvalificiranih predlagateljev, je odbor sprejel amandma poslanske skupine LDS k 21. in amandma poslanskih skupin koalicije k 37. členu. Ob tem je bil identičen amandmajski predlog k 21. členu iz delovnega gradiva označen za nepotrebnega. Odbor ni sprejel amandmajev k 16., 17. dveh amandmajev, k 18. in 20. in 37. členu poslanskega kluba Liberalne demokracije, ter k 2., 33., 35. členu poslanca Milana M. Cvikla. Uskladitveni amandmaji in amandmaji, ki so usklajevali na podlagi mnenja zakonodajno-pravne službe, so bili sprejeti. Na koncu je bilo opravljeno glasovanje o posameznih členih zakonskega predloga, ki so bili sprejeti in na podlagi prvega odstavka 133. člena je glede na sprejete amandmaje pripravljen dopolnjen predlog zakona, ki je sestavni del tega poročila in v katerega so vključeni vsi amandmaji, ki jih je odbor sprejel. Zato predlagam, da se v taki obliki zakon o izvrševanju proračuna tudi potrdi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev poslanskih skupin. V imenu DeSUS-a bo to predstavil gospod Ivan Jelen.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Poslanke in poslanci, gospod minister za finance. Zakon o izvrševanju proračuna skupaj s proračunom določa oziroma predstavlja pravno podlago za sprejetje omenjenih dokumentov. Ureja izvedbo proračuna za prihodnji dve leti, predvsem pa nadzira proračunsko porabo. Glede omejitev prerazporejanja sredstev bi se dosledno veljalo držati predlaganega, sicer lahko prihaja do netransparentnih, nejasnih anomalij. Opozorili bi na amandma 47.a člena, s katerim bi se konkretno določila oziroma opredelila višina stopnje davka na dodano vrednost za leto 2007. Pripravijo oziroma naredijo se ocene predvidenih prihodkov, ki uresničujejo določbe oziroma so v skladu z zakonom o izvrševanju proračuna. V naši poslanski skupini DeSUS ponovno opozarjamo na spreminjanje ključnih elementov davčne zakonodaje, ki jih vlada uresničuje prek zakona o izvrševanju proračunov 2006 in 2007, in ne prek zakona o dodani vrednosti, kar velja predvsem glede določitve stopnje davka na dodano vrednost. Nedvomno bomo spremljali davčno dogajanje in konstruktivno prestopili h ključnim odločitvam. Predvsem glede socialnega razslojevanja in družbene neenakosti. Zato v naši poslanski skupini DeSUS menimo, da s takšnimi posegi vlada presega svoja pooblastila, ki izhajajo iz zakona o javnih financah. Glede socialno-ekonomskih reform moramo poudariti, da reformne spremembe, uvedbe EDS-a lahko doprinesejo k zniževanju socialne neenakosti in vse večjem razslojevanju. Vsekakor je potrebno zagotoviti pokritost prihodkov z odhodkom, izpad glede olajšav pri davku na odhodek od pravnih oseb, ki temelji na zakonsko določenih postavkah. Po našem mnenju bi veljalo ponovno proučiti in predefinirati nekatere pojme, ki so predvsem tehnično računovodske narave. V predlogu so umeščene nekatere pozitivne spremembe, še zlasti glede financiranja občin. Primerno porabo odhodkov občin, participacijo države pri investicijah za financiranje občin, pridobitev sredstev iz Evropske unije, je po našem videnju potrebno urediti v zakonu o financiranju občin. Tudi za javna naročila naj se zagotovi jasno opredeljena določila. Po našem mnenju pa bo potreben še večji nadzor nad zadolževanjem proračuna. V poslanski skupini DeSUS si prizadevamo za večjo medsebojno koordinacijo v smislu upoštevanja proračunskega memoranduma, ki predstavlja podlago zakona o javnih financah in zakona o izvrševanju proračuna. Predvsem za leto 2007 je po našem mnenju veljalo ponovno pretehtati ekonomsko razvojno politiko. Sama izvedljivost proračunov za prihodnji dve leti bo naporna, težavna, še zlasti za leto 2007, v katerem tiči še veliko neznank glede prihodnje finančne perspektive Evropske unije. Kljub pomislekom bomo v naši poslanski skupini DeSUS predlog zakona o izvrševanju proračuna v Republiki Sloveniji za leti 2006 in 2007 podprli.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine SDS ima besedo gospa Polonca Dobrajc. Prosim.
Spoštovani predsedujoči, kolegice poslanke, kolegi poslanci! V izogib ponavljanju razlogom za sprejetje predlaganega zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leti 2006 in 2007, ki jih je za to govornico podal že predlagatelj predlaganega zakona, bi v imenu poslanske skupine Slovenske demokratske stranke izpostavila samo še nekaj drugih razlogov, zaradi katereih bo poslanska skupina SDS predlog zakona podprla. In sicer, ker gre v predlogu zakona za določanje splošnih pravil o izvrševanju proračuna in taksativno navedene ukrepe, ki jih lahko vlada uporabi za uravnoteženje proračuna v primeru slabših gospodarskih gibanj, bi bilo smiselno izpostaviti še dejstvo, da je v podpoglavju o prerazporejanju pravic porabe določeno, da se pravice porabe za realizacijo nacionalnih programov in zakonov zagotavljajo v znesku, določenim s proračunom, ne glede na znesek, ki je predviden z nacionalnim programom ali posebnim zakonom. In treba je poudariti, da to velja za vse nacionalne programe. Potem je potrebno povedati, da so v podpoglavju o proračunskih skladih navedeni vsi proračunski skladi, ki bodo delovali v letu 2006 in 2007, potrebno je izpostaviti tudi to, da je, kar se tiče zadolževanja in sprejemanja poroštev države ter javnega sektorja in prevzema dolga, jasno določen način zagotavljanja pravic porabe za plačilo poroštvenih obveznosti države, ki presegajo pravice porabe pri ministrstvu za finance, določen pa je tudi obseg zadolževanja in poroštev pravnih oseb javnega sektorja za leti 2006 in 2007. Na koncu bi bilo mogoče izpostaviti tudi predlagano rešitev v poglavju o razpolaganju s sredstvi za plače, in sicer, da uporabniki pri prevzemanju in plačevanju obveznosti plač ne smejo ustvarjati primanjkljajev na proračunskih postavkah, ki presegajo plačne konte. To pomeni, da je zaposlovanje, napredovanje in nagrajevanje zaposlenih dovoljeno samo v okviru v proračunu zagotovljenih pravic porabe v finančnem načrtu neposrednega uporabnika. Zaradi že prej navedenih razlogov in razlogov, ki sem jih v imenu poslanske skupine Slovenske demokratske stranke navedla, bo poslanska skupina Slovenske demokratske stranke predlagani predlog zakona podprla. Hvala.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine LDS ima besedo gospod Alojz Posedel. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav vsem v dvorani. V imenu poslanskega kluba Liberalne demokracije bi rad podal mnenje o zakonu izvrševanja proračuna za leto 2006 in 2007 in ob vsej pomembnosti tega zakona, kar je bilo izpostavljeno s strani predlagatelja in predhodnih govornikov lahko rečem, da je predlog zakona, kakršen je pred nami in kakršnega je predložila vlada, za nas veliko razočaranje. Razočaranje najprej zaradi tega, ker tako pomemben zakon sprejemamo po hitrem postopku, takšen način sprejemanja pomembnih zakonov očitno postaja praksa te vlade, saj se na takšen način onemogoči daljša resna in strokovna obravnava posameznega zakona. Še večje razočaranje pa predstavljajo rešitve, ki jih je v tem zakonu zapisala vlada in s katerimi se širi obseg namenskih prejemkov in izdatkov proračuna in s katerimi se povečujejo pravice preusmerjanja proračunskih sredstev. Predlog zakona o izvrševanju proračuna za leto 2006 in 2007 je nov dokaz o načinu delovanja te vlade in njene želje, da si za svoje delovanje pridobi še več pooblastil in se še bolj zmanjša preglednost delovanja porabe proračunskih sredstev in tudi možnosti nadzora. Vsi, ki se kakorkoli ukvarjamo z javnimi financami vemo, da so večja pooblastila sicer zelo vabljiva zadeva, vendar tudi zelo nevarna, zelo hitro namreč lahko pripeljejo do različnih kršitev in nepravilnosti pri porabi proračunskega denarja. Razočaranje nad takšnim predlogom, kot ga predlaga sedanja vlada je še toliko večje, saj ga predlaga vlada, katere sedanji finančni minister je skoraj dvanajst let bil v opoziciji in s strani opozicije vsa leta ostro kritiziral pristojnosti in pooblastila vseh dosedanjih vlad in si prizadeval za njihovo zmanjšanje. Zato toliko bolj čudi dejstvo, da se te pristojnosti in ta pooblastila celo povečujejo. V predlogu ZIPRO je zapisano, da lahko kar 15% obsega podprograma spremeni predlagatelj sam. Poleg tega pa so predvidene še druge oblike in teh jih je veliko, ki izkoriščajo možnost prerazporeditve proračunskih sredstev. Na hitro se da izračunati z malo poenostavitve, da bo lahko vlada sama prerazporejala skoraj več kot polovico proračunskih sredstev, ki so namenjena za investicije in temu moramo zagotovo nasprotovati. O tem je govoril tudi sam finančni minister, da so pooblastila izvršne oblasti zagotovo prevelika. V odboru za finance in monetarno politiko smo predlagali ustrezne amandmaje, ki bi sicer bolje uredili zadeve v tem zakonu, vendar žal niso bili sprejeti. To sicer ne preseneča, ker pač koalicija ne potrjuje tudi dobrih predlogov, ki jih daje opozicija, preseneča pa dejstvo, da predstavniki vlade, ki so takrat, ko so bili še v opoziciji tako goreče zahtevali večjo preglednost razpolaganja z javnimi financami, sedaj, ko so na oblasti, pristanejo celo na amandma koalicije, ki povečuje obseg, na primer z oddajo naročil za blago in storitve za postopke malih naročil. Poenostavljeno zopet povedano, to pomeni, da bo vlada lahko praktično izvedla skoraj celoten državni proračun s postopki naročil malih vrednosti, z izjemo seveda investicij v avtoceste, del državnih cest in nekaj največjih investicij. Dovoljeni obseg za naročila malih vrednosti je namreč povečan kljub temu, da računsko sodišče ugotavlja, da je to področje eno tistih, kjer prihaja do največ kršitev in nepravilnosti pri razpolaganju s proračunskimi sredstvi. S takšno odločitvijo bo izgubljen tudi pozitivni konkurenčni učinek, ki izhaja iz postopka javnih naročil. Takšna odločitev je še toliko bolj nerazumljiva, ker vemo, da bo po novem zakonu o javnih naročilih na podlagi evropskih direktiv možnost elektronske dražbe ponudnikov, zato bodo tudi postopki javnih naročil lahko hitrejši in tudi racionalnejši. Zaradi navedenega bi bilo logično višino omejitev zmanjševati, ne pa povečevati. Kot rečeno je predlog ZIPRO za leto 2006 in 2007 slab, na odboru za finance in monetarno politiko pa tudi žal nismo uspeli, da bi bili sprejeti amandmaji, ki smo jih predlagali, da bi izboljšali slab predlog zakona. Še dobro da ni bil sprejet celo predlog, amandma koalicije, ki bi vladi dal celo pooblastilo za dvig DDV-ja v primeru, če ne bi bilo zadostnih prihodkov. S takšnim predlogom se zmanjšuje avtoriteta in moč državnega zbora z razpolaganjem s sredstvi proračuna in se preveč [[...]]
Čas je potekel.
[[...]]povečujejo pristojnosti pri razpolaganju s proračunskimi sredstvi vladi in takšnega predloga ne moremo sprejeti.
Gospa Breda Pečan v imenu poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Dober dan. Socialni demokrati tega zakona o izvrševanju proračuna za leto 2006 in 2007 ne bomo podprli. Predvsem zaradi tega, ker bi morali v zakonu predpisati, da mora vlada državnemu zboru predlagati nekatere proračunske izkaze in poročila, ki bi morala biti, pa niso sestavni del dokumentacije o proračunu in bi morala biti tudi sestavni del poročanja o izvrševanju proračuna. To je nekoč ugotovil tudi mednarodni denarni sklad, ko je predelal fiskalno transparentnost naših javnih financ. Tako na primer, nimamo, nismo imeli takrat poročila o neplačanih obveznostih do dobaviteljev, poročila o prevzetih obveznostih in pogojne obveznosti. Zlasti slednje je sploh problematično, kadar gre za obveze, ki jih je država prevzela v obliki garancij bankam za posojila, ki so jih podelila nekaterim podjetjem za sanacijo. Treba bi bilo tudi vložiti oziroma potrditi amandma, ki pravi, da se v obseg zadolžitve proračuna ne šteje poraba oziroma financiranja po zakonu o temeljnih razvojnih programih. In predlagane rešitve v tem zakonu dajejo v največji meri možnosti vladi za kreiranje, se pravi za ustvarjanje velikosti proračunskega primanjkljaja, preko tega, kar je že zapisano v predlogu proračuna za prevzemanje obveznosti, ki jih bo treba plačati v naslednjih letih in ki niso eksplicitno izkazane, ter seveda za finančno zadolževanje. Gotovo ste opazili, zlasti ob debati o skupni finančni perspektivi in o proračunu za leto 2006 v evropskem parlamentu, da bi parlament želel obdržati pravico, da kot zakonodajna oblast odloča o proračunu Evropske unije. Pri nas v Sloveniji bi moralo biti ravno tako. Pa vendar pri nas sprejemamo proračun in potem še zakon o izvrševanju proračuna, ki odpira vse možnosti za samovoljno odločanje izvršilne oblasti. V imenu poslanske skupine bi rad opozorila na to, kar se dogaja, ne samo pri tem zakonu, temveč pri marsikaterem drugem. In vedno opozarjamo na to, da državni zbor v sedanji sestavi sprejema lahkotno in z veseljem nekako virtualno odpoved svojim dolžnostim. In dejansko omogoča samovoljo izvršilne oblasti. Prišel bo čas, ko bodo morda čez nekaj let in ko bomo čez nekaj let analizirali, kaj se je dogajalo - da je postal državni zbor Republike Slovenije le nek organ, ki se sestaja, odloča zelo malo in dovoljuje samovoljo izvršilne oblasti. To je napačen pristop, to se nam bo slabo obrestovalo. Verjemite, kakšen drugačen državni zbor v prihodnjih sestavah, bo, upam, skušal to ravnovesje med izvršilno oblastjo in parlamentom ponovno postaviti. Pri temeljnih razvojnih programih je seveda znova veliko skrivnosti. Finančni minister pravi, da je to določeno v posebnem zakonu in da zaradi tega zneske, ki se nanašajo na temeljne razvojne programe ne vnašamo, niti v ZIPRO, niti v proračun. Tako se ne vidi, kakšen del zadolžitve je pravzaprav na ta račun ustvarjen. Ponovno poudarjamo, da zakon o izvrševanju proračuna daje prevelika pooblastila vladi, da prerazporeja sredstva, ki jih je določil državni zbor. To smo že večkrat poudarili, in to se odslikava tudi v tem zakonu in daje doslej tudi vladi največje možnosti predvsem za kreiranje velikosti primanjkljaja za finančna zadolževanja slovenske države in za prevzemanje obveznosti, ki jih bo potrebno plačati v naslednjih letih. Kaj nam v opoziciji ostane drugega, kot da poskusimo s ponujanjem amandmajev na proračun vsaj nekaj doseči. Dosegli nismo nič in zadolžitve za leto 2006 in 2007 v višini 359 milijard tolarjev in 320 milijard tolarjev in dodatnih 15 milijard tolarjev za vsako leto posebej, zagotavljajo, da bo ta naša država in davkoplačevalci bodo prevzeli dolg, ki ga bomo odplačevali še dolga leta. Samo to bi še povedali, da so to besede, ki sta jih govorila dva ministra te vlade. Leta 2002 in leta 2001 ob sprejemanju [[...]]
Čas je potekel.
[[...]]zakona o izvrševanju proračuna v letih 2004 in 2005. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Martin Mikolič bo podal stališče Nove Slovenije. Prosim.
Hvala za besedo. Lepo pozdravljeni! Zakon o izvrševanju proračuna za leto 2006 in 2007 so zakonsko opredeljene rešitve, ki bodo omogočile tekoče in nemoteno izvrševanje sprejetih proračunov za naslednji dve leti. 3. člen podrobneje določa sestavo proračuna v okviru določil zakona o javnih financah. Zakon določa splošna pravila izvrševanja proračuna. Tako je neposredni proračunski porabnik odgovoren za izvedbo celotnega projekta, ključno v delu, ki se financira iz drugih proračunskih virov. V zakonu so predvideni ukrepi, ki jih uporabi vlada za uravnoteženje proračuna v primeru slabših gospodarskih gibanj, kar bi pomenilo drugačne proračunske prihodke od planiranih. Na matičnem delovnem telesu je bilo največ razprave predvsem s strani opozicije glede namenskih prejemkov in izdatkov proračuna, možnosti prerazporejanja pravic porabe zgornjega limita pri oddaji naročil malih vrednosti za blago, storitve ter gradnjo ter spreminjanja vrednosti projektov iz načrtov razvojnih programov ter tudi glede obsega zadolževanja oziroma obsega izdaje poroštev države. V poslanski skupini Nove Slovenije-Krščanske ljudske stranke podpiramo rešitve, ki so bile vpeljane že v prejšnjem zakonu o izvrševanju proračuna, torej za leto 2004 in 2005 ter seveda nekatere novosti. Na podlagi odločitev vlade se lahko obveznosti na postavkah pokojninskega varstva, servisiranje javnega dolga, prispevka v proračun EU, plačajo tudi nad višino, predvideno v proračunu. Pravilno je, da imajo namenski status vsi prihodki, ki služijo za financiranje točno določenih nalog. Teh namenskih prihodkov je za leti 2006-2007 celo nekaj manj, kot jih je bilo v zakonu o izvrševanju proračuna za leto 2004 oziroma 2005. K predlaganem zakonu se ohranja mejna vrednost, in sicer 10 milijonov za blago in storitve ter 20 milijonov za gradnjo, do katere se lahko izvede javno naročilo po postopku oddaje male vrednosti. Smatramo, da je ta meja ustrezna. V poslanski skupini Nove Slovenije pričakujemo, da bo novi zakon o javnih naročilih odpravil vire, ki v obstoječem zakonu povzročajo naročnikom veliko težav predvsem pri razpisih za izvedbo gradbenih del. Zelo pomembni so predpisi glede plačilnih rokov neposrednih uporabnikov v breme proračuna. Za investicijske odhodke in investicijske transfere ostanejo plačilno roki enaki, to je 60 dni, prav tako za storitve, in sicer 30 dni. Ti plačilni roki veljajo tudi za občine, vendar je zelo pomembna izjema, da lahko občina k pogodbi dogovori krajše plačilne roke, če na ta način doseže nižjo pogodbeno ceno. Seveda se mora to navesti v pogojih za oddajo javnega naročila ter opredeliti kot kriterij za oblikovanje ponudbe, za to pravzaprav do sedaj ni bilo zakonske podlage. V zakonu so tudi opredeljeni zneski primerne porabe občin za leto 2006 in 2007. V poslanski skupini Nove Slovenije smo mnenja, da je potrebno pripraviti ustrezno metodologijo za oceno lastnih prihodkov občin predvsem z vidika, da bi bile občine pri obremenitvi davčnih zavezancev v enakem položaju. To so predvsem tisti lastni prihodki, ki niso določeni na osnovi zakonov, ampak na osnovi občinskih predpisov oziroma odlokov. V prvi vrsti se to nanaša na nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča. Prav tako je potrebno čim prej pripraviti nov sistemski zakon o financiranju občin. V poslanski skupini Nove Slovenije-Krščanske ljudske stranke bomo predlog zakona o izvrševanju proračuna podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Josip Bajc v imenu Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Spoštovani gospod podpredsednik, predstavnice vlade, kolegi in kolegice! Za uveljavitev proračuna za leti 2006 in 2007, ki smo jih ravnokar sprejeli, mora državni zbor sprejeti še zakon o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za isti leti. Predlagana zakona vsebujeta nekatere novosti, ki bi jih rad nekoliko komentiral. Ta zakon vsaj delno ureja problematiko glede črpanja evropskih sredstev in sistematično rešuje težave na tem področju in se nam zdi zelo pomembno, saj je premajhno črpanje prav evropskih sredstev v siceršnjem pomanjkanju sredstev v državnemu proračunu bilo zelo problematično vsaj v preteklem obdobju, zato med rešitvami pozdravljamo zlasti tisto določbo v zakonu, ki omogoča lažje oziroma učinkovitejše črpanje evropskih sredstev. Po novem bo namreč lahko služba vlade Republike Slovenije za lokalno samoupravo in regionalno politiko predlagala vladi prerazporeditev neuporabljenih sredstev tistim porabnikom, ki bi jih lahko uporabljali hitreje. Predlog zakona določa omejitve pri odpisu dolgov Republike Slovenije v enem oziroma določenem letu. Višina odpisa je namreč omejena glede posameznega dolžnika, in sicer do višine 50 milijonov sit. Gotovo smo iz razlogov, ki smo jih že omenili pri predstavitvi mnenj poslanske skupine Slovenske ljudske stranke, glede predlogov proračunov, še posebej zadovoljni s spremembami, ki jih zakon določa na področju financiranja lokalne samouprave oziroma občin. Ta poleg zneska primerne porabe na prebivalca v letu 2006 103.638 in v letu 2007 108.302 SIT obvezuje pristojna ministrstva, da v kratkem enomesečnem roku po uveljavitvi tega zakona objavijo ustrezne razpise za financiranje projektov, ki se občinam financirajo iz državnega proračuna. Na odboru za finance in monetarno politiko smo slišali veliko pripomb opozicijskih kolegov o tem, da predlog zakona o izvrševanju proračuna prinaša celo vrsto negativnih učinkov oziroma slabih rešitev. Predlog zakona naj bi namreč vladi Republike Slovenije omogočal preveč pravic pri prerazporejanju proračunskih sredstev. Pri tem pa seveda nihče ne omenja dejstva, da je oziroma da to omogoča že zakon o izvrševanju proračuna za tekoče leto, to je za leto 2005. Podobno je bilo veliko besed namenjenih temu, da predlagani zakon daje pooblastilo vladi, da lahko za pridobitev dodatnih proračunskih sredstev dvigne stopnjo DDV-ja. Ob tem pa so nekateri zopet pozabili na to, da je spreminjanje stopenj DDV-ja mogoče le v skladu s 65. členom zakona o davku na dodano vrednost, ki omogoča, da se z zakonom o izvrševanju proračuna stopnja DDV poveča ali zmanjša za cirka 15%. In ta zakon je bil sprejet davnega leta 1999. Zakon o izvrševanju proračuna torej ne prinaša kakšnih bistvenih novosti v smislu večjih pooblastil vladi na področju izvrševanja proračuna. Z amandmaji odbora za finance in monetarno politiko smo predlagani zakon o izvrševanju proračuna uskladili tudi z mnenji zakonodajno-pravne službe tega državnega zbora. Zato bomo poslanci poslanske skupine Slovenske ljudske stranke zakon o izvrševanju proračuna za leto 2006 in 2007 sprejeli.
Hvala. V imenu Slovenske nacionalne stranke bo podal mnenje gospod Bogdan Barovič, prosim.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Kolegice in kolegi, predstavniki vlade, že drugič dober dan! Če začnem od dobrega k slabemu, še pravzaprav hvala bogu, da ZIPRO obstaja, ker je dejansko ZIPRO zakon o izvrševanju proračuna, ki ureja izvrševanje proračunov za posamezno tekoče leto in v tem smislu, da imamo določeno število zakonov, ki pogojujejo določeno količino sredstev, hvala bogu, da mora ZIPRO slediti zakonom, ne pa željam, ki jih ni x, kot je zakonov, ampak jih je x plus, še kakšen znesek zraven. ZIPRO bo mogoče sam po sebi v praksi, kar se bo kasneje videlo, celo uravnaval tisto, kar je mogoče tako v koaliciji, pa mogoče tudi opoziciji, ali pa ne, ušlo pri obravnavanju proračunov. Je pa res, da smo v Slovenski nacionalni stranki bili pozorni na zanje čase po našem mnenju navade, da si posamezniki ali posamezne inštitucije pišejo bianco menice, kar se tiče pravic. Tudi pri pregledu zakona o izvrševanju proračuna je v Slovenski nacionalni stranki zavladalo mnenje, da po naši presoji 4. člen daje vladi pooblastila, da vključuje nove proračunske uporabnike, govorim torej, ZIPRO daje vladi to možnost in pa daje tudi možnost določitve metodologij za oceno lastnih prihodkov občin. Če že drugače ne, v Slovenski nacionalni stranki smo skeptični, kar se tiče veljavnosti na pravnosistemskem področju in ocenjujemo, da je tu zakonodajna veja tista ali zakonska osnova tista, ki mora takšne vsebine določati. Seveda je vprašljiv tudi pojem prerazporejanja pravic porabe in vzporedno tudi po drugi strani omejevanje tovrstnega prerazporejanja pravic. Jasno je, da je odvisno, kako se te pravice oziroma kje veljajo pravice prerazporejanj, včasih bi bilo prav, da se ne muči državni zbor z določenimi prerazporeditvami, če te sodijo v isti razred ali isto vsebino ali isto osnovo. Po drugi strani pa ne moremo pristati na to, da bi se pravice prerazporejale, pa s tem sredstva, tudi kar tako. Ne trdim, da se bodo, toda vsak stavek v zakonu o izvrševanju proračuna lahko razumemo tako ali drugače. Vsekakor pa smo v Slovenski nacionalni stranki nekoliko skeptični okoli možnosti povečevanja davka na dodano vrednost zaradi balansiranja prihodkov države. Saj je nam popolnoma jasno, da mora država prihodke usklajevati. Več jih ima, boljše je, ampak odvisno je, kje jih dobi. Po drugi strani nam je nelogično, da ta pravica obstaja že v zakonu o davku na dodano vrednost, ko po drugi strani vehementno, vsaj jaz kot član odbora za finance poslušam že 50 ur, če ne več, ta boj in te pravice in včasih tudi dobre stvari o poenostavitvi davčnih stopenj, o zniževanju davčnih stopenj kot pomoč tudi pri reševanju socialnih težav. Zdaj govoriti o neki davčni stopnji davka na dodano vrednost, češ, ta bo zdaj samo toliko in nič več in s tem bomo razbremenili, po drugi strani pa imamo mirno možnost, da se ta poveča za plus, minus 15%, je malce čudno, tudi če je vsebinsko korektno, ampak je čudno. Ne nazadnje bi o zakonu o izvrševanju proračuna lahko rekli še kakšno besedo, vsekakor pa velja tisto, kar smo rekli na začetku, še hvala bogu, da je, da ne bo prevladala kaotično stanje porabe državnih sredstev. Upam pa, da se bodo uresničile besede, ki jih je izrekla predstavnica vlade, in sicer, da bo finančna izravnava občin čim prej zakonsko urejena v spremembi zakona o financiranju občin. Naj se ji besede pozlatijo že drug mesec.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na drugo obravnavo, to je na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jih bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 12.12.2005. Ob tem vas obveščam, da imate pred seboj pregled vloženih amandmajev, imamo štiri vložene amandmaje k 20. členu, 22. členu, 33. členu in 37. členu. O vsakem amandmaju k posameznemu členu bomo razpravljali sprotno in tudi glasovali sprotno. Zato v razpravo dajem 20. člen oziroma amandma k 20. členu. Kdo želi besedo? Gospod Posedel, prosim.
Hvala lepa. Ponovil bi predlog, ki ga Liberalna demokracija vlaga zato, da bi popravili prvi odstavek 20. člena, ki se naj spremeni tako, da se glasi: Kot najvišje, največje, najvišje vrednosti, do katerih se javno naročilo lahko oddaja po pravilih za oddajo naročil malih vrednosti, se v skladu s prvim odstavkom 124. člena zakona o javnih naročilih določajo naslednje vrednosti: 5 milijonov sit za oddajo naročila za blago in storitve in 10 milijonov sit za oddajo naročila za gradnjo. Obrazložitev za takšen predlog izhaja iz ugotovitev, ki jih poznajo vsi, ki delajo na področju, kjer se uveljavljajo in morajo objavljati javni razpisi in naročila male vrednosti, poznajo vsi tisti, ki so prebrali analizo računskega sodišča, ki ugotavlja, da je največ kršitev na področju posameznih ministrstev, na področju posameznih javnih zavodov v lasti države, na področju občin in podobno, da je tukaj največ nepravilnosti, največ kršitev, ker se pač naročila oddajajo tako, da se razbijajo in da se znotraj teh dovoljenih številk potem opravljajo. In če verjamemo v to, kar piše danes v časopisu, da samo v Kliničnem centru letno naročijo za okrog 30 milijard materiala po sistemu naročila malih vrednosti, potem vemo, kakšna sredstva se na ta način iz proračuna pretakajo do dobaviteljev. Na ta način bi ta obseg znižali, predvsem pa bi ob tem členu tudi opozorili, da je zakon o javnih naročilih zelo slab in si želimo, da bi se čim prej tudi uredil oziroma sprejel boljši.
Hvala. Ker ni nobenega več za razpravo, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju k 20. členu. Glasujemo. Glasovanje bomo ponovili, ker ni bilo sklepčnosti. Še enkrat glasujemo. Odrejamo 10 minut odmora in prosim poslanke in poslance, lepo bi bilo, če bi tekoče vodili sejo in če bi tekoče to teklo.
Nadaljujem prekinjeno sejo državnega zbora. Prehajamo ponovno na odločanje o amandmaju k 20. členu. Glasujemo. Glasovanje končano. 49 jih je glasovalo, za 8, proti 39. [[Za je glasovalo 8.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet k 20. členu. Prehajamo na amandma k 22. členu. Ta amandma dajem v razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju k 22. členu. Glasujemo. Glasovalo je 48 poslank in poslancev, za 40, proti 5. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je bil amandma k 22. členu sprejet. Prehajamo na amandma k 33. členu. Kdo želi besedo? Gospod Posedel. Izvolite.
Hvala za besedo. V Liberalni demokraciji predlagamo, da se v 33. členu črta tretji odstavek, in sicer s tem amandmajem se poroštva, dana za obveznice ali kredite, s katerimi se refinancira vračilo obstoječih obveznosti, zavarovanih z državnim poroštvom, ne štejejo v obseg poroštev po tem zakonu. In po našem mnenju to pomeni, da bomo v primeru, da se sprejme zakon o izvajanju proračuna s takšnim členom, prišli v situacijo, ko bi se lahko vlada zadolževala in sprejemala obveznosti brez limitov, ker najosnovnejše, kar je za javno financiranje, je ravno to, da se vsako leto v okviru sprejetega proračuna zagotovi in določi tudi višina, do katere se lahko država oziroma vlada zadolži. In s to dikcijo, kot je sedaj v 33. členu, da se poroštva ne štejejo, dana v tem letu, pa mislim, da prihajamo v eno obdobje, ko bomo zgubili oziroma lahko vlada izgubi nadzor nad svojim zadolževanjem, ki ne bo niti nikjer prikazano.
Hvala lepa. Prehajamo na odločanje o amandmaju k 33. členu. Glasujemo. Glasovalo je 57 poslank in poslancev, za 15, proti 41. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma k 33. členu ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 37. členu. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje k amandmaju, k 37. členu. Prosim, gospod Barovič.
Hvala lepa. To je ravno tisti del, če dovolite, da mogoče za besedo tudi postavim vprašanje, o katerem sem govoril v predstavitvi stališča Slovenske nacionalne stranke. Dejansko se tukaj sprašujemo, kaj pravzaprav sedaj to pomeni. Ali je to začasna metodologija vlade in se bo ta oblikovala v najkrajšem možnem času in prenesla v pristojni zakon? Ali je pravzaprav to pravica vladi pod pretvezo, da se bo ta metodologija oblikovala in prenesla v pristojni zakon, pa se to ne bo zgodilo? Jaz bi rad zelo natančen odgovor, preden se lahko odločim. Torej zanima me, ali bo metodologija oblikovana, dogovorjena z vsemi pristojnostmi in skupnostmi občin in občinami in se oblikovala v za to pristojni zakon, ali ostaja fiksno, ne glede na besedilo teh odstavkov, v 37. členu. Zelo jasen odgovor bi lepo prosil.
Hvala. Želite besedo, predstavnik vlade. Prosim. Gospa Bratušek.
Vsekakor bo ta metodologija opredeljena v prvih spremembah zakona o financiranju občin in je to določilo tukaj začasno, to je do sprejema sistemske zakonodaje.
Hvala. Želi še kdo besedo? Gospa Pečanova, prosim.
Ta amandma kaže na to, kakšen odnos ima aktualna oblast do lokalne samouprave. Po evropski listini o lokalni samoupravi morajo biti občine finančno neodvisne, ne smejo biti v tekoči odvisnosti od državnega proračuna in od volje vlade. V tem primeru je zelo jasno povedano, da je vlada tista, ki bo odrejala, koliko bodo občine imele na razpolago sredstev za svoje financiranje in koliko ne. O sistemskem zakonu bi se pa lahko zelo veliko in zelo dolgo debatiralo zaradi tega, ker je jasno, da ga še dolgo ne bo. Tukaj mislim, da, si nič ne izmišljujem, ampak vsi tisti, ki vemo, kaj se dogaja v zakulisju sprejemanja sistemskega zakona o financiranju občin, morate priznati, tukaj notri nas je kar nekaj, ki vemo, kako te stvari tečejo, da ni verjeti, ni možno verjeti, da bo ta zakon prej, kakor leta 2007, se pravi po lokalnih volitvah prišel na dnevni red tega državnega zbora. Mogoče bo še kakšen lepotni popravek vmes zaradi tega, da bomo lahko lokalne volitve doživeli bolj pripravljeni za desno opcijo, ampak stvar je pač taka, kot je.
Gospod Posedel, prosim.
Hvala za besedo. Tudi sam se ne strinjam s takšnim predlogom amandmaja, se pa strinjam z ugotovitvijo, kako katastrofalno slab je zakon o firnanciranju občin. Še bolj pa me je zaskrbeo izvajanje predstavnice ministrstva za finance, ki je dejala, da je to začasna rešitev. Ko se sliši, da je začasa rešitev, se tudi ve, da bo takšna rešitev še dolgo čakala nanjo in na ta način lahko sprejemamo tudi takšen amandma, ki bo dal vladi bianco možnost, da metodologijo sprejme takšno, da bodo občine tudi razdeljene med prave, neprave, naše, vaše. Zato mislim, da je to veliko bianco pooblastilo vladi in zagotovo ni dobro.
Hvala. Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju k 37. členu. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 15. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 15.]] Ugotavljam, da je bil amandma k 37. členu sprejet. Zaključujem drugo obravnavo in prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandmaje k 22. in 37. členu dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k tem členom vložiti amandma? [[Ne.]] Ugotavljam, da v tretji obravnavi ni bilo vloženih amandmajev. Na podlagi petega odstavka 140. člena poslovnika zbora vas obveščam, da me zakonodajno-pravna služba in vlada nista obvestili, da bi bil zakon zaradi sprejetih amandmajev neusklajen. Prehajamo na odločanje o zakonu. Glasujemo. Obrazložitev glasu gospa Pečanova, prosim.
Mislim, da si lahko dovolim kar v imenu poslanske skupine povedati, da bomo glasovali proti temu zakonu, predvsem zaradi tega, ker je to prvi zelo jasen dokaz, da vse tisto, kar je vladna koalicija obljubljala v predvolilnem boju, ki je trajal skoraj dve leti, niti ene stvari v zvezi s tem zakonom ni izpolnila. To je prvi zakon, ki kaže na to, da leta 2001 in leta 2003 sedanji minister za finance dr. Bajuk in sedanji minister za gospodarstvo mag. Vizjak nista držala besede, ko sta govorila o tem, da bosta poskrbela oziroma da bo nov državni zbor in z njim nova vlada poskrbela za to, da bo zakon o izvrševanju proračuna pod njihovo taktirko korekten, transparenten, da bo prenesel na državni zbor vse tiste pristojnosti, ki jih mora državni zbor v zvezi s sprejemanjem proračuna in spremljanjem izvrševanja proračuna imeti in tudi da bosta poskrbela oziroma da bodo skupaj poskrbeli za to, da vlada ne bo imela prevelikih pooblastil pri prerazporejanju sredstev, pri dodatnem zadolževanju, pri tem, da bo kar počez lahko nekaterim neposrednim proračunskim uporabnikom rezala sredstva, ko bo prišlo morda do krize pri prilivih in tako naprej. Ko sem prej prebrala dele magnetogramov, ker bi bilo drugače predolgo, dr. Bajuka in mag. Vizjaka, ko sta bila še poslanca v državnem zboru leta 2001 in 2003, obletnica je danes obeh nastopov oziroma vseh treh nastopov, menim, da pove vse. To, kar sta takrat govorila, bi moralo danes biti tudi narejeno. Žal ta zakon ni narejen tako, kot sta onadva obetala, obljubljala in tudi zagotavljala. Zato mi, kot tisti, ki verjamemo v besede politikov, ne moremo podpreti takega zakona. Hvala.
Mislim, da je roko dvignil gospod Tanko? [[Ne.]] Glasujemo. Glasovalo je 59 poslank in poslancev, za 41, proti 18. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ODLOKA O PROGRAMU PRODAJE DRŽAVNEGA FINANČNEGA IN STVARNEGA PREMOŽENJA ZA LETO 2006 IN 2007. Predlog odloka je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku vlade za dodatno obrazložitev predloga odloka. Prosim, gospod minister Bajuk.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovane poslanke in poslanci! Zakon o javnih financah določa, da vlada Republike Slovenije predloži državnemu zboru hkrati s predlogom proračuna tudi predlog programa državnega finančnega in stvarnega premoženja. Po zakonu o javnih financah so državno finančno premoženje denarna sredstva, terjatve, dolžniški vrednostni papirji ter delnice in deleži na kapitalu pravnih oseb in druge naložbe pravne osebe, tako imenovane kapitalske naložbe. Po 80.č členu zakona o javnih financah se v programu prodaje navede le seznam kapitalskih naložb in odstotni delež namenjen prodaji. V odlok o programu prodaje državnega finančnega in stvarnega premoženja za leto 2006 in 2007 so uvrščeni predlogi, za katere vlada ocenjuje, da so izvedljivi v omenjenem proračunskem obdobju. Prodaja finančnega premoženja v lasti države v letih 2006 in 2007 se s tem predlogom načrtuje v knjigovodski vrednosti 187 milijard tolarjev. Prodaja stvarnega premoženja v lasti države se s tem predlogom načrtuje v okvirni ocenjeni vrednosti 3, 7 milijard tolarjev v letu 2006 in v okvirni ocenjeni vrednosti 407 milijonov tolarjev v letu 2007. Po 80.č členu zakona o javnih financah se v odlok o prodaji navede le seznam kapitalskih naložb in odstotni delež, ki se ga predlaga za prodajo. Za vsako posamezno vrsto kapitalske naložbe bo pred končno odločitvijo o prodaji izdelan posamezni program prodaje te kapitalske naložbe. V posameznem programu prodaje kapitalske naložbe, o sprejemu katerega bo odločala vlada, bodo na podlagi ustreznih strokovnih podlag opredeljeni konkretni cilji prodaje te kapitalske naložbe, konkretne metode, ki bodo uporabljene pri prodaji ter postopki in roki za izvedbo teh metod. V okviru priprave posameznega programa prodaje kapitalske naložbe bodo opredeljena tudi vsa potrebna pripravljalna dejanja, skrbni finančni, organizacijski in pravni pregled, ocenitev premoženja in tako naprej. Prodaje bodo potekale v skladu z metodami, ki jih predpisuje uredba o prodaji in drugih oblikah razpolaganja s finančnim premoženjem države in občin in uredba o pridobivanju in razpolaganju in upravljanju s stvarnim premoženjem države in občine. Ozko proračunsko gledano je namen prodaje kapitalskih naložb zagotovitev likvidnih, to se pravi denarnih prejemkov proračuna. Cilj, ki se ga želi s tem doseči, je zato maksimizacija proračunskih prejemkov v pomenu čim višje prodajne cene. Pri posameznih vrstah kapitalskih naložb zaradi širših makroekonomskih interesov države, povezanih z gospodarskim razvojem, maksimalizacija proračunskih pojemkov ne more biti edini ključni cilj prodaje. Pri prodaji teh vrst kapitalskih naložb je treba namreč hkrati zagotoviti doseganje makroekonomskih ciljev, in sicer zlasti doseganje trajne in stabilne rasti gospodarstva, izboljšanje kakovosti in kapacitete javnih storitev ter zagotovitev uspešnejšega in konkurenčnejšega gospodarskega sistema. Glede na to, da v zakonu o izvrševanju proračuna ni predvidena posebna namenska raba kupnine, se bo kupnina iz tega naslova v skladu s 74. členom zakona o javnih financah v celoti uporabila za odplačila dolgov v računu financiranja. Vlada je v odlok o programu prodaje državnega finančnega premoženja za leti 2006 in 2007 uvrstila vse kapitalske naložbe, v katerih ima država manj kot 50% delež, razen tiste, pri katerih obstajajo nerešena določena vprašanja, kot na primer Geoplin, Luka Koper, sklenitve koncesijske pogodbe itd. V odlok za prodajo finančnega premoženja je vlada uvrstila tudi vse tiste kapitalske naložbe, pri katerih so se postopki prodaje začeli že na podlagi odloka v programu prodaje državnega finančnega premoženja za leti 2004 in 2005 in se bodo nadaljevali v letih 2006 in 2007. To je Slovenska industrija jekla d.d., Peko, Telekom, Nafta Lendava, podjetje za urejanje hudournikov, BSC, poslovno podporni center Kranj, Toplarna Hrastnik, Fortuna, Pil, Grateks, TDR metalurgija, RSCEM gradbeni materiali, Dravske elektrarne in Talum. Iz odloka o programu prodaje državnega finančnega premoženja za leti 2004 in 2005 sta bili realizirani le prodaja kapitalske naložbe kamnolom Borovnik, ki je v lasti rudnika Trbovlje Hrastnik d.o.o, zato kupnina ni šla v proračun in pa razpolaganje z delnicam PBS - Poštna Banka Slovenija d.d., ki so bile vložene kot stvarni vložek v NKMB d.d. - Kreditno banko Maribor. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog odloka je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Prosim predsednika odbora, gospoda Bojana Starmana, da predstavi poročilo odbora.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani. Odbor državnega zbora Republike Slovenije za finance in monetarno politiko je na prvem nadaljevanju 11. seje 7.12.2005 kot matično delovno telo obravnaval predlog odloka o programu prodaje državnega finančnega in stvarnega premoženja za leti 2006 in 2007, ki je državnemu zboru Republike Slovenije na podlagi prvega odstavka 80.č člena zakona o javnih financah v obravnavo predložila vlada Republike Slovenije. Odboru je bilo posredovano obširno mnenje zakonodajno-pravne službe. Do istega poslovniškega roka za vložitev amandmajev, ki jih je obravnaval odbor, so amandma k prilogi 3, ki je sestavni del predloženega odloka, vložile poslanske skupine koalicije. Seji odbora so prisostvovali predstavniki in predstavnice ministrstva za javno upravo, ministrstva za finance in zakonodajno-pravno službo. Odbor je v okviru obravnave 2. člena predloženega odloka, ki se nanaša na program prodaje finančnega premoženja, ter k tabelama 1.a in 1.2., ki sta na podlagi določbe tega člena sestavna dela predloženega odloka, sprejel amandma k 2. členu in k tabelama 1.a in 1.2., ki ste ga tudi lahko pregledali v poročilu. V okviru vloženega amandmaja poslanskih skupin Slovenske demokratske stranke, Nove Slovenije, Slovenske ljudske stranke in Demokratične stranke upokojencev Slovenije k tabeli tri, ki je sestavni del tega predloženega odloka, je odbor navedeni amandma sprejel. Predstavniki predlagatelja odloka na seji niso uskladili stališča z mnenji zakonodajno-pravne službe, zato odbor ni obravnaval niti sprejel nobenih uskladitvenih amandmajev. Odbor je ob glasovanju o členih predloženega odloka sprejel vse člene. Glede na sprejete amandmaje na seji odbora, je pripravljen dopolnjen predlog odloka, ki je sestavni del tega poročila, in predlagam, da ga državni zbor tudi sprejme. Hvala lepa.
O predlogu odloka dajem besedo predstavnikom poslanskih skupin. V imenu SDS, prosim, ima besedo gospod Srečko Hvauc.
Spoštovani! V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo predlagani predlog odloka o prodaji državnega finančnega in stvarnega premoženja podprli. Podprli zato, ker mislimo, da je upravičen in uresničljiv v predlaganem roku. Glede prodaje kapitalskih deležev menimo, da gre za uresničevanje naše napovedi, da se bo država postopoma umikala iz gospodarstva in zato se tam, kjer je to umestno, tudi predvideva prodaja teh deležev. Druga skupina podjetij, katerih se bodo tudi prodali deleži so pa deleži, v manjšem obsegu, kjer ima država tudi manj kot 1% lastniškega deleža in dejansko ne more vplivati na poslovanje oziroma delovanje družbe in je tudi zaradi tega smiselno, da se v celoti umakne. Pri prodaji stvarnega premoženja pa gre v glavnem za nepremičnine, od katerih mnoge niso v funkciji, se ne vzdržujejo oziroma propadajo, povzročajo določene stroške in zato menimo, da je tudi pri tem premoženju pametno, da ga prodamo. Bi pa na koncu še podal eno majhno pripombo, in sicer v tabeli 3 so predlagatelji navajali ministrstvo za promet in zveze, ki ga že kar nekaj časa ni, imamo pač ministrstvo za promet. Kot že rečeno, naša poslanska skupina bo predlagani odlok podprla. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod dr. Pavel Gantar v imenu LDS.
Gospod podpredsednik, spoštovani minister, sodelavke in sodelavci, spoštovane kolegice in kolegi! Poslanski klub LDS odloka o programu prodaje državnega, finančnega in stvarnega premoženja za leto 2006 in 2007 ne bo mogel podpreti. Po vsebini in načinu priprave močno odstopa od do sedaj ustaljene prakse in nas na nek način pelje žejne preko vode, saj vsaj pri kapitalskih naložbah ni jasno, kolikšen del država namerava zares prodati v naslednjih dveh letih. Z vidika pravne sistematike se seveda strinjamo s pripombami zakonodajno-pravne službe državnega zbora, ki je navedla vrsto pripomb, ki bi jih predlagatelj moral upoštevati. Vsebinski del odloka naj bi bil zajet v petih členih, od katerih je prvi predstavitveni, četrti in peti pa sta prehodna in končna določba. To pomeni, da je vsa materija pravzaprav zbrana v dveh členih, 2. in 3. členu. 2. člen, ki naj bi predstavljal drugo poglavje v besedilu predloga, se nanaša na program prodaje finančnega premoženja, pa še to predvsem le na prodajo kapitalskih naložb znotraj tega finančnega premoženja države. Predlog odloka nima nekih programskih vsebin, tako kot sedaj veljavni odlok, in se glede samega programa sklicuje oziroma odkazuje na tri priloge, ki so bile že omenjene. Če te priloge pogledamo natančneje, gre v bistvu za tabele in ne priloge, v katerem so povzete kapitalske naložbe, ki so predvidene za prodajo v naslednjih dveh letih. Pri obrazložitvi se predlagatelj dotika samo sedmih primerov kapitalskih naložb. Za vse ostale, skupno 43, pa ne podaja natančnejše predstavitve. Še posebej pogrešamo predstavitev, tako imenovanih posebnih osnov, ki se sicer omenjajo v obrazložitvi, ki je obrazložitev odloka, ne pa same prodaje kapitalskih naložb. Navajajo, da bodo te posebne osnove pripravljene v letu 2005 za Telekom in za slovensko industrijo jekla. Kar seveda ni res, saj so šele pred kratkim imenovali strokovne skupine, ki naj bi se s tem ukvarjale. V zvezi s prodajo stvarnega premoženja ugotavljamo, da se nepremičnine, ki so predmet programa, zelo nenatančno opredeljene oziroma nekonkretizirane, tako da je ta program zelo nepregleden. Glede prehodnih odločb, ki so zajete v 4. členu predlaganega odloka, je navedeno, da naj bi se posli, ki so se začeli na podlagi do sedaj veljavnega odloka, nadaljevali tudi v naslednjem proračunskem obdobju. V tej zvezi opozarjamo, da je pristop predlagatelja neenoten, kajti nekatere predloge za prodajo kapitalskih naložb iz pravnega premoženja predlagatelj vključuje v ta program, medtem ko za druge poskuša podaljšati oziroma zagotoviti nadaljevanje posla tudi po sprejetju tega odloka, ne da bi navedel natančno na katere primere se to nanaša. Naša ocena predloga odloka je, da je nepregleden, nekonkreten, zato dopušča veliko praznin in odločanje v zvezi s prodajo, ki je tako lahko netransparentna in očitno služi določenim političnim ciljem in motivom. Če se na kratko ozrem na program prodaje kapitalskega premoženja v največjih družbah, lahko ugotovimo - pri Telekomu Slovenija ne izvemo nič, na kakšen način bodo prodajali in kakšen delež bo dejansko na razpolago za prodajo. Napisano je sicer, da je delež države 62,53% in da je delež za prodajo tudi 62,53%. Nič nikjer o znameniti formuli 26xy, ki ga navaja okvir reform, ki ga je vlada sprejela. Tam govorijo o tako imenovanih forumih 26xy. Vsekakor pa lahko domnevamo, da bodo ta program nekoč pripravili in ko ga bodo pripravili in če bi začeli s prodajo danes, bi se morali zavedati, da v 18-ih mesecih ni mogoče končati tega procesa oziroma v letu in pol, če bi vse stvari potekale brez težav in brez zapletov. Kar pa je težko pričakovati pri takšni prodaji. Vsekakor pa naj že naprej napovemo, da bomo v LDS odločno nasprotovali poskusom, da bi Telekom Slovenije razbili in ločeno prodajali mobilnega, fiksnega in internetnega operaterja, na kar posredno nakazuje tabela 1B, ki kaže deleže odvisnih družb v Telekomu Slovenije in seveda prikazuje ločeno tudi mobilnega internetnega operaterja in nekatere druge naložbe v teh podjetjih. Glede slovenske industrije jekla lahko ugotovimo, da so se navkljub kritiki opozicije iz prejšnjih let napori tedanjih vlad izkazali, bili upravičeni in da je slovenska jeklarska industrija v glavnem v dobrem stanju tudi zaradi modernizacije, zaradi ukrepov in zaradi rastočih trgov jekla, ki ga spodbuja gospodarska rast na Kitajskem. Stanje je dobro, to je tudi ocena v odloku in pričakujemo vendarle nove pobude in ideje, kako bi lahko privatizirali ta segment gospodarstva, tako da bi imela od tega tako država, ki je veliko investirala v to, kot seveda tudi sama podjetja. Ustavil se bom še v nekem navideznem zanemarljivem segmentu prodaje državnega premoženja, to so vodna gospodarska podjetja, kjer ima država približno 25% deleže, pri podjetjih za urejanje hudournikov nekaj več. Treba je podpreti stališče, da ni potrebno, da ima država v lasti bagre in lopate, da bi izvajala javno vodnogospodarsko službo. S tega vidika je možno iti do tega, da se ta podjetja v celoti prodajo oziroma odprodajo. Kljub temu opozarjam na neko podrobnost, za nekatere je potrebno proučiti smiselnost te prodaje, in tudi določeno previdnost, ki je bila do sedaj v igri, ko se je govorilo o prodaji teh podjetij. Ta podjetja zaradi dolgoletnega izvajanja javne vodnogospodarske službe razpolagajo s pomembnimi bazami podatkov o vodotokih, tehničnih rešitvah, dokumentaciji, zgodovini dokumentacije, gradnje in podatki o objektih, gradnjah in tako naprej. Ta podjetja imajo v svoji bilanci celo vrsto strateških informacij, ki včasih lahko pomenijo več kot fizična lastnina. Če boste te deleže kar tako takoj sedaj prodali komurkoli, kakorkoli, vam v tem trenutku jamčim, da bodo ta podjetja čez dve leti ali tri v rokah avstrijskih inženirskih podjetij. Zato preden greste v prodajo, je potrebno določiti status in lastništvo te dokumentacije in podatkov, da ne bo to vedenje o vodah, ta informacijska baza o vodah, sedaj na razpolago samo novim privatnim lastnikom, ampak tudi državi oziroma tistim, ki upravljajo z vodami. To je zelo pomemben element, ki je do sedaj opozarjal na to, da se tega 25% deleža ne gre znebiti, če se to ne uredi prej in dobro uredi. Predvsem bi rad opozoril še na to, da bi si želel več prodaj, kot je v Peku, ker Peko, ki ga prodaja ministrstvo za gospodarstvo, ima razpoložljivi delež 81,3%, prodajati pa nameravate 82,08%. Želel bi si, da bi bilo takih prodaj čim več. Ker pa vem, da jih ne bo, še enkrat poudarjam, da predloga odloka ne bomo podprli. Hvala lepa.
V imenu poslanske skupine Socialnih demokratov bo stališče podal gospod Dušan Kumer.
Hvala za besedo. Spoštovani minister s sodelavci, kolegice in kolegi! V tem dokumentu je imela in ima vlada še vedno idealno priložnost, da na transparenten način pokaže implementacijo reformskega paketa, v katerem je veliko govora o umiku države iz gospodarstva in seveda pri odprodaji državnega premoženja. Zgodbe kaj vse bo vlada storila pred prodajo, smo že slišali. Tudi v koalicijski pogodbi je bilo veliko napisano o tem, vendar se je potem na primer v primeru Mercatorja zgodba odvijala predvsem drugače, na netransparenten način. Najprej bi opozoril, da smo letos že dvakrat dopolnjevali podobne odloke in da danes sprejemamo nov odlok odprodaje državnega, stvarnega in finančnega premoženja. Že marca in septembra smo v razpravah opozarjali na nekatere pomanjkljivosti teh dokumentov, ki jih pripravlja vlada in jih mi moramo sprejemati v tem državnem zboru. Toda predlagatelji teh papirjev so očitno ostali vse do danes gluhi za vsa naša opozorila. Torej se še naprej uveljavlja praksa, da v tem državnem zboru sprejemamo akte, ki ne izpolnjujejo nekaterih osnovnih določil zakona o javnih financah. Še naprej odloki niso sestavni del proračunskih diskusij. Mi smo sprejeli proračun za leto 2006 in 2007, danes pa diskutiramo o odloku odprodaje državnega premoženja. Gre za neke vrste narobe svet. Prav tako še naprej v odlokih ni finančnih učinkov dosedanjih odlokov, kakšna je bila dodana vrednost, izplen odprodaje državnega premoženja itd. Nič od tega ne dobimo na klopi, pa že sprejemamo nov žakelj, v katerem spet ne vemo, koliko mačk je v njem. In očitno po dosedanji praksi tudi nikoli tega ne bomo dobili. Prav tako je nesprejemljiv odnos predlagatelja in vladne večine v tem državnem zboru do tega zakonodajnega organa, to je državnega zbora. Na eni strani je vladna večina prejšnji teden in tudi danes ocenila in pohvalila kot vzorno pripravljen amandma opozicijske stranke za 3 milijone tolarjev, ki je bil obrazložen na treh straneh. Danes imamo v tem odloku obrazloženo odprodajo finančnega deleža, kapitalskega deleža Telekoma, ki znaša skoraj 140 milijard tolarjev v točno enajstih tipkanih vrsticah. Mislim, da tukaj zares gre za nesprejemljiv odnos do tega zakonodajnega telesa, ki na koncu koncev mora dajati zeleno luč za ravnanje vlade. Socialni demokrati podpiramo postopen izstop države iz gospodarstva tako, kot je zapisano v koalicijski pogodbi in paketu reform. Torej na transparenten način, pri čemer pa opozarjamo, da je zagotavljanje kapitalskih zaslužkov na račun izgube delovnih mest in negotove socialne varnosti, za nas nedopustno. Gospodarska rast namreč ni samo odvisna od prodaje državnega premoženja, tudi samo od tega ne, ki ga imamo danes v odloku, temveč je zagotovo odvisna od razvojnih politik države. Zato bi Socialni demokrati pričakovali, da je tudi prodaja državne srebrnine, kar Telekom in še nekatera podjetja v tem odloku nedvomno so, ki bo dopolnila državno blagajno, za kar nekaj več kot 187 milijard tolarjev. To je reci in piši 10% proračuna za leto 2006, o katerem smo diskutirali prejšnji teden. Zato seveda smo pričakovali premišljeno in konceptualno jasno odločitev vlade in ne zgolj nek rokohitrski fiskalni ukrep. Prav tako ni niti z besedo rečeno, kaj se bo dogajalo s kupnino od te prodaje. Bo namenjena za pokrivanje tekoče proračunske izgube in napačnih odločitev vlade, ali bo namenjena novim investicijam, novemu razvojnemu zakonu, odpiranju novih delovnih mest. V tem smislu je pisce tega odloka opozorila nenazadnje tudi zakonodajno-pravna služba, da bi k preglednosti realizacije dosedanjih prodaj nedvomno prispevalo poročilo vlade, pripravljeno skladno s prvim odstavkom 80. člena zakona o financah, ki bi bilo sestavni del tega novega odloka in programa. Tudi s predlogom tega odloka je predlagatelj, torej vlada, imela priložnost pokazati in dokazati tudi, kako verjame dokumentu z naslovom Usmeritev ekonomskih in socialnih reform za povečanje gospodarske rasti in zaposlenosti. Vendar se je tudi ob tej priložnosti ponovno izkazalo, da vlada nima hrabrosti uresničevati skozi takšne akte niti lastne koalicijske pogodbe, še manj stvari, zapisanih v reformnem paketu, v katerega očitno pisci tega odloka dvomijo ali ga pa ne poznajo. Zato bi seveda bilo smotrno, da vlada najprej pomete pred svojim pragom in ugotovi konkretno, kdo ne podpira reformnih usmeritev v vladi sami in šele nato usmerja ostre puščice, kritike drugam. Očitno so ta dokument sestavljali uradniki, katerih prioritetna dolžnost je zbirati novce za polnjenje proračunske blagajne. To je seveda brk in posmeh vsem tistim, ki se ob obletnici vlade hvalijo, da je eden od uspehov te vlade zmanjšanje javne porabe. Zato socialni demokrati tudi ob tej priložnosti opozarjamo in predlagamo, da vlada najprej prouči možnosti za obravnavo in odpravo katastrofalnega stanja na področju črpanja sredstev iz Evropske unije, do septembra 2005 smo plačali 5 milijard tolarjev več, kot smo jih pridobili, se sooči z nekaterimi stroškovniki zapravljanja denarja za drage najeme letalskih letov in druge letalske usluge, nepotrebne dnevnice in draga hotelska prenočevanja in tako dalje in podobno in se na ta način začne soočati s programom racionalnejše porabe javnega denarja. In prav iz teh razlogov oprodaja državnega finančnega in stvarnega premoženja ne more biti namenjena samo krpanju luknje v proračunu, ampak mora imeti, kot je zapisano v reformnem paketu, tudi razvojno komponento. Zato je tudi ukrep 21 v paketu reform nedvoumen. Citiram, za vsak predmet prodaje je potrebno pripraviti program privatizacije, ki mora izhajati iz analize panoge in potreb podjetja glede nadaljnjega razvoja ter na osnovi tega predlagati ustrezno kombinacijo privatizacijskih metod. In dalje, kotacija na borzi pred izvedbo programa je dodatna garancija in zaščita za male delničarje v teh podjetjih. Torej, v primeru Telekoma se predlaga takojšen začetek priprav na kotacijo. Prav tako je zapisano opozorilo: država naj ne poizkuša realizirati dodatnih premij pri prodajnih cenah na račun tega, da bi bili prikrajšani ostali, beri, mali delničarji. Še bolj konkreten in na nek način uzakonjen za vlado je 23. ukrep, ki piše: do konca leta 2005 določiti program privatizacije Telekoma. To je čez dobrih 14 dni. Določiti do konca leta 2005 podrobnosti obsega in načina privatizacije. Nadalje: oceniti kakšna je želena lastniška struktura glede na bodoči razvoj Telekoma. In zadnja v 23. ukrepu: delnice Telekoma vključiti na borzno kotacijo takoj, še letos. Nič od tega ni narejenega, vsaj do sedaj ne, mi pa že sprejemamo odlok o odprodaji deleža Telekoma. Zato sprašujem, ali uradnikom v vladi Republike Slovenije ni potrebno brati paketa reformnih ukrepov in ga upoštevati kot usmeritev politike te vlade? Ali niso predlogi zakonov in aktov, ki jih pripravlja vlada pogoj, da načelno izhajajo iz teh usmeritev? Skratka, odnos in posmeh vlade lastnemu paketu reform je razgaljen v tem dokumentu. Še enkrat ponavlja, odprodajam, Telekoma je obrazložena na enajstih tipkanih vrsticah. Torej, kdo je proti reformam, ali tisti, ki pripravljajo zakone in takšne odloke in ne upoštevajo lastnih zapisanih usmeritev ali tisti, ki verbalno nasprotujejo zapisanim posameznim ukrepom? Težko me boste prepričali v nasprotno, da se bo treba predvsem v vladnih kabinetih zbrati, govoriti en jezik, sicer reformnim namenom ne bodo verjeli niti tisti slepi enoznačni zagovorniki predlaganih reform. Če bodo tako zgledali tudi vsi drugi zakoni v prihodnje, potem je najbolje, da že naslednji mesec ukinemo "reform biro" in zamrznemo knjigo reformnih ukrepov. V poslanski skupin Socialnih demokratov zato tega odloka ne bomo podprli.
Hvala lepa. Hvala lepa tudi kolegu podpredsedniku mag. Klavori za uspešno vodenje seje. In nadaljujemo s predstavnikom poslanskih skupin. Besedo ima gospod Mikolič, v imenu Nove Slovenije.
Hvala za besedo, predsedujoči. Lepo pozdravljen spoštovani minister, spoštovane kolegice in kolegi, poslanke in poslanci! V poslanski skupini Nove Slovenije-Krščansko ljudske stranke bomo podprli program prodaje državnega finančnega in stvarnega premoženja za leti 2006 in 2007. Knjigovodske vrednosti kapitalskih naložb za prodajo v naslednjih dveh letih, ki jih predlagajo ministrstvo za gospodarstvo, ministrstvo za okolje in prostor ter ministrstvo za finance, znaša nekaj nad 187 milijard. Ta kupnina gre v proračun Republike Slovenije. Zraven tega je v naslednjih dveh letih planirana prodaja kapitalskih naložb države v višini nekaj maj kot 4 milijarde, ki pa zajema odvisne družbe podjetij v neposredni lasti države. V naši poslanski skupin smatramo, da je prodaja teh kapitalskih naložb realno možna in izvedljiva v naslednjih dveh letih. Prav gotovo je to potrebno tudi z vidika postopnega umika države iz gospodarstva. Program prodaje stvarnega premoženja vključuje posamezne vrste stvarnega premoženja, namenjenega za prodajo in njihove okvirne vrednosti. Prav tako so navedene obrazložitve, ki naj bi skupaj z odlokom šle v objavo. Naj povem, da glede na to, da se je na matičnem delovnem telesu odprla polemika ali naj se akt, ki ga sprejme državni zbor objavi skupaj z obrazložitvami v javni objavi. Mi smatramo oziroma res je, da je vlada ravno na pripombe članov matičnega delovnega telesa oziroma razprav v tem državnem zboru pri obravnavi prehodnih odlokov pripravila podrobnejšo obrazložitev pri prodaji posameznih vrst stvarnega premoženja in smatramo, da je to pravilno. Prav tako je pomembno, da je v prehodnih določbah navedeno, da se lahko planirana prodaja finančnega in stvarnega premoženja v letu 2004 in 2005, ki še niso bila realizirana, nadaljujejo v naslednjih dveh letih. V poslanski skupini Nove Slovenije - Krščansko ljudske stranke bomo program prodaja skupaja z uskladitvenim amandmajem podprli.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Josip Bajc v imenu Slovenske ljudske stranke.
Spoštovani gospod podpredsednik, gospod minister s sodelavci, lep popoldne. Mogoče za začetek čestitam nam vsem in čestitam tudi vladi, da bomo pripeljali h koncu akte, ki pomenijo normalno življenje oziroma poslovanje te države in vseh njenih inštitucij v prihodnjih letih, v letih 2006 in 2007. Drugič, odlok o programu prodaje državnega in finančnega stvarnega premoženja za leti 2006 in 2007 bomo poslanci poslanske skupine Slovenske ljudske stranke soglasno podprli, še posebej smo veseli oziroma zadovoljni, da je bil na matičnem delovnem telesu sprejet tudi amandma, ki predvideva prodajo Rimskih toplic in temu primerno bomo podprli tudi uskladitveni amandma, ki ga je [[...]]z vključitvijo le-te prodaje pripravila vlada Republike Slovenije. Da ne bi bil predolg, kot rečeno, poslanski Slovenske ljudske stranke bomo program prodaje državnega finančnega in stvarnega premoženja za leti 2006 in 2007 podprli skupaj z uskladitvenim amandmajem vlade Republike Slovenije.
Hvala lepa. Za govornico vabim kolega podpredsednika Saša Pečeta, da predstavi stališče Slovenske nacionalne stranke.
Hvala za besedo. Spoštovani navzoči, mislim, da je nekaj manj kot 60 dni, odkar se je ta državni zbor srečal z odlokom o prodaji državnega premoženja za leto 2005 oziroma popravkom tistega akta. Mislim, da je bil tisto četrti popravek za leto 2005 in vem, ne mislim, da je bilo izpostavljenih nekaj vprašanj okoli prodaje nepremičnin, tako v Mariboru, kot v nekaterih drugih lokalnih skupnostih v Republiki Sloveniji. Vlada Republike Slovenije je takrat, oziroma predstavnik vlade Republike Slovenije takrat ni odgovoril na zastavljena vprašanja. Pričakoval pa sem, da bo vlada danes, ko obravnavamo prodajo državnega premoženja za leti 2006 in 2007 odgovorila na izpostavljena vprašanja, posebej na vprašanja, katerih odgovor bi lahko metal pozitivno ali pa seveda negativno luč na ocenitveno vrednost določenih nepremičnin v naši državi oziroma ocenitev s strani vlade Republike Slovenije. V kolikor bi vlada Republike Slovenije tudi danes, torej 60 dni za tem odgovorila, kako je prišla do takratne cenitve objektov, po različnih lokalnih skupnostih, bi lahko vsaj osebno dal večjo kredibilnost besedam vlade Republike Slovenije. Nadalje je potrebno izpostaviti, vsaj s strani poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke, da je čudno, če že ne sporno, zaporedje javnofinančnih aktov, ki jih sprejemamo v tem državnem zboru. Torej, da proračune, s tem javnofinančne prihodke zabetoniramo za dve leti naprej, zabetoniramo za leto 2006 in zabetoniramo za leto 2007. Šele kasneje pa sprejemamo ali pa ne sprejemamo, to je pač politično gledano še vedno vprašanje, enega izmed virov prihodkov. Po moji oceni je tovrsten pristop milo rečeno, "neresen". Kar pa se tiče omenjenega akta, ki je danes pred nami, bi rad prvo izpostavil delno pohvalo. Po oceni poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke se letos prvič srečujemo z aktom, ki v svoji vsebini tudi našteva predmete stvarnega premoženja. Če je bila glavna kritika izpostavljena v okviru seznama prodaje državnega premoženja za leto 2005, da so nas vladni predstavniki, in pa za leto 2004 in vsa leta nazaj, obvestili izključno o prodaji finančnega premoženja, imamo letos prvič sliko tudi finančnega premoženja, za katerega misli vlada v prihodnjih letih pristopiti k menjavi lastništva. Torej, čestitke k temu delnemu uspehu in verjamemo, da v kolikor bi vlada nadaljevala z bolj transparentno politiko, poudarek je bolj transparentno politiko, kot je bila politika prodaje državnega, stvarnega in finančnega premoženja v okviru prejšnje vlade, bi se lahko za odlok prodaje v letu 2008 srečali s kar dobrim aktom. Rad pa bi izpostavil nekaj stvari, za katere v Slovenski nacionalni stranki ocenjujemo, da bi morali biti bolje izpeljane oziroma močneje in kvalitetnejše dorečene. Prvič, v svoji obrazložitvi samega odloka vlada Republike Slovenije poudarja, da je cilj prodaje državnega premoženja narediti podjetja, ki so v večinski lasti države bolj konkurenčna na globalnem trgu. S tem po naši oceni vlada oziroma upravljavec, ki je bolj ali manj povezan z vlado, jasno nakazuje, da ne zna upravljati s tem premoženjem. Glede na to, da v ta podjetja spadajo predvsem podjetja, ki se enačijo oziroma, ki so opredeljena tudi v predlogu reform in jih vlada Republike Slovenije opredeljuje kot drugi val privatizacije, bi bilo logično priznati, da v kolikor so ta podjetja prestala prvi del tranzicije ali pa dokončno tranzicijo, odvisno s katerega zornega kota gledamo, so to uspešna podjetja. Vlada tu nakazuje, da to dejansko niso uspešna podjetja, da so pod njeno strategijo postala podjetja brez vizije in tukaj tudi dobimo odgovor, zakaj tako malo nedavčnih prihodkov v okviru proračuna Republike Slovenije. Po naši oceni nikakor ne bi smel biti cilj prodaje prodajati dobra podjetja, ampak bi seveda skozi ta podjetja država z dobrim gospodarjenjem preko bolj ali manj posrednih, upravljavskih pravic seveda morala izvajati drugačen interes, tako imenovani javni interes, v interesu državljank in pa državljanov Republike Slovenije. Vlada tudi priznava, da bi se s ciljem prodaje uresničila povečanje kvalitete storitev in poslovnih procesov. Potem takem seveda ne vidim, vsaj jaz osebno in v okviru poslanske skupine, ne vidimo več, zakaj prihaja do tovrstne inflacije kadrovskih zamenjav, kjer vlada Republike Slovenije poskuša uveljaviti svojo kadrovsko politiko, če po tej strani predlaga, da vlada ni sposobna torej opraviti kvalitete na trgu in da vlada ni sposobna izvajati ugodnih poslovnih procesov. V nadaljevanju vlada Republike Slovenije v enem izmed odstavkov trdi oziroma zagotavlja, in tu bi rad komentar pozneje s strani vlade Republike Slovenije, da bodo temeljni cilji pri prodaji državnega premoženja dajanje poudarka na vseh ravneh, tako z vladnimi gradivi, ki gredo v presojo poslancem v parlamentu. Zato bi rad s strani ministra za finance dobil potrdilo tega, kar tu piše. To pomeni, da bo vlada pred vsako prodajo državnega premoženja, torej kateregakoli podjetja v stvarni obliki, prišla pred parlament in pokazala strategijo prodaje. Tako namreč piše v aktu, ki ga danes sprejemamo. V kolikor to drži in v kolikor bo minister Bajuk ali njegov vladni predstavnik to potrdil, je ta novost v načinu upravljanja z državnim premoženjem dobrodošla. Ampak osebno dvomim, da bo minister sploh na to odgovoril in bojim se, da se bo izvajal način prodaje stvarnega premoženja v obliki, kot je bil v preteklosti, torej skrit očem javnosti, skrit očem stroke in skrit očem državnega zbora. Z enim in istim imenovalcem, za katerega, kakor sem rekel se bojim, da se bo odvijal tudi naprej, to pomeni netransparentnost. Vlada Republike Slovenije nenazadnje ugotavlja v svoji obrazložitvi, da bo v zasledovanju doseganja višine kupnine uporabljala za zmanjševanje javnega dolga, za zniževanje stroškov financiranja javnega dolga, pa tudi za oblikovanje dolgoročnih nominalnih obrestnih mer ter zniževanje inflacije. Z drugimi besedami, prva dva poudarka oziroma zasledovana cilja, kaj je s kupnino in kako s kupnino, jasno nakazujejo, da dosedanja politika prodaje državnega premoženja v naši državi ni bila ustrezna. To pomeni, da danes prodajamo dobra podjetja zato, da bomo lahko pokrivali svoje dolgove. Ob tem bi seveda bilo sprejemljivo, če bi vedeli oziroma če ne bi vedeli, da nas pa ravno obstoječa vlada v tem obdobju zelo, bom jaz rekel potencirano zadolžuje, tako doma, kakor v tujini, najsi bo vpogled v to tako na spletnih straneh ministrstva za finance kakor v vseh ostalih aktih, ki smo jih sprejeli ta teden oziroma pretekli teden in pa danes. Po naši oceni, kakor smo že povedali, v okviru proračuna Republike Slovenije vse to pelje v eno nebrzdano spiralo. Torej zadolževanje, kritje oziroma pokrivanje tega dolga pa s prodajo našega, slovenskega, poudarek je potreben, premoženja. Torej v okviru poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke moramo s tega mesta povedati, da se s tovrstno agresivno politiko prodaje stvarnega premoženja in pa dela finančnega premoženje nikakor ne moremo strinjati. Posebej glede na to, da nimamo nobenega programa, ne konkretnejše strategije o načinu prodaje in pa predvsem kupnine, razen tega, kar nam seveda vlada Republike Slovenije v obrazložitvi govori v dveh vrsticah. Po naši oceni je enkrat prodano premoženje izgubljeno premoženje, zato popravnega izpita na tem področju ne vlada ne državni zbor ne bosta imela. Nasprotujemo količini prodanih oziroma nameravanih prodanih slovenskih podjetij in zahtevamo pa večji družbeni konsenz k tovrstnemu pristopu. Pokrivanje, naj si bo preteklih ali pa sedanjih neprimernih finančnih odločitev in pridobivanja finančnih virov, naj si bo skozi najemanje kreditov doma in v tujini s prodajo državnega premoženja, pa bi moral biti skrajen ukrep, do katerega seveda ne bi smelo priti. V Nacionalni stranki pa navkljub pohvali, ki sem jo izrekel, eni sami, to je, da je letošnji odlok preglednejši od vseh prejšnjih, kajti v njem imamo vsaj seznam, s čim se misli, v narekovajih, igrati vlada Republike Slovenije, predloga ne nameravamo podpreti. Hvala.
Hvala lepa. In še kot zadnji ima besedo v imenu poslanske skupine gospod Ivan Jelen v imenu DeSUS-a.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik, kolegice in kolegi! V poslanski skupini DeSUS bomo predlog odloka o programu prodaje državnega finančnega in stvarnega premoženja za leto 2006 in 2007 podprli. V omenjenem predlogu odloka glede programa prodaje državnega finančnega in stvarnega premoženja za leti 2006 in 2007 imamo v naši poslanski skupini pomisleke predvsem o vsebinskem delu, v katerega bi bilo potrebno vnesti še nekatere pomembne postavke poleg vključenih obsega in vrste prodaje knjigovodske vrednosti tudi v evrih, kot na primer metoda in postopek, namen uporabe kupnine s cilji prodaje za vse oblike prodaje državnega premoženja. Tudi sama struktura odloka je po našem mnenju precej netransparentna in bi veljalo opozoriti, da v prihodnje ta program prodaje precizno opredelite. S tem bo prikazana večja nazornost glede vključevanja vsebin. Upoštevali smo mnenja zakonodajno-pravne službe glede umeščanja obrazložitve k prilogi, ki predstavlja sestavni del odloka in se strinjamo z njihovim predlogom. Glede izvajanja teh poslov pa opozarjamo na to, da bi bilo v predlaganem programu smiselno predstaviti oziroma prikazati stopnjo faz izvedbe, predvsem posamezne, še ne zaključene prodaje. Nedvomno bo potrebno zagotoviti v skladu z zakonom o javnih financah večjo transparentnost, ustrezno dograditev in smiselne korekture samega programa in celote na sploh. V naši poslanski skupini DeSUS menimo, da bo potrebno program prodaje finančnega in stvarnega državnega premoženja ustrezno dograditi, dopolniti v tej smeri, da bi se v njem odražal transparenten prikaz vseh oblik prodaje državnega premoženja in vpogled v stanje le tega. Obenem pa upamo, da se bo ta negospodarnost države popravila v smislu prodaje njenega nepotrebnega premoženja, dezinvestiranja. Tudi mimo mnenj zunanjih nadzornih služb, kot je računsko sodišče, ki ugotavljajo dejansko stanje v primerjavi z načrtovanim, ne moremo. Kot smo že uvodoma dejali, bomo v naši poslanski skupini DeSUS predlog odloka o programu prodaje državnega finančnega in stvarnega premoženja za leti 2006 in 2007 podprli.
Hvala lepa. Sledi splošna razprava o predlogu odloka. Naj za motivacijo povem, da je precejšnje število razpravljavcev odpovedalo svoj nastop. Besedo pa dajem kar Jakobu Presečniku. Se odpoveduje. Potem pa gospe Bredi Pečan. Gre malce hitreje, ker imamo kar nekaj odjavljenih.
Devet minut imam časa. Torej, jaz sem si malo pogledala zanimivosti v tem programu prodaje stvarnega premoženja, nisem se spuščala v finančnega, zaradi tega, ker je to tako ali tako že izgubljena bitka in vojna, ker bo ta vlada ravnala s finančnim premoženjem tako, kot si je zamislila. Najprej se bo dogovorila z možnimi kupci, tako bolj na zasebnih pogovorih, 18. avgusta recimo ali kaj podobnega, ko bodo vsi drugi, zlasti pa poslanci opozicije na zasluženem dopustu in potem bo prodala po dogovorjeni ceni finančno premoženje. Ko pa govorimo o stvarnem premoženju, pa vidimo zelo zanimive podatke, recimo v Domžalah naj bi stanovanje oziroma poslovne prostore v izmeri skoraj 100 kvadratnih metrov, 95 kvadratnih metrov, zaokroženo prodala ta vlada za 18 milijonov tolarjev. Se pravi, po slabih, poudarjam, po slabih 200.000 tolarjev za kvadratni meter, kar je manj kot 1000 evrov za kvadratni meter. Da ne bi kdo mislil, da so ti poslovni prostori zelo stari, datum izgradnje sega v letu 1977. Nekaj podobnega je recimo z ljubljanskimi poslovnimi prostori na Glinški ulici, 771 kvadratnih metrov za 125 milijonov tolarjev. Če bi jaz kot županja občine Izola predlagala občinskemu svetu [[...]]
Prosim malce miru, gospa Pečanova ima besedo.
[[..]]da sprejme načrt prodaje stvarnega premoženja občine Izola po takšnih cenah, bi bila naslednji dan v Financah, v Direktu, v Slovenskih novicah, v Demokraciji in v Magu kot županja, ki zapravlja občinsko premoženje. Cene v Ljubljani in v Domžalah zagotovo niso tako nizke, da bi bilo dovolj 200.000 tolarjev po kvadratnem metru za poslovne prostore, poudarjam, ki imajo po navadi vsaj 50% višjo ceno kot stanovanja, vsaj 50%, da ne govorimo o tem, da stanovanja v Ljubljani, stanovanja, ki so stara po 30 ali 40 let imajo vrednost okrog 300.000 tolarjev za kvadratni meter, se pravi, da bi morala biti cenitev, ki je bila narejena za te poslovne prostore, najmanj 400 tisoč tolarjev za kvadratni meter, ne, vlada Republike Slovenije naroči cenitev in se strinja z cenitvijo, ki jo potem brez sramu da v načrt prodaje stvarnega premoženja, ki je v lasti te države, po polovični ceni. Isto lahko rečem seveda tudi za poslovne prostore, ki jih prodaja ministrstvo za notranje zadeve, iz leta 1962 600 kvadratnih metrov, celo tako daleč smo šli, da je cena določena na nič, zaradi tega, ker še niso imeli časa naročiti cenitve, dobiti cenitve, ki bi določila pošteno, izklicno ceno. Ali na primer v Kidričevi ulici v Kopru, ki sicer res že 105 let star objekt, vendar vemo, kaj pomeni Kidričeva ulica v Kopru, vemo tudi kaj pomeni Ukmarjev trg v Kopru in kakšne so tam cene, ko pa se premaknemo še naprej, recimo na stanovanja, ministrstvo za notranje zadeve v Ljubljani na Steletovi, na Glinškovi ploščadi pa potem naprej na Herman Potočnika 33, če ne veste kje to je, mogoče veste kdo je bil Herman Potočnik, ampak Herman Potočnik je točno nasproti BTC, se pravi fantastična lega, pa recimo cesta na Markovec v Kopru, 70 kvadratnih metrov za 17 milijonov tolarjev. Jaz bom vprašala, ali se zavedate, kakšne so cene nepremičnin na trgu, nepremičnin v naši državi in da je danes možno te cene nastaviti na bolj realno raven. Na dražbi bo prodano ali za realno ceno, se pravi, tržno ceno, ki se bo pojavila, če bo več dražiteljev ali pa boste seveda uspeli prodati pod mizo, bom rekla z enim samim dražiteljem za tak denar, kakšen je sedaj v cenitvi. Če pogledamo še en podoben primer. Na Letališki cesti v Ljubljani, nepozidano stavbno zemljišče, 20 tisoč 643 kvadratnih metrov, Letališča cesta je točno v nadaljevanju BTC-ja. Mi vemo vsi, da se BTC neprestano širi, mesto v mestu, mesto nakupov, kaj še vse lahko rečemo, in da je cena zemljišča tam 23 tisoč tolarjev je seveda navadna farsa. Cena zemljišča na Letališki ne more biti nižja kot 35 tisoč tolarjev, kot izklicna cena in sedaj je samo stvar vesti in morale tistega, ki naroča cenitev in tistega, ki cenitev izvede, mi pa vemo, da cenilci pogosto izračunavajo cene za dražbe tako, kakor je to naročeno. Jaz imam še 3 minute kolega in mislim, da smem govoriti, ali mi boš mogoče to prepovedal?
Prosim lepo.
Sedaj bi še povedala, da recimo v Portorožu ob strmi poti, je za stavbno zemljišče 847 kvadratnih metrov predvidena prodajna cena 25 milijonov tolarjev. To je, da bi se "rolali" od smeha bi lahko rekli mladi. To je reci in piši. O Milojki ne govoriti, ker nismo mi prodajali zemljišča Milojki, če hočete povedati in to sem že enkrat vam povedala, lahko pa ponavljate do onemoglosti, vendar [[...]]
Prosim lepo, to ni okrogla miza, ampak predstavitev posameznih stališč.
Potem pa naj neha govoriti vmes pa [[...]]
To velja za vse. Prosim, da se držimo poslovnika.
Torej to bi bila cena približno 330 tisoč tolarjev, manj kot 30 tisoč za kvadratni meter, mi pa vemo, da se v Portorožu prodaja stavbna zemljišča po najmanj 45 do 50 tisoč tolarjev danes. Se pravi, da so tukaj čudne zadeve. Jaz bi rekla tako, da kadar govorimo o načrtih prodaje, letnih načrtih prodaje in imamo v njih številke, kakršne so v temle programu prodaje, potem se je treba vprašati, zakaj so te cene tako nizke kot so. Ali je za tem kakšen namen, ali pa je to popolno nepoznavanje nepremičninskega trga v naši državi. Jaz si upam trditi, da v vladi Republike Slovenije ob tolikšni množici vrhunskih strokovnjakov, ki jih imamo v ministrstvu za finance, v ministrstvu za okolje in prostor, v ministrstvu za gospodarstvo, pa ne mislim ministrov. Ministri imajo celo armado ljudi, ki se spoznajo na to, kako se cenitve dela in ki se spoznajo na to, kakšne so tržne cene. Saj vendar imamo pred nami zakon o vrednotenju nepremičnin. Pa bomo na tak način vrednotili nepremičnine po novem zakonu, takrat, kadar bo šlo za prodajo državnega premoženja verjetno ne bi smeli tako delati. Hvala.
Hvala lepa. Kolega Bajc, replika verjetno, ne?
Hvala, gospod podpredsednik. Kolegica Breda niti pod razno si nisem domišljal, da bi vzel besedo, ampak da si nekaj govorila zdaj približno v okviru razpoložljivega časa na pamet čez palec, da odloka nisi niti prebrala si pa upam trditi. Piše, knjigovodske vrednosti na dan 31.12.2004, vse to premoženje bo prej kot bo prodano ovrednoteno in bo prodano na javni dražbi. Za kakšno ceno pa mislim, kolegica Breda, da nisi jasnovidka, da bi vedela točno v temu trenutku, po čem se bo prodal kvadratni meter v Domžalah, Izoli, Piranu ali v Ljubljani, ne stanovanj, ne poslovnih prostorov.
Saj jaz kategorično tudi ne dovoljujem replike na repliko, ker jo pač poslovnik ne omogoča oziroma samo v izjemnih primerih. Lepo prosim, lepo prosim za mir v dvorani. Naslednji ima besedo magister Janez Kramberger. Se odpovedujete? Torej očitno, če bi rekel, če bi parafraziral gospoda Mogeta, ki latinsko govori, bi rekel "qui tacet, censentive videtur", tisti, ki molči, se zdi da pritrjuje oziroma se odpoveduje. Zvonko Černač. Tudi ne. Ponovno prosim, pa verjetno lahko tudi v imenu predsednika to povem, tisti, ki se odpovedujete razpravi lepo prosim, da pridete do predsedujočega ali to naročite svojim strokovnimi sodelavcev, da se korektno odjavijo vnaprej. Ja, tako je. Nek red mora biti verjetno, če imamo že poslovnik. Stanislav Brenčič. Tudi ne. Aleš Gulič. Verjetno da.
Spoštovani predsedujoči, cenjene kolegice in kolegi! O teh zadevah smo v teh dneh na nek način že večkrat govorili. Jaz moram povedati, da je bila s predlogom proračuna, izvrševanjem proračuna, pravzaprav narejena ena takšna zmeda in veliko možnosti samovolje, tako da mi je tudi jasno, da je ta predlog prodaje premoženja države Republike Slovenije neke vrste blažilo. Mene kljub vemu, da vemo da se bodo te zadeve potem prodajale na dražbah, da se bodo licitirale in tako dalje, vseeno skrbijo izhodiščne cene, imam občutek, da je tudi pripravljavec tega predloga padel v to evforijo božičnega časa in je seveda dal državno premoženje v akcijo in na razprodajo. Zadeve ne bi bile tako hude, če bi natanko vedeli čemu bo to služilo, ampak vse kaže, da ne bo služilo ne razvoju, ne stabilnosti, ampak da bo služilo nekemu blišču, da bo služilo predvsem temu, da se bodo pokrivali nastajajoči dolgovi in tako v bistvu na nek način ne jemljemo samo sebi, ampak jemljemo tudi generacijam, ki prihajajo za nami. Res da morda ne gre za velike vsote, ampak gre tudi za simbolne zadeve. Na koncu se lahko zgodi, da od vsega državnega premoženja ne bo ostalo kaj veliko. In tisti, ki prihajajo za nami ne bodo imeli ničesar vzeti v roke. To velja predvsem za tista podjetja, za tiste dejavnosti, ki vendarle predstavljajo neko civilizacijsko sodobno, novodobno infrastrukturo, Telekom in tako naprej. Zakaj se prodajajo dobra podjetja? Podjetja, ki nekaj prinašajo, ki so nekaj vredna, to je vprašanje na katerega si bo morala odgovoriti koalicija, če že noče odgovoriti na to vlada oziroma vladar. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sam sem se pravočasno odjavil, ker vodim sejo, tako da gremo naprej. Glede na prisotne vidim, da ima besedo gospod Hvauc.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Takole za mikrofonom lahko kar na pamet govorimo ali so cene previsoke, ali prenizke, mislim, da to ni korektno. Zakaj? Zato, ker cenitev v tem odloku ni kar tako, ampak ima neko podlago, in sicer način, pogoji in postopek prodaje stvarnega premoženja so opredeljen z uredbo o pridobivanju, razpolaganju in upravljanju s stvarnim premoženjem države in občin. Ta uredba je bila sprejeta leta 2003, se pravi leta 2003 je nekdo postavil neke pogoje, na podlagi katerih se to premoženje prodaja in za cenitev stanovanjskih hiš in za stanovanja se uporabljajo metode cenitve iz 35. člena te uredbe. Torej, če imamo neka pravila se jih je potrebno držati, trg bo pa sam postavil neko realno tržno ceno, zato pa imamo tudi dražbo. Kar se pa tiče finančnega premoženja, pa druge možnosti, kot da vzamemo knjigovodsko vrednost, v tem trenutku ni. Taki so pač standardi. Za kakšno ceno se bodo pa ti deleži prodali, to bo pa odvisno od razmer takrat, ko se bo to dejansko tudi prodalo. Vemo, da se na trgu lahko marsikaj hitro spremeni. Tudi to, da se bo to prodajalo "pod mizo", v nekem ozkem krogu, ne vem, kje je podlaga za to. Zato prodajamo to na javni dražbi, kjer se lahko vsak prijavi, kjer bo dražiteljev več, če bo nižja izhodiščna cena, in ne vem, kaj je tu smešnega, gospa Pečanova. [[Oglašanje iz ozadja.]] Ja, ja, saj, če se je to prej drugače delalo, potem pač dobro, mogoče imajo nekateri, ne vem, kakšne zadržke. Opozoril bi tudi na to, da to ni kompleten program prodaje. V obrazložitvi jasno piše, da se bo za vsak kapitalski delež pripravil poseben program, z več vidikov, in bo tisti program pokazal, kaj je smotrno, kolikšen delež ali v celoti komu prodati, na kakšen način, pod kakšnimi pogoji. Tako, da ko govorimo o tem, prosim, da smo dosledni in upoštevamo dejansko vse, kar iz tega odloka izhaja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še dva razpravljavca imamo prijavljena, gospoda Kumerja in dr. Gantarja, oziroma samo še gospoda Kumerja.
Hvala za besedo. Strinjam se s tistimi, ki so danes diskutirali, da mogoče vsi nismo prebrali celotnega odloka. Ko se govori o stvarnem premoženju, bi opozoril, da se je iztekel rok, v katerem sem zastavil ministru vprašanje, da za nazaj, za leto 2004 in 2003, dobim natančne podatke o učinkih odprodaje tega stvarnega premoženja. Rok se je iztekel, do danes teh podatkov nimam, zato danes ne bi govorili "čez palec", tako da se razumemo. In drugič, vlada sama se je obvezala, še enkrat bom citiral, sama se je obvezala s koalicijsko pogodbo in reformnim dokumentom, da bo za odprodajo finančnega deleža naredila posebej programe. In ker je v konkreten program ukrepov zapisala, da bo to do konca leta, sem pričakoval, če imamo odlok, da imamo ta program danes že pred seboj. Tega še nimamo, zato ne verjamem, da bo vlada prihodnje leto za vsako podjetje prišla, ker v paketu tega ne bo naredila, pred ta državni zbor in nam pokazala ta program odprodaje tega finančnega državnega premoženja. V to preprosto danes ne verjamem in besedam ne verjamem.
Hvala lepa. Besedo dajem še predstavniku vlade, gospodu ministru dr. Bajuku, če želi kaj povedati, ali pa državnemu sekretarju.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Morda je treba še nekaj stvari poudariti, poudariti to, kar je bodisi zapisano v obrazložitvah, ali pa jasno določeno v zakonu o javnih financah. Določena vprašanja, ki so se izpostavila v tej razpravi morda to zahtevajo. Jasno je, če ni drugače določeno, da gredo v skladu z zakonom o javnih financah sredstva od prodaje finančnega premoženja v proračun, in sicer v tem smislu, da zmanjšajo zadolžitev države, kar je predvideno že v zakonu samem. Kar se tiče programa. Ravnokar smo ponovno slišali dvome, kaj dejansko vlada dela na tem področju. Ukrepe, ki jih je vlada sprejela kot okvir za nadaljnje reforme, o katerih pa smo prepričani, da so nujno potrebne, da bomo res v Sloveniji izpeljali Lizbonsko strategijo in uresničili strategijo za razvoj Republike Slovenije, predvidevajo določene stvari, ki so deloma že vključene v tem programu. V kolikor pa niso vključene in jasno je bilo povedano tudi, na podlagi teh ukrepov je poseben sklep vlade ustvaril določene komisije, ki trenutno pripravljajo izhodišča in pa opcije, ki jih država resnično ima, da bo lahko te stvari izpeljala. Dejstvo je, da uredba, ki določa način prodaje finančnega premoženja, ta ki je bila sprejeta v letu 2003, je popolnoma v veljavi in se je bomo popolnoma držali in tudi to izpeljali. V kolikor pa bo prišlo do kakšne prodaje finančnega premoženja, ki ni vključeno v tej listi, se pa samo po sebi razume, da bo državni zbor moral biti o tem tudi obveščen. Večinoma so to, kar je vključeno v tej listi podjetja, ki so bila že identificirana za prodajo in sicer v proračunih za leti 2004 in 2005, prodaje se še niso dokončno izvedle, izvajanje še poteka in to so tiste, ki so tudi tako označene. Gre za [[...]]Peko, Telekom, Nafta Lendava, BSCDO v skladu z zakonom o spodbujanju skladnega regionalnega razvoja, ki je v veljavi od 5.11. 2005, v roku treh mesecev je delež države BSCDO brezplačno prenesen v lokalne skupnosti, Puh d.d., Fortuna, Gratex, Pil itd, Toplarna Hrastnik, [[...]]metalurgija, RSCM gradbeni materiali d.o.o., Dravske Elektrarne Maribor pa Talum d.d., to so vsa podjetja, ki so bila že ratificirana v preteklosti, določene procedure potekajo in te se nadaljujejo. Vključene so pa nove in teh je samo 10, poleg teh desetih je pa ena lista in sicer obširna, od 25. naložb, kjer ima država manj kot 1% delež. Torej ni potrebno zbujati nikakršnega dvoma, kakšne so procedure. Veljavne so, tiste, ki so v zakonu določene, vlada se je tega zakona držala, morate pa razumeti, da če ima ena komisija termin do 23. decembra, da 11. leta 2005, 11. decembra ne moremo priti z določenimi rezultati, ki se sedaj še delajo. Razumem deloma tudi dvome, ker nepreglednost, kar se tiče prodaje finančnega premoženja v naši skupni zgodovini, je bila pa do sedaj stalnica. Upamo, da od sedaj naprej ne bo tako. Hvala.
Hvala lepa. Prosim. Še vi, lepo prosim.
Hvala. Spoštovane poslanke, poslanci. Dovolite mi še nekaj besed glede preglednosti programa, ki se veže na stvarno premoženje. Ta del odloka je bil pripravljen točno v skladu z 80.č členom zakona o javnih financah in pa 13. členom uredbe o pridobivanju, razpolaganju in opravljanju s stvarnim premoženjem. Če pogledamo ta člen, točno predpisuje, kaj mora ta odlok vsebovati. Ločiti mora nepremičnine in premičnine, vsebovati mora vrsto premoženja, ki je predvideno za razpolaganje, obseg, lokacijo in pa orientacijsko vrednost premoženja. Gre za premoženje, ki ima določeno okvirno ceno, torej cena, ki ni bila še podležena uradni cenitvi, kajti za vsako posamezno premoženje sledi posamezen program prodaje, kjer bodo pa točno opredeljeni cilji, razlogi prodaje, pravni temelj in pa, kar je najpomembnejše, tudi ustrezna metoda prodaje, kjer bomo pač sledili ciljem, bolj optimalnega doseganja ciljev in pa enakopravnega obravnavanja na trgu. Hvala.
Hvala lepa. Zdaj predlagam naslednji scenarij - imamo seveda še nekaj časa za razpravo, vendar je po poslovniku treba uskladitveni postopek k odloku seveda izvesti v okviru te razprave. Ja. Samo, če lahko dokončam stavek. Možno je še naprej razpravljati o uskladitvenem postopku oziroma o nadaljevanju postopka. Tam bom dal besedo tudi poslankam in poslancem, vam pa ne morem te pravice preprečiti tudi v tem delu. Tako, da predlagam, da se še tisti, ki bi želel razpravljati javi in da ne razdelimo časa, ker ga ne moremo razdeliti. Čas potrebujemo za uskladitveni postopek. Tako, da predlagam da nadaljujemo z razpravo. Prvo, gospod Peče, potem pa gospa Pečanova. Prosim gospod Peče.
Spoštovani prisotni! Jaz sem upal, da bodo vladni predstavniki odgovorili na zastavljena vprašanja, posebej kadar gre za strukturno postavljena vprašanja. Prvo vprašanje iz okvira obrazložitve ali drži, da bo vlada Republike Slovenije s programom, s posameznim programom prodaje državnega premoženja prišla v državni zbor. To ste namreč zapisali v obrazložitvi. Ali to pomeni, da za vsak ta primer pridete v državni zbor in državni zbor seznanite, torej predstavnike ljudstva, kaj namerava vlada prodati. Po moji oceni bi bil to korak naprej, korak, ki ga prejšnja vlada ni bila sposobna narediti. In pa drugo vprašanje, vladni predstavnik je dejal, da je na podlagi zakona o javnih financah določena okvirna cena. Iz tega naslova tudi ne morem razumeti napadev na poslanko Pečanovo. Po moji oceni smo tako ona, kot vsi ostali, izražali zaskrbljenost nad ocenjeno vrednostjo, okvirno ceno, kakor se je izrazil predstavnik vlade, v tem smislu, da poskušamo čim več iztržiti za naše slovensko premoženje. In iz tega naslova vas moram vprašati - v predlogu prodaje državnega kapitalskega, finančnega in pa stvarnega premoženja za leto 2005 so se pojavljale vrednosti, in govorimo, to so se pojavljale vrednosti pred 60-imi dnevi, torej 30 dni oziroma 3 mesece pred koncem leta, kjer je vrednost nepremičnine dosegala eno polovico vrednosti tržne cene, na primer agencije. In seveda jaz osebno ocenjujem, da je pa to strahotna napaka politike, ne glede na grobe napade ali pa izjave poslancev stila Bajc, in podobnih, ki pač pravijo, da se vrednost posamezne nepremičnine ali premoženja poslancev pač ne sme dotikati. In zato bi jaz tukaj rad s strani finančnega ministra tudi dobil odgovor na drugi del vprašanja, kakšna bo ta cena. Ali nam boste čez dve leti zopet rekli, to je bila pa cena, kar tako postavljena ali pa kaj podobnega? Torej, če nam prikažete oceno vrednosti, ne izključno okvirno ceno, ampak kaj vse bo vplivalo na to okvirno ceno in ali bo ta okvirna cena, predlagana s strani vlade, vsaj približno zasledovala tržno ceno ali pa tržno vrednost. Torej, dvoje vprašanj. Prvič. Ali bomo dobili poslanci za razliko od dosedanje deset in nekajletne prakse v obravnavo ali pa vsaj v seznanitev postopek in način prodaje posameznega stvarnega premoženja? In drugič. Kaj pomeni okvirna cena glede na to, da lahko izhajamo iz seznama prodaje za leto 2005, kjer je ta tako imenovana okvirna cena dosegala eno polovico tržne vrednosti? Hvala.
Hvala lepa. Gospa Pečanova, vam žal ne morem dati besede, ker nimate več časa kot poslanska skupina. Tako, da gospod Bajc ima repliko, potem pa, če bo gospod minister želel odgovoriti na vprašanja.
Hvala gospod podpredsednik. Kolega Peče, niti z besedico nisem rekel, da nas poslance ne brigajo cene, po katerih bo država prodajala finančno in stvarno premoženje, tako da ne vem, kje ste ujeli to, da sem jaz rekel, da nas to ne briga, ampak prebral pa sem iz gradiva, ki ga imamo na razpolago, ko govorimo o finančnem premoženju in ker se prodaja piše knjigovodska vrednost na dan 31.12.2004. Prebral sem iz gradiva.
Samo obrazložitev. Glede na navodila, ki sem jih dobil od strokovnih služb in ustaljeno prakso ne delimo preostalega časa. Zakaj? Zaradi tega, ker imamo uskladitveni postopek. To je odgovor gospodu Potrču, ki je oporkal temu. Gospod Peče.
V okviru razpoložljivega časa, kajti v poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke le ocenjujemo, da gre za malo preveč pomembno temo, da bi se lahko zadovoljili po vzoru kolega Bajca in sprejeli seznam prodaje državnega premoženja na podlagi knjigovodske vrednosti iz leta 2004. Po naši oceni je potreben en korektnejši, predvsem pa odgovornejši odnos do državljank in državljanov, da bi se lahko zadovoljili s tovrstno pavšalno oceno, za katero sem na podlagi izpred dogodka 60. dni povedal, da ne dosega niti polovice tržne vrednosti. Hvala.
Hvala lepa. Jaz res predlagam, da nadaljujemo z uskladitvenim postopkom k odlogu. Dobro. Minister dr. Bajuk bi želel še besedo.
Hvala lepa.
J za nazaj ali že glede uskladitvenega postopka?
Ne, ne, je odgovor na vprašanje, ki ga je zastavil gospod poslanec Peče, če smem. Smem?
Seveda. Beseda je vaša.
Hvala lepa. Vprašanje, ki ga je gospod poslanec izpostavil, je silno pomembno. Pomembno vprašanje, ki pa je že imelo svoj odgovor v predstaviti, ki sem jo napravil v imenu vlade, in sicer, da vlada namerava v vsakem primeru, ko gre za prodajo finančnega premoženja, ki ni vključeno v tem seznamu, ki je danes tukaj v obravnavi, da bo obvestila v skladu z zakonom, zaprosila razširitev na podlagi svojih lastnih ocen in sklepov, ki bodo prišli v obravnavo v ta državni zbor. To se pravi, vsa finančna podjetja ali finančno premoženje države, ki ni vključeno v listi 2005, ki se nadaljuje in pa teh dodatnih, ki sem jih omenil, in teh je deset, v katerih je 25 deležev, v katerih ima država en procent ali pa manj, da bomo to seveda tudi obrazložili v državnem zboru, za razširitev tega odloka, programa prodaje, ker za enkrat jih še teh tukaj ni. Ogovarjal sem tudi na vprašanje gospoda poslanca iz Socialnih demokratov, kar se tega tiče, da nameravamo pač to tudi izpostaviti in da na noben način ne mislimo napraviti drugače, kot pa v sledečem smislu, da čeprav se zavedamo, da z nekega ozkega, in sedaj ponavljam, kar sem prav že v začetku tukaj povedal, da iz ozko proračunskega vidika je namen prodaje kapitalskih naložb zagotovitev likvidnih prejemkov proračuna in s tem doseči maksimalizacijo proračunskih prejemkov, da pa pri posameznih vrstah kapitalskih naložb zaradi širših makroekonomskih interesov države, ki so povezane z gospodarskim razvojem, maksimalizacija proračunskih prejemkov ne more biti edini ključni cilj prodaje. Tega se vlada zaveda in ravno to je del tega programa, na katerem trenutno delajo te komisije in ki bodo predmet odločitve vlade v bližnji prihodnosti. Pri prodaji teh vrst kapitalskih naložb je treba namreč hkrati zagotoviti doseganje makroekonomskih ciljev in sicer zlasti doseganje trajne in stabilne rasti gospodarstva, izboljšanje kakovosti in kapacitete javnih storitev ter zagotovitev uspešnega in konkurenčnejšega gospodarskega sistema. To je ključnega pomena. Res je, da smo v tem seznamu ali programu prodaje navedli maksimalne deleže. Seveda je možno in to je seveda vedno možno, da se bo vlada odločila za prodajo manjšega deleža, v kolikor bo to tako napravljeno bomo pa tudi sporočili državnemu zboru. Hvala.
Zadnjemu dajem še besedo gospodu Pečetu, potem pa res gremo na uskladitveni postopek, če ne bo zmanjkalo časa.
Odločitev vodenja je seveda vaša, podpredsednik Pavliha, jaz pa le ocenjujem, da bi bilo smiselno okrog tega odpreti širšo debato. Poglejte, minister je rekel, da vlada ne zasleduje maksimalizacije prejemkov. Po moji oceni vi zasledujete ravno drug ekstrem minimizacije prejemkov, kar je pa prav tako seveda po moji oceni najbolj škodljivo za državo. Nadalje ugotavljate oziroma dovolite, da se vrnem na to, tako imenovano okvirno ceno. Še zdaj, tretjič vas pozivam, da mi prosim odgovorite, kaj je z sistemom prodaje državnega premoženja iz akta, ki ga je predlagala vaša vlada za leto 2005, mislim, da izpred šestdesetih dni, ko smo vsi skupaj ugotovili, da je vrednost, katero ste seveda vi postavili, da je to vrednost, ki je nekje optimalna, dosega eno polovico tržne vrednosti nepremičnine, šlo pa je konkretno za nepremičnino v mestu Maribor, kolega Petek pa je to izpostavil. Druga zadeva, ki bi jo pa rad prav tako ponovno izpostavil in na katero prav tako niste odgovorili. Poglejte, gospod Bajuk, citiral bom akt, pod katerega ste podpisani, ki gredo v presojo poslancem v parlamentu. Jaz vas sprašujem, ali bodo vsa ta podjetja, ki ste jih notri navedli, torej v tem aktu, še kdaj srečala luč državnega zbora ali ne. Ali ocenjujete, da je presoja bila podana danes v temu momentu, ko je državni zbor o zadevi več deset podjetij razpravljal recimo uro, slabo uro in pol. Po moji oceni je odgovornost državnega zbora, da kadar govorimo o takšnem številu podjetij, s tako velikostjo, s takim zaposlitvenim faktorjem, da bi vsako od teh podjetij zaslužilo posebno obravnavo. Zato vas sprašujem, ker ste v vašem odgovoru, vas bom citiral, navedel, "v informacijo državnemu zboru". Poslati zadevo v informacijo državnemu zboru, veste kako lahko to poteka, prek pošte na zadnji strani. Po moji oceni pa ste dolžni izvajati predpise v taki obliki, kot ste se za njih zavezali v okviru posameznega odloka. V tem odloku ste zapisali, ponovno poudarjam, da gredo v presojo poslancem v parlamentu. Državni zbor sestavljajo poslanke in poslanci, ki so predstavniki vsega ljudstva in ljudstvo ima pravico zvedeti kaj, kako in za koliko boste prodali v tujino ali pa doma. Prosil bi za odgovore. Hvala.
Hvala. Seveda se bom v dvomu odločil v korist obveščenosti ljudstva in obveščenosti tega parlamenta, zato dajem in tudi zaključujem s tem besedo predstavnikom vlade.
Hvala, gospod predsedujoči. Kar se tiče odloka, dopolnjenega odloka, ki smo ga tu sprejemali mesec dni nazaj za leti 2004, 2005, bo vlada do konec letošnjega leta pripravila poročilo, iz katerega bo jasno razvidno, kaj je bilo prodano in kakšni zneski so bili iz tega doseženi in kakšni cilji so bili sledeni. Do konca leta bo pripravljeno poročilo, enako velja tudi za odloke za 2006, 2007, tako kot je z zakonom predpisano. Do konca leta bo vlada, vemo, poročala parlamentu o realizaciji.
Hvala lepa. Ker je vlada opozorila, da je zaradi sprejetih amandmajev na matičnem delovnem telesu odlok neusklajen, je pripravila uskladitveni amandma, ki ste ga prejeli. Upam, da ga imate vsi pred seboj. Sprašujem predstavnike vlade, če želi kdo kaj povedati glede uskladitvenega amandmaja. [[Ne.]] Želijo besedo poslanke in poslanci, s tem, da opozarjam na čas, ki je še na voljo. Tisti, ki ste porabili čas, ga žal nimate več, bo pa še možno obrazložiti glas, tako v imenu poslanske skupine kot v svojem imenu. Bi želel še kdo razpravljati o tem? Ker ne, prehajamo na odločanje. Seveda ponavljam svojo ponudbo, če lahko tako rečem, če bi želel kdo obrazložiti glas. V imenu poslanske skupine?
Glede na to, da je ta program prodaje stvarnega in finančnega premoženja naše države netransparenten, nejasen, da je v njem tudi pristop, metodologija, kako je bil oblikovan, tako različen, kot je različna tudi sestava oziroma seznam predlagateljev posameznih prodaj. Govorim o resorjih, ki so predlagali prodajo svojega premoženja. Med drugim, mimogrede recimo, ministrstvo za zdravje ni predlagalo prodaje niti enega koščka svojega premoženja, na primer zemljišč okoli bolnišnice v Izoli, ko bi lahko prodaja v celoti pokrila izgubo bolnišnice, ki se kopiči že celo desteletje, ne da bi vlada karkoli storila, da bi se to nehalo. Drugo, kar je, bi rada povedala, da je že res, da ne piše v odloku, da je knjigovodska vrednost na dan konca leta 2004, osnova za določitev vrednosti nepremičnin. Vendar je pa treba tudi vedeti, da velika večina teh postavk, sploh ni res, da je knjigovodska vrednost, ampak je izrecno v tem zelo drobnem tekstu - to je dokaz, da sem prebrala odlok -, napisano, da je cenitev bila izvedena ali da cenitev ni bila izvedena, se pravi, da ne gre za knjigovodske vrednosti. Še dodatno bi pa rekla, da recimo v Kopru Ukmarjev trg, ki izhaja iz leta 1713, zagotovo ne more imeti knjigovodske vrednosti 177 milijonov tolarjev. Se pravi, da kolegi, ki očitajo opoziciji, da ne bere odloka, naj si sami najprej preberejo, kaj v njem piše, zlasti pa v priloženem seznamu. Nazadnje bi rekla še to, v občini Izola nismo nikoli prodajali nobenih nepremičnin izven dražbe ali javnega zbiranja ponudb. Cene, ki smo jih dosegali na naših dražbah, so bile daleč nad cenami, ki so tu zapisane, najmanj dva- do dvainpolkrat višje, kot so tu cene za kvadratni meter stanovanja, poslovnega prostora ali zemljišča. Zaradi tega poslanska skupina ne bo podprla uskladitvenega amandmaja in tudi ne samega odloka.
Hvala lepa. Vaša obrazložitev glasu se je sicer nanašala na glasovanje o odloku kot celoti, ampak vas pač nisem želel prekiniti. Gospod Peče. [[Se odpovedujete.]] Naj ponovno opozorim, da trenutno obrazlagamo glas pred glasovanjem o uskladitvenem amandmaju. Želi še kdo besedo? [[Ne.]] Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 6. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Sedaj glasujemo še o odloku v celoti. Gospod Peče, v imenu poslanske skupine, predvidevam. Prosim.
Žal mi je, da ne morem potrditi, da je bila današnja razprava s strani predstavnikov vlade kvalitetna in transparentna. Na trikrat zastavljeno vprašanje nismo niti enkrat dobili odgovora. Ne vemo, kaj je bilo z realizacijo oziroma kaj bo tekom leta z realizacijo odloka o prodaji za leto 2005, kar bi nam moralo služiti za odločanje, če hočemo verjeti besedam vlade Republike Slovenije. V tem trenutku je to še kako pomembno, glede na to, da govorimo o prodaji našega premoženja, premoženja državljank in državljanov ter vseh nas, navsezadnje, tudi mi smo državljani te države. Prav tako mi ni jasno, od kod vlada izbira cilje za prodajo, predvsem pa od kod izbira predmete za prodajo. Tudi to ni bilo pojasnjeno, ne temu državnemu zboru ne nikomur od tistih, ki nas danes spremljajo prek televizijskega prenosa. Nadalje mislim, da je zelo zaskrbljujoče, da je minister za finance v svojem krajšem in po moji oceni dokaj nekvalitetnem nastopu - poudarek je, po moji oceni - zanikal oziroma se opredelil do tega, da država ali vlada ne išče maksimalne kupnine, pač pa daje prednost mnogim ostalim instrumentom oziroma elementom prodaje. Po oceni poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke, še enkrat povem, je napaka, da vlada Republike Slovenije dojema, citiram, presojo, torej pošiljanje gradiva v presojo, kot seveda pošiljanje informacije po stranskih poteh. Državni zbor se s tovrstnim odnosom do zakonodajne veje oblasti v naši državi ne bi smel sprijazniti. Če bi moral že kdo vedeti, kaj v naši državi se prodaja, glede na to, da smo mi zakonodajalec, glede na to, da mi potrjujemo javnofinančne akte, bi bilo minimalno, kar je, da bi vedeli, kaj prodajamo, kako prodajamo, zakaj prodajamo in kakšen je ta cilj. Na nobenega od teh vprašanj oziroma zelo pavšalne odgovore smo dobili, zato v Slovenski nacionalni stranki odloka ne moremo prodati. Hvala.
Hvala lepa. Še gospod Kumer, tudi v imenu poslanske skupine.
Hvala za besedo. Ta razprava in odgovori vlade me seveda prepričuje v to, da je naša poslanska skupina v svojem uvodnem nastopu imela prav. Trije razlogi so za to. Najmanj, kar bi bilo, ko sprejemaš nov odlok, bi bilo dobro, da imaš poročilo za nazaj iz prejšnjega odloka, kako je bil prejšnji odlok realiziran. In nič ne bi bilo odveč, tudi če ni v celoti realiziran še odlok za leto 2004 in 2005, bi, preden sprejemamo tega, lahko imeli poročilo o izvedbi prejšnjega odloka. In bi vedeli, za koliko je nad knjižnimi ali pa knjigovodskimi vrednostmi, ki so bile v prejšnje odloku, bil izplen iz prodaje večji. Jaz tega danes ne vem. In drugič, sam minister je povedal, da skupina, ki bo pripravljala program za odprodajo deležev, predvsem finančnega dela, bo zaključila svoje delo 23. decembra. Smotrno bi bilo, da ko bi imeli ob koncu leta, je predstavnik vlade rekel, poročilo za nazaj, za prejšnje odloke, 23. bomo očitno imeli nek program privatizacije in odprodaje deležev teh kapitalskih, da bi januarja obravnavali ta odlok in bi seveda zraven imeli program in vse. Nikamor se ne mudi, nikamor se ne mudi, ker sem prej rekel, da je narobe svet. Mi smo sprejeli proračune, danes po sprejetju proračunov pa razpravljamo o odprodaji državnega premoženja za leta 2000-2007. En mesec ne bi nič izgubili in bi bila stvar mnogo bolj verodostojna, kot je sedaj. Še enkrat ponavljam, za amandma za tri milijone tolarjev, tri strani obrazložitve, in koalicija, vi ste rekli, da je to pravi amandma in ga boste podprli, ker ima dobro obrazložitev. Prodaja Telekoma tukaj ima 11 tipkanih vrstic in trdite, tudi to je dobra obrazložitev in je treba podpreti ta odlok. Tukaj je zares narobe svet.
Hvala lepa. Gospod Mikolič.
Hvala za besedo.
V katerem imenu?
V imenu poslanske skupine. V poslanski skupini Nove Slovenije - Krščansko ljudske stranke bomo program prodaje državnega, stvarnega in finančnega premoženja za naslednji dve leti podprli. Bi pa rad omenil tudi tukaj glede razprave, ki se je izvajala tukaj sedaj v državnem zboru, glede prodaje za 2004 in 2005, in sicer kapitalskih deležev. Kolikor imam jaz informacijo, je bilo realizirana le prodaja kapitalske naložbe Kamnolom Borovnik, ki je v lasti rudnika Trbovlje-Hrastnik, d.o.o., zato kupnino ni šla v proračun in pa razpolaganje z delnicami Poštne banke Slovenije d.d., ki so bile vložene kot stvarni vložek Nove Kreditne banke Maribor, d.d. Se pravi, da so planirane realizacije bile le delno realizirane je pa tudi v sedanjem odloku za 2006 in 2007 v prehodnih določbah napisano, da tisto, kar se ni realiziralo, da se bo realiziralo v letu 2006 in 2007. Še enkrat, v poslanski skupini bomo predlog programa premoženja podprli. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 15. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 15.]] Pomeni, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Zaključujem tudi 13. izredno sejo državnega zbora Republike Slovenije. Ministru in predstavnikom vlade se zahvaljujem za sodelovanje. Vam vsem drage poslanke in poslanci želim prijeten več in nasvidenje v sredo ob 14. uri na 12. redni seji. Hvala.