Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam 75. izredno sejo Državnega zbora, ki sem jo sklical na podlagi prvega in drugega odstavka 58. člena ter drugega odstavka 60. člena Poslovnika Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Iva Dimic med 11.30 in 14. uro, Samo Bevk med 12. in 18. uro, Jurij Lep do 16. ure, mag. Dušan Verbič. Na sejo sem vabil Aleša Remiha, predsednika Sveta fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji k 20. točki dnevnega reda, predsednika Vlade Janeza Ivana Janšo k 21. točki dnevnega reda, predstavnika Sodnega sveta k 23. točki dnevnega reda ter predstavnike Vlade k vsem točkam dnevnega reda. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na določitev dnevnega reda 75. izredne seje Državnega zbora. Predlog dnevnega reda ste prejeli v ponedeljek, 24. maja 2021, s sklicem seje. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu s prvim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Predlogov za širitev dnevnega reda seje oziroma predlogov za umik točke nisem prejel. Zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem. Prehajamo na odločanje. Poslanke in poslance prosim, da preverijo delovanje glasovalnih naprav. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 81, proti nihče. [[Za je glasovalo 81.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je dnevni red 75. izredne seje Državnega zbora določen. Prehajamo na 21. TOČKO DNEVNEGA REDA – PREDLOG OBTOŽBE PREDSEDNIKA VLADE REPUBLIKE SLOVENIJE PRED USTAVNIM SODIŠČEM REPUBLIKE SLOVENIJE ZARADI KRŠITEV USTAVE REPUBLIKE SLOVENIJE IN ZAKONA. Prehajamo na obravnavo in odločanje o predlogu skupine 39 poslank in poslancev s prvopodpisanim Branetom Golubovićem, da Državni zbor na podlagi drugega odstavka 107. člena Ustave Republike Slovenije in tretjega odstavka 192. člena Poslovnika Državnega zbora zahteva, da predsednik republike poda mnenje o predlogu obtožbe predsednika Vlade. Zbor bo o tem predlogu odločil skladno s prvim odstavkom 223. člena Poslovnika Državnega zbora. Za obrazložitev predloga dajem besedo predstavniku predlagatelja Janiju Möderndorferju.
Spoštovane kolegice, kolegi! Danes je v bistvu tisti trenutek, ko pravzaprav snovalci Ustave Republike Slovenije leta 1991 niso računali na njega. Namreč, predsedniku republike so že v ustavi oklestili ogromno atributov, ki bi mu preprosto pritikali že iz naslova in namena, kaj pravzaprav ta organ predstavlja. To so naredili zelo jasno, z nekim namenom - zato, ker so se vsi bali -, in vsi vemo in poznamo to zgodbo. Imamo predsednika republike, ki že praktično 7 let pravi, da ni moralna avtoriteta. Danes lahko rečemo samo to, da smo velikokrat v zadnjih tednih poslušali kako pravzaprav predstavitev oziroma mnenje ob predlogu ustavne obtožbe predsednika Republike Slovenije nima nič skupnega z Državnim zborom in da je to absolutno samo stvar Državnega zbora. Potem se sprašujem zakaj je danes predsednik Državnega zbora bral člene v sladu s Poslovnikom, kjer ta možnost obstaja. Ta možnost obstaja samo zaradi enega razloga. Če kdaj, potem je sedaj trenutek, da se predsednik Republike Slovenije zelo jasno opredeli in pove na predlog ustavne obtožbe, kajti gre za hude obtožbe, ali je dejansko nevarnost kršenja pravnega reda in Ustave in kakšno je njegovo mnenje in stališče do tega vprašanja. V Republiki Sloveniji potrebujemo trenutke, ko predsednik republike seveda lahko sporoči kdaj je čas za to sodelovanje. In mi v zadnjem času lahko večkrat slišimo, kako nas poziva, še posebej opozicijo, da je sedaj čas za sodelovanje. Zato bi radi slišali predsednika Republike Slovenije, kako naj mi sodelujemo, sodelujemo – poudarjam, ob nefinanciranju STA. Kako naj sodelujemo ob nenabavi cepiva takrat, ko je to potrebno? In kako naj mi sodelujemo ob nedeligiranju evropskih državnih tožilcev? Naj nam pride povedati v ta državni zbor, da se motimo. Zato je mislim, da prišel čas in trenutek, da predsednik Državnega zbora, če že ne pride, vsaj napiše kakšno besedo. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gregor Perič bo predstavil stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra.
Hvala, spoštovani gospod predsednik. Kot kaže bo osrednja tema majske seje Državnega zbora ustavna obtožba predsednika vlade. Na sami obravnavi obtožbe predsednika vlade pred Ustavnim sodiščem bomo seveda vsak očitek podrobneje utemeljevali, pa vendar če se jih samo na kratko dotaknemo ugotovimo, da gre za očitke, ki niso utemeljeni in so več kot očitno stvar subjektivne interpretacije ter želje po rušenju aktualne vlade. V ta scenarij se sedaj želi vključiti tudi predsednika republike, zato tudi odločamo o pridobitvi mnenja predsednika republike o predlogu obtožbe predsednika vlade pred Ustavnim sodiščem. Naj spomnim, da je ta isti predsednik republike takoj po znanem izidu državnozborskih volitev leta 2018 vse parlamentarne stranke pozval naj se z relativnim zmagovalcem takratnih volitev pogovarjajo o sestavi koalicije, čeprav enako kot drugi strankarski prvaki, ki so bili izvoljeni, ni imel zadostne parlamentarne podpore za izvolitev na položaj mandatarja. Takrat je predsednik republike dejal, citiram: »Prav in koristno bi bilo, da se odvijejo pogovori vseh strank. Ne gre samo za ustvarjanje vlade, ampak tudi za to ali bo prevladalo sodelovanje ali izključevaje.« Konec citata. Mnenje predsednika republike očitno takrat ni veliko štelo. Priložnost smo takrat dali enemu drugemu kandidatu za mandatarja, ki je po kratkotrajnem vladanju vrgel puško v koruzo. Predsednik republike gospod Borut Pahor je javna osebnost. Svoja mnenja izraža preko različnih medijev. In kar je najbolj pomembno, nemalokrat je že sodeloval tudi pri delu Državnega zbora. Kadarkoli lahko izrazi interes za sodelovanje pri zadevah, ki jih obravnavamo. Tudi tokrat bi ga lahko. Na voljo pa ima čisto vse potrebne mehanizme. Če se ga posebej k temu dejanju danes ne pozove še ne pomeni, da mu s tem odrekamo to možnost. V Poslanski skupini Stranke modernega centra zato poziva za pridobitev mnenja predsednika republike ne bomo podprli, ker za to ni potrebe. Hvala lepa.
Hvala lepa. Maša Kociper bo predstavila stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Mnoge državljane naše države je predsednik Republike v tem letu in pol od kar je na oblasti Vlada Janeza Janše precej razočaral. Zmotilo jih je, da so ob številnih skrb vzbujajočih potezah te Vlade na primer sovražnem govoru in primer omejevanja in teptanja človekovih pravic ni oglasil, ampak se je od dogajanja na politični sceni raje distanciral in vztrajal pri svojih pozivih k složnosti in strpnosti. O tem kaj točno so pristojnosti zlasti pa kaj je ustavna vloga predsednika republike morda res obstajajo različna mnenja, ampak večina državljanov je mnenja in takšno je tudi mnenje nas v SAB, da bi kot najbolj demokratičen in neposredno izvoljen politik v določenih situacijah enostavno moral povedati svoje mnenje pa tudi, če to ni po všeč vsakokratni vladni garnituri. Napad izvršilne na sodno vejo oblasti in zlasti obračunavanje predsednika Vlade z visokimi predstavniki te veje, ki se ne smejo, ne morejo in ne želijo spustiti na isto raven je na primer že ena takšnih priložnosti, ko bi se predsednik moral oglasiti in to ne zgolj z napotki o pomembnosti ohranjanje kulturne ravni dialoga. Enako velja za blokiranje tožilstva in nesorazmerno kaznovanje dijakov, ki so demonstrirali za vrnitev v šole pa pri pritiskih na medije in brez sramnem uničevanju STA, ko Vlada ne spoštuje niti jasne lastne zakonodaje, da ne naštevamo primerov, ko je predsednik Vlade pa kdaj tudi nekateri od njegovih ministrov s svojimi tviti in pismi sramotil Republiko Slovenijo in načenjal naš mednarodni ugled. Pogrešali smo predsednikovo opredelitev do perečih vprašanj in spornih zadev, pogrešali pogum, da v trenutku, ko je Slovenija razdeljena kot še nikoli prestopi mejo ohranjanja svoje nevtralne in popularne drže in obsodi tisto, kar je obsojanja vredno. Pred nami je danes predlog obtožbe predsednika Vlade izjemno pomemben in redek institut opozicije, ki ima lahko za vsako državo seveda tudi za našo usodne posledice. Obtožba vsebuje številne pomembne in vsebinske očitke, ki presegajo zgolj zamudo pri naročanju cepiv. Na zahtevo SAB je v obtožbo dodana tudi sporna sprememba Zakona o vodah, ki posega v ustavno pravico do pitne vode, za katero smo se v SAB-u tako zelo borili in zato si želimo, da bi se predsednik Republike v mnenju konkretno in nedvoumno opredelil do vseh teh zadev na navedeni [[nerazumljivo]]obtožbi in to ne samo zato, ker je naš neposredno izvoljen predsednik in izkušen politik na številnih področjih, ampak tudi zato, ker to enostavno dolguje ne samo nam, Državnem zboru, ampak predvsem državljanom in državljankam, ki so ga izvolili. V Poslanski skupini SAB bomo predlog podprli.
Hvala lepa. Franc Jurša bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Predsednik, hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Ko ti zmanjka idej za argumentiranje svojega predčasnega odhoda z Vlade se očitno začneš posluževati različnih načinov, s katerimi si poskušaš izboljšati sliko med svojimi volivci pa nič narobe. Žalostno je, da smo prišli do tega, da za nekaj točk pri javno mnenjskih raziskavah ponavljamo in poudarjamo obtožbe, ki spadajo v okrilje različnih pristojnih institucij, vendar pa je naloga poslancev, da se v vseh temah, o katerih je podana zahteva za sklic sestanemo v dvoranah Državnega zbora in jih skozi temeljito razpravo razčistimo. To je poudarek na vseh temah in ne tistih, ki nam lepše dišijo. Očitek glede nesmiselni obstrukciji pri nekaterih sejah delovnih teles določene poslanske skupine. Na nas izvoljenih poslancih Državnega zbora je, da se opredelimo o primernosti in utemeljenosti ustavne obtožbe. V poslanski skupini, zato menimo, da ni dodatne potrebe, da se o predlogu opredeli predsednik republike gospod Borut Pahor.
Hvala lepa. Poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke bo predstavila stališče. Danijel Krivec bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Lep pozdrav vsem! Ustavna obtožba predsednika Vlade je legitimno orodje, ki ga je uporabila opozicija v tem primeru, zahteva po tem, da pride predsednik države predstaviti svoje mnenje, pa v tem trenutku absolutno ni potrebna in mi v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke tega ne bomo podprli. Ves čas se poudarja v Državnem zboru, da je potrebno posamezne veje oblasti ločevati in kadarkoli pride do nekega posega ste zelo kritični. V primeru, da bi se Pahor v naprej opredeljeval do obtožb, ki ste jih navajali v svojih dokumentih, bi s tem na nek način že prejudiciral tudi neko odločanje ali pa neka stališča, mislim, da to absolutno ni potrebno. Tudi v primeru, da bi bila ta ustavna obtožba izglasovana bi to nekdo tretiral oziroma razumel kot pritisk na Ustavno sodišče kako naj odloča. Velikokrat v preteklosti ste ravno v opozicij opozarjali na to, da se posamezne veje oblasti med sabo ne smejo na nek način mešati in da je nek vpliv druge veje oblasti na osnovno nedopusten. V tem primeru, če bi izglasovali to, da se gospod Pahor opredeli do zadev, za katere niti ne vemo ali je utemeljena kršitev ali ni kršitev, bi na nek način stvari prejudicirali, zato absolutno menimo, da to ni potrebno in bi bila to uzurpacija v tem primeru.
Hvala lepa. Brane Golubović bo predstavil stališče Poslanske skupine Lista Marjana Šarca.
Če kdaj, potem je sedaj trenutek, da se predsednik republike opredeli do ustavne obtožbe predsednika Vlade. V LMŠ se zavedamo kako pomembna je za demokracijo delitev oblasti. Verjamemo, da razpršitev politične moči na zakonodajno, izvršno in sodno oblast prepreči nadvlado ene osebe ali ene veje oblasti. A v Sloveniji smo že eno leto priča želji po absolutni oblasti enega človeka, ene stranke, ki so podrejata vse družbene sisteme s pomočjo Nove Slovenije in SMC, počasi si podrejajo neodvisne medije, sodstvo, nadzorstvene institucije, javni sektor, gospodarstvo, kulturo, umetnost ter tudi to hišo naš parlament, spreminjajo našo zgodovino in simbole države. Za dosego ciljev ne izbirajo sredstev, krši se Ustava in zakone. Oblast in državo ta koalicija jemlje kot svojo last, delitev oblasti na zakonodajno, sodno in izvršno ne priznavajo. To so nevarni časi za našo demokracijo kljub mnenju predsednika republike, da so te stroge ocene preradikalne. Navedel bom samo en primer, ki se v zreli demokraciji enostavno ne bi smel zgoditi, to je primer ustavitve financiranja Slovenske tiskovne agencije. Gre za vladno podrejanje STA, kjer je Vlada za talce vzela zaposlene in njihove družine. Kljub jasnim zakonskim določbam, predsednik Vlade s svojimi ministri že 6 mesecev ne spoštuje zakona, niti ne spoštuje določb 7. protikoronskega zakona, ki so nastale kot posledica kršenja osnovnega zakona o STA. In kaj drugega kot rušenje demokracije je nespoštovanje delitev oblasti, ko Vlada ne spoštuje zakonov, ki jih ta Državni zbor sprejem. Kaj tukaj komu ni jasno in zakaj se sprenevedate? Vlada, ki meni, da je samozadostna, ki zakone, ki jim ne koristijo, preprosto ignorira, ki zavestno krši Ustavo, ki ne deluje v skladu z moralnimi načeli naše družbe, taka vlada z demokracijo preprosto nima nič skupnega, takšna vlada je radikalna vlada. In to je tisti trenutek, ki zahteva predsednika Republike Slovenije v Državni zbor in njegovo opredelitev do nespoštovanja Ustave in zakonov s strani Vlade Republike Slovenije. Prav je, da predsednik Republike Slovenije v Državnem zboru jasno pove kaj meni o neimenovanju tožilcev, ne financiranju STA, o slabi organiziranosti cepljenja in ne nakupu 90 tisoč odmerkov cepiva konec lanskega leta.
Hvala lepa. Dr. Matej T. Vatovec bo predstavil stališče Poslanske skupine Levica.
Napadi in diskreditacije novinarjev, medijske krajne STA. Toliko dale, da so ti napadi šli čez meje, da so šli na napade tujih novinarjev, tujih časopisov, tujih medijskih hiš, toliko daleč, da se v bistvu celoten evropski prostor in tudi širše obrača in naslavlja predsednika Vlade Republike Slovenije kot nekega novodobnega avtokrata, človeka ki uvaja iliberalno demokracijo po vzoru Madžarske. Napadi in diskreditacije tožilcev, sodnikov, sodstva kot takega, neimenovanje, delegiranih evropskih tožilcev in spotikanje v vsakem koraku. Napadi in diskreditacije kulturnikov, umetnikov in vseh, ki razmišljajo drugače kot razmišlja predsednik Vlade. Napadi in diskreditacije na opozicijo, na posameznike, ki razmišljajo kritično, napadi in diskreditacije protestnikov, napadi in diskreditacije vsakega, ki ne deluje po šabloni stranke SDS. Na koncu, če želite tudi napadi na sama načela delovanja tega Državnega zbora. Naj opozorim še enkrat, da trenutno ima manjšinska koalicija na papirju še vedno večino v praktično vseh odborih tega Državnega zbora in s tem izigrava osnovne mehanizme, ki so zapisani v Poslovniku Državnega zbora. Pod črto je delovanje predsednika Vlade, ki razume državo kot svoj fevd in fevd svoje stranke škodljivo in seveda skrajno nevarno in v osnovi ogroža same ustane temelje te republike. To so vsi razlogi in prilike v katerih bi lahko predsednik republike že izrazil svoje stališče. To so trenutki v katerih bi oseba, ki zaseda funkcijo predsednika Republike morala povedati svoje stališče. Nenazadnje je to ena od osrednjih vlog, ena od osrednjih mest predsednika republike v naši ureditvi. Predsednik Pahor tega do sedaj ni naredil, zato smo predlagatelji ustavne obtožbe tudi predlagali, da bi se o tem izrazil v Državnem zboru preden obravnavamo ustavno obtožbo. Kot rečeno, očitki v ustavni obtoži so resni, so takšni, ki dejansko nakazujejo na to, da skuša ta Vlada spremeniti način delovanja te države in tudi ustroj delovanja te države in to je trenutek, ko se predsednik Republike mora oglasiti. Zaradi tega bomo v leviti ta sklep podprli in pričakujemo, da predsednik Republike dokončno enkrat izrazi svoje stališče, pa bomo videli kakšno bo.
Hvala lepa. Kot zadnja bo stališče predstavila Poslanska skupina Nova Slovenija – krščanski demokrati. Stališče bo predstavil Jožef Horvat.
Hvala lepa gospod predsednik. Drage kolegice in kolegi! Predsednik republike Borut Pahor nas je, nam je dvakrat ves slovenski politični vrh pozval k sodelovanju na Brdu pri Kranju skupaj s svetovalno skupino za COVID-19 pri Ministrstvu za zdravje. Zakaj? Zato, da bi skupaj sprejeli najboljše odločitve kako slovensko družbo, državo kot tako, čim prej popeljati v obdobje brez virusa, brez epidemije v neko novo normalnost. Zanimivo, prav današnji predlagatelji ustavne obtožbe predsednika Vlade ga tukaj želijo imeti oziroma želijo imeti njegovo mnenje, želijo da se opredeli do te ustavne obtožbe in prav ta isti del slovenskega političnega spektra je brutalno ignoriral povabilo predsednika republike. Tu gre pravzaprav za stvar olike. Naša ocena je, gospe in gospodje, če predsednik Vlade pride sem ali pa če napiše svoje mnenje, svoje stališče do ustavne obtožbe, ali pa ne napiše, karkoli bo že naredil, bo pravzaprav politik, bo državna institucija, ki bo še ena pribita na križ. Zato je naša ocena, poslank in poslancev Nove Slovenije, da ne potrebujemo mnenja predsednika republike. Zato bomo glasovali proti predlogu, da se predsednik republike izrazi, izjasni o ustavni obtožbi. Sicer pa je predsednik republike Borut Pahor pravzaprav v teh svojih sedmih letih vedno skrbel za politično stabilnost. Z drugimi besedami, vedno je spodbujal delovanje vlade, katerekoli, tudi te, aktualne. Nekatere projekte te Vlade je prav posebej, eksplicitno tudi pohvalil. Tako njegovo stališče pravzaprav že poznamo, zato bomo mi glasovali proti temu predlogu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo predstavitev stališč poslanskih skupin. Za dodatno obrazložitev predloga dajem besedo predstavniku predlagatelja Janiju Möderndorferju.
Zanimive predstavitve stališč, kakšno bo glasovanje. Vendar zdaj še ne govorimo o ustavni obtožbi. Govorimo zgolj in izključno samo o mnenju predsednika Republike Slovenije. Nekateri ste omenjali, da gre za javno osebnost, da poziva vsakokratno vlado, sodeluje in jo spodbuja pri različnih projektih. Mi ne govorimo o tem. Govorimo izključno samo o ustavni obtožbi. In poslovnik je zelo jasen v 192. členu. Ne vem, kaj so razmišljali avtorji tega poslovnika, ko so zapisali v tretji razdelek 192. člena, ki pravi: »Na zahtevo Državnega zbora poda o predlogu obtožbe predsednika vlade mnenje predsednik republike, o predlogu obtožbe ministra pa predsednik vlade.« Kar posledično pomeni, da bi se mi oziroma nekateri radi odrekli nečemu, kar je predvideno s poslovnikom. Namreč, veste, kaj predsednik republike počne in dela, nima s tremi vejami oblasti nobene povezave. Gre za reprezentativni organ, moralno avtoriteto, ki se ji sicer on odpoveduje, ampak ne glede na to, mi ne govorimo o gospodu Borutu Pahorju, mi govorimo o predsedniku Republike Slovenije. Jutri bo mogoče nekdo drug predsednik Republike Slovenije, ampak določilo 192. člena poslovnika bo enako. Zakaj ste se nekateri do danes v 30 letih odpovedali mnenju predsednika republike, ne vem, nisem bil avtor teh ustavnih obtožb. Vem pa, da se je leva sredina odločila po 30 letih prvič v zgodovini narediti ustavno obtožbo, in verjemite mi, da ustavna obtožba temelji in bo tudi v naslednji točki temeljila zgolj in izključno samo na dokazih. Nobene politične ideologije ne bo, tisti, ki vas je strah. In zato to pričakujemo od predsednika republike, zelo jasno in zelo preprosto – naj pride v Državni zbor ali zapiše in pove, ponavljam, kakšen je njegov odnos do obtožb, ki so ključne, da nekdo krši ustavo in zakon, ker je pravni red, ki smo ga v tej dvorani vsi in ostali individualni funkcionarji polnih ust kar naprej. Ko pa se to prekine, ko pride do kršitev, se pa odpovedujemo mnenju predsednika Republike Slovenije. Zato res pozivam vse nas skupaj, mi nismo samo poslanci, imamo tudi tisto besedo, ki jo radi uporabljamo ob nekih drugih trenutkih, predstavniki ljudstva. Sedaj je čas, da boste povedali ali pa da bomo povedali ali opravljamo svojo nalogo v pravem pomenu besede. Delamo za ljudi?
Hvala lepa. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: »Državni zbor na podlagi drugega odstavka 107. člena Ustave Republike Slovenije in tretjega odstavka 192. člena Poslovnika Državnega zbora zahteva, da predsednik Republike Slovenije do 31. maja 2021 do 8. ure poda mnenje o predlogu obtožbe predsednika Vlade.« Obrazložitev glasu v imenu poslanske? Postopkovno [[…]]Postopkovni predlog?
Ja. Prosim za pol ure pavze v imenu poslanske.
Poglejte, gre za proceduralni sklep praviloma ni pavze. Tako da jaz predlagam, da gremo na glasovanje.
Spoštovani predsednik, pred vsakim odločanjem lahko poslanska skupina zaprosi za pavzo.
[[…]] [[oglašanje iz klopi]] Ste slišali razlago? Gre za odločanje v zvezi z dnevnim redom, tako da predlagam, da gremo na glasovanje. Poglejte, bomo naredili, če želite [[…]]
Gre za vsebinsko točko.
Bomo naredili pavzo. Prekinjam sejo. Nadaljujemo ob 10. uri. (Seja je bila prekinjena ob 9.32.) (Seja se je nadaljevala ob 10. uri.)
Spoštovane kolegice in kolegi! Nadaljujemo sejo. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa, ki ga bom še enkrat prebral [[…]] [[oglašanje iz dvorane]] Postopkovni predlog, kolega Brane Golubović. [[oglašanje iz dvorane]] [[Ne.]] Torej, še enkrat preberem predlog sklepa, če ga je kdo pozabil v pol ure: »Državni zbor na podlagi drugega odstavka 107. člena Ustave Republike Slovenije in tretjega odstavka 192. člena Poslovnika Državnega zbora zahteva, da predsednik Republike Slovenije do 31. maja 2021 do 8. ure poda mnenje o Predlogu obtožbe predsednika Vlade.« Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 48. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da Državni zbor predlaganega sklepa ni sprejel, zato nadaljujemo z obravnavo predloga obtožbe. Predlog obtožbe je v obravnavo Državnemu zboru predložila skupina 39 poslank in poslancev s prvopodpisanim Branetom Golubovićem. Besedo dajem predstavniku predlagatelja Janiju Möderndorferju za dopolnilno obrazložitev predloga obtožbe.
Kolegice in kolegi! Sicer bi rad pozdravil tudi predsednika Vlade, ampak kot vidimo, tudi pri tem dejanju ga ne bo zraven, s čimer samo kaže odnos do Državnega zbora. »Opuščeno« je beseda, ki v marsičem najbolje simbolizira nezakonita in protiustavna ravnanja predsednika Vlade Janeza Janše. Za uvod namenoma poenostavljam. Kot začasni minister za zdravje je opustil nabavo zadostne količine odmerkov cepiva proizvajalcev Pfizer BionTech in Moderna. Kot predsednik Vlade še vedno opušča zakonsko dolžnost financiranja javne službe Slovenske tiskovne agencije. Opušča tudi golo seznanitev Vlade z imenoma kandidatov za evropska delegirana tožilca in opušča imenovanje državnih tožilcev. Ponavljam, ravna mimo zakonov in ustave. Pa tudi mednarodnih pravnih aktov, k spoštovanju katerih se je Republika Slovenija, če vam je všeč ali ne, zavezala. Kot član Vlade, kot njen predsednik dopušča oziroma diktira kršitev pravnih aktov oziroma preprečuje njihovo izvajanje, samovoljno, avtoritarno, škodljivo in nevarno, v posmeh demokraciji in kot norčevanje iz lastne države in ljudi. Povod oziroma razlog za predsednikova nezakonita in protiustavna ravnanja je njegova osebna vojna z vsem, kar je v tej državi in v vsaki demokratični ureditvi neodvisnega in avtonomnega. In mediji so prva tarča. Med njimi Slovenska tiskovna agencija pač najlažja. Z ustavitvijo financiranja njene javne službe, torej poročanja, ki je brezplačno dostopno vsem, Vlada, ker se je tako odločil njen predsednik, krši 3. in 20. člen Zakona o Slovenski tiskovni agenciji. Člena sta zelo in povsem jasna: dolžnost ustanovitelja - in ta je država, vsakokratna vlada je zgolj izvajalka njegovih pravic – je zagotoviti primerno financiranje za celovito in nemoteno opravljanje javne službe na podlagi poslovnega načrta agencije. Ponavljam, za dolžnost gre. Financiranje javne službe STA torej ni dokaz dobre volje vlade niti usluga, ampak zgolj zakonska dolžnost. Zakonska dolžnost, o izpolnjevanju katere se Vlada, še manj pa njen predsednik pač ne odločata arbitrarno, sledeč hipnim vzgibom oziroma simpatijam ali antipatijam, ki jih od agencije in njenih trenutnih vodilnih goji ministrski predsednik. Prav zaradi takih skomin zakon Vladi financiranje javne službe nalaga ali, če hočete, zapoveduje. Dolžna ga je izvajati, ker tako določa zakon, pa četudi predsednik Vlade meni ali čuti drugače. In četudi se mu izvajanje zakona upira, v pravni državi pač nima izbire, izvajanje zakonov je pravna država, je njen odraz. Nadalje, predsednik Vlade je odgovoren tudi za kršitev 66. člena PKP7, ki zaradi ignoriranja krovnega zakona še enkrat, bolj odločno zapoveduje proračunsko financiranje javne službe STA, in to ne glede na to, ali bo pogodba z agencijo za letošnje leto sklenjena ali ne. Dva zakona, oba jasna, financiranje je dolžnost in rezultat, izplačilo sredstev je še vedno ustavljeno. Agencija ostaja brez denarja že 146. dan, predsednik Vlade je že najmanj enako dolgo tudi kršilec zakonov. Poleg tega opisano ravnanje premierja pomeni tudi kršitev pravice do svobode izražanja, opredeljene v 39. členu Ustave. Slovenski tiskovni agenciji preprečuje upravljanje njenega temeljnega poslanstva in to je javno obveščanje. Torej tistega, zaradi česar je bila pred skoraj natanko 30. leti ustanovljena. Od tod dalje, je v vladni argumentaciji pravnega bolj malo, precej več pa zamegljevanja dejstev, zavajanja, mrcvarjenja resnice in licemerstva. Denimo, da višina sredstev oziroma, kolikšno je to primerno financiranje, ostaja neznanka. Ne drži. Zakon napotuje na poslovni načrt agencije in na letno pogodbo, sklenjeno z STA in v njej je znesek naveden do evra natančno. Pika. Vse drugo je zgolj in samo sprenevedanje. Da STA ne dostavi zahtevane dokumentacije, pravijo. Ne drži. Vse, kar opredeljuje pogodba, agencija redno posreduje, še več, po Zakonu o gospodarskih družbah, Vlada tudi sme zahtevati, a tega preprosto Vlada ne stori. Ampak, zahtevati sme Vlada, ki izvaja pravico države, ponavljam, Vlada, in nikakor ne UKOM, ki ga je premier namerno in licemersko pošiljal v prve bojne vrste. UKOM je v tej zgodbi nič in nihče. Nima vloge, ker mu je Vlada preprosto ni namenila, namerno in naklepno. Ni mu dala nikakršnih pooblastil, namerno in naklepno in za to nima pravice zahtevati prav ničesar. Avtor načrta uničenja Slovenske tiskovne agencije je predsednik Vlade, o tem ni dvoma, kajti on in nihče drug, ampak on je tisti, ki v skladu z Zakonom o vladi, njeno delo vodi in usmerja, ter daje obvezujoče napotke. Zato je njegova odgovornost v tej farsi neposredna. Vsakršno drugačno tolmačenje je popolnoma brezpredmetno. Če bi agencijo hotel financirati še drugače, če bi jo hoteli spoštovati z zakonodajo, bi zakonsko dolžnost preprosto izpolnili. Vse vzvode ima v samih rokah. A je financiranje STA načrtno in naklepno ustavil, načrtno in naklepno pa tudi krši zakonske dolžnosti in izvaja samovoljo. In tako smo priča bizarni situaciji. Vlada ima pravice družbenika, ki jih po diktatu predsednika Vlade ne izvaja. UKOM, ki nima nikakršnih pooblastil in zato tudi ne pravic, si te pravice po diktatu predsednika Vlade, preprosto prilašča. Od STA, četudi nima nikakršnih pravic, zahteva dokumentacijo, ki je niti nima pravice zahtevati. Zahteva celo večji obseg dokumentacije, kot bi ga smela zahtevati Vlada. Direktorja STA pa postavlja ne pred izbiro, pač pa pred dejstvo, da naj krši zakon, če hoče nadaljnje financiranje javne službe, naj posreduje preveč dokumentacije in to napačnemu. S tem bi po eni strani kršil dolžnost varovanja poslovne skrivnosti, po drugi pa zakonska načela, o neodvisnosti in nepristranskosti novinarskega dela, ter o samostojnosti agencije. Predsednik Vlade, ki ga ni v dvorani, to milo rečeno je navadno izživljanje. Igrate pretkano, a pozorno igro. Kot usmerjevalec dela Vlade kršite in drugim diktirate kršitev zakonske dolžnosti financiranja javne službe STA, hkrati pa opuščate dolžno ravnanje in sicer, izvajanje pravic, v imenu države, kot družbenika in ustanovitelja agencije, ob tem pa z vsem sprenevedanjem in tega ste zelo vešči, v protizakonitosti silite druge in nadalje celo pošiljate inšpekcijo in policijo, seveda, nad medije in nad vse ostale, v zadnjem času celo na časopis Dnevnik. To počnete namerno in naklepno. Pri vas preprosto ni naključij. Žene in napaja vas slab po nadzoru ter po obvladovanju informacij in njihovih interpretacij. V ozadju pa so skomine po podreditvi medijev najprej Slovenske tiskovne agencije, ker je kronist in dosledni zgolj popisovalec dogodkov in kot taka informacijsko ožilje za preostale medije in stradati finančno, prevzeti kadrovsko, uvesti enoumje in to je vaš glavni cilj, zato ste se okronali za arbitra, za presojevalca, kdaj zakon in Ustavo spoštovati in kdaj ignorirati, ker to ustreza ali ne vam osebno. Niste arbiter ste prestopnik in navadni kršilec. Dokaz bi rad pravijo nekateri ne financiranje javne službe STA je ta dokaz, dokaz kršitve zakonov in Ustave medtem STA javno službo opravlja naprej. Si predstavljam kako mora predsednika Vlade motiti, ker mu načrt naklepnega uničenja agencije za sedaj za enkrat še ne uspeva. Svojo drugo osebno vojno z vsem neodvisnim in njemu nepodrejenim predsednik Vlade bije s tožilci. Tudi zanje enako kot za novinarje oziroma medije veljajo še samostojnost, nepristranskost in avtonomnost. Vezani so izključno na Ustavo in zakone nikakor pa ne na navodila predsednika Vlade in to je razlog za ustavitev imenovan oziroma napredovanj tožilcev na eni strani in na drugi za nedokončan postopek imenovanja kandidatov za evropska delegirana tožilca. Zlasti pri zadnje protipravno ravnanje predsednika Vlade je zelo izrazito, krši 2. člen Ustave, v skladu s katerim je Slovenija pravna država, krši 71.č in d. člen Zakon v Državnem tožilstvu, ki v postopku imenovanja evropskega delegiranega tožilca Vladi dajeta zgolj seznanitveno vlogo, a ker je v samem postopku imenovanja zadnja v nizu akterjev je predsednik Vlade [[nerazumljivo]]brez pojasnil pač poskrbel, da se ministri s predlaganima imenoma ne seznanja oziroma se ne morejo seznaniti. Njegova odgovornost je individualizirana, kajti premier je tisti, ki vodi in usmerja delo Vlade ter sklicuje in vodi njene seje on pa gradiva na sejo preprosto ne uvrsti. Vlada svoje seznanitvene vloge, zato ne more opraviti kandidata za evropska delegirana tožilca pa ostajata brez sicer zgolj formalne zelene luči. Evropska javno tožilstvo pa v nepopolni sestavi in nedelujoče in sedaj bo postopek kot kaže preprosto razveljavil, ker se je on tako odločil. Če povem drugače predsednik Vlade si jemlje pravico postaviti se nad zakon in Ustavo zlasti lastnih antipatij do predlagane dvojice, kajti kandidata sta preiskovala njegovo premoženje se je razglasil za razsodnika oziroma če hočete za zanikovalca pravnih aktov preprosto zato, ker v tem hipu njemu pač ne ustrezajo, ker se on z njimi ne strinja, ker Vlada kot je rekel v tej dvorani ni poštar in do pošte ima prav ta predsednik svojevrsten odnos, ki je nam vsem skupaj zelo dobro poznan. Za sebe hoče in zahteva odločilno in odločujočo besedo preprosto čisto pri vsem. Prisvaja si jo pri tožilcih oziroma tudi pri njih enako kot pri STA si jo je tudi tam prisvojil, vehementno ustavi imenovanje tožilcev oziroma njihovo napredovanja, češ da Vlada potrebuje več časa. Res ga seveda ga, vendar ne za oceno strokovnosti posameznega tožilca, ker je to naloga Državno tožilskega sveta pač pa za oceno politične primernosti? Politične tožilca se slišimo? Politične, tožilca, ki je po zakonu neodvisen in samostojen, ki sam odloča ali bo vložil kazensko obtožbo in kako jo bo zastopal. To ni le tožilčeva pravica, ampak tudi dolžnost predsednik Vlade na tem polju pravic preprosto povedano nima. Še enkrat. Državni tožilci so pri opravljanju svoje funkcije neodvisni in samostojni kljub temu se je predsednik Vlade lani poleti vseeno oglasil s posebnimi navodili. V pismu naslovljenem na generalnega državnega tožilca je zahteval preganjanje protestnikov, ki so nosili transparente z napisom »Smrt Janšizmu!«, mu očitali zanemarjanje njegove zakonske vloge ter mu pripisov odgovornost za stopnjevanje spodbujanja k nasilju in za posledice, ki da jih pasivnost organov prinese. Za konec pa je celo zapisal grožnjo, češ, da bo, navajam, »za vsako morebitno žrtev organiziranih groženj s smrtjo neposredno odgovoren«, konec navedka. Če bi pri imenovanju tožilcev predsednik vlade, dolžna ravnanja seveda opušča, pa jih je v tem primeru naložil, in sicer z neposrednimi navodili katera dejanja naj tožilstvo preganja in posredno z izraženim pričakovanjem, da bodo preganjana. S tem je kot najvišji predstavnik izvršne veje oblasti posegel v delovanje tožilstva, kar je brez dvoma mogoče razumeti tudi kot nedopusten in zlasti političen pritisk na generalnega državnega tožilca. Premier ga je tudi z žuganjem, da bo odgovornost njegova, napeljeval k ravnanju, ki bi bilo v nasprotju z zakonskimi pooblastili oziroma k posegu v neodvisnost in samostojnost državnih tožilcev. Predsednik vlade, ni ga v dvorani, ko gre za delo tožilcev nimate nobenih pravic in nobenih dolžnosti. Dopuščam pa, da imate osebne vzgibe, obete oziroma koristi in če seveda je temu teko je to zelo slabo. Pri delegiranih tožilcih vas žene maščevanje do obeh kandidatov, med tem ko domačim tožilcem, tako čakajočim na imenovanje ali napredovanje, še bolj pa že imenovanim, pošiljate politična svarila in vaša osebna sporočila. Recimo, da preiskovanje nekaterih kaznivih dejanj ni v vašem interesu. S svojim protipravnim ravnanjem pa jim pravzaprav dajete vedeti, gledam in spremljam vas, ravnajte kot pričakujem. Naklepno in odkrito pritiskate na tožilce, pogosto tudi zaničujete njihovo delo, kar počnete je navadna uzurpacija. V posmeh zakonom in pravni državi pa opuščate dolžno ravnanje. Spoštovanje oziroma zanikanje veljavne zakonodaje podrejate svoji hipni volji in osebnim interesom. Niste arbiter, se prestopnik, kršilec zakonov in Ustave. Dokaze bi radi, dokaze. Neseznanitev vlade z imenom kandidatov za delegirana tožilca in neimenovanje državnih tožilcev – to je dokaz, dokaz kršitve zakona in Ustave, ki je neposredna. Tretjo vojno, ki bi jo moral oziroma bil dolžan voditi pa je predsednik vlade preprosto opustil. In to je vojna za vse razpoložljive dodatne odmerke cepiv proti Covid-19, ki so bili v Sloveniji na voljo po sistemu pro rata oziroma sorazmernosti. Decembra je v svoji začasni dvojni vlogi, kot predsednik ministrskega zbora in zdravstveni minister, namerno in naklepno opustil možnost nabave dodatnih 900 tisoč odmerkov cepiva proizvajalcev Pfizer-BioNTech in Moderna. Rezultate te njegove opustitve je manj cepljenih in to ne malenkost manj, ampak 450 tisoč manj cepljenih. In to ne malenkost, ki seveda predstavlja nam vsem skupaj nepojmljive posledice. Posledica tega nižjega števila cepljenih pa so razmere v državi in tako na zdravstvenem področju kot tudi na socialnem, gospodarskem in duševnem. Predsednik vlade je ravnal protipravno oziroma svoja dolžna ravnanje ponovno opustil. Oboje pa je enako obremenilno, kajti z obojim, naj gre za aktivno ravnanje ali za opustitev dolžnih ravnanj je kršil pravico ljudi do zdravstvenega varstva kot jo določa 51. člen Ustave in 2. člen Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, o čemer zakon tudi izrecno določa, da nihče – pozor! – predvsem tisti, ki rabite dokaze, nihče ne sme ogrožati zdravja drugih. Kršil je tudi pravico ljudi do socialne varnosti ter do osebnega dostojanstva in varnosti po 50. oziroma 34. členu Ustave. V ravnanju premierja prepoznamo tudi znake kaznivega dejanja nevestnega dela v službi po 258. členu Kazenskega zakonika. Kot predsednik Vlade in minister za zdravje v eni osebi je namreč vedel oziroma bi moral vedeti kaj se dogaja z nabavami cepiva, hkrati pa bi moral in mogel predvideti, da zaradi njegovega ravnanja ali opustitve dolžnih ravnanj lahko nastane hujša kršitev pravic, seveda ljudi oziroma tudi škode na javni dobrini. Hujša kršitev pravic je nastala. Naštel sem vam te pravice. In še korak naprej. Ravnanje ali bolje neravnanje predsednika Vlade lahko razumemo kot tudi zlorabo uradnega položaja 257. člena Kazenskega zakonika. Ni namreč opravil uradne dolžnosti, s tem pa je vsaj posredno podaljševal epidemijo in celo pripeljal državo do menda potrebnega novega lock davna. Tako se je in še vedno lažje ohranja na oblasti in to je njegova nepremoženjska korist. Če strnem. Ali so ljudje res imeli pravico do najvišje stopnje zdravja in zdravstvenega varstva, če so v svoji dvojni vlogi, niste poskrbeli za zadostno količino cepiva. Niso. Nihče ne sme ogrožati zdravja drugih, pravi zakon, a nekdo ga je ogrožal in to ste bili vi. Vi bi radi dokaze, zato bom našteval naprej. Kaj drugega kot kršitev ustavne pravice do osebnega dostojanstva in varnosti, opustitev nabave 900 tisoč odmerkov cepiva. Nevestno delo v službi je pravzaprav zelo blag opis vašega naklepnega početja. Če bi naročili vse razpoložljivo cepivo, bi lahko 450 tisoč ljudi že prej dobilo vsaj prvi odmerek, neugotovljivo število ljudi pa bi obvarovali pred morebitnim težjim potekom bolezni in celo pred, da ne rečem, kam ciljam, vendar sami dobro veste. Kot predsednik Vlade in začasni zdravstveni minister bi morali oziroma ste dolžni storiti vse za varovanje zdravja ljudi. Ampak ne, vi ne. Janez Janša ne. Pri vas naključij preprosto ni, je zgolj namerno in naklepno v naprej skrbno premišljeno meni pa povsem nepredstavljivo. Zato vedeti ne morem, lahko pa samo domnevam. Recimo, da ste preračunljivo in naklepno taktizirali in čakali na finančno ugodnejše cepivo Astra Zenece. Čakali za ceno zdravja in žal tudi življenj ljudi. Čakali in to ob vseh tisočih evrih, ki ste jih namenili za neustrezno ali neuporabno opremo in za nekatere povsem nepotrebne ukrepe katerih namen še danes zgolj in samo so za predvolilno podkupovanje. Vse za oblast, kaj ne. Za zdravje ljudi pač ne, vi ne. Janez Janša ne. ker pri vas preprosto ni naključij, vse je namerno in naklepno, domnevam oziroma sem vse bolj prepričan, da vam epidemija preprosto ustreza, ker je pokritje krinka za vaše ekscese, ki jih izvajate od prvega dne ker je krinka za seveda samoutišanje neodvisnih institucij in tudi ljudi, vaši cilji pa so obvladovanje, nadzor, usmerjanje in ustrahovanje in to v času epidemije ali kljub nje. Ker je pri vas vse namerno in naklepno ter del skrbno premišljenega scenarija po katerem ne puščate sledi, ste tudi podpisovanje pogodb prepustili tedanji državni sekretarki, a tukaj vas moram žal razočarati. Lahko ste ji podelili nekatera pooblastila, se pa s tem niste preprosto mogli razbremeniti odgovornosti. Ta ostaja vaša in izključno samo vaša, kot je izključno vaša tudi odgovornost za vse storjeno in opuščeno za vse prej našteto protizakonito in protiustavno. Ponavljam, pri Janezu Janši ni naključij, je zgolj načrtno in naklepno in v tem duhu je izbral tudi svoje tarče, nadzor nad mediji, nad informacijami in njihovo interpretacijo je njegova prva skomina. Slovenska tiskovna agencija pa zgolj ena od medijskih hiš, ki jo je po njegovem treba disciplinirati. Zakaj prva? Zato, ker je samovoljno in nezakonito ustavitvijo financiranja javne službe pač najlažje zlomi in posledično tudi podredi. Ustavil se ne bo, še zlasti ne, če mu uspe pri STA. Tisto kar ima medijskega, četudi v zlasti ne, če mu uspe pri STA, tisto kar ima medijskega, četudi v posredni lastni sam oziroma njegova stranka namreč nima ne kakovosti ne vsebinske teže niti dosega. Druga njegova skomina so tudi zaradi postopkov v katere je vpleten, seveda s tožilci, sodstvo oziroma po njegovem krivosodje verjetno še pride na vrsto. Kako naj ravna prvo in kako drugo kaže predsednik Vlade sam s svojimi ravnanji arbitrarno in z diktatom in tako z nezakonitim zaviranjem pri kadrovanju, kar je poskus discipliniranja in namerno in naklepno spodjeda tudi pravno državo, katere steber so tudi neodvisni mediji. In med tem epidemija traja, predsednik vlade niti noče, da bi se končala. Z zapiranjem ljudi in krčenjem njihove svobode in svoboščin je pač lažje nadzirati družbo seveda v imenu zdravja, ki pa je sodeč po ne nabavi skoraj milijon dodatnih odmerkov cepiva, vendarle bila drugotnega pomena. Imamo Ustavo in veljavne zakone po večini jasne in tiste, ki sem jih omenil, so povsem nedvoumni, določajo dolžnosti, pravice, red. Imamo izvršno in zakonodajno vejo oblasti, vsaka ima svoje jasno opredeljene naloge in pristojnosti. Sprašujem se kaj nam vse to pomaga takrat, ko vodenje Vlade prevzame posameznik, ki si prilašča pravico arbitrarno odločati in diktirati seveda upoštevaje svoje ozke partikularne interese, kaj v državi dejansko velja in kaj upoštevati v katerem primeru oziroma kaj ignorirati. Sprašujem se kaj storiti v primeru, ko nekdo brez vesti ustavlja delovanje sistemov in podsistemov družbe, jih pravzaprav evtanizira, kjer si samovoljno prisvaja pravico tolmačiti pravni red ter z nezakonitim in protiustavnim recimo mu kaznovanjem pošilja [[nerazumljivo]]in opozorilo, da na vrsto pridejo vsi. V šahu držite STA in njene zaposlene, ker se ne uklonijo. V šahu držite Evropsko javno tožilstvo, ker boste tožilca pač vaša podaljška ali pa ju ne bo. Disciplinirati želite medije, pravosodje, ljudi. Še 100 tisoč ali pa nešteto zakonov in členov jasnih in nedvoumnih bi lahko sprejeli v tej hiši in če nekdo noče spoštovati zakonov in Ustave, če zavrača veljavni pravni red, ga krši, gazi po njem in po institucijah, nam v tej dvorani zmanjka besed. Kaj sploh je nad vami predsednik Vlade, je sploh še kaj? Zakoni? Ne. Ustava? Tudi ne. Pravosodja ne priznavate, te hiše pa že dolgo ne spoštujete več, kar kažete tudi danes in vsakdo je za vas samo še navadno sredstvo. Ampak avtokrati ste kratkega daha in kar je posledično značilno za vas avtokrate ne marate pogumnih ljudi, ne marate jih. Naj zaključim. Drage kolegice in kolegi poslanci, velikokrat smo v tej dvorani slišali sklicevanje na 82. člen Ustave Republike Slovenije, ki govori, da smo poslanci predstavniki ljudstva in da glasujemo po lastni vesti. V glavnem takrat, ko ste oziroma smo pojasnjevali zakaj ne boste oziroma ne bomo glasovali. Sam pa dodajam, če kdaj, potem danes tako v tej razpravi še posebej pri odločanju o ustavni obtožbi predsednika Vlade je čas, da se razbremenite strankarskih spon, zaobljub in pokažete, da je Vlada vedno izvoljena samo v tej dvorani in ne obratno. Zato glasujete po svoji vesti in v imenu ljudstva, kajti samo za ljudi gre. Hvala.
Hvala lepa. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Maša Kociper bo predstavila stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, drage državljanke in državljani! Tudi v stranki SAB smo sopodpisniki ustavne obtožbe zoper predsednika Vlade Janeza Janšo, ki ga danes žal tudi pri tej točki ne med nami. V stranki SAB želimo, da naše Ustavno sodišče v skladu z ustavno možnostjo preveri ali slovenski premier pri svojem delu krši Ustavo in zakone Republike Slovenije. V SAB smo prepričani, da jih. Verjetno se inštitut obtožbe članom koalicije ali bolje rečeno članom koalicije in njenim pomočnikom, ki podpirajo to oblast, je samo še en manever opozicije, ki je obsojen na neuspeh. Toda v stranki SAB poudarjamo, da naloga in dolžnost opozicije je prav to, da v takšnih trenutkih odreagira in da se posluži za to predvidenih demokratičnih orodij. Predlagatelji ustavne obtožbe, poslanci demokratične opozicije, smo očitke in kršitve tako zakonov kot ustave strnili v šest vsebinskih točk. Te so bile pravkar podrobno predstavljene. A dejstvo je, da bi od vložitve do danes lahko dodali še kakšno. Ampak preidimo na bistvo. Spoštovane in spoštovani! Pod taktirko Janeza Janše, ki vodi to Vlado Slovenija tone proti avtokraciji in drugi republiki. Predsednik Vlade v skladu s svojo dolgoletno agendo in pred našimi očmi dobesedno spreminja našo državo. Spreminja smer, ki večini naših državljank in državljanov ni pogodu. Načrtno in sistematično odpravlja naš politični in demokratični red, pri tem pa mu je v pomoč koalicija s pomočniki, ki tega bodisi ne vidijo, bodisi zaradi opitosti z oblastjo ne želijo videti. Nobenega dvoma ni, da je epidemija Covid19 nesluteno posegla v vse pore naše družbe in življenja in se je Vlada morala soočiti s težko situacijo. A še tako težka zdravstvena kriza predsedniku Vlade nikakor ne daje mandata, da namerno spodkopava ali krši pravni red in to brezkompromisno in brez vsakega občutka za sorazmernost in dialog, kar je potrdilo tudi že Ustavno sodišče. V SAB-u smo prepričani, da Janez Janša skupaj s svojo stranko SDS popolni polarizaciji slovenske politike in družbe prispeval več kot katerikoli drugi politik v tej državi. Politiko že leta vidi kot polje, kjer so dosego lastnega cilja dovoljena prav vsa sredstva, tudi grobe žalitve in diskreditacije. Politični konstrukti in zavajanja, sprevračanje zgodovine, s svojimi twiti stalno obuja ideologijo in kot veliki osamosvojitelj ter kvazi varuh Slovenije in njene identitete deli narod. Kot najbolj škodljivo pa v stranki SAB, v kateri smo združeni socialni liberali vidimo njegov odnos do temeljnih pravic in svoboščin ter obračunavanja z vsemi drugače mislečimi mediji, političnimi nasprotniki, manjšinami. Te je treba enostavno uničiti, odstraniti s poti, še pred tem pa diskreditirati, napadati, žaliti. Tudi politične stranke združene v demokratično pozicijo za Vlado predstavljamo zgolj nepotrebno oviro. Nagajivega, ne bodi ga treba, ki jo je treba utišati. Najbolje bi seveda bilo tudi odstraniti. Ampak ne bo vam uspelo. Kot socialnoliberalna stranka v SAB izrazito poudarjamo spoštovanje človekovih pravic, pravne države, vladavino prava in svobodo medijev, javno zdravstvo in javno šolstvo. Prav mediji so največji trn v peti največje koalicijske stranke, vendar ne vsi. Tarča so le javni mediji, ki ne poročajo v skladu s premierjevimi pogledi in željami. Niso dovolj pluralni, bi dejal on. A zavedati se moramo, da je politično prisvajanje medijev po vzoru Madžarske načrtno in zgolj ključ do veliko lažjega uresničevanja lastne politične agende. Ko si vladajoča oblast podredi medije nevtralne novice postopoma nadomestijo novice v korist Vlade oziroma koalicije. Oblikovanje novic postane mašinerija, lahko je to širjenje laži ali pa uravnoteženo poročanje. Ali menimo, da si Slovenija to zasluži? Mi smo prepričani, da ne. In ali si Slovenija zasluži, da Vlada brezsramno izčrpava Slovensko tiskovno agencijo, za katere so morali ob svetovnem dnevu svobode medijev 3. 5. lansirati kampanjo za donacije? Sramotno je, da morajo aorto in hrbtenico slovenskega novinarstva reševati stanovske organizacije in civilna družba. Brutalni posegi v medije in obračunavanje z domačimi in tujimi novinarji kažejo na to kako zelo si predsednik Vlade želi stopiti po poti madžarskega premiera Victorja Orbana. Zato smo v stranki SAB prepričani, da za Slovenijo, če malo karikiram, trenutno ni najbolj nevaren kak indijski sev, temveč madžarski sev. Ta je za našo državo, našo demokracijo in naše vrednote lahko usoden. Da stopamo ob bok problematični Madžarski in Poljski pa ni zaznala le slovenska, temveč tudi evropska javnost. Pomenljivo je, da predsednik Vlade ni bil povabljen na Evrazijsko [[?]] konferenco o prihodnosti Evrope v Strasbourgu. Pomenljivi so tudi razni komentarji tujih politikov in tuje javnosti. Prepričani smo, da Vladi in predsedniku Janši s takšnim načinom dela uspešno predsedovanje Evropski uniji ne bo uspelo. Kar zadeva druge vsebinske navedbe v obtožbi, smo v stranki SAB zahtevali, da se v ustavno obtožbo uvrsti tudi odgovornost za sprejetje Zakona o vodah, s katerim Vlada rahlja zaščito naših voda in priobalnih območij. Prav v naši stranki smo pred leti zahtevali in prvo podpisali vpis pravice do čiste pitne vode v Ustavo, saj smo bili prepričani in smo seveda še vedno, da je čista pitna voda izjemno pomembna vrednota in dobrina, ki jo je potrebno pravočasno zaščititi. Čista pitna voda je naša, slovenska nafta, naš zemeljski plin in ključno je, da smo pri ravnanju z njo in njeni ohranitvi, skrajno previdni. V SAB smo zaskrbljeni, ker je iz vidika zaščite vodnih virov potrjen zakon korak nazaj in lahko dolgoročno morda usodno vpliva na oskrbo prebivalstva s pitno vodo. In namesto, da bi zakonodaja za zaščito voda vse bolj zaostrovala stanje na tem področju, ta postaja ohlapnejša in daje prednost privatnim pobudam. Predsednik Vlade s tem potencialno krši 70., 70.a in 72. člen Ustave. Spomnimo tudi, da Vlada kljub zapisu pravice do pitne vode v Ustavo, še vedno ni pripravila ustreznih zakonodajnih sprememb za izvajanje te pravice v praksi. Tudi civilna družba se je zoperstavila tej proti okoljski politiki Vlade in 6 dni pred rokom Državnemu zboru predala več kot 48 tisoč overjenih podpisov za razpis referenduma o Zakonu o vodah. Glas civilne družbe je de facto izrekel javno nezaupnico Vladi. V SAB nevladne organizacije na tem področju podpiramo in jim v referendumski kampanji obljubljamo močno pomoč na terenu. Naša voda, čista pitna voda, pač nima cene. O razlogih, zakaj v stranki SAB podpiramo to ustavno obtožbo, bi lahko govorila še kar nekaj časa. Našo državo, ki je nastala na demokratičnih temeljih, moramo ubraniti pred hegemonijo in poskusi postopne, a hitre spremembe našega ustavnega reda. Ali je kršitev zakonov in Ustave s strani predsednika Vlade res podana, bo v skladu z našo Ustavo odločalo Ustavno sodišče Republike Slovenije. Mi v stranki SAB, pa bomo predlog za njegovo obtožbo soglasno podprli.
Hvala lepa. Franc Jurša bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Predsednik, hvala za besedo. Še enkrat, lep pozdrav vsem kolegicam in kolegom! Veseli me, da so se predlagatelji in še posebej prvopodpisani poslanci, odločili, da se udeležijo današnje seje. Zakaj tako začenjam? Ker se nekaterih sej pač ne udeležujejo. V poslanski skupini smo ustavno obtožbo temeljito prebrali. Po naši oceni ne gre toliko za dejansko stanje krivca, kot bolj za iskanje pozornosti in dvigovanje točk v javnomnenjskih raziskavah. Na žalost se to dogaja ravno s strani posameznih poslancev, ki so podpirali nasprotovanje predlogom ukrepom za preprečevanje širjenja okužb v času epidemije Covid-19. Sami nasprotovali predlaganim ukrepom preprečevanja širjenja epidemije. V svojih nedavnih intervjujih pokazali, da niso dorasli kulturnemu in demokratičnemu parlamentarizmu. V poslanski skupini mislimo, da sedaj ni pravi čas za takšne populistične poteze, kot smo jim priča danes. Smo še vedno v času epidemije in ob vsem tem zbujanju nezaupanja v politiko in politike, se človek vpraša, koliko gre predlagateljem sploh za dobrobit državljank in državljanov. Ali so predčasne volitve v tem trenutku resnično prava izbira. Jaz z tem osebno nimam težav. Glede samih obtožb v Predlogu ustavne obtožbe, pa lahko razberemo veliko, kar bi se tokom samega spopada z epidemijo in vodenja Vlade Republike Slovenije, lahko naredilo drugače. Že pri cepivih se nam poraja naslednje vprašanje. V času hujskanja in nasprotovanja nezaupanja v stroko, kaj bomo naredili, ko bo dovolj cepiva pa se ljudje ne bodo želeli cepiti ali smo vsi dovolj naredili za promocijo cepljenja in spoštovanja osnovni ukrepov za preprečevanje širjenja odgovor je ne. Javno in glasno je potrebno povedati, da bo cepljenje in dostojno spoštovanje ukrepov drastično pripomoglo, da se ta saga epidemije enkrat konča. V naši stranki zagovarjamo svobodo medijev, zato obsojamo vsakršne poizkusa pritiska nanje tudi takšne, če s pogojevanjem obstoja s finančnimi sredstvi s PKP-7 je postalo neposredna zakonska obveznost in potreben je dialog za ponovno vzpostavitev normalnega dela te institucije. O investicijah Slovensko vojsko je bilo rečeno že veliko. Dejstvo je, da moramo zaključiti z varčevanjem na Slovenski vojski, kar so poznali že tudi prejšnji predsedniki naših Vlad. Ne moremo pričakovati, da bodo slovenski vojski priskočili na pomoč v vseh primerih naravnih nesreč ali samih reševanj prebivalcev in v skrajno neprimerni opremi. Trditve, da nastopamo kot kakšna agresorska država v drugih suverenih državah pa se nam je v Poslanski skupini Desus zdi skrajno žaljive do vseh pripadnic in pripadnikov Slovenske vojske. Raje se jim zahvalimo za njihovo delo in požrtvovalnost. Koliko se dejansko ogroža pitna voda v Sloveniji je vprašanje za stroko. Trenutne pozive lahko tako smatramo za politično vprašanje. Tisti, ki živimo na podeželju in smo se v prejšnjem obdobju ukvarjali s pitno vodo na krajevni ravni vemo, da kljub zapisov v Ustavi ta ni vedno samoumevna. V Poslanski skupini Desus nasprotujemo in obsojamo vsa in tudi moram ponovi vsa spodbujanja k nasilju nad posamezniki in skupinami, nestrpnost in sovražni govor. Zavedati se moramo, da se je kultura naše komunikacije znotraj te dvorane Državnega zbora izkazuje na ulicah naših mest. Retorika, ki trenutno odseva v Državnem zboru je nam v Poslanski skupini Desus tuja. Ko govorimo želimo vedno delovati spravno to nam ne uspe vedno, ker nekateri ne vidijo drugega kot lastno promocijo in tako tudi vodijo politiko. V Poslanski skupini Desus bomo temeljito prisluhnili vsem razpravam in ob koncu glasovali tako kot se bo odločil vsak posameznik.
Hvala lepa. Janja Sluga bo predstavila stališče Poslanske skupine Nepovezanih poslancev.
Današnji poizkus ustavne obtožbe predsednika Vlade je šesti v času samostojne Slovenije. Težo in pomen tega instituta za veliko večino parlamentarnih strank ilustrira dejstvo, da je to edina ustavna tožba, ki je ni vložila stranka SDS. Zavedamo se, da je ustavna obtožba najverjetneje ne bo dobila potrebne večine ne glede na dejstva in ne glede na argumente in čeprav gre za enega najpomembnejših institutov ugotavljanja kazenske v realnosti političnega vsakdanja pa tudi politični odgovornosti najvišjih nosilcev oblasti bo glasovanje pokazalo kako daleč je mogoče raztegniti politične in druge dogovore ter kako je možno spregledati kršenje zakonov in Ustave. Institut ustavne obtožbe Nepovezani poslanci obravnavamo resno in previdno. Vsi pretekli propadli poizkusi so bili namenjeni doseganju političnih ciljev ene same stranke. Gotovo bomo v današnji razpravi deležni norčevanja iz tega instituta, preusmerjanja pozornosti, trditev o nagajanju opozicije in poskusov osebnih diskreditacij predlagateljev ustavne obtožbe. Nič novega in nič nepričakovanega ne bo prinesla razprava tistih, ki bodo branili obtoženega predsednika vlade. Dobro znana linija poveljevanja, kako pa drugače? Gospod, neprisotni, predsednik vlade preden preidem na vsebino ustavne obtožbe bi želela poudariti, da vaša politika danes ni nič drugega kot ponavljanje starih vzorcev in sporov, ki so se izoblikovali desetletje in več nazaj. Ti vzorci postavljajo Slovenijo v položaj države ko se sprašujemo, ali ta država in seveda mi z njo še vedno sledi enotnosti, solidarnosti, načelom sodelovanja in združevanja ter preseganja političnih razlik v korist državljank in državljanov. V času vladanja aktualne vlade se poravnavajo večletne in očitno globoke osebne zamere. Psihosocialna ter politična kondicija države, rastoča nestrpnost in nezaupanje med ljudmi so slaba popotnica za prihodnost. Večji del tež za tako stanje pa s svojim delovanjem nosi ravno neprisotni predsednik vlade. Slovenija, ki je na pragu 30. letnice samostojnosti in predsedovanja Svetu Evropske unije v zahtevnem in mnogokrat neizprosnem obdobju zaznamovanjem z epidemijo in pred pomembnimi razvojnimi izzivi protivirusnega in povirusnega časa si zasluži mnogo več. Svoboda medijev in njihova neodvisnost je, po naši oceni, ena osrednjih nevralgičnih točk te ustavne obtožbe. Državni zbor je novelo PKP-7 sprejel 29. decembra lanskega leta z glasovi koalicije in opozicije. Jasna namera zakonodajalce je bila preprečiti propad Slovenske tiskovne agencije in zagotoviti njeno neodvisnost in samostojnost. Od takrat pa smo priča eklatantnemu kršenju, ignoriranju in neupoštevanju zakonodaje, ki določa, da se STA ne glede na to ali je z ustanoviteljem sklenila pogodbo za opravljanje javne službe, zagotovijo sredstva iz proračuna države. Priča smo šovu in burkam preumserjanja pozornosti na družabnih omrežjih in v medijih ter nedostojnim, celo infantilnim igricam s korporativno dokumentacijo. A bistvo vsega je, da predsednik vlade ne upošteva volje zakonodajalca, kot ne spoštuje zakonodajalca in kot neupošteva zakonodaje. Sprašujem se, če je tudi za to namesto predsednika vlade kriv kar predsednik Državnega zbora, ki si je upal sprejeti zakon poslati v razglasitev. Strokovno in javno mnenje Slovensko tiskovno agencijo uvršča med temelje osamosvojitve Slovenije in jo dojema kot hrbtenico slovenskega novinarstva, ki v vsaki svobodni družbi velja za četrto vejo oblasti. Predsedensov v času vladanja Janeza Janše je bilo že kar nekaj, a sovražno uničevanje organizacije, ki je temeljnega pomena za zagotavljanje svobode medijev in informacijsko suverenost Slovenije meji na brezumje. Gospod neprisotni predsednik vlade, s poskusi finančnega izčrpavanja ter podrejanja neodvisnih institucij kot je Slovenska tiskovna agencija kršite zakone, ki jih je sprejel ta državni zbor, zaradi česar bi se morali zagovarjati pred Ustavnim sodiščem. Državni tožilci, samostojni in neodvisni po Ustavi in po zakonu. Evropski delegirani tožilci, nujni za vzpostavitev in delovanje organa Evropskega javnega tožilstva, ti so druga nevralgična točka ustavne obtožbe. Čakanje neimenovanih tožilcev na vladno seznanitev se bliža prispodobam o nedopustnih čakalnih dobah v zdravstvu. Vlada se z njihovimi imenovanji pač ne seznani zaradi osebnih zamer in zaradi prezira predsednika Vlade, ne le do predlaganih kandidatov, temveč tudi do tožilske institucije kot takšne. Zaman so vsi pozivi evropske in mednarodne skupnosti. Ministrica za pravosodje zatrjuje, da je storila vse, kar je bilo v njeni moči, in da je predlog Državnotožilskega sveta ter Ministrstva za pravosodje v skladu z zakonom. Podpredsednik Vlade v pogovoru z evropskim komisarjem za pravosodje inovativno išče izgovor ter se sklicuje na medijsko ugrabljenost celotne zgodbe in seveda vehementno zatrjuje, da bo Slovenija to vprašanje rešila sama. Predsednik Vlade pa, kot slišimo, naroča sklep, s katerim bi Vlada naložila pravosodnemu ministrstvu ponovitev poziva za imenovanje evropskih tožilcev. Tudi vsi ostali kandidati za imenovanje na mesta domačih tožilcev zaman čakajo seznanitev Vlade, ker preprosto, kot rečemo v pogovoru, nimajo šans, da se prebijejo čez osebno sito predsednika Vlade. Koalicijski partnerji ponižno molčijo in z molkom kupujejo svoj obstoj. Najbrž ni treba poudarjati, da gre pri tem za poskuse onemogočanja neodvisnega dela pravosodne veje oblasti in s tem kršitev Ustave Republike Slovenije, za katero bi se predsednik Vlade moral zagovarjati pred Ustavnim sodiščem. Naj zaključim s tistim delom ustavne obtožbe, ki se najbolj neposredno dotika zdravja in življenj ljudi v Sloveniji. V času, ko ste, neprisotni predsednik Vlade, vodili tudi Ministrstvo za zdravje, ste sprejeli odločitev, da Slovenija ne bo naročila dodatnih doz cepiva Pfizer in Moderna, ker jih pač ne bo. Ko je vaša ekipa poskušala braniti to odločitev, ste navajali, da pričakujete, da bo na voljo več cepiva AstraZeneca, ki je cenejše. Vlada, ki jo vodite, in resor, ki ste ga takrat vodili, sta torej špekulirala s cenami cepiv in želela prihraniti drobiž na račun zdravja ljudi. Začuda pa je ta ista Vlada v času epidemije našla desetine ali celo stotine milijonov evrov za projekte, ki bi dejansko lahko brez nekih večjih težav počakali na konec krize. Danes smo v položaju, ko po besedah svetovalke dr. Bojane Beović za covidom umirajo ljudje, stari med 60 in 70 let, in dr. Beovićeva poudarja, da so te smrti nepotrebne. Precepljenost je v Sloveniji nižja od preteklih napovedi predsednika Vlade in pričakovanj javnosti, še posebej točno v teh starostnih skupinah. Številni ljudje se z AstraZeneco, ki jo je favorizirala Vlada, ne želijo cepiti, upravičeno ali ne, a to je dejstvo, ki ga je treba upoštevati, deloma zaradi dvomov, ki so se začeli porajati okoli stranskih učinkov, deloma pa tudi in predvsem zaradi neznank glede dobave tega cepiva. Odločitve Vlade glede organizacije cepljenja bi lahko označili za polom. Nenehno spreminjanje strategije, nasprotujoče si informacije predstavnikov Vlade in strokovne skupine ter že omenjene špekulacije za dobavo cepiv so pomembni vzroki za to, da zdaj v Sloveniji življenja izgubljajo ljudje, katerih smrti so, po besedah dr. Beovićeve, nepotrebne. Pravica do primerne zdravstvene oskrbe za vse državljanke in državljane, pravica do zdravja pa je zapisana v Ustavi. Vaša Vlada je sprejemala odločitve, ki temu določilu v časi epidemije niso sledile in tudi zato bi se morali zagovarjati pred Ustavnim sodiščem. Četudi ta ustavna obtožba, ki jo imamo na svojih klopeh danes, najverjetneje nima možnosti, da bi dosegla zadostno parlamentarno večino, je pomembna. Pomembna je zato, ker prikazuje realno stanje slovenske politične krajine, ki jo v pretežni meri riše neprisotni predsednik Vlade, še posebej v točkah, ki sem jih predhodno izpostavila. In te točke kažejo kako zelo je narobe, ko zaradi lastnih zamer paraliziraš neodvisne in samostojne institucije in s tem spodkopavaš ustavno načelo delitve oblasti s špekulacijami ali napačnimi odločitvami pa ljudem minimiziraš pravico do ustavno zagotovljene zdravstvene oskrbe. Ustavna obtožba je zato upravičena. V točkah, ki sem jih v imenu Nepovezanih poslancev naštela in poudarila, so kršitve tako zakonodaje kot tudi Ustave Republike Slovenije dokazljive in evidentne, zato bomo seveda Nepovezani poslanci ustavno obtožbo predsednika Vlade podprli.
Hvala lepa. Zmago Jelinčič Plemeniti bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Prav lep pozdrav vsem skupaj! Današnja obtožba, ustavna obtožba predsednika Vlade Republike Slovenije in govorice leve opozicije in njihovo predstavljanje me spominja na referate sedmega kongresa Zveze komunistov Slovenije. Napihnjeno, dvakrat napihnjeno, pretirano, neumno, brez utemeljitve, brez kakršnihkoli pravih usmeritev ali pa zaključkov. Zato jaz mislim, da je prav, da danes predsednika Vlade tukaj ni. Res je, da ima obveznosti v Bruslju, kar je pametno in dobro za Slovenijo, pa tudi če jih ne bi imel, ne vem kaj bi delal tukaj. Za poslušanje neumnosti ni potrebno izgubljati časa. Utemeljitve na osnovi katerih leva opozicija gradi to nesmiselno obtožbo, so na primer neprimerno spopadanje z epidemijo. Potem pa žlahtna gospoda pojdite na zahod v Evropsko unijo tam kjer imate svoje prijatelje, pa jim povejte zakaj v Evropi ponarejajo podatke, da je v Sloveniji bolje kakor pišejo naši časopisi doma. Pojdite tja pa rečite, zakaj v Evropi lažete, da so določene situacije bistveno boljše kakor jih prikazujejo naši mediji kakor jih hočete vi prikazati. Spopadanje z epidemijo je dobro, je odlično in marsikatera evropska država se zgleduje po Sloveniji pri svojem delovanju in proti temu širjenju epidemije in proti Covidu, itn. Ampak ne, vi ne boste tega priznali, seveda ne, ne smete priznati, kajti že slovenski mediji vam držijo štango v vaših lažeh in seveda bi bili presrečni, če bi se ne samo odstranilo predsednika Vlade, ampak da bi se Slovenija sesula, potem pa ne vem kam bi prodali to našo domovino. Ali Hrvatom mogoče? Ja tja dol marsikdo tendira, če pogledamo razna izhodišča raznih variant in govorov. Pravite, da je neimenovanje tožilcev tudi ena od zadev zaradi katere bi moral predsednik Vlade iti na zagovor na Ustavno sodišče. Zakaj pa? Ali zaradi tega, ker se drži zakona? Ali zaradi tega, ker razume kaj piše zakon in ne komentira zakona glede na trenutne situacije tako kot delate vi v levi opoziciji in vaši komandanti iz ozadja in strici iz ozadja in izvajalci v medijskem prostoru? Že tako ali tako imamo na področju pravosodja dosmrtne mandate brez kakršnihkoli uzanc, da bi moral sodnik ali tožilec odgovarjati za svoje napačne odločitve. V Nemčiji je sodnik odgovoren kazensko in finančno za napačno odločitev, pri nas se samo reče: »motiti se je človeško« in gre vlak naprej. In zdaj, če kdo hoče spremeniti takšno zadevo, da bi se določalo določene recimo tožilce po socialističnem sistemu, da bo tožilec tisti, ki bo všečen nekaterim tistim, ki hočejo obdržati stari sistem pri življenju, tega pač ne more več biti in če hoče predsednik Vlade to prekiniti, mu je treba samo čestitati. Res je, da zdaj leva opozicija ima bonitete pri sedanjih tožilcih in sodnikih in tako naprej, ampak enkrat bo prevladala zdrav pamet in poštenje navkljub vsemu in navkljub željam, ki jih imate vi. Govorite tudi o svobodi medijev, da ni svobode medijev, no, tukaj se pa jaz z vami strinjam. Ni svobode medijev, ampak ni svobode medijev za desno politično polovico, svoboda medijev je na levi strani neskončna, lahko pišete in lažete kar hočete in potem tisti vaši plačani poročevalci oziroma pisalci določenih zadev, ki jih napišejo po navadi v Ljubljani, jih prevedejo v tuje jezike v Ljubljani, jih iz Ljubljane pošljejo na zahod raznim levo usmerjenim časopisom, ti časopisi to objavijo z lastnimi inicijalkami pod člankom in iz Ljubljane več ali manj isti ljudje odkrijejo te članke v tujih časopisih, jih povzamejo in rečejo poglejte kaj Evropa piše o nas. Če bi pa tiste novinarje v teh levih časopisih vprašali kaj o Sloveniji, morda bi vedeli kje Slovenija je, težje bi že govorili od kod je Slovenija in od kdaj Slovenija je, še težje, če bi jih vprašal naj naštejejo tri mesta v Sloveniji tega že ne bi več vedeli in vendar se naši špekulanti izgovarjajo na njihove članke, pa saj se ne na njihove članke, saj naprej gonijo lastne članke, ki so jih poslali v tujino. Pravite, da je grozljivo, ker se ne financira STA. STA je zelo potrebna inštitucija, je, ampak ne v taki obliki, kajti v taki obliki nobena firma ne bi zmogla iti naprej, če bi direktor rekel ne dam nobenih podatkov kako poslujemo, kam gre denar in tako naprej. Zakaj bi pa dejali denar nekomu, ki ga troši po lastnem premisleku? Kajti, če bi ga trošil v skladu z zakoni, potem ne bi bilo problemov in bi lahko rekel: »evo, tukaj so dokumenti, pa jih poglejte«, ne, ni tega, seveda zato je treba skrivati to in naši levo usmerjeni mediji bodo pljuvali po vsem tem, seveda, »poglejte kaj dela, noče mu dati denarja«. Ja, kdo pa bo dal denar kar tako brez dokumentov in brez tega, da bi vedel kam bo ta denar šel. Svobodo medijev pa malo si poglejte kaj dela RTV Slovenija ali pa recimo Pop TV pa časopisi takile kaj jaz vem Dnevnik, Delo, Večer to so trobila to so socialistična trobila, zato ne vem zakaj so v Delu dali dol tisti napis, jer je včasih pisalo proletarci vseh dežel združite se. Naj dajo nazaj, naj dajo nazaj pa naj tudi drugi časopisi začnejo to uporabljati te, ki sem jih naštel. Ljubljanska televizija bom kar tako rekel RTV Slovenija mogoče bi bilo bolje, da bi se to preimenovalo ne v RTV Slovenija, ampak RT Vodušek Slovenija, kajti Vodušek je dosti bolj koncizen in eksakten kot pa RTV Slovenija. Kaj dela, kaj delajo uredniki? Režejo po svojem premisleku tiste objave, ki so jim všeč dajo notri tiste, ki jim niso všeč jih brišejo pa lepo vas prosim ali je to neodvisna televizija? Ne mi govoriti seveda s tem, da se tam notri koti vsaj tisoč uslužbencev, ki ne vedo kaj delajo oziroma oni vedo kaj delajo nič ne delajo samo drugi ne vedo, da oni nič ne delajo dobivajo pa krasne plače seveda fino tudi to je treba spucati in sčistiti nujno in zato nikakor ne sodi, da bi predsedniku Vlade dali ustavno obtožbo ne ustavna obtožba bi morala iti na marsikakšnega na pravosodnem segmentu, na kulturnem segmentu, na segmentu medijev in še kje tam bi bilo treba sčistiti ne pa tukaj. Mi te obtožbe nikakor ne bomo podprli.
Hvala lepa. Naslednji je na vrsti gospod Danijel Krivec, predstavil bo stališče Poslanske skupine SDS. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovana podpredsednica. Lep pozdrav vsem! Pred nami je ustavna obtožba predsednika Vlade. Institut ustavne obtožbe zoper predsednika Republike je zagotovljena v 109. členu Ustave Republike Slovenije ta isti člen pa se lahko smiselno uporabo za ustavne obtožbe zoper predsednika Vlade in ustavne obtožbe zoper poslance. Stalna obtožba mora biti utemeljena z očitkom o kršitvi Ustave ali zakonov, ki jih obtožena oseba stori pri opravljanju svoje funkcije očitano proti pravno dejanje pa mora imeti velik pomen in težo ni pa ustavna obtožba orodje za destabilizacijo Vlado in ustvarjanje politične krize, kar je v konkretnem primeru edini namen strank leve opozicije. Obtožbe, ki so očitane predsedniku Vlade nimajo podlage in niso podprte s konkretnimi argumenti. V Slovenski demokratski stranki želimo, da se državljani in državljanke seznanijo z dejanskim stanjem in zato podajamo odgovore na vse obtožbe z jasnimi in nedvoumnimi argumenti. Prva obtožba predsednik Vlade Janša ni zagotovil zadostnega števila cepiv. Podatki o precepeljenosti kažejo, da je Slovenija nad evropskim povprečjem in med najuspešnejšimi državami po svetu po odstotku precepljenosti prebivalstva. Tak rezultat smo dosegli kljub temu, da je nekdanji minister za zdravstvo Tomaž Gantar na podlagi mnenja svetovalne skupine za cepljenje naročal predvsem Astra Zenico, ki je bila predstavljena kot najhitrejša in najcenejša a dobavlja zgolj eno četrtino pogodbenih količin. Po odstopu ministra Gantarja in začasnem prevzemu Ministrstva za zdravje s strani Janeza Janše smo si dodatno izborili še skoraj 1,5 milijona dosti cepiv BioNTech-Pfizer, kar nam omogoča sedanji nadpovprečni tempo cepljena in kar je najpomembnejše dodatna cepiva, ki jih je v prvi vrsti zagotavlja prav predsednik Vlade Janez Janša bodo omogočila zadostno precepljenost odraslega prebivalstva. Kot veste se v Sloveniji izvaja množično cepljenje z vsemi cepivi, odziv je zelo dober še več s takšnim tempom cepljenja in sodelovanja državljanov in državljank bi lahko Slovenija v juniju vstopila v zeleni fazi kar bi pravzaprav pomenilo sprostitev vseh ukrepov in vrnitev v normalno življenje. Druga obtožba. Predsednik Vlade Janez Janša uničuje Slovensko tiskovno agencijo. Kritike izrečene v zvezi s konkretnim poročanjem medijev, vključno z RTV Slovenija ali STA s strani predsednika Vlade v nobenem primeru ni možno šteti za napad na svobodo medijev in neodvisnost novinarskega dela. Svoboda izražanja je namreč pravica, ki pripada vsem tudi Vladi in njenim predstavnikom. Vlada ni posegala v sredstva RTV Slovenije, ni vplivala na njeno programsko in uredniško avtonomijo, kot tudi ni vplivala ali posegala v kadrovske odločitve RTV Slovenije. Kot so na Vladi Republike Slovenije in UKOM-u že večkrat poudarili, spoštujejo dogovor, ki je bil sklenjen med UKOM-om in STA-jem. Urad Vlade za komuniciranje je 27. 1. 2021 izpolnil vse obveznosti do Slovenske tiskovne agencije v skladu s pogodbo za upravljanje javne službe. V SDS z zaskrbljenostjo spremljamo stanje v katero je Slovensko tiskovno agencijo potiskajo posamezni nadzorniki STA in njen direktor Bojan Veselinović. Kljub pozivu za podpis nove pogodbe, s katero bi omogočili zakonito financiranje obveznosti, ki jih mora STA opravljati v skladu z Zakonom o STA, direktor Veselinović vztrajno zavrača dogovor z UKOM-om kot predstavnikom ustanovitelja, hkrati pa UKOM-u še vedno pošilja račune. Kljub opozorilom, da UKOM od 1. 1. 2021 s STA ni več v poslovnem odnosu, je direktor Veselinović račune za domnevno upravljanje javne službe pošiljal ravno UKOM-u. Zaradi zgoraj navedenih dejstev je UKOM tudi tokrat zavrnil izplačila za opravljene storitve. V Poslanski skupini SDS podpiramo zahtevo UKOM-a po transparentnem delovanju STA. Predsednik Vlade Janez Janše ravna v skladu z vsemi zakoni in drugimi pravnimi akti, kar velja tudi za direktorja UKOM-a mag. Uroša Urbanijo. Tretja obtožba. Predsednik Vlade pritiska na tožilstvo in ne želi imenovati državnih tožilcev ter se seznaniti z izborom kandidatov za evropska delegirana tožilca. Vlada Republike Slovenije in njen predsednik nista posegala v delovanje tožilstva, niti nista v Državni zbor pošiljala predlogov zakonov, ki bi posegali v neodvisnost delovanja sodne veje oblasti. V obravnavi smo imeli Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o državnem tožilstvu, kjer gre za prilagoditev evropskim normativom. Trditev, da ima Vlada po postopku imenovanja tožilcev zgolj formalno vlogo. Tudi to ne drži. Očitek je neutemeljen in ne drži. Imenovanje državnih tožilcev v skladu s 34. členom Zakona o državnem tožilstvu ne pomeni zgolj formalne vloge brez vsebinskega pomena. Nasprotno. Da vloga Vlade ni takšna izhaja že iz dejstva, da je ob imenovanju državnega tožilca treba izdati odločbo, ki pa je lahko tudi zavrnilna. To je potrdilo tudi Upravno sodišče Republike Slovenije v svoji odločbi leta 2013, v kateri je navedeno, da mora Vlada Republike Slovenije ko ne izbere kandidata za katerega državno tožilski svet na podlagi dokončnega mnenja meni, da je strokovno usposobljen, z njegovim mnenjem pa se strinja tudi pristojni minister, pojasniti razloge za svojo odločitev. Zastoj pri imenovanju državnih in delegiranih tožilcev škodi ugledu Slovenije in slabšemu pregonu kriminala. Tudi ta očitek je neutemeljen in ne drži. V lanskem letu je bilo v 10 mesecih obstoja te Vlade imenovanih kar 15 državnih tožilcev, kar je bistveno več kot jih je bilo imenovanih v celem letu 2012, kjer je bilo 12 imenovanih, v letu 2013 9, 2014 11 imenovanih, v letu 2016 5 imenovanih, v letu 2017 7, v 2018 13 imenovanih. Zavlačevanje s seznanitvijo z izbranima kandidatoma za evropsko delegirana tožilca. Tudi ta očitek je neutemeljen in ne drži. Do konca marca je predloga za imenovanje evropskih delegiranih tožilcev posredovalo zgolj 12 držav od 22. Evropska glavna tožilka pa je 7. 4. 2021 za datum delovanja evropskega javnega tožilstva predlagala 1. 6. 2021. Kar se tiče ravni znanja delovnega jezika na evropskem tožilstvu, zakon sledi sklepu kolegija evropskega javnega tožilstva z dne 30. 9. 2020, v katerem je kot delovni jezik za operativne in upravne dejavnosti določil angleščino. Pri tem se tako za evropskega kot evropskega delegiranega tožilca zahteva raven znanja C1 skupnega evropskega jezikovnega okvira, kar pomeni raven, pri kateri zna oseba učinkovito in prilagodljivo uporabljati jezik za strokovne, učne in druge namene ter se je sposobna jasno, strukturirano in podrobno izražati. Trditev, da predsednik Vlade in izvršilna oblast pritiskata na samostojnost in avtonomnost državnega tožilca. Očitek je neutemeljen in ne drži. Pismo predsednika Vlade ni v ničemer v nasprotju z Ustavo Republike Slovenije, ampak je del sistema zavor in ravnovesij. S pismom predsednika Vlade se nikakor ni posegalo v izvajanje zakonskih pooblastil Državnega tožilstva, njihovo ustavno in zakonsko določeno samostojnost. Zakonska pooblastila Državnega tožilstva, njihova zakonsko zagotovljena samostojnost so nedotaknjene, zato so očitki predlagateljev ustavne obtožbe povsem neutemeljeni. Politični pritisk in pritisk na generalnega državnega tožilca. Tudi ta očitek je neutemeljen in ne drži. Državno tožilstvo, konkreten državni tožilec, ima funkcionalno avtonomijo in funkcionalno samostojnost, v tem smislu, da mu nihče ne sme predpisovati, kako bo vodil konkreten postopek. Če pa predsednik Vlade, ki je na čelu izvršilne oblasti, Generalnemu državnemu tožilstvu opiše svoje stanje in videnje neke splošne zadeve, ki je ustavnopravno občutljiva v tej državi, pa ne gre za nikakršen poseg v delitev oblasti. Ne gre za protiustavno ravnanje in ustvarjanje nikakršne nevarnosti. Ne ustava ne katerikoli zakon ne prepoveduje predsedniku Vlade, da bi na predstojnika drugega organa naslovil svoje pisanje in svoje mnenje. Spodbujanje nasilja nad ženskami, nestrpnost in sovražni govor. Gre za očitke objav in poobjav na Twitterju. Zadevni očitki v predlogu ustavne obtožbe so zmotni, povsem pavšalni in neutemeljeni. Očitki v ustavni obtožbi, da naj bi predsednik Vlade spodbujal nasilje nad ženskami, nestrpnost in sovražni govor, so neutemeljeni, saj temeljijo na zmotnem razlaganju pravice do svobode izražanja oziroma zlasti svobode političnega izražanja na eni strani in prepovedi tako imenovanega sovražnega govora na drugi strani. Ustava Republike Slovenije v 39. členu določa, da je zagotovljena svoboda izražanja misli, govora in javnega nastopanja ter da vsak lahko svobodno širi vesti in mnenja. Torej, v Sloveniji imamo zagotovljeno svobodo izražanja, ki velja za vse različno misleče. Svoboda izražanja, ki je varovana v 39. členu Ustave Republike Slovenije in v 10. členu Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic, ima v sistemu ustavnih pravic poseben položaj, ker zagotavlja javno razpravo o družbeno pomembnih temah, to pa je bistveno za učinkovito delovanje demokracije. Čeprav je tudi to pravico mogoče omejiti, pa je treba pri presoji o utemeljenosti omejitve vselej upoštevati ta njen posebni pomen. V ustavni obtožbi ni predstavljen niti en primer, v katerem bi predsednik Vlade izvrševal prepovedan in pravno sankcioniran kazniv sovražni govor. Kot primer prepovedanega spodbujanja nasilja, nestrpnosti in sovražnega govora nikakor ni možno šteti zgolj poobjave tvita, torej retvita, saj je namen takšnega ravnanja popolnoma drug. Pri retvitu namreč ne gre nujno za strinjanje z vsebino, ampak v prvi vrsti za širjenje njegove vsebine z namenom nadaljnje javne razprave, kar je samo bistvo svobode izražanja. Ravnanja poobjave oziroma retvitanja kot takega zato ni možno šteti kot spodbujanje ali razpihovanje, kar pa je bistven element prepovedi kaznivega sovražnega govora. Predsednik Vlade je v primeru izpostavljenih retvitov in poobjav na družbenih omrežjih zgolj izvrševal svojo ustavno varovano pravico, da se kritično in po potrebi odzove na medijske objave in izjave v zvezi z njim, še posebej, če te vsebujejo neutemeljene obtožbe ali se tičejo politične ali družbeno pomembne teme. Ker je predsednik Vlade politik, njegova svoboda izražanja zajema tudi pravico političnega izražanja, ki po praksi Evropskega sodišča za človekove pravice uživa posebno varstvo. V naši stranki in poslanski skupini smo vedno zagovarjali pravice žensk. Še več, ravno v naši poslanski skupini, katere član je bil tudi Janez Janša, smo bili tisti, ki smo zahtevali podpis Istanbulske konvencije za pravice žensk. Prav tako nismo nikoli, kot tudi ne naš predsednik, spodbujali k nestrpnosti in sovražnemu govoru. V Slovenski demokratski stranki nismo tisti, ki smo v času epidemije pozivali k nasilnim protestom, in nismo tisti, ki bi kadarkoli pozivali k nemirom in nespoštovanju ukrepov. Naši člani so bili celo večkrat napadeni zaradi svojega političnega prepričanja. Celo na javni RTV, ki bi morala biti nepristranska in nepristransko poročati in spoštovati enakopravnost vseh ljudi, so se pojavili napisi smrt Janšizmu. Naši člani in naša stranka se soočamo z diskriminacijo nalepkami Vstop SDS prepovedan. Očitek, da je naš predsednik, gospod Janez Janša, tisti, ki spodbuja k nasilju, nestrpnosti in sovražnemu govoru, je absurden. Peta obtožba, predsednik Vlade je odgovoren za protiustavno prepoved referenduma o investicijah v Slovensko vojsko in kršitve sklepov Ustavnega sodišča. V skladu s prvo alinejo 90. člena Ustave Republike Slovenije, zakonodajnega referenduma ni dopustno razpisati v zakonih, v nujnih ukrepih za zagotovitev obrambe države, varnosti ali odprave posledic naravnih nesreč. Očitana dejanja nimajo nikakršnega konkretnega vpisa kršitev, tako Ustave Republike Slovenije, kot zakonov in predstavljajo le pregled postopka sprejema ZIPRS in drugih aktov, ki jih je sprejel Državni zbor, ne pa Vlada oziroma še manj, predsednik Vlade. V tem delu je predlog ustavne obtožbe, ne izpolnjuje ustavnega pogoja, da bi očitana dejanja bila storjena pri opravljanju funkcije predsednika Vlade. V demokratičnih državah, med katere sodi tudi Republika Slovenija, se oblast izvršuje neposredno in z volitvami, po načelu delitve oblasti na zakonodajno, izvršilno in sodno vejo oblasti, v skladu s 3. členom Ustave. V skladu z načelom pravne države in načelom zakonitosti morajo posamični akti in dejanja državnih organov temeljiti na zakonu ali zakonitem predpisu. Že iz osnovnih ustavnih določb je jasno, da do kršitve Ustave ali zakona ne more priti, v kolikor se opravljanje funkcije predsednika Vlade izvaja v okviru in na podlagi zakona. Investicije v Slovensko vojsko so investicije v obrambo države in njene varnosti. Povečanja investicij v Slovensko vojsko smo se prav tako zavzeli s podpisom mednarodnih pogodb in vstopom v Zvezo Nato. Predhodne vlade pogodbenih obveznosti v Zvezi Nato niso izpolnjevale, sedanja Vlada pa mednarodne zaveze jemlje resno, s spoštovanjem in odgovornostjo. Opozorimo naj še, da je stanje v Slovenski vojski v zadnjih desetih letih povsem neprimerno. Naša vojska ni pripravljena na vojno delovanje, pa tudi v njenih časih je le pogojno operativna. V SDS spoštujemo naše vojake in vojakinje, spoštujemo njihovo odločitev za služenje domovini in zagotovili bomo, da bodo ustrezno opremljeni, da se bodo ob opravljanju svoje službe počutili varni in primerno podprti. Ne bomo in ne moremo pristati na dodatne reze v proračun za Slovensko vojsko, kot jih predlagajo v levi opoziciji. Varnost je vsekakor eden od stebrov vsake države in v Slovenski demokratski stranki menimo, da je za dobrobit vseh državljanov in državljank nujno potrebno investirati v razvoj in opremljanje Slovenske vojske. Obtožba, predsednik vlade, Janša, ogroža čisto pitno vodo. V 70.a členu Ustave Republike Slovenije je vsakomur zagotovljena pravica do pitne vode. Noben zakonski akt, ki je bil na predlog Vlade Republike Slovenije obravnavan v Državnem zboru, te ustavne določbe ne krši. Še več, z Zakonom o vodah, ki ga je predlagalo Ministrstvo za okolje in prostor, se pitna voda v Sloveniji še dodatno varuje. Ministrstvo za okolje in prostor je v spremembe zakona vključilo zaostritev glede posegov v priobalna zemljišča in s tem dodatno zaščitilo vode. Industrijskih objektov odslej pod nobenim pogojem ne bo več možno graditi na priobalnih zemljiščih. Za vsak poseg na priobalnem pasu bo potrebno pridobiti vodno soglasje, s strani Direkcije za vode, ki pa v primeru negativnih vplivov na vode in okolje, ne bo izdano. Dosedanji Zakon o vodah je na priobalnem pasu dopuščal gradnjo objektov v javni in zasebni rabi, zaradi česar so bili na priobalnih zemljiščih zgrajene zasebne vile in celo industrijski obrati. V istem zakonu so zagotovljena tudi dodatna sredstva za področje urejanja vodotokov, kar je ključnega pomena za vsa poplavna območja, na katerih so naravne nesreče zaradi naraslih voda pustile ogromno škodo. Z zakonom želimo tudi dodatno obvarovati pitno vodo, priobalni pas in biotsko raznovrstnost. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo mnenja, da tokrat leva opozicija poskuša v svojem boju za oblast izrabiti institut ustavne obtožbe. V teh težkih časih, ko so vse naše moči in moči Vlade usmerjene v reševanje epidemiološke krize in ponovnemu zagonu gospodarstva, pa še enkrat pozivamo vse opozicijske stranke k sodelovanju, dialogu in iskanju najboljših rešitev za Slovenijo in njene državljanke in državljane.
Hvala lepa. Naslednji je na vrsti gospod Brane Golubović, predstavil bo stališče Poslanske skupine LMŠ. Izvolite.
Spoštovani kolegice in kolegi! Danes bi za menoj moral sedeti predsednik vlade in njemu v podporo, njegovemu delu, ravnanjem in dejanjem, ministrska ekipa. Vsaj tako je bilo v zgodovini Slovenije, ko je desna stran vlagala ustavne obtožbe zoper predsednike vlade, levosredinskih vlad. Tako je bilo v demokraciji, kjer se je spoštovalo 3. člen Ustave, ki je bil ravnokar omenjen, o delitvi oblasti, zakonodajna, izvršna, sodna. Nobena ne sme prevladati nad drugo. Tako je to bilo. Danes za menoj ni nikogar, pa je bil možen ustavna obtožba danes, možna je bila obravnava jutri, v petek, ponedeljek ali torek. V LMŠ bi sprejeli katerikoli dan, ko bi imel predsednik vlade čas, pa še vedno ni nikogar, ker si nihče vzel časa se potruditi, da bi se uskladil z državnim zborom. In to je tisto sodelovanje, kolegice in kolegi, ki so vas polna usta sodelovanja. Ko pa je treba pokazati spoštovanje do državnega zbora, do poslancev, do ljudi, ki so izvolili te poslance pa tega spoštovanja ni. To kaže odnos te vlade tudi do koalicijskih poslancev. Ocenjujejo vas, v bistvu ste samo orodje za dosego ciljev. Pa to ni nič novega za to vlado. Ta desna vlada je zelo hitro uvedla novo svojo normalnost, ki je sicer daleč od dejanske normalnosti. V tem dobrem letu smo v državi pravzaprav dobili nasprotje normalnosti. Dobili smo demokraturo po vzoru Madžarske ali Poljske. Ko so državne službe in ko so se ljudje ukvarjali z epidemijo je vlada postopno, pa vendar očitno uvedla avtokratski način vodenja države in začela vzpostavljati državo po meri SDS, po meri Nove Slovenije, po meri novega SMC. Reševanje epidemije ni bila prioriteta te vlade, pa naj rečejo kar hočejo, ne na začetku, ne jeseni in niti ne danes. Cilj je jasen, z ustvarjanjem nereda in zmede v družbi ter stalnega zavajanja, z uničevanjem in poniževanjem temeljnih demokratičnih institucij, razgradnjo javnega sektorja, podrejanjem in uničevanjem neodvisnih medijev in negativno kadrovsko selekcijo želi vlada doseči, da nihče nikomur več na zaupa v tej državi. Ko bo država na dnu, požgana, če hočete, bo predsednik vlade lahko začel graditi krasen novi svet po lastnih željah, po podobi SDS in tudi Nove Slovenije, ki vse to prostodušno in zavoljo uresničevanja lastnih interesov dovoli oziroma podpira. Del te strategije rušenja naše države je tudi rušenje pravnega reda oziroma nespoštovanje Ustave in zakonov. V spominu ljudem najbolj ostaja nepreklicen odstop ministra Hojsa, ki pa se nikoli ni zgodil, ker predsednik vlade ni odprl kuverte z njegovim odstopom, kako znano, to njegovo odpiranje oziroma neodpiranje kuvert in s tem je predsednik Vlade takrat kršil 115. člen Ustave Republike Slovenije. Ampak Ustavo in zakone ta Vlada krši nenehno, brez slabe vesti, ampak ne pomotoma, načrtno jih krši po diktatu predsednika Vlade, ki verjame, da je s prevzemom oblasti državo in ljudi dobil v last. Enači oblast in last. Napaka. Motite se tukaj, moti se on, ki ga danes ni. Tukaj enačaja ni. V ustavni obtožbi predsednika Vlade smo v LMŠ navedli tri aktualne in konkretne kršitve Ustave in zakonov. Prvič. Predsednik Vlade z blokiranjem financiranja javne službe STA krši 3. in 20. člen Zakona o Slovenski tiskovni agenciji in 66. člen PKP 7, ki predpisuje obvezno financiranje STA ne glede na sklenitev pogodbe. Posledica tega kršenja je vladno izčrpavanje in posledica tega vladnega izčrpavanja je, da je STA na robu uničenja in potopa, zato danes STA pomagajo ljudje z donacijami, podjetja, novinarji, tuje tiskovne agencije. Kolegice in kolegi se sploh zavedate kako nenormalno je to. Kam nas je pripeljal predsednik Vlade s svojimi podpornicami in podporniki v Vladi in tem Državnem zboru? Kakšno ceno plačuje ta država samo zato, ker nekateri hočejo oziroma si želijo dokončati mandat? Financiranje javne službe STA ali katerekoli druge javne službe ni odraz dobre volje niti to ni usluga, pač pa je to zakonska dolžnost in zakon PKP 7 je decembra v tej dvorani pod Vlado Janeza Janše sprejel ta Državni zbor in šest mesecev ga ta Vlada ne zna, ne želi, noče uresničiti. In to je ta razlika med SDS in Novo Slovenijo na eni strani in nami v LMŠ na drugi. V LMŠ verjamemo v visoke politične standarde kar smo v našem mandatu tudi dokazali. Verjamemo v avtonomnost, v avtonomne, kakovostne in kredibilne medije, ki so pomemben del vsake zrele demokracije. V Vladi nasprotno verjamete, da sta država in oblast vaša last, s tem pa tudi mediji, vsi družbeni sistemi. Kakšen odnos do medijev ima ta Vlada, se kaže tudi v tem mesecu, ko je na javnem razpisu brez finančne podpore Ministrstvo za kulturo ostalo pet radijskih postaj posebnega pomena in vsi osredni dnevniki. Seveda pritožba ni možna. Podoben razkorak med LMŠ na eni strani ter SDS in NSi na drugi, je tudi pri spoštovanju neodvisnosti sodne veje oblasti. Pri tem delu se bom osredotočil samo na tožilce. V LMŠ se zavedamo kako pomembna je za demokracijo delitev oblasti. O tem so danes govorili tudi nekateri iz koalicije. Mi verjamemo, da razpršitev moči na zakonodajno, izvršno in sodno oblast prepreči nadvlado ene ideje ene osebe ene stranke ali ene veje oblasti, zato je še toliko bolj pomembno, da je tudi tožilstvo avtonomno pri svojem delu, a predsednik Vlade se ne da, sicer ne bi blokiral imenovanja državnih tožilcev in vladne seznanitve z dvema delegiranima evropskima tožilcema. Oba delegirana tožilca, ki sta bila izbrana na razpisu, izpolnjujeta vse pogoje in že šest mesecev, šest mesecev, pol leta čakata samo še na seznanitev Vlade, ne na imenovanje Vlade. Ne čakata na imenovanje Vlade. Ne čakata na izbor Vlade. Čakata na seznanitev Vlade in to od 26. novembra 2020. In na to seznanitev Vlade čaka tudi Evropsko javno tožilstvo, katerega glavna naloga je, da bo preiskoval goljufije z evropskimi sredstvi in čezmerne goljufije pri DDV. Evropska unija s temi goljufijami na letni ravni izgubi preko 50 milijard evrov. Res ne priznamo, da ta dva tožilca nista člana SDS kot na primer sodnika porotnika v Celju, ko sta želela odločati o sojenju proti predsedniku Vlade, ki je mimogrede tudi predsednik njune stranke. Se mogoče v tem skriva razlog zakaj Vlada ne prižge zelene luči dvema tožilcema, ki nista, kar je prav podrejena niti njen in še manj predsedniku Vlade. Naj vas mimogrede spomnim, da predsednik Vlade pri blokadi tožilcev krši 2., 39. in 135. člen Ustave ter tudi 3., 7. in 10. člen Zakona o državnih tožilcih. Če prav dva očitka kažeta na podrejanje vseh družbenih sistemov v državi pa tretji očitek iz ustavne tožbe, ki smo ga zapisali v LMŠ kaže na popolno nesposobnost predsednika Vlade in Vlade, da bi reševali kompleksne probleme, konkretno gre za reševanje oziroma kar ne reševanje epidemije in njenih posledic. Del tega je tudi organizacija cepljenja in nabava cepiv. Od lanske jeseni smo poslušali kako pomembno je cepljenje, da bomo lahko sprostili življenje v državi sprostili ukrepe a to so bile le besede. Vlada se je tudi na cepljenje pripravila enako slabo kot na drugi val epidemije in to kljub temu ali mogoče prav zato, ker je dobra dva meseca predsednik Vlade bil tudi minister za zdravje, ampak posledice so in bodo katastrofalne tako za ljudi kot za družbo. Strategija cepljenja se je v pol leta spremenila vsaj petkrat promocija je slaba, komunikacija nekonsistentna, aplikacija za naročanje na cepljenje je zaživela šele ta mesec spet pol leta po tem, ko seje že vse vedelo. Zmeda je popolna, cepiva ostajajo nekatera so celo zavržena. V decembru, ko je bil predsednik Vlade tudi minister za zdravje pa Slovenija ni izkoristila možnosti, da bi naročila dodatnih 900 tisoč odmerkov cepiva proizvajalcev Pfizer in Moderna. Predsednik Vlade je s svojim nevestnim ravnanjem v službi, hodi v službo ne tvita samo in to se preganja po 258. členu Kazenskega zakonika kršil 51. člen Ustave in 2. člen Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju. Spoštovane poslanke in poslanci, to so samo trije konkretni primeri kršenja ustave in zakonov, za katere je odgovoren predsednik Vlade in z njim tudi celotna Vlada ter podporniki v Državnem zboru, ki tej Vladi vse to povsem ne kritično omogočajo, dopuščajo, dovolijo. V razmerah, kjer je stopnja politične kulture visoka bi to bilo dovolj za padec Vlade. Pri nas pa večina že predolgo molči, se skriva in spreneveda. Danes v Državnem zboru ne odločamo sam o kršenju konkretnih členov Ustave in zakonov s strani predsednika Vlade, danes odločamo tudi o tem, v kolikor ustavna obtožba ne uspe sam verjamem, da bo ali ima ta Vlada v Državnem zboru 46 glasov ali več podpore. Ali večina v tem Državnem zboru podpira predsednika Vlade in Vlado pri rušenju države, njenih demokratičnih standardov, neodvisnih in avtonomnih institucij in pravne države. Ali večina podpira napade na medije ter politično podrejanje nadzorstvenih in represivnih organov, prevzemanje državnih podjetij, uničevanje javnega šolstva, javnega zdravstva, kulture in malega gospodarstva oziroma podjetništva. Po današnjem dnevu poti več nazaj ne bo. Tisti, ki bo glasoval za ustavno obtožbo, bo jasno pokazal, da verjame v demokracijo in pravno državo. Tisti, ki bodo glasovali proti ustavni obtožbi ali se bodo vzdržali oziroma skrili, pa bodo na drugi strani prav tako jasno pokazali, da jih nespoštovanje zakonov in Ustave ne moti, da to Vlado in vsa njena sporna ravnanja in dejanja podpirajo. Tega vam ne moremo prepovedati, niti vam tega ne želimo prepovedati, a naj jasno povem, po tem glasovanju se več nihče ne bo mogel skrivati in sprenevedati, črno na belem bo kdo je v tem Državnem zboru opozicija in kdo koalicija, ne besede, dejanja so tista, ki štejejo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednja bo mag. Bojana Muršič predstavila stališče poslanske skupine SD. Izvolite.
Hvala lepa, podpredsednica za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! V Sloveniji je in obstaja pomembno soglasje Ustava Republike Slovenije je družbena pogodba, ta določa način našega sobivanja, temeljne pravice in svoboščine ter na sploh delovanje naše države. Ustava je kompas ciljev in vrednot, ki določajo smer in podobo Slovenije. Resda se morda kdaj nismo strinjali kako posamične ustavne določbe uresničevati, a ne glede na naše različnosti je vedno obstajalo skupno prepričanje, da je očetom naše države pred skoraj 30-mi leti v Ustavo uspelo celostno umestiti temelje vrednote slovenskega naroda. Ustava nam jasno pove, da je Slovenija demokratična republika, v kateri ima oblast ljudstvo, da je pravna in socialna država, ki uresničuje politične, državljanske, socialne in druge človekove pravice. Da je samostojna država, a čvrst del Evropske unije, da je zvesta mednarodnemu pravu kot obvezi za mirno in spoštljivo sobivanje ljudi in narodov. V tej za našo državo najpomembnejši knjižici je jasno zapisano kaj smo in za kaj si prizadevamo, kako naj živi demokracija. Vsi smo zavezani, da Ustavo spoštujemo in uresničujemo, vsi, še posebej pa tisti, ki so od ljudi poklicani, da odločajo v njihovem imenu tam kjer je osredotočena največja politična moč. Ustava zato predvideva mehanizme kako zaščititi ustavne vrednote, demokracijo, človekove pravice in temeljne svoboščine prav pred ravnanje oblasti. Spoštovani! Socialni demokrati ocenjujemo, da je predlog ustavne obtožbe utemeljen. Zato smo odgovorni, da danes zaščitimo ljudi pred samovoljnim ravnanjem aktualne oblasti, kajti predsednik Vlade je kljub svoji prisegi kršil najmanj 15 členov Ustave, vključno s prvimi tremi, ki določajo, da je Slovenija demokratična republika, da je pravna in socialna država, da je država vseh državljank in državljanov, v kateri ima oblast ljudstvo. V teh treh členih je zapisano samo bistvo naše države, dejstva pa kažejo, da predsednik Vlade s svojimi dejanji ogroža prav to bistvo, med drugim človekove pravice, njegovo dostojanstvo in svoboščine. Predlog ustavne obtožbe jasno obrazloži, da je predsednik Vlade večkrat spodbujal k nestrpnosti s svojimi dejanji ali ne dejanji ogrožal javno dobro, ogrožal zdravje ljudi. K tem je potrebno dodati še spisek številnih kršitev zakonov, med drugim Kazenskega zakonika, Zakona o državnem tožilstvu, Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, Zakon o tiskovni agenciji. To jasno kaže, da imamo samovoljno oblast, ki se pri uresničevanju svojih političnih ciljev ne ozira na nič, ne na Ustavo, ne na zakone, še najmanj pa na ljudi. V 30. letih samostojne Slovenije smo doživeli že marsikaj. A še nikoli in nikdar nismo bili priča tako eklatantnim kršitvam Ustave s strani predsednika vlade in koalicijske ignorance ob tem in to v najbolj kriznem času po slovenski osamosvojitvi. Epidemija je v mnogih ljudeh prebudila najboljše. Tisoče zdravnikov, medicinskih sester, negovalk, trgovk, policistov, gasilcev je garalo noč in dan, da so pomagali drugim. Težki časi pa so v nekaterih prebudili najslabše. Kljub opozorilom vladajoča politika nadaljuje s teptanjem osnovnih vrednot naše družbe. Šlo je celo tako daleč, da so grobe kršitve postale vsakodnevna praksa vladajoče oblasti s predsednikom vlade na čelu, kar med ljudmi povzroča vse več nezadovoljstva in strahu. Ustavne obtožbe ne gre gledati zgolj kot političen dokument, temveč v dani situaciji največjo odgovornost parlamenta, da odločno zaščiti ustavni red Republike Slovenije. Zaščiti pred samovoljno in arbitrarnostjo aktualne vlade in njenega predsednika. Naj danes zmagajo argumenti in ne politični interesi. Naredimo kar je prav. Podprimo ustavno obtožbo in Slovenijo zaščitimo pred načrtnim uresničevanjem njenih temeljnih ustavnih vrednot. Socialni demokrati bomo v sled navedenega ustavno obtožbo soglasno tudi podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Levica bo predstavil gospod Luka Mesec. Izvolite.
Hvala lepa in lep pozdrav! V nedeljo je bila objavljena javnomnenjska raziskava, ki je pokazala, da ta vlada beleži rekordno nizko podporo med javnostjo, slabšo za kakšno desetinko odstotne točke je imela samo še vlada Mira Cerarja tik preden je odstopila. To ni naključje. Vsi lahko vidimo in 70 % ljudi se verjetno najbrž strinja, da je Slovenija v tem trenutku na najnižji točki v zadnjih 30. letih. Najnižji točki v zadnjih 30. letih, ki smo jo dosegli zaradi kombinacije oblastnih apetitov, nesposobnosti in objestnosti ljudi, ki so pijani od oblasti in se pri 60. in več letih obnašajo kot nekakšni postarani najstniki in ne izkazujejo niti minimalnih standardov, kaj šele kakršnekoli odgovornosti do funkcij, ki jih opravljajo ali do svojih državljanov. Zanimiva ironija, ampak najbrž ni čisto naključje, ko sem danes zjutraj si poskušal pri pisanju stališča pomagati z elektronsko verzijo slovenske ustave mi je spletna stran, kjer je ustava objavljena, pisrs.si, me je preusmerila na stran Oprostite.gov.si, na kateri je pisalo namesto Ustave, spletna vsebina, ki ste jo zahtevali trenutno ni dosegljiva, se opravičujemo. Tukaj smo. Ni ustavnega načela, ki ga ta vlada v zadnjih mesecih še ne bi pohodila. Ni demokratične varovalke, ki se ji ta vlada ne bi posmehovala. In ni demokratičnega standarda, ki bi ga bila ta vlada ali njeni najvidnejši predstavniki pripravljeni upoštevati. To so razlogi zakaj smo se v opoziciji odločili, da sprožimo po 109. členu Ustave ustavno obtožbo zoper predsednika vlade, ki je, seveda, resna stvar. Gre namreč za to, da predlagamo državnemu zboru, da predlaga Ustavnemu sodišču, da se zaradi hujših kršitev Ustave in pravnega reda v Sloveniji predsednika vlade razreši. To je orodje opozicije, ki se uporabi v skrajnem primeru, in primer je skrajen, uporabljamo ga pa z vso resnostjo. A pojdimo lepo po vrsti, kje so problemi. Najprej, tožilstvo in sodniki. Veliko je bilo v prejšnjih stališčih že povedanega o tem, kako Vlada blokira imenovanje delegiranih državnih tožilcev; kako mora Evropska komisija apelirati na Vlado, naj vendarle odpravi blokado imenovanja delegiranih evropskih tožilcev; kako se pritiska na sodnike, na primer, na tiste, ki so razsodili, da v transparentih »smrt janšizmu« ni grožnje s smrtjo, kar absurdno trdi predsednik Vlade; kako se diskreditira sodišča ali pa Ustavno sodišče vsakič, ko to razsodi na način, ki ni po volji Vlade. Nič od tega ni novo ali presenetljivo. Za vse tiste, ki delovanje stranke SDS spremljamo in poznamo že nekaj časa, so stvari precej jasne – gre za edino stranko v parlamentu, ki se spotika ob imenovanje sodnikov, kadar imamo to na dnevnem redu tu. Vsi ostali se zavedamo, da je to prežitek, ostalina nekega reda; da smo praktično edina država v Evropi, ki še v parlamentu potrjuje sodnike. Edina stranka, ki to izkorišča in se gre lov na čarovnice, kadar jim kakšen sodnik politično ni povšeči, je SDS. Hkrati je to edina stranka, ki je, kako bi rekel, premogla dovolj objestnosti, da se je postavila pred sodišče in protestirala, in to več mesecev zaporedoma. Si predstavljate, da bi si kdorkoli z leve ali sredine dovolil kaj takega? Si predstavljate, da bi si kdorkoli v kakšni drugi evropski državi dovolil kaj takega? Seveda se take stvari dogajajo, ampak ponavadi v kakšni Belorusiji ali pa kakšnem drugem režimu, ki vam na jeziku ni všeč, v resnici pa posnemate vse njegove momente. Potem imamo tu medije. 1. člen ustave pravi: »Slovenija je demokratična republika.« To je, naj bi bil temeljni kamen te države in ureditve, v kateri živimo. In ne boste našli političnega teoretika, ki se ne bo strinjal s tem, da so temelj demokracije svobodni mediji, ki omogočajo svobodno javno razpravo. Kako se obnaša ta oblast do medijev: novinarke, ki jim niso všeč, razglašajo za prestitutke; medije, ki jim niso všeč, pa naj gre za največje nacionalne medije na čelu s STA, ki je, hočete nočete, eden od temeljev slovenske državnosti, ali RTV, ki jo boste razglasili za lažnive. Niste edini v zgodovini, vemo, kdo je medije razglašal za »lügenpresse«, lepe zgodovinske prakse posnemate. In pri tem se ne smemo slepiti, tu ne gre za nikakršno uravnoteženje prostora ali pa kaj podobnega, o čemer blebetajo Janez Janša in njegovi podaniki. Tu gre za tisto, čemur Janez Janša s svojimi besedami pravi, »najprej diskreditacija, potem likvidacija«. In likvidacijo že vidimo. Prišli smo do točke, kjer moramo – pazite – za Slovensko tiskovno agencijo, za medij v državi, ki ima po zakonu in funkciji že 30 let od osamosvojitve naprej nalogo, da zbira informacije, ki jih potem pri proizvodnji novic uporabljajo vsi ostali mediji, za ta medij smo morali prejšnji teden ali dva tedna nazaj zbirati dobesedno solidarnostno podporo po 5 evrov, da lahko ta medij preživi. Tu smo, do te točke ste nas pripeljali. In vi temu pravite normalno stanje. Dalje, civilna družba in protesti. 42. člen ustave pravi: »Pravica do zbiranja in združevanja, do javnih zborovanj je ustavna norma.« Absolutno, v tretjem odstavku tega člena piše, da so dopustne zakonske omejitve teh pravic, če to zahteva varstvo pred širjenjem nalezljivih bolezni. Ampak vi zatirate kakršnakoli javna zborovanja ali proteste že eno leto, ne glede na to, kakšno je virološko stanje v državi, in ne glede na to, da so znanstveniki po svetu že zdavnaj povedali, da za okužbo na prostem praktično ni nevarnosti. Nemška znanost je soglasna – 0,1 % možnosti za okužbo obstaja na prostem. Pa smo kljub temu v petek videli pogrom nad protesti in ves čas smo lahko spremljal dvojne standarde. Medtem, ko smo lahko normalno obiskovali, recimo, ljubljansko tržnico, pa je bilo tam par 100 ljudi, mogoče celo tisoč kdaj, to ni bil problem, problem pa je bil, če si se pridružil gručici petih ljudi, ki je držala transparent pred parlamentom. Takrat si pa sto po sto dobil kazen in to ne majhno. Ljudje dobivajo po 400 evrov takole, 800 evrov tam [[…]]Dijak v Mariboru, ki je govoril na protestu, kjer so zahtevali odprtje šol, je dobil kazen do potencialne višine 4 tisoč evrov in je zdaj zaradi tega pred sodiščem. Pa lepo vas prosim! Tudi pravico do zborovanj in protestov, ki je temeljna ustavna demokratična pravica, ste uspeli spravit do točke, ko ta ni več samoumevna, ampak si je ne bomo pustil vzet. Potem imamo načelo zakonitosti pravne države. Tukaj je tudi zanimiva zgodba. Mi smo trenutno daleč od tega, da bi ta država še lahko veljala za pravno. Imamo neko kliko na oblasti, ki si lahko dovoli vse, imamo vse ostale, ki smo že eno leto podvrženi povsem arbitrarnim poskusom delegiranja zakonov, norm, določb in na koncu koncev tudi kazni. Če dam primer, ki sem ga že enkrat uporabil. Minister za notranje zadeve, Hojs, je v parlamentu mirno snel masko, ker je rekel, brez nje ne morem dihat. Je dobil kazen? Ni dobil kazni. Vladni govorec Jelko Kacin je malo da ne pred kamero si snel masko, potem pa šel pred kamero, pa je rekel, no pojdimo se malo hecat. Je dobil kazen? Ni dobil kazni. Milan Krek, šef Nacionalnega inštituta za javno zdravje, je šel mirno, takrat, ko smo vsi moral nosit maske, pač »tankat« brez, pa je rekel, ja, malo sem pozabil. Je dobil kazen? Ni dobil kazni. Kdo je pa dobil kazen? Kazen je dobila družina, ki je jedla rogljič zunaj. Kazen je dobil tisti revež, ki je med razvažanjem Wolta se usedel na stopnice ljubljanske stolnice in pojedel burek. Ti so pa dobil po 400 evrov kazni. In sem vprašal takrat predsednika Vlade, kako komentira te dvojne standarde. Je rekel, ja, niso nosil mask. Niso nosil mask, kazni so upravičene. Pa še vedno ni pokazal, kako se je burek na prostem, z masko, da se razumemo. To je samo ilustracija za to, kako bo izgledala ta država, če to Vlado pustimo, da opravi svoje. Imeli bomo ljudi, ki jim bo dovoljeno vse, ki bodo živeli tudi nad zakonom, nad Ustavo in če hočete, nad Bogom in vse ostale, ki bomo podvrženi pač neki arbitrarnosti, preganjanju, diskreditacijam, diskvalifikacijam in mogoče tudi političnim likvidacijam. V tak svet nas peljete. Potem imamo tukajle, v zaostrovanju, zadnje čase beremo, da naj bi se kakšno politično stranko kar prepovedalo. To nas tudi ne preseneča, ker to so stare poteze avtoritarnih voditeljev po celem svetu, zgodovina jih je polna, ko ti zaradi nesposobnosti stvari začnejo uhajat iz rok, ko se ti koalicija krha, ko v parlamentu nimaš več zagotovljene večine, ko vsi vidijo tvojo nesposobnost, ko zaradi Covida umre 4 tisoč ljudi, ko vsi vidijo, da rušiš ustavni red, ko ti 70 % javnosti nasprotuje, narediš kaj? – Začneš iskat grešne kozle, začneš iskat notranje sovražnike, začneš razglašat civilnodružbene organizacije za peto kolono [[?]] , začneš naprtovat opozicijskim strankam, da delujejo protiustavno in začneš strašit z državljansko vojno. Tako vi delate, pa niste prvi, ki tako delate. Malo si preberite zgodovino 20. stoletja, pa boste našli en kup takih žalostnih zgodb, ampak brez skrbi, mi predobro poznamo to zgodovino, predobro vemo, kako je izgledala zgodnja Dučejeva [[?]] Italija, predobro vemo, kako je izgledala Nemčija leta 1933, predobro vemo, kako je izgledala Salazarjeva Portugalska, kako je izgledala Frankova Španija ali pa, če hočete, kako danes izgleda Orbánova Madžarska ali pa Lukašenkova Belorusija, da bi vam dopustil, da boste to naredil tudi v Sloveniji. Ne boste, ne boste, ne glede na izid ustavne obtožbe danes, vam pa povem to, da za to, kar opisujem, nikakor ni kriv en človek, tisti, ki trenutno zaseda položaj predsednika Vlade. Za to je krivih tistih 46 plus nekaj ljudi, ki temu človeku omogočate, da počne kar počne. Da sesuva medijski prostor, da si posluša podrediti sodstvo, da si je praktično že podredil policijo, da bi radi poslušali prepovedati javno zborovanja civilne družbene organizacije, preganjati kulturnike in sedaj po novem bi tudi opozicijo to vse vi omogočate in vas tako imenovana bivša sredina gledam, vsa gledam. Vi ste tisti, ki to omogočate in če ne danes bo slej ali prej prišel kakšen drug lep sončni dan, ko boste morali za te svoje poteze prevzeti odgovornost pred samim sabo pred ljudmi, ki so vas izvolili in konec koncev tudi pred zgodovino. Vi ste tisti, ki ste omogočili, da ste potegnili Slovenijo v zadnjih 30. letih v stanje, ki ga bomo še leta popravljali. Ta država je po vaši zaslugi se bom grdo izrazil za konec razštelana. Hvala lepa. V Poslanski skupini Levica bomo seveda ustavno tožbo podprli.
Hvala. Naslednji je na vrsti gospod Jožef Horvat predstavil bo stališče Poslanske skupine NSi. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovana gospa podpredsednica Državnega zbora. Drage kolegice, dragi kolegi! Poslanci Državnega zbora smo skoraj 2 meseca nazaj prejeli predlog ustavne obtožbe predsednika Vlade Republike Slovenije pred Ustavnim sodiščem, ki so jo podpisali in vložili poslanci leve opozicije. Pri ustavni obtožbi pred Ustavnim sodiščem oziroma pri tako imenovanem [[nerazumljivo]]gre za zelo resen ustavno pravni instrument, ki ga ne gre uporabljati zlahka. V Novi Sloveniji smo tako stališče izrazili že večkrat v preteklosti tudi, ko smo bili del opozicije. Inštrument ustavne tožbe pred Ustavnim sodiščem ni klasičen instrument politične boja kot morda velja za interpelacijo ali konstruktivno nezaupnico. Pri ustavni obtožbi gre za ugotavljanje zelo hudih kršitev zoper ustavno pravno ali državno ureditev ter poleg politične odgovornosti predstavlja tudi posebno obliko kazenske odgovornosti. Ob pogledu na predlog ustavne obtožbe predsednika Vlade, zaradi domnevnih kršitev zakona in Ustave, ki jo imamo danes na mizi pa je povsem jasno, da gre le za novi poizkus političnega obravnavanja, ki sledi nedavno spodleteli konstruktivni nezaupnici. Ne samo, da Vlada dela zakonito in v skladu z Ustavo Vlada poleg tega dela zelo učinkovito in kar je nepomembneje v korist vseh državljank in državljanov. To nam s pogledom v oči govori velika množica državljank in državljanov, ki pa nikoli ne dobijo ponujenega mikrofona. Ta Vlada je svoj mandat začela v hudih kriznih razmerah takrat ni bilo nikogar, ki bi vladal. V Državni zbor je prvi paket pomoči ljudem in gospodarstvu prineslo v sto urah od prisege. V teh okoliščinah je pripravila 8 interventnih zakonskih paketov za soočanje s Covid-19. Ne trdimo, da so bili predlogi idealni, ne trdimo, ampak rezultatov ni mogoče zanikati. Priprave na predsedovanje Republike Slovenije Svetu Evropske unije so v polnem zamahu. Intenzivnost diplomatske dejavnosti je na rekordno visoki ravni. Slovenija je sprejeta v Evropski uniji, je cenjena končno. Končno se njena beseda sliši in je upoštevana, ker prej se njena beseda ni slišala in sedaj nekaj rezultatov o ukrepih, ki sem jih omenjal. Vpad gospodarske aktivnosti pri nas v višini 5,5 % BDP v lanskem letu je bil bistveno nižji od napovedi hkrati pa tudi nižji od povprečja držav evrskega območja, kjer je bilo povprečje upada 6,6 % BDP. Evropska komisija za Slovenijo v letu 2021, napoveduje precej nadpovprečno gospodarsko rast in sicer v višini 4,9 % BDP. V letu 2022 je napoved 5,1 % BDP. Iz tega izhaja, da se Slovenija prebija prvo četrtino najuspešnejših držav Evropske unije. Brezposelnost v višini 4,8 % je bila v marcu med najnižjimi v Evropski uniji kjer je povprečje sicer znašalo 7,3 %. Vlada je z ukrepi pomagala ohraniti 300 tisoč potencialno izgubljenih delovnih mest. Še nekaj številk, ki pa terjajo zahvalo slovenske politike naših podjetnim in racionalnim in marljivim državljankam in državljanom, ki jim je ta točka dnenega reda ravno toliko pomeni kot lanski sneg. Poglejmo. Po preliminarnih podatkih so davčni prihodki v obdobju januar – april 2021, večji za 15,7 % glede na lansko obdobje in za 5,4 % glede na leto 2019, ko nismo imeli krize. Po preliminarnih podatkih FURS so bili prihodki iz naslova DDV v mesecu aprilu 2021 višji za skoraj 97 % glede na lanski april in za 27,1 % višji glede na april 2019, ko nismo imeli epidemije. Proračunski presežek v mesecu aprilu je dobrih 40 milijonov evrov. To so številke, ki kažejo na optimizem. Med ključnimi ukrepi so bili subvencioniranje čakanja na delo in krajšega delovnega časa, nadomestila delavcem, ki zaradi varstva otrok ali višje sile ostajajo doma ter povračila nadomestil v času karantene. Samo v ukrep čakanja na delo in skrajšanega delovnega časa je bilo vključenih več kot 260 tisoč ljudi. Za vse ukrepe na trgu dela smo doslej namenili več kot 580 milijonov evrov. Ob povišanju minimalne plače v skladu s že veljavnim zakonom je Vlada priskočila na pomoč tudi gospodarstvu oziroma delodajalcem ter zagotovila pomoč s prevzemom dela bremena o povišanju minimalne plače. Ukrep je uveljavljajo več kot 8 tisoč 200 delodajalcev. Če Vlada tega ne bi naredila, bi imeli sindikalne proteste. Zdaj, ko pa je Vlada pomagala pri izplačilu z zakonom določene minimalne plače, pa bomo imeli sindikalne proteste. Velja spomniti, da so bili poenostavljeni tudi postopki prijave dela na domu. Sprejeti in izplačani so bili številni solidarnostni dodatki za različne skupine prebivalstva, starejši, družine, samozaposleni, študentje. Uvedeno je bilo dodatno nagrajevanje delavcev, ki delajo neposredno z ljudmi okuženimi s COVID-19. Za upokojence je poleg rednega usklajevanja pokojnin ter rednega dodatka Vlada dvakrat namenila solidarnostni dodatek, obakrat v višini 70 milijonov evrov. Ne smemo pozabiti niti na izredno uskladitev pokojnin decembra lani za 2 %, kar v skupni višini pomeni približno 94 milijonov evrov na letni ravni. Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve problematiko oskrbe starejših samo v času ministrovanja Janeza Ciglerja Kralja namenja 5-krat več evropskih in drugih javnih sredstev kot v času katerekoli Vlade od leta 2008 naprej. Samo za gradnjo petih novih domov za starejše in dokončanje dveh obstoječih je zagotovljenih skoraj 30 milijonov evrov v sprejetem proračunu Republike Slovenije. 26 milijonov evrov se zagotavlja za dodatne zaposlitve v socialno-varstvenih zavodih, sredstva za izpad dohodka, domom starejših občanov zaradi praznih postelj, povrnjena sredstva za obvezno zaščitno opremo kakor tudi za vzpostavitev zunanje rdeče cone ter za izplačilo dodatkov zaposlenim. Na tem mestu velja spomniti, da je bil zadnji dom za starejše iz proračunih sredstev zgrajen leta 2005. Bili smo takrat zraven. Vse do aktualne Vlade se je vprašanje oskrbe starejših nehumano ignoriralo. Ta Vlada se zaveda tudi pomena spodbudne družinske politike. V času ministrovanja Janeza Ciglerja Kralja je za družinske ukrepe zagotovljenih največ sredstev v zadnjih osmih letih, kar cirka 600 milijonov evrov letu 2020. Ta vlada se zaveda, da je najboljša socialna politika tista politika, ki ustvarja nova dobro plačana delovna mesta. Pa tisto šolstvo, ki usposablja mlade za uporabo dostopnega znanja. In družinam naklonjeno okolje. Brezposelnost je pravkar padla po 78 tisoč. Vlada se v tem mandatu drži gesla »gradimo Slovenijo«. Za infrastrukturo se namreč prvič v zgodovini v proračunu namenja več kot milijarda evrov sredstev. Lani je bil sicer dosežen tudi najvišji delež črpanja EU sredstev finančne perspektive 2014-2020 glede na načrtovana sredstva, in sicer 90 %. Počrpanih je bilo več kot 101 milijon evrov od 112 načrtovanih. V času ministrovanja Jerneja Vrtovca se je za boljšo pretočnost in večjo varnost končno uveljavila prepoved prehitevanja težkih tovornih vozil na avtocesti A1 v dnevnem času. Končno se uvajajo tudi e-vinjete. Velja omeniti tudi pridobitev zemljišč za razvoj Luke Koper, izgradnjo daljnovoda Cirkovce-Pince, prvo lopato tretjo razvojne osi v Gaberkah, podpis memoranduma o soglasju v zvezi z gradnjo potniškega centra Ljubljana. Končno se je začela tudi gradnja drugega tira. Vladna novela zakona o prevozih v cestnem prometu, ki je v državnem zboru že prestala obravnavo na Odboru za infrastrukturo končno odpira vrata tudi oblikam, novim oblikam prevozov s pomočjo digitalnih platform, Hesh Tech pametna Slovenija. Nimam na razpolago dovolj časa, kolegice in kolegi, da bi našteval še številne infrastrukturne projekte, ki se odvijajo na različnih koncih naše države. Sicer pa državljani vedo najbolje kje in kaj se gradi. Slovenija na evropski ravni beleži rekorde v rasti gradbeništva. Slovensko vojsko se je v času prejšnjih vlad dolga leta zanemarjalo. Vrstile so se negativne ocene, kadrovski trendi so bili slabi. V času te vlade in obrambnega ministra Mateja Tonina so se negativni kadrovski trendi končno obrnili. Odpravile so se nekatere birokratske ovire. V javnosti se je povrnil ugled Slovenske vojske. Dvignil se je status slovenskega vojaka po 45. letu. Zahtevano dvotretjinsko večino je bila sprejeta novela zakona o obrambi, kar so pripadnice in pripadniki Slovenske vojske čakali več desetletij. Ministrstvo je med drugim pripravilo privlačen prenovljen koncept prostovoljnega služenja vojaškega roka, ki je odličen porok za nadaljevanje dobrih kadrovskih trendov tudi v prihodnosti. Ta vlada dela vse, da bi Slovensko vojsko modernizirala. Tega pa ne bomo mogli izvesti, če v vojsko ali bolje rečeno za našo varnost, ne bomo vlagali tudi več denarnih sredstev. Na predlog vlade je bil v državnem zboru sprejet zakon o zagotavljanju sredstev za investicije v Slovenski vojski v letih 2021-2026. S tem se je prekinilo obstoječe večletno protiustavno stanje v katerem Slovenska vojska po domačih in mednarodnih strokovnih ocenah v nasprotju s 128. členom Ustave ni bila sposobna zagotavljati obrambe Slovenije na njenem teritoriju. Temu je dalo potrditev tudi Ustavno sodišče ter zavrnilo utemeljitve leve opozicije na čelu z Lukom Mescem. Ustavno sodišče je s tem mimogrede zavrnilo tudi navedbe iz točke 5 ustavne obtožbe, ki jo danes obravnavamo. Pitna voda. Gospe in gospodje, je čas leporečenja levih vlad in je čas izvajanja projektov za vodooskrbo pod vodenjem te vlade. Končno, končno se zaključuje tudi gorički vodovod oziroma pomurski vodovod in končno bo Goričko tudi v času te vlade dobilo pitno vodo. Končno. Ker letos praznujemo, kolegice in kolegi, 30. obletnico nastanka naše države velja spomniti tudi, da je vlada v državni zbor vložila novelo zakona o posebnih pravicah žrtev v vojni za Slovenijo 1991. Zakon prinaša odškodnine otrokom, zakoncem in staršem slovenskih junakov, ki so dali življenja za našo Slovenijo. Mnenje [[nerazumljivo]]Kolegija predsednika Državnega zbora je leva opozicija pri glasovanju o postopku odrekal podporo hitri obravnavi zakona, ki je čakal 30 let. Naj razume kdor more. Ta Vlada je v parlamentarno zakonodajno proceduro že vložila tudi paket zakonov za davčno razbremenitev. Naši davkoplačevalci so predlogo čakali na resno zmanjšanje njihovih bremen. O čem govorim? Govorim o tem, da se bo konkretno zvišal letni dohodek državljanke oziroma državljana. Govorim o Zakonu o dohodnini, in sicer, če bo sprejet bo že v letu 2022 ob dvigu splošne olajšave pri povprečni plači državljanka oziroma državljan zaslužil 260 evrov več, govorim za tiste, ki imajo povprečno plačo. V letu 2023 520 evrov več, v letu 2024 780 evrov več in v letu 2025 1000 evrov več. Če tega ne naredimo bomo v naslednjih letih izgubili še več mladih izobraženih ljudi, zapustili bodo Slovenijo. Na letni ravni zapusti Slovenijo približno 15 tisoč ljudi, ampak nekateri si to očitno želijo in to pospešujejo in javno nasprotujejo davčni razbremenitvi. Zgleda, da je to možno samo v Sloveniji. Po vladnem predlogu bi se povišalo tudi olajšave za podjetja, ki na prakso sprejmejo vajence ali zaposlijo mlade, uvedlo olajšave za zaposlovanje oseb s poklicem v primanjkljaju ter olajšave za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda. Kolegice in kolegi, gospe in gospodje, v času, ki je danes na voljo, lahko naštejmo zgolj nekaj uspehov te Vlade v 14-mesečnem delovanju. Vlada ob svojem prizadevanju za boljšo Slovenijo seveda upošteva slovenski pravni red, še bolj pomembno pa je, da ta Vlada s svojim delom dokazuje, da slovensko ustavo, slovenske zakone ter tudi slovensko državo ne le upošteva, ampak tudi spoštuje, nad tem budno bdi tudi Ustavno sodišče. Predlagane ustavne obtožbe v Poslanski skupini Nove Slovenije zato ne bomo podprli. Hvala lepa za vašo pozornost.
Hvala lepa. Še kot zadnji bo stališče Poslanske skupine SMC predstavil gospod Gregor Perič. Izvolite.
Hvala, spoštovana podpredsednica. Kolegice in kolegi! Državni zbor bo danes odločal že o 7. predlogu ustavne obtožbe zoper predsednika Vlade. Opozicijske stranke mu očitate kršenje več členov Ustave in zakonov, kar 9 ur razprave pa bom posvetili temu ali si je Vlada zares prisvojila vse pristojnosti upravljanja z epidemijo covid-19 in temu ali res ni naročila vseh cepiv proti covidu-19. med očitki se najdejo tudi pritiski na medije in tožilstvo in še bi lahko naštevali, pa boste to tako ali tako storili predlagatelji ustavne obtožbe. Je pa res, da dejstva govorijo tudi drugo zgodbo. Razmer, ki so nastopile pred več kot letom dni, si nismo ne zamislili, niti jih nismo pomagali ustvariti, zato tudi računa zanje nismo želeli ponižno vzeti in čakati na miloščino dotedanjih političnih partnerjev, pač pa smo v SMC sprejeli odgovornost in sedli za mizo s tistimi, ki so imeli pogum, da zagrizejo v težek in kot vidimo danes tudi dolgotrajen problem imenovan epidemija. Soočili smo se s situacijo, ki je kompleksna in za njo žal ni enostavnih odgovorov, zato tudi ne smemo prezreti odziva vlade na ohranjanje zaposlovanja in pomoč gospodarstvu, kar je bilo naslovljeno v vseh protikoronskih paketih. Pomembno je predvsem to, da bo gospodarstvo iz te krize izšlo trdnejše in odpornejše. Ob abstinenčni kriz in vseh mogočih poskusih nekaterih opozicij za rušenje te Vlade, pa v tem trenutku ne moremo več mimo dejstva, da gre za politično motivirana dejanja, željo po ustvarjanju nekega političnega konflikta oziroma krize in predvsem za obžalovanje, da so pred dobrim letom prepustili oblast nekomu drugemu. Vse to pa se dogaja na plečih državljank in državljanov. Nedavno smo bili priče celo temu, ko opozicija kljub številnim dobrim zakonom ni želela potrditi niti dnevnega reda seje, račun pa zopet izstavila ljudem, tistim, ki zaradi takšnih in podobnih manevrov ostajajo potem brez vsega. In če se kdo v tej državi obnaša destruktivno, ste to predvsem tisti, ki s svojimi dejanji delite ljudi, ustvarjate politično krizo in rušite vse, kar je bistvenega pomena za izhod iz te krize. In to ste počeli in še počnete, medtem ko drugi delamo, ko se trudimo, da cene za vse to ne bodo plačali naši državljani, ki ne smejo biti v vsem tem zgolj neke številke ali pa figure na neki politični šahovnici. Državljani smo v končni fazi mi vsi, vi, jaz, naše družine, naši prijatelji in v končni fazi naša država. Misliti moramo predvsem na to, kaj je dobro za ljudi, in ne kaj je dobro za nas, politike, ne glede na spekter. Zato je za nas v SMC tisto, kar šteje, predvsem izkušnja ljudi, ki pa je, na žalost, povsem drugačna od izkušenj tistih, ki v hramu demokracije ustvarjate neke krizne razmere v politiki. Težava ljudi niso taki ali drugačni zapisi na družbenih omrežjih, niso vse zahteve po sklicih sej in politične igre praktično brez meja. Njihov vsakdan, torej vsakdan ljudi, je povsem drugačen, njihov boljši jutri pa zaradi nekaterih ne nosi optimistične napovedi. Vsem nam bi v tem trenutku morali biti prioriteti stabilnost in zanesljivost. Če pa je za vas v času še vedno negotovih razmer edina prava pot rušenje te Vlade, smo v SMC prepričani v drugačen odgovor, in to je še vedno sodelovanje. Kljub razlikam dokazujemo, da s pravimi in dobrimi nameni lahko sodelujemo še tako različne stranke. Pred nami in našimi resornimi ministrstvi so številni projekti, ki bodo pomenili nova delovna mesta in razvoj številnih področij. Pred nami je predsedovanje Evropski uniji in Slovenija mora dokazati, da smo stranke kljub razlikam sposobne najti skupne poti in cilje. Bolj kot vsi očitki v ustavni obtožbi si grajo zaslužijo tiste politične stranke, ki so povsem neodgovorne v tem, da veliko zahtevajo, malo pa so za to pripravljene tvegati in še manj dati. Ljudem to, da devet ali več ur v Državnem zboru razpravljamo o ustavnih obtožbah, interpelacijah in konstruktivnih nezaupnicah, ne bo prineslo nič kaj bistveno koristnega. To so sicer legitimne poteze opozicije, ki pa v teh časih dišijo prej po nečem drugem. Na vsak način se namreč poskuša ustvarjati vtis, da ta Vlada ne dela dobro, kar pa je po naši oceni neresno in nezrelo. In medtem ko je nekaterim glavno vodilo ustvarjanje politične krize, smo v SMC vez med politiko in gospodarstvom. Tista vez, ki bo preprečila zlom gospodarstva in predvsem ohranila čim več delovnih mest. Naše skupno delo je bilo v zadnjem letu bistveno zaznamovano s potekom epidemije in zahtevnimi okoliščinami, v katerih je bilo treba vlagati izjemne napore, da smo pri vitalnosti ohranili vse ključne družbene podsisteme. O tem priča tudi dejstvo, da je Evropska komisija v spomladanski napovedi še izboljšala obete letošnje gospodarske rasti za Slovenijo. S tem se Slovenija, kar se tiče stopnje brezposelnosti, prebija v prvo četrtino najuspešnejših članic Evropske unije. Ampak za to smo morali nekaj narediti, za to smo morali sprejemati premišljene ukrepe in pomoči za gospodarstvo, za to smo morali sprejeti odgovornosti, tudi za ceno manjše politične všečnosti. In vse to med tem, ko ste nekateri v politiki razmišljali samo o napakah Vlade in o tem kako Vlado zrušiti. Vlada je od začetka izbruha epidemije sprejemala protikoronske pakete, ki so bili namenjeni predvsem ljudem, obvladovanju virusa in preprečitvi njegovih posledic. V SMC ves čas odgovorno skrbimo za to, da se sprejemajo dobri in učinkoviti ukrepi, saj se moramo zavedati, da ne govorimo le o kratkoročnih temveč tudi o dolgoročnih posledicah, ki jih prinaša epidemija. Pred nami so številni izzivi, zato je še toliko bolj pomembno, da nadaljujejo kar se da enotni. Ideološko kreganje ne bo postavilo kruha na mizo. Če v opoziciji želite, se lahko kregate še naprej, mi pa bomo predvsem delali. Na te igrice ne pristajamo in menimo, da je bilo več kot dovolj. Bistveno je, da se politika umiri in začne sodelovati. Prepričani smo, da si ljudje želijo mirnega in stabilnega političnega okolja, na odgovornih položajih pa ljudi, ki jim lahko predvsem zaupajo. Ljudi, ki ne seštevajo le političnih točk, temveč se namesto v politično raje podajo v razvojno fronto. Zaradi vseh navedenih dejstev po mnenju Poslanske skupine SMC ustavna obtožba, ki ste jo spisali, nima niti ustreznih temeljev in niti vsebine in zardi tega predloga ustavne obtožbe ne bomo podprli. Hvala lepa za vašo pozornost.
Hvala lepa. S tem smo zaključili s predstavitvijo stališč poslanskih skupin in prehajamo na razpravo poslank in poslancev o predlogu obtožbe. Prvi je besedo želel predlagatelj, gospod Jani Möderndorfer. Izvolite.
Hvala lepa. Seveda bom krajši, kot si nekateri predstavljajo, z enim preprostim razlogom, ker želim, da se razvije debata o tej ustavni obtožbi. Ampak ne glede na to bo treba par stvari razčistiti preden gremo v to razpravo. Spoštovane kolegice in kolegi! Danes ni čas, da se nekateri že pripravljate na volitve, čeravno vam ponujamo to možnost, vendar vi pravite, da morate in da imate ogromno še dela, vendar imam občutek, da se kar naprej hočete samo še hvaliti koliko denarja ste že razdelili, kaj vse ste postorili in kakšno vizijo imate, da boste to naredili še naprej in da boste tako tudi delovali. Nič narobe. Potem raje pripravite novo točko in se bomo pogovarjali o tem. Danes imamo ustavno obtožbo predsednika Vlade, ne ministrov. Predsednika Vlade. Govorimo samo o njem. Jaz nisem kriv, če se je odločil, da predsednika Vlade ne more v Evropi nadomestiti nihče. Kot veste, ga lahko, kadarkoli. In vsak predsednik Vlade, vsak, so mu najprej domača vprašanja na prvem mestu in ko pride do ustavne obtožbe, bi moral predsednik Vlade tam sedeti na tistem stolu, vsaj na začetku, tako kot je bila do zdaj v 30. letih praksa, ampak kot temu vidimo, ne bo. Ne bom komentiral posameznikov, ki so v svojih stališčih na dolgo in široko razpravljali o stvareh, ki pravzaprav niso niti povezane z ustavno obtožbo. Bom pa se odzval na nekatere seveda pripombe in stališča, pa bom začel od zadaj. Namreč veste, drži, koalicija si ni izmislila COVID-19 in pandemije, ampak si je tudi opozicija ni. Še manj, pa očitati opoziciji, da ustvarja krizo v državi, je pa približno tako kot da rečeš, da ima pravzaprav tudi opozicija izvršno vejo oblasti pod kontrolo in v bistvu izvaja vladanje v tej državi. Če kdo in če kdaj je samo predsednik Vlade tisti, ki ima vse vzvode moči, da lahko preseka ta gordijski vozel te politične krize. Kar se tiče samih groženj in pa obtožb, češ kako so člani SDS pod krizo oziroma napadi posameznikov, in da jim grozijo z različnimi nalepkami. Oprostite, saj imate izvršno vejo oblasti pod rokami. Predsednik Vlade obvladuje tožilce, obvladuje policijo, preganjajte za kazniva dejanja nekoga, ki to počne. Ampak danes je ustavna obtožba, danes govorimo o predsedniku Vlade, Janezu Janši, ki je kot sem povedal načrtno in naklepno, načrtno in naklepno kršil Ustavo in zakone. Vsaj na treh področjih ne izpodbitno. In ta debata lahko pokaže ali mislimo to spremeniti in kar je najbolj pomembno na koncu se bomo odločali in verjamem, da se nimate česa bati glede na to, da ste prepričani v nedolžnost svojega predsednika Vlade, da pravzaprav bo enako storilo tudi Ustavno sodišče. Nismo mi tisti, ki bomo presojali in na koncu odločili ali je temu res tako ali ne tega se zavedamo zagotovo pa je tisto seveda Ustavno sodišče, ki ima tako znanje in nenazadnje tudi ustavna pooblastilo, da o tem odloča česar se torej bojimo. Česa? Saj ne bomo odločali mi kot pravite politični organ, ampak bo strokovna institucija sodne veje oblasti odločila in zato si želim in pričakujem, da bo tekla diskusija predvsem o očitkih, ki so bili danes navrženi malo manj o teh vaših hvalah kaj vse ste zgradili in kaj mislite predvsem mislite zgraditi in kakšna politična kriza je. Seveda je politična kriza obstaja s strani predsednika Vlade najhujša v 30. letih. Uzurpacija prostora, časa in volje. Kolega Horvat je omenil eden stavek, ko je rekel: »Od kar smo na oblasti se nas v Evropi sliši.« Mene bi bilo sram raje bi videl, da se nas ne bi slišalo na ta način kot se nas sedaj sliši, zaradi njega bo predsedovanje okrnjeno in sramotno. Odpovedujejo in prenašajo že dogodke v Evropski uniji v Bruselj in ta Vlada se bori za eno samo bom rekel eden sam veliki vrh pa še tega bo po vsej verjetnosti na koncu izgubila, zato predlagam ne se preveč hvaliti, ker se vam bo hvala hitro kot zrcalce vrnilo nazaj kot v resnici tisto, kar pravzaprav počnete slabo. Govorimo o predsedniku Vlade Janezi Janši o tem naj teče debata.
Hvala lepa. Prva razpravljavka po seznamu je gospa Eva Irgl, pripravi se mag. Dejan Židan. Izvolite.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Jaz sem prebrala ustavno obtožbo in moram reči, da bi bilo morda bolje, če bi medtem času počela kaj drugega glede na to, da nisem na vseh teh straneh in v teh šestih očitkih videla niti enega argumenta, ki bi napeljeval na to, da je predsednik Vlade kršil Ustavo Republike Slovenije. Sedaj se pa strinjam s predlagateljem, ki je uvodoma povedal, da v ustavni obtožbi gre za hude obtožbe. Ja res je, gre za hude obtožbe poudarek je na hude, ampak te hude obtožbe so osnovane izključno na politični interpretaciji in pa na nekih izkrivljenih podobah ter manipulacij. To je treba jasno povedati niso pa te hude obtožbe z ničemer podkrepljene, nimajo nikakršnih stvarnih dokazov. Jaz tudi danes od predlagatelja nisem slišala niti enega stvarnega dokaza, kje naj bi predsednik Vlade v resnici kršil Ustavo Republike Slovenije in to je pravzaprav predpogoj, da lahko vložiš v Državnem zboru sploh ustavno obtožbo bodisi predsednika Vlade ali predsednika države. Sedaj tukaj bom naredila eno kratko primerjavo, ko smi vložili ustavno obtožbo zoper nekdanjega predsednika Vlade gospoda Marjana Šarca je ta dejansko kršil Ustavo Republike Slovenije. De facto mu je bilo to dokazano. On je kršil Ustavo Republike Slovenije, kajti ni upošteval odločbe Ustavne sodišča. Takrat, ko je Ustavno sodišče jasno povedalo kako je potrebno ravnati glede financiranja zasebnega šolstva. Torej na eni strani imamo predsednika Vlade, ki je de facto kršil Ustavo Republike Slovenije na drugi strani pa imamo predsednika Vlade, kjer niti predlagatelj ne zna dokazati ali predložiti niti enega materialnega ali pa stvarnega ali pa utemeljenega dokaza, da je predsednik Vlade dejansko kršil Ustavo Republike Slovenije. In zato, gospod predlagatelj, se jaz v ničemer ne bojim odločati o tem, res ne, samo trapasto se mi zdi tu ure in ure razpravljati o nečem, česar niti sami ne znate dokazati. Ves čas govorite, če pogledamo malce širše, širite neko sliko o slabi situaciji države pod Vlado Janeza Janše, v resnici pa so dejanski podatki, ki jih izkazujejo tako zdaj naše analize, tudi makroekonomske in tako naprej kot tudi kazalci v mednarodni javnosti povsem drugačne oziroma obratne. Že večkrat je bilo povedano, da je Evropska komisija v spomladanski napovedi izboljšala napoved letošnje gospodarske rasti za Slovenijo. Slovenija bo v tem letu – že zdaj se to vidi – in v letu 2022 imela eno najnižjih stopenj brezposelnosti v Evropski uniji. In tu moram povedati še to, da se Slovenija, in to ne po naših kazalcih, ampak po kazalcih Evropske komisije, prebija v prvo četrtino najuspešnejših članic Evropske unije. To so dejstva. In to je uspešna Vlada, oprostite, to je uspešna Vlada. Dajmo si tu natočiti čistega vina. Stalno ponavljate, da si podrejamo sisteme in podsisteme; to pravijo v LMŠ. Ves čas v LMŠ, torej Listi gospoda Marjana Šarca, govorijo, da si podrejamo sisteme in podsisteme. Ampak še enkrat bom povedala in še tisočkrat bom povedala, če bo to potrebno, mi si ne podrejamo sistemov in podsistemov v državi, ampak jih normaliziramo. Dajmo si zapomniti to besedo – mi normaliziramo in ustvarjamo neke pogoje, ki gredo v smeri vladavine prava in demokratičnih postulatov ter standardov. To mi delamo. Se je pa treba zavedati, da je to dolgotrajen proces, kajti mi v času tranzicije nismo naredili domače naloge tako, kot bi jo morali. In zdaj je seveda treba neke stvari izpeljati danes. Lahko rečem, da je ta ustavna obtožba – danes se to vidi tudi skozi različne razprave – le še ena v nizu potez ali pa priložnosti, da opozicija skupaj z mediji na nek način podpihuje in hrani državljane s sovraštvom do Janeza Janše. Glejte, sovraštvo je izjemno zanimivo čustvo, kajne. Običajno sovraštvo povzroči zelo hude posledice in ruši pod seboj. In tudi v preteklosti, poznamo iz zgodovine, je bilo prav sovraštvo tisto, ki je bilo nekako pot za prevzem oblasti. Sicer nisem želela o tem govoriti, vendar me je izzval kolega Mesec uvodoma, ko je razpredal o zgodovinskih dejstvih. Glejte, vsi socialistični režimi, če pogledamo širše, tako nacionalsocializem, komunizem, fašizem in tako naprej, ki jih danes pojmujemo kot totalitarne, so svojo pot na oblast začeli s sejanjem sovraštva in sejanjem terorja. Tako so začeli ti socialistični režimi svojo pot, samo različne naslovnike so imeli, eni žide, eni buržuazijo, eni kapitaliste, potem je bilo tu prisotno sovraštvo do drugih narodov, do Cerkve, tudi pri nas v Sloveniji. In zato, spoštovane kolegice in kolegi, je to zelo nevarno. In to, kar se vi greste, da že eno leto zastrupljate to ozračje s sovražnostjo, je nevarno. Jaz vem, da so odgovorni politiki tudi na tisti strani, ker vem, da kakšni so - vem, da so -, in tudi marsikoga gledam na tisti strani, ki se zaveda, da je to nevarno. To je nevarno početje, ki se ga greste. Ampak naj izpeljem misel naprej. Zdaj pa imamo tu tako imenovane sodobne, progresivne slovenske socialiste 21. stoletja - tako se je opisal kolega Nemec, ne kolega Nemec, pač pa kolega Mesec -, zazrte v prihodnost, je dodala potem še gospa Alenka Bratušek in zanimivo svojo pot ponovno ti sodobni progresivni slovenski socialisti 21. stoletja tlakujete na sovraštvu. Sovraštvu do Janeza Janše in sovraštvu do SDS. Zato so tukaj tudi vse te čudne odločitve, ki jih sprejemate v državnem zboru, ki se odvijajo na ulici in tako naprej. Kolega Möderndorfer, kot predlagatelj, jaz razumem, da on ne želi slišati kaj je ta vlada naredila dobrega za ljudi, ampak je prav, da se to pove. Zaradi tega, ker bistvo vsake dobre vlade je, da dela dobro in da dela v korist državljank in državljanov. In to ta vlada počne. In če se mi lahko pohvalimo s tem je prav, da se. In prav je, da tudi povemo kaj vse dobrega smo naredili. Tudi konkretno v kakšnih lokalnih okoljih in tako naprej. Jaz se sicer sedaj v to ne bom spuščala, ampak glede na to, da vi v tej interpelaciji oziroma ustavni obtožbi govorite, da predsednik vlade pritiska na medije in tako naprej, ja potem mi pa razložite, kako da ste vi stalno na nekih novinarskih konferencah, samo vas se prenaša povsod, v vseh oddajah ste. To verjetno Janez Janša pritiska na medije, da ste ves čas prisotni in da lahko udrihate čez to vlado. Verjetno to Janez Janša povzroča. To so pritiski na medije. In seveda se moramo kdaj pohvaliti, zaradi tega, ker tega pač v medijih ne boste prebrali. Boste pa prebrali vse drugo, to pa res, zato se je treba pohvaliti. In jaz se bom večkrat pohvalila. In bom tudi tam, kjer lahko, povedala kaj vse dobrega smo naredili. Ampak danes smo se ponavljali, od skrbi za starejše, vlaganja v ohranjanje delovnih mest, zaradi ukrepov smo v teh zahtevnih časih obranili več kot 300 tisoč delovnih mest in tako naprej. Veliko dobrih stvari je bilo narejenih. Pomoč gospodarstvu, dvig najnižjih invalidskih pokojnin, dvig zagotovljene pokojnine, dvig povprečnin občinam, da ne govorim o socialnih področjih, kjer sama vodim odbor, kjer lahko do jutra naštevamo kaj vse dobrega je bilo narejenega. Kaj pa se v opoziciji počeli to leto in pol? Pa dajmo sedaj to pogledati, da bodo ljudje imeli predstavo. Podprli ste proteste v času največje epidemije in krize v državi. Kljub temu, da ste se zavedali, da kršijo zakon o nalezljivih boleznih. Marsikdo je tam tudi sodeloval. In s tem ste kršili tudi ukrepe. Podpihovanje sovraštva, torej na vseh nivojih. Ekscesno nespoštljivo obnašanje v državnem zboru. To lahko kadarkoli argumentiram. Načrtno ste zavlačevali pri sprejetju protikoronskih paketov, da pomoč ne bi prišla pravočasno do ljudi. Blatenje države v tujini z izmišljenimi aferami. Spomnimo se afere »non-paper«, spomnimo se tako imenovane depeše, za katero smo na koncu ugotovili, da sploh ni depeša. Kaj ste še počeli? Razbijanje strank Desus in SMC, da bi zrušili to vlado. To je bil namen in nič drugega, samo to, čeprav ta vlada dela odlično. In bom tudi tisočkrat ponovila. Sedaj pa tisto, kar je tudi bistveno. Se je pa nekje zgodil vaš popoln molk, popoln molk. Popoln molk se je zgodil ob nedopustnem ravnanju predsednika Računskega sodišča gospod Vesela. Molk ob ravnanju kolega Židana. In za njiju dejansko lahko rečem, da velja, glede na to, da ni bilo nikakršnih sankcij na tem področju za njiju, rek nomen est omen. Eden je židan, drugi pa vesel. Lahko sta vesele in židane volje za rezultat, ki so ga institucije opravile pri njiju. Sedaj popoln molk je bil o tem, ko je odgovorna urednica na RTV cenzurirala veleposlanika Izraela. Spoštovane kolegice in kolegi, to pa je bil grob poseg v novinarsko avtonomijo. In to očitate vi predsedniku vlade v ustavni obtožbi, da pritiska na medije. Tukaj je pa urednica RTV ravnala tako, da je cenzurirala pogovor. Popoln molk opozicije. Nihče se ni pritožil čez to. Nihče ni povedal, da to ni v skladu s etičnimi standardi, z novinarskim kodeksom. Da ne govorim o tem, da ste bili popolnoma tiho, ko je ljubljanski župan gradil kanalizacijo čez, no se opravičujem, čez vodovarstveno območje. Danes pa v predsedniku Vlade Janezu Janši torej očitate, da nima posluha za čisto pitno vodo. Pa vi res temu verjamete? Ali slišite kako kontradiktorni ste v svojih ravnanjih, kako dvolični. Tukaj so stvari, ki pač jih je potrebno izreči na glas. Da ne govorim, da je bil popoln molk, ko je določen župan zahteval neke spolne protiusluge za delovno mesto. A to pa ni bil napad na integriteto in na dostojanstvo in na spolno nedotakljivost ženske? In vi govorite predsedniku Vlade, mu očitate v ustavni obtožbi, da spodbuja nasilje nad ženskami. To očitate torej osebi, ki se je zavzel za to, da se je na Vladi tudi sprejel tako imenovani model ja je ja glede spolnih deliktov, da smo se končno premaknili v Kazenskem zakoniku oziroma, da prehajamo na nek način iz modela prisile v model samoodločbe oziroma model soglasja, da ne govorim še o drugih stvareh, ker bom predolga, zaradi tega, ker morajo še kolegice in kolegi govoriti za mano. Ampak za konec naj rečem samo še to, sem vesela, da je predsednik Vlade Janez Janša in verjamem, da nekje globoko v srcu, če vas takole pogledam, sploh če ste spremljali intervju Marjana Šarca za koroško televizijo, tudi vi na političnem polu nekako sicer na skrivaj ste v svojem srcu veseli in se tudi zahvaljujete, da je predsednik Vlade Janez Janša in da bo tudi nenazadnje, hvala bogu predsedoval svetu Evropske unije. Najlepša hvala.
Hvala lepa. Naslednji razpravljavec je mag. Dejan Židan. Pripravi se gospod Miha Kordiš. Izvolite.
Lepo pozdravljena, gospa podpredsednica. Spoštovane poslanke spoštovani poslanci! Za predsednika Vlade pač ne smem pozdraviti, ker ga ni tukaj med nami. Upam, da danes ne bo kdo povedal, da moramo še ploskati in biti veseli, ker postajamo provinca od ene sosednje države kjer govorijo madžarsko. Upam, da takšnega daleč koraka pa le ne boste naredili. Poglejte, 3. marca lansko leto smo bili v tej lepi dvorani Državnega zbora, takrat je bil izvoljen sedanji predsednik Vlade, jaz sicer sem med tistimi, ki še sedaj ne ve vseh razlogov zakaj je prejšnji odstopil in vsak, ki pozna delovanje trenutne sestave Državnega zbora je moral vedeti, da potem je to predaja štafete v roke sedanjemu predsedniku Vlade, vendar 3. marca, ko smo tukaj sedeli, smo tudi govorili o mandatarju, ki je postajal predsednik Vlade in takrat sem v imenu Socialnih demokratov povedal nekaj izhodišč za katere pa mi je res iskreno žal, da jih je nemogoče v slovenskem političnem prostoru uveljaviti v praksi. Najpomembnejše izhodišče je bilo, da poizkusimo v času krize zaradi epidemije, ki je pandemija, nekatere stvari dati na stran in dajmo skupaj početi koristne stvari, da epidemijo ubranimo, naše ljudi ubranimo pred epidemijo čim prej, jo obvladamo in naredimo vse, da kot ljudje, kot družba, kot države bomo imeli škode čim manj. Takrat je opozicija ponudila roko, ki tudi v naslednjih tednih smo jo z dejanji realizirali. Ne vem, če se spominjate, ko je nastajal prvi PKP paket, bil ja glasen poziv tudi s strani trenutnega predsednika Vlade, če imate kakšne predloge, dajte jih napisati, dajte jih poslati, saj se člani demokrati smo se zelo potrudili, smo tudi opravili dosti resno notranjo strokovno razpravo, pripraviti dokument in ga tudi predali naprej. Seveda žalost vsega tega je bila, da smo počeli stvari, ki bi bile v Sloveniji zelo koristne, sprejete pa na drugi strani niso bile in to se je dogajalo tudi vedno kasneje, tako da smo ugotovili, da nekaj je predstava za javnost nekaj je pa delo v praksi, ampak okej, so se pač odločili, da bodo tisto kar je potrebno delali kakor mislijo, da znajo, da je dobro delati. Prvo veliko razočaranje je bilo, ko smo opazovali borbo proti epidemiji, da v nekem trenutku smo opazovali vse samo ne epidemiologov. Govorim seveda tukaj o Ustavi, ker po Ustavi je tudi Vlada dolžna zagotavljati zdravstveno varstvo preko svojih dejanj. In prvo veliko presenečenje ali eno večjih je bilo kako to, da v Sloveniji enostavno ne prepoznamo, da borbe proti epidemije ne morejo voditi ne politologi pa v resnici tudi ne infektologi, urologi, pediatri pa še kakšni drugi zelo pomembni sicer poklici oziroma izobrazbe, ampak da jo v celoti razumejo samo ljudje, ki imajo kompetence to so epidemiologi. Tega v resnici je še do tega trenutka v Sloveniji tisti, ki odločate niste spoznali, zaradi tega so marsikdaj ukrepi takšni kot so. Druga stvar, ki nas je presenetila je kako ste preslišali pri obvladovanju epidemije, ki je naredila takšno katastrofo tej državi spreminjanje strani Svetovne zdravstvene organizacije. Svetovna zdravstvena organizacija je v začetku krize dosti jasno povedala mi mislimo, da gre za kapljično infekcijo in ukrepi so bili temu primerni, potem pa so že sredi lanskega leta povedali bodite pozorni, če boste obravnavali samo kapljično infekcijo ljudi ne boste zaščitili saj je vedno več indicev, da gre zlasti za okužbe preko aerosolov. Marsikatera država takrat ni prisluhnila tudi ne Slovenija to je potrebno povedati, vendar če bi se takrat prisluhnilo bi bili ljudje v domovih za starejše bistveno bolj varni namreč ukrepi, ki so učinkoviti, kadar imamo kapljične infekcije niti približno ne delujejo, če se ugotovi, da gre za drugo vrsto prenosa preko malih kapljic, ki lebdijo ure in ure tudi, ko bolnikov ni torej aerosole. O tem govorim zato, ker te korekcije še do sedaj niste vladajoče naredili to je vaša odgovornost. Če spremljate kaj so znanstveniki recimo že decembra lani ugotavljali, ko so govorili poglejte na 7 tisoč okužb je samo ena zunanja ostalo so notranje povezane z aerosoli smo mi kot opozicija vas prosili dosti enostavno prosim lepo dajte to skupino, ki vam svetuje pa jo poslušate koliko jo, čeprav včasih občutek, da bolj ali manj ne dajte vključiti tudi strokovnjake, ki obvladajo gibanje zraka in aerosolov. Ne pa ne, ker je to bil predlog opozicije. Glavni ljudje, ki razumejo kako se lahko infekcija konkretno širi odrinjene. Naslednja v bistvu huda napaka je decembrsko naročilo, ki ni bilo naročilo. Takrat nam je bilo dosegljivo pol milijona mogoče celo milijon doz novega cepiva, čeprav okoli Moderne je nekaj vprašanj, ampak tudi pristojni državni sekretar je jasno povedal, da če bi se takrat odločili za nabavo bi samo v prvi polovici tega leta imeli vsaj četrt milijona več dosti cepiva to je bilo tukaj povedano. To govorim zlasti zato, ker sedaj zadnja dva dneva spremljam stisko nekaterih cepilnih mest v Sloveniji, ko govorijo ne moremo dobiti cepiv ali ne moremo dobiti dovolj cepiv upamo pa, da bomo lahko ponovno cepili in vakcinirali tiste, ki ste bili že prvi cepljeni. To je konkretna odgovornost, konkretna odločitev in od tega se pač bežati ne da. Naslednji fiasko, ki ga ne pozabiti je, da je komaj pred nekaj tedni prišlo do nekega enotnega prijavljena in evidentiranja kako se sploh prijaviti na cepljenje. Neki novi računalniški sistem neka nova aplikacija to me boli v resnici me boli, zato ker sem opazoval kako sosednje države že tekom lanskega leta, ko so ugotovile, da edino vakcinacija bo pomemben preskok pri obvladovanju epidemije so razvile tehnologijo kako uspešno cepiti vsaj 1 odstotek populacije na dan. Eden odstotek populacije na dan v Sloveniji pomeni 20 tisoč. Bom postavil vprašanje, ki je seveda retorično prosim naštejte mi dni v zadnjih 4 mesecih, ko smo mi cepili 20 tisoč ljudi na dan? To ni odgovornost opozicije. To je bila odgovornost vas, ki vladate. Naštejte mi dni, ko je bil ta procent populacije na dan realiziran? Torej obvladovanje epidemije ni bilo uspešno. Ukrepi, ki ste jih izvajali s tem finančnim vzvodom tukaj ste imeli načelno podporo opozicije. Mi se zavedamo, da v času krize je potrebno si denar sposoditi denar, ki ga nimaš, da v bistvu obdržiš standard ljudi, da omogočiš, da tudi gospodarstvo deluje, ker od nekje ja moramo pobirati davke in da družba kot takšna ni ranjena preveč. Torej ta splošna usmeritev je bila konsenzualna v tem Državnem zboru. Težava je samo, ker ukrepi niso bili vsi cilji. Recimo bom še nekaj povedal, potem pa bom dokončal, ker bo še danes dosti razprave tukaj. Verjetno ste prebrali in mogoče tudi primerjali, samo na glas tega ne upate povedati, ali se zavedate, da je lansko leto, Nemčija, ki je mimogrede enainštiridesetkrat večja kot Slovenija, pa neizmerno bolj bogata, izplačala korona bonusa 100 milijonov evrov - to je tisto, kar pri nas rečemo korona dodatek – in da letos nameravajo izplačati še do maksimalno 450 milijonov, ob dveh omejitvah, lani nihče ne sme dobiti več kot tisoč evrov, letos pa tisoč 500. Po objavljenih podatkih, ste za korona dodatke vi izplačali že več kot pol milijarde evrov. Majhna Slovenija, enainštiridesetkrat manjša. Pa jaz vsakemu, ki je denar dobil, privoščim, težava pa je, da ste delili denar, ki ga nimamo. Mi v tem trenutku zadolžujemo vnuke vnukov in seveda, denar, ki ga nimamo, je enostavno delit pa ustvarjati dobro klimo. Težava je samo v tem, da relativno hitro pride ura streznitve. Vsak evro bo potrebno vrniti. In, tudi, ko prosimo preko poslanskih vprašanj, pobud, dajte prosim, lepo, poglejte, pa niti ne govorimo pretirano za nazaj, poglejte, pa vsaj od tega trenutka naprej se primerjajmo z tistimi, ki so bolj uspešni, pa racionalni in se zavedajo, da denar, ki ga trošimo v tem trenutku, ni denar, ki je na rezervi, ampak denar, ki si ga sposojamo na račun svojih potomcem, vse to preslišite. Ampak na koncu bom zaključil tako, kakor sem začel – ustavna pravica je pravica do zdravstvenega varstva. Gre za preventivno delovanje in gre za kurativno delovanje in že na tej točki, je ustavna obtožba utemeljena. Hvala za vašo pozornost.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo gospod Miha Kordiš, pripravi se gospod Andrej Černigoj. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoča. Dve besedi, ki najbolj jedrnato karakterizirata vlado Janeza Janše – organiziran kriminal in nesposobnost. Odvisno od področja do področja, se ti dve karakterizaciji medsebojno različno kombinirata. Lahko govorimo o kriminalni nesposobnosti, spet drugič pa o nesposobnih kriminalcih. Nikjer to ni bolj razvidno, kot je pri vladnem rokovanju z epidemijo Covida-19. Začelo se je z izrednimi nakupi zaščitne opreme, ventilatorjev, mask, ki jih Vlada ni kupovala za zaščito državljank in državljanov, ampak kot področje, na katerem lahko izstavi provizije tistim posrednikom, ki so blizu vladi Janeza Janše. Ko je prišel drugi val, se je izkazala tudi strahovita cena zanemarjanja ranljivih skupin, še posebej v domovih starejših občanov, kljub vsem opozorilom, ki smo jih v Levici na to temo v Državnem zboru namenili v predhodnih mesecih, kljub opozorilom, ki so prišla s strani medicinskih sester, njihovih združenj, tudi s strani samih domov starejših občanov. Vse bob ob steno, več kot 4 tisoč smrti, velik del teh smrti, jih lahko označimo presežne smrti in bi se jim lahko izognili. In na koncu, še vprašanje cepljenja. Ne le, da smo v kratkem, vsaj z četrt milijona dozah cepiva, tudi sama organizacija cepljenja je izjemen izkaz kriminalne nesposobnosti vlade Janeza Janše. Enkrat se prijaviš pri osebnem zdravniku, drugič prek delovnega mesta, tretjič imaš eno aplikacijo, drugo aplikacijo, tretjo aplikacijo, ko se zglasiš na mestu cepljenja, lahko, da si na vrsti ali nisi na vrsti, skratka popoln poraz, popolna katastrofa. Zato, da ta svoj kriminal in nesposobnost vlada Janeza Janše pometa pod preprogo, pa izigrava tudi zakone. Recimo, požvižga se na izpolnjevanje zakonskih obveznosti, ki nalagajo financiranju STA. Ni naključje, da so mediji priljubljena tarča vlade Janeza Janše. Če si ti kriminalec in če si nesposoben, pa da si hkrati v politiki in vodiš Vlado, si seveda želiš, da o teh svojih svinjarijah javnost državljanke in državljani – vedo čim manj in tam, kjer medijev ne gre prevzeti, logika vlade Janeza Janše pravi, da jih je potrebno uničiti, če ne drugače, tudi z ignoriranjem in izigravanjem slovenske zakonodaje. In zato bom podprl ustavno obtožbo zoper vlado Janeza Janše in še posebej zoper njenega predsednika, Janeza Janšo osebno.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo gospod Andrej Černigoj, pripravi se gospa Mojca Žnidarič.
Spoštovana, gospa predsedujoča, hvala za besedo. Cenjeni zbor! Danes smo se zbrali v hramu demokracije na predlog opozicijskih strank, ki so vložile v proceduro največje legitimno orodje opozicije. Klici, podpora ljudi in njihove zahvale kažejo drugačno sliko Slovenije kot nam želi prikazati opozicija. Ali ta izjemno močan inštitut lahko jemljemo s tako lahkoto kot nekateri politiki v tej dvorani in pred to dvorano že v naprej po raznih medijih obelodanijo, da ta huda obtožba ne bo bila izglasovana oziroma prepričala večino prisotnih v tem cenjenem zboru. Prav z današnjim glasovanjem je želela opozicija prisiliti predsednika države, kaže, da niti celotna opozicija ni glasovala za to. Predsednik ima vedno možnost, da izrazi svoje mnenje. Ko pa to naredi in povabi na Brdo zaradi nevidnega sovražnika, se nekatere stranke, ki sedijo v tem cenjenem zboru, posmehujejo temu vabilu in ga celo zavrnejo. Predsednik države ni vrgel puške v koruzo in je te stranke obiskal sam v Državnem zboru. Zakaj potem vlagati tako ustavno obtožbo? Odgovor je sila preprost, boj za oblast preprosto dovoljuje vse. Sami nismo oblikovali prve vlade v tem sklicu parlamenta, smo bili pa državotvorni, ko je nekdo vrgel puško v koruzo pred pragom pandemije covid-19. Za začetek bi rad obelodanil, da to ji prva, ampak peta ustavna obtožba predsednika Vlade v celotni slovenski parlamentarni zgodovini. Nekateri pravijo, da se danes ni treba hvaliti, saj da nismo pred volitvami, ampak »prmejduš« tukaj se pa res sprašujem ali ni ravno LMP tisti, ki vpij »gremo, gremo na volitve«. Sedanja Vlada in ministri Nove Slovenije delamo premike na vseh področjih. S statusom Q Nova Slovenija ni zadovoljna, delam premike in sekamo gordijske vozle na raznih področjih. Slovenski vojski dajemo prostor, ki ji v naši edini domovini pritiče. Slovenski vojski vračamo dostojanstvo. S sprejetjem Zakona o obrambi, ki je bil sprejet z dvotretjinsko večino oziroma ustavno večino, smo presekali leta trajajoč problem. Sedaj bodo lahko pripadnice in pripadniki Slovenske vojske socialno bolj varni tudi po 45-em letu starosti. Drugi veliki preboj je bilo sprejetje Zakona o zagotavljanju sredstev za investicije Slovenske vojske. Nekateri v tej dvorani bi radi Slovensko vojsko videli boso in nago oziroma še huje, da Slovenija sploh ne bi imela Slovenske vojske. To je zame nedopustno. Pozabili nismo niti na gasilce in civilno zaščito širom Slovenije. Na področju notranjih zadev smo naredili ogromen korak naprej, varnost ob meji smo vzeli zelo resno. Tega problema nikoli nismo pometali pod preprogo, prebivalci ob meji v Ilirski Bistrici se pod sedanjo Vlado počutimo varneje. Slovenska vojska in policija je vsakodnevno prisotna ob meji, kar kažejo tudi podatki. Največ ulovljenih ilegalnih migrantov tudi letos je prav v Ilirski Bistrici. Da o 20-ih tonah smeti oblačil v gozdovih sploh ne govorimo. Nekaj dni nazaj je bil v Državnem zboru sprejet moj prvi zakon, sprememba 77. člena Zakona o medijih 58 glasov za, 0 proti kaže na sliko, da Državni zbor je lahko složen in glasuje za pravo stvar. Postavil sem se za lokalne radije s posebnim statusom, katerih ni hotel slišati nihče v tej dvorani dolgo, dolgo časa, boril sem se za obstoj lokalnih radijev in digitalni razvoj podeželja. Danes je čas, da sedanja vlada nadaljuje z delom. Pod to vlado se rešujejo problemi, ki so se kopičili zadnjih 10 let. Čeprav se soočamo z največjim izzivom, ki ga prinaša nevidni sovražnik, delujemo strmno, poenoteno in s pogledom v prihodnost. Sedanja vlada gradi razpis po 10-ih letih v šolsko infrastrukturo, sredstev za osnovno šolo in telovadnico tudi v Ilirski Bistrici in marsikateri občini širom po Sloveniji deset let ni bilo razpisa za šolsko infrastrukturo. Na drugi strani imamo stranke, ki želijo Slovenijo brez sprememb, brez napredka, razvoj gre naprej, a mi bomo stopicali na mestu – zakaj? -, ker jim to ustreza. Zavedati se problemov, ob tem pa narediti ničesar, zame ni državotvorno. Zaradi take drže nisem šel v politiko, jaz sem človek idej in sprememb v pozitivno smer. Sam ne bom podprl ustavne obtožbe, ker ne podpiram piar projektov v času pandemije, zgolj in le za eno stvar, in to za svojo lastno korist. Če bi me še enkrat vprašali, ali iti na volitve v začetku marca lanskega leta, bi vam še enkrat odgovoril »ne«, državotvornost, čeprav v lastno škodo, in cena življenj ter blaginja ljudi, ki jo zagotavlja gospodarstvo, nima cene. Za konec bom pa rekel še to - večkrat sem stal na ulici, ampak nikoli, nikoli nisem sežigal stolov. Nekateri v tej dvorani pa to podpirate. Hvala za besedo.
Hvala lepa. Besedo ima Mojca Žnidarič. Pripravi naj se mag. Andrej Rajh.
Hvala za besedo. Lepo pozdravljeni vsi! Danes bomo odločali torej o Predlogu ustavne obtožbe zoper predsednika Vlade. Opozicijske stranke mu očitajo kršenje več členov ustave in zakonov. A pojdimo od začetka. Razmer, ki so nastopile pred več kot enim letom, tako kot ta Vlada, si nihče ni mogel predstavljati. Takrat se je sedanja zelo kritična in zahtevna opozicija odločila, da ne želi več vladati. V SMC smo sprejeli odgovornost in sedli za mizo s tistimi, ki so imeli pogum, da zagrizemo v težak in, kot vidimo danes, zelo dolgo trajajoč problem epidemije. Soočili smo se s situacijo, ki je kompleksna in na njo, žal, ni enostavnih odgovorov. V to smo šli tudi za ceno negativne popularnosti, a kot vedno v dobro državljank in državljanov. V SMC jih takrat ob izbruhu tega nepoznanega virusa nismo mogli pustiti na cedilu. Ob vseh mogočih poskusih opozicije po rušenju te Vlade od prvega dne naprej pa v tem trenutku ne moremo več mimo dejstva, da gre za politično motivirana dejanja, z željo po ustvarjanju politične krize, in za obžalovanje, da so pred enim letom prepustili oblast nekomu drugemu. Vsem nam bi v tem trenutku morali biti prioriteti stabilnost in sodelovanje. Če je za opozicijo v času negotovih razmer edina prava pot rušenje te Vlade, smo v SMC prepričani v drugačen odgovor, in to je sodelovanje. Kljub razlikam dokazujemo, da s pravimi in dobrimi nameni lahko sodelujemo še tako različne stranke. Pred nami in našimi resornimi ministrstvi so številni projekti, ki bodo pomenili nova delovna mesta in razvoj številnih področij. Ljudem to, da devet ali več ur v Državnem zboru razpravljamo o ustavnih obtožbah, interpelacijah in konstruktivnih nezaupnicah, ne bo prineslo nič dobrega, še bolj jih bo razdvajalo. Ja, pri tem ste, žal, zelo uspešni. Medtem ko je enim glavno vodilo ustvarjanje politične krize, smo se v SMC odločili, da postanemo vez med politiko in gospodarstvom. Tista vez, ki bo preprečila zlom gospodarstva in ohranila čim več delovnih mest. Slovenija se, kar se tiče stopnje brezposelnosti, prebija v prvo četrtino najuspešnejših članic Evropske unije. Ampak za to smo morali nekaj narediti. Za to smo morali sprejemati premišljene ukrepe za pomoč gospodarstvu. Za to smo morali sprejeti odgovornost in tudi za ceno, kot sem rekla, nekoliko manjše všečnosti. Vse to smo počeli medtem, ko ste nekateri politiki razmišljali o napakah te Vlade in o tem, kako to Vlado zrušiti. Pred nami so še številni izzivi, zato je še toliko pomembneje, da bi nadaljevali enotni. Ideološko kreganje ne bo prineslo nič dobrega. Če v opoziciji želite se lahko kregate še naprej mi pa bomo še naprej delali za dobro ljudi in gospodarstva. Ustavna obtožba, ki ste jo spisali nima ustreznih temeljev kaj šele vsebine in dokazov, zaradi tega predlagane ustavne obtožbe ne bom podprla. Kot članica Odbora za zdravstvo pa se bom dotaknila le obtožbe vezana ne naročanje dodatnih cepiv. Na več ur trajajoči seji Odbora za zdravstvo nam je bilo pojasnjeno zakaj se dodatna cepiva takrat decembra niso naročila. Zakaj torej? Ker je že bilo naročenih dovolj cepiv in ker so bili predvideni dobavni roki teh dodatnih cepiv poznejši od že naročenih. Veliko večina bi jih prispela v drugi polovici leta 2021. Seveda takrat ni nihče predvideval, da bo prišlo do zamika dobav nekaterih cepiv. A ker vas sedaj že dobro poznam predvidevam, da bi v primeru preveč naročenih cepiv naredili še večjo afero in ustanavljali nove preiskovalne komisije. Nekaterim žal pač nikoli ni prav. Predlagam, da se raje vsi skupaj potrudimo, da se bo v bistvu cepilo dovolj ljudi, da bo sploh porabljeno to nabavljeno cepivo in da se končno rešimo tega zahrbtnega virusa. Kot rečeno predloga ustavne obtožbe ne bom podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Andrej Rajh, pripravi naj se Janja Sluga. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani podpredsednik, cenjene kolegice in spoštovani kolegi! Lep pozdrav tudi v mojem imenu. Leto in pol je od kar je ta Vlada nastopila javni torej svoj mandat in leto pa pol se je že v slovenski politiki ponovno ustvarjajo kaotične razmere, ustvarja se vzdušje izrednega stanja in v tem času je dejstvo se je rekordno povečal javni dolg in razstrelile javne finance. Novela Zakona o vodah je samo ena od nizov ukrepov, ki jih Vlada načrtno dela, da revoltira ljudi, prebivalce Slovenije, zato da na tak način nagovarja svojo volilno bazo. Če pogledamo zakaj smo v stranki SAB v ustavno obtožbo vnesli očitke povezane s kršenjem ustavne pravice do pitne vode, ki je na našo pobudo zapisana v Ustavo. Zaradi dveh pomembnih členov govorimo o 69. členu, ki je omogočal gradnjo nevarnih objektov na vodovarstvenih območjih in ki je na reakcijo civilne družbe in nas v opoziciji bil tudi v tem samem zakonodajnem postopku, ki je bil mimogrede zelo kratek 12 dni je trajala javna obravnava umaknjen iz postopka. Drugi člen pa se navezuje na posege v priobalna zemljišča in teh posegov sploh ni malo. Poglejte, Zakon o vodah v svojem 37. členu omogoča sklicujoč se na [[nerazumljivo]]klasifikacijo za tri strani objektov posegov in tu govorimo o ne stanovanjskih stavbah torej o hotelih, motelih, penzionih, gostiščih, o samostojnih stavbah namenjenih strežbi hrani in pijač kot so okrepčevalnice, samopostrežne restavracije tudi mladinska prenočišča, planinske koče, gorska zavetišča, stavbe s pisarnami, trgovske centre in če še to dopolnimo s klasifikacijo objektov, ki govori o nezahtevnih in enostavnih objektov to je tudi bistvene priloga zakona, ki se je sprostila na petih straneh govori tudi o ograjah višine 2 metra. Vse to se lahko postavi na priobalnih zemljiščih z novelo tega zakona. V stranki SAB smo na te zadeve seveda zelo občutljivi. Zavedamo se tudi, da ene generalne ali pa splošne omejitve ali pa prepovedi, ne pridejo vedno v poštev, ker so življenjske situacije različne, ne moremo pa pristat na to, da se pa kar tako počez omogočajo posegi na priobalna zemljišča in kot sem že tu pokazal, teh dovoljenih posegov, ki prej niso bili taksativno našteti v zakonu, je samo glede objektov v javni rabi za 3 strani, če še pa pogledamo potem enostavne objekte, posebno prilogo, to je tudi v bistvu priloga, ki klasificira objekte glede na zahtevnost, pa je teh zadev tudi za 4, 5 strani in med temi tudi seveda spada dvometrska ograja. Zakaj bi nekdo na priobalno zemljišče postavil dvometrsko ograjo? To se sprašujemo. In, seveda, mi to vidimo kot eno [[?]] možnost. Mi smo te ukrepe ali pa te zakonodajne spremembe, ki so imele nenavadno kratek rok javne obravnave, do 11 dni, vidimo pač v luči tega, da se na tak način tlakuje ena pot, bom rekel, privatizacije ali pa omejitve dostopa do javnega dobra in s tem tudi do zagotavljanja zdrave in čiste pitne vode in v SAB bomo seveda nezaupnico prvemu ministru podprli in torej to, v bistvu predlagali, da Ustavno sodišče presoja ta dejanja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Janja Sluga, pripravi naj se mag. Dejan Kaloh. Izvolite.
Ja, v Nepovezani poslanski skupini smo nekako že v svojem stališču izpostavili tri bistvene nevralgične točke te ustavne obtožbe in to so seveda tožilci, to so mediji oziroma Slovenska tiskovna agencija in to je burka z cepivi. Tisto, kar je bistveno, glede na odzive nekaterih koalicijskih poslancev, ki zatrjujejo, da ta ustavna obtožba ne stoji, ker nikjer ne dokazuje konkretnih kršitev zakona ali Ustave in na to se je seveda potrebno odzvati, ker to enostavno ne drži. Že samo kršenje Zakona o financiranju Slovenske tiskovne agencije, ki določa njeno financiranje in v enaki meri kršenje PKP7, ki tudi določa financiranje Slovenske tiskovne agencije, je konkretna, dokazljiva in še vedno veljavna kršitev zakonodaje, ki jo izvaja. Ne bodimo tukaj pikolovski, vsi vemo, da za to odgovarja in za tem stoji predsednik Vlade, ne glede na to, da je v prvo bojno linijo pri tej zadevi poslal nekoga drugega. In, Slovenska tiskovna agencija, kot eden temeljev ob slovenskem osamosvajanju, kot eden temeljev neodvisnega novinarstva danes, je seveda bistvena tudi za obstoj te države, za informiranost državljank in državljanov, verjetno tudi zato tako moteča. Naslednja točka so tožilci. Ne imenovanje evropskih in naših, slovenskih, pomeni poseganje v neodvisno avtonomno vejo oblasti. Pomeni onemogočanje njene samostojnosti, pomeni onemogočanje njenega dela. In to je jasna kršitev Ustave Republike Slovenije. Jasna kršitev Ustave je tudi ogrožanje zdravja ljudi. S čim? Z nenabavo cepiv, s špekulacijami o tem kako bomo prihranili evre za nabavo cenejših cepiv, s favoriziranjem cepiva, ki nima več zaupanja javnosti in ne samo, da nima več zaupanja javnosti, tudi ni dobavljivo. To se kaže še posebej tudi v zadnjih dneh, ko iz posameznih cepilnih centrov sporočajo kakšne pomanjkljive količine cepiva so prejeli. In tudi to je kršitev Ustave Republike Slovenije, ki zagotavlja državljankam in državljanom pravico do zdravja in zdravstvene oskrbe. To so konkretne rešitve. In s tem svojim ravnanjem, vsakodnevnim, s svojim komuniciranjem, s svojimi zapisi na družbenih omrežjih se kaže popoln prezir predsednika Vlade do zakonodajalca, do pravosodnega sistema, do neodvisnih medijev in tudi do zdravja državljank in državljanov, ki je očitno vredno toliko kot je razlika v ceni med enim in drugim cepivom. Zato se ne sprenevedajte in ustavna obtožba je popolnoma upravičena in prav bi bilo, da bi se predsednik Vlade zaradi navedb v tej ustavni obtožbi predvsem točk, ki sem jih naštela, moral zagovarjati pred Ustavnim sodiščem. Moral. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Dejan Kaloh, pripravi naj se Tina Heferle. Izvolite.
Predsedujoči, hvala lepa. Jaz ocenjujem, da ta pravno povsem neutemeljen in vsebinsko neresničen predlog ustavne obtožbe zoper predsednika Vlade, gospoda Janeza Janšo danes seveda bo zavrnjen, nad tem ni nobenega dvoma. Opozicija je seveda s to zlorabo instituta ustavne obtožbe še enkrat več dokazala, da nekako sploh ne razume demokratičnih postulatov parlamentarne demokracije, še manj pa potreb slovenskih državljanov, ki so še vedno soočeni s trajajoči epidemijo COVID-19. Jaz ocenjujem, da gre pri tem predlogu ustavne obtožbe za dvojno razvrednotenje. Se pravi, prvo razvrednotenje se nanaša na ta demokratični institut, po drugi strani pa želite razvrednoti oziroma dobesedno odvzeti pomoč, ki je že bila odobrena v protikoronskih paketih. Samo spomnimo na enega glavnih političnih svatovalcev LMŠ, gospoda Damirja Črnčeca, ki je javno napisal, da če bo na oblast spet prišla LMŠ, da bodo razveljavili vse protikoronske zakone. Kaj to pomeni v praksi? Državljani bodo morali vračati vse pomoči, od tistih nadomestil čakajočih za delo, nadomestil za skrajšani delovni čas, solidarnostne dodatke in pa tudi v kritični infrastrukturi delavci bodo morali vračati korona dodatke, če pride na oblast ta politična, pa jo dajmo poimenovati šov grupacija. Zdaj, ta predlog ustavne obtožbe jaz razumem diametralno nasprotno, se prvi, da ta Vlada dela več kot dobro, da dela več kot učinkovito. Poglejte, dokaz 8, kar 8 rekordnih protikoronskih paketov s katerimi si je pomagala v segmentov prebivalstva, veliki del gospodarstva je bil tukaj zajet in jaz verjamem, da vas to predlagatelji na oni strani, opozicijski, to moti. Ta vaša lastna nesposobnost se je manifestirala, manifestirali so vaši propadli Vladi in ta predlog ustavne obtožbe kot rečeno, pavšal neutemeljen, brez neke pravne argumentacije je seveda nek tipični politikantski manever tistih, ki ste imeli priložnost dokazati kaj znate in ste seveda izpadli nesposobni upravitelji te države. Tako je. Dosežki Vlade Janeza Janše pa poglejte, so po drugi strani merljivi, so dokazljivi. Samo nekaj naj vam jih nanizam. Kot že rečeno, 8 protikoronskih paketov, daleč najboljše izboljšanje črpanje evropskih sredstev v zgodovini, dvig povprečnine slovenskim občinam, povečana aktivnost slovenske diplomacije, itn. In pa seveda tudi nazadnje debirokratizacija in digitalizacija Slovenije, ki je seveda v polnem teku. Mene kot mariborskega poslanca žalosti, pred menoj je razpravljal tudi mariborski poslanec iz vrst SAB, ni omenil, niti z besedo ni omenil kaj je ta vlada storila za drugo največje slovensko mesto. In teh dosežkov je bilo kar nekaj. Naj naštejem samo tiste najpomembnejše, kjer je vlada preko proračunskih sredstev ali pa kohezijskih sredstev zagotovila financiranje ali sofinanciranje za izgradnjo nove infekcijske klinike v UKC Mariboru, za izgradnjo negovalne bolnišnice na Pohorju, za temeljito obnovo športne dvorane Tabor, za izgradnjo kulturnega centra Rotovž, za izgradnjo brvi čez Dravo na mariborskem Lentu, za obnovo vitalnih delov mariborskega gradu, v končni fazi 15. julija bo v Mariboru začel delovati tudi Urad za demografijo. Seveda sem vesel, da imamo takšno sposobno in učinkovito vlado, ki decentralizacijo udejanja tudi v praksi. Tudi jaz bi se zgolj pri eni točki pomudil, pri poseganju v medije. Poglejte, kdo je bil tisti predsednik vlade, ki je s svoje pozicije moči javno pritiskal na državna podjetja, jim je nekako žugal v katerih medijih naj oglašujejo? Ja, kolegi, to je bil vaš, bivši predsednik vlade gospod Marjan Šarec, kjer je na začetku njegovega mandata je že dejansko pokazal oziroma požugal s prstom kje se naj oziroma kje se naj ne oglašuje. In po moji oceni je to šlo dejansko za eklatanten poskus političnega vmešavanja oziroma vplivanja na poslovne odločitve državnih podjetij in hkrati tudi posledično, seveda, pritisk na same medije. In za konec te točke poseganje v medije naj povem, da sedaj, če ste resnicoljubni, nimate niti enega samcatega dokaza, da bi ta vlada s kakšnim oblastnim dejanjem ali spravnim aktom posegala v medije, da bi jim, ne vem, kadrovsko ali pa finančno oteževala delo. Dejansko gre za čisto neresnico. Celo preko Ministrstva za kulturo, kot veste, v letu 2020 so bila sredstva na letnem javnem razpisu v celoti plačana v višini 2 milijona 670 tisoč evrov. Tako se bo zgodilo tudi v letu 2021. Poglejte, spoštovani kolegi iz opozicije, to so dejstva, to so številke. Kot rečeno uvodoma, ta politikantski manever s predlogom ustavne obtožbe vam, žal, ne bo uspel. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Tina Heferle, pripravi naj se mag. Marko Koprivc. Izvolite.
Hvala lepa, podpredsednik, za besedo. Lep pozdrav vsem! Me veseli, da sem na vrsto prišla ravno za kolegom Kalohom. Z vsem spoštovanjem, ampak me veseli, da se bo pokazala ta ločnica med poslancem, ki je tudi pravne stroke, ki pripada SDS in pa poslanko, ki je tudi pravne stroke, pa pripada po vaše, gospod Kaloh, politični šov grupaciji. Jaz se zavedam, da je ustavna obtožba zelo resen ustavnopravni institut. In danes se pogovarjamo oziroma vsaj morali bi se pogovarjati predvsem o očitkih, da je predsednik vlade pri svojem opravljanju funkcije kršil zakone in Ustavo. To je tisto, o čemer bi se morali pogovarjati. In tukaj je ta distinkcija med mano in vami, gospod Kaloh. Danes govorimo o zelo resnih kršitvah zakona, ki jih je storil premier. Ne govorimo o, ne vem, nekem kršenju, recimo, cestnega zakona, kjer gre za nek prekršek, ampak o resnih kršitvah, ki imajo zelo resne posledice in zelo veliko težo. Osredotočila se bom predvsem na ravnanja predsednika vlade, ki zadevajo tožilstvo v naši državi. Najprej morda za osvežitev spomina kraka obnova dogajanja, predvsem glede teh dveh delegiranih evropskih tožilcev, ki še vedno čakata na seznanitev vlade vse od meseca decembra. Takrat je državnotožilski svet, se pravi decembra leta 2020, opravil, končal izbirni postopek, tako kot mu to veleva zakona o državnem tožilstvu, podal predlog v zvezi z izbiro dveh kandidatov na ministrstvu, in ministrstvo je podalo predlog na Vlado, ki bi se morala s tem samo seznaniti. No, tu pa se zatakne. Verjetno ni več nobena skrivnost, da se s seznanitvijo zavlačuje zaradi nekih fiksnih idej premierja. Toliko o tem dejanskem stanju. Zdaj pa pojdimo na pravno kvalifikacijo teh ravnanj gospoda predsednika Vlade. Naj poudarim, da ne bom govorila o nobenih političnih stališčih ali pogledih na njegova ravnanja, ampak striktno in samo s pravnega vidika, ker vemo, da je ustavna obtožba lahko utemeljena zgolj in samo, če predsednik Vlade s svojimi neposrednimi ravnanji krši katerega izmed zakonov ali ustavo. Zelo jasen je Zakon o državnem tožilstvu, ki v 71.d členu zapoveduje – zapoveduje -, da se mora Vlada Republike Slovenije seznaniti z dvema kandidatoma evropskih delegiranih tožilcev in ta predlog posredovati na EJT, se pravi, Evropsko javno tožilstvo. Iz vaših neposrednih ravnanj, gospod predsednik Vlade - kot bi vas nagovarjala zelo direktno, pa vas ni tukaj, in tudi s tem kažete odnos do institucije, kot je Državni zbor, vendar to več pove o vas kot o nas, ki tu sedimo -, gre za očitno kršitev zakona, ker kršite, gospod predsednik, neposredno zapovedno normo, ki izhaja iz 71.d člena Zakona o državnem tožilstvu. Gre za opustitev vašega dolžnega ravnanja. Še enkrat bom poudarila, ta zakon v tem členu vam zapoveduje, da se z izbiro dveh kandidatov seznanite in posredujete ta predlog naprej. Pri tem vašem izgovarjanju, ki smo ga lahko slišali v pol leta, vam ne pomaga vaša interpretacija, češ da v zakonu pa ni določen nek numeričen rok za seznanitev oziroma čas, v katerem bi se morala Vlada seznaniti. To vas ne odvezuje odgovornosti, da izpolnjujete to zakonsko normo, ki sem jo ravnokar citirala, da se seznanite. Jaz verjamem, da gospod predsednik Vlade to ve, bom pa poudarila ali pa pojasnila za vse, ki nas mogoče spremljajo. Kadarkoli je državni instituciji v kateremkoli zakonu pod katerokoli normo nekaj zapovedano, da nekaj stori, je to dolžna storiti, ali gre za vlado, predsednika vlade ali za katerokoli drugo državno institucijo. Če pa pri tem ni določen nek numeričen rok, se pravi, rok, ki bi bil opredeljen z neko številko, pa se to ne more šteti, da zdaj pa ta zapoved ali zahteva zakona, da se nekaj naredi, kar ne velja več. Ne, ko numeričen rok ni določen, se šteje za vse državne institucije v tej državi, da je treba nekaj storiti, kar zakon veleva, v času razumnega roka. In verjamem, da je v tem pol leta ta razumni rok že zdavnaj potekel, da se Vlada seznani s tema dvema izbranima kandidatoma. Naj dam še eno paralelo za primerjavo, da boste lažje razumeli, o čem govorim. Tudi sodišča, ko odločajo o pravicah in obveznostih strank, nimajo numerično določenega roka, v katerem morajo nekaj presoditi, pa kljub temu imajo dolžnost in zavezo, da sodijo v času razumnega roka. Nič koliko zadev je bilo prisojenih s strani Evropskega sodišča za človekove pravice, kjer je Slovenija kršila sojenje v razumnem roku. Torej gre tu za popolnoma enako situacijo, v razumnem roku bi se morala Vlada seznaniti s tema dvema izbranima kandidatoma. In tu je zelo jasno, da ne gre za nič drugega kot za neko fiksno idejo predsednika Vlade in za namerno zavlačevanje ter neposredno za kršenje zakonske norme, ki veleva, da se vlada s tem seznani. Če grem dalje, zakaj je odgovornost predsednika Vlade v tem primeru dveh delegiranih evropskih tožilcev tudi individualizirana, kar pomeni, da je on osebno kriv za to, da se Vlada s tem predlogom ne seznani in posledično, da se krši Zakon o državnem tožilstvu. Ja, zato, ker Zakon o Vladi v 14. členu zelo jasno opredeljuje kdo je odgovoren za sklicevanje sej vlade in kdo je odgovoren, da jih vodi s kakšnimi točkami na dnevnem redu, to je seveda predsednik Vlade. Tako, da nedvomno gre tukaj zelo jasno, bolj jasno ne bi moglo biti, za opustitev dolžnega ravnanja s strani predsednika Vlade, ko v pol leta ni sklical seje Vlade s točko na dnevnem redu, kjer bi se Vlada kot kolektivni organ seznanila z dvema izbranima kandidatoma za evropska delegirana tožilca. Kakšna je pa politična razsežnost te neposredne kršitve predsednika Vlade Zakona o državnem tožilstvu? Ja zelo razsežne posledice so. Že od februarja lahko prebiramo Vlada potegnila zavoro pri kandidatih za evropska javna tožilca 20. februar. Naprej. Bruselj poziva Slovenijo naj imenuje člane evropskega tožilstva 24. februar. Evropski komisar za pravosodje je Slovenijo pozval naj pohiti in potrdi slovenske člane evropskega javnega tožilca, ker da moramo začeti s tem organom delovati 1. marca. Iz Bruslja prihaja zelo jasno sporočilo naj Slovenija čim prej imenuje ta dva svoja člana, ker smo v zamudi. Naprej. 4. marec, ob vsem tem dogajanju v Sloveniji državni tožilci sporočajo v Evropo glede pritiskov na njihovo službo, na posvetovalni Svet tožilcev pri Svetu Evrope so naslovili pismo, v katerem opisujejo premierjevo posredne in neposredne pritiske. O tem nekoliko podrobneje kasneje, ampak tudi to je zelo povedno. Med tem še nekje med Slovenijo in Evropo predsednik Vrhovnega sodišča gospod Florjančič opozarja Evropsko komisijo na slabšanje načela pravne države v Sloveniji, tudi to zelo pomenljivo. Naprej. 26. april Evropsko javno tožilstvo je slovensko vlado pozvalo naj predlaga svoja dva kandidata, glavna evropska tožilka je v pismu izrazila zaskrbljenost zaradi zastojev pri predlaganju kandidatov za evropske tožilce v Sloveniji, ob tem je slovensko vlado pozvala naj vendarle nadaljuje postopek. Naprej. 30. april, evropski komisar za pravosodje poziva Slovenijo naj pospeši imenovanje tožilcev. Po pozivu glavne tožilke se je pridružila temu pozivu in še drugič pozvala Slovenijo naj vendarle končajo ta postopek izbirni. Naprej. 3. maj, prebiramo zakaj Vladi ni v interesu, da bi imenovala evropska tožilca. Ja, ker skoraj pol leta blokira že dva izbrana kandidata za evropska delegirana tožilca, pazite, so vznemirjeni v evropskem javnem tožilstvu. To je odziv Evrope. Društvo tožilcev v Sloveniji še enkrat opozori, da pri pregonu korupcije, goljufije, porabe evropskih sredstev, pranja denarja in drugih kaznivih dejanj, ki ogrožajo evropsko gospodarstvo, za kar bi bila pristojna evropska delegirana tožilca, bo zelo oteženo oziroma onemogočeno delo. Naprej. 11. maj ostro iz Luksemburga Slovenija ne more ustaviti evropskega javnega tožilstva. Evropsko javno tožilstvo se sooča z velikimi težavami, ker Slovenija še vedno ne imenuje dveh delegiranih tožilcev, pravijo, da je to slab signal iz Slovenije, do tega je bila kritična glavna evropska tožilka. Sedaj prej sem slišala gospod Horvata, ki pravi od kar smo na Vladi se nas v Evropi sliši. Če je to tisto, kar želite slišati od Slovenije v Evropi, potem me zelo skrbi. Naprej. 13. maj, evropski komisar za pravosodje znova pozval k imenovanju delegiranih tožilcev. Janša pri tem meni, da Slovenija z evropskim delegiranim tožilcem ne zamuja kako smešno. In da situacija privede še do tiste skrajnosti lahko par dni nazaj preberemo Vlada bi razveljavila postopek izbire delegiranih evropskih tožilcev. Sedaj, če se spomnimo za nazaj to je zelo skrajni poskus te Vlade. Najprej smo imeli eden razlog, ki si ga je premier zmislil, da tožilca ne znata angleško, potem je premier si izmislil, da je Zakon o Državnem tožilstvu pa poštarski zakon in da on ne bo poštar sedaj pa si je izmislil, da bi pa kar ta sklep o izbiri razveljavil z nekim skrpucalom od predloga sklepa mu ne morem lepše reči vse samo zato, da bi obšel zakon. To za mene ni nič drugega kot kršenje Zakona o Državnem tožilstvu, ki danes tak kot je še vedno nalaga Vladi, da se mora seznaniti s tem. Sedaj glede pritiskov ostalih na slovensko tožilstvo pa še to tisto pismo, ki ga je premier poslal julija 2020 generalnemu državnemu tožilstvu ni nič drugega kot neposredno vmešavanje v delo tožilstva v Sloveniji, ki naj poudarim je ustavna kategorija zakon veleva, da morajo biti tožilci pri svojem delu neodvisni in samostojni in neposredno s tem pismom je gospod predsednik Vlade Janez Janša kršil 3. člen Zakona o državnem tožilstvu, ker je sugeriral kako naj državni tožilci delajo, čeprav nima te pristojnosti in pravice hkrati pa je kršil neposredno 135. člen Ustave kot sem rekla tožilstvo je ustavna kategorija in če beremo komentar Ustave lahko najdemo zapis, da vsako vpletanje v funkcijo državnega tožilstva tudi s strani Vladi še posebej predsednika Vlade gre za to, da se lahko šteje tudi za odstopanje od načela pravne države s tem pa je predsednik Vlade kršil tudi 2. člen Ustave, ki veleva, da je Slovenija pravna država. Tukaj imamo vrsto dokazov, če ste že želeli dokaze, zato da je predsednik Vlade neposredno s svojimi ravnanji tako s storitvijo kot z opustitvijo kršil zakon in Ustave in to je vse, kar je potrebno ugotoviti, ko imamo pred seboj ustavno obtožbo, kjer se ugotavlja odgovornost predsednika Vlade, ki jo nosi pri izvajanju svoje funkcije in ne vidim razloga zakaj, če imamo koliko kaj zdravega razuma ne bi ta predlog podprli.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Marko Koprivc, pripravi naj se Violeta Tomić. Izvolite.
Hvala lepa, podpredsednik, za besedo. Spoštovani kolegice poslanke, kolegi poslanci! Veste to neprestano ukvarjanje z eno osebo z Janezom Janšo, ki mislim, da mu je dejansko na tem svetu dovoljeno prav vse tega si Slovenija dejansko ne zasluži in s tem se ukvarjamo državljanke in državljani Slovenije že 30 let. Vi Janez Janša ste vse to, kar očitate vsem drugim. Kaj ali naj sedaj tukaj naštevam kaj vse počnete v nasprotju z Ustavo in zakonodajo saj vse to zelo zelo dobro veste in ne samo to, da veste to počenjate namenoma. Že prav bedasto je to sprenevedanje, da vam gre za Slovenijo, za neke vrednote, za državljanke in državljane. Samo za eno vam gre, Ivan Janez Janša, in to je popolna, absolutna oblast. In za to ste pripravljeni uporabiti vsa, prav vsa sredstva, legalna in nelegalna. To ste, konec koncev, dokazali z dokumentom, z nekakšnim vašim strankarskim dokumentom, ki naj bi ga obravnavali na kongresu, v katerem grozite celo z državljansko vojno. Smo se razumeli? Že samo uporaba tega izraza je nedopustna. In to v imenu oziroma zato, da bi utišali svoje politične nasprotnike ali pa tekmece, kot je lepše rečeno. Grozno in nedopustno. Bi si mislili, da je to sploh nemogoče v demokratični Sloveniji. Pa da ne bom jaz preveč govoril o vas, si poglejmo, kaj o vas mislijo vaši politični sodelavci (citiram): »Politična praksa Janeza Janše temelji na manipuliranju in sprenevedanju. Dialoga ni, soočanj argumentov tudi ne.« Čigave besede so to? Besede Jelka Kacina, vašega tesnega sodelavca, še iz časov tiste prve pomembne, najpomembnejše Vlade, in tudi te, upam, da zadnje. Dalje, laganje, manipulacije, širjenje sovraštva in zla. Da niste demokrat, je povedala Ljudmila Novak, vaša sodelavka. Da je vaše vodenje izrazito avtoritarno, da prezirate sogovornike z drugačnim mnenjem in da niste demokrat - to je javno dejal Ivo Hvalica, nekdanji poslanec vaše stranke, vaš sodelavec. Tega si nisem izmislil jaz, to so o vas povedali vaši sodelavci. Na primer, Dimitrij Rupel, leta 1995, da ne izbirate sredstev, da ste hudobni in brezobzirni, da iščete služabnike. Sam sem takrat še v šolo hodil, ko je bil Rupel z vami minister v Vladi; vas gotovo pozna bolje kot jaz. Tako, spoštovani, jaz bi prosil, da se nehamo sprenevedati. Ali lahko, prosim, nehate kazati s prstom na druge! Vse to, kar očitate drugim, počnete vi. Vsa vaša ravnanja, napadi na medije, pravosodje, civilno družbo, namerno preziranje socialnega dialoga, policijska represija - to niso neki slučaji, vi želite popolno oblast, enoumje, diktaturo. Janez Janša, politični skrajnež ste, fanatik ste. In kot so vaši sodelavci povedali, za oblast ste pripravljeni uporabiti prav vsa sredstva. Eno krizo pred desetimi leti ste zaradi svoje obsedenosti že zavozili. Ampak ta trenutna je nekoliko drugačna, ni zgolj ekonomska, je mnogo hujša, mnogo bolj vpliva na življenja ljudi. S svojo avtoritarnostjo ste ljudem povzročili dodatne stiske, hude stiske. Zato je tega dovolj. Svoje frustracije boste morali zdraviti kje drugje, ne na mestu predsednika Vlade. Predvsem pa boste morali za svoja ravnanja prevzeti odgovornost. In ustavna obtožba je prvi korak k temu. Vseh bizarnih početij, afer, ki se vrstijo iz dneva v dan, ne želim niti ponovno naštevati. Veliko smo o tem govorili, državljani so tega siti. Meni pa se obrača želodec ob vsem tem. Bi pa želel pozvati na tem mestu vse državljanke in državljane, hkrati pa tudi vse poslanke in poslance, da ob naslednji priložnosti, ko bomo imeli moč na demokratičen način oddati glas za spremembe, to storimo z mislijo na medsebojno spoštovanje in predvsem na prijaznejšo prihodnost, v kateri ne bo prostora za sovraštvo in represijo, kakršno izvaja trenutna Vlada pod vodstvom Janeza Janše. Do takrat bomo, hočete ali nočete, svoje nestrinjanje kazali tudi na ulici, ker to je poleg volilne pravice in referenduma ena temeljnih ustavnih političnih pravic v demokraciji, pa se lahko fašistoidna oblast postavi na glavo, če se hoče. Dokler so ljudje pripravljeni dvigniti glas proti krivicam in za lepšo prihodnost, sem prepričan, da obstaja upanje. Dovolite mi, da ob koncu izrazim svoje verovanje v to da, si večina državljank in državljanov želi živeti v strpni in svobodni družbi, da v Sloveniji, kakršno smo ustanovili z Ustavo, v takšni, ki se zaveda pomena humanizma in vsakomur omogoča razvoj svojih potencialov. Tragedij v tej državi je bilo preveč, vsaj eno lahko končamo hitro. Dovolj Janeza Janše.
Hvala lepa. Besedo ima Violeta Tomić, pripravi naj se Blaž Pavlin. Izvolite.
Hvala za besedo. Najprej naj povem, da za razliko od predhodnika, s katerim se v veliki meri strinjam, ne bom uporabila drugo osebo ednine, ki izraža nagovorjenega, kajti tega nagovorjenega ni tukaj, s čimer izraža spoštovanje oziroma nespoštovanje do tega Državnega zbora in predvsem do ustavne obtožbe »impeachmenta«, ki je ena velika in zelo, bi rekla, utemeljena reč, ki se ne zgodi prav pogosto. Jaz bom govorila, seveda, v tretji osebi edine, ki po slovenskem knjižnem jeziku izraža neudeleženega v pogovoru oziroma glagolsko dejanje brez osebka in želim si, tako kot 70 % državljanov, da bi brez tega osebka lahko živeli mirno in složno še naprej. Kajti teh 70 % se konstantno sprašuje, pa kaj hudirja je na temu Janezu, da se že 30 let moramo ukvarjati z njim? In, veste, moja minutaža je precej prekratka, da bi lahko razložila in naštela vse kršitve Ustave, zakonov in tudi recimo človekovih pravic in najosnovnejšega odnosa med ljudmi, ki jih izraža Ivan Janez Janša, trenutno odsotni. Skratka, vsi smo talci očitno zelo problematičnega osebka, ki ga nekateri tako neselektivno, kot božanstvo, podpirate, pa bodisi iz nekega oportunizma, bodisi pa iz resnične vere in preračunljivosti. Skratka, neprisotnost tega Ivana Janeza Janše, ki želimo, da bi ostala trajna in s tem odrešila Slovenijo, je znak njegove arogance. Skratka, in ignorira ne samo sodstvo, evropske inštitucije, tudi ta Državni zbor, skratka, nad njim je samo nebo. Nikogar ni, ne zakonov, ne Ustave, ne ničesar. Tudi njegov odnos do medijev, kot so prej kolegi omenjali, z nefinanciranjem STA in ravno danes smo izvedeli, kako se preko medijskega razpisa, seveda se boste poslanci, ki imate svoje delnice in solastništvo v Novi24, veseli in se vam zdi popolnoma pravično, da je na medijskem razpisu, ki je medijski razpis za medije SDS, očitno, da so dobila sredstva za delovanje in sofinanciranje, izključno samo mediji, ki so tako ali drugače povezani z SDS. Skratka, Državno tožilstvo, kajne, ste rekli, državni tožilci, je Ivan Janez rekel, ne znajo angleško, to je bil eden od razlogov. Veste, ko beremo njegove tvite, o njegovi angleščini, ki sramoti Slovenijo pa še dlje, tja do Amerike, bi lahko vsaj kakšnega lektorja, saj je gospod zelo bogat in ni dejstvo, dejstvo je, da je zelo bogat, mislim, da vsaj v to ne dvomimo. Skratka, to sramotenje Slovenije in verjemite mi, da je naše predsedovanje, ne toliko pod vprašanjem, zaradi opozicije, ampak z njim se bodo dobivali samo nižji uradniki, če si še tako želi terminov. »Tviteraštvo«, skratka, če grem, neimenovanje sodnikov, ki sem ga že omenila, potem uničevanja in nespoštovanja stroke v času epidemije. Spoštovani in spoštovane, veste, koliko je bilo posledično smrtnih žrtev in veste, zgodovina je neusmiljen sodnik in vsi vi, ki zdaj odkimavate in ga tako slepo zagovarjate, boste nekoč rekli, da ste izpolnjevali samo navodila, tako kot vedno, ko je treba pred narodom položiti vendarle račune in si še drzne, poleg vsega, pozivat k državljanski vojni. Veste kaj, ob tem, da si je podredil sodstvo, da si je podredil policijo, vojsko, sedaj pa se počuti tako močnega, da bi kar prepovedal eno parlamentarno stranko on bi kar državljansko vojno se šel in ob tem trenutku, ko kaj takega izusti eden predsednik Vlade bi jim morali skočiti vse institucije, vsi sodniki, vse policije, vsa vojska in takega nevarnega človeka dejansko onemogočiti preden uresniči svoje črne sanje. Sedaj seveda diskreditacijo teh ljudi, ki spontano protestirajo proti taki avtoritarni Vladi je vsakdanja praksa tega predsednika kakor tudi vseh njegovih služabnikov naj rečem tako. Naj spomnim kako so vsak teden dokler je sedel v zaporu Ivan Janez Janša mi smo zgleda edini, ki imajo bivšega zapornika za predsednika Vlade kako so se redno zbirali pred sodiščem sicer jih je bilo tam maksimalno 50 kolikor jih gre v eden avtobus tile sedaj pa se po več tisoč zberejo spontano brez sendviča in dnevnice za razliko od vaših podpornikov. Skratka, kot je prej omenil naš koordinator najprej diskreditacija, potem likvidacija. Spomnite se besed Ivana Krambergerja: »Bivši komunisti ne bodo hoteli izpustiti oblasti.« pa jih preštejte v stranki SDS. Vse bodo delali, ko ne bodo na oblasti bodo pozivali k protestom. Ivan Janez je pozival ljudi na ulici, kadar ni bil na oblasti in še je rekel vse vam bodo vzeli ljubi Slovenci zelo boste revni. Hodila sem mimo Prešernovega spomenika, ko sem bila še zaposlena v Mestnem gledališču pa smo se nasmihali, ker nismo verjeli, da je kaj takega možno. Danes v liku in delu Ivana Janeza Janša vidimo vso grozo tiste napovedi tistega vizionarstva. Kaj je še rekel Ivana Kramberger dobri človek iz [[nerazumljivo]]? Kar se Janezek nauči to Janez zna. Ljubi Slovenci odprite enkrat oči in ušesa in recite ne, kajti končno zavedajmo se, da Slovenija ne da drsi avtoritarni sistem in diktaturo, ampak Slovenija je globoko v diktaturi. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Blaž Pavlin, pripravi naj se Jurij Ferjan. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani kolegice in kolegi lep pozdrav! Ustavna obtožba kot jo opredeljuje 119. člen Ustave Republike Slovenije način ugotavljanja morebitne pravne odgovornosti predsednika Vlade za kršitve Ustave in zakonov v zvezi z opravljanjem njegove funkcije. Ostali pravni instituti, ki jih predvideva Ustava to so interpelacija, nezaupnica, razrešitev predpostavljajo predvsem ugotavljanje politične odgovornosti predsednika Vlade RS oziroma posameznih ministrstvo za določena dejanja medtem, ko ustavna obtožba po 119. členu Ustave zahteva poseben postopek ugotavljanja utemeljenosti obtožbe, kar pomeni, da je potrebno v postopku ugotoviti subjektivno odgovornost predsednika Vlade za očitana dejanja in ne le politično odgovornost, ki se v pravnem smislu pravzaprav prekriva s pojmom objektive odgovornosti. Danes je pred nami predlog ustavne obtožbe, ki ste jo vložili poslanci LMŠ, SD, Levice in SAB. Samo besedilo ustavne obtožbe je nekakšna reciklaža že vsega slišanega. Tako pri posameznih zahtevah za nujne seje Državnega zbora različnih odborov in komisij pa vloženih interpelacij in nenazadnje neuspele konstruktivne nezaupnice. Se pravi nič novega nič, kar ne bi že slišali, o čemer tudi ne bi že odločali. Na vašo stalno ponavljanje enega in istega Vlada in koalicija odgovarja z dejanji in ukrepi, ki po zadnjih kazalnikih delujejo in to vas v opoziciji najbolj boli. Zelo težko poslušamo vaši skrbi za zaščito zdravja naših državljank in državljanov medtem, ko ste in še vedno neprestano dvomite o ukrepih za zajezite širjenja bolezni in kako smo imeli v Sloveniji najstrožje ukrepe, čeprav že, če pogledamo samo sosednje države ugotovimo, da to enostavno ne drži. Tudi vaši očitki glede cepljenja in dobav cepiva nimajo neke prave osnove, saj je trenutni delež precepljenosti v Sloveniji podoben nivoju, ki ga imajo ostale članice Evropske unije in to v ničemer ne odstopamo. In vse težave, ki se pojavljajo pri hitrosti cepljenja so podobne kot v drugih državah predvsem pa so povezane s samo dobavo cepiv, le-ta pa je omenjena s proizvodnimi kapacitetami podjetij, ki proizvajajo ta cepiva. Si pa verjetno vsi želimo, da bi se cepilo čim več naših državljank in državljanov in to kar se da hitro. Očitek v predlogu ustavne obtožbe o protiustavnosti prepovedi referenduma o investicijah v Slovensko vojsko in kršitvi sklepa Ustavnega sodišča Republike Slovenije so po mojem mnenju zmotni povsem pa pavšalni in neutemeljeni. Nenazadnje je Ustavno sodišče Republike Slovenije o tem že odločalo in je v končni odločbi z dne 1. 4. 2021 je to tudi v celoti zavrnilo. Toliko o kvaliteti in utemeljenosti ustavne obtožbe. Potem pa imamo tudi še tukaj obtožbe glede kratenja pravic do čiste pitne vode. O tem smo veliko govorili že včeraj, se mi pa tukaj predvsem postavlja vprašanje zakaj po spremembi Ustave leta 2016 niste naredili nič, da bi ta ustavna pravica zaživela tudi v praksi, na kar je v več poročilih opozoril tudi že varuh človekovih pravic. Obtožba predsednika Vlade pred Ustavnim sodiščem je po mojem mnenju neutemeljena zato je ne morem podpreti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Jure Ferjan. Pripravi naj se Monika Gregorčič. Izvolite. Pardon, predlagatelj. Nisem videl, se opravičujem.
Par stvari bo treba pokomentirati glede na to, da smo navajeni, da s tiste strani konstantno dobivamo sme laži in potvarjanja in tako naprej. Pa bom šel kar po vrsti. Prvič. Gospod Kaloh, poslanec Državnega zbora zelo rad citira, pa zelo rad omenja kdo je kaj rekel, pa kdo je kaj izjavil, samo bo treba kej prej prebrati, pa citirati točno tisto kar je bilo izrečeno. Prvič. Vam bom zdaj ponovil kaj je bilo zapisano. Omenilo ste, da je gospod Črnčec izjavil, da bomo razveljavili vse kar se tiče PKP in da bodo ljudje morali vračati denar. Saj veste, da ste se na debelo zlagal. On je namreč zelo jasno povedal naslednje: »Ja, razveljavili bomo vse podtaknjence, ki so bili znotraj PPK.« Vi pa sami dobro veste, da retrogradno nazaj pač preprosto ne moreš ti od nekoga nekaj zahtevati kar si mu nekoč podelil in to je v vaši znani maniri popolno zavajanje. Samo o tem je bilo govora. Vam pa seveda ustreza malo dodati eno besedico in hitro razpršiti nezadovoljstvo po ljudeh, češ, da bodo izgubili denar. Zdaj vam še enkrat povem, če pa vi osebno niste tega razumel, pa dosti žalostno. Ampak ne glede na to ne lagati, sploh pa ne v tem Državnem zboru. Naslednja stvar, ki je bila danes slišana. Kolegica Mojca je govorila o tem, da so bila naročena cepiva, ki bi tako ali tako prišla v nekem drugem obdobju kasneje in zato itak to ni bilo tako aktualno in smiselno. To preprosto ne drži. Kolegica Mojca, žal mi je, ker jo ni v dvorani, bi se potem lažje pogovarjali. Dejstvo je, da je Ministrstvo za zdravje samo reklo in zagotovilo, to obstajajo dokumenti o tem, zato samo citiram »zagotoviti zadostno količino cepiva čim prej v prvi polovici leta«. To je tisto kar je ona zgrešila, do junija naj bi se to zgodilo. In zdaj si predstavljajte, če bi mi imeli ta cepiva naročena, o tem kar sem govoril v ustavni obtožbi, bi bilo zelo idealno, ker bi ta cepiva nam pripadala in danes ne bi bilo problemov, kot jih imamo, da zmanjkuje cepiva, ne bi bilo problemov. Februarja meseca je tako predsednik Vlade kot gospod Krek iz NIJZ kot minister za zdravje so ponavljali eno in isto mantro, minister za zdravje pa vemo kdo je takrat bil, so ponavljali, da bomo konec februarja lahko začeli cepiti celotno populacijo, do takrat pa bodo te prioritete. In pred poletjem bomo dosegli 70 % precepljenost. Že aprila se je ta podatek spremenil, precepljenost bo 60 %, in kar naenkrat smo spremenili standarde in merila, da če bo pa 60 % ljudi precepljenih, potem bomo pa rešeni vsega hudega. Maja se je ta številka 60 spremenila v 50. Zakaj vam to govorim, kaj ima to zveze z ustavno obtožbo, boste rekli – zaradi tega, ker če bi imeli cepivo, teh dilem danes ne bi bilo. Vi veste, v čem je problem precepljenosti. Pri gripi govorimo, da če imamo 93 % precepljenost, smo že lahko zelo resno v skrbeh. Pri covidu se pa pogovarjamo o 50 %, kar bo rešilo to našo ljubo državo. In, kolega, ki je zadnji pred mano govoril, kolega Pavlin, okej, recimo, da sprejmem dejstvo, kot si omenil, češ da ponavljamo o nekih stvareh, ki so bile že večkrat omenjene in se je o njih nekje celo odločalo, da dokazov pa ni. Pa mi povejte vi – ne vi, zaradi tega, ker mi ne boste več mogli, razen v repliki -, povejte mi, kaj pa so za vas dokazi, ki jih mora prinesti Državni zbor v postopku dokazovanja, ko ste rekli, da obstaja nek poseben postopek dokazovanja in da to ne sme biti politična obsodba, tako kot je interpelacija ali konstruktivna nezaupnica. Mi se tega zavedamo. Navajanje členov in dejstev je več kot dovolj, da dokažeš, ali je nekdo kršil zakon ali ustavo. Ali je to res tako, bo pa presojalo Ustavno sodišče, ne Državni zbor. Zato ne zavajati, ni nobenega posebnega dokaznega postopka kot to, da obtožimo in navedemo, na podlagi katerega člena obstaja to kaznivo dejanje. Ker, oprostite, kolega Pavlin, to je kaznivo dejanje, to ni prometni prekršek, ker je nekdo vozil 10 kilometrov hitreje, če ni naročil cepiv. O tem se pogovarjamo. In zato, dajte že enkrat, če smo mi taki neuki in ne znamo dokazati tega, povejte mi, kaj pa je ta postopek. Je kje predpisan? V Poslovniku? Citirajte mi člen, dajte mi klofuto, čakam jo!
Hvala lepa. Besedo ima Jure Ferjan. Pripravi naj se Monika Gregorčič.
Gospod podpredsednik, hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci in vsi, ki nas spremljate, lepo pozdravljeni! Aktualna Vlada Republike Slovenije pod vodstvom Janeza Janše, ki se sooča z epidemijo covida-19, je pomagala in še vedno pomaga ljudem in slovenskemu gospodarstvu. Aktualna Vlada gradi. Medtem ko vi, predlagatelji današnje ustavne obtožbe, leva opozicija, pod vodstvom človeka, ki ga je profesor v šoli, kot se je sam izrazil, Marjana Šarca označil, citiram, da »je neumen kot moški spolni organ,« konec citata – pa rušite. In medtem ko je aktualna Vlada Republike Slovenije in vladna koalicija v Državnem zboru sprejela zakone, ki so več kot 300 tisoč upokojencem z nizkimi, najnižjimi pokojninami, zagotovila dva solidarnostna dodatka v skupni višini do 600 evrov; medtem ko so se pokojnine izredno in redno uskladile; medtem ko smo vsi državljani in državljanke prejeli turistični bon; medtem ko so se dvignile povprečnine slovenskim občinam; medtem ko je Vlada pripravila, vladna koalicija pa sprejela osem protikorona paketov, s težo več milijard evrov, ki so bili primarno usmerjeni v slovensko prebivalstvo in gospodarstvo; in medtem ko bomo kmalu v hramu demokracije obravnavali težko pričakovan Zakon o dolgotrajni oskrbi, paket debirokratizacije in tudi zakonodajo, ki bo davčno razbremenila pravzaprav slehernega državljana in državljanko naše države; in medtem ko, spoštovane in spoštovani, Evropska komisija v svoji zadnji napovedi za Republiko Slovenijo za leto 2021, torej tekoče leto, napoveduje 4,9 % gospodarsko rast, kar našo državo uvršča ne šesto mesto v Evropski uniji, kar našo državo uvršča na tretje mesto znotraj evroobmočja, in tudi gospodarska rast za leto 2022 je napovedana, in sicer v višini 5,1 % bruto domačega proizvoda. Tudi na področju brezposelnosti se Slovenija uvršča po napovedih Evropske komisije med boljše države Evropske unije. In zelo zgovoren je tudi podatek iz aprila letošnjega leta, ko smo padli pod mejo 80 tisoč brezposelnih v Sloveniji. No, medtem vi, spoštovana leva opozicija, po tem, ko ste vrgli puško v koruzo in med tem, ko ste v vsem tem času dvakrat – dvakrat – zavrnili uradno ponujeno roko sodelovanja, ko imate polna usta govora o sodelovanju in tako naprej, ko se vam pa ponudi, se pa obrnete stran. V tem času vi vlagate interpelacije, vložili ste nezaupnico, danes pač obravnavamo še ustavno obtožbo. Skratka, kot lahko zelo jasno vidimo, rušite, kjerkoli se rušiti da. Spoštovane in spoštovani, jaz bom v svoji razpravi imel dva poudarka. Najprej se bom dotaknil STA, torej Slovenske tiskovne agencije, in na tej točki namenil pravzaprav samo eno preprosto vprašanje, na katerega pa vas vljudno prosim, da si vsak izmed vas, nanj odgovori, sam pri sebi, iskreno. In sicer, koliko časa, spoštovane in spoštovani, bi bila oseba x, ki je direktor ali direktorica vašega osebnega podjetja, torej podjetja, katerega vi osebno ste 100 odstotni lastnik, še direktor ali direktorica, če vam na vašo željo ne bi želela dostaviti, izročiti poslovne dokumentacije? Spoštovane in spoštovani, samo na to vprašanje si odgovorite in če morda ne vse, zelo veliko, zelo veliko pa bo jasno potem. Druga točka, kjer bom namenil nekaj več besed, pa je tako imenovana diktatura, o kateri govorite, o kateri pišete in o kateri očitno nekateri tudi sanjate. Tudi na tej točki bom namenil nekaj vprašanj, ki upam, da si jih bomo odgovorili vsak pri sebi. Dva sklopa vprašanj, v vsakem sklopu po tri. Pa začnimo. Torej, kako v diktaturi poročajo mediji? Kako v diktaturi potekajo protesti, če potekajo? In, ali si v diktaturi ljudje upajo javno izraziti svoje mnenje? In sedaj še drugi sklop vprašanj. Kako v Sloveniji poročajo slovenski mediji, predvsem nacionalni? Kako v Sloveniji potekajo protesti? In, ali si v Sloveniji upamo javno izraziti svoje mnenje, ne glede na to, kakšno je? Spoštovane in spoštovani, verjetno se sedaj sprašujete, če so to retorična vprašanja, kajti, prepričan sem, da te preproste odgovore vsi poznamo. Verjetno si nekateri zatiskate oči, ampak globoko v sebi odgovore poznate. Res pa je, da te laži, ki jih tako nepretrgoma in tako ponavljajoče se govorite, seveda želite, da postanejo resnica. Ravno zato je treba resnico še toliko bolj in večkrat osvetliti. Saj veste, ne rečejo kar tako, da je laž nesmrtna duša komunizma, slednjega pa v Sloveniji po skoraj tridesetih letih žal še vedno nismo sposobni enotno obsoditi. Enako, kot ostale »izme«, enako kot fašizem in nacizem. Spoštovane in spoštovani, dovolite mi, da preden sklenem svojo razpravo, omenim v tej zadnji »intermenci« še nekaj besed o tem, kar pišete v ustavni obtožbi, konkretno, kar se tiče termina ali besedne zveze smrt Janšizmu, kjer se ponovno neverjetno sprenevedate. Ta izraz je neposredna grožnja predsedniku Vlade Republike Slovenije in je neposredna grožnja vsaj še 222 tisoč 42 volivkam in volivcem, ki smo oziroma so, leta 2018 volili Slovensko demokratsko stranko, ki je, spoštovane in spoštovani, mimogrede, prejela več glasov, kot sta skupaj prejeli drugo in tretje uvrščeni stranki, kot sta skupaj prejeli volilnih glasov Lista Marjana Šarca in Socialni demokrati. Več kot 21 tisoč glasov, je Slovenska demokratska stranka prejela več, kot sta skupaj prejeli LMŠ in SD. Spoštovane in spoštovani, ustavna obtožba, ki jo imamo pred sabo, je vsebinsko prazna, brez argumentov in je posledica, kot smo tudi že z današnje razprave lahko videli, vašega političnega nestrinjanja s predsednikom Vlade Republike Slovenije, pri nekaterih pa verjetno celo osebnega sovraštva do Janeza Janše. Zato osebno ustavne obtožbe ne bom podprl, prepričan pa sem, da današnja razprava in pa tudi glasovanje, da bosta jasno pokazala, da ta Vlada dela, da dela dobro, da bo z delom nadaljevala in da ima Vlada Republike Slovenije pod vodstvom Janeza Janše v tem Državnem zboru Republike Slovenije še vedno parlamentarno večino.
Hvala lepa. Besedo ima Monika Gregorčič, pripravi naj se Marko Bandelli. Izvolite. Pardon. Replika, gospa Violeta Tomić.
Kolega bi opozorila, da STA ni vaša firma, in da UKOM nikakor ni tisti kateremu bi moral STA polagati račune. Če bi to počel, bi kršil zakon in bi imeli še en razlog več, da jih stiskate. Smrt Janšizmu seveda je smrt ideologiji, tako kot če rečemo, smrt nacizmu, fašizmu ali pa komunizmu, ki si ga tako želite, ampak s smrtjo komunizma bi SDS zelo bil prikrajšan. Hvala.
Hvala lepa. Zdaj pa Monika Gregorčič, imate besedo. Izvolite.
Hvala lepa, podpredsednik za besedo. Jaz bi najprej podala eno kratko oceno političnih okoliščin, ki botrujejo današnji obravnavi in opozicijski vložitvi te ustavne obtožbe. Namreč vložitelj tega dokumenta je definitivno pokazatelj obupa opozicije, ker z vsemi do zdaj demokratičnimi instituti niste prišli do željenega cilja in ste nekako streljali v prazno. Očitno je abstinenčna kriza od oblasti že kar huda in slasti oblasti še niso pozabljene. Je pa teh nanizanih šest točk na katerih temelji današnja ustavna obtožba, tudi odraz trenutnega stanja opozicije. Rušite, nagajate, obstruirate, se pa prešibki in tudi notranje razklani, čeprav si želite oziroma zaman skušate to neuspešno prikriti, da ste nesposobni oblikovati kredibilno alternativo. Pač gospod Jože P. Damijan in gospod Erjavec sta bila bolj kot ne strel v prazno, ampak dejstvo je, da anti Janša politika ni več dovolj, treba bo kaj več pokazati in pokazati tudi neko razvojno vizijo. Zdaj mogoče gnev ali pa bolečina ker to Vlado vodi že tretjič gospod Janez Janša, je pač neizmerna, izhaja pa iz vašega globokega, žal napačnega prepričanja, da oblast pripada samo vam. Da je temu tako, kažejo vaši dvolični nastopi, govorite nekaj v ozadju pa delate povsem nekaj drugega in res, verbalno ste vešči, ampak delate točno tisto kar očitate sedaj tej Vladi tej koaliciji v nek lažni ovoj demokracije zavijate neko sodelovalno retoriko, seveda pa selektivno vi ne bi sodelovali z vsemi, ste za svobodo govora, ampak to prodajate pod terminom svobode medijev in ste polni lažne družbene solidarnosti, na primer, ne želite, ne pristajate na reformo za nižje davke in višje neto plače. Naj vas samo spomnim, v času levih vlad največ privatizacije je bilo izvedenega našega državnega premoženja z okoriščanjem levih tranzicijskih tajkunov, da sploh ne govorim o 5 milijardni dokapitalizaciji naših bank, ko se je tudi reševalo premoženje predvsem teh tajkunov. Sama obtožba, vsebinsko je prazna, sestavljena, zlepljena kot puzzle iz nekih šestih točk, posledica neke solo akcije LMŠ, ki seveda najbolj krvavo v tem trenutku potrebuje volitve, izsiljuje jih že več kot eno leto, vse od tistega neposrečenega meta puške v koruzo, kar prav gotovo še danes bivši premier globoko obžaluje. Dejstvo je, LMŠ se res mudi na predčasne volitve dokler se ne pojavi nek nov politični obraz, to je razumljivo. Ni mi pa razumljivo kako lahko etablirane političen stranke in izkušeni politiki tako ubogljivo asistirate gospodu Šarcu. Še malce podrobneje glede šestih točk, vsebinskih točk te ustavne obtožbe. Kot prva, nabava oziroma odklonitev nabave cepiva. Dejstvo je, da je Republika Slovenija v okviru centralne nabave, ki je bila organizirana pod plaščem Evropske unije nabavila in sklenila pogodbe za zadostno količino cepiva tudi z ustrezno varnostno rezervo. Posledica nekega umestne pomanjkanja pa je bila izključno v ne izdobavah tega cepiva, potem je posledično seveda bilo potrebno naknadno iskati druge vire. Sedaj, če bi ne konsistentno ali pa prekomerno šli v nabave, potem pa bi res lahko očitali neko neracionalnost kot rečeno nikoli vam ni prav in vam tudi ne bi bilo prav, zato očitki o neustreznih nabavah česarkoli s strani tistih, ki so na začetku pandemije pustili prazna skladišča zaščitne medicinske opreme niso na mestu pač prvi dokaz vaše dvoličnosti. Druga vsebinska točka poseg v medije. Jaz bi vas spomnila, spoštovani, na poziv nekdanjega predsednika Vlade gospoda Šarca s konca leta 2018 na spletni strani Vlade je bil objavljen poziv, da podjetja v državni oziroma pretežno državni lasti naj več ne oglašujejo v medijih, ki širijo sovražne vsebine. Spoštovani se zavzemate res za svobodo govora? Kaj so to sovražne vsebine in kaj je to sovražni govor o tem za enkrat še presoja sodišče. Če to ni poseg v neko medijsko avtonomijo in povsem zraven še v neodvisnost sodne veje oblasti, potem pa ne vem kaj je. Mogoče samo par besed še o STA. Če zna gospod direktor, ki je odgovoren za poslovanje in za to, da finančno tudi uredi zadostna sredstva in priskrbi za izplačilo plač, da spoštuje pogodbe, če zna poslati račun UKUM-u, potem zna jaz verjamem na isti poslati tudi ustrezno dokumentacijo, ki izhaja iz sklenjene pogodbe kot pogodbena obveznost tako, da ne drži neka navedba, ki smo jo danes lahko slišali, da je UKUM nič in nihče. Poglejte, če mora biti plačnik, potem to najbrž ni nihče, ampak to je spet dokaz dvoličnosti po nekem kriteriju nam pripada. Pritiski na tožilstvo. Pritiski na tožilstvo je še ena tema poleg STA, ki je bila prekomerno spolitizirana žal tudi s strani naših nekdanjih poslanskih strankarskih kolegov, zato da so na njen zgradili svojo zgodbo umika oziroma rušenja koalicije seveda to ni bila čisto njihova solo akcija pač pa ob asistenci medijev in drugih struktur iz ozadja, ampak to je pač njihova odločitev. Vem pa, da jim kolegi v opoziciji očitate, da so to storili prepozno. 4. točka – Spodbujanje nasilja nad ženskami, nestrpnosti, sovražnega govora. Spomnila bi Ministrstvo za pravosodje je predlagalo ta Vlada je sprejela sprememba Kazenskega zakonika s spremembo definicije posilstva po modelu [[nerazumljivo]]. Glede sovražnega govora najprej kot rečeno o tem presoja sodišče. Nestrpnost to pa je tista točka, ki jo najbolj širijo seveda prikrito ravno politiki opozicije s tem, ko tiho pristajajo na diktat ulice, ki odobravajo protivladne proteste, ki so tam izražene ideje prav gotovo sporne. Tisti plakati tisti »performansi« pa res lahko rečemo, da že ustrezajo nekim približkom sovražnega govora, širjenja nestrpnosti celo pozivov k nasilju, ampak vas to ne moti in tega niste obsodili nekateri se z njimi celo slikate. Žal mislite, da boste tako na nekatere poslance izvajali določen pritisk in ti pritiski pa so v direktnem nasprotju z 82. členom Ustave, ki govori, da poslanci nismo vezani na prav nobena navodila še manj pritiske iz ulice. 5. točka – Prepoved referenduma Zakona o zagotavljanju sredstev za investicije v Slovensko vojsko. Ustavno sodišča vas je med tem popolnoma porazilo, referendum ni dopusten, kajti gre za področje varnosti države. Odrekanje pravice do pitne vode. Jaz z zavajanjem s političnim aktivizmom ste uspeli doseči ali pa zbrati dovolj število podpisov, referendum bo res izveden, ampak jaz sem prepričana, resnica pride prej ko slej na dan. Novela zakona o vodi, ki omejuje gradnjo na priobalnih zemljiščih nima nobene zveze z ogrožanjem pitne vode, ki je ustavno zagotovljena kategorija. Spomnila bi vas določen tisti primer dvoličnosti, niste bili v opoziciji zelo glasni, ko se je problematizirala gradnja kanalizacijskega kanala C0 preko ljubljanskega vodonosnika, tudi NVO-ji so bili pretežno tiho. Spoštovani predlagatelji te ustavne obtožbe, jaz misim, da je čas, da se pogledate v ogledalo in najprej pospravit, počistite pred svojim pragom. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Marko Bandelli. Pripravi naj se Matjaž Han. Izvolite.
Hvala, predsedujoči za besedo. Zdaj smo tukaj v bistvu tu je neka ustavna obtožba, obtožnica, človek si ne more niti predstavljati kako se lahko to dogaja in se zgraža koalicija zakaj to mi delamo. Vas bom samo spomnil, da se poslužujemo praktično vseh sredstev takih, ki so legitimni in na čisto legitimen način, da naredijo red tukaj in to kar je pravil tudi vaš zdaj minister Šircelj, če se spomnite njegovih besed »opozicija dela zato, da ruši Vlado« to je bilo na hiringu, njegove besede. Tako da nič se zgražati za to kar mi tukaj upamo, da bomo počasi tudi uspeli ali pa tudi ne, nima pomena. Danes po 301-ih letih se verjetno prijemamo za glavo in se sprašujemo, če ta druga generacija od osamosvojiteljev si zasluži to maltretiranje, ker to kar se dogaja zdaj je čisto maltretiranje. To je rezultat te škodljive Vlade, to je čisto jasno, norosti in vaše ideološke konstantne arogance, ki poslušamo to praktično vsakodnevno. In ta razdor, ki ga čutimo med ljudmi, ta ni nikoli bil v 30-ih letih, nikoli v 30-ih letih ni bilo toliko razdora kot ga čutimo med ljudmi danes. Pa vi poslušajte vaših 15 % volivcev, kar jih je, in si mislite, da je to vse prav, ampak ostalih 85 % niso na vaši strani. Tako, da boste vedeli kar se tega tiče. Zdaj samo še manjka, da vaš predsednik vlade celo vabi v državljansko vojno, to je bil prav top njegovega intelekta. Zdaj, spoštovani kolegi in spoštovani gledalci predvsem, ker oni vidijo in gledajo kaj se dogaja tukaj in kakšni so argumenti za in kakšni so argumenti proti, saj je normalno, da vi branite vašega predsednika z lažmi, ogromno laži, ogromno neresnic kar je, pa nekdo drugi reče naj se pogleda v ogledalo, naj se pogleda sama v ogledalo kje je bila prej in kam je prišla zdaj in požrla vse obljube njihovim volivcem, ampak to ni moj problem, bodo že volivci govorili o tem. Zdaj se jaz sprašujem, če si mi vse to zaslužimo. To smo predlagali to sovraštvo v enem dobrem letu Vlade Janeza Janše, v enem dobrem letu. Zdaj, to je to kar smo si mi želeli ali kaj? Vemo tudi krivce, veste, saj imamo tudi krivce zakaj se to dogaja. Prav zaradi tega mislim, da imamo točno, ne krivca, pardon kolega, krivce sem rekel, ki so tisti, ki jim imamo, po imenu točno poznamo kdo so, ki so tisti, ki praktično nam ne dovolijo, da bi poslali domov vsak skupaj in vso to garnituro, to se pravi točno vemo tudi zakaj se držijo stolčkov in zakaj hočejo biti še vedno na tistem mestu. Zdaj gremo na konkretno zaradi tega tako imenovanega [[Nerazumljivo]], dve točki sta najbolj glavni tukaj, drugo je tudi so pomembne, ampak kar je. Jaz verjamem, da v tem trenutku verjetno, jaz verjamem, da je cepiva v tem trenutku tudi dovolj, problem je bolj s tistimi, ki smo ne cepilci in tiste problematike, ki so zdaj zunaj, ki je tudi tu en problem, ki ne more vplivati in ne more niti odločati sama Vlada ali koalicija ali pozicija ali bilo kdo drugi, ker to so pač [[nerazumljivo]]. Jaz sem še vedno stoprocentno prepričan, da je cepljenje fakultativna zadeva, in mora tako tudi ostati, vsak se mora sam odločiti, ali hoče biti cepljen ali ne. Vendar, kako je lahko nek predsednik Vlade, ko je imel možnost naročiti cepiva, odklonil milijon cepiv. To je sramota, to je groza! To je nekaj, kar ne bi smelo biti takrat. Takrat je bil on tudi celo minister za zdravje, in tega si ne bi smel privoščiti. Koliko življenj bi lahko rešili, če bi imeli prej tisto cepivo tukaj. In tiste prazne obljube, kdaj bomo precepljeni, mesec za mesecem, vedno več in vedno več podaljševanja teh rokov in tako dalje. Mislim, to je čisto sprenevedanje z vaše strani. Mislim, da je tu velika odgovornost, njegova osebna odgovornost. Kar se tiče STA-ja. Tu poslušamo, ne vem, včeraj smo imeli že morda deset razprav glede STA-ja in tega, ampak se ve točno, da to, kar se dogaja, ni podobno nobeni stvari. Vlada oziroma država je obvezna, zakonsko mora financirati delovanje agencije, mora. In tisto, kar je govoril kolega Ferjan, je brezvezno, tisto je samo zavajanje, o lastništvu in kdo mora pokazati. Saj Ukom ni lastnik, Ukom ni noben lastnik. Ukom tu nima nobene pravice spraševati po dokumentih, Vlada bi morala vprašati, edina. To je to, kar je, ne pa Ukom. In se potem zgražati nad njimi, da bomo pogledali njihovo poslovanje, kar delajo tudi izven tistega javnega dela financiranja. In tu se ve točno, 30. ste zaustavili, potem 14. januarja, ne vem, zakaj ste poravnali te obveznosti, ker je bil sprejet potem tudi tak in drugačen paket, 24. ste ponovno ustavili. Zdaj spet pametuje [[…]]In ti reveži. Kje ste še kdaj videli, da za državno tiskovno agencijo dajemo esemese za enega ali pet evrov, da obstane. Ma, kje ste to videli?! Ali ste normalni?! Ma, kaj se greste?! Kaj hočete dokazati? Komu hočete kaj dokazati? Komu? Nadalje, ne morem, da ne bi povzel – se opravičujem – neumnosti, ki jih je govoril Jelinčič, da v STA-ju verjetno niti ne vedo, kakšne so zakonske obveznosti države. Kakšne so zakonske obveznosti države do agencije, govoriti o neuravnoteženih informacijah, ko STA ni nikoli imel resnično nobenega drugačnega pogleda kot realno sliko, kar se dogaja v politiki, realno, in to se ve. Edini neopredeljeni, pa še točno veste, kateri so novinarji, kam spadajo, kdo so žlahta in kdo so brat in sestra tukaj. Bodite pošteni in povejte enkrat, kaj so. In nikoli nismo rekli, da je to bilo opredeljeno na en ali drug način, nikoli. Zdaj v tej Vladi, kar ste vi naredili v enem letu in pol škode, veste, kakšen bo največji problem – največji problem bo izčistiti in »prepucati« na tisoče vernikov, ki ste jih postavili in posedli na določene točno strateške pozicije, ker to bo res en velik problem jih potem zamenjati. Tu ste pa pametno, to moram res priznati, da tu ste pa res »džeki«, mislim, veste točno, kako se to naredi, ker ste zamenjali popolnoma vse, kar se zamenjati da. Politično, ne strokovno, tu moramo pa paziti, to naj ljudje vejo, politično, NPU, Surs, Furs in vse, kar je. Politično postaviti ljudi v take institucije, mislim, na take pozicije, na taka mesta, da se »prepuca« vse reči, kajne, saj vemo, za kaj gre. Pa pustimo. Mislim, da je ena od najbolj zaskrbljujočih izjav, ki so bile dane te dni, ta izjava o državljanski vojni. Tu pa je še ena reč. Če sem Ferjana prej dobro poslušal, se v svoji razpravi distancira in obžaluje neko gesto. Ta gesta, njegova gesta, mislim, ta gesta, ki smo jo videli, ker verjetno bo tudi on v podmladku, ker se mu tako »dopade« kazati to, pa bom pokazal jaz to zadevo tukajle. Vidite, tole zadevo bom pokazal. Tu vidite točno, za kaj gre. To je bilo objavljeno, to ste objavili vi, vi ste objavili to. Ja, to je pozdrav fotografu, kajne! [[smeh]] To je pozdrav fotografu, to je pozdrav fotografu, to vidimo, kajne. [[oglašanje iz dvorane]] Ej, no, čakaj malo, saj nisem jaz tega objavil, to ste vi objavili, vaš podmladek je objavil. No, jaz samo pokažem, za kaj gre. Upam, da se distancirate od tega, ker to je pa res sramota. To se ne sme dogajati, to je res sramota. Tako kakor tudi jaz obsojam komunizem, in vam povem pošteno, brez kakršnegakoli problema, ampak obsojam tudi take zadeve tukaj, ki je vedno več, vedno več jih je. Upam, da niste tam, no, in da vaš podmladek, da je bolj pameten, kakor je to, kar delate v javnosti, s tem. Nacistični saluto, kajne. Zdaj, ne vem, tudi minister Tonin zdaj nekako novači vse ljudi, nove, vojska, da zastonj pridejo noter, se počasi urit in vse kar je in pa, predsednik govori o državljanski vojni. Ne vem, jaz dam samo v razmislek, nekaj se tukaj dogaja. Damo pomislit ljudem, ljudje naj pomislijo, če je to, to, kajne? Ali je slabše tisto, kar delajo pošteni protestniki zunaj, ki niso nikoli naredili nobenega »razdola« ali kar je treba? Kolesarijo, kaj pa je tu slabega, če so kolesarili in so izrazili svoje nestrinjanje s tem? Kaj je bilo to slabega? Ker potem pošiljate vaše ekipe noter v notranjost, da delajo razdor in kar je treba, saj to bo, se bo tudi zgodilo, saj to smo prepričani, kajne. Da ne govorimo o ideoloških drugih zadev, karantanskega vašega panterja, kakor simbola [[…]]Mislim, to so take reči, ki res, dobesedno no človeka strese. Veste, kaj bom povedal jaz vam, spoštovana koalicija tukaj, jaz sem zelo razočaran nad delovanjem, vašim, strokovnim delovanjem, kot Vlade. Jaz sem pričakoval ene konkretne reforme, jaz sem pričakoval, potihoma, konkretne reforme, strategije zagona gospodarstva, eno niste dali, eno niste dali gor, vi ste samo s tem, da je lahko Fiskalni svet, vam je dal milijarde, na razpolago, ste porazdelili in dajali to odpustke in zaradi glasov, nič drugega, naj bo to jasno. Sprostitev trga dela. Kje je, je kakšen zakon, konkretno? Debirokratizacija, ste spravili noter milijon stvari, od katerih sam potrjujem, 50 procentov se strinjam z njimi, ostalih 50 procentov so absurdi noter in to bo treba pregledat in kar je treba. Ampak ta finta je vedno spravit vse skupaj, v eno, tako kot je prej rekel kolega, »spodtaknjenci«, kajne. Ampak, glavno je, kar se tiče razvoja in strategije za gospodarstvo, oprostite, niste dali na mizo popolnoma nič, nič, zaenkrat. Upam, da bo, čakam, [[znak za konec razprave]] bomo tudi potrdili, če bo treba. Zato, če bi zaključil s to zadevo, ne gre za kršitev Ustave tukaj, gre za zdravo pamet – za zdravo pamet gre -, ki verjetno je ni in ne gre za kršitev zakonov, kakor je pisalo tukaj, gre za racionalno in uravnovešeno odločitev do državljanov, da greste domov, po domače povedano, to bi želeli mi, vi, Janez Janša in vaša Vlada. Nehajte, po domače povedano, maltretirati Slovenijo in slovenski narod. To je [[znak za konec razprave]] motiv vsega. Spoštovani kolega, povedal sem vam samo dejstva in to je politika nas, socialnih liberalcev. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Matjaž Han, pripravi naj se Anja Bah Žibert. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Kolegice in kolegi! Veste, jaz, preden sem prišel v parlament, sem se trudil bit spoštljiv do ljudi in se trudim bit spoštljiv tudi v tem parlamentu, zato ker kot funkcionar sem še posebej pod drobnogledom in pod, bom rekel, lučmi in kot tak tudi spoštujem demokracijo, spoštujem ta parlament in si želim, da vsi spoštujemo ta parlament. V tem parlamentu imamo opozicijo in koalicijo, vsak ima svojo nalogo, vsi smo jo dobil na takšen ali drugačen način, smo jo pa dobil na demokratičen način, se strinjam, ampak, imamo v tej Sloveniji en velik problem – mi smo zameglil malo ta, definicijo, kaj je opozicija, kaj je koalicija in zato imamo danes v tej državi stanje takšno, kakršno imamo. Mi se danes pogovarjamo o ustavni obtožbi, ki je v bistvu najmočnejše parlamentarno orožje opozicije, zato verjemite mi, si ta inštitut zasluži spoštovanje od vseh funkcionarjev, od vseh politikov, še posebej bi pa mogel spoštovat ta inštitut dolgoletni poslanec, večkratni predsednik Vlade, gospod Janez Janša. Ta ignoranca, pa karkoli si že misli o verjetno [[?]] ustavni obtožbi, vsebini, ignorirat opozicijo v tej državi, ignorirat ta inštitut, je za moje pojme zelo, zelo slabo. Mi smo naredil vse, bom tako rekel tako, »by the book«, 119. člen Poslovnika, ja, ne, pardon, 191. člen Poslovnika, 119. člen Poslovnika in žal zdaj govorimo praznemu stolu, na drugi strani imamo pa nek odvetniški zbor, ki brani Janeza Janšo. Vse prav. Zakaj bom jaz to ustavno obtožbo podprl? Najprej, in mene, ko sem prej tako začel, najbolj moti ta sovražni, ta nestrpni, ta nestrpna komunikacija, ki se gre tudi včasih predsednik ali pa velikokrat predsednik Vlade preko pisanja raznih tvitov preko žaljenja ljudi in to se mi zdi, da ni v redu in to si funkcionar, ki je predsednik Vlade ne bi smel dovoliti. To se mi zdi, da je na ključnih zadev. In bi lahko sedaj brali tiste tvite lahko bi brali kaj je gospod Janez Janša govoril o ženskah nekaterih, o posameznikih, ampak nikamor ne bomo prišli. Boj proti sovražnemu govoru je v prvi vrsti ni samo odločitev politike ali posamične organizacije temveč je po mojem zaveza vsakega posameznika, ki vstopa v ta javni diskurz in to bi morali se vsi skupaj zavedati. Druga stvar, ki mislim, da je bila zelo slaba in zato je tudi ustavna obtožba je ravnanje med epidemijo. Jaz sem sicer vesel, da bo jutri, da pridemo v zeleno fazo, ampak smo v politiki, zaradi tudi epidemije v najbolj črni fazi. Mi smo ali pa so, ste v času epidemije se šli represijo, kaznovali ste ljudi na koncu vam je tudi sodišče povedalo, da ste jih narobe kaznovali, da to ni bilo prav in bilo je kopico nekih nelogičnih stvari sprejetih, ki je ljudi begalo, da ne govorim o nabavi cepiv kot so že kolegi pred menoj povedali. Druga stvar, ki me neizmerno moti je odnos Slovenije do Evrope. Mi smo svetovni prvaki kako lahko naše uspešne Slovence popljuvamo v Evropi in jim ne damo možnosti seveda, če nismo naši. Mi nismo sposobni enega gospoda dr. Marka Ilešiča in meni je danes nerodno se mu jaz javno opravičujem na tajnem glasovanju ga pospraviti v Evropo. Človeka, ki govori 10 jezikov, človek, ki vodi senat, človek, ki je bom rekel eden najbolj uspešnih sodnikov v Evropi ne, zaradi politike, ki ji mogoče pripada levi opciji so nekateri tudi na levi strani ne znali glasovati za takega iminentnega gospoda. Ne znamo, ne morete imenovati dva tožilca v Evropo mi pa Finci samo dve države in to se meni zdi absurd, zato ker ni naš. Druga zadeva, ki se mi zdi nenormalna pljuvanje Slovenije v Evropi na vseh nivojih. Pljuvanje kako v Sloveniji živimo in pisanje pisem s strani Vlade. Pa kaj smo prišli dragi moji? Če mi sami ne bomo to našo lepo domovino spoštovali kdo jo bo? Sedaj bi se pa še okoli STA malo ustavil. Veste, če odmislimo sedaj direktorja STA, ker vem, da znate zamenjati ljudi in je to čisto okej, ker znate kadrovati, ampak vi ste s tem, ker ne spoštujete ali pa ne spoštujejo v Vladi navadnega zakona, ki govori o STA poleg tega, da je bil, potem z amandmajem v PKP-6 še podkrepljen ta amandma ogrozili 100 delovnih mest in 100 novinarjev ne ve ali bo naslednji mesec dobilo plače in te isti novinarji, ki so za moje pojme eden najbolj pluralnih in najbolj novinarjev, ki pišejo brez navodil in brez nekega politične ozadja. Prej je Marko sicer rekel Marko nekaj hotel okoli neke žlahte govoriti. Ta, ko vem kam je ciljal to je sigurno ena boljših novinarjev. Druga zadeva in to se mi zdi nemogoče in dajte spoštovati zakonodajo, ker če je ne boste vi spoštovali pa predsednik Vlade ja kdo bo pa, potem v tej državi še spoštoval zakonodajo? Tako da razlogov za to, da ustavna obtožba je bila pravično vložena je več na koncu bomo pa videli kakšno bo glasovanje. Jaz bom to ustavno obtožbo podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedi ima Anja Bah Žibert, pripravi naj se Predrag Baković. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči, za besedo. Veste pravzaprav v tej ustavno obtožbi v tem tekstu sploh nisem imela namena govoriti, ker je bil že tokrat vse, kar je tukaj notri napisano in zavrnjeno in obravnavano v tem Državnem zboru in gre samo za to, da nekdo jezdi na nekih temah, ki so pravzaprav pase, ampak želi graditi neke politične točke, vendar pa se moram vsaj v nekem delu odzvati, kajti to je bilo pa tolikokrat povedano, da se mi zdi, da zaradi državljank in državljanov je vendarle nujno. Slovenija je že avgusta pristopila k skupnemu naročilu cepiv in dejstvo je, da smo s tem naročilom zagotovili za 2 milijona 287 tisoč 951 prebivalcev, se pravi, številka, ki je bistveno večja od naše številke državljank in državljanov. Torej cepiv smo naročili zadosti. In prosim vas, ne zavajajte ljudi. Če v bistvu firme, ki bi morale ta cepiva potem dostavljati, tega niso zmogle, je seveda prišlo do zaostajanja v cepljenju, ampak ne samo v Sloveniji, v celotni Evropi. In dejstvo je, da smo v odstotku precepljenih uspešni in ne govorite neumnosti o tem, da se je Slovenija čemurkoli odrekla, in da nimamo cepiv, ker smo se nečemu odrekli. Lažete. To so uradni podatki cepiv, imamo naročenih dovolj. In dejstvo je, da smo to tudi naredili pravočasno in takrat je tudi v okviru Ministrstva za zdravstvo bila posebna skupina strokovnjakov, ki se je s temi stvarmi tudi ukvarjala. Najhuje pa, ko človek odpre to vašo, oprostite, to je zame pamflet, poglejte kaj ste notri napisali. V 1. točki. Ena izmed temeljnih obveznosti države je vzpostavitev delujočega zdravstvenega sistema ki je državljankam in državljanom sposoben zagotoviti ustrezno zdravstveno varstvo. Država mora sprejeti številne ukrepe, ki bodo služili varovanju zdravja. Ja dobro jutro! Zakaj imamo čakalne dobe pa vrste? Kaj ste naredili z zdravstvenim sistemom? Večino časa ste bili na oblasti in danes notri pišete stvari in očitate to nekomu, ki je na oblasti eno leto in tri mesece in tudi nehajte s tem, da govorite o enem letu pa pol, itn. To so vaše zapuščine. Ampak spoštovani, kot sem rekla, ne bom več govorila o tem tekstu, ker mislim, da danes ne gre za ta tekst. Dajmo stvari poimenovati s pravim imenom. S sovraštvom. O tem sem že nekaj govorila pred časom. Sovraštvo je eno najmočnejših čustev, pa hkrati najbolj destruktivno, ampak seveda pa zelo zna povezati skrajneže in za to gre. Za to gre. Veste, vsi ki ste se zbrali okrog KUL-a, vaša edina skupna točka in najmočnejša točka je sovraštvo. Sovraštvo do Janeza Janše, sovraštvo do politike SDS in vsem, ki bi se slučajno upali priključiti v obliki sodelovanja. In veste kaj je v zgodovini pripeljalo družbe, ki so temeljile na sovraštvu? Poglejte si totalitarne režime, fašizem, nacizem, komunizem, vedno je bilo sovraštvo. Če ni bil zunanji sovražnik, je bil pa notranji. In kam je to pripeljalo? Do morij. In za to gre danes. Govorite o problematiki medijev in o tem, da se dela v tej državi pod to Vlado krivica medijem. A to je, to so neodvisni mediji? To so neodvisni mediji. Govorite o tem, da ulica sporoča nezadovoljstvo. A dajte nehati no. Sovraštvo selite na ulice. Je to normalno? Boste rekli, da smrt Janšizmu ni problem? Tudi to ni problem. In še naprej, danes te govorili o tem, da mi strašimo z državljansko vojno. Laž. Če že niste sposobni citirati teksta, si povejmo za kaj gre. Za tole gre, naci se je začel s požigi in to se dogaja danes na naših ulicah. In kam to pripelje? Vemo kam so ti sistemi pripeljali. Zato, spoštovani, ker morajo biti še drugi na vrsti, nehajmo se sprenevedati. Nočete sodelovati, niste sodelovali ne na poziv predsednika države, pa ste ga danes hoteli pred to govornico. Niste hoteli sodelovati s to koalicijo v nobenem pogledu in danes bi samo kritizirali, da je vse narobe. Za stanje v državi je odgovorna celotna politika. In nehajte graditi na sovraštvu. Ne gre za to, da je to slabo za vas ali za nas, to je slabo za državljanke in državljane. To je slabo za napo ljubo Slovenijo, ki ima 30 let. Zbudite se!
Hvala lepa. Postopkovno dr. Franc Trček. Izvolite.
Hvala za besedo. Se strinjam s kolegico, da smo vsi soodgovorni, ampak poglejte. Jaz sem že večkrat rekel, jaz nobenega ne sovražim. Prosim, predsedujoči, da pri takih izpadih opozorite. Če nekdo iz sebe to razlaga naj razlaga, ampak ne s prstom kazati. Lahko kažete na 89, če hočete, pa tudi v SD boste težko na koga pokazali s prstom, da kogarkoli sovražimo v politiki. Pa saj sem več z vami skupaj kot z lastno družino zadnjih sedem let, pa vas bom sovražil. Mislim, jenjajte!
Hvala lepa. Mislim, da ni mislila na vas. Besedo ima predsednik vlade gospod Janez Janša. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Najprej ob začetku tega odgovora, glede tajmninga nekaj. Poglejte, za to razpravo smo imeli rezerviran dan v prejšnjem tednu. Veliko stvari smo morali prestaviti v tem času, ki je trojni izziv. In potem vržete dnevni red seje in to razpravo organizirate na dan, ko ima vlada kovid sejo, vrsto pripravljalnih sestankov in ko imamo srečanje oziroma obvezen sestanek med vlado in predsedniki poslanskih skupin evropskega parlamenta, česar ni možno prestaviti, ker je to eno leto naprej planirano. Mislim, čestitke geniju, ki je ta tajming naredil. Mogoče bi bilo samo če bi bilo včeraj, ko je bil Evropski svet. In potem se posluša očitke, da nekoga ni zraven. Na začetku malo resnosti. Kar se tiče samih obtožb, najprej bi rekel to, da opozicija ima pravico uporabljati inštrumente, ki so v Ustavi ali v Poslovniku ali v zakonih in s tem ni nič narobe. Mogoče je malo narobe s tem, kako se izbira čas. Poglejte, mi smo bili večino časa stranka, ki jo vodimo poslanci vseh sklicih državnega zbora sem bil izvoljen vanj, so bili večino tega časa 30 let samostojne parlamentarne demokracije v Sloveniji v opoziciji in smo uporabljali različne inštrumente, tudi ustavno obtožbo. Ampak smo imeli neko mero. In v večini drugih držav parlamentarne demokracije tudi ta mera obstaja. Je čas, ki je normalen in je čas, ki je krizen. In sedaj smo v kriznem času, imamo epidemijo. In to že več kot eno leto. In ljudje umirajo zaradi tega. Poglejte, vi ste nam ukradli volitve, protiustavne, jemali mandate, mi smo imeli dovolj poslancev, da bi vsak dan vložili zahtevo za izredno sejo in zablokirali proceduro, pa tega nismo naredili. Nismo splošno obstruirali seje, tako kot je ena od opozicijskih poslanskih skupin delala zadnje tedne. Neka mera je pač pri tem tudi potrebna. V tekste, ki jih opozicija vlaga, se sicer lahko napiše karkoli. Tudi v tej ustavni obtožbi je pač toliko absurdnih stvari, da na vse niti nima smisla odgovarjati, tudi se nima smisla prepirati okoli tega. To, da se krši Ustava, glejte, to je Ustava. Jaz sem bil član Ustavne komisije, ki je to ustavo dogradila, sprejela po dolgih dnevnih in nočnih sejah skupaj s temeljno ustavno listino prej, ki je pravzaprav začetek življenja prave parlamentarne demokracije v samostojni državi in jaz vem, kaj piše v tej Ustavi. Vsak stavek smo šli skozi. In zdaj pod to ustavno obtožbo je pa podpisana poslanska skupina, ki ima v svojem programu razgraditev te Ustave. To je Ustava parlamentarne demokracije, Slovenija je demokratična republika in vse institucije oblasti v tej državi temeljijo na parlamentarni demokraciji, na predstavniški demokraciji, vi ste to predstavniško telo, vi volite Vlado, vi sprejemate zakone, vi imenujete sodnike, tretjo vejo oblasti. Več kot polovica členov v tej Ustavi temelji na i izvajanju predstavniške demokracije. In zdaj stranka, ki ima v svojem programu napisano, da bo ukinila predstavniško demokracijo in jo nadomestila s sistemom kakršnega smo nekoč že imeli in iz katerega smo pred 30-imi leti pač odšli, tista meni očita kršenje Ustave. Ta ista stranka v svojem programu piše, da nasprotuje zasebni lastnini in tržnemu gospodarstvu. V tej ustavi je socialno tržni sistem zapisan kot temelj, kako mi urejamo ekonomske odnose v tej državi. Tako da glejte, to so zelo absurdni očitki. Mogoče je samo še bolj absurden tisti, da ogrožam zdravo pitno vodo. Pod ta očitek, spoštovane kolegice in kolegi, ste se podpisali tisti, ki ste zadnje tedne zbirali podpise za referendum proti zakonu, v katerem je 40 milijonov namenjenih za to, da se uredijo vodotoki, da ne bodo poplavljali. In ker se prepoveduje, da tajkuni, vaši tajkuni, gradijo vile na slovenski obali in na obali jeze [[?]] . To ta zakon prepoveduje in vi ste zdaj zbrali podpise zato, da se Zakon o referendumu ovrže in zdaj jaz ogrožam zdravo pitno vodo, tako da daleč smo prišli. Ko govorimo o epidemiji in teh očitkih je treba pač priznati, da je Slovenija imela težak drugi val epidemije, da ta še ni končan, da imamo še vedno številke, ki so daleč nad tem, kar je bilo lani v istem času v prvem valu. Sam je treba to razpravo začeti na začetku. Glejte, to je, mislim, da imate tudi na ekranu, to je skupna zunanja ocena Republike Slovenije, ki jo je naredila Svetovna zdravstvena organizacija, ki je bila tukaj med 5. in 9. junijem 2017. V tem poročilu piše vse, kar bi morala Slovenija narediti zato, da bi bila pripravljena na epidemijo. Zelo natančno piše, kje so pomanjkljivosti in tako naprej. Nič od tega do 13. marca leta 2020 ni bilo narejeno, ma nič od tega ni bilo narejeno. Nič. Dvomim sploh, da je to poročilo takratna Vlada sploh obravnavala. Tudi nam ga ni nihče predal ob primopredaji, pa smo prevzeli dolžnosti en dan po tem, ko je bila epidemija razglašena. Slučajno ga je nov direktor Nacionalnega inštituta za javno zdravje je to odkril potem, da obstaja. Glejte, če bi bilo to, kar je Svetovna zdravstvena organizacija Sloveniji priporočila tri leta pred epidemijo narejeno, potem mi danes ne bi imeli 4 tisoč in več mrtvih zaradi Covida, ampak mogoče polovica ali pa največ dve tretjini. Tisoč človeških življenj bi bilo rešenih. Zdaj pa pričakovat, da se bo pa čez noč vse naredilo, kar se prej ni dolga leta, kljub temu, da smo bili uradno opozorjeni, je pa, seveda malo mimo. Tukaj, na naslednjem grafu vidite, koliko smo bili učinkoviti, ker je to en od očitkov, pri spopadu z okužbami. To je stopnja smrtnosti, kot posledica Covida. Mi smo imel visoke številke, zelo veliko okužb v drugem valu in tudi veliko mrtvih, samo, če gledamo odstotke, koliko je od teh, ki so bili okuženi in ki so zboleli, dejansko umrlo, potem je treba slovenskemu zdravstvu čestitat in mu izreči veliko zahvalo. Lahko bi bila ta primerjava še bistveno višje, ampak, manj učinkovito so reagiral zdravstveni sistemi v Italiji, Poljski, Nemčiji, Belgiji, na Češkem in še v najmanj desetih drugih evropskih državah, boljši od nas so bili Avstrijci, malenkostno Nizozemci, ki so imeli največ zdravstvenih kapacitet, kljub temu pa je v drugem valu 2 tedna imela Nizozemska situacijo, ki je ni obvladala in je vozila bolnike v Nemčijo. Nam to ni bilo treba, ker smo vmes pravočasno, tudi po zaslugi sedanjega ministra za zdravje, dogradil kapacitete čez noč in omogočili, da so se naši bolniki lahko zdravili doma. Seveda pa ljudje ne umirajo samo zaradi Covida. Glejte, tukaj imate pa podatke, koliko naših sodržavljank in sodržavljanov umre na leto za rakom in to so številke, ki so še bistveno višje od tega, kar terja Covid in v lanskem letu imamo tudi kombinacijo, kjer so umiral bolniki z rakom, ki so dobil Covid, ker so bili še bolj ogroženi in glejte, tukaj pa ljudje umirajo tudi zaradi predolgih čakalnih vrst in se je treba vprašat, kaj so naredil v zadnjem desetletju za to, da bi bile te čakalne vrste krajše? Kam so se vlagala javna sredstva, za to, da bi se te vrste odpravile in da bi ljudje takoj, ko se odkrije neka bolezen in tako dalje, prišli na vrsto za poseg. Koliko od teh tisočih, ki so umrli v zadnjih letih zaradi raka, je umrlo zato, ker so moral predolgo čakat na poseg? Ali pa, ker je bilo to prepozno odkrito? Vse to je odvisno od kapacitet in od sistema in tako naprej [[…]]Tako da, ta razprava je lahko zelo dolga in v nobenem primeru ne bo omejena samo na Covid. Poglejmo par podatkov, v kaj smo investirali v zadnjih desetih letih, družinsko politiko, imamo osmo najstarejše prebivalstvo na svetu, od 2009 do 2019, 367 milijonov evrov. V tem času so vaše vlade nevladnim organizacijam izplačale 706 milijonov evrov. Koliko od tega je bilo upravičeno, [[nerazumljivo]]lahko sodimo, zagotovo pa to ni ekvivalent. Ne moreš za nevladne organizacije dat še enkrat več, kot za mladino in za prihodnost ali pa, zdaj, če smo pri Covidu, pa pri zdravstvu, investicije v bolnišnice, pa tudi vse ostale investicije, pravzaprav v javnem sektorju, predvsem v šolstvu, v zadnjih desetih letih, dobrih 700 milijonov samo za nacionalno televizijo, v tem času skoraj milijardo. Rabimo najbrž nacionalno televizijo, da je pa en medij bolj pomemben, kot celotno zdravstvo, pa celotno šolstvo oziroma investicije, to pa mene ne bo noben prepričal. Se pravi, neka velikanska luknja je bila in ko te podatke prevedete na konkretne investicije, pa na bolniške posle, pa na zdravstveno opremo, pa na število zdravnikov, pa na njihove plače pa na plače medicinskih sester in tako naprej, potem dobite čakalne vrste in posledice zaradi čakanja na zdravstvene posege. Zdaj Covid bistveno bolj ogroža starejše in imeli smo procentualno gledano največ smrti v domovih za starejše kjer mnogi od teh domov enostavno niso imeli niti možnosti, da organizirajo rdečo cono tako kot se spodobi, po pravilih, ker če prostora ni že v normalnem času, ga ne moreš narediti tudi v času epidemije. V desetih letih od 2009 do 2019 je bilo za izgradnjo domov za starejše, čeprav ni noben zgrajen, se vpraša zgolj za adaptacije pa za dograditve porabljenih 25 milijonov evrov v desetih letih, se pravi, 2 milijona in pol evrov na leto. Istočasno ste dali nevladnim organizacijam, ki imajo sedež samo na enem naslovu, to je Metelkova 6 v Ljubljani, 46 milijonov. Pa mi povejte nacionalni dosežek, ki si ga je kdo zapomnil od nevladnih organizacij, ki bivajo na naslovu Metelkova 6 v Ljubljani. Bistveno več zanje kot za 20 tisoč naših starejših sodržavljanov, ki so v tem času bili v domovih za starejše, pa še 10 tisoč tistih, ki so čakali, da pridejo na vrsto. V slovenske bolnišnice smo dali v zadnjih desetih letih oziroma do leta 2020, kar se tiče investicij, dograditev kapacitet, 400 milijonov za nacionalno televizijo in za STA v tem času preko milijarde. Ko pogledaš te številke za nazaj in ko tehtaš na razvojno politiko v nekem obdobju, vse jasno, poglejte, je vse jasno in v tej luči zelo ohlapno zvenijo ti očitki iz ustavne obtožbe. Da pa tudi z moje strani ne bo zapravljanje časa, ukvarjali z neko temo od kater ne bo nič, mogoče poglejmo tudi kot odgovor na nekatere očitke kakšne so napovedi za naprej. Ker, če človek prebere vaš tekst, nekako pride do zaključka, da smo pred propadom, da samo še malo manjka, pa bo Slovenija zgrmela sama vase, da je čista katastrofa, kar pa ni katastrofa, je pa diktatura. Poglejmo kako nas drugi vidijo oziroma kje smo v realni primerjavi. Pred kratkim je Evropska komisija izdala napovedi, makroekonomske napovedi za celotno Evroobmočje in za države članice Evropske unije in te napovedi omogočajo primerjave. Te napovedi so boljše kot so bile napovedi lani jeseni za nas in še za nekatere države in Slovenija je po gospodarski rasti za letos na šestem mestu. Prebili smo se v prvo četrtino držav Evropske unije in to na podlagi ocene, ki jo je verjetno možno konec leta še izboljšati. Ta napoved seveda omogoča tudi določene popravke ali pa določeno nadgradnjo proračunskih dokumentov, kar pomeni, da bomo mogoče lahko dali za nekatere potrebne investicije še več kot smo lani planirali. In ta napoved tudi kaže, da lahko Slovenija najkasneje v začetku naslednjega leta nadoknadi izpad iz lanskega leta, se pravi, da se lahko vrnemo po razvoju, po gospodarski rasti na predkrizno raven in to je trikrat bolj optimistična napoved kot je bila, kot je krožila po institucijah isti čas lanskega leta. Ko pogledamo stopnjo brezposelnosti v lanskem letu Slovenijo prav tako najdemo po eni od najnižjih stopenj brezposelnosti uvrščeno med prvo četrtino držav članic Evropske unije. Pred kratkim sem bil na obisku v Grčiji, pa bilateralo smo imeli s španskim predsednikom vlade, sedaj vidite kje sta Španija in Grčija tukaj na tej lestvici. Oba sta rekla, da mi nimamo brezposelnosti, ampak imamo polno zaposlenost. In dejansko, če vprašate podjetnike, problem je v nekaterih panogah dobiti ljudi za dobro plačano delovna mesta, problemi so v storitvenih dejavnostih, predvsem v turizmu zaradi epidemije. Ampak če bo konec, ko bo konec epidemije, ki je, verjamemo, pred vrati, se bo tudi to staje popravilo in naš problem ne bo brezposelnost, ampak bo prekvalifikacija določenih poklicev in seveda iskanje dodatne delovne sile. Tudi napovedi za naslednje leto so dobre. Kar se nas tiče smo blizu polne zaposlenosti in, se pravi, vsi razlogi za optimizem. Poslušamo veliko očitkov v tem, kako se je Slovenija zadolžila, kako je povečala javni dolg v lanskem letu in kako je to velikanska katastrofa. Nedavno tega smo slišali celo očitek, da smo denar razdelili ljudem. Ta očitek razumemo, ker prihaja iz ust tistih, ki so denar razdelili nevladnim organizacijam, pa bankam. Ljudje so pa ostali zgolj kot plačniki teh dolgov. V zvezi s tem javnim dolgom je treba pač povedati, da je Slovenija dosegla daleč najbolj ugodno mesto ali ugoden tretma na finančnih trgih. Da lahko izdajamo obveznice za 60 let, kar je bilo nepredstavljivo še par let nazaj. In da smo se lahko zadolžili celo po negativni obrestni meri. To pomeni, da smo takrat, ko smo denar, ki smo si ga izposodili dobili, hkrati dobili še plačano za to, da smo si ga izposodili. To se je zgodilo prvič v naši zgodovini in situacija ni enaka, kot je bila pred 7 ali pa 8 leti, ko so bile obrestne mere 5 % in ko je gospod Križanič lahko izdal obveznico za 5 let, pa še to je bil lahko vesel. In najbrž vsi vemo, da je nekaj zadolženost, če moraš ti denar plačati nazaj v 5 letih, drugo pa je, če ga moraš plačati v 6. No, in sedaj poglejmo kje smo bili po javnem dolgu v evroobmočju, ker to so pač primerljivi podatki, leta 2019. bili smo na 11. mestu, nekje na sredi. In to zaradi tega, ke smo bili država, ki je v evroobmočje v času gospodarske in finančne krize najbolj povečala javni dolg. Leta 2008, preden so vlado prevzeli Socialni demokrati je bil slovenski javni dolg 22 % letnega BDP. Na vrhu krize smo prišli čez 80 %. In ob visokih obrestnih merah in ob veljavnosti maastrichtskih kriterijev. Lansko leto je Evropska unija sprostila maastrichtske kriterije. Vse države so se zadolževale. In sedaj poglejmo ob teh strašnih očitkih kje smo po javnem dolgu leta 2020, se pravi v času epidemije. Poglejte, našli nas boste natančno na istem mestu. Vse države članice EU so se približno enako zadolžile zaradi tega, ker smo se pač spopadali z epidemijo in blažili posledice epidemije. Natančno na istem mestu nas najdete, ker smo del evroobmočja, del istih kriterijev in se situacija ni popolnoma nič poslabšala, kar se tiče same strukture dolga se je izboljšala, zaradi negativnih ali nizkih obrestnih mer. To je tudi napoved za letos in za naslednje leto. Slovenija najdete natančno na istem mestu. Nobenega drastičnega skoka, kar se tiče zadolžitve ni niti kar se tiče nenormalnih javno finančnih posegov v smislu dolga glede na druge države članice euroobmočja tako, da ne zganjati demagogije. Iz naslednjih podatkov se bo videlo tudi kje je ta denar pristal. Sedaj nimam tukaj vseh podatkov, ampak mi smo v tem času, zaradi subvencioniranja skrajšanega delovnega časa pa čakanja na delo ohranili na 100 tisoče delovnih mest in je že to samo po sebi vrednota, zato smo po brezposelnosti tudi dobri v primerjavi z drugimi. Smo bili s tem instrumentom med najbolj uspešnim. Veliko tega denarja smo razdelili kot blaženje posledic epidemije tudi prebivalstvu še posebej tistim, ki so najbolj ogroženi: upokojencem z nizkimi pokojninami pa tudi študentom in preko turističnih bonov so dobili določeno subvencijo vsi prebivalci. Na tej sliki imate stopnjo bruto varčevanj gospodinjstev v odstotku BDP. Tudi zaradi teh ukrepov so se sredstva, ki so jih ljudje privarčevali v času epidemije v Sloveniji nadpovprečno povečala. Slovenija je skočila na 4 mesto. Prehiteli smo Nemčijo, ki je bila dolgo časa pred nami se pravi relativno vzeti to glede na število prebivalcev in tako naprej je Slovenija v času epidemije so pač slovenski ljudje več privarčevali. Tukaj imamo, potem še graf. Sedaj zakaj so ti podatki pomembni? Ti podatki so pač pomembni zato, ker dokazujejo kam je denar šel. Pokažite te grafe za gospo Bratušek za leto 2013 pa leto 2014 kakšni so bili. In drugi, ker to pomeni, da ima Slovenija pač rezerve, da ob koncu epidemije, ko pač ni več ukrepov in ko je večji poslovni pa tudi osebni optimizem ljudje lahko vlagajo, kupijo stvari, ki jih prej niso, zaradi različnih tveganj, gradijo hiše, obnavljali hiše, stanovanja in tako naprej to pa vse poleg tega, da veča osebno blaginjo, kar je ključno poganja tudi gospodarsko rast in gospodarstvo. Se pravi ta denar ni bil dan nekomu v žep, zato da smo se ga znebili, ampak bo to na koncu prispevalo k tudi dobri makroekonomskim kazalcem. Na podlagi tega bo več v javnih blagajnah, na podlagi tega bo več sredstev za javne investicije in na podlagi tega bo tudi možno znižati davke in z nižjimi davki bo več investicij v gospodarstvu in ko bo več investicij v gospodarstvu bo tudi več dobro plačanih delovnih mest in več prilivov nazaj v proračun. Zelo preprosto računica, ki pa v levo pol oblo slovenskega politične prostora še ni prišla. Tukaj so, potem še depoziti slovenskih gospodinjstev v poslovnih bankah. V času krize so se povečali za nekaj milijard in rastli so tudi v prvem tromesečju letos, kar pomeni, da so te rezerve znatne torej daleč preko 20 milijard, kar po drugi strani seveda tudi veča likvidnost bančnega sektorja, ki lahko bolj in lažje kreditira gospodarstvo in situacija je popolnoma drugačna, kot je bila v času po tistem najhujšem valu finančne in gospodarske krize. Potem imamo tukaj še podatke o trenutni situaciji kovida, ker je veliko govora o cepivih v tem vašem tekstu in tako dalje. Sloveniji je po zabeleženih podatkih, realni podatki so pa približno dan in pol v zamudi, ker je 48 urni rok za vnašanje teh podatkov o cepljenju v sistem, so še boljši. No, ampak uradni podatki za včeraj, to, kar je bilo vneseno v sistem je, da je s prvim odmerkom cepiv cepljenih 636 tisoč in še nekaj naših sodržavljank in državljanov, z drugim odmerkom 348 tisoč. V procentih je prvi 37, praktično drugi preko 20. In seveda imamo zaradi hudega drugega vala tudi 242 tisoč sodržavljanov, ki so kovid preboleli in ki se jim še ni potrebno cepiti. Še šest mesecev po prebolelosti. Se pravi, imunost, vsaj delna imunost, ker po prvem odmerku, razen ko gre za Astra Zeneco, govorimo o delni imunosti prebivalstva po številu smo tam okoli 900 tisoč. Mladih zaenkrat še ne cepimo, šele v zadnjih dneh so regulatorni organi odobrili nekatera cepiva tudi za mlajše od 18 oziroma 16 let, kar bo, po mojem mnenju, v veliki meri omogočalo tudi normalen začetek šolskega leta v jeseni. No, ampak za precepljenost oziroma za imunost, precepljenost plus prebolevnost, ki je učinkovita, zaustavlja epidemijo, potrebujemo še nekaj sto tisoč cepljenih. In kot smo že večkrat napovedali bomo te številke dosegli do poletja. Je bilo veliko razprav o tem, kako to ni realno. Glede na podatke, ki jih vidite je to realno. Kar se tiče primerjav smo nekje na povprečju EU, kjer pač dobivamo pro rata cepiva. Če bi jih pozabili naročiti, potem ne bi bili na povprečju. Bi bili, ne vem, nekje na tretjini ali na četrtini. Tako da govoriti na pamet je enostavno. Navajati podatke je pa nekaj drugega. Je pa nekaj držav v Evropi, ki so pač nadpovprečne in kjer je problem, kar se cepljenja tiče, obraten kot pri nas. Pri nas je interes večji od odmerkov cepiv, ki jih dobivamo na teden. Nekatere države so šle pač v drugo smer, se pravi dobivajo več cepiva kot je interesa. In naslednji teden dobimo od ene od teh držav še dodatnih 300 tisoč odmerkov, s katerimi bomo dosegli zaželeni cilj precepljenosti do poletja. Tako da je možno pričakovati, da je epidemija, ki je sedaj razglašena do sredine junija, zadnja takšna razglasitev, zadnji obrok tega in da bomo potem lahko prešli v nek prehodni čas izhoda iz epidemije, ko bo večina ukrepov lahko dodatno odpravljenih, ko bodo nekateri preventivni, sicer še vedno potrebni. Ko pa bomo lahko tudi s pomočjo nove regulacije kot je EU certifikat oziroma kot so , preden je bilo to sprejeto, poimenovali digitalno zeleno potrdilo, pač svobodno potovali tudi po Evropi, preko meja pod pogojem, da bomo cepljeni. Sicer se bomo morali pač testirati, pa prebolevniki so enako obravnavani kot cepljeni. Sedaj po tem kar smo slišali na evropskem vrhu, lahko pričakujemo, da bo to potrdilo operativno tudi sredi junija se pravi se bo to nekako pokrilo s koncem formalne epidemije pri nas in od takrat naprej pričakujemo povratek v normalnost vsaj takšno kot smo jo pričakovali oziroma kot smo jo imeli lansko leto. Sedaj, če to združimo z makroekonomskimi kazalci in temi napovedmi plus z dodatnimi spodbudami, ki jih bomo deležni preko nacionalnega načrta za okrevanje, ki smo ga oddali med prvimi, potem imamo vse razloge za to, da pač pred seboj vidimo leto okrevanja, ki bo hitrejše od povprečja med so članicami Evropske unije in ki bo lahko Slovenijo vrnilo na pred krizno raven rekordnem času hkrati pa imamo tudi za drugo polovico leta naročenih dovolj cepiv, dovolj in več cepiv za tretji odmerek, ki bo potreben za to, da pač imunost ohranimo in tudi določene rezerve za solidarnost, kjer bo Slovenija tudi pomagala tistim, ki pač se ne bodo precepljeni, potem ko bomo mi te kriterije dosegli. Torej pred nami ni neka katastrofa pa ledena gora pa ne vem kaj, kar se slika v tej ustavni obtožbi. Pred nami je zelo optimistični čas razen, če ga bomo samo pokvarili. Kaj lahko prepreči uresničilo teh prepovedi? Nagajanje še naprej, streljanje v hrbet v času epidemije. Organizacija zborovanj, kjer se bo na tisoče ljudi družilo brez zaščitnih ukrepov. Pozivanje preko omrežij ljudi naj se ne cepijo, da bodo čipirani in ne vem kaj še vse lahko slišimo tudi oziroma vidimo tudi v skupinah, ki imajo na tisoče pa na deset tisoče članov pa tudi mnoga vidna imena. To so pa zadeve, ki lahko upočasnijo okrevanje in rast ne morejo pa ga zaustaviti tako, da ta vlak je odpeljal in predlagam tistim, ki so računali nanj, da pač se znebijo teh iluzij. Namesto tega sedaj še tretjič formalno pozivamo k sodelovanju. Tudi okrevanje in odpornost je velik izziv. Prišli bodo na vaše klopi pomembni zakonski akti, ki so potrebni za to, da bo to okrevanje ne samo hitro, ampak bo tudi pravično. Eden od teh aktov je Zakon o dolgotrajni oskrbi 128 inačica mislim, da je sedaj na Vladi. 127 jih ni prišlo do Vlade verjetno pa je bilo za študije o tem izplačanih na milijone evrov do sedaj in vabim vse, da združimo moči in ta izjemno težak vendar potreben finančni zalogaj spravimo čez proceduro čim prej. Sedaj drugi tak zakon, ki je potreben ne samo za okrevanje, ampak tudi za odpornost je Zakon o investicijah v zdravstvu in deloma dolgotrajno oskrbo, ki bo tudi v naslednjih tednih na vaših klopeh in s tem zakonom bomo prvič pokrili tiste investicije, ki jih nismo mogli uvrstiti v nacionalni načrt za okrevanje tako, da bo slika zaokrožena in da se bomo neposredno lotili pač tudi mašenje tistih lukenj v zdravstvenem sistemu in v sistemu dolgotrajne oskrbe, ki terjajo bolj targetiran pristop glede na lokacijo in na horizontalno strukturo upam, da bo to dovolj. Poskušamo v okviru razprave o nekem precej destruktivnem instrumentu odgovarjati konstruktivno in na nek način apeliram tudi na opozicijo v tem Državnem zboru, da vsaj z temi proceduralnimi potezami ne zavira normalnega dela. Ker recimo samo s to prestavitvijo seje iz ali pa, razbitjem redne seje na dve izredni seji, nisem imel problemov samo jaz, tudi cela Vlada, prevzemamo dosjeje v Bruslju, pa Vlada je praktično vsak teden v Bruslju, to so termini, ki so vnaprej dogovorjeni, ki so potrebni, ker gre za to, da Slovenija pokaže odgovornost tudi do celotne Evropske unije in nemogoče se je organizirat, če ne vemo niti, kdaj bo seja, kdaj bo kaj na dnevnem redu in kdaj bo kaka procedura zaključena. En apel k večjemu razumu. Če boste zbral dovolj glasov, postavili drugo Vlado, jo pač postavite, dokler pa tega ne morete, ne nagajajte tam, kjer to škodi vsem. Hvala lepa.
Hvala lepa. Za besedo je zaprosil predlagatelj, Jani Möderndorfer. Izvolite.
Ja, predsednik Vlade, zdaj, ne mislit, da ste zavedel nas vse tu skupaj, z tem svojim uvodom, ki ste ga podal. Dejstvo je, da niste odgovoril niti na en očitek ustavne obtožbe. Že to, da preprosto pridete, poveste, govorite stvari, ki sploh nimajo veze z ustavno obtožbo, potem pa vstanete in greste, pove največ o vas. Kakšen je način spoštovanja tega Državnega zbora in kaj pravzaprav vi mislite o samem tem dejanju. Tisto, kar je bolj pomembno je, da je treba na glas povedat - ali lahko predsednik malo [[…]]oziroma podpredsednik [[…]]
Prosim za mir v dvorani. Izvolite, nadaljujte.
Tisto, kar je pomembno vedet z samo ustavno obtožbo in to, kar pravzaprav predsednik Vlade ni povedal, pa je, ko je nam tukaj velel, [[nerazumljivo]], kaj je prav in kaj ni prav in kdaj je prav, da se skliče seje in kako naporno delo ima in kako je pravzaprav vsak dan zaseden in se težko prilagaja Državnemu zboru. V torek je bil edini dan, ko so iz Kabineta predsednika Vlade sporočili, da je to dan, kjer pravzaprav oni ne morejo imeti, se pravi, se predsednik Vlade ne more udeležit takšne seje. Za vse ostale dneve je Kabinet predsednika Vlade molčal. Zato priti danes sem, v dvorano in reči, kako pravzaprav smo nekorektni do njih, ko takole delajo, se mi zdi skrajno, mislim, zavajajoče, omadežujoče in v bistvu nekorektno od predsednika Vlade. Danes je govoril vse, spreten manipulator – spreten manipulator -, govoril je o brezposelnosti, šolstvu, investicije, NVO-jih, obiskih v tujini, o bilateralnih odnosih, o zadolžitvah in tako naprej in tako naprej. Ampak nič ni povedal o tožilcih, o delegiranih tožilcih, nič ni povedal o STA in potem nas tukaj prosi, da v času epidemije ne nagajamo. Oprostite, jaz pa bom drugače rekel. Spoštovani predsednik Vlade, ali lahko med epidemijo vsaj vi spoštujete zakon in delate po zakonu to, kar morate delat kot predsednik Vlade? To je tisto, o čemer bi se moral danes pogovarjat. Danes je imel celo generalni tožilec Šketa tiskovno konferenco, kjer je povedal naslednje, kar si ta Vlada hoče danes privoščit in bo verjetno danes tudi celo glasovala na seji Vlade, o tej zadevi. Vi veste, da postopek delegiranih tožilcev, žal nekateri poslanci ne ločite niti, kaj so državni tožilci, kaj so delegirani tožilci, mešate hruške in jabolka in potem v svojih nastopih pripovedujete, kdo in kdaj ima pravico nastopat in v kakšnem primeru Vlada nastopa, je seveda generalni tožilec več kot jasno povedal naslednje – če bo Vlada dejansko sprejela sklep, o katerem poročajo mediji in razveljavila celoten postopek imenovanja evropskih delegiranih tožilcev, bi to po mnenju generalnega državnega tožilca, Drage Škete, lahko predstavljajo arbitrarni poseg v neodvisnost in samostojnost državnega tožilstva. Kje ste zdaj kolegi, ko govorite, kje je tu dokaz o sami ustavni obtožbi oziroma kršenju zakonov in Ustave? Če ne verjamete poslancem, ki so pripravili ta predlog, ali verjamete vsaj stroki. Ne. Vi greste preprosto čez to. Tisto kar je pomembno pa je treba poudariti naslednje, kolegica, bom začel s prvo kolegico, ki je razpravljala v razpravi, Evo Irgl, ko je rekla, gospa Irglova ni našla kršitev Ustave, citira. Ona ni našla kršitev Ustave. Vam pomagam, gospa Eva Irgl. Vam pomagam. 39. člen Ustave, svobode izražanja, zagotavljanje je svoboda izražanja misli, govora in javnega nastopanja tiska in drugih oblik javnega obveščanja in izražanja. Vsakdo lahko svobodno izbira, sprejema in širi vesti in mnenja. Zakaj predsednik Vlade zaustavlja financiranje STA? Zaradi tega, ker je občutil krivico, kjer je o njegovem obisku bilo manj besed zapisanih kot o nekem kulturniku, ki je imel takrat zapisan intervju. Mimogrede, v tistem delu kjer je bila ta novica objavljena, tisto kar je brezplačno in javno dostopno, ni bilo nič manj besed. Nič manj besed. 39. člen Ustave o tem zelo jasno govori, ampak ne. Jaz bi razumel, če bi to bila njegova osebna neka mantra pa bi mu bilo hudo pa bi šel v neko osebno tožbo pa bi iskal pravico, itn. Ne, on kot predsednik Vlade si dovoli preprosto odrediti zgodbo na svoj način, to pa je, da reče, te agencije, ki je sicer v 100 % lasti države, ne bomo več financirali in gospa Eva Irgl o tem ne ve nič oziroma ne vidi nič spornega. Ona tukaj ne vidi kršitve Ustave. Skratka, tisto kar je za mene pomembno, je pa predvsem pomembno, da predsednik Vlade danes ni in ni želel zelo jasno odgovoriti kje je njemu bil kraden čas za neke neumnosti ali kako je rekel, tratimo in izgubljamo besede in on jih preprosto ne bo niti komentiral. Predsednik Vlade, tisto na kar bi se morali odzvati, je več kot jasno, so v bistvu kršitve, ki ste jih delal neposredno in te so. Kar se tiče cepiv, je kršitev, opustitev dolžnega ravnanja, to pa je, da bi v času, ko je bil ministrski predsednik tudi minister za zdravje, ni naročil cepiv, 900 tisoč cepiv. Vemo o čem govorimo. Ne gre za cepiva, ki bi jih dobili konec leta, gre za cepiva, ki bi jih lahko uporabili in da bi magično presegli tisto mejo o kateri je danes govoril. Govoril je, da je treba govoriti o podatkih ne kar nekaj na pamet pa čez prst. Poglejte, tole so podatki iz NIJZ od včeraj. Od včeraj so to podatki. In danes je razlagal, da bomo dosegli precepljenost nekje do sredine junija. Po njegovem dajmo reči, ker se ni izrazil in ni definiral kakšni procenti so to ali je to 50, 60, 70, recimo da bomo vzeli zlato sredino pa recimo, da govorimo vsaj o 60 % odstotni precepljenosti. Na včerajšnji dan je bilo v Sloveniji cepljenih, je bila precepljenost 16,6 %. Povejte mi kako bomo v 30. dneh dosegli 60 % precepljenost, če pa že danes poročajo mediji, da cepiv ni, da jih je premalo. Tisoč 200 jih je bilo odslovljenih, ker jih ne morejo cepiti na novo, so lahko cepili samo tiste, ki bodo z drugim odmerkom cepljeni. O tem govorim. In kakšne posledice so, ker ni naročil cepiv pravočasno. Danes govori o cvetoči rasti gospodarstva in kaj jaz vem kaj še vse. Ampak ni mi bilo pa vredno naročiti cepiva in zato je on odgovoren in samo on je odgovoren, nihče drug. Ne strokovna komisija za cepiva ne na NIJZ, nobeden od teh ni kriv. Predsednik Vlade z imenom in priimkom, Janez Janša, je kriv tudi za vse tiste, ki niso bili pravočasno cepljeni, ker ni bilo cepiv. Toliko poguma je v tem predsedniku Vlade, da ga je strah biti pred poslanci in se zagovarjati na očitke. Pride, pove, govori o stvareh, ki nimajo veze z ustavno obtožbo, vstane in gre. Pa kdo še verjame temu človeku? Boji se svoje lastne sence. Verjame neki domišljijski zgodbi, ki jo ustvarja sam sebi, verjetno, saj to je problem teh eklatantnih ljudi, ki ponavljajo non stop neke izmišljotine, da na koncu celo verjamejo v te izmišljotine in živijo to izmišljotino. Delegirani tožilci. Ta zgodba se ne bo dobro končala. Danes je bilo rečeno, da ne vem koliko držav še ni imenovalo teh tožilcev, oprostite, bomo natančni, govorili bomo o podatkih, Madžarska, Poljska, Švedska, Danska in Irska so javno povedale, da v tem konceptu delegiranih tožilcev sploh ne bodo sodelovale in zato imenovati te države, da niso predlagale tožilce je skrajno neresno in nefer in čisto zavajanje, samo še dve državi sta, med katerimi je tudi naša. In to je ta ponos, s katerim se nekdo hvali in govori, da je fajn, da odkar je ta Vlada o Evropi vsi vedo, kje je Slovenija in kaj Slovenija je. Potem imamo pa seveda ta nesrečni STA, povejte mi, povejte mi zelo preprosto. Kaj boste povedali tem družinam, ki ne bodo dobile plače? Kaj boste povedali, ne samo zaposlenim? Vi veste, da vsak zaposlen ima verjetno še svoj krog in neke obveznosti. Verjetno imajo neke kredite, ki jih morajo plačevati. Ampak ne zato, ker je podjetje slabo, ne zato, ker je gospodarska družba nekaj, kar je zaplavala v rdeče številke po svoji lastni krivdi. Ne. Preprosto zato, ker predsednik Vlade ne spoštuje zakona in Ustave. Eni pravite in ste danes vehementno govorili, da UKOM je zelo pomemben in da ima seveda neko vlogo in da prav je, če nekdo plačuje, da potem lahko tudi zahteva, ja, seveda, imate prav, se strinjam z vami, a je Vlada v tej pogodbi imenovala z eno besedo UKOM kot predstavnika in skrbnika pogodbe? A je v zakonu določeno jasno in glasno, kdo pravzaprav lahko zahteva dokumentacijo? In ko pride do paradoksa, ko se vleče zgodba v neskončnost in ko se v STA končno odločijo, da bodo poslali dokumente, do katerih seveda ta UKOM nesrečni nima pravice pošljejo Vladi, Vlada gladko zavrne to dokumentacijo. In gledamo in ne verjamemo in mislimo, da živimo v nekem domišljijskem svetu, ko gledamo po televiziji, kako tisti bogi poštar ali kurir ali karkoli pač že je, nosi tisto dokumentacijo na Vlado, pa nazaj z Vlade na STA, pa spet iz STA nazaj na Vlado in tako naprej in zdaj so te dokumenti tam na Vladi, ampak denarja še vedno ni. Še vedno ga ni. Povejte, kaj bi še radi. Mogli boste spremeniti Zakon o STA, spremeniti status forme STA in določiti, kako se določa direktorja in kako bi lahko vsak predsednik Vlade imel vsak dan še agencijo poleg UKOM, zato, da bo skrbel, kaj se bo pisalo o njem. Te orbanizacije mi ne želimo. To, kar si je pa privoščil zdaj predsednik Vlade, pa zapravil svoj čas, ki ga je imel na razpolago, zato da bi ubranil ustavno obtožbo, kar se mi zdi korektno, in bi moral to narediti že zjutraj, je bil pa navaden politični pamflet. Na začetku sem najprej mislil, da se je zmotil, da je mislil, da je prišel na eno drugo sejo, da je prišel na sejo ali pa na miting resnice, ki ga imajo tam dol nekje na Gorenjskem vsako leto. To boste delali čez en mesec, ne zdaj, zdaj smo v Državnem zboru. Žalostno, res žalostno, kam je ta garnitura in soodgovornost nosite tudi vsi koalicijski poslanci, ki ste postavili ta Državni zbor in status tega organa na tako nizko raven, da pristajate, da vaš predsednik odloča praktično o vsem kaj se bo zgodilo v državnem zboru. To je tisto najbolj grozno, kar seveda ima svoje posledice. Glede teh kazalnikov in, bom rekel, teh napovedi predsednika vlade, veste, čas bo pokazal svoje kaj je res in kaj ne. Bojim se, da bo resnica popolnoma drugačna. Določene travme in bolečine se bodo seveda zgodile. In stvar ne bo tako enostavna. Jaz si seveda želim, da bi bilo še dvakrat boljše, kot je povedal predsednik vlade, ampak žal ne bo. Žal ne bo. Pozabil je pa ta predsednik vlade eno stvar. Vsaka stvar se enkrat konča, tako ali drugače, vsaka stvar. In ko se bo končala mu ta narod spomenika delal ne bo.
Hvala lepa. Besedo ima Predrag Baković, za njim pa bo razpravljal Marijan Pojbič. Izvolite.
Predsedujoči, hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi! Institut ustavne obtožbe tako zoper predsednika republike, predsednika vlade in vse ostale funkcionarje, kot je to našteto v Poslovniku Državnega zbora, se uporabljajo takrat, kadar so ugotovljene oziroma kadar se ugotavlja njihova najvišja ali pa odgovornost za najhujše oblike, ki pomenijo kršitev ustave in pomenijo kršitev zakonov. In kršitve morajo doseči tak nivo pomembnosti oziroma resnosti, da je ustavna obtožba primeren odziv na te domnevne kršitve. In ta predlog ustavne obtožbe, ki je danes pred nami in ga obravnavamo, tem kriterijem, po mojem skromnem mnenju, zadostuje. Če se spomnim prve ustavne obtožbe v tem mandatu, torej proti predsedniku vlade Marjanu Šarcu, ki si jo je prislužil po zgolj štirih mesecih in pol, se mi zdi, vladanja zaradi nespoštovanja ene ustavne odločbe, ki je nalagala ureditev financiranja zasebnih šol, je ta ustavna obtožba, kjer se predsedniku vlade očitajo izjemno resne stvari, še kako resna in utemeljena. Očitki, ki so navedeni v ustavni obtožbi so namreč taki, da so izjemno odmevni tako v lokalnem, regionalnem in tudi v evropskem prostoru. Kako bi sicer zavestno zavrnitev teh odmerkov cepiv, grobega posega v medije, uničevanja STA, pritiski na tožilstvo, ustavitev imenovanju državnih tožilcev, zavlačevanje s seznanitvijo z izbranima kandidatoma za evropskega delegiranega tožilca in sedaj seveda še namera za razveljavitev tega postopka izbire teh tožilcev in vse ostalo, kar je zajeto v tej ustavni obtožbi, kako bi to lahko drugače razumeli kot dejanja, ki so izjemno huda in so bila pravzaprav do sedaj nekako prišparana oziroma do sedaj niso bila očitana komurkoli od funkcionarjev v zgodovini samostojne Slovenije. In seveda ni odveč ponoviti, da smo v naši državi do sedaj vključno s tole danes imeli 7 ustavnih obtožb, lahko rečemo tudi osem. In vse, razen današnje, je vložila stranka SDS. Pa če se spomnimo, tri so bile zoper Janeza Drnovška, ena je bila zoper predsednika Türka, potem je bila ena zoper Alenko Bratušek, ki nekako ni dočakala svojega epiloga, če jo smem omeniti, potem ena zoper Mira Cerarja in seveda zoper Marjana Šarca, kot že prej povedano, in sedaj tale. Prej je bilo govora o sovraštvu, kot izjemno nevarnemu čustvu, s katerim se strinjam. S kolegico se pravzaprav strinjam v marsičem kar je govorila o sovraštvu. Vendar pa, če potegnemo premiso in rečemo, da je šlo za očitek, da je opozicijo vodilo sovraštvo k temu, da je pripravila to ustavno obtožbo, le kako bi potem opredelili sedem predhodnih ustavnih obtožb. Kaj je vodilo takratno opozicijo k izvedbi oziroma vložitvi teh ustavnih obtožb? Zato, kot je moj kolega Franc Trček dejal, jaz težko verjamem, da se mi tukaj sovražimo, imamo nasprotna mnenja in spoštujem ta nasprotna mnenja verjamem, da tudi vi spoštujete moja in tukaj bi se moralo vse skupaj tudi končati, ampak zgodilo se je pač to, da smo si drznili tudi sedaj v opoziciji vložiti ta predlog ustavne obtožbe zoper predsednika Vlade in sedaj je postalo vse na enkrat narobe kljub temu, da imamo izredne razmere kljub temu, da je epidemija v fazi v kakšni je, ampak kljub temu so ti očitki navedeni v tej ustavni obtožbi resni in tudi argumentirani ne moremo mimo tega. Če se spomnimo ustavne obtožbe, ki je bila takrat dana zoper takratnega predsednika Vlade Šarca smo takrat lahko prebrali razne izjave pravnih strokovnjakov, da gre za neki politični cirkus, da je ta pravni inštitut namenjen najekstremnejšim primerom, če bi si denimo predsednik Republike uzurpiral oblast ali uporabil vojsko in policijo za preganjanje državljanov in glej ga zlomka kako so takrat zadeli bistvo današnjega časa. Obstajala je še ena razlika med takratno ustavno obtožbo se pravi zoper Šarca in današnjo ustavno obtožbo zoper predsednika Vlade gospoda Janšo takrat se v ustavni tožbi zoper Šarca navedli, da je s svojim dejanjem izpolnil znake kaznivega dejanja, nevestnega ravnanja v službi po 257. členu Kazenskega zakonika, ki sploh ta člen ne obstaja. Člen ste si takrat enostavno izmislili. Sedaj ali je bila to napaka ali je bilo to namenoma ne bom ocenjeval, ampak to kaže na razliko med resnostjo takratno ustavne obtožbe in današnje. Če se takrat niste mogli potrudili, da bi ta pravi člen zbrali v Kazenskem zakoniku, potem danes pa imamo tukaj tudi resne očitke ne morete govoriti, da nas je vodilo sovraštvo ali kaj že k tej ustavni obtožbi. Kot sem povedal, da so očitki resni in v temu primeru je potrebno tudi resno razpravljati. Slišal sem tudi danes, da gre v tem primeru za zlorabo ustavne obtožbe. Če res verjamete bom malo vrnil žogico, če res verjamete v to, da boste to najlažje dokazali tako, da obtožbo podprete pa se bo nato na Ustavnem sodišču ugotovilo ali se institut zlorablja ali pa se ne zlorablja. Seveda sam bom, zaradi teh očitkov torej, ki so navedeni od grobega poseganja v medije od STA od vseh zgodb, ki se tičejo tožilstva sam tudi ustavno obtožbo podprl. Hvala lepa.
Besedo dobi Marijan Pojbič, za njim pa bo razpravljala Jerca Korče. Izvolite, imate besedo.
Hvala, spoštovani podpredsednik. Najprej moram zelo jasno povedati, da sem neprecenljivo ponosen na predsednika Vlade Janeza Janše, na mojega predsednika, predsednika moje stranke, najmočnejše stranke v Sloveniji Slovenske demokratske stranke. Danes, ko je on govoril bi slišal miško sprehajati se po dvorani Državnega zbora in argumentiral je, pokazal in dokazal je, da je velikanski človek, da ima širino, da je vizionar, da ima vizijo in z rezultati, ki ste jih gledali na zaslonih dokazal, da to, kar delate je popolna manipulacija, poskušanje uničevanja te Vlade, poskušanja uničevanja predsednika Slovenske demokratske stranke gospoda Janeza Janšo. Vaš edini cilj je napasti človek, ki ve kaj hoče, ki pelje to držav tam, kamor so si jo in si jo želijo tisti, ki so to državo osamosvojili in imate velikanski problem v Levici, SD, LMŠ celotni koaliciji kul ravno v tem, ker očitno vam ni v interesu, da bi Slovenija obstala kot samostojna država. Danes sem gospoda Koprivca poslušal moram reči, da mi je šlo na bruhanje, kaj vse je govoril, kakšni napadi, kakšen izliv jeze. In ko sem poslušal na primer Bandellija, isto, enostavno ne ve, kaj govori. Na žalost moram to povedat. In ko poslušam Levico, s stalnimi napadi in poglejte, v nekem demokratičnem sistemu, bi stranka Levica morala biti z zakonom prepovedana, ker hujska, razdira, sovraži, dela, poziva k uporu in tako dalje in tako dalje. Tako bi bilo pravilno. In potem imamo stranko in Alenko Bratušek, ki na koncertih prepeva komunistične pesmi in pesem, Evropa je banda lopovov in taki boste govorili in vlagali ustavno obtožbo proti Vladi in koaliciji in proti predsedniku, seveda, Vlade, gospodu Janezu Janši, ki dela za ljudi. In potem sem poslušal, samo to bi še pokazal, poglejte si, kaj ste naredili v času največje epidemije, poglejte si, kdo je na tej sliki, naj to slovensko ljudstvo vidi, ko opišete noter v ustavni obtožbi, kako je treba skrbeti za zdravje, kako je treba ljudi pozvati, da se cepijo in tako dalje in tako dalje. In kaj ste vi počenjali, to sliko poglejte, poglejte, kdo je na tej sliki, vzemite si to, enkrat to prikrajanje resnice. [[nemir v dvorani]]
Prosim za mir v dvorani.
In, jaz sem vas poslušal, nikoli niti a nisem rekel, zato pričakujem, da boste tudi mene do konca poslušali. In jaz, ker imam zelo malo časa, bom tudi poskušal čim hitreje zaključit, to imate srečo, seveda, ker imam marsikaj še za povedat in bom še kdaj, ko bo pravi trenutek, zato povedal. Jaz bom seveda nasprotoval tej ustavni obtožbi, ker je po moji oceni sramotna, lažniva in še posebej, ker so jo vložili stranke, o katerih sem govoril in o katerih sem pokazal tudi sliko. Potem se jasno ve, da gre za manipulacije in zlorabo tudi tega instituta, za politične osebne ali pa strankarske ozke interese pred volitvami in poskušanje, na vsak način priti do volilnih glasov, tudi z prevarami, z lažmi in zavajanjem in to delate vse skozi, odkar ste v tem političnem prostoru, ne glede na to, ali ste izvoljeni v Državni zbor ali pa ne. Ne delate za ljudi, ampak delate za ozke skupine, ki so privilegirane, ki živijo kot mali bogovi in to je nepravično, mi želimo pravično družbo in pravično državo. To je danes gospod Janez Janša pokazal in dokazal.
Hvala lepa. Najprej dobi besedo Jerca Korče, za njo pa Jani Ivanuša. Izvolite.
Najlepša hvala za besedo. Zdaj smo bili priča temu, da smo prvih nekaj ur zeval v praznino stola, potem je gospod blagovolil stopiti v to dvorano, pol ure držati neko predavanje, ki nima nobene veze z očitki iz ustavne obtožbe, gre se samo za neko dimno zavezo oziroma za spuščanje megle in ustvarjanje kalne vode, ki odmika tiste argumente, ki seveda, v ustavni obtožbi stojijo, so argumentirani, zapisani z kršitvami točno določenih členov Ustave Republike Slovenije. Seveda dela to tisti veliki, tako imenovani, samo razglašeni demokrat, ki si demokracijo in vse, kar imamo v tej državi, naše temelje, razlaga na povsem svoj način in v nekem svojem vzporednem svetu, vzporednem svetu lastnih resnic, zadeve počne tako, kot jih on počne. Zdaj seveda vsi problemi, ki so bili nanizani v tem predavanju, izvirajo iz preteklosti, iz tiste preteklosti, katere sestavni del ni Janez Janša, ker vendarle je treba razumeti, da Janez Janša je v slovenski politični prostor vstopil 13. marca 2020, prevzel Vlado in on ni del problemov, ki so se mogoče nakopičili v državi v teh tridesetih letih. Ne, on je rešitev za prihodnost te države in seveda, nam je »popredaval«, kako je bil zraven pri pisanju Ustave. Seveda je zagovornik pravne države, tisti pravi demokrat in to na način, da sodišča, eno izmed vej oblasti spoštuje ravno toliko, da se iz njih norčuje z nedvigovanjem pošte. In glede evropskih delegiranih tožilcev, kar je eden izmed očitkov konkretnih v ustavni obtožbi, je danes prejel s strani, seveda bom povedala kako bi on to parafraziral, verjetno nekega podtaknjenca namišljene globoke države s strani sivih stricev javno utemeljitev in sicer, da če se bo, to se pravi, razveljavil celoten postopek imenovanja, je prvi državni tožilec jasno sporočil, da bi to predstavljalo arbitrarni poseg v neodvisnost in samostojnost tožilcev ter odločitev, ki je nezakonita in v nasprotju z Ustavo. Ampak seveda kaj pa ta človek ve o pravu, kaj pa ta človek ve o naših zakonih, kaj ta človek ve o postopkih, če pa imamo dovolj samo tisti prazni stol, ki danes tukaj pred nami, ki ve o vsem več kot vsi ostali. Druga zadeva. Ta prazni stol je tamle danes z nami oziroma ni z nami, tista praznina jemlje sprejete zakone v tem Državnem zboru kot neko samopostrežno trgovino, kot nekaj kar si selektivno izbereš ali boš upošteval ali pa ne boš upošteval, ker kdo pa je Državni zbor, kdo pa smo mi, kdo pa je ljudstvo, kdo pa so predstavniki ljudstva, da bodo sprejemali zakone, ki bi se jih potem naj upoštevalo s strani izvršne veje oblasti. Še več, korak dlje dopušča, da slovensko tiskovno agencijo, ki je bila zraven, ob osamosvojitvi, ob postavljanju te države in ki vsa ta leta drži objektivno poročanje in nudi servis ne samo našim medijem, ampak tudi tujim medijem, da ta ista tiskovna agencija je danes pred tem, da jo rešuje ljudstvo. Ampak pozor, to isto ljudstvo z donacijami, to isto ljudstvo, ki so davkoplačevalci in so denar za STA že vplačali v proračun. Seveda je to pač ta praznina, ki v bistvu zeva danes v dvorani, tista ki v bistvu vsako izjavo izkoristi za manipulacijo, zavajanje ali celo za laž in bi morali danes po vsem tem predavanju in po vseh teh slajdih sejo prekiniti, da bi lahko fact po fact, dejstvo po dejstvo preverili kaj sploh odpovedanega danes drži in kaj ne drži, ker vsakič znova se ponovi ista zgodba. Nekaj navrže, pokaže neke tabelice, pove neka dejstva, pa potem ko gre človek preverjati ali te navedbe držijo, ugotovi da temu ni tako. Recimo pri delegiranih tožilcih smo slišali, da Vlada ni pošta in nikjer v Evropi nimajo zadev urejenih na tak način, pa potem, ko se človek spusti v to, da pogleda kaj je resnica in kaj ne, ugotovi da je kar nekaj držav ima podobno urejen postopek kot naša država, mislim da 15 držav v Evropi. In seveda se zaradi te neke samozvane osamosvojiteljske drže oklepa tudi tega, da ima zaradi tega pravico rušiti temelje na katerih je bila ta država ustanovljena. Daleč od tega. Tudi če je bil zraven pri postopku osamosvajanja, to ne pomeni pravice za rušenje tistih temeljev, ki so bili takrat postavljeni. Še manj pa to pomeni, da je država last kogarkoli, ne mene, ne njega, ne nikogar ker v Sloveniji ima po Ustavi oblast vendarle ljudstvo. To je tisto isto ljudstvo katerega se tako mrzlično boji in to tisto isto ljudstvo, ki je za njega stalo na protestih s transparenti, danes pa to isto ljudstvo zaradi njega stoji na ulicah in protestira. Takrat so stali praktično iz istih razlogov kot danes. Takrat zato, da se postavi demokracija, danes pa zato, da bi se ohranila oziroma ponovno vzpostavila demokracija in to v vseh svojih segmentih. In v bistvu tisti prazen stol, ki je danes tam, ki se tudi boji očitno razprave s poslankami in poslanci v bistvu simbolizira to žrtev posameznika, ki ga še vedno lovijo neki sivolasi strici iz globin in ta stol simbolizira v bistvu prazno razumevanje demokracije, ki dejansko je znotraj njega. In ja, v bistvu kako zelo prazen mora biti človek, ki za svojo nesposobnost upravljanja z državo tudi v času epidemije išče izgovore v ljudstvu in označi protestiranje ljudstva celo za zločin in tudi tukaj seveda vplete laž, da se bo po protestih, 14 dni po protestih bodo okužbe enormno narasle in glej ga zlomka zgodi se ravno nasprotni trend in podre to njegovo laž. Zdaj pa poglejmo še cepiva. Seveda je rekel, da je Slovenija naročila cepiva. Natančno je povedal gospod iz praznega stola tole, seveda je vodenje Ministrstva za zdravje prevzel 18. decembra in tri tedne za tem, torej 8. januarja je zatrjeval sledeče, citiram: sam slišim prvič, da bi se Slovenija čemurkoli odpovedala, obratno, odkar jaz začasno opravljam to funkcijo smo dodatno naročili milijon doz cepiva in se o takšni številki pogovarjamo tudi danes. Kjerkoli lahko čimprej dobimo dodatna cepiva, jih tudi naročimo. Laž, ker sosledje datumov je sledeče: 15. decembra je Evropska komisija aktivirala opcijo za nakup dodatnih količin cepiva proizvajalcev Biontech, Pfizer in Moderna. Tri dni pozneje 18. decembra Janša prevzame vodenje Ministrstva za zdravje in države članice se o razdelitvi cepiva pogovarjajo skoraj tri tedne, torej do začetka januarja. Torej se je gospod, ki je takrat prevzel vodenje Ministrstva za zdravje in je danes v funkciji predsednika Vlade zlagal in seveda danes ni odgovoril v svojem političnem pamfletu na očitek, zakaj nismo naročili dodatnih doz cepiva. Nenazadnje je povsem vseeno, ker bi s tem ljudem omogočili možnost izbire, ker marsikdo si je pa tudi želel cepiti seveda s Pfizerjem, vemo, kaj se je dogajalo z AstraZeneco in če je špekuliral zaradi cene, potem je to svinjarija, da se špekulira zaradi cene. Seveda razumljivo, če bi bili posredniki v Sloveniji in bi s tem posredno lahko še kakšen prijatelj zaslužil bi mogoče naročali drugače, kot se je tod dogajalo pri maskah, teh posrednikov ni bilo in prišlo je do malomarnosti, do malomarnosti, ki ima posledice in je to očitek v ustavni obtožbi, kateremu danes ni bilo podanih protiargumentov, ker jih težko človek poda, če so zadeve tako eksaktne in dokumenti vendarle prihajajo tudi s strani Evrope. Če se pogleda druga zadeva, to je STA, ta Državni zbor kolegice in kolegi je sprejel zakon, člen, 66. člen PKP, pa bom počasi prebrala, kaj je zapisano v tem členu. STA se ne glede na to ali je z ustanoviteljem sklenila pogodbo iz prve alineje, prvega odstavka 20. člena Zakona o STA iz proračuna države za leto 2021 za opravljanje javne službe zagotovijo sredstva v skladu s sprejetim poslovnim načrtom STA za leto 2021. Poslovni načrt je sprejet, ne glede na to ali je pogodba z ustanoviteljem podpisna, to v členu piše, se za opravljanje javne službe zagotovi denar. In na tem delu, ko vlada kot izvršna veja oblasti ne spoštuje člena sprejetega v tem državnem zboru, če to komurkoli od poslancev ni dovoljšen razlog zato, da bi podprl ustavno obtožbo oziroma še več, da ne bi podpiral take vlade, potem je razvrednotil svojo funkcijo, razvrednotil delovanje tega državnega zbora, razvrednotil zakonodajno vejo oblasti, razvrednotil Ustavo, ki govori o treh vejah oblasti. In kaj je to drugega kot sodeloval pri rušitvi temeljev demokracije. Kako daleč moramo še iti in kakšni argumenti bi lahko kogarkoli od koalicijskih partnerjev in tistih, ki to podpirate, kaj bi morali še v opoziciji vam predočiti, pa smo zaradi tega – kaj? – etiketirani kot rušitelji. Ja madona, nič drugega kot branitelji Ustave, temeljev nekih norm, ki veljajo v naši državi. Ker če tako eksaktnega člena, kot ga je sprejel ta državni zbor, izvršna veja oblasti ne spoštuje, potem jaz ne vem več kakšne konkretne argumente vam naj podamo, da bodo te vaše plašnice mogoče ugledale malo širše, da zadeve funkcionirajo zelo čudno in to se nikoli ni dogajalo v naši državi, da bi nekdo tako posega v sprejeti zakon in ga ignoriral zato, ker se je on tako spomnil. Potem povejmo državljanom, vsak državljan se lahko spomni, da nekega zakona ne bo spoštoval in ne bo nobene sankcije. Potem se naj gospodarstvo samo piše zakone, tako kot njim ustreza, vsak sektor. Ali to sporočamo državljanom, če Vlada Republike Slovenije ne spoštuje sprejetega zakona. To so ti ozki pogledi kaj je problem, da vam lahko na konkretnem primeru pokažemo, da gredo stvari hudo narobe. Širši pogled je pa seveda nek kaos v naši državi, ker veljajo dvojna pravila, za vladajoče veljajo ena pravila, za ljudi veljajo druga pravila. In vsakodnevno me veliko ljudi vpraša kam gremo, kaj se dogaja. Ja, seveda, ker vsak dan opazujejo aferaštvo te vlade. Ne mine dan, ko se ne zgodi neka afera. Ne mine dan, ko se ne napade nekoga. Nihče več ni imun, neodvisne inštitucije, Računsko sodišče, protikorupcijska komisija, informacijska pooblaščenka. Kdorkoli poda mnenje je diskreditiran, je napaden. Še več, gre korak dlje, da se te zadeve kažejo tudi v Evropi in iz Evrope nazaj nas čudno gledajo kaj se dogaja s tožilci, kaj se dogaja s tiskovno agencijo. In vse to se dogaja ne zaradi tistega gospoda iz praznega stola in te njegove izpraznjenosti o razmisleku o prihodnosti in ujetosti v preteklosti. Dogaja se tako kot je danes rekla ena poslanka SDS, da smo za prihodnost in za politiko odgovorni vsi. Vsi smo odgovorni. In mene, pa nas v Listi Marjana Šarca ravno te odgovornosti ni strah. Odgovornosti, da ljudje povedo kako se bo ta zadeva peljala naprej in ta država peljala naprej. Če bo SDS sposoben dobiti dvotretjinsko večino na volitvah prav, ima legitimnost, da spremeni družbeni red tudi v tako želeno avtokracijo oziroma demokraturo. Ampak te legitimnosti nima. Imajo pa seveda oziroma lahko izvaja korake proti temu in svoje politike in Janez Janša lahko izvaja svoje videnje druge republike zaradi oportunizma posameznih poslancev z imeni in priimki, ki nikoli ne bi prestopili praga tega parlamenta, če bi pred volitvami jasno povedati kaj bodo počeli po volitvah oziroma kako se bodo njihove hrbtenice obrnile. Pa naj si bo to spoštovani kolega Jurša iz Desus, spoštovani kolega Simonovič iz Desus, Hršak ne vem kaj jih vodi, ampak prav je, da se izjasnijo. Naj povedo, da bodo do konca mandata podpirali dogajanja v naši državi in to, kar počne ta Vlada z Janezom Janšo in enaka odgovornost ne morejo se odreči odgovornosti tudi vsi ostali prazni stoli vladne ekipe, ki prevečkrat molčijo, prevečkrat sklonijo glavo in se mogoče celo distancirajo, ampak smo na točki, ko neko distanciranje in gledanje zadev ni dovolj. Potrebno je povedati ali bo ta zadeva peljala v to smer in bo pač izdaja volivcev postala normativ teh ljudi ali pa se zadeva zaključi in se ljudem preda oblast in naj povedo kako bomo šli naprej. Strah, ki ga imajo pred izgubo stolčkov je pa nekaj tako nizkega, kar si lahko človek sam sebi privošči in naredi sploh v luči tega, da zraven opazuješ kaj se dogaja z državo in da si zaradi lastnega interesa pripravljen bom rekla prodati državo in zamižati ob tem dogajanju to pa je v bistvu najnižja točka, ki jo posameznik, ki se je odločil za poslanstvo biti politik lahko doseže v svoji karieri ali pa v svojem življenju.
Hvala lepa. Prišlo je do manjše spremembe v vrstnem redu, zato bo najprej dobil besedo dr. Franc Trček, za njim pa Iva Dimic. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Bom probal ne biti subjektivno interpretativen kot bi rekel kolega Perič in bom neka dejstva navajal. Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni podatki so s kakšnim tednom zamude, ampak so zelo kvalitetni število doz cepiva na 100 prebivalcev Slovenija 56,1 od nas so slabši zgolj nekoliko žal preveč izstopajoče Bolgarija in Hrvaška ter Češka, Latvija, Litva, Slovaška tudi Lihtenštajn, ker je malo širše zajema države Poljska pa se mi zdi bila pretekli teden isti kot mi. Druga zadeva. 15 mesec ukvarjanja s Covid-19 še vedno nimamo tako kot bi morali imeti urejeno problematiko izdajanja karantenskih odločb in tudi ustreznih nadomestil, ko ste v karanteni. Če ste zaposleni in vam še vedno dejansko kroži virus tam zelo problematično. Sedaj dajmo sodelovati. Katerikoli vlada Republike Slovenije seveda zastopa stališča Republike Slovenije tudi v zadevah EU še najbolj izrazito predsednik ali predsednica Vlade in ko sem v poslanskem vprašanju nekako, ker se je predsednik Vlade dostikrat bojeval tudi s pol EU povprašal glede tega sem dobil naslednji odgovor, citiram: »Vlada RS odgovarja DZ RS v okviru ustavnih in poslovniško določenih institutov tukaj jih navede [[…]]Dalje. Navedeni instituti od predsednika Vlade Republike Slovenije ne zahtevajo, da sporoča svoja stališča na podlagi sklepov delovnih teles Državnega zbora, če bi to pomenilo ostanek nekdanjega skupščinskega sistema, ki pa ni združljiv z ustavnim načelom delitev oblasti in Ustavo Republike Slovenije.« Sedaj bom citiral nekaj drugega. Citat: »Kadar Vlada pri uveljavljanju stališč Republike Slovenije iz prejšnjega odstavka, zaradi poteka pogajanj in v institucijah EU oceni, da njihova uveljavitev ali popolna uveljavite ni izvedljiva ali ne bi bila v korist Republike Slovenije lahko odloči drugače. O tem takoj obvesti Državni zbor in naveden okoliščine, ki utemeljevale takšno ravnanje.« To ni citat iz skupščinskega poslovnika starega sistema to je druga alineja 10. člena Zakona o sodelovanju med Državnim zborom in Vlado o zadevah EU torej dajmo sodelovati na osnovi zakonodaje ali kako že. Sedaj, čeprav je Ivana Janez Janše malo manj kot 40 minut govoril mimo tega, kar je ustavna obtožba moram reči, da me je tudi tam radikalno razočaral. Zakaj? Covid je za nekaj dober. Covid nam je namaknil neko deko, ki je žal malo preveč luknjasta. Za to smo soodgovorni vsi v politiki, ki jo ustvarjamo, eni 30 let, drugi manj. Mi potrebujemo nek nov, drugačen, kvalitetnejši, gospodarski razvojni model. Ob vseh tistih tabelicah, ki jih je gospod Janša kazal, ni kazal te, neke ključne tabelice, ki bi jo vsak od nas moral zjutraj gledat. Kaj je to? To je, podatke imam na dan 31. 3. letos, preglednica prikazuje načrt doplačilo [[?]] obstoječega dolga državnega proračuna v milijonih evrov. Gospod Janša je govoril, kako je super, kako smo se fino zadolžil in krasno, kajne, ni pa povedal, da bomo 74 % tega dolga moral vrnit do leta 2033. Letos je glavnica 3 milijarde 387,2; podatki Ministrstva za finance, v naslednjem desetletju bomo moral pa vrnit dobrih 23 milijard glavnice. Skratka, vsako leto, v povprečju 2,3 milijarde, pa dodajte še to, koliko moramo »pofugirat« pokojninsko blagajno, da je standard vsaj takšen, kot je in potem reče gospod Černač, da smo izsilili razpravo v DZ-ju, o programiranju evropskih sredstev. Veste, lepo je povedal profesor mrak. Že pri 45 % zadolženosti smo skoraj bankrotiral. Ko je mali v buli, je to zgolj njegov problem, ko so veliki v težavah, jih moramo vsi reševat, ali veste, in ta zgodba z obrestnimi merami in vsem skupaj, se lahko zelo hitro obrne. In vsi mi moramo bit sposobni razmišljat do leta 2081. Tisto mi je malo Židan ukradel, to je bila moja. Takrat bojo vnuki, ne le Janševi in moji, naših vnukov ali najinih vnukov, ampak tudi vseh ostalih, morali odplačat pol milijarde. To je zadnja, na tej postavki. Jaz ne dvomim, pa mu želim res zdravja, nisem zamerljiv, da bo gospod Janša leta 2040 še vedno predsednik SDS, ker je vas notranji izziv problem, ne me narobe razumet, ampak takrat bo treba vrnit 3 milijarde glavnice. Ali se mi pogovarjamo o tem? Seveda se ne. Ali se mi pogovarjamo o tem, kako bomo nekaj proizvajal? Še Gospodarska zbornica pravi, dajmo samo podaljševat ukrepe. Jaz ne vem, ali v Sloveniji ne bomo več delal, samo v pufu bomo živeli ali kaj? Na ta način, kot sem že večkrat rekel, nam bo najprej najboljša četrtina pobegnila v neka druga in drugačno razmišljujoča okolja, potem pa še nekdo drugi za njo. Ali veste, mi imamo neko prvo leto, ko bomo malo lahko predahnili, če se vmes ne bomo izdatno zadolžili z novimi PKP-ji, leto 2033. Ali se mi kaj pogovarjamo o tem? Ne, o STA se bomo pogovarjal verjetno še do konec mandata, pa ne vem, o takih in drugačnih vojnah. Za konec vseeno malo subjektivne interpretacije. Ali veste, nekdo je v vojni s samim seboj že od tiste hruške v Depali vasi, ko nek mini državni udar ni uspel, pa po 27. letih bi bil že konec, da ta vojna neha bit državljanska, pa da postane zgolj osebna vojna nekega gospoda. Hvala za besedo.
Hvala lepa. Besedo ima Iva Dimic, za njo pa bo razpravljal Bojan Podkrajšek. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Spoštovani kolegice in kolegi! Današnji inštrument, ki se ga je seveda opozicija poslužila, inštrument ustavne obtožbe govori o tem, da dejansko niste imeli dovolj razlogov za vložitev tega instituta ustavne obtožbe. Naj samo povem, da točki 5. predloga obtožbe predsednika Vlade Republike Slovenije pred Ustavnim sodiščem, ki se glasi protiustavna prepoved referenduma in kršitev sklepov Ustavnega sodišča, je brezpredmetna. To je vaša 5. točka, ki ste jo navedli in je brezpredmetna. Zakaj? Ker je Ustavno sodišče že en dan pred, se pravi, 1. aprila letos, z vložitvijo, seveda, odločilo, preden ste vi vložil opozicijski predlog obtožbe predsednika Vlade in je Ustavno sodišče objavilo odločbo, ki ugotavlja, da je Državni zbor upravičeno izključil zakonodajni referendum o Zakonu o zagotavljanju sredstev za investicije v Slovenski vojski v letih 2021-2026 in zato ta zakon ni v neskladju z 90. členom Ustave. Vi ste to zapisali, pa ste vedeli, ker vi ste vložili ustavno obtožbo 2. aprila. To je pa je bilo 1. aprila odločeno in ste kar notri tlačili v tekst, se pravi, da se kaže na to, da dejansko nimate dovolj argumentov za spis ene take ustavne obtožbe in da seveda zadeve bom rekla potvarjate, zlorabljate, napačno citirate in seveda predvsem govorite neresnico, ker ta peta točka vašega predloga ni resnična, ker je že en dan pred vašo vložitvijo Ustavno sodišče odločilo. In vi kar ponavljate eno in isto. In danes poslušam, kaj moramo še predočiti, da nas boste slišali opozicijo. Kaj? Resnico, ne pa laž in zavajanje. In verjamem, da bolijo vas zelo močno napovedi, da je Evropska komisija za Slovenijo v letu 2021 napovedala precej nadpovprečno gospodarsko rast v višini 4,9 BDP-ja, v letu 2022 se pravi prihodnje leto pa je napoved 5,1 % BDP in iz tega izhaja, da se Slovenija prebija v prvo četrtino najuspešnejših držav članic Evropske unije. Seveda to boli, vas to boli, namesto da bi bili vsi skupaj ponosni, da smo uspeli, da nam je na nek način ratalo in da je brezposelnost v višini 4,8 % bila v marcu med najnižjimi v Evropski uniji, kjer je povprečje sicer znašalo 7,3 odstotne točke. Veste, kaj to pomeni? Da je Slovenija naredila prave odločitve na začetku epidemije, da smo se prav postavili, kljub očitkom, kakšne PKP smo sprejemali. Res je, Vlada je z ukrepi pomagala ohraniti 300 tisoč potencialno izgubljenih delovnih mest in to je ta rezultat, ki ga nam pripisuje Evropska komisija. Glejte, govorite, kako se dela z mediji ali karkoli. Glejte, gospa Angela mi je poslala, da moram to povedati in se, bom rekla, v strahu spoštovanja prispevkov za RTV naročnino je zapisala, zakaj, citiram jo, zakaj, vprašajte jih, zakaj njihova RTV nikoli ne pokaže, kaj se dogaja pod vodstvom gospoda Vrtovca, se vse dela po Sloveniji. Ko pa smo gledali, ko je bila Bratuškova na oblasti, pa Leben, pa tudi Cerar, so pa vsak dan morali gledati, kako jih je RTV slikala na gradbiščih. In se sprašuje, zakaj se o Vrtovcu, ki dejansko dela, ne govori veliko na televiziji. Zato, ker boli, če dela verjetno vas to boli in zato je temu tako. In še enkrat, ko boste prišli z resnico, potem se lahko skupaj pogovarjamo, laž pa vemo, kako je z lažjo. Hvala.
Hvala lepa. Razpravljal bo Bojan Podkrajšek, za njim pa bo dobil besedo Soniboj Knežak. Izvolite.
Hvala spoštovani podpredsednik Državnega zbora za dano besedo. Cenjene kolegice, kolegi, predvsem pa vsi tisti, ki nas spremljate, ki spremljate današnjo sejo. Slovenija se je v lanskem letu seveda na začetku leta 2020 znašla v enem, če ne po mojem prepričanju najtežjem obdobju svoje osamosvojitve v 30-letni zgodovini. Jaz moram priznati, da se ne bom ukvarjal s prejšnjo sestavo Vlade in s predsednikom Vlade, mu pa moram prejšnjemu predsedniku Vlade biti hvaležen, da je seveda na začetku tega najtežjega obdobja uvidel seveda pa odstopil kot predsednik Vlade. Zdaj, kolegice in kolegi, poslanke in poslanci, moram priznati, da sem današnjo sejo spremljal nekaj v dvorani, nekaj v dvorani nekaj tudi v svoji pisarni. Seveda po dobrih treh letih smo se dodobra spoznali, pa sem trdno prepričan, da ste v svojem življenju, ko niste bili v politiki, počeli veliko pozitivnega na različnih obdobjih. Seveda dejstvo je, da moramo si priznati, ko danes obravnavamo to ustavno obtožbo predsednika Vlade, seveda to se nanaša tudi na celotno Vlado, da moramo priznati vsi skupaj, da prejšnji predsednik, pač jaz v življenju ne žalim nikogar, ni bil dorasel funkciji katero je dobil pred tremi leti. Toliko v tej težki situaciji, polen pod noge s strani opozicije, moram priznati, ko živim na vasi, da kose v vasi kaj zgodi ne glede kako se sosedi med sabo razumejo, si pomagajo, v najtežji situaciji. To je tudi v občini, to je tudi v podjetjih, skratka v vseh sferah države, ko doleti neko okolje, v tem primeru celo državo, si seveda ljudje stopijo skupaj in si pomagajo, da bi seveda čim prej izšli iz najtežje situacije. Seveda nihče si tega ne želi niti v vasi niti v nobeni občini niti v podjetju niti v državi, ampak to je dejstvo. Je pa tisto kar poslušam, včasih tudi od daleč, pa se sprašujem kaj nekateri vodi, da gredo na ulice, da politiki, ki so izvoljeni v ta Državni zbor pozivajo, ulica poziva ljudi, na ulico želijo, da Vlada pade, želijo da nek minister odstopi, skratka velikokrat se postavlja vprašanje kaj je sploh cilj. Ali je cilj dobro državi ali je cilj kaj drugega? In seveda moje trdno prepričanje je, da se ne gre za državo, ampak da se gre za državna podjetja, velika državna podjetja v katerih so v preteklosti nekatere še tudi danes kakšna cev napeljana s katere odteka davkoplačevalski denar. Kolegice in kolegi, ko danes očitate tej Vladi, predsedniku Vlade v tej težki situaciji, naj vas spomnim, da v desetih letih je bilo za bolnice 400 milijonov denarja v desetih letih za medije, ki so pa v tej težki situaciji v Republiki Sloveniji najtežji, še enkrat ponavlja, v zgodovini Republike Slovenije odigrali zelo slabo vlogo, negativno vlogo, pa je država dala več kot milijardo. Skratka, 600 milijonov več kot za bolnišnice v kateri so ljudje umirali. Za domove za starejše smo dali v desetih letih, ko so bile leve Vlade, 25 milijonov evrov, za nevladne organizacije na Metelkovi pa 45 milijonov. Skratka, danes pa obsojamo predsednika Vlade, to Vlado, pa želimo, da v tem težkem obdobju čim prej pade. Jaz mislim, da je to, kolegice in kolegi, nespodobno in sam kot poslanec tega Državnega zbora že v drugem mandatu to odločno zavračam. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Soniboj Knežak, za njim pa bo dobil Boštjan Koražija. Izvolite.
Hvala predsedujoči. Lep pozdrav kolegice, kolegi! Moram reči, da sem sploh razmišljal ali naj razpravljam ali naj ne razpravljam, ker ko se v tem hramu demokracije pogovarjamo o eni izmed najostrejših oblik obtožbe, to je ustavna obtožba proti predsedniku Vlade, da se pogovarjamo v bistvu s praznim stolom, ne vem koliko ima to smisel. Je pa predsednik Vlade seveda našel pol ure časa, da nam je pokazal neke slajde in bistvo njegovega sporočila je bilo to, da sploh ne vemo kaj imamo v tej državi, koliko imamo dobro Vlado, koliko imamo dobrega predsednika Vlade in nenazadnje, koliko gre državljankam in državljanom v tem zadnjem letu odkar je ta vladna garnitura na oblasti dobro. Jaz mislim, da po tistem njegovem uvodu, ko nam je kazal knjižico, Ustavo Republike Slovenije, ker nas je seveda tudi informiral, da je bil on en del tistih, te ekipe, ki je pripravila to ustavo. Kdo smo pa mi, da si drznemu njemu očitati, da krši to ustavo. Jaz mislim, da si bomo mogli kakšne pol ure pavze vzet opozicija, pa se mu opravičit, da smo si ga drznili vprašat pa opozorit, ker on pa dobro ve kaj piše v tej ustavi. Ena kopica podatkov, ki držijo, ne držijo, pol držijo, izkrivljajo resnico, je bilo danes v teh pol ure prikazanih. V glavnem, prebivalke in prebivalci te naše države so lahko videli, da nam gre res dobro. Da smo po prihrankih je prebivalstvo celo prehitelo Nemčijo, Nemci so nam bili kadarkoli, kar jaz pomnim, vzor, te smo jih celo prehiteli. Jaz verjamem, da imajo nekateri [[…]]so v tem letu bistveno povišali prihranke in to je garnitura okrog vladajoče koalicije z milijonskimi posli, ki jih preiskujejo organi pregona. Netransparentno, klientelizem, nastavljanje svojih ljudi na vse funkcije, pomembnejše funkcije v tej državi. Verjamem, da se jih je kar precej krepko opomoglo v tem letu vladanja te koalicije. Zadolženost – kaj pa delate, ne zganjat, sem si prav zapisal – ne zganjat demagogije. Zadolženost ni problem. Če se jaz dobro spomnim, smo pred enim letom v tem državnem proračunu pustili približno 250, četrt milijarde evrov. Danes imamo več milijardno zadolženost. Iz 65 procentov bdp-ja smo danes na 80, pa krepko že čez. Hvalimo se, da bodo [[…]]krediti so ugodni, 60 letna odplačila, pa ne vem kaj. Super, naši pravnuki, ne vnuki, pravnuki jih bodo še odplačevali. Seveda, ko ne bo ne te koalicije, ne predsednika Vlade več. Zdaj ali pa imamo v končni fazi – sprašujem, kolegice in kolegi, nam gre res tako dobro? Od tega, da nam je, ne vem, zaradi uspešne politike razreševanja, kot trdi vladna koalicija z epidemijo. Zdajle bo kmalu obletnica v ponedeljek, kar so nas preletela letala, ko smo zmagali. Super. Potem je pa umrlo še okrog 3 tisoč 500 ljudi, oziroma vsega skupaj krepko čez 4 tisoč, zato ker smo jih zaprli v domove starejših, ker jih nismo izločili, ker smo vedeli, da je zastarela infrastruktura, ker v poletnem času nismo nič naredili. Smo sosedom Hrvatom šli na roko, da smo jim rešili turizem, smo na široko odprli vrata in seveda drugi val [[…]]na drugi val popolnoma nepripravljeni. Uspešno vodenje Vlade, super, fajn. Jaz ne bom danes se, ker mislim, da tisti, ki sprašujete kje se je kršila ustava, jaz v ustavni obtožbi, če ste si jo prebrali, imate to še navedene člene, področja, kjer je bila ta ustava po našem mnenju kršena. Tako da okrog tega ne mislim izgubljat besed. Bi pa morebiti odgovoril na stavek ali pa dva iz te razprave. Nič več od predsednika Vlade, ker ta je služila samo, ker sem tudi opazoval desno stran tega parlamenta. Ta razprava je v bistvu služila za polnjenje baterij raznim kolegom Pojbičem in pa njegovim poslancem za nekaj časa, kako so dobri, ker tudi sami verjamejo. Ampak glej ga zlomka, mi imamo tako nehvaležno ljudstvo, da kot sem prej uvodoma rekel, da sploh ne vemo kaj imamo in da tega ne znamo cenit. 70 procentov prebivalcev ne podpira te Vlade. Pa bomo mogli to prebivalstvo [[nerazumljivo]]. S tem nekaj ni v redu, ker nam gre tako dobro. Ne vem, skregani smo z vsemi. Te teme nismo odprli ne med sabo, med kulturniki, nevladnimi organizacijami, mediji, STA. Uvodna predstavitev me je kar mrazilo, ko sem poslušal kolega Hrovata, Horvata. Krščanski demokrati imajo v nazivu. Hvalil se je kaj so naredili za družinsko politiko. Vas ni sram, ko vsi boste v naslednjih dneh pa tednih izstradali sto družin novinarjev pa ogrozili njihovo socialno varnost. Krščansko ni. Jaz nisem veren človek, sam pa poskušam živet v skladu s krščanskimi nauki, pa tudi otroke sem tako vzgojil, čeprav ni noben hodil v cerkev. Ampak to, kar vi počnete je daleč od tega. V glavnem glede na to, ker vidim, da sem že kar nekaj časa porabil bom počasi končal, da potem še kolega nekaj [[…]] Morebiti samo še stavek ali dva okoli tega mojega predhodnika, ki se je spraševal zakaj hodijo ljudje na ulico, kaj jih žene, kaj je njihov cilj. Ne vem, zato, ker jim gre tako dobro. Jaz nisem pristaš reševanja politike s protesti. Tudi teh protestov se ne udeležujem. Moje delovno mesto kot izvoljenega politika je, da poskušamo zadeve urediti znotraj sistema v tem državnem zboru. In ker sem trdno prepričan, da ta vlada, ki trdi da dela dobro, da dela škodo, da dela razdor med ljudmi, da je v enem letu uspela skregati tri četrt Slovenije, da se policijski minister krega s policijo, da se kulturni minister krega s kulturniki, pa še lahko bi našteval. Zato se mi zdi, da bi bil čas, da bi šli, vsaj po mojem, tako kot sem že omenil, na žalost verjetno ne bo tako, glede na realnost, da bi poleg referenduma, ki ga bomo imeli na začetku julija, bi bilo najbolj pametno za to državo, da bi imeli hkrati tudi predčasne volitve. Seveda bom ustavno obtožbo podprl. Hvala.
Hvala lepa. Besedo dobi Boštjan Koražija, za njim mag. Karmen Furman. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, najlepša hvala za besedo. Danes je bilo to zelo, bom rekel, eno veliko presenečenje, ko je prej gospod predsednik vlade s spremstvom le prispel za tiste pol ure v ta državni zbor, v katerem bi moral biti kar večkrat oziroma vsaj po mojem mnenju dosti večkrat. Tudi on, kolikor se spomnim, tudi njegovih razprav od takrat, ko je še bil kot poslanec, je bil eden izmed tistih, ki je konstantno zahteval, da je v državnem zboru prisoten predsednik vlade, da so prisotni ministri, državni sekretarji. In tukaj moram priznati ga podpiram v tem aspektu, kaj je takrat razlaga. Ampak tudi sedaj mi pričakujemo isto od njega, od gospoda Janša kot predsednika vlade in od vseh ministrov, da so prisotni takrat tukaj, ko morajo biti. Je razumljivo tudi, priznam, s tega stališča, ko reče, da ima neke obveznosti določene, ki so pač bile nujne, kakorkoli že, ampak saj se potem lahko najde res pravi termin, ki bi njemu odgovarjal oziroma ki bi odgovarjal tudi temu državnemu zboru tukaj, da bi lahko normalno prediskutirali oziroma se tudi iz njim v resnici pogovorili, ker kar jaz konstantno pri njem pogrešam, da on ni človek dialoga, ampak on je človek monologa. In to smo imeli danes zelo konkretno priložnost videti in tudi doživeti. Res, prišel je s pripravljenimi power point slajdi, ampak to je bilo tudi vse. Mi smo mu hoteli postaviti tudi določena vprašanja, tudi od njega zahtevati odgovore, katere nam je v bistvu dolžan, da te oziroma tudi podati ali kakorkoli tudi pripraviti, če ne že sedaj takoj. In kaj smo dobili? Ter power point slajde, pa beg pred poslanci in poslankami takoj nazaj iz dvorane. In ko človek beži pred nami, se pravi pred poslanci in poslankami, v bistvu beži tudi pred svojimi državljankami in državljani Republike Slovenije, ker mi smo tu njihovi predstavniki. Takšnega predsednika vlade jaz ne želim, ne samo da ga ne želim imeti, ampak v bistvu tudi državljani se takšnega predsednika vlade ne zaslužijo. Bi si zaslužili človeka, ki bo tudi z njimi pripravljen ne se samo pogovoriti, pa tudi soočiti. Saj smo tudi vsi dolžni mi kot poslanci tukaj v državnem zboru oziroma tudi na terenu, smo dolžni poslušati in se tudi soočiti s problemi naših državljank in državljanov, pa tudi soočiti s tem, da dostikrat tudi nimamo prav in nas morajo drugi oziroma je prav, da nas drugi podučijo o bistvu kaj je res in kaj ni res oziroma tudi o kakšnih strokovnih zadevah. Jaz osebno bom to ustavno obtožbo podprl. Je pa tudi zadeva taka, da ko se pač tudi, se bom poskušal malo navezati na samo ustavno obtožbo. Dobro, saj ste že vsi prej omenjali STA oziroma te vojne, konstantne vojne z mediji. Jaz bom pa šel na čisto tisti človeški faktor, kar jaz pogrešam pri njem. Vsi vemo ja zelo dober politični taktih, politični strateg, čeprav danes moram poznati, da me je razočaral s to strategijo, s katero je prišel danes v Državni zbor, ker je točno trikrat menjal in ko je šel v tretje se čisto zakalkuliral, kar pri njem do sedaj še nisem videl oziroma doživel moram priznati. Jaz pri njem pričakujem ta človeški faktor, ki ga tudi državljani od njega zahtevajo oziroma tudi pričakujejo oziroma tudi od vsakega, ki je predstavnik Vlade oziroma, ki vodi Vlado mislim, da je normalno, da pričakujemo neko empatičnost oziroma tudi, da se je človek pripravljen soočiti bom rekel s samorefleksijo oziroma tudi s težavami, ki smo bom rekel predložene oziroma kakorkoli podane. Res čisto iskreno gleda na to kaj se je vse zgodilo v tem zadnjem letu to bi lahko našteval od A do Ž, ampak poglejte v vsaki normalni službi bi mislim, da človek zelo hitro bil na cesti, če bi tako delal na delovnih mestih kot se je pač gospod predsednik Vlade dovolil v tem zadnjem letu. To so pač moramo priznati. Dajmo se postaviti v vlogo malega človeka oziroma enega navadnega delavca, ene navadne delavke kaj bi se zgodilo, če bi šel preko zakonov, preko nekih etičnih norm družbenih oziroma tudi pravil in pravilnikov, ki so jih dolžni upoštevati na delovnem mestu. Jaz mislim, da ne bi bil dolgo zaposlen. Tudi se bom navzel na gospoda Ferjana, če se lahko prej je zelo dobro povedal moram priznati je bilo zelo simpatično tisto, kar je prej razlagal, ko je rekel mislim, da je bila tudi neka alegorija z direktorji oziroma z nekom, ki vodi podjetje pa bi si jaz tukaj zastavil vprašanje, če bi neki direktor tako vodil podjetje oziroma v tem primeru predsednik Vlade Vlado kot jo vodi gospod Janša oziroma predsednik Vlade me zanima kako dolgo bi še bil zaposlen kot direktor tega podjetja oziroma kot predsednik te Vlade. Mislim, da bi se vsi strinjali, da ne dolgo oziroma da ne bi smel biti dolgo, ker pač če postavljamo etične norme oziroma tudi ta človeški faktor, ki je zelo pomemben in to, kar zahtevamo od drugih moramo tudi sami biti pripravljeni storiti in znati opraviti ne pa samo druge soočati s tem kaj naj vse naredijo sami pa, potem tega ne upoštevamo oziroma se celo ne držimo. Čisto iskreno povedano, če bi se vsi tako obnašali tudi recimo tu glede prevzemanja pošte mislim, da bi vsak, ki ne bi bil sposoben prevzeti pošto bi ga razglasili za opravilno nesposobnega pač tako je v smislu nekega delovnega razmerja. Če zahteva on od svojih državljank in državljanov to, kar zahteva jaz tudi pričakujem, da bo tudi on, potem to sposoben opravljati oziroma tudi sposoben narediti in sprovesti ne pa se samo postavljati v vlogo žrtve [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Besedo ima mag. Karmen Furman, za njo pa bo razpravljal Rudi Medved. Izvolite.
Hvala lepa. 99. člen naše Ustave: »Državni svet sklepa, če je na seji navzoča večina članov. Državni svet odloča z večino opredeljenih glasov navzočih članov.« Vi spoštovana opozicija v predlogu obtožbe predsedniku Vlade očitate Državni zbor Republike Slovenije predlaga Ustavnemu sodišču Republike Slovenije, da ugotovi, da je Janez Janša predsednik Vlade Republike Slovenije pri opravljanju svoje funkcije kršil 99. člen Ustave. Torej vi v svoji ustavni obtožbi danes predsedniku Vlade očitate, da je kršil člen Ustave, ki govori o tem, da Državni zbor ni sklepčen, če ne odloča večina. Glejte, da nam je danes to tezo kot predlagatelj podajal medicinski tehnik še nekako razumem, da se pa pod to vašo blamažo podpišeta tudi poslanki, ki tukaj tako radi prodajate svoje pravno znanje pa žal več ne. Mimogrede tudi v 5. točki vašega predloga je Ustavno sodišče že odločilo in je zakon razglasilo za ustavni in zato bom jaz tukaj na tej točki tudi zaključila, ker sama kot pravnica moram reči, da o vaši vsebini nima smisla izgubljati besed, ker ste, edino kar ste naredili, da ste ta institut zlorabili in to grobo zlorabili za svoje politične namene, politične cilje in apetite. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Rudi Medved, za njim pa bo razpravljal Jožef Lenart. Izvolite.
Hvala za besedo, podpredsednik. Veste, banalno je, tako je banalno, da je pravzaprav skoraj nepredstavljivo. Namreč narediš primerjavo med dolžino intervjuja in vesti, dveh popolnoma različnih novinarskih zvrsti in iz tega izvedeš sklep. Citiram, »Slovenska tiskovna agencija je nacionalna sramota, eklatantna zloraba imena, ki ga nosi.«, konec citata, to je zapisal predsednik Vlade Republike Slovenije. In tako je pritisnil na sprožilec in navedel vse svoje podpornike k prepričanju o zlonamerni naravi slovenske tiskovne agencije. Ampak seveda, šlo je za intervju s pevcem Zlatkom, ki tej oblasti ni po godu. Na drugi strani pa zavest o srečanju Janša – Orban in neverjetno in nezaslišano, intervju je bil daljši od vesti. Pa saj vsi vemo, da ni problem v dolžini. Intervjuja s pevcem sploh ne bi smelo biti. Slovenska tiskovna agencija ga očitno sploh ne bi smela objaviti. Tako banalno je to, da skorajda ne verjameš, da se to res dogaja, ampak se in tako je Janez Janša prižgal zeleno luč. Po eni strani za podpornike SDS, da so takoj in nemudoma začeli neusmiljeno udrihati po Slovenski tiskovni agenciji in na drugi starani pa za UKOM, da začne zasipavati STA z zahtevami po najrazličnejši dokumentaciji, ne samo poslovni. Ukom je terjal na primer podatke o številu intervjujev s pevci, kakršen je na primer Zlatan Čordić, pa intervjujev s pevci, ki so izdali nov CD, pa primerjavo dolžine intervjuja in kdo ve kaj še vse. Je pa bilo to dovolj, da so družno prižgali rdečo luč za financiranje državne tiskovne agencije ali z drugimi besedami za razgradnjo Slovenske tiskovne agencije. Danes imamo priložnost, vsi skupaj, premisliti ali je ta politika, ali je ta politika Janeza Janše tisto zaradi česar so vas podpornike te politike volivci izvolili v ta Državni zbor. Ali je res dovolj, da ob vsakem ekscesu Janeza Janše kar pogledate v stran, češ to ni moj problem. Seveda je. To je problem vseh vas. Problem je, če bomo po 30. letih samostojnosti ostali brez svoje Slovenske tiskovne agencije. In ostra obsodba prenehanja financiranja STA, poslanci, kolegi iz Desusa, to ni dovolj. Skrb zaradi zapletov s financiranjem, ki jo izražate ali pa ste jo izražali, zdaj niti ne več, kolegi iz SMC. Ni dovolj. Zahteve po nekih dodatnih pojasnilih, ki so jo izrekli kolegi iz NSi pred časom, tudi tega seveda ne zahtevajo več, tudi to ni dovolj. Verjeti lažje, da gre pri vsem skupaj za tistih nekaj fasciklov, dokumentacije, kolegi in kolegice iz SDS pa je sodelovanje pri tem grobem teptanju pravnega reda, sredi katerega se je znašla Slovenska tiskovna agencija, kar pa je sicer le zunanji izraz, le zunanji izraz širšega procesa, širšega procesa, ki teče vsem nam pred očmi – najprej razgradnje, potem pa izgradnje medijskega prostora pod nadzorom stranke SDS. In skrivaj zardevati, ker je Evropska komisija zaskrbljena zaradi pritiskov na medije v Sloveniji, tudi to ni dovolj, če se kdorkoli želi postaviti v bran svobodi medijev. Vzorec tega obračuna s Slovensko tiskovno agencijo je sicer zelo prozoren. Tako prozoren, da je nemogoče spregledati pravi namen. Gre pa tako, da Urad Vlade za komuniciranje zahteva dokumentacijo, STA je ne dostavi, s čimer menda krši pogodbene obveznosti in za to domnevno neposlušnost si pričakovano prisluži sankcije. Zelo preprosto in Vlada potem 30. novembra lani resnično tudi ustavi financiranje javne službe. In jaz ne vem kako se lahko sprašujete o dokazih kršitve zakonodaje. Predsednik Vlade kot odgovoren za delo Vlade v tem primeru absolutno krši 3. in 20. člen Zakona o Slovenski tiskovni agenciji. Pika. Tu ni debate in opravičevanja in kdove česa še vse. Tu je stvar zelo preprosta. Gre za kršenje Zakona o Slovenski tiskovni agenciji, ker je v skladu s tem zakonom Vlada dolžna zagotoviti primerno financiranje za celovito in nemoteno izvajanje javne službe. In tisto, kar je seveda pri tem še pravzaprav pa groteskno smešno, je pa, da Vlada Janeza Janše oziroma Janez Janša krši tudi 66. člen PKP-7, ki seveda po naravi stvari sploh ne bi bil potreben, če bi že iz osnove Vlada oziroma predsednik Vlade spoštoval osnovni zakon o Slovenski tiskovni agenciji. Ampak je bilo treba še neki nadčlen sprejeti, da bi vendarle spametovali ljudi na Vladi in v Ukomu, ampak saj to ste sprejeli kolegi in kolegice iz koalicije, to ste vi sprejeli. To, ta člen ste vi sprejeli, vi ste pritisnili za sprejetje tega – jaz mu rečem nadčlena, ki naj bi po domače rečeno zbrihtal ljudi v izvršni veji oblasti. Pa tudi tu se vam zdaj ne zdi, da je kršeno. Če ni financiranja, torej tudi ni po vaše kršeno. Pa seveda je zadeva popolnoma jasna. Piše, da je treba – v zakonu piše, da je treba Slovensko tiskovno agencijo financirati in država, Vlada je ne financira in kaj je tukaj nejasnega. Mene zanima kaj je tukaj nejasnega, bolj evidentno eklatantnega kršenja zakonodaje pravzaprav je zelo težko najti. In to je ta vladavina prava, kot ena izmed prioritet slovenskega predsedovanja Evropski uniji. To je ta vladavina prava. Vmes je seveda Ukom direktorja agencije in člane nadzornega sveta se jih je lotil z ovadbami. Predsednik Vlade, Janez Janša pa je direktorja STA-ja prostodušno obtožil sodelovanja pri umoru novinarja. In tista zahtevana dokumentacija, tisti fascikli so zdaj nekje v zraku med STA-jem in Vlado, saj na Vladi seveda spet na zahtevo predsednika Vlade niso smeli prevzeti. To je ta, to je ta zgodba, zaradi katere seveda trpi Slovenska tiskovna agencija do te mere, da se lahko zgodi, da 30. rojstnega dne niti ne bo učakala, čeprav redno opravlja vse svoje naloge in korektno obvešča slovensko javnost. Še tole, katero dokumentacijo ima UKOM sploh pravico zahtevati? To je tudi malokdaj povedano naravnost, ampak, veste odgovor je zelo, zelo preprost. Nobene. Nobene nima UKOM pravice zahtevati. Ker je v skladu s 3. členom Zakona o STA edini družbenik Republika Slovenija in v njenem imenu pravice družbenika izvaja Vlada – ne UKOM, Vlada. In Vlada bi morala potem UKOM s posebnim aktom pooblastili, pa tega ne stori. Torej, UKOM zahteva, pa te pravice nima, Vlada pravico ima, pa je noče izvajati. Tako preprosto je to. No, saj je še v kakšnem drugem primeru tudi tako preprosto, ko gre za kršenje zakonodaje in Ustave te Vlade. Neizpodbitno dejstvo vendarle ostaja, da je financiranje javne službe zakonska dolžnost Vlade, ustavitev financiranja je nezakonita, odgovoren je predsednik Vlade. Pravite, da sicer ima Vlada oziroma, da ima politika vso pravico malo pokritizirati medije. To je ta kritika. A tako se malo pokritizira medije? Ja, na način, da ga preprosto izbrišeš, da ga uničiš. Država je ustanovila to Slovensko tiskovno agencijo pred 30. leti. Del te oblasti takrat je bil tudi sedanji predsednik Vlade Janez Janša. Kaj se je zdaj po tridesetih letih naveličal Slovenske tiskovne agencije, mislim, pa neka državna inštitucija se kar ne odvrže kot igračka, ki si se je naveličal. In, ob tem, ko rečemo, brutalnem preurejanju medijske krajine, poslanke in poslanci ne morete kar pogledati v stran. Tudi zato ne, ker vse to ne more zamegliti dejstva, da Slovenija v očeh Evrope zaradi brutalnega podrejanja vseh družbenih sistemov vladajoči stranki SDS, postaja problematična država. Postaja problematična država in takšno oceno najbolj zgovorno ponazarja ugotovitev podpredsednice Evropske komisije, Vere Jourove, ki pravi, »Premier Janša mednarodnega ugleda Slovenije ne jemlje dovolj resno.« Ja, res je in vi pravite, kajne, končno je Slovenija na evropskem, na svetovnem zemljevidu, o Sloveniji se govori. Ja, se govori. Vam bom povedal primer z današnje tiskovne konference predsednika Vlade, Janeza Janše, tudi za tuje novinarje. Ne vem, če ste imeli priložnost ujeti to tiskovno konferenco, jaz sem jo zgolj slučajno, vsaj v enem delu poslušal. O čem so, no zdaj pa, o čem so tuji novinarji, vi boste rekli, seveda, da so to sami levičarji, o čem so spraševali predsednika Vlade. Bom samo v par točkah naštel. O problemu vladavine prava v Sloveniji, o financiranju Slovenske tiskovne agencije, o problemu delegiranih evropskih tožilcev. No, eden izmed novinarjev ga je vprašal, od kod mu obsedenost z belim panterjem, ena izmed novinark pa ga je vprašala, mislim, da je bila ravno od Financial Times-a, ali še meni, da je v Združenih državah Amerike zmagal Trump. To so bila vprašanja predsedniku Vlade Republike Slovenije s strani novinarjev evropskih medijev. Zdaj, meni je žal, jaz sem bil dolga leta novinar, ampak ne znam vam povedati, kaj je bilo odgovorjeno, ker odgovorjeno praktično skorajda ni bilo nič, razen to, da ne gre za belega, ampak črnega panterja in seveda da, kar zadeva evropska delegirana tožilca, da imamo problem s proceduro, da imamo v Sloveniji s proceduro. Kdo ima problem s proceduro v Sloveniji pri tem vprašanju? Ja, nihče. Procedura je praktično končana in je pred vrati vlade. Ni pa povedal, seveda, kje je pa v resnici problem. Ni povedal, da se je tožilec, ki naj bi zasedel to funkcijo, da je ta tožilec zavrgel ovadbo proti POP TV in se s tem zelo zelo zameril SDS in da je ta predlagana tožilka sodelovala pri pripravi tožbe zoper Janeza Janšo po zakonu o odvzemu premoženja nezakonitega izvora. Tu je problem s proceduro, ki bo očitno in to vedo, že tudi evropska javnost ve, pripeljal do tega, da bo vse skupaj razveljavljeno, seveda, spet protizakonito in da se seveda celo ministrici Kozlovič obeta konec ministrovanja, kar pa seveda zaradi njene pasivnosti v tem primeru tudi ne bi bilo nič hudega. Spoštovane, spoštovani! Danes torej ne odločamo samo o tem ali bo Janez Janša obtožen pred Ustavnim sodiščem, nikakor ne. Danes bomo državljanom pokazali ali se večina v državnem zboru strinja s takšnim avtokratskim vodenjem države, ker gre za demokracijo. In če sklenem, poglejte, meni je žal, da ni bilo izglasovano povabilo predsedniku republike, da pride v Državni zbor in se izreče o točkah te ustavne obtožbe. Je pa res, da vsaj v enem delu se bo predsednik republike lahko relativno kmalu nekako opredelil, ker bo seveda pred izzivom ali naj Slovenski tiskovni agenciji podeli visoko državno odlikovanje ob 30. letnici njenega obstoja. Ali bo stopil na stran predsednika vlade, za katerega je Slovenska tiskovna agencija sramota za Slovenijo ali pa bo v Slovenski tiskovni agenciji prepoznal kredibilen medij, ki nas spremlja vse od osamosvojitve dalje.
Hvala lepa. Besedo ima Jožef Lenart, pripravi naj se Robert Polnar. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, podpredsednik. Spoštovani vsi prisotni, kolegice in kolegi! Na mizi je predlog obtožbe predsednika vlade pred Ustavnim sodiščem zaradi kršenja Ustave in zakonov. Inštitut ustavne obtožbe zoper predsednika republike je zagotovljen v 109. členu Ustave Republike Slovenije. Ta isti člen pa dejansko se lahko smiselno uporabi tudi za ustavno obtožbo zoper predsednika vlade. In seveda zavedati se pa moramo tudi tega, da je v tej knjižici, katero dežim v roki, tudi osnova za to, da se obtoži poslance. Kaj pomeni, da seveda mora biti ustavna obtožba vedno utemeljena, mora biti pravična, mora biti dejansko dokazano kršenje zakonov in pa da se tej osebi tudi dokaže, da je pri svojem delu na svoji funkciji delal proti ustavi. Spoštovani kolegi in kolegice, jaz verjamem, da smo to knjižico, modro, v večini vsi prebrali. Ne vem pa, če so jo vsi dobro razumeli. In seveda vem tudi za predsednika vlade Janeza Janšo, da to knjižico spoštuje, spoštuje pa tudi tole slovensko zastavo, kot jo tudi sam, ker se je za to državo boril, katero ti dve stvari predstavljata. In seveda v predlogu ustavne obtožbe so torej očitki o ogrožanju delovanja Slovenske tiskovne agencije in potem napadanje medijev, ogrožanje javnih služb, opustitev oziroma odklonitev nabave cepiva za cepljene proti bolezni Covid-19, napadanje sodstva, sovražni govor. V glavnem pa je izraženo tako imenovano posplošeno mnenje leve opozicije, da se ta predsednik vlade in ta vlada z izgovarjanjem ne epidemijo in pod krinko pandemije, da torej ta Vlada, katere predsednik je Janez Janša, razgrajuje demokratične družbene institucije ter omejuje človekove pravice, svoboščine ter seveda izvaja avtokratsko oblast, to vse so pa na žalost gospodje in gospe debele laži. V predlogu ustavne obtožbe je navedeno kar 15 členov, katere naj bi kršil predsednik Vlade pri svojem delu na svoji funkciji oziroma naj bi bili ti členi kršeni. Ni pa predstavljen niti en konkreten primer v katerem bi predsednik Vlade pri opravljanju te svoje funkcije naredil protipravno dejanje, konkretno deloval protiustavno in protidemokratično. Nekako so pa notri seveda ugibanja in namigovanja za kar pa ne morem reči, da nimate pravice kolegi, ampak če ni niti enega konkretnega primera, da je ogrožal STA, da je ogrožal javno zdravje ali da je izvrševal prepovedan in pravno sankcioniran kazniv sovražni govor, neutemeljeno torej in neargumentirano se potem navaja ta 63. člen, ki govori o prepovedi spodbujanja k neenakopravnosti in nestrpnosti ter prepoved spodbujanja k nasilju. Tako, da tega konkretnega primera seveda notri ni navedenega. Potem glede na kršenje Zakona o STA je nekako bilo rečeno, da onemogoča, da seveda ga želi ustavljati STA, da bi deloval normalno po svojih možnostih, ampak pozabljeno pa je bilo povedati, da seveda je med drugim obveznost STA poročanje svoji ustanoviteljici in tega seveda pa ni bilo do sedaj pošteno narejenega in iz tega razloga je torej se ugotovilo kršitve izvajanja pogodbenih obveznosti do ustanoviteljice. Potem gremo naprej glede očitka odklonitve nenabave cepiv za cepljenje proti COVID. Torej, nihče ni ničesar zavestno odklonil. Celo odgovorno je ta predsednik Vlade vsem svojim podrejenim naročil, da se naj nabavi vse, kar se da dobiti v prvi polovici in do prve polovice leta 2021, se pravi čim prej. In so tista cepiva nekako potem tudi izpadla iz igre, ki so dejansko bila, ko so bili dobavni roki predolgi, se pravi konec leta bi nekatere stvari dobili, s tem pa seveda precepljenosti ne bi mogli povečati. Tako, da sedaj nekako mi ne gre v glavo, da se poskuša tisti, ki niso se držali dejansko pravil in teh ukrepov, da bi seveda prišli hitreje do konca te epidemije in so potem nekako danes tukaj vložili ustavno obtožbo do tistega, ki je te ukrepe poskušal uvesti, tako da verjemite, jaz vam pri vaših zlih namerah seveda ne morem pomagati. Zavračam namige, da je predsednik te Vlade kriv za te obtožbe, seveda zato tudi ta ustavna obtožba z moje strani ne more biti podprta. Verjemite pa, da verjamem, da se bumerang lahko hitro vrne in da se lahko tudi kateri od vas kdaj znajde pod kakšno krivo obsojo. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Robert Polnar, pripravi naj se mag. Helena Zavadlav Ušaj.
Hvala za besedo gospod podpredsednik. Gospe poslanke, gospodje poslanci. Začel bom s tem, da so demokracija, avtonomija, svoboda, enakost in pravičnost, vsi po vrsti interpretativni koncepti. Mnoga nestrinjanja obstajajo v zvezi z njihovimi pomeni. V demokratičnih državah so ta nestrinjanja v pomembni meri reducirana, zato ker so vsi našteti koncepti ustavne kategorije. Vprašanje obstoja Ustave pa ni interpretativno, ampak je to preprosto dejstveno vprašanje. Nanj je možno odgovoriti z identifikacijo dokumenta, ki nosi to ime. Seveda, vedno je mogoče ugotoviti, da zakoni in drugi predpisi, ki so sprejeti v proceduri večinskega odločanja veljajo za vse, ki se znajdejo v situaciji definirani z določeno normo. Toda logika ustavne veljavnosti je drugačne od logike veljavnosti drugih obvezujočih norm. Pri tem ne gre samo za to, da je Ustava najvišji pravni akt, Ustava je temeljni, utemeljujoči akt. Ustava definira skupnost in položaj posameznika v njej pri tem pa prenaša v pozitivno pravo abstraktne moralne zahteve, ki jih lahko državljani legitimno izpostavljajo eden drugemu, govorimo o temeljnih pravicah. Prenaša abstraktne moralne zahteve, ki jih državljani morajo legitimno izpostaviti državi, zaščita temeljnih pravic, pravna varnost, socialna pravičnost, spoštovanje načela nevtralnosti v delovanju državnih organov, pravica državljanov, da zahtevajo od države utemeljitev vsakega njenega akta. Tretje. Cena, ki jo morajo državljani plačati za izpolnitev prejšnjih zahtev se pravi, v kolikor oblast izpolnjuje kriterije legitimitete. To ceno, ki obstaja samo v pogojniku bomo poimenovali politična obligacija ali pa obveza za lojalnost politični oblasti. Tisti med nami, ki Ustavo jemljemo resno in tisti, ki jemljemo resno predlog obtožbe pred Ustavnim sodiščem lahko ugotovimo, da živimo ujeti v fikciji, ki jo najbolje ponazarja zloslutni interpretativni oksimoron, kadar pogledamo slovensko novejšo zgodovino. Slovenci nimamo niti minimalnih izkušenj življenja v spodobni družbi. Pri nas smo vse preizkusili. Dve monarhiji najprej cesarsko, potem kraljevo na koncu z izrazito fašističnimi odkloni. Preizkusili smo komunizem danes retro gradnjo eksperimentiramo s parlamentarno demokracijo. Preizkusili smo vse razen vladavine, ki bi bila zasnovana na primatu racionalne državljanske logike. Mi ne vemo kako je živeti v družbi, v kateri je vrhovna vrednota svoboda enakopravnih ljudi ne pa obsedenost z določenim politikom in to ne glede na dejstvo, da je ta politik izpostavljen periodičnim volitvam, mandatu in časovno omejenemu izvrševanju oblasti, zato se vprašanje, ki je teoretično in praktično politično pomembno glasi takole: Na čemu mi danes tukaj in sedaj utemeljujemo našo morebitni kritiko in morebitno obrambo parlamentarne ustavne demokracije? Če hočemo braniti ustavno demokracijo kot dober režim se moramo najprej vprašati o čem pravzaprav govorimo in kaj pravzaprav hočemo? Enako velja tudi za kritiko, da ne bo pomote to sta metodološki vprašanji, ki sta predhodnici mišljenju in dejanju kot njuna možnostna pogoja. Tisti, ki si ne zastavljajo teh vprašanj zapadajo v napako, ki jo je najbolj lepo povzel Karel Marx z znamenitim sloganom: »Oni ne vedo kaj delajo pa vseeno to počnejo«. Predlagatelji izpostavljajo financiranje Slovenske vojske in prepoved referenduma v zvezi z Zakonom o zagotavljanju sredstev za investicijo v Slovenski vojski. Slovenska vojska je državna oborožena sila, ki je usposobljena in opremljena za izvajanje oboroženega boja in je najpomembnejši sestavni del sistema nacionalne varnosti. Njena velikost oborožitev in sestav so odvisni od državne politike in vojaške doktrine. Ustavno sodišče je z odločbo Zakon o zagotavljanju sredstev za investicijo v Slovenski vojski razglasilo za skladnega z Ustavo. Ali bo to kaj spremenilo? Nič. Odnos do vitalnih sredstev obrambe države pa bo mirno še naprej ostal stvar diletantskih političnih izbruhov, amaterizma in brez sramne demagogije. V delu predloga, ki govori o spodbujanju nasilja nad ženskami navajajo predlagatelji primere treh oseb ženskega spola. Te primere projudicirajo na celotno žensko populacijo. Ali je nekaj, kar velja pogojno rečeno za del veljavno tudi za celoto? Preveč očitno gre za prevaro posploševanja, po kateri kar velja za del, velja tudi za celoto, čeprav to sploh ni res. In s takimi banalnostmi nameravajo čisto resno gnjaviti sodnike in sodnice Ustavnega sodišča. Ustavno sodišče je inštitucija, ki se navidezno zelo slabo vklaplja v demokratični okvir. Hkrati pa se zdi, da je to inštitucija, ki je neizogibno potrebna demokraciji. Ustavno sodišče je, kot se navadno pravi, varuh ustave. Ustavnosodno branje ustave in njena interpretacija zavezujeta vse državljane in državne organe. Ustavno sodišče je tista inštitucija, ki ima pooblastilo, da opravlja to delo. Moč Ustavnega sodišča je zato zelo velika. Mnogi ga imenujejo četrta veja oblasti, nekateri ga imenujejo za prikritega ustavodajalca. To kar zdaj govorim, samo omenjam in prepuščam v vprašalni obliki. Položaj Ustavnega sodišča vodi v resna protislovja, tako s stališča demokracije, kakor s stališča vladavine prava. S stališča demokracije je paradoks, da lahko Ustavno sodišče razveljavi vsako odločitev ali akt demokratično izvoljenih oblasti. Kako je mogoče upravičiti, da lahko skupina ljudi, v našem primeru devet, ki nima demokratične legitimitete podira odločitve in akte izvoljenih predstavnikov ljudstva. In drugo, če Ustavno sodišče razlaga ustavo in pri tem nadzira vse in vsakogar, od navadnega državljana do predsednika Vlade ali pa predsednika države, kdo je tisti, ki nadzira Ustavno sodišče. Če je Ustavno sodišče varuh ustave, kdo je tisti, ki nadzira varuha. Odgovor je na dlani – nihče. Gospe in gospodje, potrebna je zelo solidna doza miselne patologije za pritlehno in popolnoma odkrito primerjanje Slovenije 20-ih let 21. stoletja z Weimarsko republiko 30-ih let 20. stoletja. Razumljivi sta konsternacija in začudenje na tako politično agresijo in tako drastično demonstracijo primitivizma. Civilizacijsko do skrajnosti žaljiv kontekst kajpada zanika, da so si pripadniki nemške nacionalsocialistične delavske partije izmislili koncept ustavnega referenduma. Samo zato, da so lahko anulirali Weimarsko ustavo in združili funkciji predsednika države in predsednika Vlade. Svojega vodjo so postavili za ustavno utemeljenega voditelja. Na referendumu, ki so ga za to organizirali, so prejeli podporo 88,18 odstotkov. Kasneje volitev sploh niso izvajali, ampak je nacionalsocialistična delavska partija z referendumi osvajala vse sedeže v parlamentu. Propagandisti poniglavosti in nosilci političnih atavizmov so, kakor vidimo, izkoristili možnost za reafirmacijo svojih blodenj in se jo odločili uporabiti na poudarjeno nedostojen način. To ni samo manifestacija slabega okusa, marveč pokazatelj izostanka elementarne politične informiranosti pri njenih avtorjih. Univerzalno je jasno, da moderna Slovenija ni popolnoma nikakršen simbol, razširjevalec ali pa propagator totalitarnih inklinacij, ampak je parlamentarna demokracija z vsemi dobrimi in slabimi stvarmi. Slovenija se lahko doživi kot nacionalsocialistična relikvija samo v glavah slovenskih ustavno obtožnih vicmaherjev. Nad zarukanostjo njihovih komparativističnih domislic bi se razjokale še njihove matere. Ostri kritični odzivi in izbruhi sovraštva ne izvirajo samo iz nasprotnih ideoloških in političnih stališč, marveč tudi iz splošne človeške težnje po prikrivanju nekaterih neprijetnih in žalostnih resnic o slovenski stvarnosti. Lepote demokracije na slovenski način so nepresahljiv vir navdiha za izkrivljenosti vseh vrst, kar pri publiki ustvarja za odtenek premočan estetski doživljaj. V resnici gre kajpada za anticivilizacijsko zasmehovanje, ki temeljito razdira slovenski politični sistem, kakor tudi slovensko družbo v celoti. Tisti, ki to hoče razumeti, bo razumel, onim drugim pa enostavno ni pomoči, z nobenimi argumenti jih ne morete prepričati, vsi poizkusi so popolnoma brezupni. Nič ne more premagati njihovega prepričanja, da je svet sovražen prostor in da jim vsi hočejo samo slabo. Neumorno bodo lajnali plesnive fraze o pokvarjenosti oblasti, o poizkusih vzpostavitve enoosebne diktature in njenega najbolj naravnega posladka, avtoritarne policijske draže. Najhujše je v modernem slovenskem svetu to, ker se ne da nikoli določiti kdaj so na delu za demokracijo ljudje, ki so ontološko udeleženi in kdaj nekontrolirani ambicionerji individualističnega tipa. Družbena opredelitev danes ne zahteva nobene druge moralne in idejne discipline, razen aktivnosti. Aktivnosti, ki se kažejo skozi agresivnost in destruktivnost, ki odgovorno funkcijo poklicnega politika mnogokrat spreminjata v neodgovorno in dovolj nezanimivo pestovanje lastne nebogljene duše. Živimo v izrednih razmerah, temu se ni mogoče izogniti, pomembno pa je, da poiščemo modalitete okrog značaja problema, še posebej pa okrog tega kako bomo integrirali naše univerzalistične, moralne in politične preference z refleksijo na dejanskost. Gospe in gospodje, nikoli se ne ve kaj se bo zgodilo, če se stvari spremenijo. Ali pa se ve kaj se bo zgodilo, če se stvari ne spremenijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Elena Zavadlav Ušaj, pripravi naj se Gregor Perič. Izvolite.
Hvala za besedo, podpredsednik. Prav lepo pozdravljene kolegice in kolegi! Ja, danes sem pričakovala, da bom dobila neke konkretne obtožbe, to kar očitate predsedniku Vlade Janezu Janši, ampak ponovno sem bila sploh skozi razpravo, ves čas sem poslušala in sledila temu sovražnemu govoru katerega mu očitate. Sami ste storili skozi razpravo to kar dejansko ste pokazali osebi in še posebno me je pa presenetilo, ko je kolega Luka Mesec javno pred vsemi nami nagovarjal SMC in obtoževal kako bodo krivi za to ker podpirajo Vlado in delovanje predsednika Vlade Janeza Janše. Zato je zame ta današnja obtožba, ustavna obtožba nesmiselna obtožba, kajti nima ne ustreznih temeljev in niti nima ustrezne vsebine. V primeru ugotavljanja subjektivne odgovornosti nosi dokazno breme tisti, ki očita nezakonita ravnanja, kar pa vi ne očitate tukaj notri, ampak še vedno navajate neke pavšalne trditve in domneve o kršitvah, ki jih dejansko spet ni. Ponavljati eno in isto že ves čas od kar ta Vlada je nastopila svoj mandat, ker želite očrniti delo te Vlade in delo predsednika Vlade Janeza Janše. Obsedeni ste s predsednikom Vlade, vedno ga imenujete za diktatorja, mislim pa, da ste sami v tej vlogi, ker želite prepričati vseh, ki nasprotno od vas razmišljajo dejansko to, da bi jih prepričali, da Vlada ne dela dobro. Ker nimam časa, se bom samo na določene obtožbe osredotočila, predvsem na STA in sicer to kar do zdaj niste povedali in ves čas zavajate. Pa vam bom povedala, 6. člen Zakona o STA navaja načelo finančne preglednosti in sicer v prvem odstavku je zavedeno, STA zagotavlja jasno, pregledno in primerno ločevanje dejavnosti javne službe in dejavnosti, ki ne spadajo v javno službo. To je tržne dejavnosti. Vključno z jasnim ločevanjem računovodskih izkazov. Nadalje, v 8., 9. in 10. odstavku istega člena je navedeno, da sredstva iz državnega proračuna in druga javna sredstva se lahko porabijo samo za opravljanje javne službe, STA je dolžna presežek prihodkov nad odhodki iz opravljanja vseh dejavnosti, vseh dejavnosti, če ta zakon ne določa drugače, nameniti za opravljanje javne službe. STA ne sme iz sredstev pridobljenih za opravljanje javne službe financirati tržne dejavnosti. In ker je UKOM kot skrbnik pogodbe v imenu Vlade in kot skrben predstavnik ustanovitelja, pri pregledu izvajanja pogodbenih obveznosti, v skladu z Zakonom o Slovenski tiskovni agenciji, odkril številne kršitve, je dejansko zahteval to, kar že ves čas zahteva, in sicer, kaj je pa ugotovil? Ugotovil je, da iz javno dostopnih letnih poročil STA je mogoče ugotoviti, da STA celotno desetletno obdobje poslovanja sistemsko nepravilno izkazuje finančno računovodsko poslovanje javne službe in tržne dejavnosti. To je nepravilno, razmejuje javno službo, kot glavno dejavnost in tržno dejavnost, kot svojo stransko dejavnost. Poslovni izid javne službe izkazuje pomembno prenizko in poslovni izid tržne dejavnosti, pomembno previsoko. Pomembno prenizko izkazan poslovni izid javne službe v poslovnem načrtu STA pa je tako napačna osnova za izračun potrebne višine državne pomoči, v obliki nadomestila za opravljanje javne službe. Če je poslovni izid javne službe izkazan prenizko, torej z izgubo, je potrebno nadomestilo iz državnega proračuna, kar smo pa videli, da dejansko se je to v tem primeru zgodilo. Pa to še ni vse. Sklepalo se je tudi še anekse, k že podpisanim pogodbam, za dodatna sredstva, kar pomeni, da se je ponovno črpalo državni proračun in iz tega lahko razberemo, da, dejansko je šlo za velike kršitve in temu je treba narediti stop, treba je narediti konec. Kot drugo bi pa rada samo na kratko glede dobave cepiv in sicer, sami ste sledili zgodbi, kako je bilo z dobavami cepiv AstraZenece in glede na to, da takoj, kot je predsednik Vlade, Janez Janša, nastopil mandat, tudi v vlogi zdravstvenega ministra in ugotovil, da bo primanjkovalo cepiv, je naročil dodatna cepiva proizvajalca BioNTech Pfizer, kakor tudi Moderne, pred tem se pa teh cepiv ni naročalo zaradi tega, ker ni bilo znanstveno kliničnih podatkov dokazanih, pa tudi ni bilo še potrditve s strani EME. Zato ni se teh cepiv predčasno naročalo. In, za konec bi samo to rada rekla, da danes obtožujete predsednika Vlade, zato ker Vlada in predsednik Vlade delajo dobro. Motijo vas rezultati Vlade in to je dejanski rezultat današnje ustavne obtožbe. Sami rezultati Vlade so povsem, prebivalcem, vsem državljanom in državljankam te naše države, prelepe Slovenije, vsem dobro poznani in to, kar navajate, da je 70 % državljanov, državljank proti tej Vladi, to zavajate, zavajate s temi trditvami. Prinesti dokaze in potem vam bo mogoče kdo verjel, brez dokazov pa žal ne. Zato vsekakor ne morem in ne morem slediti temu, kar ste zapisali v obtožbi in niti je ne podpreti. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Gregor Perič, pripravi naj se Boris Doblekar. Izvolite.
Hvala za besedo. Jaz mislim, da ima Slovenija vedno neke dve možnosti, ima vlade statusa quo in ima vlade, ki tudi kakšno stvar spremenijo. Zdaj, več stvari spremeniš, več nekih nasprotnikov si pridobiš, zato smo imeli tudi Vlade, ko so bile zelo za status quo, pa je bilo izjemno mirno, čim pa začneš kaj drezat, v kakšne stvari, potem se začne dogajat, tu notri, pa tudi pred Državnim zborom, na ulicah in še marsikje drugje. Ampak to je logično. Jaz bi si želel Slovenijo, ki bi bila v številnih smislih veliko bolj pluralna, kot [[znak za konec razprave]] si drzne biti, marsikje, na medijskem, političnem, pa še na kakšnem drugem področju, ampak, tako pač je. Jaz mislim, da so te razprave, ki so, tudi ta današnja, koristne, dobre, da soočimo argumente, da jih soočimo v nekem pluralnem smislu, čutim pa tu notri predvsem eno močno negotovost, predvsem zaradi tega, ker se vsi ozirajo k temu, kdo bo spet nek nov obraz, [[znak za konec razprave]] ki bo spet spremenil ta politični prostor, ki bo spet pomešal karte. Jaz mislim, da se tega marsikdo boji, nekaj je tudi takih, ki si ga želijo, predvsem smo pa mi tukaj, ki moramo poskrbet za to, da se Slovenija uspešno [[izklop mikrofona]]
Žal, zmanjkalo časa. Besedo ima Boris Doblekar, pripravi naj se Aleksander Reberšek.
Hvala lepa za besedo, podpredsednik. Spoštovane, spoštovani, spoštovane državljanke, državljani! Pa smo spet pred eno farso, pred enim cirkusom, ki ga zganja opozicija KUL, zato ker nimamo čisto kaj drugega bolj pametnega za počet. Bom poskušal strnit vse na hitro, nimam veliko časa, tako da treba je povedat, da so vsi očitki popolnoma neutemeljeni, niti ne držijo. So napihnjeni, pač politični boj in seveda treba je sekat z vsemi topovi. Gre se pač samo za oblast in to v epidemiji. To ne smemo pozabiti. V epidemiji se gremo boj za oblat. Zdaj, glede na to, da ste napačno vladali takrat, ko ste in to dolga leta, desetletja, ste vlagali v vse, samo v razvoj, v ljudi pa v gospodarstvo ne in to vas boli. To zdaj mečete predsedniku Vlade tukaj naprej, češ, zakaj pa vlagate toliko denarja v ljudi. Seveda, kam pa boš vlagal, v banke, v nevladne organizacije, to, kar ste počeli. Zato pa imamo zdravstvo tam, kjer ga imamo, zato imamo infrastrukturo tako, kot jo imamo in tako naprej. Prej je predlagatelj rekel, da smo ujeti, ali pa da so nekatere stranke ujete v strankarske spone, da se je treba razbremeniti in tako naprej. Jaz mislim, da je ravno predlagatelj najbolj ujet v te strankarske spone, ampak te spone pretrga in vsake toliko časa skoči v drugo. Mi smo resne parlamentarne politične stranke, držimo skupaj, delamo v dobro ljudi in to bomo delali tudi v naprej. Slišali smo čista pitna voda – spet seveda populizem, da imamo čisto pitno vodo, pač slovenska nafta. Ja, imamo slovensko nafto, takšna pitna voda je, ko ste vi gospodarili z njo. Zato je taka, zato smo mogli tudi nov zakon o vodah sprejet, da bodo tajkuni nehali gradit na jezerih in morjih, to, kar vi podpirate. Zdaj, kar se tiče cepiv, seveda ste promovirali necepljenje pa metali maske dol, tako v stranki SD, celo predsednica Tanja Fajon. Mediji promovirajo »influencerje«, polni so jih in tako naprej. Skratka, neresno popolnoma. Slovenija, kazalci, zdravstvo, gospodarstvo – če malo pogledate, tudi predsednika Vlade ste lahko prej slišali v odgovorih kje Slovenija trenutno je, kje se nahaja, kakšni so kazalci. Smo v samem vrhu v Evropi po premagovanju epidemije. Kazalci gospodarski, gospodarska rast za naprej nam kaže daleč najbolje in tudi to vas seveda boli in moti in zato vlagate takšne neumnosti. STA pogodbe, hoteli ste, da bi Vlada delala protizakonito in STA-ju metala denar stran, kljub temu, da ne pokaže dokumentov in da zapravlja denar za bog ve kaj. Svoboda medijev, Šarčeva Vlada. Šarec je bil edini, ki je doslej najbolj odkrito napadal, bi rekel medijsko svobodo in sicer povedal je v katere medije lahko vlaga gospodarstvo, kje se lahko oglašuje, kje se pa ne sme. To ste delali in to zdaj vi očitate kar nekaj ene nebuloze pa predsedniku Vlade. RTV Slovenija, »nacionalka« povzema po Necenzuriranem, ki oživi takrat, ko vlada Janša. Katastrofa, živa sramota, da to RTV počne. Voda, Zakon o vodah sem že povedal. Politična stranka, politična stranka Za zdravo družbo izkoristi Gibanje zdravo družbo in dela reklamo, vi ji pa pri tem pomagate. Živa katastrofa, popolnoma proti vsem normalnim postopkom, kar bi moglo potekat. Cepljenje poteka zelo uspešno. Vi ste se tega ustrašili in nabave cepiv in cepljenja, zato ste vrgli puško v koruzo in prepustili Vlado Janezu Janši, ki je sestavil Vlado in jaz upam, da bo do konca mandata tudi uspešno vladala tako, kot je do zdaj. Vsak se ima pravico branit, tudi predsednik Vlade, pa tudi vsi člani Vlade. Vsak lahko izraža svoje mnenje in to pač ne morete nobenemu prepovedati. Slovenska vojska še nikoli bolje, nikoli bolje kot doslej. Najboljše v zgodovini ji gre in lahko smo samo ponosni. In to vse samo zaradi te Vlade. Židan je primerjal Nemčijo in Slovenijo. Zakaj Nemci niso toliko vložili v protikoronske ukrepe – ja, zato ker so Nemci bogati, pa gospodarstvo je močno. Zato, ker niso imeli socializma pa komunizma, pa ker niso imeli LMŠ-ja na oblasti, pa Alenke Bratušek pa SD-ja. Zato, zato ni bilo potrebno toliko vlagat. Slovenija je pa mogla in zato, ker je vložila, ji zato tako dobro kaže. Saj to vam je čisto popolnoma jasno. Ne morem komentirati, niti ne bi podprl vaše torej te ustavne obtožbe. SD je metal maske dol, kako naj to podprem. Kdo bi vam verjel, da boste zdaj vi z resnimi nameni šli nad Janeza Janšo. LMŠ, napad na medije sem že omenil, pa še marsikaj drugega. Skratka, Levica sodeluje, pomaga pri protestih, aktivno sodeluje pri okuževanju ljudi in take in take. Mislim kako bo tako stranko kdo resno jemal. Totalitarne simbole nosi po sebi in skratka, živa katastrofa. SAB in ostali seveda, ki niste nikoli podprli protikoronskih ukrepov za pomoč Slovencem in gospodarstvu ja kako, kdo vam bo pa še verjel ali kako bi lahko človek podprl take vaše ideje, ki jih zganjate tukaj? Jaz bom povedal čisti na koncu. Kup e-mailov in sporočil sem dobil od volivk in volivcev, od ljudi, ki so me izvolili v parlament, ki voljo naše parlamentarne močne stranke s tradicijo, ki se zajemajo za slovensko tradicijo, za evropsko tradicijo ne take, ki se ustavljajo čez noč z novim obrazi in ki za vami stojijo neki tajkuni in neko podzemlje in neki kapital in tako naprej in kljub ljudi mi je marsikaj pisalo. Eden gospod Ivan je napisal je rekel kje ste bili prej LMŠ, da bi ustvarjali nova delovana mesta, če ste že tako sposobni ali pa zakaj da ne vladate in da se narod že zgraža nad posamezniki predvsem iz kul opozicije. Gospa Helena iz Gabrškega pa tudi iz Dolškega konca pravi, da se raje posvetite vsi skupaj se posvetimo nalogam težkim nalogom, ki nas čakajo, da bomo kaj koristnega naredili ne, da sedimo tukaj notri pa take traparije zganjamo, ker vidite, da vas niti notri ni, ker vas niti to sploh ne zanima več. To je stalna obtožba, ker vidite, da je to vse skupaj čisto brez zveze. In pa še gospod Franci iz Litije pravi, da ponosni naslednikov komunistov, da se boste razčehnili toliko se trudite kako bi vrgli Janševo vlado samo to vam je cilj in čisto popolnoma nič drugega. Samo kako razsuti našo vlado in kako Slovenijo pahniti v krizo in v stare čase takšne, ki so že bili, da se bomo spet vozili s fičkoti pa da se bomo ogrevali s kovtri pa da bomo živeli kot v dobi Kremenčkovih. To je vaš cilj tako ste vladali sedaj pa da Vlada dela dobro. Dela tako kot je potrebno, ljudje to vidijo in take ustavne obtožbe in ta cirkus, ki ga tukaj vzganjate je pač popolnoma čisto neprimeren in nepotreben torej s političnim bojem izkoriščate epidemijo za lastno promocijo v škodo Slovenije. Zresnite se ljudje! Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Aleksander Reberšek pripravi naj se Alenka Jeraj.
Hvala lepa za besedo. Jaz se sprašujem kaj bodo danes naši državljani imeli od te točke dnevnega reda kaj bodo imeli od te ustavne obtožbe predsednika Vlade. Vsi v tej dvorani se zavedamo in to je treba našim državljanom jasno in glasno povedati, da opozicija nikoli ne bo zbrala 46 glasov torej je edina logična razlaga, ki temu sledi, da je danes ta seja namenjena izključno izvajanju piara in pa šova leve opozicije strank leve opozicije. RTV to snema, uživa ta cirkus, se prenaša, državljani seveda sedaj to gledajo, komentirajo. Gre se za šov in čisto nič drugega. Jaz vam zagotavljam, da če ne bi bilo tega televizijskega prenosa bi se ta seja in pa tudi vse ostale seje verjetno zelo hitro končale. Ker pa to ljudje doma gledajo so pa tako intenzivni napadi z ene in druge strani. Dejstvo pa je in to je skupni imenovalec tistega, kar želim povedati, da ta Vlada dela, z dejanji to dokazujemo v zahtevnih okoliščinah. Izboljšujemo pogoje za življenje ljudi. Jaz imam mnogo premalo časa, da bi vse skupaj izpostavil pa vendar izpostavil bi brezplačno sobivanje staršev otrok do 15 leta starosti v bolnišnicah in bolniško nadomestilo. To smo mi uredili v tej koaliciji ta Vlada. Dvig nadomestila za starše otrok s posebnimi potrebami. Vprašajte starše otrok s posebnimi potrebami kdaj, pod katero Vlado so dobili toliko kot so dobili ravno pod to Vlado. Pomagamo gasilcem. Povprašajte gasilce kdaj so dobili toliko kot so dobili sedaj. Vprašajte upokojence kdaj so dobili toliko kot so dobili sedaj. V Savinjski dolini se po dolgem času gradi pospešeno gradi. Most v Letuših Šempeter, Prebold, Marija Reka, cesta na Vransko. Šentrupert na Vranskem imamo novo zobozdravstveno ambulanto tudi, zaradi te Vlade. Dvignili bomo splošno dohodninsko olajšavo tako, da bo ljudem ostalo več. Mimogrede v prejšnji vladi v Vladi Marjana Šarca ste takrat naš predlog povozili in niste podprli sedaj delamo to, ko imamo škarje in pa platno v rokah, da ne omenjam brezplačnega vrtca za drugega, tretjega oziroma vse nadaljnje otroke. Imamo eno najnižjih brezposelnosti v Evropi. Ohranili smo 300 tisoč delovnih mest, pomagali smo 32 tisočim podjetjem. Za družinske ukrepe namenjamo največ denarja v zadnjih letih. Pospešeno se gradi po celi državi. V glavnem dela se. Ta vlada dela. Mi gredo pa lase po konci, kar lahko tudi vidite, ko slišim, kako pretirano se zadolžujemo v tej državi. Prejšnje vlade, recimo vlada Alenke Bratušek, ki je dala denar, 5 milijard, v bančno luknjo, pa se takrat ni nihče izmed vas sploh spraševal kdo bo to odplačeval. Sedaj ko dajemo denar pa ljudem je pa kar naenkrat to en velik problem. Se pravi, dajemo denar ljudem, dajemo denar ranljivim skupinam, družina, podjetjem, da bodo preživeli to obdobje in ne dajemo denar v bančno luknji, kot so počele nekatere druge vlade. Alenka Bratušek govori o tem, da nas skrbi za javni dolg. Sama pa nas je pripeljala na rob zloma. Poslušam v tem državnem zboru poslance Levice in pa poslance SD, da ne bomo preveč zapravljali. Narobe svet. Kjer ste bili pri TEŠ-6, ko je kriminalistična preiskava ugotovila, da je izginilo pol milijarde. Takrat vas pa niso skrbele javne finance. V glavnem, rezultate te vlade ni mogoče zanikati, pa če tukaj razpravljamo cel teden, pa če skličemo deset sej. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Alenka Jeraj, pripravi naj se Franc Jurša. Izvolite.
Hvala za besedo. Torej, veliko je bilo danes povedanega in očitanega s strani kolege Janija Möderndorferja, ki je, če se spomnimo, rekel, da nihče ne sme ogrožati zdravja drugih, pa se dobro spomnimo, da je dal masko dol in rekel, da ne bo sodeloval pri tej maškeradi oziroma ali je bil to gospod Koprivc. V glavnem Jani je najdlje hodil tukaj brez maske, sedaj pa drugim očit kaj vse delamo in tako naprej. Izrekel je tudi kar precej laži v zvezi z zagotavljanjem cepiva. Mi smo imeli zadnjič na Odboru za zdravstvo podatke, torej naprej sejo na to temo o cepivih in o nabavah in tako naprej. In takrat je bilo zelo jasno povedano in te podatke tudi Jani ima, da se dejansko decembra nečesa ni naročilo, ampak ni naročilo zato, ker je bila dobava oziroma dobavni rok predviden v tretji četrtini oziroma četrti četrtini letošnjega leta. Se pravi, poleti ali jeseni bi, pravzaprav jeseni, septembra, bi mi dobili ta cepiva, ki jih nismo naročili. Zato je bila takrat odločitev sprejeta drugačna in danes vemo, da nam cepiv ne primanjkuje. Ne drži kar govorite. Res v kakšnem zdravstvenem domu ni bilo dovolj doz, ampak tega je v Sloveniji sedaj dovolj. Problem je, ker so zdravstveni domovi slabo organizirani oziroma predvsem v Ljubljani ne želijo vključiti koncesionarjev, zasebnih zdravnikov, torej družinskih zdravnikov s koncesijo. In se seveda ubijajo s tem sami, namesto da bi pocepili družinski zdravniki ljudi. Primer za naše območje od koder jaz prihajam, iz Iga, naši ljudje morajo vsi hoditi na Gospodarsko razstavišče, se voziti od tistih 85 let naprej, vsi morajo hoditi na Gospodarsko razstavišče zato, ker Zdravstveni dom Ljubljana ne želi vključiti koncesionarjev. Ne želi jih pa vključiti zato, ker seveda za vsakega, ki ga cepi, dobi 14 evrov. Vemo kdo nastavlja direktorja zdravstvenega doma Ljubljana. Mestna občina Ljubljana in župan Janković. In jaz se sprašujem, če ne gre tukaj za kakšno sabotažo oziroma organizacijo, ki nam ni v ponos. Zakaj to govorim? Ker so ti koncesionarji pa morali priti pomagati v Ljubljano cepiti. Torej, naš zdravnik iz Iga je prišel v Ljubljano cepiti Ižance, namesto, da bi jih cepil na Igu. Zato, ker je Zdravstveni dom Ljubljana to tako dobro organiziral. In ni problem bil v nabavi cepiv, to, kar vi očitate, ker cepiva so, praktično vsak čas bodo ljudje še izbirali s katerim bi radi bili cepljeni. V začetku leta temu res ni bilo tako in te izbire ni bilo. Sedaj pa smo praktično na tem in cepiva prihajajo in ničesar nismo takrat zamudili, ko se ni naročilo. In, kot sem rekla, vsi imamo podatke od NIJZ in od Ministrstva za zdravstvo, ki so nam jih posredovali na prejšnji seji, ko smo se točno o tem pogovarjali. Druga obtožba, da naš predsednik uničuje Slovensko tiskovno agencijo. O tem je bilo že toliko povedanega, da je že malo smešno. Če gospod Veselinovič ocenjuje, da Ukom ne pristojen, spet, kolega Jani je razlagal, da nima nobenega pooblastila, da to dela, itn., čeprav to dela že 20 let, nobena Vlada do zdaj ni dala posebnega pooblastila, ampak je bila to naloga, ki je bila dodeljena Ukomu. Direktor Veselinovič je vsa ta leta, razen letos, ker še ni podposal pogodbe za leto 2021, podpisal pogodbo z Ukomom in deset let je Ukom bil pristojen, deset mu je pošiljal račune, 10 let je z njim podpisoval pogodbo, zdaj je pa naenkrat ugotovil, da Ukom ni pristojen. Če je temu res tako, zakaj potem tja pošilja račune. Zakaj na Ukom pošilja račune, mesečne, če ni pristojen? Poglejte, to je prepir za oslovo senco in on to dobro ve. Računal je pač, da bo v tem času že Vlada padla in bo on veliki heroj, zdaj pa pač stvari ne gredo tako kot je načrtoval on pa še kdo verjetno in so se stvari ustavile. Mimogrede, zahteval je tudi oziroma je dal izvršbo na račune za januar in februar, ampak ker za letošnje leto z Ukomom nima podpisane pogodbe, je sodišče izvršbo zavrnilo. Sodišče je že ugotovilo, da pogodbe ni. Na podlagi česa naj potem Ukom na STA nakazuje denar? In vsa stvar se komplicira ali pa se je zakomplicirala samo zato, ker je gospod Veselinovič mislil, da bo zmagal v tej zgodbi, da bo uveljavil svoje, da bo osporaval Vladi, da je Ukom pristojen organ za to področje, čeprav kot sem rekla, zadnjih 10 let je z Ukomom podpisal pogodbo in doslej je vedno Ukom bil pristojen, zdaj je pa na enkrat ugotovil, da ni pristojen, in da se bo on samo z Vlado pogovarjal. Ukom je Urad Vlade Republike Slovenije za komuniciranje. Tako kot ima Vlada še cel kup uradov, da opravljajo določene stvari zanjo. In še o tožilcih oziroma, pardon, očitki zaradi objav in poobjav na tviterju, itn. poglejte, če je objava na tviterju kršenje Ustave, ne vem kje smo. V resnici v Ustavi piše, da ima vsak pravico do svobodnega izražanja svojega mnenja, itn. Torej tudi to ne drži. Jaz seveda ustavne obtožbe ne bom podprla.
Hvala lepa. Ste vzdignil roko, gospod? Izvolite, postopkovno gospod Rajh.
spoštovani predsedujoči, jaz bi vas prosi, da ko, ker se je v parlamentarni praksi izoblikovala praksa, da če nekdo ne razpravlja o temi, ki je predmet seje, da razpravljavca o tem opozorite. Poslanski kolega Reberšek je razpravljal o zadevah, ki niso povezane z ustavno obtožbo in navajal seveda netočnosti. Bančna luknja je nastala, ker je v njej sodelovala tudi Nova Slovenija v času Vlade Janeza Janše in 5 milijard smo morali plačati zato, ker so takrat nastali dolgovi in dolgove je treba plačati. To je prava zadeva. Druga zadeva je ta, da se v Savinjski dolini poleg objektov, ki jih je naštel, gradi tudi tretja razvojna os in razumem kolega Reberška, da mu je zelo nerodno po tem, ko je ljudem obljubljal kaj vse bo storil in je potem celo njegov minister [[…]]
Poslanec Rajh, vas moram prekiniti. To ni postopkovno. Lepo prosim!
Jaz vas prosim, da imate potem za vse enake vatle [[…]]
[[…]]in to ni postopkovno.
Poglejte, cesta se gradi in njemu je nerodno, ker to dela njegov ministra [[…]]
Besedo ima gospod Franc Jurša. Izvolite. Pripravi pa naj se Samo Bevk.
Hvala za besedo. Nisem imel namena, ker sem povedal vse v stališču poslanske skupine to kar misli, ampak moram zardi kolegice Jerce Korče, ki je v svoji razpravi okrcala poslanca Desusa. Spoštovane kolegice in kolegi iz LMŠ, oblast ste imeli v svojih rokah, zakaj ste jo predali oblasti imeli v svojih rokah, zakaj ste jo predali Janezu Janši v roke. Sodelovali smo v vaši Vladi, naj vas samo spomnim, da ste nas izigrali, 1 % izrednega usklajevanja pokojnin ste potem iz amandmaja na amandma vložili skupaj s SAB za 6,5 eura, to je nas močno takrat prizadelo. Zakaj je vaš predsednik Vlade odstopil, koalicijskim partnerjem ni nič povedal. Glej ga zlomka, niti svojim poslancem ne prej kot 25 minut pred odstopom. Zakaj bi pa potem sodelovali v neki opozicijski koaliciji, zato da bi nas vi ponovno na te [[nerazumljivo]].
Hvala lepa. Besedo ima Jani Möderndorfer. Izvolite.
Me veseli, da je moj predhodnik končno priznal na glas, da v sami koaliciji sodeluje, ampak to smo itak že vedeli, ampak vsaj na glas je povedal, pošteno, korektno, cenim to. To, kar sem želel povedati bom seveda razpravljal samo v tistem delu, kjer vidim, da nekateri preprosto nočejo in nočejo razumeti, ampak dejstva so na dlani, zato bom operiral samo s fakti. Kako je šlo s tem naročanjem? To, kar se nekateri sprenevedajo. Gospod predsednik Vlade je postal minister za zdravje za čas, ker je odstopil prejšnji minister, 18. 12. 2020. BioNTech/Pfizer se je naročal in veste, da 15. 12. je Evropska komisija odobrila dodatnih 100 milijonov odmerkov za celo Evropo po sistemu pro rata koliko pripada Sloveniji in v tistem času se pravi, ko je 18. 12. nastopil minister je bila možnost pogodbo povečati, se pravi povečati in naročiti ta del, ki pripada Sloveniji, se je Slovenija temu delu odpovedala. To so odmerki, ki bi prišli v drugem četrtletju v Slovenijo, kar pomeni, danes bi imeli te dodatne odmerke bom rekel od BioNTech/Pfizer tukaj v Sloveniji, pa jih nimamo zaradi tega. To so fakti. In ko je bila tiskovna konferenca so vprašali in postavili vprašanje predsedniku Vlade. Vsi se dobro spomnite, ko je obnemel, ko ni dojel, da pravzaprav ni bila pogodba podpisana in je povedal samo eno stvar, bom preveril in uredil, če je temu res tako. In, ko je preveril, seveda ni dodatno šel naročiti to pogodbo, ki bi jo lahko. Če govorimo o Moderni, je bila pogodba, skratka podpisana 21. 12., podpisal jo je predstavnik ministrstva, kjer je naročila cepivo samo iz osnovnega dela pogodbe, odpovedala pa se je dodatnim odmerkom cepiva, ki jih je Evropska komisija ponudila Republiki Sloveniji. In tukaj govorimo seveda o cirka 500 tisoč dodatnih odmerkov Moderne za drugo četrtletje in nič konec leta, to kar nekaj pripovedujete na pamet. Za konec leta je bilo predvideno odmerki iz osnovne pogodbe [[opozorilni znak za konec razprave]] , ne pa dodatne pogodbe. In tukaj padate na zgodbah in lažeh. In neposredno odgovornost za nenaročilo odgovarja izključno in samo takratni minister za zdravje in to je predsednik Vlade. In tej resnici preprosto z vašim vehementnim ponavljanjem, kako temu ni tako ne boste pobegnili, ker obstajajo dokumenti o tem. Žal se to ne da popravljati znotraj sistema Lotus Notesa, ker je že arhivirano. Ostalo bom nadaljeval v nadaljnji razpravi.
Hvala lepa. Prehajamo v sklepni del razprave, v katerem dobita besedo še predsednik Vlade in predstavnik predlagatelja Jani Möderndorfer, ki imate besedo. Izvolite.
Hvala lepa. Seveda bo treba iti skozi kar nekaj razprav, ki so jih danes imeli in seveda po svoje interpretirali. Lahko? Danes je bila omenjena kar nekajkrat pogodba in mislim, da sta govorila Alenka in Ušaj sta govorili obe o pogodbi. Gospa Ušaj je zelo rada omenila in se podrobno osredotočila na 6. člen pogodbe, to je ta pogodba, ki jo imam pred seboj in velja, seveda je dostopna po informaciji javnega značaja, je pač dostopna vsem državljanom. Podpisala sta jo Peter Penko in pa Branko Vidrih z enim samim namenom, to pa je, da se seveda plačuje tiskovna konferenca, se opravičujem, STA. Kaj hočem povedati – ko omenja 6. člen, drži, gospa Ušajeva, popolnoma drži. Treba je gledat in brat 6. člen, vendar je treba tudi razumeti kaj govori 5. člen. 5. člen je pa zelo jasen in nedvoumen v tej pogodbi, ki govori, da je pogodbeni stranki sta sporazumni, da je višina nadomestila primerna za celovito in nemoteno izvajanje javne službe na podlagi poslovnega načrta STA za leto 2020. Poslovni načrt pa je kot priloga 1 sestavni dela te pogodbe. Kaj to pomeni z drugimi besedami. Vi sicer zelo dobro veste, slovenska javnost pa marsikdo ne. Pomeni, da je že vnaprej določen na podlagi poslovnega načrta, ki ga mimogrede ne sprejema Ukom ali Vlada, poslovni načrt sprejme STA. Nadzira poslovni načrt, izvajanje poslovnega načrta pa nadzorni svet, ki je zato, da tam, da seveda tudi kontrolira poslovanje samega STA. In kar je še bolj pomembno, ne nadzoruje ga samo nadzorni svet, ampak imajo za to tudi zunanjo revizijsko, bom rekel zunanji revizijski pregled računskih izkazov in pa seveda tudi poslovanja Slovenske tiskovne agencije, ki preverja, ali je seveda v skladu z zakonom in pa pravili notranjih aktov seveda ta denar tudi pravilno porabljen. Pa dajmo se vprašat kaj pravzaprav sploh je ta javni del, o katerem tako zelo vsi radi razpravljajo. Da bo za slovensko javnost zelo jasno – javni del je tisti del, ki je dostopen vsakemu državljanu, brez da bi plačal za en cent za informacijo, ki jo dobi na STA-ju. Vi veste kaj to pomeni. To pomeni, ko grem na internet, kliknem STA in se mi odpre informacija, ki je dostopna vsem enako. Če pa želim vedeti več, če želim vedet kaj je še več STA poročal in pripravil znotraj te novice, seveda postanem pa naročnik ali pa plačam naročnino in seveda naenkrat dostopam do poslovnega oziroma komercialnega dela, ki ga seveda STA ponuja. In to je vsa umetnost med javnim in komercialnim delom. Zdaj mi pa vi povejte, kako lahko zdaj kar naenkrat nekdo iz Ukoma zahteva, da je treba seštevati besede, koliko je v javnem delu in koliko je v komercialnem delu in kakšna je razlika in na ta način preverjati, ali je seveda to izpeljano ali ne. Zato, ker je bil povod za ta nadzor seveda objava med informacijo, kje je bil predsednik republike in med enim kulturnikom, kjer je bil opravljen intervju in seveda temu primerno nekomu to ni bilo všeč. Ta pogodba ima seveda tudi določbe zelo jasne kaj v primeru, če nekdo krši to pogodbo oziroma kaj se mora zgoditi. To, kar je rekla gospa Alenka, da je sodišče zavrnilo – veste, ta postopek je šele na začetku. Jaz se ne bi preveč hvalil z Upravnim sodiščem, ker se bo zadeva verjetno še naprej razvijala. Samo hudič je v podrobnostih, kdo bo nosil posledice vse nastale škode. To je ta ključen problem. Dejstvo pa je, da Vlada ni sprejela nobenega sklepa, da pooblašča direktorja Ukoma, da izvaja ta »pressing« in mobing in nenazadnje tudi ustvarja to krizno situacijo z STA-jem. Še več, vse teče na neformalnem nivoju. Zato seveda je to eden od razlogov, ko se reče, da predsednik Vlade vodi in usmerja, se pravi vodi in usmerja delo Vlade in ni poskrbel, če je že hotel speljati na ta način, da bi stvar tekla zakonito. Zdaj, kar se tiče samega njegovega ravnanja, lahko rečem naslednje. Če grem po vrsti – dobava cepiv, to sem razložil. Gospod Perič je sicer govoril, da se bojimo nekih novih obrazov ali ne vem kaj, oziroma da smo v nekih dvomih in tako naprej. Ne, v nobenih dvomih nismo, nobenih težav nimamo, kar se tega tiče. Dejstvo pa je, da je že sam način delovanja več ali manj v Državnem zboru pokazal, da zadeva seveda je postala popolnoma nestabilna. Ampak tisto, kar je bolj pomembno, pa je, da razen to, da ponavljate eno in isto mantro, da za vas to dokazi niste, je seveda slab argument, zaradi tega, ker ne pridete s proti argumenti. Edini, ki se je danes poskušal vsaj malo potrudit in argumentirat, argument, je bila samo ena poslanka, vsi ostali ste več ali manj imeli tukaj predvolilno kampanjo in razlagal, kaj vse ste že naredil in kako ste uspešni in kako je super in tako naprej. Pa SDS niti ne zamerim, da so advokati svojega predsednika, daleč od tega, sploh jim ne zamerim. Ma ne razumem jaz ostalih predstavnikov poslancev. Tega pa res ne razumem. Ker vam to ni treba, ker se boste osmešili [[…]] Gospod Doblekar, govori, da imamo tu en cirkus. Veste, gospod Doblekar, mi imamo tu dostikrat cirkus, ampak ne se preveč hvalit s temi cirkusi, zaradi tega, ker največ ste jih uprizarjal vi, tu v Državnem zboru, meni je pa zelo pomembno samo eno samo dejstvo, to je, da nimate odgovorov na ustavno obtožbo in to na fakte. Kar se tiče cepiv, ne znate razložit, kaj je z 51. členom Ustave in 2. členom Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju. Ne znate razložit, kaj je z 34. členom Ustave Republike Slovenije, ki je bil grobo kršen, ker gre za naklepno zanemarjanje uradne dolžnosti in ki izpolnjuje zakonske znake kaznivega dejanja, nevestnega dela v službi, na podlagi 258. člena Kazenskega zakonika. Ne znate argumentirat neizpolnitev navedenih dolžnosti, razumno kot zlorabo uradnega položaja 257. člena Kazenskega zakonika. Tega danes nisem slišal. Še predsednik Vlade, predsednik Vlade pride sem in ima za trenutek občutek, da je v lepeni in da razlaga svojim članom tu, kaj bo naredil v svoji prihodnosti. Oprostite, to gre za visoko ignoranco Državnega zbora. Točka dnevnega reda je ustavna obtožba, ne pa programski načrt ali pa finančni memorandum razvoja Republike Slovenije za naslednje 3, 4 leta, to kar je on govoril. Povozil je [[…]], ampak, veste, saj, mi razumemo, da je šlo za taktiko, kajne, nam je to jasno na tej strani, ampak da ste vi pristal na ta diskurz svojega lastnega predsednika, ker vas je ponižal, vas, ker se iz vas dela norca in vi enostavno ste tiho. Vsi ste tiho in pristajate na to, da dela, bom rekel, ta svojevrsten, tragičen nastop, v Državnem zboru. In potem, kot največji politični strahopetec, pobegne iz Državnega zbora, pod pretvezo, da ima druge obveznosti. [[oglašanje iz dvorane]] Daj se umiri, lepo te prosim, ker jaz zdaj razpravljam. Si imel svoj čas za razpravo [[…]]Predsednik [[…]]
Spoštovani [[…]]
[[…]]Podpredsednik, boste, dajte uredit tole, no [[…]]Dajte jih malo uredit, pa zaustavite mi uro [[…]]Zaustavite mi uro, pa jih umirite ali pa nekaj naredite!
Spoštovani, lepo prosim, spoštujmo govornika, ko govori. Če želite, bom pa sejo prekinil, pa se boste malo ohladili [[…]] [[nemir v dvorani]] Lepo prosim! Gospod predlagatelj, izvolite.
Hvala lepa, podpredsednik. Jaz sem že na začetku povedal, da bi mi imel lahko katerikoli dan. Predsednik Vlade bi si vsak dan lahko izmislil nov dogodek, to, kar počne tudi na drugih, bom rekel, zgodbah, kjer se poskuša izogibat določenim organom in to konstantno je dokazal tudi danes, v Državnem zboru. Oprostite, kadar ima on politično krizo v Državnem zboru, mu ne more bit, oziroma v državi, z ustavno obtožbo, mu ne more bit zdaj nekaj drugega bolj prioritetnega. Poleg tega, seja Vlade ima tri podpredsednike, mu lahko vodi sejo Vlade kdor hoče. Ne se hecat, to je en prazen odgovor, če je že to izgovor. [[nemir v dvorani]] Pa da gremo naprej. [[nemir v dvorani]] Podpredsednik, dajte jih umirit no, ker so nekulturni, no.
Prosim no, lepo vas prosim, dajte se umirit, pripeljimo točko [[…]]
Vi pa meni uro zaustavite [[…]]
[[…]]Do konca. Izvolite.
[[…]]Ker mi teče ura, medtem, ko jih on miri.
Izvolite gospod poslanec.
Če gremo naprej na medije. Pri STA ni razložil in tudi vi ne, ki ste njegov advokat, 14. člen Zakona o vladi, kjer govori, da predsednik Vlade vodi in usmerja delo Vlade. Govorimo o tem, ko se Vlada noče seznaniti z delegiranimi tožilci. Zelo jasno. Enako velja tudi za sam 66. člen PKP 7, kjer govorimo o STA. Kjer je več kot jasno, da smo tam imeli en sam namen, ko smo podprli ta amandma v tem PKP. Zavedali smo se, da bo problem, da po vsej verjetnosti ne bo hotel veliki služabnik predsednika Vlade spisati nove pogodbe, ker je bil to jasen cilj in vsakemu, ki je samo malo imel uvida v telo zgodbo, je bilo jasno kam pes taco muli, zato smo sprejeli takšen člen v PKP 7 zato, da tudi brez pogodbe ne bo možno uničiti STA. Saj se dajo stvari, če so dokazljive, se dajo vedno seveda tudi zahtevati nazaj in to vedno ustanovitelj lahko naredi, če dokaže, da so bila sredstva nesmotrno porabljena. Ne, nič, mi gremo po drugi poti. Najprej jih je treba uničiti, likvidirati, potem imam pa jaz proste roke in postavljam lahko zgodbo od začetka in naredim to kar je naredil Orban, ko je ukinil seveda tudi svojo lastno tiskovno agencijo in postavil tiskovno agencijo, ki je bila po meri Orbana in njegove politike. On sicer ne govori o drugi Republiki tako kot naš predsednik Vlade in ima te sanjske želje, ampak seveda cilj je pa popolnoma enak. Kako obvladati družbo, najbolje tako kot da seveda kontroliraš informacije katere bodo prišle ven in katere ne. Ni odgovoril na 39. člen Ustave Republike Slovenije. Enako ni odgovoril na 2. člen Ustave Republike Slovenije, ki ga je kršil in ne spoštoval in potem se tukaj hvali, da je on malodane oče Ustave, in da jo zna na pamet. Mene bi bilo sram to na glas povedati, če je temu res tako. Ampak očetje Ustave so bili eni drugi, je Janez Janša. Ampak zdaj vidim, da si bo še to resnico prikrojil pa še to spremenil, da je on zdaj na koncu eden glavnih ustanoviteljev, ker živi v neki megli 30 letne zgodovine kako je ta Slovenija nastala zaradi njega. S tožilci je hudič, ker tožilci, ima on največ izkušenj. Zakaj prav ta dva delegirana tožilca ne smeta priti, so stvari več ali manj jasne. Pa dajmo povedati na glas zakaj ne. eden od tožilcev kandidatov je seveda januarja 2017, ProPlus, je sodeloval v tem postopku kjer je Pro plus izklopil prizemno oddajanje, kar pomeni konec brezplačnega gledanja POP TV in Kanala A, hkrati pa kabelskim in na IP operaterjem začnejo zaračunavati. Operaterji so to seveda zaračunali gledalcem oziroma gospodinjstvom, podobno pa je nekoliko pozneje ravnal tudi Telekom s Planetom TV. Agencija za varstvo konkurence je proti ProPlusu najprej februarja 2017 uvedla postopek ugotavljanja kršitve 9. člena Zakona o preprečevanju in omejevanju konkurence, nato pa marca 2017 odložila kazensko ovadbo, kar pomeni, da se je odločila za kazenski postopek 225. člena Kazenskega zakonika. Kaznivo dejanje protipravnega omejevanja konkurence aprila 2020 pa je AVK sprejela sklep specializiranega državnega tožilstva, ki je kazensko ovadbo AVK zavrglo, češ da ni podan sum neznanega kaznivega dejanja. Imena tožilca na Specializiranem državnem tožilstvu niso razkrili, ker ga niso dolžni. Neuradno pa se ve kdo je to bil. Naj bi bil Matej Oštir. In seveda, povezave so več ali manj jasne. Tanja Frankeler pa naj bi sodelovala pri pripravi tožbe proti Janši in sicer po Zakonu o odvzemu premoženja nezakonitega izvora. Namreč hudič je, kdor se zameri ali pride v kontakt, tudi če je kaznivo dejanje, tudi če je kaznivo dejanje in pride v stik z aktualnim predsednikom Vlade, je zaznamovan do smrti, ker dokler bo on imel možnost in moč, da na to vpliva, bo naredil vse, da ga odstrani. Onemogoči. In to je ta beseda o kateri sem govoril na začetku, da je navaden avtokrat. Če ni po njegovo, potem ni nič. To je znani rek, ki ga seveda poznajo zelo dobri samo avtokrati. In ni odgovoril danes ni odgovoril niti vi niste odgovorili, ki ste njegovi advokati na naslednjo zadevo. Njegovo zavlačevanje s samo seznanitvijo Vlade za izbranima kandidatom za evropska delegirana tožilca, ustavitev imenovanja državnih tožilcev, pritiski na delo tožilcev in javno pozivanje k obravnavi protestnikov predstavljajo kršitve Ustave Slovenije, 2. člen, 39. člen in 135. člen. Niste odgovorili na to. Predsednik Vlade ja zamahnil z roko in rekel, da se on s tem ne bo ukvarjal, ker je to vse brez zveze, da on bo raje govoril o tem kako bo BDP narastel pa kako bomo vsi imeli ne vem kakšne dobre stvari v življenju in nam se bo vsem dogajalo in nas vsi v Evropi poznajo. Ja, ja nas poznajo samo ne po tem. Poznajo nas po nemogočih tvitih predsednika Vlade in poznajo nas po nemogočem zatiranju medijev in to tik pred vrati predsedovanja Evropske unije oziroma Evropskemu svetu, kjer bomo mi imeli eno svojevrstno zgodbo, kjer bomo razpravljali kako smo vsi enakopravni v tej Evropski uniji. Lepo vas prosim pa kdo nam še kaj verjame? Mi smo zadnji na agendi, nočejo omenjati Slovenije. Ni odgovoril. Tudi na naslednje zadeve. S tem, ko je Janez Janša na položaju predsednika Vlade preprečuje Vladi, da bi obravnavala, se seznanila s predlogoma za evropske delegiranega tožilca kljub temu, da je Ministrstvo za pravosodje že večkrat zahtevalo umestitev gradiva na sejo Vlado. Vi sami veste, da tisto smešno zgodbo, ki smo jo videli, da niti ministrica za pravosodje, da ji je zmanjkalo besed v eni od televizijskih oddaj na nacionalni televiziji. Saj nisem vedel kdo se mi bolj smili takrat. Več kot jasno je, da če je Ministrstvo za pravosodje pripravilo in pred tem seveda strokovno ocenil tožilski svet, da sta oba kandidata primerna oprostite kdo je Vlada, da lahko še reče, da pa, potem nista primerna. To, da se pa sedaj zgovarjamo, da postopek ni več pravilen oprostite v tem Državnem zboru je vladna služba in predstavniki Vlade so govorili, ko smo sprejemali zakon o teh tožilcih je bilo več kot jasno, da zaradi tega, ker se bo zakon spremenil je razpis veljaven sedaj pa kar na enkrat čez noč ni več veljaven in kot slišim seveda vsi vidimo, da bo danes seveda po vsej verjetnosti danes ali jutri Vlada sprejela odločitev, da temu ni več tako in da bo razveljavila razpis. Ali veste kaj to pomeni? To pomeni to, kar je danes več kot jasno povedal generalni tožilec. Če bo Vlada dejansko sprejela sklep, v katerem poročajo mediji in razveljavila celotni postopek imenovanja evropskih delegiranih tožilcev bi to po mnenju generalnega državnega tožilca Drage Škete lahko predstavljajo arbitrarni poseg v neodvisnost in samostojnost državnega tožilstva. Sedaj pa mi vi povejte kakšen dokaz še rabite? Kakšen dokaz? Ne vem kaj vam je treba narisati, napisati. Jaz razumem, da boste do konca pač ponavljali isto mantro saj to sprejmem, ampak veste ljudje, če se vi delate norca ljudje niso neumni in razumejo, da se dela nekdo tukaj zelo resno norca iz njih. Nekdo bi rad discipliniral tožilce za vsako ceno, za vsako ceno pa ni važno koliko to stane. Zakaj? Zato, ker nekdo zelo rad hodi po robu in včasih stopi tudi čez rob. Predsednik Vlade ne samo, da ne spoštuje niti tega Državnega zbora, da ne spoštuje niti tožilcev, da ne spoštuje medijev on ne spoštuje nikogar in s tem veste, ko ne spoštuje Državnega zbora in predstavnike ljudstva posredno ne spoštuje niti svojih lastnih ljudi, ljudi, ki bi jih moral slišati in bi jih moral po zakonu in ustavi ščititi, zagovarjat in skrbet tudi za njihovo zdravje. In tukaj imamo resen problem. Danes je nekdo govoril o medijski svobodi in tako naprej in da je Šarec priznal, da je treba ne vem komu, ne vem kakšen denar dajat. Doblekar je nekaj o tem govoril, še pred tem pa na začetku danes dopoldne tudi eden od poslancev na moji levi strani. Si nisem več niti zapisal, ker ponavljate eno in isto zgodbo. Oprostite, če se jaz ne motim, je ta Vlada imela eno strašno dobro izkušnjo že leta 2004-2008, kjer je mogel en od piarovcev predsednika Vlade odstopit, ker je jasno povedal koga se sme oziroma ne sme več financirati in naročil vsem ministrstvom, da ne smejo več naročat enega od tednikov. Ja, res je, obstajajo državne firme, ki seveda financirajo izdatno medije in ve se, da vi računajo samo na državne firme, ker zasebna firma ima sicer promocijska sredstva, ampak zelo jasna in zelo usmerjena in hoče imeti jasen izplen iz teh sredstev. Govorim o Telekomu, govorim o Petrolu, govorim še o marsikateri družbi. Seveda so se skozi leta, zadnjih deset let ta sredstva močno zmanjšala, ker je tudi problem tudi na področju oglaševanja. Če so še leta 2014-2015 je Telekom porabil 44 milijonov za oglaševanje, jih danes po pregledu bilančnem poslovanja za leto 2019 porabi 7 milijonov pa pol cca. 7 milijonov pa pol, pol veste, da je bitka strašna. Ampak zanimivo, predsednik Vlade se je zamenjal in Telekom je preusmeril svoje financiranje. Zelo jasno se ve, kam grejo ti tokovi. Ampak jaz sem govoril o sredstvih, ki so javno razvidna iz javno dostopnih podatkov. Vi pa veste, da se financirajo preko podjetij tudi na drugačen način in verjamem, da so zneski bistveno višji, samo meni neznani, ker tega vpogleda pa nimam in ga ne bom imel dokler je Telekom takšen, kakršen je. Če gremo naprej, danes je nekdo izjavil, mislim, da je bil [[…]]ja, Doblekar je bil, žal, da nekdo aktivno sodeluje pri okuževanju. Oprostite, to so pa hude in konkretne obtožbe. Zdaj pa sprašujem, gospod Doblekar, koga ste javno naznanili, ker je to naredil, ker veste, da je to kaznivo dejanje. Povejte, koga. Seveda je retorično, ker vas niti do besede več ne morete prideti, ker je izčrpan čas, ampak dejstvo je [[oglašanje iz klopi]] [[…]]a se boš umirila? / oglašanje iz klopi/ Daj no, lepo prosim, no, daj.
Spoštovane poslanke, prosim, vzdržimo se. Izvolite, gospod poslanec.
Glej, namenoma nisem tvojega imena omenil, ker te še malo cenim. Ampak načeloma bi prosil, da se vsaj toliko časa umirite dokler razpravljam. Aktivno okuževanje je seveda resen problem. Ne vem pa, če se zavedate kaj to pomeni, ko ste to izjavil. / oglašanje iz klopi/ Ne, to ni to, dragi moj Doblekar. Ja, imaš resne težave. Gospod Reberšek ima seveda težave z milijardami. Pri njemu se čez noč poveča iz 4 milijard na 5 milijard pa ne vem kaj še vse, to kar povečuje, ampak pozabil pa je, da je nekdo ustanovil slabo banko zato, da bo seveda ta sredstva iz določenih terjatev, ki so bile slabe terjatve, se bodo seveda vračale nazaj. In slaba banka je pred tem, da jo seveda likvidiramo oziroma ugasnemo. Že pred petimi leti bi jo mogli, ker je že izpolnjevala pogoje, ampak jo še vedno kar umetno držimo, da še živi. In ta denar, ki je šel od prodaje, gre seveda za vračilo tudi teh posojil. Če je kdo mislil, da gre ta denar kam drugam, potem seveda se krši zakon. Potem mi to povejte na glas, ker potem je to predmet nove obtožbe koga drugega, ker dela nezakonito, saj takšen zakon smo sprejeli. Ampak tukaj govorimo predvsem o nerazumevanju in nepoznavanju gospoda Reberška, ki govori o stvareh, na katere se sploh ne spozna. Zdaj, gospa Alena Jeraj je sicer govorila, da je bilo veliko laži narejenih in da smo bili podrobno seznanjeni na Odboru za zdravje, kako je potekalo s temi cepivi. O tem sem že malo prej govoril, seveda je bilo, zelo natančno je bilo povedano, ampak veste, ko greš pa pogledati papirje, dokumente, pa vidiš, da seveda marsikatera stvar ne drži in vse je stvar igre datumov. Ko vidijo, da smo blizu resnice je vse kriv bivši minister, ko dokažeš, pa rečejo, da ni bilo in danes sem slišal eno bolj neumnih zadev, da se cepiva niso naročala, pazite to, pozor, zato, ker se še ni vedelo dosti o teh cepivih, zato ker niso bila preizkušena. Lepo vas prosim, zakaj pa imamo EMO. Ko EMA odobri cepivo na evropskem trgu, da je lahko v uporabi, je veljavno tudi v Republiki Sloveniji, da je lahko v prometu in je varno za ljudi. Zato je ta argument in ta očitek popolna izmišljotina, ne vem kdo jo je potegnil ven in iz kje jo je ven potegnil, ampak kaj bolj neumnega še nisem slišal. Jaz bi razumel, da bi hotel nekdo naročiti ne vem rusko cepivo Sputnik, ki ga EMA še ni odobrila, tam se strinjam, ne pa pri Moderni, pa ne pri Pfizerju. Tako da resne probleme imate pri samem dokazovanju, zato je ena od glavnih stvari, ki jih je treba seveda ugotoviti. In še enkrat bom ponovil, ker vidim, da vas to blazno moti. Predsednika Vlade je strah, pa ne strah za svoj položaj, podpredsednik non stop brundajo, ne vem, če so jedli, saj bomo naredili potem pavzo, pa bodo lahko šli jest. Ne, pred svojim položajen, njega ni strah pred svojim položajem. Njega je strah ljudi, strah ga je, zaradi tega ker ve, da je šel že v vseh stvareh predaleč. Začel je verjeti v svoje lastne domišljijske zadeve, v katere nekoč ne bi sam nikoli verjel. Ampak tisto, kar je najbolj pomembno pa je, da ne zna razložiti in argumentirati svojih obtožb na njegov račun. Sam osebno zelo spoštujem domnevo nedolžnosti. Nekdo dokler mu ni dokazano ni kriv, ampak to še ne pomeni, da če prideš z obtožbami, da ne smeš o njih razpravljati in da jih lahko z levo roko zavrneš. O tem ne bo odločal Državni zbor ali je on kriv ali ne, o tem odloča Ustavno sodišče, ki je kvalificirano in ima po Ustavi in Poslovniku zato tudi pravno podlago. In mi danes tukaj ne odločamo o tem ali je on kriv ali ne, ampak ali gre ustavna obtožba na Ustavno sodišče. To Ustavno sodišče ga je enkrat že odrešilo, vendar v eni drugi zgodbi, v eni drugi vlogi, odrešilo ga je kot predstavnika prvaka opozicije. Danes pa sem slišal en nov stavek, da je kot politični funkcionar predsednik Vlade ima posebno zaščito, lepo vas prosim, če kdo, predsednik Vlade nima nobenih posebnih zaščit, če odmislimo fizično varovanje v smislu njegovega izražanja. Predsednik Vlade je 365 ni v letu, 24 ur, cel teden. In njegove izjave po Twittu in retwittanje vi lahko razlagate kar hočete, na koncu je vedno to ista oseba. In zato ga seveda ne odvezuje odgovornosti. Mene predvsem zanimajo tri konkretne obtožbe, na področju tožilstva, na področju nabave oziroma nenabave cepiv, nedelegiranja tožilcev in seveda nefinanciranja STA, kar predstavlja seveda vse troje kot grob poseg in kršenje predsednika Vlade, tako Ustave kot same zakonodaje. Tukaj je pač preprosto dejstvo, da predsednik ni in ne zna odgovoriti na ta vprašanja. Prišel je pred nas in nam preusmerjal in metal dimne bombice, kako je nevaren čas in čas epidemije. Oprostite, predsednik vlade, po vaše Janez Janša, vsi dobro vedo, ki ga poznajo, da se najboljše znajde v krizi in on si ne želi, da kriza mine, ker se tam počuti kot riba v vodi. Ko bo enkrat krize konec bo ta riba na suhem. In ne bo več mogla plavati. In zato seveda je to oseba, ki enostavno nima interesa, da se kriza konča. Ker če bi se jo bo metno naredil. Naredil je semafor, pod 300 je brez omejitev. Sedaj že vidite, danes bomo vsi presenečeni, spet bodo novi predlogi, mogoče na 150, izmišljujem si, ker ne vem, ker nima teh informacij, ali pa pod 200, pa kaj bo pod 150, samo da se bo agonija povlekla naprej, ker ne zna brez tega živeti, ker mu to ustreza. Ampak tak človek je nevaren za to družbo. Nevaren, ker omejuje svoboščine, ker omejuje človekove pravice in kar je najbolj pomembno, smeši tudi to državo z nemogočim kršenjem Ustave in zakonodaje. Spoštovani kolegice in kolegi! Seveda nekateri na koncu samo seštevajo glasove in računajo na to ali bo ta ustavna obtožba uspela ali ne. Dejstvo pa je, da predsednik vlade nima poguma se ubraniti pod temi obtožbami. In najbolj nevarno je, veste, najbolj nevarno, ko človek, ki dela nekaj narobe, protizakonito na koncu celo verjame, da je to v resnici zakonito. Takemu človeku je najtežje to seveda predstaviti, da je to problem. In to on počne konstantno. In nobena stvar pri njem ni slučaj. Nobena. Vse je zelo načrtno, premišljeno in naklepno. Danes ste nekateri citrali pisma ljudi, seveda ste prebrali samo tiste, ki vam ustrezajo oziroma pisma ali sporočila, karkoli pač že dobivate. Jaz bi jih lahko tudi prečital. Lahko bi prečital gnev ljudi in čakajo, da bo konec enkrat te zgodbe. In verjemite mi, kot sem že enkrat danes povedal, vsake zgodbe je enkrat konec. Tudi te bo. Bojim pa se, da bo škoda takrat prevelika.
Hvala lepa. Postopkovno gospa Violeta Tomić. Izvolite.
Predsedujoči, jaz vas lepo prosim, da zagotovite mir v dvorani. Ko oni razpravljajo smo tiho. Ko predlagatelj ima besedo je pa nedopustno, da se obnašajo tako. In oni govorijo potem o sovraštvu, nestrpnosti. Saj so [[…]] [[oglašanje iz klopi]] Tiho Pojbič. Pojbič jaz govorim [[…]] [[oglašanje iz klopi]] Poglejte kaj počnejo. Segajo nam v besedo [[…]]
Lepo prosim!
Ne dovolijo, da spoštujemo Poslovnik. [[…]] [[oglašanje iz klopi]] Poglejte, Pojbič sedaj kokodaka medtem ko jaz govorim. Beseda je moja, gospod Pojbič. [[…]] [[oglašanje iz klopi]] Ja, nimate pravice posegati v mojo besedo. [[oglašanje iz klopi]] Posegate mi v besedo prav agresivno. [[…]] [[oglašanje iz klopi]]
Prosim! [[…]] [[oglašanje iz klopi]]
Gospa Anja Bah Žibert, jaz imam proceduralno [[…]]
Gospa Žibert, prosim!
Prosim, da prekinete sejo in SDS umirite, ker je [[…]]
Lepo prosim!
[[…]]nemogoče [[…]] [[oglašanje iz klopi]] agresivni so, imeli bi vojno [[…]]
Lepo prosim, gospa Violeta!
[[…]]pa dajte jim še orožje, pa bodo kar streljali. Kajti, opozicija jim ni všeč.
Gospa Violeta Tomić, prosim, da se ustavite malo. Lepo prosim vas [[…]] [[oglašanje iz klopi]] Pozivam vse poslanke in poslance, da spoštujemo Poslovnik in govornika! In kadar govori naj pove nekaj do konca in nihče ga nima pravice prekinjati in motiti, razen predsedujočega. Izvolite, naprej. In prosim, spoštujete Poslovnik. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Jaz vas res prosim in se vam zahvaljujem, da spoštujete poslovnik in da kadar nekdo ima proceduralno, da seveda ne skačejo v besedo. Vsaj to bi si predstavljali v demokraciji, ampak očitno ima ta stranka občutek, da je edina na svetu in živi v nekem svojem svetu. Tako da prosim, jaz se počutim napadeno od njihove strani, njihove agresije konstantno. Zaščitite nas opozicijske poslance, zaščitite predlagatelja in res zaščitite vsaj poslovnik in en red v tej dvorani. Hvala.
Hvala lepa za vaš postopkovni predlog. Še enkrat vas prosim, tudi vas, gospod Pojbič, spoštujte poslovnik. / oglašanje iz klopi/ Izvolite, gospa Anja Bah Žibert, postopkovno.
Hvala lepa, predsedujoči. Res lepo in prav, prav je, da opozorite tudi našo stran, če smo preglasni ali kakorkoli, ampak poglejte, moramo biti pa vendarle objektivni in pravični na vse strani. Da si poslanka privošči poslanskega kolega imenovat njegovo, kakorkoli že, da kokodaka, to si poslanka v tem Državnem zboru dovoli, je pa glejte, ne skrajno neresno. Saj jaz vem, da je ona igralka in da včasih vse skupaj zamenja in da misli, da je politika igra in da tukaj nastopa, ampak glejte, mi smo vendarle v nekem resnem zboru. In besede kokodaka, kriminalna združba in tako naprej, glejte, to nikamor ne sodi. Se pa tudi jaz bojim, vas prosim, da me zaščitite, kajti to je poslanka, ki je na ljubljanski ulici podprla fašistični manifest. In tukaj pa vas res prosim, da tudi mene zaščitite, ker ne vem kaj se bo zgodilo v naslednjem koraku.
Gospa Anja Bah Žibert, popolnoma se strinjam z vami in bodimo strpni, lepo vas prosim. Vsi prijavljeni razpravljavci, ki ste želeli, ste dobili besedo. Ker čas določen za razpravo še ni potekel, sprašujem, ali želi na podlagi 71. člena Poslovnika Državnega zbora še kdo razpravljati? Ugotavljam, da ja. Če želi razpravljati tudi predstavnik predlagatelja, gospod Jani Möderndorfer, bo dobil. Prosim, da se vklopi s pritiskom tipke za vklop mikrofona in bo dobil besedo kot zadnji. Prosim za prijavo. Prijava poteka. Prijavljenih je dvanajst razpravljavcev. Vsak ima na voljo dve minuti časa. Prvi ima besedo Boris Doblekar. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, spoštovani podpredsednik. Jaz bi se najprej zahvalil spoštovanemu predlagatelju, ki me je kar ene petkrat, šestkrat omenil v svoji zaključni razpravi. Že prej sem tudi jaz rekel, ker je omenjal, da naj bi se stranke nekako vzpele teh spon »losat« in jaz verjamem, da gospod Jani Möderndorfer ima kar bi rekel neke izkušnje s tem. Se zna »losat« strank pa iti v drugo in me tudi zanima kako mu uspeva tako hitro akceptirati programe strank. Enkrat ta stranka, drugič ta in kako te programe lahko sploh uspe prebrati pa se tudi njim prilagoditi. Govoril je o STA-ju javno, javna služba, vsem na voljo. Po drugi strani pa pol nadaljeval koliko je treba pa plačat. In, če je treba plačat nekaj, v naslovu zveš pa v bistvu v začetku brezplačno samo naslov. Ostalo je treba skoraj dobesedno vse plačat in to za mene ni javno in ta komercialni del je treba točno vedet koliko je tega, koliko je pa tistega naslova odprtega. Kar se tiče še samega STA-ja – novinarji STA-ja so žrtve direktorja STA-ja, gospoda Veselinoviča, ki ima skoraj še enkrat večjo plačo kot predsednik Vlade, ki mora biti 24 ur na dan pa 7 dni v tednu pa ne vem koliko je še gospod Möderndorfer naštel na voljo ljudem pa državi. Oni gospod gre pa ob dveh popoldne domov, za 8, 9 tisoč evrov plače in takega človeka zagovarja. Novinarji STA so točno njegove žrtve, zato ker ni predstavil vseh dokumentov in opozicija še vedno želi, da Vlada oziroma UKUM dela protizakonito torej da jim da neki denar, ki jim ne pripada. Omenil je Orbana jaz bom pa omenil naše Orbane tiste, ki so vladali prej socialisti pa komunisti, ki so še vedno povsod v sodstvu, v izobraževanju, vse povsod skratka mi ilustracije nismo naredili in seveda zato opozicija tudi tako zagovarja to sodstvo, ki je naredili mnogo afer med drugim tudi Patrijo med drugim niso za pranje iranskega denarja naredili nič in tako naprej. Jaz se sploh ne čudim, da toliko podpirajo to sodstvo, tožilce in tako naprej. Skratka vrgli ste puško v koruzo. Ni se vam ljubilo vladati, ustrašili ste se, bojite se sedaj pa Kalimerovsko jokate in zganjate [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Violeta Tomić, ima besedo. Izvolite.
Najlepša hvala. V bistvu smo slišali vse, zaradi česar tukaj sedimo. Govorili smo o marsičem najmanj pa smo govorili o ustavni obtožbi predsedniku Vlade, ki krši Ustavo, zakone tudi recimo, če bi citirali Kazenski zakonik bi lahko videli, da krši 42. člen Kazenskega zakonika odgovornost pravne osebe, 131. člen, ki krši k enakopravnosti, 135. člen, ki se nanaša na grožnje in ustrahovanja, 257. člen zloraba uradnega položaja, 257.a oškodovanje javnih sredstev, 266. člen kršitev človeškega dostojanstva in še marsikaj bi lahko naštevali. Seveda poslanci koalicije boste podprli predsednika Vlade, ker ga slepo podpirate, vendar s tem podpirate protiustavno ravnanje in tudi kaznive in na koncu koncev protipravna dejanja tega predsednika Vlade. S tem boste morali živeti. Sedaj poslušamo o ilustracijah, socializmu in ne vem kaj in komunizmu. Eni jogurtov niso našli, če so jih iskali v trgovini z čevlji, ampak dejstvo je, da smo mi za ilustracijo absolutno in sedaj, ko ste na oblasti jo predlagajte, da nihče, ki je bil kdaj v zvezi komunistov ne more biti v nobeni Vladi, v novi politiki in seveda ne v gospodarstvu, kajti naj vas spomnim, da je samo vaš predsednik večni predsednik in žal trenutni predsednik Vlade edini, ki je šolan v Kumrovcu, kar se zelo pozna kajti spreten je politik. Jaz sem seveda gospa Bah Žibert igralka, vi ste ne vem vzgojiteljica. Vsi smo prišli iz nekje, kjer nismo profesionalno se šolali za politike prihajamo pa iz ljudi se pravi iz nekih okolij in seveda to ni slabo, nasprotno. Nimamo seveda te spretnosti manipuliranja, čeprav ste se nekaterih zelo zelo dobro naučili o tem. Skratka, prosim vas to manipuliranje, podtikanje in sejanje sovraštva je res prišlo do točke, ko vas prosim, da nehate. Hvala.
Jožef Lenart, ima besedo. Izvolite.
Hvala, še enkrat, za besedo podpredsednik. Torej videti je, da je tisti odgovorni, ki smo dejansko bili odgovorni v tem izrednem stanju v tej epidemiji menimo, da je ustavna obtožba predsednika Vlade neargumentirana in da ni osnovana na protipravnih dejanjih, ki bi imela prošnjo, težo, da se ta institut sploh uporabi. Tisti, ki pa se niso nekako podrejali predpisanim ukrepom in so na vsakem koraku spodkopavali te ukrepe in tudi dajali slab vzgled državljanom s svojim neodgovornim ravnanjem in s spodbujanjem protestov v času epidemije in seveda tisti pa danes predlagate ustavno obtožbo zoper predsednika Vlade Janeza Janše, kar je neke vrste paradoks. Torej, da pa ta Vlada dela dobro vemo komu ni prav. In sicer tako imenovanim borcem za socialno pravičnost, za svobodo tako imenovanih [[nerazumljivo]]medijev in seveda tem ni prav, da ta Vlada dela dobro, da začenja nekako v tej državi uveljavljati neki red in potem seveda, da se zraven nekako vtakne krajo pitne vode, mene zanima, kje in koliko hektolitrov jih je odnesel te pitne vode naš predsednik Vlade, pa koliko smo mi tukaj v Slovenski demokratski stranki pospravili te pitne vode, da jo bo zmanjkalo za vas ostale. In potem tistim dejansko ni prav, da ta Vlada dela dobro, seveda je to pravica. Nerodno pa je nekako, da tega predsednika Vlade ogovarjate [[opozorilni znak za konec razprave]] in po domače rečeno pljuvate tudi v tujini. Tako, da moram reči, da ste šli celo tako daleč, da v svoji neki vnemi boja spet za prevzem oblasti dejansko zlorabljate tudi ta inštitut ustavne obtožbe proti predsedniku te Vlade. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Andrej Rajh. Izvolite.
Hvala lepa predsedujoči. Pravijo, da je zgodovina učiteljica življenja in ravno v teh dneh mineva deset let od finančnega stečaja in finančnih težav mariborske nadškofije. Spomnimo se samo Zvon 1, Zvon 2, T2, Vegrad in še kaj takega in ko govorimo o razstreljenih javnih financah in o rekordno visoki zadolžitvi se moramo spomniti preteklosti, da vemo, kaj nas bo čakalo v prihodnosti. In ljudje so seveda razdraženi, nezadovoljni, 300 tisočim je bila odvzeta pravica do dela. Več kot 30 tisoč naših sodržavljanov in podjetij je moralo prositi za odlog plačila kreditnih obveznosti in jih že več kot eno leto ne plačujejo, to je lahko tudi v bistvu tudi štrik okoli vratu. In to so seveda vprašanja, torej zadeve, ki odpirajo številna vprašanja in številne stiske. In ko vidimo na kak rokohitrski način je Vlada sprejemala ukrepe in domnevno za dobrobit ljudi je seveda na tak način, ker je take ukrepe nemogoče kontrolirano izvajati, ker se prehitro spreminjajo vnesla med ljudi še dodatno nejevoljo. In eden od takih ukrepov je seveda tudi sprejem novele zakona o vodah, ki je bil v javni obravnavi zgolj 12 dni. In seveda je to med ljudmi vneslo veliko nezadovoljstvo, dva potaknjenca [[opozorilni znak za konec razprave]] sta bila notri, 69. člen, ki je omogočal gradnjo nevarnih objektov na vodovarstvenih območjih in seveda v 37. členu, kar za 4 strani objektov, ki jih je mogoče graditi na priobalnih zemljiščih. Torej to so štiri strani objektov z dopolnitvami na petih straneh objektov, ki jih je mogoče graditi na priobalnih zemljiščih in na priobalnih zemljiščih je mogoče graditi [[opozorilni znak za konec razprave]] tudi dvometrsko ograjo in seveda mi to razumemo kot možnost privatizacije ali pa začasne omejitve dostopa do javnega dobrega in seveda to temu odločno [[…]]
Hvala lepa. Gregor [[…]]Časa je zmanjkalo. Gregor Perič ima besedo. Izvolite.
Hvala lepa. Po trenutno veljavnem zakonu je možna gradnja veliko več objektov, kot po spremembi oziroma predlogu spremembe zakona, tako da naj potem ljudje povedo s čim se strinjajo, s čim ne, pa naj se poglobijo. Jaz bi se dotaknil pri ustavni obtožbi tudi ene točke, ki smo jo mogoče danes malo zanemarili, in sicer ena od točk je bila prepoved referenduma glede investicij v Slovensko vojsko. To se mi zdi pomembno vprašanje, ki odpira vprašanje varnosti in vprašanje tudi sistematičnega zanemarjenja vlaganj Republike Slovenije v ta pomemben segment slovenske družbe. Vsi znamo marsikaj povedati o tistih ključnih trenutkih, ko smo se borili za našo samostojnost, zdaj eni ocenijo malo bolj, eni malo manj, eni so bolj jugo nostalgični, tudi to razumem, tudi to je legitimno. Meni se pa zdi vseeno pomembno, da ta segment ne zanemarjamo. Tukaj notri še nedolgo nazaj so bili nekateri izjemno glasni in so izjemno močno in intenzivno nasprotovali vsakršnim investicijam v Slovensko vojsko in so potem šli tudi na pot zbiranja podpisov in poskusa izvedbe nekega referenduma, ki bi te investicije preprečil kot tak. Na koncu je pa prevladal predvsem nek razum in zlasti tudi odločitev Ustavnega sodišča, ki je reklo zelo pametno, premišljeno in modro, da se z varnostjo države ne gre igrat in Ustavno sodišče je odločilo, da referendum o investicijah o vojski enostavno ni možen. Tako da, mene že ta točka, ki je bila navedena v ustavnih očitkih, glede ustavne obtožbe, navdaja s tem, da se je poskusilo enostavno izkoristit vse, kar je bilo [[znak za konec razprave]] v tistem hipu medijsko in še kako drugače, piarovsko, odmevno, se je nametalo notri malo po navdihu, pa, če rata, rata, če ne pa tudi okej, važno, da malo ropotamo. Tako da, danes smo zapravili 9 ur. Meni je žal, da nismo bili v tem smislu bolj konstruktivni in strpni, ampak, takšen je trenutni politični duh, ki se potem odraža tudi na ulicah in jaz verjamem, da marsikomu to tudi ustreza [[znak za konec razprave]] in to dodatno razpihuje, ni pa dobro za naše državljanke in državljane in zato, da v miru predvsem iščemo neke rešitve, ker mislim, da samo predvsem za to plačani. Absolutno pa ustavne obtožbe, kot že rečeno, ne bom podprl. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Elena Zavadlav Ušaj. Izvolite.
Hvala za besedo. Jaz se oglašam predvsem zaradi tega, ker bi rada povedala, da v prejšnji razpravi me je predlagatelj napačno razumel oziroma ali pa je namenoma zavedel. Jaz nisem govorila o pogodbi, ampak o 6. členu Zakona o Slovenski tiskovni agenciji in sicer, o 6. členu, ki govori o načelu finančne preglednosti, pri opravljanju javne službe. In zakaj sem govorila o temu? Zaradi tega, ker mora biti po tem členu jasno vidno, tisti del, ki je financiran za javno službo in tisti del, ki je za tržno dejavnost in tega iz letnih poročil, katera je potem predlagatelj tudi naprej navajal, ni vidno oziroma so nepregledna in prikrita. Prikrita pa so zakaj? Ker prihodke, ki jih STA izračunava, pridobi na trgu od medijskih kupcev in kupcev in ne medijskega trga, za javne storitve, bi morale izkazati kot prihodke javne službe, izkazuje pa jih napačno, kar kot prihodke od tržne dejavnosti, kar pomeni, da s tem zavaja tudi Državni zbor. In, v nadaljevanju bi tudi te napake moral odkriti pooblaščeni revizor letnih računovodskih izkazov STA, vendar ni in s tem poslovanjem tudi sedanji nadzorni svet v teh dveh mandatih ni zagotovil, da bi se to nepravilnost odpravilo, kar pomeni, da dejansko tista letna poročila, ki jih mi dobimo v Državni zbor, so napačna in nepregledna. Potrebno jih je revidirati, potrebno je priti do dejanskih rezultatov, tistih rezultatov, ki bojo izkazovali tržni in javni del, [[znak za konec razprave]] zato da bomo sledili 6. členu Zakona o Slovenski tiskovni agenciji in to sem želela povedat. Nisem govorila o 6. členu pogodbe. Hvala.
Hvala lepa. Vojko Starović ima besedo.
Hvala za besedo, predsedujoči. Vsem lep pozdrav! Vlečemo že to razpravo dejansko veliko, ampak se mi je zdelo, da smo se malo izgubili. Smo bolj imeli politično razpravo, manj pa smo govoril o kršitvi. Glejte, demokracije ni brez pravne države, je ni. Morajo bit neka pravila, katerih se moramo držat in že od pamtiveka je v demokraciji tak razmislek jasen, eno je zakonodajna oblast, kjer smo mi, postavlja pravila, drugo izvršilna oblast, tretje je pa sodna oblast in mi imamo, pri vsem tem je pa silno pomembna, so mediji. Brez medijev ni demokracije. Torej, govorimo o obveščenosti ljudi, nepristranski dobri obveščenosti ljudi. To ne pomeni, če imamo neke privatne medije, socialne medije, da je to neka zelo kvalitetna obveščenost ljudi, torej, gre za to in zdaj, ti dve obtožbi, da, kar je obtožba, ustavna, kar je po zakonu in Ustavi možno in so jasni znaki, popolnoma čisti, STA se onemogoča delovanje, za to je odgovoren predsednik, torej to je na mestu. Drugo pa vmešavanje, preprečevanje, imenovanje tožilca. To je bilo predlagano Vladi in ni narejeno. Glejte, bistvo demokracije, zopet povemo, imamo različna mišljenja, različne poglede, različne resnice in dajte, nekaj, kar je bilo na koncu zdaj povedano in pozdravljam, dajmo umiriti malo to retoriko, ker ljudje nas, ne vem, eni čez druge govorimo na tak način kot je bilo danes čutiti vsega boga, od tega, da je on komaj tehnik, on tretje, četrto, to ne gre, si znižujemo nivo in ugled pred našimi ljudmi. Ne gre. Sprejeli smo kodeks, dajte se zadržati. Jaz bom vzel za primer, bom rekel, na SDS, dajte se držati neke retorike in načina vašega vodje poslanske skupine, Danijela Krica, [[nerazumljivo]], ali pa na Levici, dajte se držati malo Mateja T. Vatovca. Mislim, je treba se pogovarjati dostojni in na prav način in ta obtožba je na mestu in smo jo postavili. To je to. In tako je naše mnenje in tako vidimo in menimo, da dela Vlada slabo, ne dobro kakor [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Postopkovno, izvolite, Nataša Sukič.
Spoštovani predsedujoči, jaz pa bi vseeno prosil, da mojega kolega vendarle opozorite naj mi ne žuga tukaj koga se naj jaz držim, jer jaz nisem nikoli žaljiva v svojih razpravah in ne vem zakaj posplošuje in me meče v koš z nekimi glede na njegove predsodke, ne vem s kom vse. Tako, da prosim za opravičilo. Hvala.
gospod Vojko Starović ni žugal, jaz nisem tako razumel in predlagam, da gremo naprej. Anja Bah Žibert ima besedo.
Hvala lepa za besedo. Danes je bilo ene parkrat izpostavljeno, češ ne govori se o sami vsebini dokumenta, ampak o vsem drugem. Jaz bi seveda govorila o dokumentu, če bi bilo iz njega lahko karkoli razbrati, da je problem ali pa, da karkoli temelji na nekih realnostih. Nekateri v razpravi kar govorite, predsednik Vlade Janez Janša je kršil zakon, je kršil Ustavo, to iz Levice, oni so, se pravi tožilci, sodniki in že zaključen postopek. Po sistemu prejšnjega mandata, ko so protiustavno jemali mandat, ampak to je manira skrajne levice, tako pač oni delujejo. Ampak jaz se bi pogovarjala o dokumenti, če bi dejansko bilo kaj se za pogovarjati vredno. Jaz sem povedala, da če bi si to dobro pogledali in mene čuti, da so nekega prekaljenega politika nagovorili, da prevzame danes to predlagateljstvo, ker so notri zapisane neumnosti oziroma bi takšen zapis morali pripisati sami sebi. Se pravi, politiki, ki je bila 20 let na oblasti. Pravica do zdravstvenega varstva kot človekova pravica zahteva aktivno delovanje države, ki mora z ustreznimi ukrepi poskrbeti, da so državljanke in državljani deležni potrebnih preventivnih in kurativnih zdravstvenih ukrepov. Pa kdo bi to moral narediti že? To ni problem danes. Prej smo videli številke kaj se dogaja z rakavimi bolniki. Problem so čakalne dobe, ki so vrsto let. Nimam več časa. Naprej govorite podobne stavke. Varovanje je pravna, govorimo o zdravju, je pravna dobrina od katere je v veliki meri odvisno uresničevanje drugih pravic. Ja. Ampak poglejte, ta čas ste zamudili in danes se moramo zdravstvenim sistemu, ki ga imamo, in hvala bogu je uspešno prestal to krizo, boriti tudi proti epidemiji. Ampak to poznamo in koliko časa smo se o tem pogovarjali, da se bo nekaj naredilo in danes to zapišete v ustavno obtožbo predsednika Vlade, ki je na oblasti eno leto. To je meni neresno. [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Besedo ima Mojca Škrinjar. Izvolite.
Hvala lepa. Ustavna obtožba, ki smo ji danes priča, je brez vsebine. Kolegica vam je dokazal, da je pravna šlamparija, je brez podatkov in brez dokazov. V razpravi smo celo slišali, če jih rabimo dokaze, naj jih pa mi priskrbimo. Mislim, če to ni norčevanje, pa ne vem kaj je. Kar zadeva cepiva, predlagam državljanom, državljankam, da si pogledajo prispevek, razpravo gospe Alenke Jeraj, ki je natančno obrazložila, da so bila cepiva nabavljena korektno. Kar zadeva STA. Poglejte, 6. člen govori o tem, da mora biti torej zakona, da mora biti razmejen tržni in javni del. Zakaj mora biti to razmejeno – ker mora Vlada, financer vedeti kakšen bo tržni delež, kajti tisti tržni delež potem zmanjšuje javni del, ki ga naj Vlada vlaga v neko javno agencijo. Ta denar, ki pa ostaja, pa lahko raje nameni za šole, vrtce, domove, bolnice, za ostarele. Po obliki je ta razprava v resnici farsa. Najbolj pa prizadene tako nesramnost, kakor tudi čustveni naboj, iz katerega je videti in čutiti čisto sovraštvo. In nismo ostali neprizadeti pri besu gospe Korčetove in pa grožnjah gospoda Bandellija, kako bo treba vse počistiti. Res ste prav slišali, počistiti bo treba med nami. In z grožnjami gospoda Luke Mesca, torej [[znak za konec razprave]] kako smo vsi odgovorni za vse tole. Jaz mislim, da je to demonstracija neumnosti, nesramnosti in sovraštva in norčevanja. Seveda tega ne morem podpreti.
Naslednji ima besedo gospod Bojan Podkrajšek, pripravi se gospod Marijan Pojbič.
Hvala, podpredsednica, za dano besedo. Jaz od ustavne obtožbe ne bom več govori. Kolega Jani, ste me pa spodbudili v zadnji vaši zaključni razpravi. Moram vam povedat, da ne boste žalil mojega predsednika. To vam moram jasno povedat. Naša stranka je stara 32 let. Sam sem član te stranke 26 let. Moj občinski odbor šteje nekaj manj kot štiristo članov, mi povejte kateri občinski odbor od katere stranke na desnici, na levici šteje toliko članov, pa ni največji. Skratka, Jani, da boste vi govorili, da je moj predsednik škodljiv za to državo, ki je to državo zgradil [[oglašanje iz klopi]] , vi ste pa v 26-ih letih, kolikor sem jaz član te stranke, bil v LDS-u – to vam moram danes povedati, pa je ta stranka propadla. Prišel ste z gospodom Jankovićem v Državni zbor preko Pozitivne Slovenije. Niti niste bili sposobni predsednika Vlade izvoliti. Šel ste k Alenki Bratušek, šel ste v SMC. V tem mandatu ste rekorder, mogoče se tega sploh ne zavedate. Bil ste v enem mandatu v dveh koalicijah, pa zdaj ste v opoziciji. Skratka, jaz dovoljujem, da zavajate. Ne boste pa žalili mojega predsednika, da je škodljiv za to državo. Niti ne boste žalil naših članic in članov, ki jih je preko 30 tisoč, stranka je pa stara preko 32 let. Spoštujem vse poslanke in [[znak za konec razprave]] poslance tega Državnega zbora, tudi vas. Ne bom pa dovolil, še enkrat ponavljam, da boste žalili nas poslanke in poslance, posledično pa naše članice in člane. Najmanj pa dovolimo, to pa lahko govorimo o mojih volivcih, da boste žalili našega predsednika. Vse to ste počenjali v 30-ih letih zgodovine Republike Slovenije. Če zberete 45 podpisov tega Državnega zbora, vam dam jaz 46., da boste predsednik Vlade. Ampak ne norčujte se iz nas. Hvala. / oglašanje iz klopi/
Hvala lepa. Replike v delitvi časa ni, gospa Tomić, tako da nadaljujemo s predzadnjim razpravljavcem. Gospod Marijan Pojbič ima besedo. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. No, torej jaz moram prej povedati zakaj sem prej protestiral, ko je vodil sejo podpredsednik, ampak ne zaradi njega, temveč zaradi tega, ker sem se naposlušal v tem Državnem zboru govoriti o naši, vaši, oni, mi, vi. Zato sem protestiral in povedal, prosim, nehajte deliti Državni zbor, nas predstavnike ljudstva, ne glede na to iz katere politične opcije kdo prihaja. Nehajte to počenjat, ker to se prenaša potem tudi na ljudi. To je ena stvar. Druga stvar, kar se tiče Janija Möderndorferja vam povem, da ne morem verjeti, da si lahko dovoli povedati naslednje. Predsednik Vlade Janez Janša je strahopetec. Gospod Jani Möderndorfer, večjega strahopetca, kot ste vi pa še nisem srečal. Ko padajo odločitve greste iz ene stranke v drugo stranko, zato ker niste sposobni ostati v eni stranki, nimate hrbtenice. Če bi imeli hrbtenico bi v stranki ostali. Še to, gospod Jani Möderndrfer, zakaj mislite, da so vas predlagali za predlagatelja te ustavne obtožbe? O tem se zamislite. O tem se morate vi zamisliti. Vse povsod kje ste bili so stranke propadle. In za konec tri stvari. Prva, pa me dobro poslušajte. Ustavno obtožbo bi si zaslužili tisti oziroma koalicija KUL, ki ste pustili prazna skladišča zaščitne opreme, ne tisti, ki so v nečloveških naporih nadoknadili zamujeno in zaščitili na desetine tisoče življenj, na deset tisoče življenj, se opravičujem. Ustavno obtožbo bi si zaslužili tisti, ki ste z javnim denarjem zasužnjevali slovensko medijsko sceno v enostransko poročanje in ne tisti, ki za netransparentni način zahtevamo, zahtevajo pojasnila. In tretjič, ustavno obtožbo bi si zaslužili tisti, torej koalicija KUL, ki ste nas v proruskih ambicijah izolirali od zahodnega sveta in ne tisti, ki so evropsko javnost ponovno spomnili, da je Slovenija suveren partner v Evropi. Zato seveda [[izključen mikrofon]]
Hvala lepa, gospod Pojbič. Čas se vam je iztekel. Imamo postopkovni predlog. Gospa Sukič, izvolite.
Prosim, da poslanca Pojbiča opozorite, da smo baje sprejeli etični kodeks, da se tu ves čas pogovarjamo, da moramo imeti nek dostojen nivo v razpravi, ne pa da diskreditiramo poimensko posamezne poslance na tako pritlehne in podle načine. Prosim, da ga opomnite. Ker to, kako se je spravil na poslanca Möderndorferja je pa res, mislim, zavržno do skrajnosti, res. Prav ogabno. Hvala.
Hvala lepa. [[…]] [[oglašanje iz klopi]] Ali lahko najprej odgovorim, gospod Pojbič? Vaš postopkovni predlog je pač v skladu s Poslovnikom, ampak glede na dosedanjo razpravo tekom dneva mislim, da je bilo veliko medsebojnih osebnih obračunavanj, tako da sedaj na koncu ne bom jaz tista, ki bo sedaj delala red v teh dveh minutnih nastopih poslancev, ki samo še predlagatelj ima besedo, tako da bomo tako ali tako zaključili s temi obračunavanji. In se mi ne zdi pošteno, da bi sedaj samo gospoda Pojbiča opominjala, ko bi pa kakšen opomin zaslužil še prej kdo drug, tekom dneva, pa ga ni dobil. Gospod Pojbič se odpoveduje postopkovnemu predlogu. Gospa Sukič, postopkovno.
Potem pa predlagam, predsedujoča, vam in tistim, ki tudi predsedujejo, kadar vi ne predsedujete, da enostavno začnete zaustavljati te zavržne prakse tovrstnih diskreditacij, poimenskih diskreditacij. Enostavno ko je dovolj je dovolj. To je pa res težko prenašati. Hvala.
Hvala lepa. To sedaj pa ni bil postopkovni predlog, ampak je vzeto naznanje. Je pa res, da vsak razpravljavec ima svoj besedni zaklad. Jaz vanj nebom posegala. Je pa tudi od predsedujočega odvisno, ja, kakšen standard razprave dovoljuje. Sedaj v mojem času današnjega vodenja nekih medsebojnih obračunavanj ni bilo. In jih tudi sedaj verjetno naprej ne bo, ker imamo samo še zadnjega razpravljavca. Gospod Jani Möderndorfer, izvolite.
Hvala lepa. No, te zadnje razpravice pravzaprav so bile samo še pač neki poflikati, ker je moral vsak nekaj malo povedati, ker v bistvu niso mogli v času, ki jim je potekel. Večina je bila deplasiranih, ampak bom potrudil se, pa odgovoril vsaj na tisti del, za katere mislim, da je prav, da odgovorim. Kar se mene tiče osebno, saj veste, da je danes ustavna obtožba Janeza Janše, predsednika vlade, ne Janija Möderndorferja. Se pa veselim vsake vaše kritike, še posebej kadar so na meni osebne diskvalifikacije, ker mi s tem samo potrjujete, da pravzaprav nimate več argumentov in da je to v bistvu odraz brezupa, ker ne veste več kaj še bi. Mene ne boste s tem več prizadeli, ker v bistvu sem to navajen s te strani, tako da ne bom več na to niti reagiral. Mimogrede ustavna obtožba v enem letu, tako kot je bilo danes rečeno, češ da ni vredna, saj je šele eno leto predsednik Vlade. Naj vas spomnim, ustavno obtožbo proti Marjanu Šarcu ste vložili 100. dan njegove Vlade, tako da ta diskusija je v bistvu na nek način deplasirana, pa nisem tega mislil danes razpravljati, ker danes razpravljamo o ustavni obtožbi Janeza Janše. Bolj pomembno pa je seveda nekaj drugega. To se mi zdi vredno še odgovoriti gospe Ušaj, če sva se narobe razumela, se vam opravičujem. Res sem mislil jaz pogodbo in ne zakon, sem šel pa pogledati 6. člen zakona, govori praktično o podobni zadevi. In problem je, veste, tudi zakon ne smemo gledati samo 6. člen, treba je gledati celoto in ta zakon govori o marsičem, pa ne samo Zakon o STA [[opozorili znak za konec razprave]] , ampak tudi Zakon o gospodarskih družbah. Recimo, dam vam sam enega – 512. člen pravica družbenika do informacij in vpogleda. Govori jasno. Med drugim drugi odstavek, poslovodja sme zavrniti zahtevo po informacijah ali vpogledu, če je verjetno, da bo družbenik uporabil za namen, ki je v nasprotju z interesi družbe, in s tem družbi ali z njo povezani družbi prizadel občutno škodo. Več kot jasno, kaj dela ta Vlada. Ampak gremo k bistvu. Danes smo imeli ustavno obtožbo [[opozorilni znak za konec razprave]] , ki je imela nič odgovorov na samo obtožbo in s tem si je predsednik Vlade zaslužil, da ustavna obtožba gre naprej na Ustavno sodišče in jasno pove ali je upravičena ali ne.
Hvala lepa. S tem zaključujemo razpravo. Odločanje o predlogu sklepa bomo v skladu s časovnim potekom seje opravili danes v okviru glasovanj, to je pol ure po prekinjeni 16. [[?]] točki dnevnega reda. S tem prekinjamo to točko dnevnega reda. Prehajamo na 12. TOČKO DNEVNEGA REDA – TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH STANOVANJSKEGA ZAKONA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade, državnemu sekretarju. Izvolite, imate besedo.
Predsedujoča hvala za besedo. Lepo pozdravljeni vsi prisotni. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Stanovanjskega zakona je pripravljen kot odgovor na otežen dostop do primernih stanovanj, s katerim se soočamo v Sloveniji. S predlagano novelo želimo ustaviti trend krčenja fonda javnih najemnih stanovanj ter vzpostaviti vzdržne pogoje zaposlovanja stanovanjskih skladov. Novela vsebuje samo nujne spremembe zakona, ki bodo v relativno kratkem času dale pozitivne učinke in ne bodo zahtevale dodatnih administrativnih bremen. Zavedamo se, da bodo predlaganim rešitvam morali slediti nadaljnji koraki k sistemski prenovi stanovanjske zakonodaje. Bistvene spremembe, ki jih predlaga novela so sledeče: prvič, uskladitev višine neprofitne najemnine; drugič, prilagoditev sistema subvencioniranja najemnine, ki zagotavlja, da dvig neprofitne najemnine ne bo prizadel socialno ogroženih najemnikov; tretjič višja dopustnost zadolževanja stanovanjskih skladov; četrtič, vzpostavitev javne najemniške službe, ki bo namenjena aktivaciji obstoječe a nezasedenega stanovanjskega fonda; petič, predkupna pravica za stanovanjski sklad pri prodaji zazidljivih občinskih zemljišč, ki so namenjena večstanovanjski gradnji; šestič, obvezni ločeni [[nerazumljivo]]računi za rezervne sklade vsake večstanovanjske stavbe; sedmič, nove možnosti nadzora etažnih lastnikov nad delovanjem upravnika in osmič nižja potrebna soglasja za izvedbo poslov v večstanovanjskih stavbah, pri čemer se hkrati zagotavlja tudi pravno varstvo preglasovanih lastnikov. Na seji Odbora za infrastrukturo, okolje in prostor so bili k predlogu zakona sprejeti amandmaji, ki so večinoma tehnične narave in so namenjeni uskladitvi določb z mnenjem Zakonodajno-pravne službe. Glede vloženega amandmaja k 6. členu, ki ga bomo obravnavali danes pa sporočamo, da Vlada tega ne podpira. Pri ustanovitvi nepravne stvarne služnosti na skupnih delih gre namreč za stvarno pravno bremenitev, ki predstavlja omejitev lastninske pravice z drugo stvarno pravico. To materijo ureja stvarno pravni zakonik, ki jasno določa pogoje za takšno razpolaganje. S predlaganim odmikom od odločb stvarnopravnega zakonika bi dobili neustrezno rešitev, saj se tako pridobljena pravica ne bi mogla vpisati v zemljiško knjigo. Na tem mestu zato apeliram, da se predlagan amandma k 6. členu ne sprejme. Za zaključek ponovno izpostavljam, da imamo pred seboj zakon, ki resnično naslavlja najbolj pereča področja stanovanjske politike v Sloveniji, zato bi ga bilo po mnenju Vlade potrebno čim hitreje sprejeti in uveljaviti. V imenu predlagatelja tako Državnemu zboru predlagamo, da sprejme sklep, da se na tej seji opravi tudi tretja obravnava predlaganega zakona. Hvala.
Hvala lepa, gospod Robert Rožec, državni sekretar na Ministrstvu za okolje in prostor. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za infrastrukturo, okolje in prostor, zato za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku odbora gospodu Bojanu Podkrajšku. Izvolite.
Spoštovana podpredsednica, hvala za dano besedo. Cenjene kolegice ter kolegi! Odbor za infrastrukturo, okolje in prostor je na 29. seji, 4. 5. 2021, kot matično delovno telo obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah stanovanjskega zakona, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo po rednem postopku predložila Vlada. O dopolnilni obrazložitvi je v imenu predlagatelja državni sekretar na Ministrstvu za okolje in prostor, gospod Robert Rožanc, poudari, da se s predlagano novelo zakona želi ustvariti trend krčenja neprofitnih stanovanj ter vzpostaviti vzdržne pogoje za poslovanje stanovanjskih skladov. Kot ključne rešitve je izpostavil uskladitev višine neprofitne najemnine iz 2,63 evra na 3,5 evra ter spremembo sistema subvencioniranja najemnine in razširjene dopustnega zadolževanja stanovanjskih skladov s čimer se želi spodbuditi investitorje v gradnjo oziroma pridobivanje novih najemnih stanovanj. Določa se tudi predkupna pravica stanovanjskemu skladu Republike Slovenije pri prodaji zazidljivih občinskih zemljišč namenjenih za večstanovanjsko gradnjo. Obveznost fundicionalnih računov za rezervni sklad vsake večstanovanjske stavbe posebej ter možnost elektronskega glasovanja kot ena izmed načinov odločanja etažnih lastnikov o poslih opravljanja večstanovanjske stavbe, predlog zakona tudi tekstovno določa posle rednega opravljanja in posle, ki presegajo redno opravljanje, pri čemer bo izvedena sprememba glede soglasij za izboljšave in za gradbena dela za katera je potrebno gradbeno dovoljenje. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe, gospa Helena Rus, je pojasnila, da je Zakonodajno-pravna služba k predlogu zakona podala določene pripombe, ki so bile v pretežni meri upoštevane z amandmaji koalicijskih poslanskih skupin glede drugih pa je pristojno ministrstvo podalo pisna pojasnila. Mnenje k predlogu zakona je podal tudi predstavnik Državnega sveta, državni svetnik Dejan Crnkek, ki je poudaril, da Državni svet predlog zakona podpira. Izpostavil je, da predlog zakona opravlja najnujnejše težave pri izvajanju stanovanjske zakonodaje in prvi korak pri izpostavljanju bolj normalnih razmer na področju stanovanjske politike. Hkrati pa je Državni svet pričakuje, da se bo Vlada oziroma pristojno ministrstvo v najkrajšem možnem času pristopilo k celovitim reformam stanovanjske zakonodaje in naslovilo ostala odprta vprašanja na stanovanjskem področju. V razpravi so bili razpravljavci v pretežni meri predlagane rešitve označeni kot pozitivne, še posebej ureditev oziroma uskladitev višine neprofitne najemnine, ki je bila ena od zavor zaradi katere stanovanjski sklad daljše obdobje najemnin stanovanj zaradi pomanjkanja sredstev niso grdili ali kupovali, temveč so jih celo prodajali, saj s sredstvi niso mogli niti stanovanj več niti amortizirati. Po opravljeni razpravi je odbor sprejel amandma poslanskih skupin SDS, Nova Slovenija in SMC k sedmim členom predloga zakona ter svoje amandmaje k 6. in 46. členu. Odbor je tako glasoval o vseh členih skupaj in predlog zakona tudi sprejel. Hvala za pozornost.
Hvala lepa tudi vam. Ker je zbor na 63. izredni seji opravil splošno razpravo o predlogu zakona, predstavitev stališč poslanskih skupin danes ni možna, zato prehajamo na razpravo o členu in o vloženem amandmaju. Torej v razpravo dajem 6. člen ter amandma Poslanske skupine Nepovezanih poslancev in Poslanske skupine SD. Želi kdo razpravljati? Ker vidim, da je interes, odpiram prijavo. Prosim, prijavite se. Imamo štiri prijavljene razpravljavce. Prvi dobi besedo mag. Andrej Rajh, pripravi se mag. Branislav Rajić. Izvolite.
Lep pozdrav vsem skupaj tudi v mojem imenu. Vesel sem, da se na temo stanovanjske politike v bistvu obstaja en konsenz tudi slovenske [[…]]parlamentarnih strank, da je to zadevo potrebno rešiti in nasloviti. Jaz bi v bistvu v tem primeru v bistvu rad izpostavil pomembnost, da se na trg, ki je v tem letu odkar je ta epidemija, podivjal in nerazumno raste, tudi s strani državnih in lokalnih organov pošilja jasna sporočila glede stanja na trgu nepremičnin, na trgu najemnih in neprofitnih stanovanj. Vsi statistični uradni podatki namreč kažejo, da se je število nezasedenih stanovanj v vseh mestnih občinah v Sloveniji povečuje. Torej zadnjih deset let je ta trend opažen kot povečevanje in seveda to v bistvu želimo, da se to tudi s strani Vlade in lokalnih skupnosti, torej lokalnih stanovanjskih skladov jasno sporoči in tudi sporoči na podlagi te spremembe novele zakona, kakšna bo na razumljiv način ciljna cena neprofitne najemnine, če govorimo o petih, šestih evrih, torej v glavnih mestih. Štiri evre v nižjih mest [[…]]to mora v bistvu naloga Vlade in lokalnih skupnosti, ki so lastniki teh stanovanj, da jasno povejo, da je sprejemljiva najemnina neprofitna od 200 do 300 evrov za eno dostojno stanovanje in da se na podlagi gradbene cene, ki znaša okrog tisoč evrov po kvadratnem metru, lahko lokalna skupnost takih projektov tudi loti. Mislim, da je to zelo pomembno sporočilo, ki bi moralo iti ven iz parlamenta, iz Vlade in lokalnih skupnosti in da tudi stanovanjski skladi postanejo aktivni igralci na trgu nepremičnin, da to ni, da ne ostane to [[…]]bom rekel nekako podrejeno stihiji, ki smo jih danes že dalj časa priča. Jaz mislim, da je to zelo dobro in tudi v navezavi z izrabo obnovljivih virov energije seveda podpiramo vse ukrepe, ki gredo v to smer. Vlada je povedala nekatere pomisleke, ki so s tem povezane. Jaz pač pričakujem, da se te pomisleki tudi naslovijo. Seveda je pa treba v luči razogljičenja družbe nekako te težave tudi naslovit in sprejet ukrepe, ki bodo omogočili učinkovite ukrepe. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glede na to, da imamo samo en amandma, seveda je dovoljena tudi nekoliko širša razprava, ampak vseeno bi apelirala na vse, da se osredotočite na vsebino amandmaja. Je pa neka ustaljena parlamentarna praksa, da se pa vendarle nekaj stavkov. Nimajo poslanske skupine veliko časa sploh prijavljenega, tako da nekaj stavkov bomo pa vseeno dovolili širše od amandmaja. Samo toliko za pojasnilo, glede na to, da je bilo malce čudnih pogledov v dvorani. Naslednji ima besedo mag. Branislav Rajić, pripravi se gospod Bojan Podkrajšek. Izvolite.
Hvala lepa, gospa predsednica. Dober večer vsem. Jaz bom ravno koncentriran na tisto, kar je predmet amandmaja. Gre za primere in situacije, v katerih se dogaja to znižanje deleža potrebnih soglasij. Mi vemo, da je največkrat v večstanovanjskih stavbah problem ravno v tem, da se vedno pojavi eden ali dva lastnika, ki grenita ali greni življenje vsem ostalim in ne dovoli nekega posodabljanja stavbe ali takih gradbenih posegov, ki bi bili v pomoč in v dobro vseh, ampak ni se dalo. Zaradi tega je tudi ideja skupine Nepovezanih poslancev bila, da med te posege, za katere je predlagano 75 procentno soglasje, sodi tudi ustanovitev neprave stvarne služnosti na skupnih delih za gradnjo in upravljanje proizvodne energetske naprave na obnovljive vire energije, torej, za sončne elektrarne, če ta energetska naprava omogoča tudi delno pokrivanje potreb etažnih lastnikov. Ustanovitev te neprave stvarne služnosti ni potrebna zgolj v primeru, ko investitor se odloči, da celotno energijo, ki se proizvede, uporabi sam, na tej stavbi, če pa želi, da se ta energija prodaja naprej in da se uporablja, seveda, kot tržna kategorija, takrat pa je problem in se zahteva 100 procentno soglasje, kar zagotovo ni dobra rešitev in omejuje pravzaprav vse investitorje, ki bi imeli potrebo, voljo in željo, da ta napredek izvajajo tudi na pridobivanju energije. Mi opozarjamo in to tudi praksa veleva, da v takšnih primerih ni moč pričakovati, da se bodo investitorji odločali za gradnjo večjih sončnih elektrarn na strehah večstanovanjskih stavb, ravno iz tega razloga, ker bodo presegale koncepte samooskrbe vseh stanovalcev v stavbi in ne bi bilo možno odvajanje te odvečne energije oziroma proizvedene energije, razlike od tistega, kar etažni lastniki potrebujejo. Zato izrecno določitev ustanovitve stvarne pravice na skupnih delih, kot posel, ki presega redno upravljanje in za katerega je potrebno soglasje 75 procentov etažnih lastnikov, vidimo kot primerljivo in primerno omejitev izvrševanja te lastninske pravice tistih etažnih lastnikov, ki denimo se s tem poslom ne strinjajo. Mi v Sloveniji imamo problem, da zelo malo imamo izkoriščene sončne energije, sploh energije iz obnovljivih virov in fotovoltaika tu negativno, pač, ima primat. Sončne elektrarne, recimo, od vse pridobljene električne energije, dajejo samo 1 %, kar je leta 2021 frapantno malo in če želimo doseči te zastavljene cilje, ki smo jih nekoč imeli, denimo za leto 2020, da se ena četrtina pridobljene energije pridobiva iz obnovljivih virov, mi smo pa na zelo majhen procentu, potem nam ni ostalo drugega, kot da si zastavimo novi cilj, da bi leta 2030, torej, čez 9 let, dosegali vsaj 27 procentni delež in ta ukrep, ki ga danes skušamo vpeljati, vidimo kot nekaj, kar bo v pomoč ravno temu. Zato bi bilo smiselno izkoristiti ves potencial, ki ga za postavitev takšnih naprav za proizvodnjo elektrike iz obnovljivih virov energije omogočajo predvsem strehe večstanovanjskih stavb. Vemo, da so največkrat ravne, vemo, da so prazne, vemo, da so neizkoriščene, vemo, da spuščajo, da so vir samega stroška in seveda prepirov med lastniki in bi se to vse dalo rešiti ravno s tem, o čem se tukaj omenja. Etažni lastniki imajo korist od take rešitve in od ustanovitve neprave služnosti, ko postavljajo sončno elektrarno, kot neposredno korist, ker dobijo kot denarno nadomestilo za služnost, imajo pa tudi kot posredno korist, ker imajo možnost samooskrbe z električno energijo, pridobljeno iz teh obnovljivih virov energije. Seveda s tem tudi znižajo svoje stroške za elektriko. Poleg tega pa za proizvodnjo električne energije povečajo samo vrednost nepremičnine, kar zagotovo ni malo. Da skrajšam, mislim, da je dovolj pojasnjeno, zakaj ta amandma ima smisel. Pričakujem vašo podporo, se zahvaljujem za razumevanje in čas, ki ste mi ga namenili. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo gospod Bojan Podkrajšek, pripravi se gospa Nataša Sukič. Izvolite.
Ja, hvala, spoštovana podpredsednica, za dano besedo. Spoštovani državni sekretar na Ministrstvu za okolje in prostor! Seveda, pred nami je ta Stanovanjski zakon, ki je že kar nekaj časa na teh klopeh. Jaz moram povedat, no, da, za občutek, na prejšnjo točko dnevnega reda, da smo poslanke in poslanci skupaj z ministrstvom, v tem primeru z Ministrstvom za okolje, tako z leve kot z desne ko gre za življenjske stvari, v mislih imam tu stanovanja, stanovanjski zakon, in ko sem tudi ta zakon spremljal na odboru, ki ga vodim, na Odboru za infrastrukturo, okolje in prostor, ko sem poslušal razprave poslank in poslancev, jaz moram priznati, da sem bil navdušen, da so vsi, v večini želeli temu zakonu vse dobro. Seveda spoštovani državni sekretar tukaj v imenu Slovenske demokratske stranke, naše poslanske skupine, se moram zahvaliti. Te zahvale prenesite vašemu ministru, mag. Andreju Vizjaku, vam, pa seveda ekipi, ki dela na stanovanjski problematiki. S tem zakonom, seveda, bomo popravili vse tisto ker je to področje bilo podhranjeno v preteklosti. Jaz sedaj vsega ne bom našteval. Je pa tako, kot je tudi Državni svet rekel, pa to smo ugotavljali tudi na resornem odboru, tudi na sejah tega državnega zbora, da nas pa čaka na tem področju še nekaj dela v prihodnje. Ampak na tem področju je s tem zakonom s to energijo, ki ste jo dali v ta zakon na ministrstvu z vašimi sodelavci, skratka tudi tisto, kar so dodali naši poslanci tega državnega zbora je, če lahko tako imenujem, izdelek, ki daje eno svetlo točko na stanovanjskem področju v Republiki Sloveniji. Zato hvala vsem, predvsem tudi poslankam in poslancem. Bi pa mogoče, kot zadolžen v naši poslanski skupini za to področje se opredelil do amandmaja, katerega je kolega Rajić izpostavil. Jaz, kot sem prej omenil, seveda podpiram vse predloge. Je pa tu en pomislek v naši poslanski skupini. Seveda nihče v tem državnem zboru ne želi sprejemati zakona, kar bi mogoče sam ne želel, da se ga dotika. Hočem povedati, če nekdo kupi v bloku, mlada družina kupi stanovanje, na tem bloku, večstanovanjskem objektu ni sončne elektrarne. Seveda ko to kupi to je dejstvo. Se mu pa lahko zgodi potem, ko bo v tem stanovanju, seveda, za to stanovanje je treba najeti kredit, dati veliko prihrankov, veliko odrekanja. Nekdo postavi sončno elektrarno pa temu lastniku to ni všeč, se mi zdi, da tu pa imamo v naši poslanski skupini pomisleke, tako da verjamemo, da je bil predlog, ki ga je tudi predstavil poslanski kolega Rajić dobronameren. Tu se nam pa porajajo pomisleki, tako da v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke temu predlogu amandmaja ne bomo mogli dati naših glasov. Skratka, hvala državni sekretar, minister, seveda pa vsem poslankam in poslancem, ki ste tvorno sodelovali skozi vse razprave v tem stanovanjskem zakonu zgolj z enim ciljem, tisto kar je najbolj pomembno in to bi se moralo večkrat čutiti v tem državnem zboru v tem primeru seveda za rešitev stanovanjskih težave, predvsem mladih v Republiki Sloveniji. Je pa teh težav seveda tudi na več področjih, kar bi morala biti naša praksa, da delamo za skupen cilj, predvsem pa da delamo za naše državljanke in državljane. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Nataša Sukič. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav tudi z moje strani. Ta zakon, bom ga tudi najprej pokementirala malo bolj na splošno in potem se bom dotaknila tudi amandmaja, ki je danes pred nami. Ta zakon, seveda, vsebuje nekaj ne samo zelo dobrih, ampak odličnih rešitev. A na žalost in to me res žalosti je tej koaliciji zmerja znova zmanjka tisto, da bi prisluhnila in podprla tudi amandmaje opozicije, ko so dobronamerni in ki bi lahko ta zakon še dodatno izboljšali. Ampak se bom najprej dotaknila pozitivnih plati tega zakona, da ne bom začela s kritiko. Skratka kot rečeno ta zakon vsebuje nekaj zelo zelo dobrih rešitev in to smo v Levici tudi priznali recimo dviguje vrednost točke pri izračunu neprofitne najemnine, kar bomo omogočalo vlaganje v gradnjo javnih najemnih stanovanj. Dobro se urejajo nekatera razmerja recimo med etažnimi lastniki. Pozdravljamo tudi zvišanje možnosti zadolževanja javnih stanovanjskih skladov. Navsezadnje gre za rešitev, ki smo jo sami predlagali z amandmajem k noveli Stanovanjskega zakona že leta 2017. pozdravljamo tudi spremembe na področju subvencioniranje neprofitne najemnine zlasti ponderiranje minimalnega dohodka pri izračunu subvencije za enočlanska gospodinjstva, potem dvig najvišje subvencije, potem dvig najvišje subvencije neprofitne najemnine iz 80 na 85 odstotkov neprofitne najemnine in dvig subvencije k tržni najemnini vse to res pozdravljamo in se zahvaljujemo, da so šle stvari v to smer. Žal pa smo pri drugi obravnavi kot sami veste imeli nekaj predlogov pač za izboljšanje tega zakona. Kajti ta zakon na žalost recimo znižuje odpovedne roke za najemodajalce. Kaj to pomeni? To za najemnike ni dobra novica namreč metanje najemnikov na cesto se s tem poenostavlja in celo v tem zakonu dobiva poseben člen in to je tisto, kar ni v redu in na to smo opozorili in smo poskušali z amandmaji preprečiti pa nas žal niste nekako uslišali niste bili ne vem dovolj subtilni pri tem, da bi razumeli, da gre vendarle za zaščito precej bom rekla manj premožnih ljudi in ti ljudje bodo sedaj imeli še večje težave. Namreč neprofitne najemnine se bodo dvignile, vendar ta zakona kot rečeno ne vsebuje ustreznih varovalk za nekatere revne najemnike. Jih vsebuje to je res za najrevnejše ne vsebuje jih pa za tiste, ki so recimo malo nad pragom revščine, ampak še vedno so zelo revni in država ta njihov recimo slab socialni položaj priznava s tem, da jih oprosti plačila soudeležbe in varščine pri najemu stanovanj za tiste na tako imenovani a listi za recimo tričlansko družino, kjer sta oba starša na minimalni plači se bo najemnina povišala za 30 odstotkov. Poleg tega pa se za povrh še ustavlja javna najemna služba, ki to ni, ampak je javna služba za subvencioniranje špekulativnemu nepremičninskemu kapitalu in to je tisto, kar ni dobro v tem zakonu. Na žalost kot rečeno smo mi predlagali v drugi obravnavi amandmaje in ste jih seveda povozili tako kot boste danes na žalost povozili tudi amandma, ki ga predlagata SD in ki ga predlagajo Nepovezani poslanci. Mi bomo ta amandma seveda podprli namreč zakaj? S tem amandmajem, ki je danes pred nami se niža delež zahtevanih soglasij za ustanovitev nepravne stvarne služnost, za postavitev sončnih elektrarn na streho večstanovanjskih stavb iz 100 na 75 odstotkov. Treba je razumeti. Dejansko v vsakem večstanovanjskem objekt, kjer je pač več stanovanj ali pa v blokih in tako naprej se na žalost najde vsaj eden, ki začne, ki nagaja, ki komplicira, ki se ne strinja tudi, če samo, zaradi principa, da nagaja in da ta človek lahko zablokira in ovira vse ostale pri tako dobri stvari kot je postavitev sončne elektrarne, ker navsezadnje prispeva k tudi je pot v zeleno prihodnost, če hočemo. Sedaj opuščanje torej se gre za obnovljive vire energije je to pač problem in zato jaz seveda pozdravljam oziroma pozdravljamo, da se ta zadeva torej, da ni potrebno 100 % soglasje, ampak 75 %. To je dejansko nujno, ker v Sloveniji so torej vlaganja v sončne elektrarne leta dolgo stala in smo na žalost na tem področju v zaostanku daleč zadaj za tistim, kjer bi lahko že bili, če torej hočemo kot rečeno povečati delež obnovljivih elektronskih, obnovljivih virov energije v proizvodnji električne energije. To je ena stvar. Drugo je, da se je z uvedbo virtualnega net-meteringa, ki smo ga prvi v prejšnjem mandatu z zakonom predlagali v Levici, potem pa smo ga uspeli spraviti celo v koalicijsko pogodbo Vlade Marjana Šarca, gradnja sončnih elektrarn pospešila. Dejansko se je in prvič so sončne elektrarne začele rasti tudi na večstanovanjskih stavbah. Sama sem si šla eno od takih ogledat na Jesenice, kot poslanka, in moram reči, da me je zadeva zelo navdušila, ko sem si od blizu v praksi pogledala kako je to videti. Ker na terenu trenutno distributerji in SODO delajo vse, da bi vlaganja sončne elektrarne recimo čim bolj ustavljali, je tudi zato ta amandma zelo pomemben. Če smo mi še pred približno pol leta imeli trend postavitve recimo do sto sončnih elektrarn na mesec, se je to marca letos popolnoma ustavilo in v dveh mesecih ni bilo postavljene niti ene same in to je tisto, kar nas lahko skrbi. In problem je, da je elektroenergetika na žalost in to vemo in se ne moremo slepit, prestreljena z raznimi lobističnimi interesi, ki si na vsak način želijo ohranitve statusa quo, ta status quo pa seveda neizbežno vodi iz podnebne krize, v kateri že smo, v podnebno katastrofo, v kateri bomo, če bomo nadaljevali po takih poteh, da ne bomo pospeševali uporabe obnovljivih virov energije, ampak bomo celo zaustavljali, tako kot pravim. In zakaj je še pomemben ta amandma – ker, kot rečeno, kot sem povedala uvodoma, v vsakem bloku, v vsaki večstanovanjski stavbi se na žalost najde nekdo, ki bi tak projekt blokiral. In problem imamo, kot veste že z energetsko obnovo stavb. Probleme imamo že z vgradnjo dvigal v teh večstanovanjskih stavbah in seveda bodo potemtakem tudi problemi s postavljanjem sončnih elektrarn na strehah, pa četudi v resnici ne bodo nikogar motile. In tu se jaz ne strinjam s poslancem, spoštovanim predsedujočim tega odbora, ko pravi, da ko se ozira na enega samega, ki mu to ne bi bilo všeč, ne ozirate se pa na večino, ki bi si pa to želela. Pa ne ozirat [[…]]pa pustimo tudi večino, kot rečeno, tudi gre za to, da je treba stremeti k čim večji, bom rekla uporabi obnovljivih virov energije. In zato bi bilo dobro, da podprete ta amandma, da se vsaj tukaj sliši nekaj, da se tukaj končno pride do sodelovanja med koalicijo in opozicijo, se končno nekaj upošteva. Ne pa samo zato, ker je iz opozicije, pa se potem na žalost ne sprejema. Meni je to žal, ker drugače, kot rečeno, v osnovi, če ne bi bilo teh stvari, ki sem jih naštela, ta zakon za moje pojme bi lahko bil odličen. In ene stvari so res zelo dobre, ampak žal ene pa niso in zato jaz mislim, da bi bilo prav, da vsaj ta amandma podpremo, ki je danes pred nami, če že naših niste. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker je želja po razpravi še, odpiram nov krog prijav. Prosim, prijavite se. Imamo tri prijavljene razpravljavce. Prvi dobi besedo gospod Ljubo Žnidar, pripravi se gospod Igor Peček. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Kolegice in kolegi! Zdaj, temu amandmaju, ki so ga podali predlagatelji SD in pa skupina tistih poslancev, ki so izstopili iz svojih poslanskih skupin, absolutno ne podpiram. To je zame, bi rekel ena zakonska bližnjica, kako se čim večjemu številu lastnikov v večstanovanjskih stavbah zaobidet pri nekem posegu v večstanovanjskem objektu. Mislim, da tukaj so predlagatelji pozabili, bi rekel eno razmišljanje, kaj je fajn, kaj je pa prav. Fajn je, da ne bi bilo treba dobiti nobenega soglasja v večstanovanjskem objektu, to bi bilo fajn. Zdaj pa se vprašamo ali je to prav. Zame to ni prav in zdaj na ta način s tem amandmajem predlagatelji, oni bi kar 25 % lastnikov bi kar izločili. Aha, saj gre samo za bi rekel pridobivanje energije na strehah. Je pa treba še nekaj vedeti, stanovanjski objekti v Republiki Sloveniji so zelo različni po zgradbi, tudi po obliki streh, ene so dvokapnice, ene so štirikapnice, ene so ravne strehe, eni objekti so stari 60 let, eni so novejši. Skratka, gre za veliko razliko. In tudi posegi, če gre za namestitev nekih sončnih kolektorjev na streho, so pri teh objektih lahko zelo različni, nekateri imajo dobro nosilnost, nekateri pa niso nosilni in bi bilo potrebno pri teh nenosilnih posegati tudi v konstrukcijski del objekta. Zdaj pa si zamislimo, ker večina večstanovanjskih objektov ima izkoriščene mansarde, to se pravi so v podstrešnih mansardah stanovanja. Zdaj pa konstrukcijsko posegamo v zgornjo etažo, aha, saj so itak v teh 25 %, ki jim ni treba soglasja dobiti bomo to z lahkoto naredili. Zdaj pa se tukaj vprašajte ali je to prav ali je to samo fajn. Vi ste razmišljali samo tisto, kar je fajn, ne pa tisto, kar je prav. Tako da bi rekel jaz, take bližnjice, kako zaobiti čim večje število lastnikov absolutno ne odobravam. Ne bom razpravljal o starem Stanovanjskem zakonu, jaz bi samo pohvalil ministrstvo, da so se začeli dogajati premiki na tem stanovanjskem segmentu in da bodo rezultati kmalu vidni. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo gospod Igor Peček, pripravi se še gospod Leon Merjasec. Izvolite.
Hvala lepa gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi. Ne bom se spuščal v samo vsebino zakona. Kar sem pač uspel razbrati iz doslej obravnave gre vsa pohvala ministrstvu za res določen napredek, ki je bil na tem zakonu narejen. Bi se pa spustil mogoče res v vsebinski del tega amandmaja. Moram reči, da moje razmišljanje je sicer malo drugačno. Meni ni toliko pomembno, kdo je predlagal amandma, nekdo, ki je bil prej del koalicije, pa zdaj ni več. Če ga pogledam zgolj in samo iz vsebinskega vidika se tudi s kolegom Podkrajškom ne morem strinjati z njegovim pomislekom. Nekdo, neka mlada družina, ki je dala vse svoje prihranke, najela kredit zato, da je kupila stanovanje bo od te sončne elektrarne imela samo korist, posredno in neposredno. Neposredno zato, ker bo pač udeleženka pri služnostni pogodbi in bo investitor za to, ker bo sklenil z etažnimi lastniki pogodbo verjetno tem lastnikom nekaj plačeval. Zame osebno je streha kakršnakoli že je za vsak objekt zgolj in samo strošek. Ali je slabo narejena toliko večji strošek, če je dobra, še vedno strošek. Glede posredne koristi vidim samo prednost zato, ker bi etažni lastniki imeli možnost tudi delno koristiti to električno energijo. Kaj se zgodi, če en lastnik zablokira celotno investicijo? Že zdaj je mogoče na nek način prisiliti bom rekel v narekovaju, prisiliti tudi enega ali dva etažna lastnika v stanovanjskem bloku, če so investitor stanovalci. Če pa je investitor tretja oseba, pa to ne bi bilo več mogoče in to se mi ne zdi prav. Zasebniki oziroma, če se peljemo po naših cestah, pa pogledamo po objektih, vidimo, da so zasebniki prvi tisti, ki so začeli z investicijami, ne samo zaradi subvencij pa boljše kalkulacije, ki je bila na začetku kot je danes, ampak zato, ker pač prepoznajo v tem korist in ta korist bi morala biti tukaj izenačena za vse investitorje in meni se zdi prav in jaz sam osebno bom ta amandma podprl. Prvič zaradi tega, da se ta del objektov izkoristi za pridobivanje električne energije in drugič, ker na ta način izpolnjujemo tudi zaveze, ki jih dajemo sami sebi zaradi cilja priti čim prej v brezogljično družbo. Toliko. Hvala.
Hvala lepa. Še zadnji v tem krogu ima besedo gospod Leon Merjasec. Izvolite.
Hvala lepa podpredsednica za besedo. Poslanke in poslanci! Obnovljivi viri so res zelo pomembni vir energije, vendar kot je že sam kolega Bojan Podkrajšek povedal, imam tudi sam pomisleke glede postavitve na večstanovanjskih objektih. Bojim se, da ne bodo vsi lastniki pristali na to, da se postavi na njihovo stavbo sončne celice. Imamo že v Ustavi tudi napisano, da je lastnina nedotakljiva, zato taki posegi, da nekoga z amandmajem prisilimo, da bo s tem moral soglašati, da ima s tem potem tudi stroške, da ima s tem ne samo koristi, enostavno ga ne moremo prisiliti, zato ta amandma ne bom podprl. Hvala.
Hvala lepa. Vidim, da je še interes za razpravo, zato odpiram nov krog prijav. Prosim, prijavite se. Imamo tri prijavljene razpravljavce. Prvi dobi besedo gospod Jožef Horvat, pripravi se gospa Janja Sluga. Izvolite.
Hvala lepa spoštovana gospa podpredsednica, spoštovani gospod državni sekretar, gospod Rožac. Najprej moram vas zaprositi, da ministrstvu oziroma ekipi, ki je pripravljala to novelo stanovanjskega zakona, prenesete v imenu naše poslanske skupine zahvalo. Dejansko imamo pred seboj zakon, je treba pač ponovno izpostaviti in me veseli, da nisem edini, da imamo pred seboj zakon za katerega se bo danes zaključila parlamentarna pot, ki resnično naslavlja najbolj pereča področja. Ne vseh, ne gre za celovite rešitve, rešitve vseh odprtih vprašanj, ampak tiste najbolj pereče, področje stanovanjske politike v naši državi in zato sem prepričan, da bo danes doživel spodobno podporo ta zakon namreč. Kar se tiče amandmaja k 6. členu. Res je, ko ga bereš, je všečen in je tukaj treba tudi predlagateljem dati priznanje in verjamem, da so ga pisali v neki dobri veri, dobronamerno. Ampak kolega Ljubo Žnidar je dejansko povedal, da moramo ločiti kaj je všečno in kaj je prav, kaj je pravilno in tukaj gotovo smo poslani za to, da sprejmemo pravilne rešitve. Če hočete, ja, v skladu z Ustavo in dejansko ta amandma posega v zakon, ki pa ni odprt, gre za stvarnopravni zakonik in če smem z vami deliti lastno izkušnjo, inštalacija sončne elektrarne na streho, takšne ali drugačne oblike, ni zgolj inštalacija sončnih panelov pa nekaj kablov, pa optimizatorjev, itn., to je kar resen poseg. Zakaj? Zato, ker dobavitelj in tisti, ki vam bo na streho, to je lastna izkušnja, postavil sončne panele, bo rekel postavil sončne panele bo rekel, ups, ugotovili smo, da je vaša streha starejša od 30 let, zato vam ne damo garancije, da potem, ko mi sončne panele inštaliramo streha ne bo spuščala. Si predstavljate, kaj se lahko zgodi, ko imamo še to, kar je spet Ljubo Žnidar izpostavil, kaj če so mansardna stanovanja. In vsi se veselijo, da imajo sončno elektrarno za samooskrbo in ob prvem nalivu imajo, seveda, tudi deževnico v svojem stanovanju. Torej, če pa želite dobiti garancijo od tistih, ki vam sončno elektrarno inštalirajo, postavljajo morate pač streho obnoviti. To pa je mega projekt. Pred 30 leti so se strehe delale malo drugače, kot se delajo sedaj. Kaj hočem reči? Ta investicija je bistveno bistveno višja. In tukaj moramo spoštovati s slovensko ustavo varovano zasebno lastnino. Pravimo, da je zasebna lastnina svetinja. In v tem kontekstu smo vaši poslanski skupini enotni, da tega amandmaja ne bomo podprli. Veseli pa smo, da se danes, kot rečeno, zaključuje parlamentarna pot tega stanovanjskega zakona, novele zakona, ki pa mu bomo naklonili absolutno podporo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Repliko ima mag. Rajić. Izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Jaz mislim, da je prišlo do nerazumevanja, pa je najboljše, da to skušamo razčistiti. Ljudje, ki si želijo elektrarno na strehi za samooskrbo, samo za samooskrbo to lahko naredijo tudi brez tega amandmaja. Ampak mi govorimo o tistih, ki bi ponudili drugemu, da inštalira to elektrarno, torej ne bi imeli stroškov, kot je kolega Žnidar skušal natolcevati. In gre za izključno v primeru kolega Horvata ravno to nagajanje ko vedno je en v hiši, ki bo izmislil poplavo, tako je tudi s tem komentarjem, se mi zdi. Torej, gre za izboljšanje pogojev za nadgradnjo s sončno elektrarno takrat, ko ne gre samo za samooskrbo brez dodatnih vlagaj. Ampak gre za prispevek k zdravemu okolju, brez oglične družbe in vse ostalo. Skušajmo to razlikovati, brez da se delamo kdo je sedaj bolj pameten. Hvala.
Hvala lepa. Naslednja ima besedo gospa Janja Sluga, pripravi se Bojan Podkrajšek. Izvolite.
Hvala, kolegi Rajiću, da je v bistvu razjasnil to, kar je bilo v vseh teh razpravah dejansko napačno povzeto. Tu gre za dva različna primera, kjer se v tem trenutku tudi zahteva različna stopnja soglasja. In nam, nepovezanim poslancem, se to zdi primerljivo in je takšno razlikovanje, po našem mnenju, neupravičeno. In ko se sedaj išče razloge za nepodprtje tega amandmaja, ki je uperjen v zeleno agendo, katero zasledujemo na vseh področjih, ta država se pridružuje te zeleni agendi, promoviramo se na ta račun, hkrati pa pridobivamo zgolj 1 % električne energije iz obnovljivih virov. Torej, kaj nam to pove? To nam pove, da je potrebno nekaj ukreniti. In stvarnopravni zakonik v 67. členu v petem odstavku prav, da je za posle, ki presegajo okvire rednega upravljanja kot so zlasti razpolaganje s celotno stvarjo in tako naprej. Torej, stvarnopravni zakonik našteva posle le primeroma in ne taksativno. In le primerom pove kaj je posel, ki presega redno upravljanje, ker seveda z normo, s samo dikcijo zakona vseh teh primerov ni možno zajeti. Stanovanjski zakon pa je v tem primeru lex specialis. In stanovanjski zakon v 29. členu govori o poslih, ki presegajo okvir rednega upravljanja in v prvem odstavku govori o 75 % soglasju etažnih lastnikov za določene posle in v drugem odstavku za 100 %. In že veljavni stanovanjski zakon določa nižji procent potrebnih soglasij za posle, ki presegajo redno upravljanje, taksativno pa našteva posle, za katere je potrebno stoprocentno soglasje in tega konkretnega, ki je vsebovan v našem amandmaju, med temi ni, ga ni. Zato vas lepo prosim, da v tem oziru ne zavajate. In, zdaj smo tu slišal cel elaborat, o vrstah streh, pa o naklonih streh, pa o njihovih tehničnih lastnostih in tako naprej. Govora je bilo tudi o tem, kot da bi si želeli ostali etažni solastniki zrušit lastno streho, tako ste razpravljal in tako je vse skupaj zvenelo in razpravljal ste tudi tako, kot bi mi vlagal amandma, ki bi omogočal, da brez vsakega soglasja nekdo postavi sončne celice na streho nekega bloka, pa ni res. Jaz verjamem, da bi si vi želeli, da bi brez vsakega soglasja izobesili SDS zastavo na vrhu neke strehe, to verjamem, ne vem pa, če bi ta streha imela takšno nosilnost, da bi to zdržala. Ampak, verjemite mi, da tudi 75 % etažnih lastnikov si ne želi zaradi sončnih celic zrušit lastne strehe in skupaj s to streho tudi sončne elektrarne, ker to bi se potem zgodilo. Kot je povedal kolega Rajić, pa tudi že pred njim kolega Peček, gre za primer, ko etažni lastniki s temi sončnimi celicami, s to sončno elektrarno nimajo stroškov, imajo pa od tega koristi, imajo nadomestilo za služnost, imajo svojo lastno električno energijo in na koncu tudi večjo vrednost svoje lastne nepremičnine, če smo že ravno pri tem. Tudi takšna sončna elektrarna lahko v končni fazi poveča vrednost te nepremičnine in jo. In, seveda se je lepo pogovarjat, kaj je všečno, pa kaj je koristno. Dajmo se pogovarjat, kaj je možno. Kaj lahko naredimo, da bodo naše agende zelene, da dejansko pridemo do uresničitve nekih ciljev, ki smo si jih sami kot država postavili in kaj lahko naredimo, da bodo dnevi etažnih lastnikov, ko se za tako stvari odločijo, malo olajšani in da se ne bo, vedno in povsod poslušamo takšne zgodbe, našel en sam, ki neko dobro zadevo, neko dobro idejo, neko stvar, ki si jo večina želi in 75 % je velika večina. Je še vedno velika večina in o 75 % se pogovarjamo, da je to, ob tako velikem soglasju možno izvesti v korist teh etažnih lastnikov in v korist celotne skupnosti in države.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo [[…]]Želite repliko? [[Ne.]] Aha, potem v razpravi še enkrat. Najprej dobi besedo gospod Bojan Podkrajšek. Izvolite.
Hvala, podpredsednica, še enkrat, za dano besedo. Kolegica Sluga, jaz vam moram povedat, v imenu naše poslanske, da smo se zelo spoštljivo pogovarjali do tega amandmaja, katerega ste vložili. Veliko smo se o tem pogovarjali, pa tudi z ministrstvom. Bom pa probal življenjsko dopovedat vsem vam, zakaj je mogoče na koncu odločitev, da ne bi to podprli, je pa dejstvo, da je bil ta amandma dobro namerno narejen, imate tudi v svoji skupini kolega Rajića, ki je arhitekt, tako da, ni nobenega dvoma, da je bilo to, ker sem že uvodoma govoril, da se pogovarjamo o zelo kvalitetnem zakonu in sem tudi slišal z vseh strani, da gre vsa pohvala za delo ekipi na ministrstvu, na tem zakonu, kjer bo danes tudi seveda zaključek. Življenjsko, včasih, ko živimo v stanovanjski hiši, 4 ali 5, vedno ne najdemo istega mnenja oziroma, ko se odločamo za neko investicijo, je treba včasih kakšno življenjsko soglasje poiskat. Seveda, ko pa govorimo o večstanovanjskih objektih, tam ko je, ne vem, 30, 40, 50 stanovanj, je pa to mnogo težje. Preden bom to obrazložil moram povedati, da vse, kar je kolegica Sukič povedala glede energetike podpišem. Podpišem vse, kar je kolega iz LMŠ Peček povedal podpišem. Za vse podpišem se opravičujem, ker sem priimek pozabil. Sedaj, ker sem bil tudi zaposlen v stanovanjske podjetju življenjsko se največkrat zgodi to, da tisti, ki živi v prvem nadstropju tisti, ki imajo v prvem nadstropju stanovanja nimajo interesa, da bi v blok oziroma večstanovanjskem objektu, kjer ni dvigala vgradi dvigalo. Čisto življenjsko. Tudi, če bi mi tam živeli seveda najmanj brige bi temu posvetili. Seveda veliko več brige imajo tisti, ki živijo ne vem v četrtem, petem, šestem ali pa sedmem nadstropju in seveda pregovarjajo one kako bi našli skupni jezik. Jaz vam moram povedati, da to traja včasih več let. Velikokrat niti ne pride do željenega cilja, ampak ko govorimo o dvigalu v tem večstanovanjskem objektu je to sestavni del večstanovanjskega objekta se nekako tudi življenjsko dotika vsakega stanovanja pretežno so težave, potem ko so ljudje starejši dokler so mladi jim ni težava po stopnicah zdrveti, ko so pa starejši je pa to vedno večja težava in je težava, ko so mogoče v prvem nadstropju ljudje, ki so malo mlajši pa ne čutijo potrebe starejših, ki so v šestem ali sedmem nadstropju. Ko pa govorimo o strehi in seveda, ko se bom dotaknil tega amandmaja jaz še enkrat ponavljam to, kar je povedal gospod Peček pa kolegica Sukič vse [[nerazumljivo]], ampak ko mi posegamo v streho sedaj, če kot sta gospod Jože pa gospod Ljubo povedala, če posegamo na starejšo streho je lahko več težav pretežno je pa to smiselno delati takrat, ko blok oziroma več stanovanjski objekt, lastniki se odločajo za novo streho pa vzporedno tudi najdejo nekoga seveda investitorja pretežno se največkrat zgodi, da jim pomaga pri obnovi strehe v zameno pa vgradi na večstanovanjski objekt na njihov objekt, na njihovo lastnino tudi sončno elektrarno in seveda, potem pridemo do zelene energije. Je pa v naši poslanski skupini, ko smo se o tem amandmaju pogovarjali vse to podpiramo, da imamo čim več streh pokritih tudi z seveda, da je nova streha gor, da je tudi sončna elektrarna gor, ampak naj bo to 100 % soglasje. Ker sem prej govoril, da imamo nekoga pri dvigalu v prvem nadstropju, ki ne čutijo potrebe po dvigalu lahko se nam pa zgodi teoretično, da imamo v zadnjem tudi celo mansarda ljudi, ki mogoče s tem ne soglašajo pa bodo tisti, ki so v prvem nadstropju izglasovali, da bodo dobili oni sončno elektrarno. Mi smo za to, da je sončna elektrarna na tem večstanovanjskem objektu, ampak naj bo 100 % soglasje v tem primeru. To je tisto, kar je prevagalo v naši poslanski skupini, da smo mogoče do vašega amandmaja se odločili, da ga ne bomo podprli. Hvala.
Replika.
Hvala lepa. Repliko ima gospod Rajić. Izvolite.
Hvala lepa. Zelo spoštujem mnenje kolega Bojana Podkrajška in nekaj je netočnosti, ki jih želim poudariti. Razlika je, ko gremo s primerom dvigala, ki ga objektivno res ne rabijo dokler niso paralizirani v prvem nadstropju in od skupne elektrike, ki jo dobivajo vsi in to brezplačno tako, da tukaj ne moremo. V nekih stavbah so recimo celo gradili dvigalo in so ga v prvem nadstropju naredili brez izhoda tako, da so se tudi dogovorili na tak način. Ampak nekaj, kar bi mogoče iz svoje stroke poskušal pomagati kolegu Podkrajšku je to, da recimo to opletanje z argumentom, da se ne da, da se streha, ker je stara obremeni preveč s temi solarnimi paneli oni so precej lahkotni, lahki so in drugo, so pregreti tako, da ne zadržujejo sneg. Vi veste pa mogoče ne veste, da se obtežba strehe računa tudi za sneg tega pa ne bo na strehi, ker bo odšel tako, da v tem primeru zelo težko je opletati s takim argumentom. Nenazadnje in kar je zelo dobro interes vseh je, da stavbe posodabljajo. Zdaj pa, če vi streho z neko zanikrno kritino nadomestite s streho, črno streho, enakomerne barve, visokega, glanz materiala in mogoče del fasade, južne fasade vsekakor, zahodne, vzhodne tudi, potem smo pa pri tem na izboljšanju tudi videza, ampak predvsem to z obtežbo bi rad poudaril, da ne bi moglo držati. Hvala.
Hvala lepa. Interes za razpravo, sprašujem, če še kdo poleg gospoda Žnidarja? Če ne, potem gospod Ljubo Žnidar imate besedo. Izvolite.
Hvala lepa spoštovana podpredsednica. Glejte, težko me boste prepričali z vašimi razpravami, pa vam bom konkretno navedel tri vrste investiranja. Zdaj prvi primer je takrat, ko se stanovanjska skupnost v nekem večstanovanjskem objektu odloči, da gre ona, to se pravi sama v investicijo. Ni dilema, oni so se odločili, skratka in stroški in prihodki, to je njihova stvar, to je ena možnost. Druga možnost je, da v narekovaju rečem, da pride nek zunanji, tuji investitor, ki z lastnimi sredstvi investira, z vsemi sklene pogodbeno služnost, skratka uredi zadevo. In potem je še tretja možnost, kjer pride investitor z lastnimi sredstvi pod pretvezo, ker sem danes tudi čul iz vaše razprave, ja, saj vam ni treba nič investirati, vse bomo mi naredili. In on sklene samo s 75 % pač kolikor ima soglasja, sklene pač pogodbeno služnost, pa še bi rekel je vprašljivost kvalitete obnove krovnega dela, če gre za namestitev teh sončnih panelov ali kakršne druge vrste teh obnovljivih virov. Skratka tukaj imamo tri različne primere. In zakaj bi zdaj, jaz bi rekel vse več je danes takih investitorjev, ki iščejo prostor, kam bi dali za svoj biznis, kam bi dali sončne elektrarne, takih je danes ogromno, z lastnim denarjem bodo prišli. In zdaj vi delate podlago tem, da se bo on izognil 25 % lastnikom z nekimi obvezami. Ne bo mu treba soglasja dobiti 25 % lastnikom. To se pravi, da mu olajšate njegov biznis. Jaz bi tudi bi rekel investiral, če bi danes imel denar, jaz bi tudi šel, pa bi na vse sončne bi rekel večstanovanjske, predvsem tiste največje bi pač postavil gor sončno elektrarno, pa 25 % lastnikov kar porežimo stran, da dajo soglasje. To je bil rekel malo tako priprava za nepošten odnos do lastnikov. To je podlaga, jaz bi rekel to je pravna podlaga za nepošten odnos do teh 25 % lastnikov, ki jih hočete tukaj zaobiti. To je pravna podlaga, kako jih obiti. Oni so lastniki. In vi jih hočete zdaj tukaj izločiti. Če ima investitor pošten namen naj z vsemi sklene pogodbeno služnost, ne pa samo s 75 %. Potem bi se pa tisti del lastnikov seveda nekako norčeval iz tistih, ki niso dali soglasje, kako so prikrajšani in tako naprej. To je podlaga za špekulacije in to ste pripravili. Jaz se tukaj ne strinjam s kolegom Podkrajškom, ki je rekel, da je ta bi rekel amandma bil dobronameren. Zame ta ni dobronameren, ker hočete izigrati 25 % lastnikov, ni dobronameren. Hočete jih zaobiti, ker njihovih soglasij ne bi rabili. To zame ni dobronameren, če hočete nekoga izigrati.
Repliko ima gospa Sluga, izvolite.
Tole moramo razčistiti, ker to ste si zdaj izmišljevali kolega Žnidar, kar ste govorili. To je čista izmišljotina. Razlikovati je potrebno med soglasjem pa potem sklenitvijo pogodbe za služnost, ki jo je potrebno skleniti seveda z vsemi etažnimi lastniki. Tako to je. Preberite si zakon.
Gospod Ljubo Žnidar, dovolite da poslanka v miru razpravlja.
Torej, ko se pogovarjamo o stopnji soglasja, se pogovarjamo o 75 % soglasju. Ko pa ustanavljamo služnost, jo je pa vedno za vsak primer in povsod potrebno skleniti z vsemi etažnimi lastniki, z vsemi skleniti pogodbe, z vsemi pod enakimi pogoji in vsi imajo enake koristi od te sončne elektrarne.
Hvala lepa. K besedi se je prijavila še gospa Sukič. Izvolite.
Ja, mogoče bi še jaz replicirala. Poglejte, saj je kolegica Sluga vam dobro pojasnila, jaz bom samo tole rekla, zakaj vedno vidite, mislim prej smo lepo pojasnili, dovolj je, da en človek iz nekega čudnega principa zakomplicira v večstanovanjski stavbi in potem ta stavba kljub temu, da vsi ostali želeli nek napredek in tudi imeli koristi od teh obnovljivih virov energije, tudi cenejšo elektriko. Bistveno cenejšo elektriko, saj sem sama si ogledala to stvar v živo, ampak ne, en človek recimo zakomplicira, ker je pač muhast. In zdaj boste vi, vi pa vedno nekako tako prikazujete, kot da se hoče izigrati neke ljudi. Ja ne, mogoče en človek izigrava vse ostale ljudi, mogoče malo obrnite optiko, da boste razumeli, da na tak način ne bomo nikoli prišli na noben napredek, ker je dovolj eden, da bo zablokiral ta napredek. To pa tudi ni prav. Zato je treba najti solucijo 75 %, ki je ni lahko doseči. Če je stvar dobra, jo boš dosegel, če je pa slaba, [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Čas se vam je iztekel. Sprašujem, če še kdo želi besedo za razpravo? Če ne, zaključujemo razpravo. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 16. točki dnevnega reda. S tem prekinjamo to točko dnevnega reda. Prehajamo na 10. TOČKO DNEVNEGA REDA – NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O TROŠARINAH. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada, zato za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici Vlade, mag. Maji Hostnik Kališek. Izvolite.
spoštovana podpredsednica, spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Dovolite mi, da na kratko predstavim poglavitne rešite Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trošarinah, ki ga je Vlada predložila Državnemu zboru za obravnavo in sprejem po rednem postopku. Poglavitni cilj novele zakona je izpolnitev obveznosti uskladitve s predpisi Evropske unije in sicer, direktivo, ki določa vključitev italijanske občine Campione di Italija in italijanskih voda Luganskega jezera v območje Evropske unije in v ozemeljsko uporabo splošnih pravil na področju trošarin, ki se uporabljajo na ozemlju unije in direktivo, ki določa oprostitev plačila DDV in trošarin za obrambna prizadevanja v okviru Evropske unije z namenom izenačitev oprostitve kot te veljajo za obrambna prizadevanja pod okriljem zveze Nato. Na področju obdavčitve energentov se v prihodnjem obdobju do konca leta 2025 predlaga znižanje trošarine za zemeljski plin za pogon vozil na 0 evrov. Znižanje trošarine bo omogočalo konkurenčnejše cene zemeljskega plina za pogon v obliki stisnjenega in utekočinjenega zemeljskega plina v Sloveniji glede na cene in raven obdavčite v sosednjih državah. Na ta način se v Sloveniji spodbuja povpraševanje in s tem ohranitev prodajnih mest zemeljskega plina za pogon ter doseganje zavez Slovenije po uporabo alternativnih goriv v prometu, kar nalaga okoljska in prometna zakonodaja unije. Na področju obdavčitve tobačnih izdelkov se z novelo zakona predlaga obveznost plačila trošarine za vsa povnila, za elektronske cigarete, tudi tista brez nikotina. Znesek trošarine za povnila z nikotinom ostaja nespremenjen v višini 0,18 evra za mililiter povnila. Za povnila brez nikotina pa se predlaga uvedba trošarine v višini 0,08 evra za mililiter povnila. Z obdavčitvijo vseh povnil za elektronske cigarete se bo zvišala davčna obremenitev in posledično drobno prodajna cena ter s tem zmanjšala dostopnost teh izdelkov kar je tudi cilj predloga. Finančni učinki uvedbe trošarine za breznikotinska povnila bodo zanemarljivi, pričakuje pa se pozitiven učinek z vidika javnega zdravja, predvsem zaradi dostopnosti mladim. Ti so bolj občutljivi na sprememb cen, zlasti zelo mladi. Z novelo zakona se za vložinke zahtevkov za vračalo plačane trošarine predlaga odprava vlaganja zahtevkov v papirni obliki. Letno finančna uprava prejme in obravnava več kot 60 tisoč zahtevkov za vračilo plačane trošarine. S predlogom bo od 1. januarja 2022 za osebe, ki opravljajo dejavnost veljala obveznost elektronske vložitve zahtevka preko informacijskega sistema davčnega organa. Predlog novele se usklajuje z energetsko zakonodajo na področju ureditve glede količine električne energije proizvedene v napravi za samooskrbo z električno energijo iz obnovljivih virov energije. Predlagani zakon znižuje prihodke državnega proračuna iz naslova trošarin v višini 0,4 milijona evrov letno, in sicer iz naslova znižanja trošarine za zemeljski plin za pogon vozil. Spoštovane poslanke in poslanci! V skladu z vsem povedanim predlagam, da se predlog zakona podpre. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za finance, zato za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku odbora, gospodu Robertu Polnarju. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Gospe poslanke, gospodje poslanci! Odbor za finance je na 34. seji, 6. maja letos, kot matično delovno telo obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o trošarinah, ki ga je državnemu zboru v obravnavo in sprejetje predložila vlada. V skladu s 129. členom Poslovnika Državnega zbora so amandmaje k predlogu zakona vložile poslanske skupine SDS, NSi in SMC, in sicer k šestim členom predloga zakona. V uvodu je državna sekretarka na Ministrstvu za finance pojasnila, daje poglavitni cilj predloga zakona uskladitev s predpisi Evropske unije, predvsem s tistimi, ki urejajo skupni sistem davka na dodano vrednost in splošni režim za trošarino v zvezi z obrambnimi prizadevanji v okviru Evropske unije. Predlog zakona prav tako določa trošarine za vse vrste tekočin za elektronske cigarete ter znižanje trošarin za zemeljski plin, ki se uporablja za pogon vozil. S predlogom zakona bi se zmanjšala tudi dostopnost nekaterih izdelkov, kar bi imelo pozitivne učinke predvsem na zdravje mladih. Predvideno je tudi vlaganje zahtevkov za vračilo trošarine v elektronski obliki. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je predstavila pisno mnenje službe in pojasnila, da so pripombe upoštevane v predlaganih amandmajih, z vidika jasnosti pa je izpostavila določbo 13. člena in obrazložitev k temu členu. Razprava ni bila dolga, je pa bilo v njej izraženo nasprotovanje določbam predloga zakona, ki so povezane z ureditvijo trošarin glede obrambnih prizadevanj v okviru Evropske unije. Odbor je v skladu z drugim odstavkom 130. člena Poslovnika Državnega zbor obravnaval amandmaje poslanskih skupin SDS, NSi in SMC, in sicer k 6., 7., 9., 17., za novi 20.a člen in k 21. členu predloga zakona in jih sprejel. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjen predlog zakona je sestavni del tega poročila. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Prvi dobi ponovno besedo gospod Robert Polnar. Predstavil bo stališče Poslanske skupine Desus. Izvolite.
Hvala, gospa podpredsednica. Sedaj smo v praksi dokazali, kako spoštujemo preventivo in dobro bi bilo, da se to tudi malo širše sprejme. Gospe poslanke, gospodje poslanci, trošarine so po svoji velikosti tretji najpomembnejši davčni prihodek državnega proračuna, za davkom na dodano vrednost in dohodnino. Leta 2019 je bilo prihodkov od trošarin za 1 milijardo in 543 milijonov evrov. Pri tem je posebej izrazit podatek, da je bilo denimo leta 2010 tovrstnih prihodkov za milijardo in 415 milijonov evrov, vse do leta 2019 pa je bilo največ prihodkov doseženih leta 2017, eno milijardo in 558 milijonov. V enajstih proračunskih letih so se torej prihodki od trošarin, na letnem nivoju gibali znotraj intervala, ki obsega samo 170 milijonov evrov, zato si velja zastaviti vprašanje, ali slovenska država s to davčno vrsto dosega svoj optimum pri zagotavljanju virov za lastni proračun ali pa je tovrstne prihodke mogoče povečati. Finančne posledice predlaganih sprememb in dopolnitev zakona niso vredne pretirane omembe. Ocenjene so na približno pol milijona evrov, z negativnim predznakom. Predlog zakona se nanaša predvsem na uskladitve s predpisi Evropske unije. Gre za oprostitev davka za dobavo blaga ali opravljanje storitev oboroženim silam katerekoli države članice Severnoatlantske zveze, ki sodeluje pri skupni obrambi zunaj lastne države. Direktiva že določa oprostitev trošarine za dobave trošarinskih izdelkov, ki so nabavljeni za potrebe oboroženih sil drugih držav članic Zveze Nato ali njihovega spremnega civilnega osebja ali za oskrbo njihovih menz ali kantin, kadar te sile sodelujejo pri zagotavljanju skupne obrambe. Direktiva izenačuje oziroma določa enakovredno obravnavo obrambnih prizadevanj, v okviru Evropske unije in pod okriljem Nata na področju davka na dodano vrednost in trošarin, z izenačitvijo oprostitev plačila davka na dodano vrednost in trošarin za obrambna prizadevanja, v okviru obeh organizacij. S predlogom zakona se določajo tudi trošarine za vse vrste tekočin za elektronske cigarete. Uporaba le teh se povečuje, zato je prav, da se te zadeve uredijo. Predlog predvideva tudi uveljavitev ugodnejše davčne obravnave zemeljskega plina za pogon vozil, ter določbe o obliki vlaganja zahtevkov za vračilo trošarine v elektronski obliki. Predlog zakona v Poslanski skupini Desus pozdravljamo, zlasti s stališča zmanjšanja cenovne dostopnosti nekaterih izdelkov. To bi lahko imelo pozitivne učinke na javno zdravje, v perspektivi varovanja okolja pa je pomembna uveljavitev ugodnejše davčne obravnave zemeljskega plina za pogon vozil. Predlagane so tudi določbe, ki bodo dodatno omogočile poenostavitev pri obdavčevanju v specifičnih transakcijah in ki bodo omejile možnost zlorab, ter izogibanje plačilu trošarine. Prizadevanja, da se tako imenovano papirno poslovanje v vse večji meri nadomešča z elektronskimi oblikami, podpiramo, vendar smo zadržani do absolutne odprave vlaganja zahtevkov v papirni obliki, saj menimo, da mora vedno obstajati alternativa. Trošarinski prihodki so po strukturi sestavljeni od prihodkov od mineralnih olj, plina in električne energije, ki zajemajo 65 %, od prihodkov od alkohola in alkoholnih pijač, ki obsegajo 8 % in od prihodkov od tobačnih izdelkov, ki obsegajo 27 % celotnih prihodkov od trošarine. Država je v težkem javnofinančnem položaju, za voljo blažitev posledic epidemije, zato je resnično potreben napor za proučitev, ali so obstoječe trošarinske stopnje na tistem nivoju, ki onemogoča dvig krivulje pobranih davčnih prihodkov ali ne. Za bodoče uravnavanje proračunskih prihodkov in odhodkov, bo to namreč izrednega pomena. [[znak za konec razprave]] Poslanci Poslanske skupine Desus bomo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trošarinah podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji bo gospod Jani Ivanuša predstavil stališče Poslanske skupine SNS. Izvolite.
Lep pozdrav vsem prisotnim v dvorani! Uvodoma naj povem, da v Slovenski nacionalni stranki podpiramo Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o trošarinah. Prenos in uskladitev zakona z direktivo Evropske unije je v osnovi dobra rešitev. V Slovenski nacionalni stranki pozdravljamo digitalizacijo in elektronsko poslovanje tudi na področju trošarin. To, da bodo lahko vložniki po novem vložili zahtevke v elektronski obliki in ne papirni je bil že skrajni čas, da se uredi. Vlaganje zahtevkov v papirni obliki bi se moralo že zdavnaj odpraviti. Zakona tako spodbuja uporabo elektronske poslovanja, ker bo zagotovi pripomoglo k dolgoročni produktivnosti na tem področju. Tudi področje elektronskih cigaret se bo s prenosom direktive dobro uredilo. Svetovna prodaja elektronskih cigaret je v zadnjih 10 letih zrasla iz 500 milijonov dolarjev letnega prometa na več kot 10 milijard dolarja seveda. To pomeni, da je seveda potrebno urediti na evropski ravni tudi to področje nujno uskladiti. S hitro rastjo prodaje in uporabe elektronskih cigaret je prihajalo do izogibanja plačila trošarin z različnimi oblikami manipulacij pri sami prodaji. Prodajanje polnil za elektronske cigarete ločeno od nikotina je privedlo ne samo do zlorab davčnega sistema, ampak tudi do tveganja same varnosti izdelkov. Poleg tega imamo pri elektronskih cigaretah tudi veliko zdravstvenih in varnostnih pomislekov, zato zagovarjamo močno regulacijo na tem področju. Zelo podpiramo tudi znižanje trošarine za zemeljski plin za pogon vozil. Vozila na zemeljski plin imajo so za skoraj 20 % nižji delež izpustov ogljikovega dioksida poleg tega pa so tudi bolj ekonomična. Smo pa seveda v Slovenski nacionalni stranki izjemno kritični do izenačitve oprostitve plačila trošarin za obrambna prizadevanja v Zvezi Nato. Želje Evropske unije kot ameriškega satelita je seveda širjenje agende Nata oziroma agende Združenih držav Amerike to pa ne koristi nobenemu razen Američanom zagotovo pa ne nam Slovencem. Vsako spodbujanje tega tudi na področju trošarin bo v širši regiji kot nas je naučila zgodovina prineslo le destabilizacijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Suzana Lep Šimenko bo predstavila stališče Poslanske skupine SDS. Izvolite.
Hvala za besedo. Spremembe Zakona o trošarinah, ki je danes pred nami ne prinašajo sicer sistemskih sprememb, saj gre predvsem za spremembe, ki se nanašajo na uskladitve z Evropsko direktivo. Ne glede na to pa zakon prinaša nekatere druge pomembne spremembe. Izpostavila bom le nekatere. In sicer določitev trošarin za vse vrste tekočin za elektronske cigarete ne glede na osebnost nikotina. Trenutno so obdavčena le polnila, ki vsebujejo nikotin, kar je privedlo do zlorab in izogibanja plačila trošarin. In sicer na način, da so se prodajale tekočine z okusi brez nikotina, ki so bile neobdavčene in ločene tekočine z nikotinom nato pa so si uporabniki sami naredili mešanico, kar pa ni sporno le z vidika izogibanja plačila trošarin temveč tudi z vidika varnosti za kupca. Znižujejo se trošarina za zemeljski plin za pogon vozil in sicer za tako utekočinjeni zemeljski plin kot tudi za stisnjeni zemeljski plin, ki se predvsem uporablja za pogon avtobusov. Predlagajo se dodatne poenostavitve in sicer se spodbuja vlaganje zahtevkov za vračilo trošarin v elektronski in ne več papirni obliki, kar seveda absolutno podpiramo. Oproščajo se plačilo trošarine za rabo etilnega alkohola vendar le za namene proizvodnega procesa, kadar končni izdelek ne vsebuje alkohola. To je le nekaj ključnih in izjemno pomembnih sprememb, zato v Slovenski demokratski stranki ocenjujemo, da so vse te spremembe seveda dobre in bomo zakon podprli. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji je na vrsti gospod Igor Peček. Predstavil bo stališče Poslanske skupine LMŠ. Izvolite.
Spoštovana podpredsednica, kolegice in kolegi! Gospa državna sekretarka! Trošarine, ki jih določa predlog zakona, ki ga obravnavamo danes predstavljajo, kar 13,6 odstotka prihodkov državnega proračuna za leto 2021. Če povem drugače to pomeni 1,462 milijarde evrov od tega je načrtovanih 19,11 milijonov prihodkov od trošarin za energente in električno energijo, 117 milijonov trošarin od alkohola in alkoholnih pijač ter 434 milijonov od tobačnih izdelkov. Ob tem moramo omeniti, da se je Vlada lani jeseni odločila za popolno liberalizacijo cen vseh naftnih derivatov. Danes lahko pogledamo nazaj in naredimo oceno te vladne poteze. Če naredimo samo primerjavo cen s stanjem ob prehodu iz leta 2020 v leto 2021 je danes 95 oktanski bencin dražji za blizu 18 %, dizel pa za okli 10 %. Vemo, da je Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo z liberalizacijo cen poskušalo že v mandatu Vlade Mira Cerarja, vendar so se takratnemu poskusu koalicije uprli. Argumentu v prid liberalizaciji so bili ves čas enaki, češ da državna regulacija cen omejuje konkurenco in ovira vstop ponudnikom na slovenski trg. Situacija pa je seveda drugačna. V Sloveniji imamo dejansko oligopol, dve veliki družbi Petrol in OMV, ki obvladujeta skoraj 90 % bencinskih servisov. Število lokacij za nove ponudnike pa je zelo omejeno, a očitno je trenutna vladajoča garnitura ocenila, da v času epidemije lahko naredi takšen korak k liberalizaciji trga naftnih derivatov, rezultat pa je kot vidimo tanjša denarnica državljanov in debelejša denarnica lastnikov duopola. Vlada obvladuje skupaj večino bencinskih postaj, mislim na Petrol in OMV. Dejstvo je, da novela Zakona o trošarinah, ki je pred nami ne vsebuje večjih rezov v obstoječe stanje. Predvsem se usklajuje z direktivami, ki so bile uveljavljanje po njegovi uveljavitvi, določa trošarino za vse vrste tekočin za elektronke cigarete, saj so bile po veljavni ureditvi obdavčene izključne tekočine z nikotinom, kar je privedlo do zlorab in izogibanja plačila trošarin. Poleg tega novela zakona predlaga ukinitev plačevanja trošarine v prehodnem obdobju in sicer do konca leta 2025 za zemeljski plin, ki se uporablja za pogon vozil. Ta ukrep v Poslanski skupini LMŠ pozdravljamo, saj imajo tovorna vozila na utekočinjen zemeljski plin za od 10 do 20 % manjši delež izpustov ogljikovega dioksida kot vozila z dizelskim pogonom in bistveno manjši izpust prašnih delcev. Strinjamo se tudi s prehodom na stanje v katerem upravičenci vlagajo zahtevke za vračilo trošarine v elektronski obliki, hkrati pa se nam ne zdi smiselno, da možnosti vlaganja zahtevkov za povračilo trošarine v papirnati obliki ne bi vsaj določen čas še ohranili. Če povzamem predlagana novela ima kar nekaj dobrih rešitev, zato ji v Poslanski skupini LMŠ ne bomo nasprotovali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine SD bo predstavil mag. Marko Koprivc. Izvolite.
Hvala lepa spoštovana podpredsednica za besedo. Spoštovana državna sekretarka, spoštovane kolegice, spoštovani kolegi. Vladni predlog sprememb in dopolnitev Zakona o trošarinah sicer ni del svežnja davčnih sprememb, ki jo je pripravila Vlada in ki grozi, da bo z davčnimi darili za premožne bistveno zmanjšal prihodke državnega proračuna, s tem pa tudi sposobnost države, da ukrepa, ko je to potrebno. V primeru tega predloga zakona gre na srečo le za prenos dopolnjene evropske direktive v slovenski pravni red. Sprememba zakona so tako potrebne predvsem zaradi vključitve določenih delov italijanskega ozemlja in [[nerazumljivo]]v evropski carinski in davčni sistem, saj morajo biti predpisi na tem področju usklajeni na ravni celotne Evropske unije. Vlada je poleg omenjenega prenosa direktive v predlog zakona vključila še nekaj drugih rešitev. Med njimi velja posebej izpostaviti prilagoditve na področju obdavčevanja polnil za elektronske cigarete, na katerem je v zadnjih letih prihajalo do davčnega izogibanja zaradi uporabe prilagojenih polnil. To spremembo ocenjujemo za smiselno zaradi učinkovite povezanosti davčnih predpisov s tistimi na področju omejevanja rabe tobačnih izdelkov. Predlog zakona prinaša tudi možnost elektronskega vlaganja trošarinskih zahtevkov, kar vsekakor pomeni poenostavitev in pospešitev poslovanja za davčne zavezance. Spremembe, ki jih bo občutila tudi splošna javnost so zajete predvsem v 17. členu predlaganega zakona, z njimi se nekoliko spreminjajo osnove za obračun trošarine na električno energijo. Do leta 2025 pa bo zemeljski plin kot pogonsko gorivo za vozila oproščen plačila trošarine s čimer naj bi se skušalo spodbuditi uporabo tega za okolje manj obremenjujočega energenta. Kljub vsemu, da gre pri predlogu zakona večinoma za neproblematične rešitve, pa je vendar potrebno opozoriti na čas in okoliščine v katerih sprejemamo ta zakon. Vlada je namreč brez vsakršnih sprememb zakona na področju trošarin že izvedla velike spremembe katerih posledice so žal neugodne za ljudi, ki plačujejo bistveno višjo ceno goriv in slabe prihodke državnega proračuna, saj se njegovi letni prihodki iz naslova trošarin za energente in goriva po podatkih Furs, so se zmanjšali za kar 20 % oziroma za več kot 200 milijonov evrov. Kadar ta Vlada posega v davčni sistem, to je namreč običajno prinese dražje življenje za ljudi, nižje prihodke proračuna ter davčna darila za premožne in prvorazredne. Zato je pri presoji njenih načrtov vedno potrebna še dodatna pozornost in previdnost, ker vladni predlog Zakona o trošarinah vsaj tokrat ne prinaša tovrstnih škodljivih rešitev, mu v Poslanski skupini SD ne bomo nasprotovali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Primož Siter bo predstavil stališče Poslanske skupine Levica. Izvolite.
Hvala lepa. Dober večer. Vlada Republike Slovenije Državnemu zboru predlaga sprejetje sprememb Zakona o trošarinah. Na prvi pogled večina vsebine zakona ni sporna. Še več, besedilo predloga prinaša celo nekaj smiselnih določb, a v petnajstih mesecih oblasti Janeza Janše smo se v Levici naučili brati zakone, ki prihajajo iz naslova Vlade celovito. Ugotavljamo, da kot množica njegovih predhodnikov tudi ta zakon pod tančico sladkih ukrepov nosi tudi nadvse škodljivo vsebino, kakopak kaže prave barve, resnične prioritete aktualne oblasti, obsedenost z varnostjo, zatekanje k represiji in hlepenje po vojaških konfliktih. Gremo po vrsti. Predlog zakona sicer vsebuje nekatere, kot rečeno, smiselne določbe, denimo v zvezi z novim režimom obdavčitve elektronskih cigaret in to v Levici podpiramo. A to je tančica. Problematične so določbe, ki uvajajo davčne odpustke za orožarsko industrijo. Zakon namreč uvaja tudi oprostitev plačila trošarine za trošarinske izdelke, ki so nabavljeni za potrebe vojske kadar ta sodeluje pri obrambnih prizadevanjih za izvajanje dejavnosti Evropske unije v okviru skupne varnostne in obrambne politike Evropske unije in Nato pakta. Med tem, ko mora vsak običajen državljan ob nakupu bencina za pogon svojega osebnega vozila v državni blagajno prispevati del trošarine, pri čemer tisti z najnižjimi dohodki prispevajo bistveno večji delež svojega dohodka kot bogati, pa bodo lahko orožarji pri polnjenju tankov, ki bodo sodelovali v imperialističnih operacijah Nato pakta svojega prispevka v državno blagajno oproščeni. Orožarji in tuje vojske so v Sloveniji dobrodošli, ne pa tudi dolžni prispevati k blaginji njenih prebivalk in prebivalcev, v njenem zdravstvenem in izobraževalnem sistemu, infrastrukturi, itn. Oprostitve davkov za orožarsko industrijo so simptom povsem zgrešene politike Vlade Janeza Janše tako na vojaškem kot na področju davkov. Vlada je najprej naredila se kar je bilo v njeni moči, da prepreči referendum o novih orožarskih poslih in izsilila sprejetje zakona, ki ji bo za naslednjih šest let omogočil uporabo 780 milijonov evrov javnega denarja za povsem nepotrebno orožje. Na to pa je pripravila davčno reformo, ki bo na račun odpustkov najbogatejšim v državnem proračunu in drugih javnih blagajnah izvrtala luknjo v višini milijarde evrov. Z uvedbo davčnih odpustkov za orožarsko industrijo zgolj nadaljuje svojo zgrešeno politiko s čimer potrjuje, da je popolnoma izgubila kompas. V času ko bi bilo treba nujno sanirati socialno in zdravstveno krizo, rešiti od epidemije razbrazdan izobraževalni sistem, zagotoviti nastavitvene kapacitete v domovih starejših občanov, se ukvarja z uvajanjem davčnih odpustkov za nabave vojaške in druge opreme, ki se je ne nakupuje z namenom obrambe države, ker ta ni ogrožena, temveč z namenom krepitve okupacijskih apetitov tujih vojaških velesil. V Levici, ki v svojem jedru prisega na mir in razvoj in ki na seznam svojih prioritet postavlja skrb za zdravje in blaginjo vseh, tudi najšibkejših, in ki militarizacijo družbe in klice k vojni zavrača bomo spremembam zakona o trošarini nasprotovali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Jožef Horvat bo predstavil stališče Poslanske skupine NSi. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani predstavnici Ministrstva za finance, dragi kolegice in kolegi! Trošarine so posredni davek na prodajo ali uporabo blaga, denimo alkohola, tobaka in energentov. Pravila Evropske unije pojasnjujejo kateri izdelki so predmet trošarine in kako se trošarina zanje uporablja. Slovenija je 1. maja 2004 postala del Evropske unije in povsem normalno je, da evropski pravi red, bolj točno direktive Evropskega sveta in parlamenta moramo ponotranjiti oziroma implementirati v našem domačem pravnem redu. Pravo Evropske unije določa tudi najnižje trošarinske stopnje, ki se uporabljajo, čeprav vsaka država članice Evropske unije lahko določi višje. Davek, ki ga je treba plačati je običajno določen glede na količino blaga, ki se meri z merskimi enotami, kot je na primer kilogram, hektoliter ali stopnja alkohola. Kdaj moramo plačati trošarino? Treba je razlikovati med tem kdaj izdelek postane predmet trošarine in kdaj je trošarino treba plačati. Večina trošarinskih izdelkov postane predmet trošarine takoj, ko jih izdelajo ali uvozijo v Evropsko unijo. To trošarino je mogoče odložiti in je torej ni treba plačati dokler izdelka ne sprostimo v porabo. Če se trošarinski izdelki zaradi nepredvidenih razlogov ali naravnih nesreč uničijo ali izgubijo še preden se sprostijo v porabo trošarine ni treba plačati. Toliko za uvod in tudi sam poudarjam, da je trošarina pomemben vir proračunskih prihodkov. Kakšni so cilji predloga zakona o trošarinah? Cilj predloga je uskladitev zakona o trošarinah s predpisi Evropske unije. Tukaj bi želel izpostaviti samo eno, čeprav gre za vse skupaj štiri direktive, ampak ključna je direktiva iz leta 2008, številka 118, ki ureja trošarine na področju Evropske unije. S predlogom zakona se ne posega v temeljna načela veljavnega zakona o trošarinah, zato je prej izražena bojazen povsem odveč. Kot rečeno, predlog zaradi spremembe položaja italijanske občine Campione d Italia in italijanskih voda Loganskega jezera v razmerju do Unije ter s tem povezane spremembe direktive 118, ki sem jo že omenil, spreminja opredelitev ozemelj, ki so po novem del carinske unije in umeščena znotraj ozemeljske uporabe direktive 118. Torej, najpomembnejše direktive. S predlogom se v slovenski pravni red prenaša direktiva iz leta 2019, številka 2.235, v zvezi z obrambnimi prizadevanji v okviru Unije. Dodaja se oprostitev plačila trošarine za izdelke, ki so nabavljeni za potrebe oboroženih sil kadar te sodelujejo pri obrambnih prizadevanjih Unije v okviru skupne varnostne in obrambne politike. Torej, še enkrat, da ne bo kakšnih nepotrebnih strahov, kadar te sodelujejo pri obrambnih prizadevanjih Unije. Kot rečeno, 1. maja smo stopili v Zvezo EU, v evropsko zvezo na podlagi rezultatov referenduma iz leta 2003 in naj spomnim, da smo leta 2016 sprejeli globalno strategijo Evropske unije o skupni zunanji in varnostni politiki – skupni zunanji in varnostni politiki in, sprejeli smo tudi Deklaracijo o zunanji politiki Republike Slovenije, ker predstavlja naše članstvo v EU, naš temeljni politični in varnostni okvir in naše članstvo v Zvezi Nato, ki predstavlja naš temeljni varnostni okvir. Kot rečeno, novela Zakona o trošarinah prinaša kar nekaj dobrih rešitev. Ne gre za bistvene spremembe trošarinske politike v Republiki Sloveniji in Poslanska skupina bo tej noveli Zakona o trošarinah, naklonila podporo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine SMC bo predstavila gospa Monika Gregorčič. Izvolite.
Spoštovani poslanski kolegi in kolegice, spoštovane predstavnice Vlade! Pred nami je odločanje o Predlogu novele Zakona o trošarinah. Njen glavni cilj je odgovoriti na spremembo direktive Evropske unije o splošnem trošarinskem režimu. Osrednji namen te direktive je določiti boljša skupna evropska pravila obdavčevanja, proizvodnje, skladiščenja, gibanja in nadzora nad trošarinskimi izdelki v Evropski uniji. Na ta način se na nivoju celotne unije tako odpravljajo določene pomanjkljivosti sistema, hkrati pa se zmanjšujejo tudi ovire pri poslovanju na skupnem trgu, ter omejujejo možnosti izogibanja plačila trošarin. V Poslanski skupini Stranke modernega centra smo sprejetju tega zakona naklonjeni, ker menimo, da se mora trošarinska zakonodaja redno prilagajati izredno hitri dinamiki tržnega uvajanja novih snovi in proizvodov, ki do določene mere vplivajo na zdravje ljudi in okolja. Menimo, da je le ažurna trošarinska zakonodaja zmožna celostno odgovarjati na vsa ta tveganja, ter skrbeti za ravnovesje rabe snovi z takšnimi vplivi. Prav tako se nam zelo smiselna in upravičena zdi implementacija načel evropskih direktiv, katerih cilj je večja enotnost, fleksibilnost in urejenost poslovnega okolja, znotraj meja EU. S tem predlogom zakona pa se znižujeta tudi trošarini na utekočinjeni zemeljski plin in na stisnjeni zemeljski plin, ki se primarno uporabljata za pogon težkih tovornih vozil. Tovrstno namero o znižanju trošarine razumemo kot še eno, v vrsti mnogih spodbud k uporabi alternativnih vrst goriv in nov korak v prizadevanjih te Vlade, za razvoj trajnostne mobilnosti v naši državi. Še ena pomembna novost te novele, ki prinaša pomembno administrativno poenostavitev. Že pred časom je namreč Finančna uprava Republike Slovenije nadgradila informacijski sistem, ki po novem omogoča elektronsko poslovanje na področju trošarin. Tako lahko upravičenci vlagajo zahtevke za vračilo trošarine v elektronski obliki in ne več zgolj v papirnati, kot je bila to praksa do sedaj. Ker upravičenci, ki opravljajo dejavnosti, vezane na trošarine, že zdaj izvajajo davčne in upravne postopke na elektronski način, je več kot smiselno, da bodo tudi zahtevke za vračilo trošarine vlagali v elektronski obliki. V Poslanski skupini Stranke modernega centra smo prepričani, da slovensko gospodarstvo pozdravlja digitalizacijo slehernega administrativnega procesa, saj tako podjetja prihranijo čas in ga lahko namenijo izvajanju svoje osnovne dejavnost, torej, ustvarjanju dodane vrednosti. Na podlagi vsega navedenega, bomo v Poslanski skupini Stranke modernega centra, predlog te novele Zakona o trošarinah podprli.
Hvala lepa. Še kot zadnji bo stališče Poslanske skupine SAB predstavil gospod Marko Bandelli. Izvolite.
Spoštovani! Novela zakona bazira predvsem na prenosu novih evropskih direktiv na področju trošarin v nacionalni pravni red. Ob enem pa vsebuje nove zakonske rešitve, ki jih ta Vlada na področju trošarin ocenjuje kot potrebne. Ker so predstavniki predlagatelja že povedali vse zakonske rešitve mi dovolite, da se osredotočim na tiste, ki jih v stranki SAB socialnih liberalcev smatramo na najpomembnejše. Skladno z evropskimi direktivami se postopoma niža trošarina za zemeljski plin za pogon vozil. Zaradi postopnega znižanja trošarina od leta 2025 dalje ne bo. Zemeljski plin za pogon vozil se upravlja za pogon težkih tovornih vozil na avtobusov za to ukinitev trošarine kot ga predlaga Evropa tudi sami razumemo kot spodbudo rabe alternativnih vozil v prometu z jasnim ciljem zmanjševanje emisij toplogrednih plinov v prometu. Zavedamo se, da zgolj znižanje trošarine naše zelene Slovenije ne bo obvarovalo pred emisijami, ki jih ustvarja promet. Za enkrat smo v prejšnji Vladi upokojencem in določenim drugim kategorijam omogočili brezplačni medkrajevni potniški promet. Še vedno vztrajamo, da se tam najranljivejšim kategorijam zagotovi tudi brezplačni mestni potniški promet. V SAB kot eden izmed nujnih dolgoročnih korakov, ki bi bistveno prispevala k varovanju okolja prepoznava moderniziran brezplačen javni potniški promet za vse državljanke in državljane. Tržišče elektronskih cigaret in njihovih polnil se čedalje bolj razvija. Do sedaj ni bilo treba plačevati trošarina, če polnila za cigarete niso vsebovale tobaka oziroma nikotina. Takim polnilom so potrošniki dodajali nikotin in je prihajalo do izogibanja plačila trošarine. Po uveljavitvi zakona bomo tudi polnila brez nikotina podvržena trošarini to v SAB spoznavamo kot ustrezni cenovni signal, ki bo zmanjšal dostopnost teh izdelkov in pozitivno vplival predvsem na zdravje mladih. Vsekakor pozdravljamo vse rešitve, ki so posledica direktiv in omejujejo zlorabe in izogibanja trošarin. Med rešitvami, ki niso vezani na direktivo izpostavljamo obveznost elektronskega vlaganja zahtevkov za vračilo trošarin. Elektronsko vlaganje zahtevkov zagotovo olajšuje poslovanje nekaterih poslovnih subjektov ni pa primeren za vse. Nikakor ta sistem ne bo primeren za lastnike kmetijskih in gozdnih zemljišč. Večinoma gre za starejšo populacijo, ki poleg pomanjkanja specifičnega znanja na svojih lokacij nimajo niti pokritosti z internetnim signalom. V SAB obžalujemo, da Vlada ni prisluhnila tej kategoriji in jim ni omogočila vlaganje v papirnati obliki, saj jim v obveznostjo elektronskega vlaganja povzroča nepotrebno finančno in administrativno breme. To je tudi razlog zakaj novele zakona ne moremo podpreti. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. S tem smo zaključili s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona amandmaji niso bili vloženi zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu z časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj to je pol ure po prekinjeni 16. točki dnevnega reda. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 16. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ODLOKA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ODLOKA O USTANOVITVI IN NALOGAH DELOVNIH TELES DRŽAVNEGA ZBORA. Predlog odloka je v obravnavo zboru predložil Kolegija predsednika Državnega zbora in v zvezi s to točko dnevnega reda ni bilo najavljenega časa za razpravo, zato bomo o predlogu odloka v skladu z časovnim potekom seje zbora odločali čez pol ure v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda in 75. izredno sejo odbora, ki jo bomo z glasovanji nadaljevali ob 21.30. (Seja je bila prekinjena ob 20.59.) (Seja se je nadaljevala ob 21.30.)
Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje. Nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora. Državni zbor glasovanje opravil po naslednjem vrstnem redu: 21., 12., 10. in 16. točka dnevnega reda. Prehajamo na glasovanja zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 21. točko dnevnega reda – to je z obravnavo predloga obtožbe predsednika Vlade Republike Slovenije pred Ustavnim sodiščem Republike Slovenije, zaradi kršitev Ustave Republike Slovenije in zakona. Na podlagi četrtega odstavka 190. člena v zvezi s 192. členom Poslovnika Državnega zbora bomo odločali o predlogu sklepa o obtožbi predsednika Vlade Republike Slovenije pred Ustavnim sodiščem Republike Slovenije, zaradi kršitev Ustave Republike Slovenije in zakona. Navedeni predlog sklepa, ki ste ga prejeli 5. maja 2021 in je objavljen na spletnih straneh Državnega zbora je pripravljen na podlagi predloga obtožbe skupine 39-ih poslank in poslancev s prvopodpisanim Branetom Golubovićem z dne 2. aprila 2021 in mnenja Zakonodajno-pravne službe z dne 5. maja 2021. Predlog sklepa vsebuje opis očitane kršitve Ustave in kršitve zakona predloge dokazov očitanih kršitev ter navedbo pooblaščenega predstavnika Državnega zbora, ki bo zastopal obtožbo pred Ustavnim sodiščem. Ob tem opozarjam, da mora skladno s prvim odstavkom 63. člena v zvezi s 66. členom Zakona o Ustavnem sodišču za sprejem navedenega sklepa glasovati večina vseh poslancev zbora, to je 46 ali več. Prehajamo na glasovanje. Obrazložitev, ste dvignili roko? Želi kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? Ne. V lastnem imenu, kolega Bevk, pa potem kolegica Sukič.
Hvala za besedo gospod predsednik. Spoštovani zbor. Seveda smo si za godljo, v kateri se je znašla država in mi skupaj z njo krivi sami. V času postopnega okrevanja družbe in gospodarske rasti po veliki gospodarski in finančni krizi in po več mandatih vlad, ki so se vsi predčasno končali je tako po letu 2018 nastopilo turbulentno obdobje, ki ga je v začetku leta 2020 zaznamoval meni še danes nerazumljiv odstop predsednika Vlade Marjana Šarca, kar še danes močno obžalujem ter nastop nove Vlade Janeza Janše. Vse skupaj pa je pretresla še silovita zdravstvena in družbena kriza, zaradi epidemije koronavirusa. Prav gotovo bi se tudi naša Šarčeva Vlada vsaj tako uspešno ali če hočete neuspešno spopadala z epidemijo koronavirusa kot Janševa Vlada. Danes stojimo pred odločitvijo kako naprej. Žal mi je, da je Vlada epidemijo izkoristila tudi za nekatere sebične strankarske interese, ki z zdravstveno krizo in epidemijo koronavirusa nimajo ničesar skupnega. Naj omenim samo ne izpolnjevanje zakonskih obveznosti za financiranje Slovenske tiskovne agencije, ki je med osamosvojitveno vojno odigrala odločilno vlogo pri obveščanju domače in mednarodne javnosti o agresiji JLA. Če ne bi bilo odstopa predsednika Vlade konec januarja 2020, tudi te ustavne obtožbe ne bi bilo. Je pa pravilno, da smo danes v opoziciji opozorili na morebitno neustavno ravnanje te Vlade. Glasoval bom za. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Nataša Sukič.
Hvala lepa po vsej tej inflaciji današnjih argumentov, ki to niso, bom povedala še svoje mnenje. Napadi, diskreditacije novinarjev, tožilcev, intelektualcev, kulturnikov, nevladnikov, vseh ki ne delujemo po šabloni stranke SDS in to kar, kaj dobim [[…]]Kaj se dogaja? Ali je narobe kaj? Ura ne teče [[…]] Hvala lepa za besedo. Kot rečeno, po današnji inflaciji argumentov, ki to niso, bom povedala še svoje argumente. Napadi, diskreditacije novinarjev, tožilcev, intelektualcev, kulturnikov, nevladnikov, vseh ki ne delujemo po šabloni stranke SDS in to kar preko tviterja, ker denimo, predlagana tožilca Janezu Janši osebno nista všeč, bi zdaj Vlada povsem samovoljno pohodila postopek imenovanja evropskih delegiranih tožilcev, ki je zakonsko določen in povsem jasen. STA že več kot pol leta ostaja brez denarja, ki bi ga morala dobiti po posebnem zakonu. Gre za edino nacionalno tiskovno agencijo, ki opravlja javno službo, enako kot recimo Slovenske železnice in Pošta Slovenije, ki prav tako kot STA deloma delujeta na trgu. Država je zato STA dolžna zagotavljati denar za delovanje njene javne službe. Zdaj veljavni zakon o STA je bil sprejet že leta 2011 in v zadnjih devetih letih nihče ni problematiziral poslovnega razmerja med STA in državo, ki zagotavlja okrog 60 % prihodkov. Celo druga Janševa Vlada ne. Zdaj pa se predsednik Vlade gladko požvižga na omenjeni zakon in še več, požvižga se na posebno PKP 7 ustvarjeno dodatno pravno podlago za izplačilo refundacije STA za opravljanje njene javne službe, požvižga se ja eksistenco zaposlenih in njihovih družin. Zakaj? Ker želi STA ukrojiti po svoji izmeri sveta, jo disciplinirati, kot tudi vse druge inštitucije, posameznike, tudi če mimo zakonov in tudi če mimo Ustave. In navsezadnje, imamo predsednika Vlade, ki ne opravlja svojega dela kot bi ga moral in s tem ogroža naša življenja. Manj protikoronskega cepiva kot v Slovenijo kamor je bilo dobavljenih 56 odmerkov na 100 prebivalcev je ob upoštevanju števila prebivalcev prispelo le še v Latvijo, Bolgarijo in na Hrvaško [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Še kdo? [[Ne.]] Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 44. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da zbor predlaganega sklepa ni sprejel, zato je postopek o predlogu obtožbe končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 12. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah stanovanjskega zakona v okviru rednega postopka. Malo tišine prosim. Prehajamo na odločanje o vloženem amandmaju, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženega amandmaja z dne 26. 5. 2021. odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nepovezanih poslancev in Poslanske skupine SD k 6. členu. Obrazložitev glasu, kolega Bane Rajić. V imenu poslanske?
V imenu poslanske, ja. Nepovezani poslanci smo predlagali eno dopolnitev oziroma amandma stanovanjskega zakona v smeri ravno posodobitve sodobnih trendov v stanovanjski arhitekturi. Gre za to, da bi za posege na strehah in fasadah večstanovanjskih objektov bila potrebna 75 % soglasje stanovalcev. Žal napoveduje se, da ne bo to sprejeto, ampak ravno tukaj je nekaj v čemer se v veliki meri odmikamo od tistega kar sodobni trendi narekujejo. Slovenija ima samo 1 % od celotne električne energije, ki ga pridobiva iz virov, kot je sončna energija in do leta 2030 jih moramo imeti oziroma začrtali smo si cilj 27 %. Žal je ta pot zelo dolga in bojim se, da neizvedljiva. V ta namen smo tudi dali ta amandma, ki bi v veliki meri olajšal in pravzaprav preprečil vsem tistim, ki radi nagajajo v večstanovanjskih stavbah, da bi se jih na nek način anuliralo in da bi se spoštovanje velike velike večine ljudi potem rodilo sadove za veliko boljšo energetsko oskrbo. Zato smo predlagali ta amandma. V primeru, da ga ne bodo podprli kolegi iz koalicijskih strank zakona ne bomo v celoti podprli. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 41, proti 43. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmaju. S tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandma k dopolnjenemu predlogu zakona ni bil sprejet prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev sprejetih na matičnem delovnem telesu predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti 1. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 10. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o trošarinah v okviru rednega postopka. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona amandmaji niso bili vloženi prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev sprejetih na matičnem delovnem telesu predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 7. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo se prekinjeno 16. točko dnevnega reda, to je z obravnavo predloga odloka o spremembah in dopolnitvah odloka o ustanovitvi in nalogah delovnih teles Državnega zbora. Ker k predlogu odloka amandmaji niso bili vloženi prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 78, proti 7. [[Za je glasovalo 78.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in prekinjam 75. izredno sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 9. uri.