Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam nadaljevanje 3. seje državnega zbora Republike Slovenije. Obveščena sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Davorin Terčon, dr. Miha Brejc, Cvetka Zalokar Oražem, Roman Jakič, Maksimiljan Lavrinc, Jožef Jerovšek, Janko Veber, Bogomir Vnučec, Feri Horvat, Janez Janša, Alojz Peterle, Aleksander Merlo, Franc Pukšič, Ciril Pucko, Janez Kramberger, Ivan Kebrič, Roberto Battelli, Maria Pozsonec in Jurij Malovrh za začetek seje. Prosim, da ugotovimo navzočnost v dvorani. Prosim, da vstavimo kartice. Ugotavljam, da je navzočih 46 poslank in poslancev. Tako je zbor sklepčen in lahko odloča. Na sejo smo vabili predstavnike vlade Republike Slovenije, ki jih lepo pozdravljam. Današnje nadaljevanje 3. seje državnega zbora bomo pričeli z obravnavo prekinjene 6. točke, to je predloga pomorskega zakonika. Prišlo je do spremembe zaradi naslednjih razlogov, glede na včerajšnje obvestilo: za prekinjeno 4. točko dnevnega reda, to je predloga zakona o letalstvu, še ni pripravljenih uskladitvenih amandmajev; popoldne ob 14.30 uri bomo na željo predstavnikov vlade, ki so v dopoldanskem delu zadržani, prešli na prekinjeno 5. točko, to je obravnava predloga zakona o dopolnitvah zakona o zagotavljanju socialne varnosti slovenskim državljanom, ki so upravičeni do pokojnin iz republik nekdanje SFRJ [[matično delovno telo se je zjutraj opredelilo do vloženih amandmajev]] ; in potem bomo v nadaljevanju prešli, ko bo pripravljen uskladitveni amandma,na obravnavo prekinjene 26. točke dnevnega reda, to je na obravnavo predloga zakona o skladu za poplačilo odškodnine žrtvam vojnega in povojnega nasilja. Ob včerajšnjem zaključku seje pa ste bili že obveščeni, da bodo vse točke v sklopu odbora za notranjo politiko - to so 8., 10., 25. in 29. točka - obravnavane v četrtek oziroma v petek. Prehajamo torej na PREKINJENO 6. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA POMORSKEGA ZAKONIKA. Včeraj smo končali tako, da smo zaključili splošno razpravo. Tako prehajamo na drugo obravnavo, to je razprava ter odločanje o posameznih členih predloga zakonika. Dobili ste pregled amandmajev k predlogu pomorskega zakonika, in sicer z dne 21.2.2001. Zboru predlagam, da [[...]]Sklep smo sprejeli, tako da prehajamo na razpravo o posameznih vloženih amandmajih. V razpravo dajem 5. člen in amandma poslanca Aurelia Juria k 5. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Amandma dajem na glasovanje. Glasujemo. Se opravičujem, gospod Sok, že glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, 2 proti. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je bil amandma k 5. členu sprejet. Glasujemo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 6. členu. Predlagatelj je vlada, matično delovno telo ga podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, nihče proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo še na glasovanje o členu v celoti. Samo trenutek. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil člen sprejet. V razpravo in odločanje dajem dva amandmaja k 7. členu, z opombo, da če bo sprejet amandma odbora pod ena, postane amandma vlade k temu členu brezpredmeten. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo o prvem amandmaju. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je prvi amandma sprejet - amandma vlade je tako postal brezpredmeten. Prehajamo na glasovanje o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 8. členu. Predlagatelj je vlada, matično delovno telo ga podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Tako prehajamo še na glasovanje o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k 11. členu. Matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, eden proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo še na glasovanje o členu 11 v celoti. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 49, nihče proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 12. členu, in sicer pod 1 je amandma na amandma vlade, predlagatelj je odbor, in pod 2 je amandma vlade Republike Slovenije, ki ga matično delovno telo podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo o prvem amandmaju. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, nihče proti. [[Za je glasova0lo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je prvi amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o drugem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, nihče proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo še na odločanje o 12. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, nihče proti. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 15. členu. Predlagatelj je odbor. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, nihče proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasovali bomo še o 15. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, nihče proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 16. členu. Predlagatelj je vlada, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, nihče proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo še na glasovanje o 16. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, nihče proti. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil 16. člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 23. členu. Predlagatelj je vlada, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Prehajamo še na glasovanje o 23. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 25. členu. Predlagatelj je vlada, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo še na odločanje o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih, in sicer amandmajih za novi 25. člen. Pod 1 je amandma na amandma vlade, predlagatelj je odbor. Pod 2 je osnovni amandma vlade, da se doda novi 25.a člen. Predlagatelj je vlada, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o amandmaju na amandma vlade pod 1. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o osnovnem amandmaju vlade pod 2. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o treh amandmajih k 26. členu, in sicer amandma pod ena - predlagatelj je poslanec Aurelio Juri - z opombo, če bo sprejet ta amandma, postaneta amandmaja odbora pod dva in vlade pod tri k temu členu brezpredmetna. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje, in sicer odločamo o amandmaju pod ena. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti 4. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je bil amandma poslanca Aurelia Juria sprejet, kar pomeni, da o amandmajih pod dva in pod tri ne odločamo, ker sta postala brezpredmetna. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju [[...]]Se opravičujem, moramo opraviti še odločanje o 26. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti 1. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je 26. člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 27. členu. Predlagatelj je vlada, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo še na odločanje o 27. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 29. členu. Predlagatelj je odbor. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo še na odločanje o 29. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 30. členu. Predlagatelj je vlada, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo še na odločanje o 30. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti eden. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmajih k 31. členu, in sicer pod 1 je amandma na amandma odbora, ki ga predlaga poslanec Aurelio Juri, pod 2 je amandma, katerega predlagatelj je odbor za infrastrukturo in okolje [[z opombo: če bo sprejet amandma odbora, postane amandma vlade k temu členu brezpredmeten]] in pod 3 je amandma vlade Republike Slovenije. Želi kdo razpravljati? Gospod Aurelio Juri, izvolite.
Samo na kratko izkoristim trenutek glede amandmaja, da opozorim, ker sem prej opazil, da so bili neki pomisleki ob nekem mojem drugem amandmaju, da ta in vsi ostali, ki sledijo in ki nosijo moj podpis, so amandmaji, ki so usklajeni z vlado in sekretariatom. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Gospod Sok, izvolite.
Hvala za besedo. Glede na to, da ta amandma izloča iz pristaniške infrastrukture odprte površine in stavbna zemljišča, bi prosil, če se vlada opredeli do tega amandmaja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi predstavnik vlade besedo? Izvolite!
Hvala lepa. Vlada podpira ta amandma poslanca Aurelia Jurija.
Hvala lepa, gospod Roškar. Želi še kdo razpravljati? Če ne želi, prehajamo na odločanje o prvem amandmaju na amandma odbora, katerega predlagatelj je poslanec Aurelio Juri. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 18, proti 1. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 1.]] Gospod Anderlič proceduralno, izvolite.
V imenu poslanske skupine pred nadaljnjim odločanjem prosim za 20 minut odmora.
Hvala lepa. Prekinjam sejo državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali ob deset do enajstih.
Nadaljujemo, gospod Anderlič, želite po prekinitvi [[...]]Ugotavljamo navzočnost. Spoštovane kolegice, kolegi prosim, da vstavite kartice in tako zagotovimo, da bo lahko državni zbor veljavno odločal. Navzočih je 43 poslank in poslancev. Državni zbor ni sklepčen. Ugotavljanje navzočnosti bomo v skladu s poslovnikom v naslednjem trenutku ponovili. Navzočih 44 poslank in poslancev. Ugotavljam, da državni zbor ni sklepčen. Ponovno bomo sklepčnost ugotavljali čez 10 minut. Prekinjam delo državnega zbora, čez 10 minut bomo ponovno ugotavljali sklepčnost. Prosim kolegice in kolege, da se zberejo v dvorani, da bomo lahko z delom nadaljevali. S sejo nadaljujemo 10 minut čez 11. uro.
Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Ponovno ugotavljamo navzočnost, in to po desetminutni prekinitvi. Upam, da bo državni zbor sedaj sklepčen, saj v nasprotnem primeru prekinemo zasedanje. Vljudno prosim, kolegice in kolege, ki se nahajajo v bližini, da se nam pridružijo, da bo državni zbor lahko nemoteno nadaljeval z delom. Ugotavljamo navzočnost! Glede na to, da so se nam zadnji trenutek kolegi pridružili, prekinjam zasedanje državnega zbora za pet minut. Čez pet minut nadaljujemo. Še enkrat pozivam in prosim, kolege in kolegice, da se nam pridružijo. Zasedanje smo v prvem delu prekinili zaradi nesklepčnosti. Po desetih minutah smo ponovno ugotavljali navzočnost in ponovno smo ugotovili, da nismo sklepčni, in zato sem v skladu s poslovnikom prekinila zasedanje za pet minut in čez pet minut nadaljujemo.
Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Ugotavljamo navzočnost, da bi lahko zagotovili normalno delo državnega zbora. Navzočih je 50 poslank in poslancev, kar pomeni, da je državni zbor sklepčen in lahko veljavno odloča. Sprašujem gospoda Anderliča, ki je zahteval prekinitev, ali želi pojasniti. Izvolite!
V poslanski skupini Liberalne demokracije Slovenije smo se posvetovali in ugotovili, da ni pogojev za nadaljevanje te točke dnevnega reda; je pa po poslovniku bilo tudi že prej na nek način "raztegovanje" poslovnika, da se je po tretjem ugotavljanju sklepčnosti čez pet minut seja nadaljevala - ampak to je stvar, ki jo vi tolmačite. Poslanska skupina Liberalne demokracije meni, da je potrebno ali nujno, da se vlada nesporno opredeli do amandmajev gospoda Aurelia Jurija. Gre preprosto za to, da je v teh členih, pa tudi seveda v drugih, tako pomembna materija, od javnih pooblastil do koncesij, do upravljanja z javnim dobrom in tako naprej, kar pa ni zadeva, ki bi jo vsaj mi lahko sprejemali na način, da dobimo včeraj popoldne amandmaje na mizo in danes o njih odločamo. Gre pa za bistveno vsebino. Ta zakon delamo pet ali več let. Bil je zamenjan kompleten tekst, ker je bilo na tisoč in nekaj členov, ravno toliko ali več amandmajev, in nibil pregleden, ni bil zrel za odločanje, tekst se je zamenjal. Sedaj je zopet ogromno amandmajev, ki jih je treba opredeliti. Sam imam rad to svojo vlado, ampak je nemogoče, da napiše člen, napiše amandma na ta člen, na ta člen napiše še odbor amandma in da potem vlada amandma oziroma potem da gospod Aurelio amandma na amandma, in, seveda, to bo potem nekaj, kar bo pregledno, kar bo jasno in bomo vsi vedeli, kaj smo zares sprejeli. Gre pa za usodne odločitve, zato predlagam, da to točko prekinemo, dobimo opredelitev vlade do amandmajev, naj odbor ustrezno pripravi točko za nadaljevanje. Ko bo to narejeno, bomo nadaljujevali, seveda v okviru te seje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Na glasovanje dajem proceduralni predlog gospoda Anderliča, in sicer, da prekinemo 6. točko dnevnega reda, to je obravnavo predloga pomorskega zakonika, dokler se vlada ne opredeli, do vloženih amandmajev poslanca Aurelia Jurija in odbor sprejme ustrezno stališče do teh amandmajev. Tak proceduralni predlog dajem na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, nihče proti. [[Za je glasovalo 48]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil sklep sprejet, zato prekinjamo 6. točko. Hvala lepa predstavnikom vlade. Nadaljujemo z obravnavo PREKINJENE 4. TOČKE DNEVNEGA REDA. Prosimo predstavnika vlade, da se nam pridruži, in sicer gre za PREDLOG ZAKON O LETALSTVU V TRETJI OBRAVNAVI, kjer smo prekinili sejo zaradi priprave uskladitvenih amandmajev. Uskladitvene amandmaje k predlogu zakona o letalstvu za tretjo obravnavo ste danes dobili na klopi. Dober dan, gospod Slana. Prosim predstavnika vlade, da pojasni uskladitvene amandmaje. Izvolite.
Hvala, gospa podpredsednica. Vlada je v skladu s sklepom državnega zbora v zvezi z opozorili sekretariata državnega zbora za zakonodajo in pravne zadeve pripravila uskladitvene amandmaje, v katerih je odpravila neskladja, do katerih je prišlo zlasti v zvezi s sprejemom amandmaja v X. poglavju predloga zakona. Menimo, da tako pripravljeni amandmaji v celoti sledijo duhu sprejetih amandmajev, tudi v tistem delu zakona, na katerega so ti sprejeti amandmaji imeli takšen ali drugačen vpliv. Predlagamo, da te amandmaje državni zbor sprejme. Prav tako predlagamo, da potrdi oziroma sprejme besedilo celotnega zakona. Hvala.
Hvala lepa. Prehajamo na odločanje o uskladitvenih amandmajih k predlogu zakona o letalstvu. Na glasovanje dajem uskladitveni amandma k 30. členu. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma k 30. členu sprejet. Prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju k 87. členu. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o uskladitvenih amandmajih k 95., 100., 101. in 102. členu. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti 1. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da so uskladitveni amandmaji sprejeti. Prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju k 107. členu. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju k 119. členu. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju k 121. členu. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju k 126. členu. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju k 155. členu. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju k 155.a členu. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju k 158. členu. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju k 176. členu. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju k 177. členu. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju k 179. členu. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju k 180. členu. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju k 181. členu. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju k 182. členu. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju k 185. členu. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju k 189. členu. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Prehajamo še na odločanje o zadnjem uskladitvenem amandmaju za novi 210.a člen. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti 1. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je bil uskladitveni amandma sprejet. Opraviti moramo še glasovanje o zakonskem predlogu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil zakonski predlog v celoti sprejet. V zvezi s tem zakonom imamo tudi dodatni predlog sklepa. Pomota. S tem zaključujemo to točko dnevnega reda. Predstavnik vlade, hvala lepa.
Hvala državnemu zboru.
Nadaljujemo z obravnavanjem PREKINJENE 26. TOČKE DNEVNEGA REDA to je TRETJE OBRAVNAVE PREDLOGA ZAKONA O SKLADU ZA PLAČILO ODŠKODNINE ŽRTVAM VOJNEGA IN POVOJNEGA NASILJA, ki smo ga ravno tako končali zaradi priprave uskladitvenega amandmaja. Predstavnik vlade, izvolite. Gospod Pirkmajer.
Gospa predsedujoča! Spoštovane poslanke in poslanci! Vlada je predložila državnemu zboru uskladitveni amandma k 11. členu, ki je zelo preprost. Črta se drugi odstavek, to je odstavek, ki je vnesel v zakon neskladje. Gre za to, da ste odločili o tem, da naj bi vsak upravičenec kot svojec ubite osebe dobil enak znesek, ne glede na število upravičencev. Zato je določilo v zakonu, ki govori o tem, kako se proporcionalno znižuje odškodnina glede na število udeležencev pri istem škodnem primeru, odveč. Tako je amandmazelo preprost - črta se drugi odstavek. S tem bo potem tudi razprava o zakonu zaključena. Predlagam, da ga sprejmete, pospremite s tem v Uradni list, odškodnino pa čimprej v roke tistim, ki so upravičeni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju k 11. členu. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Prehajamo še na glasovanje o zakonskem predlogu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil predlagani zakon v celoti sprejet. V zvezi s tem zakonom je odbor za gospodarstvo, kot matično delovno telo, vložil dodatni predlog sklepa, ki se glasi: "Državni zbor pooblašča sekretariat državnega zbora za zakonodajo in pravne zadeve za terminološko uskladitev predloga zakona o skladu za poplačilo odškodnine žrtvam vojnega in povojnega nasilja - tretja obravnava, EPA 1101 ." Sklep in dodatni sklep, da državni zbor Republike Slovenije predlaga vladi Republike Slovenije, da pripravi novelo zakona o žrtvah vojnega nasilja, po kateri bodo pridobili status žrtve vojnega nasilja vsi civilni invalidi vojne s priznanim statusom po posebnem zakonu. Želi o predlaganem dodatnem sklepu kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o prvem sklepu. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil predlagani sklep sprejet. Prehajamo na odločanje o drugem dodatnem sklepu, ki se glasi, da državni zbor Republike Slovenije predlaga vladi, da pripravi [[...]]- prebrala sem ga že prej. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za predlog dodatnega sklepa je glasovalo 33, proti 4. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je bil tudi dodatni sklep sprejet. Gospod Gerenčer želi besedo.
Gospa podpredsednica, imamo še en dodaten sklep, ki ga odbor sicer ni sprejel, smo ga pa vložili v prejšnjem mandatu, sam osebno in devet poslancev. Če dovolite, bi ga obrazložil.
Izvolite!
Po koncu vojne je okupator tudi v nekaterih delih naše domovine uničil nekatere gospodarske objekte naših ljudi. V zakonu, ki smo ga pravkar sprejeli, govorimo samo o negmotni škodi, ki so jo utrpeli posamezniki, o gmotni škodi ničesar ne govorimo. Ti ljudje so tako prizadeti, ker so bili objekti razrušeni in jim po vojni nova oblast ni nacionalizirala teh objektov, da bi lahko v teh letih uveljavljali škodo, ki jim jo je država Jugoslavija povzročila. Bivša država Jugoslavija je dobila nadomestilo škode od Nemčije - kolikoje bilo te škode, bi težko rekel, ali je bilo pravično ali nepravično, ali dovolj ali ne dovolj - vendar ti ljudje niso dobili ničesar. Poznam primer, pri umiku Nemcev sta bila neki javni osebi na našem koncu porušena žaga in mlin. Ti ljudje niso dobili tolarja odškodnine v vseh teh letih in so dejansko ostali brez vsega, da so se po vojni komaj preživljali. Zato smo predlagali, naj vlada prouči ta problem in naj bi v roku enega leta pripravili tudi tozadevni zakon. Prosim, kolegice in kolegi, da razumemo te ljudi, ki so bili prizadeti, in da poskušamo tudi v bodoče te probleme, ki so, tudi reševati. Hvala za vašo podporo.
Hvala lepa. Med gradivom, spoštovane kolegice in kolegi, imate tudi predlog sklepa, katerega predlagatelj je skupina poslancev s prvopodpisanim Andrejem Gerenčerjem - opravičujem se, da tega nismo prej odkrili - in sicer z naslednjo vsebino: "Državni zbor predlaga vladi Republike Slovenije, da v enem letu po uveljavitvi tega zakona pripravi predlog zakona o poplačilu odškodnine za gmotno škodo, ki jo je posameznikom povzročil okupator." Želi o predlaganem dodatnem sklepu kdo razpravljati? Izvolite!
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Vsem poslankam in poslancem dajem samo v razmislek, ali se zavedamo, kaj mi s tem odpiramo. Ali želimo generacijo, ki zdaj združuje denar, da bomo še kakšno bolnišnico naredili, kakšno šolo, dobesedno dotolči? Sam temu nasprotujem. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Brenčič. Želi še kdo razpravljati? Se želi predstavnik vlade morda opredeliti? [[Ne.]] Ker nihče več ne želi razpravljati, prehajamo na odločanje. Na glasovanje dajem predlog sklepa, katerega predlagatelj je skupina poslancev s prvopodpisanim Andrejem Gerenčerjem. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 13, proti 21. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 21.]] Ugotavljam, da predlagani dodatni sklep ni bil sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na obravnavo 11. TOČKE DNEVNEGA REDA, TO JE PREDLOG SPREMEMB IN DOPOLNITEV NACIONALNEGA PROGRAMA RAZVOJA ŽELEZNIŠKE INFRASTRUKTURE, DRUGA OBRAVNAVA. Predlog sprememb in dopolnitev nacionalnega programa je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Prosim predstavnika vlade, da se nam pridruži. [[...]]predstavniku vlade. Želite besedo? Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Prvo bi prosil, dapač me opravičite, da sem zamudil. Ampak obvestilo je bilo pač malce prepozno, žal. Sicer bi morali pa verjetno mi tudi nekako službo si sami tukaj organizirati, vendar žal, je pač tako. Torej, nekaj besed v zvezi s predlogom sprememb in dopolnitev nacionalnega programa razvoja javne železniške infrastrukture za drugo obravnavo. Mi smo dejansko v celoti upoštevali sklepe državnega zbora in v sklopu teh sklepov tudi navodila za upoštevanje stališč pravne službe državnega zbora in dejansko pripravili besedilo, kot je pred vami. Na kratko bi samo povedal še to, kaj nas je pravzaprav vodilo, da smo sploh šli v spremembo predloga nacionalnega programa. Dejstva so namreč taka, da je bila realizacija nacionalnega programa, ki še vedno velja in je, torej izredno skromna. Procentualni delež realizacije je kljub mednarodnim kreditom, ki smo jih dobili že v daljnem letu 1994, znašal približno okoli 30 odstotkov in videli smo že pred leti, da dejansko nacionalnega programa ob takem zagotavljanju finančnih sredstev, kot so pač bila možna in kot jih je določal prejšnji zakon o reorganizaciji inposlovanju slovenskih železnic, kakor tudi sedaj veljavni zakon o železnicah, ne omogoča. Dejstvo je tudi to, da je dejansko nacionalni program sestavni del evropske zakonodaje in to je tudi eden od pomembnih razlogov, da pač še vedno vztrajamo, da poskušamo te spremembe in dopolnitve nacionalnega programa, ki seveda tudi kažejo zelo slabo možnost realizacije v obdobju do leta 2005 - torej da predlagamo to, da se državnemu zboru, vam, cenjene poslanke in poslanci, da se ta akt tudi dejansko realizira. Zelo grobo rečeno, dejansko, v sklopu sprememb in dopolnitev nacionalnega programa upoštevamo dodatno še nekatere dodatne zahteve, ki so se pojavile dejansko ob posodobitvah železniške infrastrukture v sklopu petega koridorja, katerih realizacijo sicer načrtujemo vsaj v obsegu torej zagotavljanja izpolnjevanja predpisov, ki so vezani na okolje, predvsem kar se tiče zagotavljanja varnih križanj cest z železnico in pa seveda zagotavljanje nivoja hrupa, ki ga veljavna zakonodaja oziroma odredbe upoštevajo. Ob takem načinu financiranja in problemih, ki jih pač imamo glede na zagotavljanje finančnih sredstev, konkretno, na področju investicij v železniško infrastrukturo, moram kar povedati, tako zastavljenih sprememb in dopolnitev nacionalnega programa, kot so zdaj predložene v drugo obravnavo, seveda do konca leta 2005 ne bomo realizirali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog nacionalnega programa je obravnaval odbor za infrastrukturo in okolje kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu nacionalnega programa. Gospod Gerenčer, izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Odbor za infrastrukturo in okolje je na svoji seji 14. februarja obravnaval predlog sprememb in dopolnitev nacionalnega programa razvoja slovenske železniške infrastrukture. V razpravi smo ugotavljali, da bi lahko država namenila več sredstev za posodobitev železniške infrastrukture. Pričakujemo, da bo v naslednjih letih temu tudi sledila. Odbor se je opredelil do predlaganih amandmajev, in sicer najprej do amandmaja vlade za A1 spremembo, to je amandma k prvi spremembi in prvo spremembo, potem drugo spremembo in sedmo spremembo. Odbor je oblikoval svoje amandmaje, in sicer amandma na amandma za 2.b spremembo, potem amandma na amandma k tretji spremembi, amandma na amandma k četrti spremembi, amandma na amandma k četrti spremembi - drugič, in pa amandma k sedmi spremembi. Zatem je glede na razpravo o zagotavljanju potrebnih sredstev za razvoj železniške infrastrukture in izgradnjo drugega tira proge Divača-Koper sklenil državnemu zboru predlagati v sprejem naslednja dva dodatna sklepa: "1. Državni zbor Republike Slovenije od vlade Republike Slovenije pričakuje, da mu pred sprejetjem uredbe o lokacijskem načrtu za drugi tir proge Divača-Koper predstavi usklajenost rešitev z lokalnimi skupnostmi. Ob tem pripominja, da je treba pred odločitvijo o variantah tras proge upoštevati tudi določbe 45.j člena zakona o urejanju naselij in drugih posegov v prostor. 2. Državni zbor predlaga vladi Republike Slovenije, da pri oblikovanju gospodarske in ob tem prometne ter transportne strategije države v večji meri upošteva dolgoročno naravnanost nacionalnega programa razvoja slovenske železniške infrastrukture in zagotovi ustrezen obseg finančnih sredstev, v skladu z opredeljeno vsebino. Pri tem naj poleg znanih finančnih virov prouči tudi možnost drugih virov oziroma zagotovitev dodatnih sredstev po posebnem zakonu. Tako dopolnjeno finančno konstrukcijo za uresničitev projektov iz nacionalnega programa s prilagojeno dinamiko porabe naj vlada posreduje državnemu zboru s predlogom dopolnitev nacionalnega programa za tretjo obravnavo." Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Prehajamo na obravnavo in odločanje o posameznih poglavjih predloga nacionalnega programa. Prehajamo na razpravo o posameznih poglavjih in vloženih amandmajih, in sicer bomo razpravo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 12.2.2001. V razpravo dajem amandma za A1 spremembo in amandma k prvi spremembi. Predlagatelj je vlada Republike Slovenije, matično delovno telo amandmaje podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje, in sicer najprej odločamo o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti nihče. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je prvi amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod 2. Glasujemo Navzočih je 45 poslank in poslancev, kar pomeni, da smo nesklepčni. Prosim kolega, da se nam hitro pridružita in bomo o drugem amandmaju ponovno odločali. Ponovno ugotavljamo sklepčnost. Navzočih nas je 46, kar pomeni, da lahko odločamo o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti nihče. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 2 sprejet. Glasujemo še o I. poglavju v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je I. poglavje sprejeto. V razpravo dajem II. poglavje, h kateremu ni bilo vloženih amandmajev. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo o II. poglavju. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bilo II. poglavje v celoti sprejeto. V razpravo dajem amandmaje za nove spremembe, in sicer, amandma za 2A spremembo pod številko 3, pod 4 amandma na amandma za 2B spremembo in pod 5 amandma za 2B spremembo. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo o amandmaju pod številko 3. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 3 sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 4. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod številko 5, in sicer amandmaju za 2B spremembo. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, proti eden. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju na amandma k 3. spremembi pod številko 6 in pod številko 7 amandma k 3. spremembi. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o amandmaju na amandma k 3. spremembi. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod zaporedno številko 6 sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju k tretji spremembi pod zaporedno številko 7. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in III. poglavje v celoti spremenjeno. Na svojem pregledu se lahko premaknete na stran 7, in sicer prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju na amandma k četrti spremembi, predlagatelj je odbor. Pod 9 na amandma o amandmaju na amandma k četrti spremembi. In pod zaporedno številko 10 amandma k četrti spremembi, predlagatelj je vlada. Matično delovno telo podpira, s tem da je pred tem oblikoval dva svoja amandmaja. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo na amandma pod zaporedno številko 8. Glasujemo Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 8 sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 9, to je amandma na amandma k četrti spremembi. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod 10. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 34, proti nihče. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo še na glasovanje o IV. poglavju v celoti. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bilo IV. poglavje v celoti sprejeto. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 11, to je amandma k 5. spremembi, predlagatelj je vlada, matično delovno telo ga podpira. Pod številko 12 je amandma k 6. spremembi, predlagatelj ravno tako vlada [[...]]Aha, v V. poglavju imamo samo pod zaporedno številko 11, in sicer amandma k spremembi V. poglavja. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 5. poglavju v celoti. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je V. poglavje v celoti sprejeto. K 6. spremembi oziroma VI. poglavju je bil vložen pod zaporedno številko 12 en amandma, ki ga dajem v razpravo in odločanje. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Opravili bomo še odločanje o 6. spremembi oziroma VI. poglavju v celoti. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bilo VI. poglavje v celoti sprejeto. Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi, v veliko čast mi je, da vam sporočim, da se nam je ta trenutek na balkonu pridružil predsednik Narodnega sobranja Republike Bolgarije, njegova ekselenca, gospod Jordan Sokolov. Lepo vas pozdravljam. [[Aplavz.]] Nadaljujemo z delom. Prehajamo na obravnavo in odločanje o amandmaju za 6A spremembo pod zaporedno številko 13. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k VII. poglavju oziroma k sedmi spremembi. Predlagatelj je odbor. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Prehajamo še na odločanje o VII. poglavju v celoti. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bilo VII. poglavje v celoti sprejeto. Prehajamo na razpravo o naslovu nacionalnega programa. Ali želi kdo razpravljati o naslovu nacionalnega programa? Ker ne, prehajamo na odločanje o naslovu. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov nacionalnega programa v celoti sprejet. V razpravo dajem še naslednji predlog sklepa. Predlog nacionalnega programa za tretjo obravnavo pripravi vlada kot predlagateljica. Želi v zvezi s predlaganim sklepom kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o navedenem predlogu sklepa. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. V zvezi z nacionalnim programom je odbor za infrastrukturo in okolje vložil predlog dveh sklepov, in sicer pod številko 1 dodatni sklep: "Državni zbor Republike Slovenije od vlade Republike Slovenije pričakuje, da mu pred sprejetjem uredbe o lokacijskem načrtu za drugi tir proge Divača-Koper predstavi usklajenost rešitve z lokalnimi skupnostmi. Ob tem pripominja, da je treba pred odločitvijo o variantah tras proge upoštevati tudi določbo 45.j člena zakona o urejanju naselij in drugih posegov v prostor." Želi o predlaganem dodatnem sklepu pod številko 1 kdo razpravljati? Izvolite, najprej gospod Gasparini, nato gospod Aurelio Juri.
Hvala lepa. Torej, dve stvari sta tukaj. Strinjam se s tem sklepom, ampak mislim, če smo že določili traso Divača-Koper ali Koper-Divača - saj to je bilo pred tremi dnevi tudi podpisano v Trstu z Republiko Italijo - mislim, da je dobro, da tudi lokalne skupnosti. Pa vendar smo tu nekaj drugega podpisali - da bomo posodobili progo Sežana-Gorica. Veste, da je bila v igri Gorica-Vipavska dolina in tako naprej, pa Trst-Koper, ampak mislim, na moje veliko veselje in tudi zaradi nacionalne potrebe je bolje, da je povezan Koper kot Gorica. Vendar pa, da Gorica ne ostane zunaj, smo rekli, da bomo posodobili progo Sežana-Gorica. Torej, tu, v tem programu je ni - je ni, zato sprašujem, kje je.
Hvala lepa. Predstavnik vlade bo pojasnil, potem pa dobi besedo gospod Juri.
Hvala za vprašanje. V nacionalnem programu je to vključeno, vendar časovno opredeljeno po letu 2005 zaradi pomanjkanja finančnih sredstev. Vmes je bila narejena študija upravičenosti posodobitve. Imeli smo namreč - v sedaj veljavnem nacionalnem programu do leta 2005 je ta predlog vključen, da se elektrificira ta proga in da se za vodenje prometa vgradijo ustrezne naprave, vendar zaradi pomanjkanja sredstev v predlogu sprememb in dopolnitev nacionalnega programa je pa to izpadlo. Torej, financiranje tega odseka, posodobitev je predvidena v tem predlogu po letu 2005. Kar se pa tiče dogovorov, bi pa samo to dodal, da je treba izdelati študijo upravičenosti za celoten potek, v sklop katerega bo vključen tudi ta progovni odsek. Hvala.
Dr. Hanžel, hvala lepa. Gospod Aurelio Juri, izvolite.
Tudi v povezavi s tem bi konkretno povprašal, kaj sporazum - seveda ob določitvi trase hitre proge Trst-Ljubljana oziroma določitvi 5. koridorja - "vis-a-vis" dinamike načina financiranja seveda pomeni. Sam, kolikor sem zasledil, seveda ta dogovor jaz osebno podpiram, mislim, da tudi gospodarstvo na našem koncu z Luko Koper vred, in: ali je ta dogovor, ta trasa, seveda, ki jo bomo spoznali takrat, ko bomo obravnavali variante drugega tira, že usklajena z okoljskim ministrstvom, ker vem, da so bili neki pomisleki. Seveda bom vesel, če bo odgovor, da so ti pomisleki odpravljeni. Hvala.
Hvala lepa. Izvolite!
Hvala lepa. Dejstvo je, da kar se tiče samega financiranja, je v tem zapisniku omenjeno, da je treba sredstva, ki so na voljo po italijanskem zakonu, mislim, da je 345, to je teh 300 milijard lir, za katere smo že slišali in ta zakon je bil sprejet v italijanskem parlamentu pred štirimi leti, da bi ta sredstva angažirali za potrebe posodobitve oziroma priprave strokovnih podlag za izgradnjo te hitre železniške povezave in tudi za odpravo ozkih grl. Torej, da bi ta bi sredstva bila porabljena nazadnje do leta 2008, ko poteče veljavnost tega zakona. Sicer pa načrtovanje poteka tako, da je po varianti 1/3 potek drugega tira med Koprom in Divačo z ministrstvom za okolje usklajen in je v teku priprava osnutka lokacijskega načrta in proceduralno vse normalno teče. Mi se tudi sedaj ob tem podpisu tega zapisnika, kar se tega tiče, odločitve nismo spreminjali, tako da teče priprava lokacijskega načrta po sprejetem dogovoru in usklajeni inačici, kot sem rekel 1/3. Kar pa vseeno tudi pomeni, da smo se dogovorili, da bi morebiti, v kolikor bi prišlo do meddržavnega sporazuma o izgradnji te hitre proge, dejansko odsek od Črnega Kala do Divače gradili že - če bi to tudi pravočasno prišlo, ne nekje ne vem kdaj kasneje, ker vemo, da rabimo ta progovni odsek prej, glede na transportne potrebe okolja in gospodarstva - da bi dejansko ta odsek od Črnega Kala do Divačeže priključili na traso, ki bi bila določena za drugi tir. To pomeni tudi, da bi se dejansko sredstva za izgradnjo, recimo tega poteka hitre proge, ki pa bi bil sočasno priključek drugega tira, koristili že tudi iz fondov Evropske skupnosti, tako kot običajno to počnejo vse države članice, in bi seveda na tak način, v kolikor bi do take realizacije prišlo, lahko torej bilo potrebno nameniti manj sredstev iz lastnih virov za izgradnjo te povezave direktno. Lokacijsko dovoljenje bo pa pripravljeno v dveh fazah, se pravi do Črnega Kala, tako da bo možno fazo začeti graditi drugi tir od Kopra do Črnega Kala, in seveda tudi z manjšimi modifikacijami, ki bi bile možne, v kolikor bi se ta odsek potem priključil na hitro progo. V drugi fazi, v kolikor bodo vsi dogovori toliko napredovali, pa že kar direktno tudi na drugi tir. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ker ne, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o dodatnem sklepu. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti 2. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je predlagani dodatni sklep pod 1 sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dodatnem sklepu istega predlagatelja, to je odbor za infrastrukturo in okolje, pod 2, in sicer v vsebini: "Državni zbor predlaga vladi Republike Slovenije, da pri oblikovanju gospodarske in ob tem prometne ter transportne strategije države v večji meri upošteva dolgoročno naravnanost nacionalnega programa razvoja slovenske železniške infrastrukture in zagotovi ustrezen obseg finančnih sredstev v skladu z opredeljeno vsebino. Pri tem naj poleg znanih finančnih virov prouči tudi možnost drugih virov oziroma zagotovitve dodatnih sredstev po posebnem zakonu. Tako dopolnjeno finančno konstrukcijo za uresničitev projektov iz nacionalnega programa s prilagojeno dinamiko porabe naj vlada posreduje državnemu zboru ob predlogu dopolnitev nacionalnega programa za tretjo obravnavo." Želi o predlaganem dodatnem sklepu pod 2 kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o dodatnem sklepu pod 2. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 32, proti 7. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je bil predlagani dodatni sklep pod 2 sprejet. In s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 12. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PRVO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O RADIOTELEVIZIJI SLOVENIJA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Prosim predstavnike vlade, da se nam pridružijo. Že prihajajo. Lepo pozdravljam Andrejo Rihter, ministrico za kulturo, in Božidarja Zorka, državnega sekretarja v ministrstvu za kulturo. Lep pozdrav. Želi gospa ministrica besedo? Izvolite.
Lepo pozdravljeni. Drage poslanke, dragi poslanci, predsedujoči. Spremembe in dopolnitve zakona o RTV so predvsem potrebne zaradi sprememb, ki jih prinaša zakon o medijih, ki ga bomo verjetno oziroma obravnavali za tem zakonom o RTV. So to potrebe po harmonizaciji naše zakonodaje z evropsko. To je tudi prioriteta. S predlaganimi popravki se sistemsko zaokrožuje medijska zakonodaja in njena harmonizacija z evropsko in s tem vzpostavlja vsaj delni upravni nadzor nad delovanjem javnega zavoda Radiotelevizija Slovenija. Zavedamo se, da s temi spremembami zakona še ni zaključeno urejanje občutljivega področja delovanja javne televizije, zato vas hkrati ob tem seznanjam, da je svet zavoda Radiotelevizije napovedal, da namerava do pomladi, ki je pred nami, sprejeti strategijo srednjeročnega razvoja javnega servisa Radiotelevizije Slovenija, ki bo zahtevala obilo sprememb in popravkov veljavnega zakona o Radioteleviziji Slovenija. Ne glede na to smo menili, da so predlagane spremembe, ki jih predlagamo, potrebne takoj, kajti napovedana razprava bo verjetno trajala dalj časa, vsaj po izkušnjah, ki so pred nami in za nami, Slovenija pa mora čim prej zaključiti pogajanja z Evropsko skupnostjo tudi na tem področju. Toliko za uvod.
Hvala lepa, gospa ministrica. Predlog zakona je obravnaval odbor za kulturo, šolstvo, mladino, znanost in šport kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Gospod Rudi Moge, izvolite.
Gospa podpredsednica, hvala lepa za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci! Bom zelo kratek. Predlagani zakon, ki ga danes obravnavamo, dopolnjuje dva zakona, prvi je zakon o RTV Slovenija, ki je bil leta 1994 sprejet, drugi pa spremembe in dopolnitve tega zakona, ki so bile sprejete leta 1999 - te spremembe in dopolnitve so se nanašale predvsem na to, da je lahko ta zavod pozitivno posloval, torej na pobiranje naročnine. Ta zakon je imel štiri glavne cilje, ki jih je ministrica že povedala, - ki ga obravnavamo - to je zaokrožitev medijske zakonodaje, harmonizacija medijske zakonodaje s predpisi Evropske unije, potem ugotovitev minimalnega upravnega nadzora in pa popolna programska avtonomija tega zavoda. Na odboru ni bilo ob tej točki prav nobene razprave, zato je odbor predlagal državnemu zboru, da v okviru predloga, ki ga imamo zdaj, to je predloga sprememb in dopolnitev zakona, državni zbor le-tega sprejme in da predlagatelj ta zakon popravi samo s tem, kar je sekretariat ugotovil, da ni v skladu z zakonodajo. Na koncu pa je treba reči samo še to, če bomo ostali v okviru razprave v tem, kar spremembe in dopolnitve zakona predvidevajo, potem bomo zelo kratki; če pa se bomo v razpravi - česar pa na odboru ni bilo rečenega - dotaknili zakona, osnovnega zakona iz leta 1994 v celoti, potem pa je to popolnoma druga razprava. Prosim vas, da ta dva sklepa, ki ju je odbor sprejel, podprete. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Moge. Želi besedo predstavnica sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Gospod Tanko, izvolite, v imenu poslanske skupine Nove Slovenije - Socialdemokratske stranke Slovenije, se opravičujem.
Hvala, za besedo. Vsem lep pozdrav. Poslanska skupina Socialdemokratske stranke [[...]]
Gospod Tanko, lahko?
Lahko tudi, no. Poslanska skupina Socialdemokratske stranke podpira predlog o spremembi zakona o dopolnitvah o RTV-ju, s katerimi se usklajujejo nekatere, sicer manjše pomanjkljivosti zakona o RTV-ju. No, ne moremo mimo razprave, ki je bila ob priložnosti izdajanja soglasja k direktorju zavoda. V tej razpravi so se nekako pokazale nekatere pomanjkljivosti, očitane pomanjkljivosti zakona o RTV-ju, in te zagotovo bistveno vplivajo tako na javnost dela, na način odločanja, predvsem pa na dobro sodelovanje med najpomembnejšimi pripravljavci vsebine na RTV-ju, to je med novinarji in uredniki. Nesoglasja med temi ključnimi oblikovalci vsebine prav gotovo ne pripomorejo k dobremu sodelovanju. In ocena direktorja o slabi izrabi kadra in nizki pripravljenosti za delo, pa tudi še druge ugotovitve, v veliki meri vplivajo in izvirajo prav iz odnosov med temi akterji. Prav zato je skupina poslancev podprla predlog oziroma vložila pet dopolnjevalnih oziroma spreminjevalnih predlogov k zakonu, in to so predlogi, ki jih je posredoval aktiv društva novinarjev na RTV. Vsi ti vloženi predlogi se nanašajo predvsem na uveljavitev instituta predlagateljstva, ko gre za imenovanje odgovornega urednika, tudi na predstavništvo programskih delavcev v uredništvu, nanašajo se na odpravo tajnega glasovanja v svetu RTV in na uvedbo javnega glasovanja, nanašajo se na omejitev mandata za člane sveta RTV na dobo štirih let z možnostjo ponovnega imenovanja, vendar z omejitvijo na največ dvakrat zaporedoma, potem nanašajo se tudi na omejitev pri sestavi sveta RTV Slovenija - tu mislimo predvsem na to, da člani sveta RTV ne morejo biti ožji družinski člani, članov sveta RTV, to so navadno tisti, ki dosegajo na nek način nadpovprečne rezultate - in pa tudi na prepoved poslovnega sodelovanja članov sveta RTV Slovenija in z njimi povezanimi osebami z javnim zavodom RTV Slovenija. Prav tako pričakujemo, da boste podprli tudi predlog, ki ga je vložil poslanec Franc Pukšič in ki nekako prosi oziroma nekako nalaga zboru, da preuči možnost - oziroma predlagatelju zakona -, da se osebe s težjimi motnjami v duševnem razvoju izključi iz kroga zavezancev plačevanja prispevka RTV Slovenija. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Potrata, v imenu poslanske skupine Združene liste, izvolite.
Spoštovana podpredsednica, hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci. V poslanski skupini Združene liste podpiramo predlagani zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o Radioteleviziji in menimo, da je primerna podlaga za drugo obravnavo. Predlagani zakon predstavlja uskladitev z evropskimi smernicami. V skladu z obveznostmi države pri urejanju medijske zakonodaje, ki jo narekuje pristop k evropski konvenciji o čezmejni televiziji Sveta Evrope in direktive Evropske unije o televiziji, so predlagane spremembe potreben, pri čemer kaže opozoriti, da se je smiselno zadržati v okviru predlaganih sprememb in počakati na sprejem zakona o medijih ter se šele potem lotiti nekaterih sprememb, na katere opozarjajo poklicna združenja in drugi predlagatelji. Z zdajšnjimi spremembami pa je zagotovljen minimalni upravni nadzor nad delovanjem javnega zavoda Radiotelevizije Slovenija. Hvala.
Hvala lepa. Želi v imenu poslanske skupine - gospa Širca v imenu poslanske skupine LDS. Izvolite.
Hvala lepa. Menim, da je to eden redkih zakonov, s katerim se srečujemo vsaj v tem mandatu, ki bi bil lahko mirno sprejet po hitrem, če ne celo skrajšanem postopku, je pa vendarle res, da mu predhodi zakon, ki v večini ureja stvari na avdiovizualnem področju, to se pravi zakon o medijih. Kot ste že vsi poudarili danes, pri spremembah zakona o Radioteleviziji in pri dopolnitvah, kot so priložene v obravnavo, gre izključno za tiste posege, ki jih narekujeta dve direktivi oziroma konvencija o čezmejni televiziji in spremljajoči protokol. To so terminološke uskladitve, opuščena je, kot ste videli, beseda "nekomercialni programi" oziroma "komercialni programi", uvaja se termin "avdiovizualnih del", "lastne produkcije", "del neodvisnih producentov" in tako naprej. Seveda se posledično uvaja tudi nekaj sprememb v regulativnem smislu in to pri enoti oddajniki in zveze Radiotelevizije Slovenija; skratka, ambicij po kakšnih drugih strukturnih spremembah delovanja javnega zavoda predlagatelj ni imel, saj je zakon odprl, kot že rečeno, zgolj zaradi uskladitve. In ta je bila pravzaprav tudi njegova naloga. Vprašanje je, če je smiselno, da bi si ji sedaj izneverili. Ena temeljnih aplikacij evropskih direktiv je enakovredno obravnavanje domače in evropske produkcije. S tem se bodo domači avtorji izenačili z evropskimi oziroma s tistimi, ki so podpisniki konvencije o čezmejni televiziji, katero je podpisal državni zbor - mislim, da predlanskim. Sekretariat za pravne zadeve in ureditve je izrazil mogoče, če dobro razumem pripombe, pomisleke nad predlogom, da razpis za odkup del neodvisnih producentov, ki bodo, kot pravim, po direktivi sedaj obvezujoči, vsaj v 10%, in s tem tudi pomisleke nad pomanjkljivimi pravili, ki naj bi bila ob tem potrebna, češ da naj ne bi ali da je vprašanje, če pravila razpisa sprejema svet RTV Slovenije in ne ministrstvo za kulturo, kot stoji v zdajšnjem zakonu, veljavnem zakonu - na tistem členu, mislim, da v 6., ki govori o naročeni produkciji. Sodelovanje z drugimi producenti je na Televiziji Slovenija tudi že stalna praksa, res da precej motena, saj ne poteka vedno po principu javnih razpisov, kar lahko rečemo brez poznavanja poročila računskega sodišča. V bodoče, kot rečeno, naj bi bil ta delež obvezen, s čimer naj bi bila seveda stimulirana produkcija ostalih producentov, hkrati bi se na nek način razpršila monopolna vloga javnega zavoda, kot tudi velja za zavode drugje po Evropi - tistim tam, kjer so pač te direktive implementirane v zakon. Menimo, da je priprava razpisnih pogojev prej v domeni hiše kot pristojnega ministrstva oziroma vlade, saj gre za okvire, potrebe in zahteve, ki jih še najbolj pozna zavod sam. Bom dala primerjavo. Tudi filmskemu skladu ministrstvo ne sega v besedo, ko oblikuje program oziroma pravila njegove realizacije - razen seveda, v kolikor ne spoštuje pravil igre, ki jih narekuje zakon o javnih naročilih oziroma, v kolikor ne spoštuje ciljev, ki so si jih zastavili ob seveda strinjanju ustanovitelja. Kot že rečeno: ker zakon o medijih prinaša razmejitev med programi posebnega pomena, to se pravi od lokalnih, regionalnih, študentskih in ostalih, uvaja tudi nekatere olajšave pri prenosu skozi eter, bom rekla. Zato je v predloženih spremembah uvedena obveznost neodplačnega, kar je zelo pomembno, neodplačnega prenosa vsebin posebnegapomena pri oddajnikih in zvezah. Prav zaradi tega se posledično spreminja deloma tudi imenovanje v nadzorni svet enote oddajniki in zveze, saj tudi gre za neko najbrž ne tako nepomembno spremembo, da ne bodo več obveljale enotne tarife za storitve oziromada bodo nekateri programi imeli večje olajšave. Kot pravim, zaradi tega se tudi deloma spremeni sestava sveta. Zakonu o medijih, ki je povezan - točka, kjer je povezan z delovanjem RTV Slovenija oziroma zakonom o RTV, se je v marsičem očitalo, da ureja tudi delovanja, češ da ima ta že svoj zakon. A vendarle opozoriti velja, da splošna določila, kot so: zaščita pred neprimernimi vsebinami, pred oglaševanjem tobaka, alkohola, zdravil, pravica do odgovora, popravka ščitenje vira informacij itn., do evropskih kvot razmerja med javnim in privatnim interesom, obvezno objavljanje vsebin itn., sankcij itn., veljajo za medije nasploh, ne pa za ene bolj ene manj. Skratka, tako za javni kot ostali sektor. In zakon o RTV je, seveda, poseben zakon, ki definira in ureja notranja pravila igre, tako kot pri nekaterih drugih javnih zavodih to počne ustanovitveni akt. Bile so tudi zahteve, da naj bi zaradi posebnega pomena oziroma posebnega poslanstva, teže in vpliva imela javna televizija uzakonjen višji prag objektivnega poročanja. Ta predlog je bil sicer proučen, a hkrati sprejet z zadržki, saj naj bi princip objektivnega poročanja veljal za vse, ne le za javni sektor - ta ima pač višji prag zahtevnosti svojega programa, tako kot ima, če dam primerjavo, višji prag zahtevnosti svojega programa nacionalna Drama vis ŕ vis Gleja, na primer. Poleg tega ima Televizija Slovenija v zadnjem casu tudi dopolnjen kodeks oziroma napisan kodeks, ki dodatno izgrajuje načela poročanja in ki bo, ko bo imel še telo, ki bo ta načela spremljalo, sankcioniralo ali pa nagrajevalo, toliko bolj jasno v tem primeru, da se bo to tudi realiziralo, bo ločevanje med enim in drugim novinarskim, bom rekla, pristopom povsem odveč. Skratka, če še enkrat poudarim, z vsemi ostalimi rešitvami, ki se dotikajo tudi delovanja javnega zavoda RTV Slovenija, se bomo srečevali še tekom seje, predpostavljam, pri zakonu o medijih. Tu pa gre za kvote audiovizualnih del, naročene produkcije tujih producentov, definiranje oglaševalskih deležev, izvajanje ustanoviteljskih pravic, do deleža lastne produkcije in tako naprej. Mislim, da je taka rešitev smiselna, ker se omenjeni direktivi dotikata radijske in televizijske dejavnosti nasploh, torej ne le delovanja javnega zavoda. Moram pa še to poudariti, da popravki zakona o RTV Slovenija ne odvzemajo Televiziji nobenih dosedanjih pravic, uveljavljajo pa samo tiste nove, v kolikor jih uveljavlja pač niti ne tako zahtevna evropska zakonodaja. Hvala lepa.
Gospa Širca, hvala lepa. V imenu poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke ima besedo gospod Sašo Peče. Izvolite!
Spoštovani prisotni! Torej, na današnji seji skuša, po našem prepričanju, vlada in vladajoče stranke nekako pripraviti državni zbor do tega, da bo enoglasno in nezavedajoče se sprejel strategijo delovanja Televizije - torej, z obema zakonoma, zakonom o medijih, ki nam ga daje v proceduro po tem zakonu, kar je seveda svojevrsten nesmisel, in s tem, ko se sedaj srečujemo z določbami, ki bodo, recimo temu, podrobno določale delovanje javnega zavoda, še preden bomo v osnovi rekli, kako z mediji na splošno. Ampak, dobro, če ste pristali na to in če pristanemo na argumente, ki jih je predstavila vlada, da se s tem zakonom srečujemo izključno zaradi dveh osnov, to je uskladitve z evropsko zakonodajo, na kar v Slovenski nacionalni stranki ne pristajamo in se nam zdi nesmiselno sprejemati zakonodajo samo zaradi tega, in pa po drugi strani z argumentom, zaradi uskladitve s še ne sprejetim zakonom o medijih, se nam noben od teh dveh argumentov ne zdi smiseln in dovolj močan, da se danes srečujemo s tem. Poudarek javnega zavoda, poudarek Radiotelevizije oziroma pomanjkljivost smo srečali prejšnji teden. Torej, zadeve bi se morali lotiti globalno, v sami organizacijski pomanjkljivosti te hiše, ki jo spremlja večina Slovencev oziroma bi jo vsaj morala spremljati. V Slovenski nacionalni stranki smo prepričani, da bi se morali srečati z drugačno organizacijsko sestavo samih organov, ki dejansko vodijo to hišo, torej od nadzornega odbora do sveta. Dokler tega ne bo, toliko časa se bomo še srečevali s politiko v tej hiši. Ko bomo spravili politiko iz te hiše ven, takrat bo ta hiša, torej javni zavod RTV Slovenija tudi zaživel. Toliko časa oziroma vse dokler tega ne bomo storili, pa si lahko mečemo pesek v oči in govorimo, da sprejemamo zakone s področja medijev, sprejemamo točno s področja javnega zavoda RTV. Ampak ti zakoni so po našem prepričanju samo metanje peska v oči. Hvala.
Hvala lepa. Želi v imenu poslanske skupine še kdo? Ker ne, prehajamo na razpravo poslancev. Tudi k razpravi poslancev se pisno nihče ni prijavil, tako da so v nadaljevanju kolegi in kolegice, ki želijo razpravljati, omejeni s petimi minutami. Želi kdo razpravljati? Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem splošno razpravo. Prehajamo na razpravo o stališču, ki ga je pripravilo matično delovno telo in je zapisano v poročilu delovnega telesa, kot tudi na razpravo o dopolnjevalnih in spreminjevalnih predlogih k stališču matičnega delovnega telesa. Najprej dajem v razpravo prvi sklep matičnega delovnega telesa, ki se glasi: "Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o Radio-televiziji Slovenija je primerna podlaga za pripravo predloga zakona za drugo obravnavo." Želi kdo razpravljati? Gospod Janez Podobnik, izvolite!
Hvala, gospa podpredsednica. Ne vem, če vam bo uspelo do odmora opraviti to glasovanje. Imam pa predlog, ker je vloženih nekaj spreminjevalnih in dopolnjevalnih predlogov k predlogu zakona, torej nekaj spreminjevalnih stališč, bi predlagal, da ne bi zaprli možnosti razprave o njih, ker bi bilo tudi primerno, da slišimo stališče vlade do teh spreminjevalnih in dopolnjevalnih predlogov. Torej predlagam, da bi omogočili, da bi se razprava še nadaljevala in da bi tudi slišali stališče vlade in sploh predlagateljev do teh spreminjevalnih in dopolnjevalnih predlogov, ki seveda se ne dotikajo same osnovne materije zakona, ker pa je zakon v prvi obravnavi, seveda, so korektno vloženi. Hvala lepa.
Gospod Janez Podobnik, če dovolite samo pojasnilo. Šli bomo po vrstnem redu, in sicer bomo ob vsakem predlogu sklepa in ob vsakem dopolnjevalnem in spreminjevalnem predlogu, odprli razpravo. Jaz ga bom prebrala in vlada in poslanci, vsi se bomo lahko opredelili pred odločanjem do predlaganih sklepov. O prvem, ki sem ga prebrala, to je, da je zakon primerna podlaga za drugo obravnavo, lahko opravimo glasovanje. Glasujemo. Nismo sklepčni. Ponovimo ugotavljanje navzočnosti še enkrat. Glede na to sem v skladu s poslovnikom ta trenutek dolžna prekiniti sejo za 10 minut, preden bi ponovno ugotavljali sklepčnost. In ker je pred nami popoldanski odmor, prekinjam sejo zdaj in nadaljujemo ob 14.30 uri. In sicer bomo končali razpravo o zakonu o Radioteleviziji, o spremembah in dopolnitvah. Hvala lepa in dober tek.
Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi! Nadaljujemo popoldanski del zasedanja 3. seje. Sporočam vam, da so dodatno opravičeni za nadaljevanje 3. seje dne 28.2.2001: Vili Trofenik od 16.00 ure dalje, Dorijan Maršič za popoldanski del seje, Anton Anderlič za pričetek popoldanskega dela seje in Jelko Kacin za popoldanski del seje. Ugotavljali bomo navzočnost, zato prosim, da vstavimo kartice. Ugotavljamo navzočnost. Navzočih je 45 poslank in poslancev, kar pomeni, da je državni zbor nesklepčen. Ugotavljanje navzočnosti bomo v naslednjih trenutkih ponovili. Ponovno ugotavljamo navzočnost. Navzočih je 46 poslank in poslancev, kar pomeni, da lahko državni zbor nadaljuje in veljavno odloča. V dopoldanskem prekinjenem delu seje nam zaradi nesklepčnosti ni uspelo pravilno odločati o sklepu, o katerem smo opravili razpravo. Dolžni smo odločati še o prvem sklepu matičnega delovnega telesa, ki se glasi, da je predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o Radioteleviziji Slovenija, prva obravnava, primerna podlaga za pripravo predloga zakona za drugo obravnavo. Glasujemo. Ponovno ugotavljam, da nismo sklepčni. Prekinjam sejo, nadaljevali bomo čez deset minut, to je ob 14.50 uri.
Ker je številka na ekranu že veliko bolj obetavna, nadaljujemo zasedanje, in sicer ugotavljamo navzočnost. Navzočih nas je 53, kar pomeni, da je državni zbor sklepčen in lahko veljavno odloča. Ponovno, sedaj že tretjič - zato ga ne bom prebirala ponovno - dajem na glasovanje prvi sklep matičnega delovnega telesa. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 35, proti nihče. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti nihče.]] Kar pomeni, da je bil prvi predlagani sklep sprejet. Prehajamo na razpravo o stališču, ki ga je pripravilo matično delovno telo in je zapisano v poročilu delovnega telesa, kot tudi na razpravo o dopolnjevalnih in spreminjevalnih predlogih k stališču matičnega delovnega telesa. Ker je dopolnjevalnih predlogov šest, spreminjevalna sta dva,in eno stališče matičnega delovnega telesa, predlagam, da gremo po vrsti, in sicer najprej odpiram razpravo o stališču matičnega delovnega telesa, in sicer da naj predlagatelj prouči in upošteva pripombe sekretariata državnega zbora za zakonodajo in pravne zadeve. Želi kdo o tem stališču razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti 1. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je bilo stališče matičnega delovnega telesa sprejeto. Na klopi imate naslednje dopolnjevalne predloge, in sicer dopolnjevalni predlog, predlagatelj je Franc Pukšič; potem dopolnjevalni predlog, predlagatelj je Peter Levič; potem dopolnjevalni predlog skupine poslancev s prvopodpisanim Samom Bevkom in dopolnjevalne predloge in spreminjevalne predloge skupine poslancev s prvopodpisanim Jožetom Tankom. Ravnokar pa smo na klop dobili predlog sklepa, predlagateljica je skupina poslancev s prvopodpisanim Leom Kremžarjem, z naslednjo vsebino: "Državni zbor Republike Slovenije predlaga vladi Republike Slovenije, da pri pripravi novih sprememb in dopolnitev predloga zakona o Radioteleviziji Slovenija prouči in po potrebi vgradi tudi rešitve iz spreminjevalnih in dopolnjevalnih predlogov, ki so bili predlagani ktemu predlogu zakona." Tako, da državnemu zboru predlagam, da najprej opravimo razpravo in glasovanje o zdaj prebranem predlogu sklepa, kar pomeni, če bo ta sprejet, potem ne bomo opravljali odločanja o prej navedenih dopolnjevalnih in spreminjevalnih predlogih, ampak bomo vse, ki sem jih prej naštela, posredovali vladi, s tem sklepom. Želi o predlogu sklepa, ki sem ga ravnokar prebrala, kdo razpravljati? Ker ne, dajem predlog sklepa, ki ga je predlagala skupina poslancev s prvopodpisanim Leom Kremžarjem, ki ga še nimate na klopi, besedilo pa sem vam ravnokar prebrala, na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti 6. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je bil sklep sprejet. To pomeni, da bomo v skladu s sprejetim sklepom vse ostale dopolnjevalne in spreminjevalne predloge k stališču matičnega delovnega telesa in zakonu posredovali vladi v proučitev. S tem zaključujemo to točko dnevnega reda. Hvala predstavnikom vlade. Prehajamo na 13. TOČKO DNEVNEGA REDA, se opravičujem na vrsti je prekinjena 5. točka dnevnega reda.Prehajamo na prekinjeno 5. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVAH ZAKONA O ZAGOTAVLJANJU SOCIALNE VARNOSTI DRŽAVLJANOM, KI SO UPRAVIČENI DO POKOJNIN IZ REPUBLIK NEKDANJE SFRJ. Tu je državni zbor sprejel sklep, in sicer smo prekinili to točko, da se je odbor za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide kot matično delovno telo opredelil do vloženega amandmaja mag. Drobniča. Želi besedo predstavnik matičnega delovnega telesa? Prosim predstavnika, da poda mnenje. Gospod Brenčič, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica, za besedo. No, spoštovane kolegice in kolegi poslanci, tako kot je državni zbor zavezal odbor za delo, družino, zdravstvo, socialno politiko in invalide, je ta tudi opravil današnjo izredno sejo, na kateri je razpravljal in se opredeljeval do naknadno vloženih amandmajev s strani poslanske skupine Nove Slovenije in amandmajev k predlogu zakona o dopolnitvi zakona o zagotavljanju socialne varnosti slovenskim državljanom, ki so upravičeni do pokojnin iz republik nekdanje SFRJ. Treba je povedati, da je članom odbora najprej predstavnica vlade, državna sekretarka na ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve, gospa Nataša Belopavlovič, dodatno obrazložila mnenje vlade do vloženih amandmajev. Vlada nasprotuje predlaganim amandmajem, med drugim tudi iz razloga, ker vzpostavljajo novo neenakopravnost pri odmeri dodatka, kar je po njenem mnenju lahko sporno tudiz vidika ustavnih določb. Predstavnik poslanske skupine oziroma predlagatelja teh amandmajev je dodatno obrazložil nekoliko spremenjene amandmaje glede na vsebino in obliko amandmaja, ki smo ga prejeli ob obravnavi zakona v državnem zboru. Pri delu odbora pa je sodeloval tudi sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve, ki je v svojem ustnem mnenju opozoril na pravnosistemske pomanjkljivosti vloženih amandmajev, katerih besedilo bi le težko umestili v predlagano besedilo predloga zakona po skrajšanem postopku. Po končani vsebinski razpravi o vloženih amandmajih se je odbor tudi opredeljeval do teh amandmajev, vendar predvsem v svojstvu vsebine amandmajev, zato ker bi bilo treba, glede na utemeljeno pripombo sekretariata, prej te amandmaje pravnosistemsko urediti, da bi bili lahko nekako s pravnosistemskega vidika tudi vključeni v novelo zakona. V tem primeru smo se na odboru v bistvu opredeljevali do vsebine in s 13 glasovi proti oziroma 5 za amandmaje tudi zavrnili. Dobili pa smo na klop, kot sem sedaj videl, tudi ponovno oblikovane amandmaje poslanskega kolega, gospoda Drobniča, ki v bistvu ohranjajo vsebino, do katere se je odbor opredelil odklonilno, urejajo pa nekatere pravnosistemske pripombe sekretariata glede na možnost vključitve amandmajev kot takih v novelo zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. V razpravo dajem 1. člen in amandma odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? K 1. členu je bil poleg amandmaja odbora vložen tudi amandma Nove Slovenije. Želi kdo razpravljati? Gospod Drobnič, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Torej Nova Slovenija oziroma konkretno jaz sem vložil amandma k predlogu zakona o dopolnitvi zakona o zagotavljanju socialne varnosti slovenskim državljanom, ki so upravičeni do pokojnin iz republike nekdanje SFRJ. Mi smo dali predlog, torej zato, da bi rešili problem, ki izhaja iz temeljnega zakona, in to je, da je ta datum možnosti uveljavljanja pokojnin podaljšan oziroma je neomejen. S tem lahko pride do določenih težav, bodisi pri izvajanju finančnih obveznosti, bodisi lahko pride do zlorab. Mi se načelno strinjamo tudi z besedilom zakona oziroma s tekstom, z določitvijo, kot ga povzema odbor, zato da se premosti ustavno-zakonska nejasnost glede izplačevanja pokojnin. To je potrebno, ker vemo, da praksa izplačevanja nima prave podlage in se izvajajo ti dodatki brez prave pravne podlage. Že iz besedila in obrazložitve se da razbrati, da bo potrebno v naslednjem obdobju pristopiti k tej rešitvi. Mi smo seveda poskušali že sedaj s temi rešitvami urediti to problematiko. Glede na to, da gre za zahtevne reči, je prišlo seveda do popravkov, predvsem z nomotehničnega vidika in smo jih tudi posredovali. Na ta način pridemo do rešitve, da zagotavljamo diferenciran način dodatkov, glede na pretežno zavarovalno dobo v Republiki Sloveniji za tiste državljane, ki so prej uveljavili pokojnino v drugih republikah nekdanje skupne države SFRJ, poleg tega pa torej zaključujemo možnost teh posebnih dodatkov z dnem uveljavitve tega zakona. Namreč če bi to obdobje podaljševali, nastopi vprašanje enakosti drugih državljanov oziroma državljanov Republike Slovenije, ki so uveljavili pravico do pokojnine ne v tistih državah nekdanje Jugoslavije pač pa v povsem nekih drugih državah. Skratka ta cilj usklajenosti in pravičnosti zasleduje naš amandma, zato upam, da bo tudi podprt.
Hvala lepa. Lepo bi prosila predstavnico sekretariata, da pojasni državnemu zboru, ali je amandma, ki je bil vložen danes, s pravnotehničnega vidika v skladu z določili poslovnika, ki urejajo skrajšani postopek, ker se vendarle amandmaji lahko vlagajo samo k členom sprememb in dopolnitev predloga zakona. Prosim lepo!
Gospa podpredsednica, hvala za besedo. Želela bi opozoriti, da v pravnotehničnem smislu amandma k 1. členu in v nadaljevanju tudi njegova vsebina ni pravilno vložena. Namreč, saj se očitno predlaga v okviru 1. člena, ki se v, bom rekla, celoti spreminja, besedilo za nov 2.a člen v nekoliko drugačni vsebini. Tu gre očitno za neko redakcijsko pomoto ali pa pomanjkljivost. Tako da bi bilo treba, seveda, besedilo amandmaja redakcijsko precizirati v napovednem delu, da bi bilo povsem jasno, na kaj se nanaša. Poudarjam - nanaša se po vsebini na to, da se prej predlagana vsebina 2.a člena nadomesti z drugačno vsebino 2.a člena, kar je treba ustrezno tudi navesti v amandmaju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Drobnič.
Predlagam v smislu tega, kar je povedala predstavnica sekretariata, da to besedilo vendar zadostuje, da se to besedilo v smislu nomotehnike popravi na naslednji način: Besedilo 1. člena se nadomesti z naslednjim besedilom: "in potem 1. člen: V zakonu o zagotavljanju socialne varnosti slovenskim državljanom, ki so upravičeni do pokojnin iz republik nekdanje SFRJ, Uradni list RS št. 45/92, se", potem se črta ta del teksta do dvopičja, potem pa nastopi "za tem se doda nov 2.a člen, ki se glasi: itn."
Hvala lepa. Gospa Bitenc, sedaj ustreza amandma v pravnotehničnem smislu? Gospod Drobnič, se lahko, prosim, izključite? Hvala lepa. Gospa Bitenc.
Da, s tem, da bi se verjetno zadnji del napovednega stavka 1. člena moral glasiti, "da se za 2. členom doda nov 2.a člen, ki se glasi", ali pa z naslednjim besedilom: "2.a člen". Tako, to je sedaj z našega vidika nomotehnično korektno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa, Danica Simšič, izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovana predstavnica vlade! Jaz moram vendarle reči, da ne glede na to, ali je zdaj ta amandma nomotehnično korektno vložen ali ne, je treba še enkrat opozoriti na nekatere stvari, na katere je v dodatnem mnenju oziroma stališču do tega amandmaja govoril tudi že predsednik odbora in na sami seji odbora tudi predstavnica vlade. Da zakon odpravlja oziroma ureja samo odločbo ustavnega sodišča o neskladju, da ni način odmere za upravičence, za tiste upokojence, ki so upravičeni do pokojnin iz nekdanjih republik SFRJ, in da je zelo skromen in da pravzaprav popolnoma uzakonja sedanje nepravično stanje, sem že opozarjala v imenu poslanske skupine na začetku obravnave tega zakona. Zato tegane bi ponavljala. Toda, če sprejmemo to rešitev, tako kot je predlagano, to pomeni pravzaprav še večjo nepravičnost v odnosu do nekaterih upravičencev. Kajti ne glede na to, da je vložen nov amandma, so še vedno nekatere pomembne pomanjkljivosti, in to biza nekatere upravičence, s katerimi ni sklenjena konvencija oziroma mednarodni sporazum, to pa nista Hrvaška in Makedonija, to so tisti, ki bi postali upravičenci iz Bosne in Hercegovine ali Srbije oziroma Črne gore, pomenilo, da po sprejemu tega zakona pravzaprav nimajo nikakršne pravice več. In to bi seveda pomenilo, da nimajo nikakršne socialne varnosti. In kakor težko, bom rekla, je vendarle potrebno vzeti si čas, tiste tri mesece, tako kot je predlagano v dodatnem sklepu, proučiti vse možnosti in ne zneko, verjamem celo dobronamerno amandmirano rešitvijo povzročiti nepričakovane in nehotene nove razlike, nove krivice, zato ker to delamo tako na hitro. Problematika je zelo komplicirana. Rada bi jo tudi sama rešila, radi bi jo v poslanski skupini čim hitreje, ampak vendarle smo pripravljeni na to, da si vzamemo te tri mesece časa, da dobimo natančne izračune in rešitve in da potem posežemo v zakon. Ta trenutek pa da sprejmemo vendarle samo to, kar je uskladitev z odločbo ustavnega sodišča. Hvala lepa. Zato tega amandmaja, no tako kot je predlagan, ne morem podpreti, ker ga je s tega vidika nemogoče podpreti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Gospod Drobnič, izvolite.
Replika. Ni res, torej, da s tem zakonom povzročamo nove krivice. Urejamo nekatere reči nekatere osebe, predvsem se to nanaša na detaširane. Ker do zdaj ni urejeno, jih tu urejamo. Če ne bi prišli z amandmaji, tega ne bi urejali. Ne bi imeli. Torej popravljamo oziromausklajujemo. Zavarovanci, ki postanejo državljani Republike Slovenije, pa so pridobili pokojnino po drugih predpisih, jim te nihče ne jemlje. To pokojnino iz naslova, ki so si ga pridobili iz katerekoli zavarovanja, pač v posamezni državi, imajo. Seveda kot državljani pa pridejo do pravic kot državljani Republike Slovenije, glede na socialno-ekonomski status, in možnost je seveda odprta tudi z bilateralnimi sporazumi. To je tisto. Ni res, da nimajo nobene socialne pravice in da so popolnoma brez pravic. Treba je pač upoštevati tudi drugo zakonodajo, ne samo direktno ta predpis oziroma ta predlog zakona. Moramo biti natančni, ko se izražamo.
Hvala lepa. Replika, gospa Danica Simšič.
Hvala lepa še enkrat. Samo na kratko. Nisem rekla, da nihče, ki bo pridobival pravice po tem zakonu, če bi bil sprejet v taki obliki, kot jo predlagate, ne bi imel več pravic, toda nekateri bi bili iz tega izključeni. Kajti, kot rečeno, konvencije niso podpisane z vsemi republikami oziroma državami, ki so nastale iz republik nekdanje Jugoslavije, in te ljudi daje v neenakopraven položaj. Poleg tega je v vašem predlogu amandmaja predvideno, da imajo nekateri pravico glede na to, ali so več kot polovico delovnega obdobja delali v drugih republikah oziroma imajo popolnoma drugačen status, če so delali več kot polovico delovnega obdobja v Republiki Sloveniji. In iz tega naslova se povzročajo, seveda, zopet neke nove neenakosti - tu se morava strinjati, vsaj na odboru sva se o temstrinjala. In zato pravim, je pač tako parcialno rešitev, ki je za en segment dobra, za drugega pa sploh ne dobra, težko podpreti oziroma zame nemogoče podpreti. Hvala lepa. Sem končala repliciranje.
Hvala lepa. Pojasnilo želi podati predstavnica vlade, gospa Belopavlovič. Izvolite.
Hvala lepa. Rada bi dodala samo to, zakaj vlada nasprotuje temu amandmaju. Dejansko nastajajo nove neenakosti, o tem je gospa poslanka ravnokar govorila in ne bi ponavljala. Po drugi strani pa gre še za nekaj dejstev, ki jih je vlada morala upoštevati, ko je to stališče pisala. Ne gre samo za dejstvo, da ni nobene finančne ocene posledic tega amandmaja, da je zelo zelo problematična tudi izvedba. Gre tudi za popolnoma pravno problematiko, ki ne vzdrži. Če pogledate 2.a člen in 4. točko, ki sicer naj bi reševala med drugim tudi detaširane delavce ali pa dnevne migrante - dnevnih migrantov, veste, da je največ iz Slovenije lahko samo na Hrvaško - pomeni to, da bi v časzavarovanja vštevali pravzaprav to dobo tako Hrvati, ki so jo že vštevali, in bi isto dobo vštevali tudi mi, ko bi to priznavali. Skratka, sistemsko ta zadeva ne gre skupaj in je problematična s pravnega vidika ravno tako kot z vseh ostalih vidikov. Ponavljam pa še enkrat, gre resnično za nove neenakosti, ampak ne bom ponavljala razprave, ki je bila že zdaj opravljena. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Drobnič, potem pa gospa Bitenc.
Replika, najprej gospe Belopavlovičevi. Če pazljivo preberemo tekst, se torej ta zavarovalna doba upošteva v tisti segment, kot da bi jo pridobil po slovenskih predpisih; ne pride do podvajanja, tega ni možno iz tega razumeti. Drugo pa gospe Simšičevi, in sicer replika, da niso čisto enaki vsi zavarovanci oziroma slovenski državljani glede na to, kolikšen del tega zavarovanja imajo opravljenega v Sloveniji. Logično je, da tisti, ki je več plačeval v pokojninski sklad Republike Slovenije, da ima tudi višjo pokojnino. Tisti,ki je v celoti vplačeval v pokojninski sklad Republike Slovenije, ima nedvomno najvišjo, če primerjamo z državljani, ki so iz nekdanjih držav Republike Slovenije, to je logično. Če več vlagaš, tudi več dobiš. S temi amandmaji, s tem zakonom pravzaprav popravljamo nekaj, kar je izredno problematično, to, da so osebe, ki so zdaj naši državljani, ki imajo tako nizke pokojnine, pač zaradi razmer v drugih nekdanjih republikah Jugoslavije, in jim jih na ta način izboljšujemo, nikakor pa jih ne spravljamo točno na isto mesto kot naše državljane, jih spravljamo vmes, kar je logično, smiselno in socialno pravično. Če jih bomo postavili popolnoma na isti nivo, bomo delali krivico vsem našim državljanom, hkrati bomo tudi povzročali nekaj, da bodo ljudje špekulirali inse bodo tam zavarovali. In še kaj se bo pač dogajalo. Delali bomo krivico tistim, ki so te zavarovalne osnove pridobili v drugih državah, nejugoslovanskih, ali na Poljskem ali ne vem, v Madžarski ali kjerkoli. Ti pa ne bodo upoštevani enako. Namreč zdaj pa je že poteklo takšno obdobje, da nima smisla več stvari enačiti kot dediščino preteklosti, če za to ni več utemeljenih razlogov, če je imel človek že svobodno odločitev, kje bo plačeval zavarovanje. Od leta 1991 je vsak državljan imel prosto presojo, da se odloča, kje bo živel in kje bo plačeval zavarovanje. Toliko.
Hvala lepa. Gospa Bitenc, želeli ste besedo. Izvolite.
Gospa podpredsednica, hvala lepa za besedo. Rada bi seznanila zbor še z dejstvom, namreč amandma smo dobili pred kratkim in smo ga pravzaprav tako kot poslanci šele v tem kratkem času uspeli nekako pregledati. Opozarjamo na dodatno dejstvo, da seveda, ker je skrajšan postopek, predlagatelji lahko intervenirajo samo na besedilo, ki je odprto, ki je v postopku, zaradi tega seveda se lahko samo nadomešča besedilo 2.a člena. V tem primeru pa opozarjamo, da že veljavno besedilo 2. člena v enem delu podvaja to ureditev, ki je pritegnjena dodatno v besedilo tega amandmaja, poleg tega pase 1. točka oziroma prvi odstavek amandmaja sklicuje na ta zakon. Ta zakon so pa spremembe in uveljavitve, to se pravi, ta zakon pa predstavlja uveljavitev teh sprememb in dopolnitev zakona. Ker pa gre za tako občutljivo vprašanje, mi v tem hipu sploh ne moremo določiti, ali to kakorkoli vpliva na, bom rekla, bistvene navezne okoliščine za določanje upravičencev po tem zakonu. Tako da če so se hoteli pa sklicevati na osnovni zakon, je to sklicevanje treba drugače opraviti. Tako da, hočem reči, obstajajo nekateri tudi še dodatni pravnotehnični zadržki, kar se tiče umeščanja tega besedila iz amandmaja v osnovni zakon. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Bitenc, če sem vas prav razumela, amandma v smislu skrajšanega postopka nima sestavin, ki bi omogočale državnemu zboru, da o amandmaju odloča?
Gospa podpredsednica, tega pravzaprav nisem hotela reči. Ob teh redakcijskih popravkih tega amandmaja je v formalnem smislu o amandmaju sicer potem mogoče odločati, vendar pa amandma sam povzroča dodatne nejasnosti pravnotehničnega značaja, glede na osnovno besedilo, ko so določene vsebine dvakrat urejene oziroma za okoliščino oseb, ki so imele državljanstvo in so živele v območju Republike Slovenije, ni jasno, na kateri datum se misli. Na to opozarjam. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje, in sicer bomo najprej odločali o prvem amandmaju - to je amandmaju Nove Slovenije k 1. členu. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 13, proti 36. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma Nove Slovenije ni bil sprejet. Prehajamo na odločanje o drugem amandmaju - to je amandma odbora. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti 1. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je bil amandma odbora sprejet. Prehajamo še na odločanje o 1. členu v celoti. Samo trenutek. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil 1. člen v celoti sprejet. V razpravo in odločanje dajem 2. člen. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Samo trenutek. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 2. člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov zakona v celoti sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da je bil k predlogu zakona v drugi obravnavi sprejet amandma k 1. členu. Če želijo k temu členu kvalificirani predlagatelji vložiti amandma, prosim, da to storijo, pred tem pa sprašujem, ali želi kdo razpravljati o predlogu zakona v celoti. Ker ne, ni amandmajev, zato na podlagi tretjega odstavka 198. člena poslovnika sprašujem sekretariat, če je zaradi sprejetega amandmaja porušena medsebojna skladnost. Ni. Zato prehajamo na odločanje o zakonu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. V zvezi s tem zakonom je matično delovno telo vložilo dodatni predlog dveh sklepov, in sicer dodatni sklep pod 1: "Vlada Republike Slovenije naj v treh mesecih po uveljavitvi zakona pripravi oceno posledic sprejetega zakona, tako da ugotovi število prejemnikov pokojnin pred in po monetarni osamosvojitvi Slovenije, ugotovi razliko med višino pokojnine, ki jo za približno enako plačo ali tarifne razrede v splošni kolektivni pogodbi prejmejo upokojenci pred in po monetarni osamosvojitvi. Pripravi naj tudi oceno potrebnih sredstev za možno izenačenje nastalih razlik. Na tej podlagi naj oceni, ali morebitne razlike o pravicah, ki jih zagotavlja ta zakon upravičencem, upokojenim pred in po monetarni osamosvojitvi, dopuščajo oceno spoštovanja načela pravičnosti in enakosti pred zakonom. Če ne, naj vlada pripravi potrebne predloge sprememb in dopolnitev zakona o zagotavljanju socialne varnosti slovenskim državljanom, ki so upravičeni do pokojnin iz republik nekdanje SFRJ." In predlog dodatnega sklepa pod 2: "Vlada Republike Slovenije naj v treh mesecih pripravi v zvezi z republikami nekdanje SFRJ tudi podatke o stanju meddržavnih pogodb in reprocitet na področju invalidsko-pokojninskega zavarovanja ter jih skupaj s podatki iz predhodnega sklepa posreduje državnemu zboru." Želi o teh dveh predlaganih sklepih kdo razpravljati? Ker ne, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Najprej o prvem dodatnem sklepu. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani dodatni sklep pod številko 1 sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogu dodatnega sklepa pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 49, nihče proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani dodatni sklep odbora pod številko 2 sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in se predstavnici vlade lepo zahvaljujem. Prehajamo na 13. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O MEDIJIH. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Predstavnik vlade se nam bo vsak trenutek pridružil. Želi ministrica za kulturo, gospa Andreja Rihter, besedo? Izvolite.
Hvala lepa. Še enkrat lepo pozdravljeni na popoldanskem delu! Ob snežnem vremenu nam je tukaj, kakor vidim, toplo, tudi meni. Ministrstvo za kulturo je na osnovi predlogov sveta za radiodifuzijo Republike Slovenije za spremembe zakona o javnih glasilih ter vrste posameznih pobud zainteresiranih organizacij in na osnovi stališč vlade Republike Slovenije ter harmonizacije naše zakonodaje s stališči evropske komisije prevzelo vlogo predlagatelja nujnih zakonskih sprememb in dopolnitev na področju medijev. Oktobra 1998 je nastal prvi delovni osnutek zakona o medijih kot interno gradivo. V državnem programu za prevzem pravnega reda Evropske unije, ki ga je sprejela vlada Republike Slovenije in tudi potrdil državni zbor Republike Slovenije, pa je bil kmalu nato določen tudi rok za sprejem in uveljavitev nove medijske zakonodaje, in sicer 31. december 1999. Decembra 1998 je ministrstvo za kulturo organiziralo javno razpravo o medijih v Cankarjevem domu in vključilo zaključke razprave v besedilo osnutka zakona. Osnutek je bil podan v strokovno obravnavo zainteresiranim organizacijam in vladnim resorjem. Aprila 1999 je tako osnutek zakona na posebni seji obravnaval svet za kulturo vlade Republike Slovenije in podal pripombe, ki so bile v veliki meri tudi upoštevane. Do konca meseca so bile v osnutek zakona vgrajene pripombe zainteresiranih organizacij in vladnih resorjev. 7. maja 1999 je vlada Republike Slovenije določila besedilo predloga zakona o medijih za prvo obravnavo in ponovno naložila ministrstvu za kulturo, da pridobi dodatne pripombe. Ministrstvo je odprlo razpravo o zakonu na svojih spletnih straneh, z udeležbo na posvetih in sestankih, ki so jih na to temo organizirale zainteresirane pravne osebe, s sklicevanjem posvetov z domačimi in tujimi strokovnjaki, z obširno korespondenco z zainteresiranimi sogovorniki ter z nadaljnjim usklajevanjem izraženih mnenj, pobud, predlogov in stališč v okviru državnih organov in s predstavniki evropske komisije. Ministrstvo za kulturo je upoštevalo zlasti argumente, podane na posvetu o družbeni zavezanosti medijev v državnem svetu in društvu, občinskem forumu, na srečanjih s predstavniki združenja za tisk in medije pri gospodarski zbornici Slovenije, v okviru katerega delujejo gospodarskointeresna združenja s področja tiskanih medijev in posameznih skupin radijskih in televizijskih programov, v razgovorih s strokovnjaki organizacije Evropske unije, na srečanjih s predstavniki sveta za radiodifuzijo, na sestankih s predstavniki slovenske Radiotelevizije, večdnevnem strokovnem pregledu besedila z eksperti Sveta Evrope, na simpoziju v organizaciji sindikata novinarjev Slovenije, v okviru programa Phare, na posebnih sestankih s predstavniki društva novinarjev Slovenije in sindikata novinarjev Slovenije pri ministrstvu, sestankih ožje pogajalske skupine za pristop Slovenije k Evropski uniji. Med potekom in pripravami in analizo aktivnosti je ministrstvo pisno usklajevalo pobude in korespondenco z vsemi zgoraj naštetimi sogovorniki in tudi s slovensko oglaševalsko zbornico, združenjem kabelskih operaterjev Slovenije, uradom Republike Slovenije za intelektualno lastnino, upravo Republike Slovenije za telekomunikacije in še z mnogimi drugimi. Na podlagi soočanja raznorodnih interesov in ob maksimalnem upoštevanju strokovnih kriterijev in kulturnih ter ekonomskih vidikov problematike je sektor za medije pri ministrstvu za kulturo pripravil predlog dokumenta, stališča s strokovnih razprav o predlogu zakona o medijih v prvi obravnavi, ki so povzela in strnila obravnavano snov v obliko izhodišč za nadaljnjo izboljšavo zakona o medijih v rednem zakonodajnem postopku. Pripravljeno gradivo je služilo kot osnova za pripravo stališč odbora za kulturo, šolstvo in šport državnega zbora Republike Slovenije k predloguzakona o medijih pred prvo obravnavo. Državni zbor Republike Slovenije je tako aprila lanskega leta opravil prvo branje zakona in sprejel 30 stališč, s katerimi je naložil vladi Republike Slovenije, da jih upošteva in čimprej pripravi predlog zakona za drugo obravnavo. Ministrstvo za kulturo je pripravilo predlog besedila zakona za drugo branje in opravilo ponovno medresorsko obravnavo. Tekst je bil obravnavan na pristojnem vladnem odboru in uvrščen na dnevni red seje vlade, ki pa je že odpadla zaradi imenovanja nove vlade. Priloženi so bili predlogi amandmajev vlade k predlogu zakona za drugo obravnavo. Nova vlada je v lanskem letu, drugi polovici leta tako določila besedilo predloga zakona o medijih za drugo branje in ga 10. julija 2000 poslala v državni zbor Republike Slovenije. Ob glavnini besedila, ki je bila že pripravljena pred koncem mandata prejšnje vlade, je tako sprejela še amandmaje k 4. in 123. členu, določbi o oblikovanju sklada za medije, ter k 100. in 123. členu, črtanje določb o taksah na predvajanje oglasov na televizijskih programih. V okviru zakonodajnega postopka je tako 26. julija potekala javna predstavitev mnenj, ki jo je organiziral odbor državnega zbora Republike Slovenije za kulturo, šolstvo in šport, odprta pa so bila zlasti naslednja vprašanja: razmejitev med javnim in zasebnim televizijskim sektorjem, položaj radijskih in televizijskih programov posebnega pomena v Republiki Sloveniji, omejevanje lastniških deležev v premoženju izdajatelja in pluralizacija medijev, programske zahteve in omejitve, sklad za medije, status in pooblastila sveta za radiodifuzijo, samoupravne pravice novinarjev. Mnenja so bila, kot vedno, zelo deljena. V juliju so tako poslanci vlagali amandmaje k predlogu zakona, avgusta pa je bila sklicana seja odbora državnega zbora za kulturo, šolstvo in šport, ki je bila zaključena s sklepom, s katerim je odbor naložil ponovno vladi Republike Slovenije, da v predlogu zakona za drugo branje zajame tudi stališče državnega zbora v zvezi z liberalizacijo lastniških deležev posameznih oseb v premoženju izdajatelja medija. Vlada Republike Slovenije je tako 4. septembra sprejela in poslala v državni zbor mnenja k amandmajem, ki so bili vloženi do zadnje seje odbora državnega zbora Republike Slovenije za kulturo, šolstvo in šport, ter stališča k mnenju sekretariata državnega zbora za zakonodajo in pravne zadeve ter predloge amandmajev, v skladu s tem mnenjem. Predloženega mnenja odbora ni sprejela. Na ministrstvu smo tako v zadnji vladi v mesecu decembru pripravili predloge amandmajev, ki so nastali na podlagi sklepov tehničnega sestanka med predstavniki slovenske vlade in evropske komisije v Bruslju. Amandmaji odražajo usklajeno vsebino zadnjih odprtih vprašanj v pogajanjih z Evropsko komisijo na avdio-vizualnem področjuoziroma v zvezi s predlogom zakona o medijih. Med njimi so bila najpomembnejša usklajena: definicija jurisdikcije Republike Slovenije glede televizijskih programov, definicija slovenskih avdio-vizualnih del v zvezi z vprašanjem položaja italijanske in madžarske narodne skupnosti, ki živita v Republiki Sloveniji, definicija pojma slovenska glasba, seznam najpomembnejših dogodkov, ki se razširjajo prek televizijskih programov. Takoj po nastopu vlade in imenovanju novega vodstva na ministrstvu je bil opravljen še en krog usklajevanj z zainteresirano javnostjo. Srečevali smo se namreč z izredno različnim, še vedno, mnenjem javnosti k predlaganemu tekstu zakona. Na podlagi vseh teh pogovorov, ponovno z društvom novinarjev, predstavniki sveta za radiodifuzijo, sekcijo za tisk pri gospodarski zbornici Slovenije ter na podlagi usklajevanja z ministrstvom za informacijsko družbo in uradom za varstvo konkurence ter na osnovi amandmajev, ki ste jih vložili poslanci, je nastal tako sveženj amandmajev, ki je danes pred vami in s katerimi je vlada Republike Slovenije 2. februarja 2001. leta nadomestila amandmaje prejšnje vlade. Odbor državnega zbora Republike Slovenije za kulturo, šolstvo, mladino, znanost in šport je tako na svoji seji 7. februarja podprl večino vladnih amandmajev in tudi sprejel sklep, da predlaga državnemu zboru Republike Slovenije naj sprejme predlog zakona o medijih v drugi obravnavi skupaj z amandmaji, ki jih odbor podpira. Najpomembnejše spremembe, ki jih prinašajo amandmaji vlade, pa so na področjih urejanja avtonomije novinarskega dela, lastniških razmerij in varstva konkurence ter načina dela sveta za radiodifuzijo. Predlagam tudi, da se tretja obravnava predlaganega zakona opravi skladno z drugim odstavkom 194. člena poslovnika državnega zbora že na naslednji seji državnega zbora. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospa ministrica. Predlog zakona je obravnaval odbor za kulturo, šolstvo, mladino, znanost in šport kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Predsednik, gospod Rudolf Moge, izvolite.
Hvala lepa, podpredsednica državnega zbora. Spoštovane kolegice in kolegi! Govori se, da se politika boji medijev kot hudič križa, ampak navkljub tem govoricam je odbor na svoji 2. seji 7. februarja 2001 obravnaval predlog zakona o medijih. Ta obravnava je bila deloma opravljena že v prejšnjem mandatu in je prejšnji odbor, ki ga je vodil gospod Janez Mežan, to obravnavo zavrnil, zaradi tega, ker vlada pri pripravi predloga za drugo obravnavo ni upoštevala vseh stališč in sklepov, ki jih je državni zbor sprejel ob prvi obravnavi. Vlada je s popravljenim tekstom to popravila tako, da popravljeno besedilo 18. člena govori sedaj, da odgovorni urednik ne more biti oseba, ki opravlja tudi funkcijo direktorja, člana uprave ali nadzornega sveta izdajateljev. 56. člen pa ima sedaj rešitev, po kateri ni več omejitve deleža posamezne osebe v premoženju izdajatelja, hkrati pa so ohranjene in posegu prilagojene navzkrižne omejitvepri lastništvu. Pomeni časopis, elektronski mediji in obratno. Ker so bili vsi pogoji izpolnjeni, so članice in člani odbora prešli na obravnavo tega predloga zakona brez kakršnekoli debate o tem, da bi o zakonu govorili na splošno, oziroma brez kakršnekoli debate o tem tudi, da bi se zakon vrnil nazaj v prvo obravnavo. Tako so se članice in člani odbora spopadli s 194 vloženimi amandmaji k temu zakonu in so ob tem ugotovili, da sta vse amandmaje k zakonu umaknila poslanec Roberto Battelli, delno pa tudi Rudi Moge. Vi ste v pregledu teh amandmajev dobili tiste, ki jih odbor podpira, oziroma tiste, ki jih odbor sam vlaga, da izboljšuje tekst tega zakona. Prosim vas, da bi te amandmaje, tako kot odbor predlaga, sprejeli. Hvala lepa za pozornost.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnica sekretariata za zakonodajo? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? K besedi se je priglasil gospod Sašo Peče, v imenu poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Izvolite!
Spoštovani prisotni! Da gre za enega pomembnejših zakonov, ki mu je slovenska vlada že skozi zgodovino dajala poudarek, govori dejstvo, da so se s tem zakonom ukvarjale tri slovenske vlade in da se z njim srečujejo že trije ministri - dva ministra in ena ministrica. Toda ni jim ga še uspelo spraviti skozi parlamentarno proceduro ravno zaradi različnih javnih mnenj, političnih teženj in pa najpomembnejšega dejstva, ki žal tu zopet nastopa, to je delitve oblasti oziroma vodenja oblasti. Po vsejverjetnosti bi bil zakon že sprejet, če bi liberalni demokraciji uspelo voditi to državo neprekinjeno; in hvala bogu, da ji ni uspelo. Zakon s cca 200 členi ima skoraj ravno tako število amandmajev, kar govori o nestrinjanju strokovne javnosti, laične javnosti in pa vseh tistih, ki imamo pravico vlaganja amandmajev na osnovni predlog zakona danes v drugi obravnavi. Laično gledano, vidimo, da niti en člen ni usklajen v tej državi, da niti en člen ne zadovoljuje vseh v tej državi. Ampak, dobro, to je stvarpredlagateljev. Če so se predlagatelji odločili, da bodo tako raztelešen oziroma zakon, poln kritik, poslali v obravnavo, je to njihovo ogledalo. Ne verjamem, da si to lahko privošči veliko število ministrov. Resorna ministrica si je to pač privoščila in s tem kaže na ignorantski odnos do vseh tistih, ki jih bo ta zakon tangiral. Po drugi strani pa kaže odnos, ki ga vse prepogostokrat kaže slovenska vlada in pa, zopet žal, ta parlament, odnos do Evrope, in jim ta zakon prilagajamo ne samo v poglavju lastnikov - in tam tiste odločilne besede, dane od vlade, na katerem področju si bo krojila, politično krojila, kdo bo lastnik in kje bodo mediji. Ta obsežen zakon, s katerim se že tako dolgo srečujemo, je po mnenju marsikoga - in ta marsikdo je verjetno obiskalvse poslanske skupine, ki so nam predstavljali svoja stališča - bi bilo bolj smiselno razdeliti na dva dela, in sicer v prvem delu na radiodifuzijo in na drugi del, ki bi obravnaval samo tiskane medije. V končni fazi direktiva Evropske unije o ureditvi teh zadev se nanaša samo na enega od teh dveh. Ampak, seveda, ker slovenska vlada skuša vse to v kompletu in s to močjo, ki jo ima v tem državnem zboru, spraviti skozi in s tem lažje obvladovati slovenski javni prostor, po čistem Goebbelsovem načelu se je odločila, da bo vse to spravila v en zakon in s tem nadzorovala, žal, ta prostor, te volitve in vse nadaljnje volitve. Kar se tiče same vsebine predlaganega oziroma zakona, ki ga imamo danes oziroma nekaj dni na mizi, vidimo, da skuša medijem, novinarjem in vsem tistim, ki se s tem ukvarjajo, vlada dodajati številne obveznosti, jih na marsikaterih področjih omejevati, po drugi strani pa si sama kroji svoj prostor, svoj manevrski prostor, ki ga na posameznih področjih širi, na posameznih področjih oži. Če tu spregovorim o pravici do informiranja, ki jo po našem mnenju slovenska vlada popolnoma napačno razume, saj njen koncept informiranja je samo v tem, da bodo slovenske odjemalce informacij informirali samo s tistim, s čimer jih hočejo. Ne, to je zgrešeno. Ne smemo tako ozko gledati in informirati ljudi o delovanju vlade, o delovanju vseh drugih institucij, vladnih institucij, samo s tistim, s čimer jih hočemo. S tem kreiramo - žal, v Sloveniji se to dogaja - enostranske informacije in pa odjemalce nekako prikazujemo kot nevredne vseh informacij in da si sami lastno ustvarijo svojo podobo. Mogoče pa vlada niti noče, da si ljudje ustvarimo svojo podobo. Po vsej verjetnosti nas hoče prepričati, da je njena vizija edina prava vizija in da ji moramo vsi, ki prebiramo take ali drugačne medije, slepo zaupati in ji slepo verjeti. Glede zapiranja manevrskega prostora, glede možnosti dostopa do medijev oziroma dostopa medijev, strokovne javnosti in laične javnosti do informacij - o čemer sem govoril, enostavno ne bo vseh spustilo zraven. Za vzor bi bilo smiselno mogoče vsaj enkrat za spremembo si vzeti to hišo, v kateri stojimo, kjer je medijem omogočeno skozi njihovo tako imenovano "lastno sobo" dostop do čisto vseh informacij, ki jih sami želijo. Tega jim slovenskavlada ne omogoča. Ne omogoča, da sami iščejo informacije, da imajo dostop do vseh informacij, ampak omogoča jim pod pretvezo te nove demokracije, da pridobijo samo tiste informacije, ki jim jih ta vlada hoče dati. Žal je tako. Tudi kar se tiče področja imenovanja. V zakonu samem, v medijih, ki so spremljali to dolgo razpravo zadnjih nekaj let, v obdobju katere se vleče ta zakon, vidimo tudi nesmiselne določbe, ki govorijo o mnenju k imenovanju višjih delavcev. Vsi tisti, ki to besedo poznajo, vedo, da je beseda "mnenje" vredna nič. Drugo bi bilo "soglasje". Ampak pustimo to. Sprejeli boste to, kar boste hoteli. Tudi o lastništvu, kjer je eden večjih kiksov tega zakona, če pogledamo, da je 33% lastništva maksimalno lastništvo enega oziroma upravljavske pravice in da je to eno izmed načel oziroma direktiv Evropske unije, s tem da se ji hočemo približati in ji tudi tu damo prav, je tudi načelo enakosti za tujce oziroma mislim, da se imenuje, nediskriminatornosti do tujcev. Ne samo skozi tuj kapital, in če s tem povežem še predlog rešitve glede 20% lastništva in pa več, vidimo, da ima tudi tu slovenska vlada oziroma pristojno ministrstvo tisto pravico, ki je ne bi smelo imeti, to je pravico "da" ali "ne". Slovenska vlada oziroma ministrstvo bo lahko odločilo ti boš imel 20% in več, ti pa ne. S tem pa odpremo tisto najbolj občutljivo področje medijev in pa s tem javnega življenja v tej državi, to je strankarske pripadnosti. S sprejemom tega zakona vam bo vsem tistim, ki ste na oblasti, in teh je v tem državnem zboru kar veliko, uspelo medije prikrojiti po svoji meri, sicer pa mislim, da je to tudi vaš namen. Hvala zaenkrat.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov želi besedo gospod Samo Bevk. Izvolite.
Hvala za besedo gospa podpredsednica. Spoštovani zbor! Zakon o medijih bo nadomestil pred sedmimi leti sprejeti zakon o javnih glasilih. Glavni razlog za zakonsko spremembo je priprava nove zakonodaje, ki bo usklajena s pravnim redom Evropske skupnosti. Zakon je bil poslan v državni zbor že leta 1999, šele leta 2000 pa se je državni zbor Republike Slovenije spoprijel s to zahtevno materijo. Z zakonom so se ukvarjale tri vlade, tri ekipe na kulturnem ministrstvu in dve sestavi državnega zbora. Razumljivo je, da se ob tako občutljivi temi, kot je to zakonodaja, ki ureja položaj medijev, pojavijo dokaj različni interesi in pogledi. Kljub temu da je ministrstvo za kulturo organiziralo vrsto strokovnih usklajevanj s predstavniki domače in tuje strokovne ter druge javnosti, so v teh usklajevanjih prišli do izraza različni in nasprotujoči si interesi. Zato smo poslanci Združene liste socialnih demokratov v prejšnjem mandatu matičnemu odboru predlagali organizacijo javne predstavitve mnenj. Prva obravnava zakona o medijih je navrgla kar 27 različnih stališč, svoje pa je k temu prispevala še javna predstavitev mnenj, organizirana med prvo in drugo obravnavo zakona, kar sicer ni običajno. S to dediščino se je soočila nova ekipa na ministrstvu za kulturo in tudi mi v državnem zboru Republike Slovenije. Logično bi bilo, da glede na izjemno veliko število pripomb in različnih zakonov in različnih predlogov, zakon o medijih vrnemo v prvo obravnavo. Toda dosedanja parlamentarna praksa je bila različna. Posamezni zakonski predlogi so bili na tej stopnji vrnjeni v prvo obravnavo, so pa tudi ne tako maloštevilni primeri, ko je predlagatelj zakona s proceduro nadaljeval. Velikokrat se je namreč že zgodilo, da je vlada na svoj zakonski predlog v drugi obravnavi vložila vrsto amandmajev in tako skušala upoštevati predloge različne strokovne in siceršnje zainteresirane javnosti. V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov smo kljub pomislekom vendarle presodili, da je bolje nadaljevati s sprejemanjem zakona, kot pa se vrniti korak nazaj. To pa iz preprostega razloga, ker bi bilo zelo težko ponovno napisati novo besedilo, zaradi zelo različnih interesov, pa bi vsak zakonski predlog na to temo prav gotovo povzročil podobne reakcije in prav tako veliko število pripomb. Skoraj noben zakon ni popoln. Prav gotovo pa ni zakona, s katerim bi lahko ustregli vsem različnim interesom. Tako je tudi z zakonom o medijih. Lahko pa rečem, da bo zakon vendarle uredil vrsto vprašanj, predvsem pa bo izpolnjenglavni razlog, zaradi katerega ga sploh spreminjamo. To je uskladitev naše zakonodaje na tem področju s pravnim redom Evropske unije. Poslanke in poslanci Združene liste socialnih demokratov bomo zakon v drugi obravnavi podprli. Podprli pa bomo tudi vse amandmaje vlade in amandmaja skupine poslancev k 99. členu zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije gospa Majda Širca, izvolite.
Hvala lepa. Jaz sem vesela, da smo v drugi obravnavi. Čeprav imam tukaj po mojem za 20, za pol knjige spominov oziroma opažanj pri sprejemanju tega zakona in tudi zaznavanje različnih interesov, ki so pravzaprav glavni botri tako počasnega sprejemanja tega zakona, bom poskrbela, da gremo čim prej naprej oziroma da gremo čim prej do amandmajev, pa bom zelo na kratko povzela moja razmišljanja in opažanja. Opažanja so vezana tudi takoj na popravek gospodu Pečetu. Zakon ni doživel zamika zaradi tega, ker so ga srečale tri vlade. Zakon je doživel zamik zaradi tega, ker ga je srečal parlament, ki je imel na zalogi preveč zakonov, da bi lahko postavil na pravi tir tistega, ki dejansko je bil potreben in ki bi bil sicer že sprejet davno, če bi ga ne blokirali drugi zakoni. Zagotovo je tozelo težak zakon. Prvič je težak zaradi tega, ker so interesi, ne samo tega prostora, ampak bom dejala, tudi evropskega prostora, tako veliki in tako komplicirani, da jih je težko prevesti v eno pravno normo, ki pravzaprav nima še dovolj izkušenj. Evropa sama nima nikakršnih jasnih navodil, razen nekaj direktiv, priporočil, raznih papirjev in pogodb, ki bi dopuščale, da se določene norme enostavno in na najbolj preprost način prevedejo v naš pravopis. Evropa pušča, da si uredimo medije sami, vsak v svojidržavi. Vsaka država to dela na zelo, zelo komplicirane načine, od načinov, ki do potankosti in, bom rekla, do ure definirajo, koliko vsebin in celo kakšne vsebine naj bi bile, še posebej v javnem interesu predvajane, do tistih rešitev, ki so, bom rekla, več ali manj nonšalantne. Moramo tudi vedeti, da ne samo v slovenskem prostoru, ampak tudi v širšem evropskem potekajo ogromne in zelo ostre ter pravzaprav pomembne diskusije o razlikovanju javnega in privatnega interesa, vodijo se celo spori, upravni spori, sproženi s strani komercialnih televizij, ki vse bolj postavljajo pod vprašaj rešitve, ko država s pomočjo prispevkov, naročnin ali drugih pristojbin plačuje javni servis. Ta javni servis pa pravzaprav ne vrača tistega, zaradi česar je tam. Skratka, ne bom, kot pravim, povezovala in razlagala dolžine tega postopka, bi pa hotela samo apelirati, da je zelo nepravično s pavšalnimi ali pa sploh ne argumenti reševati stvari, ki še zdaleč niso tiste, v kar se potem na skupni imenovalec dajo. Dajo pa se pod preprosto računico, država oziroma tista, ki pač pripravlja zakon oziroma tisti, ki je zadolžen za to, hoče posegati ali pa kar politika hoče posegati v medij. To je pravzaprav zadnje, kar ta zakon počne. Na samem začetku, ko se je zakon vrgel v branje in ko je bil sesut, še preden ga je sploh kdo prebral oziroma preden so ga razumeli, je bilo izrečeno, da si bo novinarstvo na Slovenskem svojo resnost, obstoj, materialno blaginjo, vpliv, zagotovilo edino le z verodostojnostjo in s profesionalnostjo, odločnostjo in zaupanjem bralca. Za vse to ni potreben noben zakon, je bil zapis enega glavnih v enem izmed glavnih medijev našega prostora. Namreč, zakon se je dejansko, tako kot smo tudi že poslušali danes, razumel kot potreba države, da nadzira novinarje. Snovalci in tudi mi v državnem zboru, upam, ga razumemo kot dolžnost države, da ščiti svobodo izražanja, novinarje, urednike, potrošnike, državo, da ščiti trg, bralce, gledalce, poslušalce, Slovence in Evropejce, pa hkrati tudi tujce. Ni države, ki tega ne bipočela, in ni države, ki bi bila s svojim početjem povsem zadovoljna; a tudi ni države, ki bi tako občutljivo in ekonomsko pomembno področje - poudarjam, tudi ekonomsko - prepustila samoregulaciji, ki bi temeljila zgolj na principu verodostojnega novinarskega poročanja. Zato, kot pravim, je javnost v vsakem členu prepoznavala željo države, da bi želela oziroma da hoče posegati v uredniško politiko medija. Dam samo nekaj primerov, da bi samo dokazala, da ta tema ni tako preprosto lahko rešljiva z argumentom pavšalnega poseganja in nadzora, kot se pač zaključuje. Ko je bila predlagana zahteva, da izdajatelj, ko se vpiše v register medijev, predloži programsko shemo medija, se je razumela takoj kot možnost politične cenzure oziroma političnega nadzora, ne pa kot neka norma, ki je povezana tudi z direktivo o obveznih kvotah, ki jih je pač potrebno definirati, kontrolirati in izvajati, in kvot, ki je pač lastna vsem evropskim državam, ki so v Uniji. Členi, ki so na primer govorili o zaščiti slovenskega jezika, so bili takoj pospremljeni z očitki o zaplankarstvu predlagatelja, o njegovi drobnjakarski duši, češ, da dopušča le domačo govorico. Ne glede na to, kot lahko preberete v zakonu, lahko vsi, ne le avtohtone manjšine, objavljajo v njim ustreznih jezikih, tudi v bantujščini, če hočejo, saj jim zakon zagotovo ne omejuje, ne ustava, pa tudi ne predlagani zakon. Skratka, zastaviti člen, ki govori o rabi slovenskega jezika, na prvo mesto zakona, je zagotovo najbolj državotvorno dejanje prostora, ki se trese za prepoznavnost in obstoj svojih, zagotovo vse preveč kompresiranih, kvadratnih kilometrov. Pa če tudi - moram poudariti - tisti v Bruslju, ki so ta zakon sploh sprožili, kulturno identiteto valjajo bolj po ustih kot pa po papirjih. Če je bilo, na primer, pri imenovanju odgovornega urednika oziroma v opisih zahteva, kdo je lahko odgovorni urednik, postavljena zahteva, da zna slovenski jezik, v primeru, ko ni državljan Republike Slovenije, se ni to delalo zaradi tega, da bi uokvirilo lik urednika, kot je bilo očitano, temveč zaradi nadomestne regulacije sedaj veljavnih zahtev, ki to dopuščajo seveda samo državljanom Republike Slovenije. Neko nadomestilo je potrebno dati, če smo v Sloveniji. V tem primeru je bilo znanje slovenskega jezika. Prost pretok ljudi in kapitala teh zahtev, kot jih imamo sedaj v zakonu, ne prenese več. Pravzaprav se niti nismo dovolj še zmenili tudi o ostalih zakonih, kako bomo neko zaščitno normo definirali. V zakonu o medijih smo jo pač z jezikom. Če je bila na primer s temeljno spremembo programske zasnove televizijskih oziroma radijskih vsebin predpostavljeno soglasje sveta za radiodifuzijo oziroma sedaj predpostavljam agencije, se ni to počelo zaradi političnega nadzora, temveč zaradi posledic, ki jih pač implementira in zahteva, implicira frekvenčni prostor, kot prostor javnega dobra. Ta je v Združenih državah Amerike zagotovo zagotovljen kot suho zlato, ne pa tako, bom rekla, nevrednoten, kot pač v našem prostoru, ko ima neko minimalno vrednost. Če so na ministrstvu za kulturo uvedli oddelek za medije, še preden je sama vlada prepoznala, da potrebuje celo resorno ministrstvo za infrastrukturo oziroma za medijsko infrastrukturo in tehnologijo na tem področju, ni to zaradi tega, da bi hlepela po cenzuri, temveč zaradi potrebe po strategiji in razvoju medijskega prostora in njegovega optimalnega delovanja itn. Da ne govorim o viru informacij, ki se je v tem zakonu pojavil prvič, ki ga do sedaj slovenska zakonodaja in poznala, razen kodeksa, ki pa nima dovolj pravne teže in ki celo implicira, da se popravi kazenski zakonik oziroma zakon o kazenskem postopku, ki se z novinarjem, kot tistim, ki je dolžan ščititi vir informacij, sploh ne ukvarja. Ukvarja se z duhovniki, s psihologi, s pedagogi in ostalimi poklici, ne pa z novinarji. In da ne omenjam pravice do odgovora in popravka, ki je pač uzakonila pravico do resnice itn. Glede na to, da se zdaj vračam v prvo branje, bi samo hotela opozoriti še na en segment, ki smo ga danes srečali že nekje pri obdelavi zakona o popravkih in dopolnitvah zakona o medijih. Hočem poudariti, kar bo zagotovo sprožilo še precej vprašanj pri samih amandmajih, da v ekonomskem smislu zakon o medijih, nacionalni televiziji ne podira nikakršnih že v zakonu o javnih glasilih doseženih standardov, če bomo seveda izglasovali amandmaje, ki so predloženi. Doseženi standardi, so kot bi rekli predstavniki privatnega sektorja, privilegiji javne televizije. Skratka, čeprav ji ne reže oglaševalnega časa, s pomočjo katerega javna televizija lažje ali sploh preživi, ji nalaga dolžnost, da objavlja v svojih programih več kot 50% domače, torej slovenske, in evropske produkcije, in dolžnost, da 10% njenega programa proizvedejo neodvisni producenti. Tega sicer ne nalaga samo javni televiziji, ampak v tem primeru izpostavljam javno televizijo. Delež domače produkcije na televiziji Slovenija je že sedaj visok. Moram reči, da je mnogo nad 18%, ki jih je citiral na tej seji v svojem sicer marsičem korektnem govoru gospod Janša. Televizija Slovenija namreč trdi, da ima znotraj povprečja deleža že 48% domače proizvodnje, na prvem programu pa presega ta delež že 60%. Četudi bo pri naročanju del neodvisnih producentov na nek način lahko javna televizija prizadeta, velja opozoriti na neko pomembno novost, ki jo uvaja zakon kot neke vrste nadomestilo za na začetku zaželeno oziroma zaprošeno prehodno obdobje dveh let, s katerim bi se implementirale posledice tega zakona. Govorim o skladu za avdiovizualne medije, ki naj bi se napajal iz taks, proračuna in iz ostalih dajatev, iz katerega bo lahko televizija Slovenija kot ostale televizije, lokalnega, regionalnega in ostalega značaja, posebnega pomena, črpale delež, če bodo kandidirale z ustreznimi in dobrimi projekti. Opozorila bom samo še na eno stvar, ker vidim, da koncentracija ne samo meni, ampak tudi vam peša. Zakon o medijih nadgrajuje delovanje javne televizije z dopolnilom, ki je bilo od prvega dne njegovega izreka strašno, strašno težko sprejeto. Gre za člen, ki govori, da ustanoviteljske pravice Radiotelevizije Slovenija izvaja vlada. Večina je to dopolnilo razumela bolj kot, ponavljam že prej izgovorjene besede, želje politike, da hoče obvladovati Radiotelevizijo. Večina, ki je te očitke stresala, ni prebrala tako zdajšnjega zakona o javnih glasilih kot tudi zakona o RTV, kjer je jasno določena avtonomija hiše in ki je tudi v bodoče nihče ne misli vzeti, ker je ne more in je tudi ne sme. Zadnja razprava v državnem zboru o soglasju k generalnemu direktorju televizije Slovenija je potrdila točno to, česar so se predlagatelji zavedali, ko so vpeljali dopolnilo o izvajanju ustanoviteljskih pravic s prenosom na vlado. Državni zbor naj bi kot skrbnik RTV, zastopnik ustanovitelja, skrbel za izvajanje zakona, položaj hiše, reševal naj bi njene probleme, ne pa njenega programa. Tu nima najmanjše pravice, saj je ta v rokah sveta, ki je zaščiten z minimalno kvoto predstavnikov političnih strank. Toda državni zbor tega nikoli ni počel. Mogoče je prvič to počel zadnjič na soočenju ob soglasju generalnemu direktorju. Počel ni zaradi tega, ker ne more in ker za to ni niti usposobljen. Namreč, svojih dolžnosti državni zbor nikoli ni vzel prav zares, bom rekla, ali nikoli ni niti prebiral, vsaj v moji vednosti je tako, poročil nadzornega odbora, če so ta sploh prišla v hišo. To, da so očitno težko prihajala, je pričalo že dejstvo, da smo jih zadnjič čakali in dobili v obliki sklepov, niti pa ne priporočil in ugotovitev ali pa napotkov. S televizijo se je parlament ukvarjal predvsem takrat, ko se je sam videl v njej. Največkrat to na način, ko je šlo za desni ali levi profil poslanca v kakšnem prispevku. Edina živahna diskusija o televiziji Slovenija v državnem zboru je bila pravzaprav sprožena ob pobudah za neposredni prenos sej državnega zbora. Res, da je lani parlament potrdil popravke in naročnino spremenil v prispevek oziroma v pristojbino, vezano na imetnike električnih priključkov. Skratka, uzakonil je izplen debate, ki jo je sprožila pravzaprav komercialna televizija, sektor, ki je sprožil razmišljanja o dualnem sistemu. Res, da je tudi poslanec Hvalica predlagal zakon, ki naj bi poskrbel za vidnost in slišnost slovenskih programov tudi v zamejstvu. Zakon, ki je nadomeščal neizvajanje že uzakonjenega zakona, pa čeprav moram opozoriti, da za realizacijo tega zakona ni prišlo še do nobenih zaključkov, vsaj kolikor poznam materiale sveta RTV Slovenija, ki se niso ukvarjale s posledicami implementacije oziroma realizacije tega zakona v letošnjem letu. Skratka, televizije na nek način ni hotel in noče nihče. Mogoče je noče tudi zaradi tega, ker ima preveč dolgov in ker so posegi ali pa vsak poseg vanjo nekako tveganje oziroma se vračajo kot bumerang. Kot rečeno, vlada se s televizijo sooča takrat, ko jo televizija prosi za soglasje h kreditom ali k povišici pristojbine, ne opozarja pa na reševanje svojih lastninskih deležev, recimo, v Eutelsatu, skratka, v deležu, ki ga odplačuje televiziji, a ni njena lastnica; ne opozarja na reševanje sanacije dolgov in tudi samega poslovanja. Za to preprosto ni pristojna. Kot rečeno, največ, kar je naredila, jeto, da je spodbudila računsko sodišče. Mogoče je bilo tudi to zelo, zelo mnogo. Na ta način, mislim, da se giblje v okvirih nekega samoupravljanja, bom rekla, pod čisto in jasno ter spoštljivo avtonomijo, ki jo ima, s tem da programske odločitve, pa tudi poslovne, potrjuje njeno vrhovno telo, svet RTV Slovenija, ki se mu mogoče očita interesna ali politična obarvanost. Sama bom izpostavila neko drugo obarvanost, kar se mi zdi precej kredibilno ali tudi pomembno, in to dejstvo, da se vse prevečkrat sooča z vlogo lahkotnega ali celo prepovršnega reševalca oziroma telesa, ki naj bi v bistvu opravljalo s hišo. Svetnik oziroma član sveta RTV mora poznati tako programsko kot finančno poslovanje, skratka, tako programske kot finančne tabele, logiko distribucije vsebin, poslanstvo hiše, njene dolžnosti in obveze. Za to ne potrebuje poslovnega, političnega, strankarskega ali kakršnegakoli drugega "backgrounda". Potrebuje zdravo pamet, pamet sleherne gospodinje, ki ne bo kupila v trgovini več, kot ima v denarnici, in ki ne bo nabavljala stvari, ki jih ne potrebuje. Skratka, zdrava pamet ji bo narekovala, da ob plačevanju obresti od kredita, kaj šele kredita samega, lahko soglaša k nakupu, recimo, novih nepremičnin ali novih investicij javnega zavoda in se na ta način še dodatno zadolži, ne samo za eno leto, ampak za več let. Nadzorni odbor sveta RTV, ki je drugi zelo pomemben organ, bi moral ob takih in podobnih rešitvah zastriči z ušesi - pa ni. Nadzorni odbor bi moral poznati zakon o javnih naročilih in zahtevati, da ga spoštuje tudi RTV - pa ni. Pa še kaj. Skratka, kot sem rekla, tu ne bi nadaljevala z ostalimi vprašanji, vezanimi na lastništvo. Veseli me samo to, da se je vprašanje, ki je pravzaprav zelo, zelo težko in komplicirano, kako rešiti ali sprostiti lastniška razmerja oziroma lastnino upravljavcev posameznih izdajateljev, rešila korektno. Bojim se samo enega, kdo bo vse te dolžnosti oziroma omejitve, ki nastanejo ob sproščanju lastninskih deležev v posameznih medijih, nadzoroval, kdo jih bo sankcioniral inkdo jih bo na nek način kontroliral. Ali bo to agencija za telekomunikacije in radiodifuzijo, ki se je na koncu izcimila kot neka kompromisna oblika, kot nadomestek tistih kompetenc, ki jih opravlja ali naj bi jih opravljal svet za radiodifuzijo, ki ga ustanovi državni zbor, ampak zaradi svoje pravne narave dela nima moči, da bi to v tej obliki, kot je sedaj strukturiran, opravljal. Skratka, vprašanje agencije za telekomunikacije in radiodifuzijo je seveda še zelo odprto, ker se definira v zakonu, ki ga bomo srečali šele, mislim, da na marčevski ali pač eni od prihodnjih sej. Hkrati pa bomo pa danes iz tega zakona dali napotke zakonu o telekomunikacijah in predpostavljam, da ob pravilni pozornosti bo tudi ta problem sveta za radiodifuzijo oziroma njegove vloge v bodoči agenciji rešen. Opozarjam tudi, da se je pri amandmajih ponovno, kot vidim, pojavil še en sklad, da ta zakon prinaša rešitve dveh skladov. Sklad, ki je nastal in je bil predlagan že v času Bajukove vlade, sklad za medije, ki bo na nek način poskušal v tej parlamentarni diskusiji tukaj izpodriniti ali pač načeti sklad za avdio-vizualne medije, ki je bil prvenstveno - še enkrat poudarjam - ustanovljen in definiran zato, da rešuje probleme oziroma naloge, ki jih pridobivamo s tem, ko implementiramo zakon z dvema direktivama. Takrat smo rekli, da rabimo dve leti. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine socialdemokracije Slovenije gospod Rudolf Petan. Izvolite!
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani! O tem zakonu bi bilo verjetno dobro povedati kaj velikega, veliko besed, da bi se diskusija tudi razvila. Vendar že to, da je ta zakon, tako pomemben zakona, o tem smo si verjetno vsi enotni, padel v ta počitniški čas, to tudi dokazuje, da je verjetno marsikomu do tega, kar imamo tudi izkušnje iz preteklih let, vsaj tisti, ki smo bili člani že prejšnjega parlamenta, da ne bi bilo dobro, če bi o tem veliko ljudi razmišljalo, če bi se veliko ljudi vprašalo, kakšen zakon v bistvu imamo in seveda kakšne medije imamo. Vsi smo si enotni, da je to zakon, ki je pomembnejši od marsikaterega drugega, katerega smatramo, da je izredno pomemben. Kar nekaj teh zakonov imamo na tej seji, ki jih bomo morali predelati v tem času. Kot vidimo, se borimo tudi s sklepčnostjo, ampak tisto pravo sklepčnostjo, ne navidezno, ko se mogoče kdo ne prijavlja. Potrebno je priznati, da ta zakon, tudi če bo dober, če bo imel dobro vsebino, če bo dobro napisan, če bo dobro formuliran, bo ostal mrtva črka na papirju, če okolje, to smo pa seveda tudi mi, v katerem bo ta zakon moral veljati, ne bo prav, če ne bo zrelo in če to okolje zakona ne bo sprejelo tako, kot je potrebno in če razumevanje vsebine tega zakona ne bo takšno kot bi bilo potrebno. Tudi če politika ki kroji tudi ta zakon tudi drugo zakonodajo in pa seveda medije, ne bo demokratično naravnana in ne bo iskala rešitev v tistih pravih smereh, ne v vsebini, ampak predvsem v političnih vidikih. Dejstvo je tudi, da v državah, kjer ni demokratične tradicije, verjetno tudi najboljše napisan zakon težko najde tista prava plodna tla. Tudi reakcije na zakon, na črko zakona, so verjetno drugačne, kot pa v kakšni drugi, v kakšnem drugem zrelem okolju. Pa da mi ne boste očitali, da govorim na pamet, se bom skušal v tej svoji razpravi čim bolj obrniti na konkretne primere in na konkretnih primerih utemeljiti tisto, o čemer govorim. Naj vas spomnim na razpravo o opoziciji in poziciji. To v okolju, kjer je demokratična tradicija dolgoletna, verjetno sploh do tega ne bi prišlo. To se lahko dogaja samo v takšnem okolju, kot je naše, kjer se sprenevedamo, kaj kdo je, kjer nočemo videti stvari takšne, kot so, kjer se tudi v medijih sprenevedajo, kdaj si v opoziciji, ali takrat, ko si čisto noter, ali takrat, ko si samo malo noter, ali samo takrat, ko gledaš od strani. Mislim, to je popolnoma akademska razprava, ki se verjetno ne konča tako kmalu, če okolje za to ni zrelo. Zato sem prej omenjal okolje. Mislim, da je to tisto najpomembnejše. V državah z demokratično tradicijo, do tega sploh ne bi prišlo. Stvari so popolnoma jasne same po sebi in sprenevedanje sploh ni možno. Tam, kjer je pluralizacija medijev na primernem nivoju, se da tudi zelo hitro končati s takšno polemiko. Pri nas pa verjetno, tako vsaj kaže, to še dolgo ne bo končano. Ne morem se strinjati s tistimi, ki pravijo, da je to eden od zakonov, ki spada v harmonizacijo z evropsko zakonodajo. Ta zakon nas nikoli ne bo pripeljal v Evropo, nikoli se ne bomo harmonizirali z Evropo. Tu mislimo vsi Evropsko unijo in pa države članice Evropske unije. Če klima in pa okolje ne bo pravo, potem tudi izvajanje tega zakona nikoli ne bo takšno kot bi moralo biti. In zato, če kje, potem pri tem zakonu velja, da nas nikoli ne bo pripeljal samo zakon, kot črka na papirju, tudi če je še tako lepa, v Evropo, nikoli. Potrebna bo tudi vsebina in pa volja, predvsem volja. Ogromno je bilo povedanega že tudi pri razpravi, ki smo jo imeli prejšnji teden. Sami veste, za kaj gre. Tam je šlo konkretno za kadrovske zadeve, vendar je bilo že marsikaj omenjenega. Dejstvo je, da v medijih, v medijskih hišah, če bodo na vodilnih mestih ali na vodstvenih ali na menedžerskih mestih ljudje, ki so bili v prvih vrstah pri informacijah v prejšnjem režimu, in da se razumemo, sploh ne gre za vrednostno sodbo prejšnjega režima, ali je bil dober ali slab, sploh ne, to sploh ni pomembno. Dejstvo je, da bil to nek drug politični sistem, ki je imel drugačna načela in drugačne principe. Ta sistem, ki ga sedaj gradimo, je drugačen od tistega. Tudi tu so drugačna načela in principi. Tisti ljudje, ki so krojili informacije v prejšnjem sistemu, ne morejo biti sedaj na čelu informacij v tem sistemu. Ne spuščam se, še enkrat poudarjam, v vrednostne sodbe kateregakoli sistema, ali tega ali onega. Je čisto vseeno. Ampak zakonitosti so popolnoma drugačne in potem isti ljudje ne morejo biti na čelu ali krojiti informacije, ki bodo prilagojene za oba sistema dobro. Ni mogoče. Ko bomo to spoznali, bo verjetno tudi marsikaj drugače ali pa tudi marsikaj boljše. Kot sem že dejal, verjetno se vsi strinjamo, da je ta zakon izredno pomemben, mogoče bolj pomemben, kot se zavedamo. Vemo, da se z mediji da manipulirati. Z informacijami se da informirati. Verjetno še vsi vemo, da tudi zaradi informacij lahko pride do pranja možganov, tako ali drugače, v lepi, primerni obliki ali pa seveda tudi v grobi, kakorkoli. To se lahko zgodi. Marsikateri medij danes reklamira svoj izdelek z besedami: to, kar ni v tem našem ali časopisu ali prispevku, to se sploh ni zgodilo. In imajo prav Ampak to lahko tudi obrnemo. Zgodilo se je samo tisto, kar smo vam mi predstavili. To je pa že zloraba in pa manipulacija. Verjetno noben zakon ne more odpraviti tega, če okolje ni zdravo. Če okolje ni zdravo, da to kritično oceni, ali to drži ali to ne drži. Tega se bomo verjetno morali tudi zavedati, da lahko prihaja do doziranja informacij in pa seveda tudi do cenzure, takšne ali drugačne. V tisti najbolj grobi obliki ali pa seveda v bolj prefinjeni, mogoče celo prijazni obliki. Dovolite, da navedem nekaj primerov. Mislim, da ni boljšega časa, kot je sedanji, da obravnavamo ta zakon. Mediji so v teh dneh polni primera Rogelj. Mogoče je to na prvi pogled zelo nepomembna zadeva, mogoče se nasmihamo ob tem, mogoče kdo to ironizira. Ampak lahko se vprašamo kako je mogoče, da je nekdo zmanipuliral, in to že ne včeraj, ampak to traja že nekaj let, celotno slovensko javnost, vključno z mediji, in kje so sedaj tisti raziskovalni novinarji ali raziskovalno novinarstvo - ne mislim nobenega konkretno, ampak govorim na splošno, kot neko področje - da je možno, da je nekdo, pa tudi če je imel botra iz tujine, manipuliral in zato tudi dobil denar. Manipuliral je s člani vlade, manipuliral je celo s predsednikom države, da mu je poslal čestitko v dobri veri, da je zadeva res takšna. Takšna stvar, da postaneš evropski ali pa potem svetovni prvak, si zasluži čestitke. O tem verjetno ni dvoma. Vendar, da nas nekdo lahko - po štajersko rečeno - vozi nekaj let, da dobi za to tudi sredstva, medtem ko vemo, da nekateri drugi,ki si pa res s trudom pridobivajo znanje ali pa so dosegli neko zavidanja vredno stopnjo tudi na evropskem ali pa svetovnem nivoju, pa ne morejo dobiti tolarja za sponzorstvo. Tu bi se morali vprašati, kako je to mogoče. Kako je to mogoče? Kje je bila celotna ta branža in je nekritično to sprejela? Ne sprejemam teh opravičil, da nam nekdo čestita, da smo to hitro ugotovili. Nismo hitro ugotovili. Vleče se že leta. Moramo biti korektni. Tu bi se verjetno moralo kaj zgoditi, morali bi verjetno prej ugotoviti, in mislim, da je tu cela ta panoga v bistvu padla. Jaz se strinjam, da nek minister verjetno ni dolžan, da vsako informacijo, ki pride v državo, da preverja. Ampak za to so drugi, za to so drugi, ki imajo pomembno vlogo v naši družbi in bi morali odigrati to svojo vlogo tudi. In dovolite, da povem še en primer, na katerem je prav gotovo to področje v malce čudni luči.
Gospod Petan, dovolite, da vas samo opozorim, da se resnično pri predstavitvi mnenja poslanske skupine držite okvirov - to je predlog zakona o medijih. Dogodki vendarle nimajo nobene zeze s samo vsebino. Lepo vas prosim, da se držite dnevnega reda - to je predlog zakona o medijih, in vsebine, ki je na dnevnem redu. Hvala lepa.
Hvala za, ne vem, kako naj temu rečem, bom skušal biti vljuden. Upoštevam to, kar ste rekli. Ampak mogoče bom še kaj kmalu prišel na konkretne stvari. Brez skrbi, bom prišel na to. Vendar je pa potrebno za to pripraviti - kako se temu reče - teren, ne pa da padeš z Marsa in potem govoriš o nečem in ljudje ne razumejo, za kaj gre. Mogoče niti sam ne veš. Naslednje področje, ki se mi zdi, da ga je potrebno osvetliti, je poročanje naših medijev v času Bajukove vlade. Mislili smo, da je zavel neki nov veter, ko so mediji predstavljali stališča za določeno rešitev, ki jo je sprejela vlada, ampak niso vprašali ministrov te vlade, ampak ministra prejšnje vlade. Bili smo prepričani, da je to neki nov veter, ki bo vsekakor prinesel nekaj novega v naše medije. Vendar, žal, sedaj je zopet vse po starem. Tista pozicija, ki je bila takrat na vladi, ki je sedaj opozicija, je sedaj zopet krepko prikrajšana. Tisto je bilo zelo kratkega daha in pa, kot vidimo, je bilo zelo strogo odmerjeno, informacije točno dozirane. Sedaj pa čisto konkretno. Da mislim o tem resno, je 43. člen tega zakona, konkretnega zakona, ki govori o pravici do odgovora na objavljeno informacijo. Mislim, da je rešitev, ki je predlagana v zakonu, kar dobra, mogoče z majhnim redakcijskim popravkom. Vendar vidimo, da je vlada na to dala amandma, ki govori, da odgovorni urednik lahko popravi tekst odgovora; sicer je res tam mišljeno, da vsebinskih popravkov naj ne bi bilo, temveč samo pravopisne. Vendar, kot pravijo, problem nastaja v podrobnostih. Ta podrobnost bo vsebinska. Kaj je sedaj vsebinsko? Po izkušnjah, ki jih imamo, se lahko obrne vse skupaj na glavo in bo še vedno nekdo trdil, seveda zato, ker ima oblast, da to ni vsebinska sprememba, ampak je samo majhen lepotni popravek. To je dejstvo, ki že dokazuje,da tudi ta zakon ne bo tako lep in tako dober, kot smo si mislili, če je vlada že popravila ta tekst in nekako gre v tej smeri, da lahko odgovorni urednik marsikaj tudi popravi. Tako mislim, da trditev, ki sem jo izrekel na začetku, da če ni ustreznega okolja in ustrezne volje, potem tudi najlepša črka na papirju, z zelo lepim ovitkom, ne bo dosegla tistega želenega učinka, in stare stvari, na katere smo navajeni in ki niso odigrale tistega učinka, nimajo tistega učinka, kot bi ga vsi želeli, se lahko ševedno nadaljujejo. Upam, da kljub vsemu ta zakon je potreben, v poslanski skupini ga bomo podprli, seveda pa smo mnenja, da so določeni popravki potrebni ali pa mogoče, če govorim o 43. členu, so nekatere stvari, ki jih je predlagala vlada, odveč, da bi lahko bil ta zakon kvaliteten. Zakon je potreben, vendar mora biti potem tudi vsebina, ki nekako izhaja iz tega, in pa tudi samo delo, ki izhaja iz te vsebine, mora biti takšno, da bo vredno nekih demokratičnih načel, demokratičnih principov, kajti edino tako lahko zakon doseže svoj namen, drugače pa je to, kot sem dejal, mrtva črka na papirju. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine Nove Slovenije, mag. Janez Drobnič. Izvolite!
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi! Dovolite, da še sam izrazim mnenje poslanske skupine Nove Slovenije v zvezi z zakonom o medijih. Načeloma se strinjamo, da čim prej sprejmemo ta zakon, ker je hudo potreben za našo "sušo", za naš medijski prostor. Pri tem bi seveda poudaril nekaj. Vlada, torej prejšnja, Bajukova vlada je pripravila dostojen, kvalitetno strokoven dokument, ki seveda je potreben še določenih dopolnil. Vendar dopolnila, ki sedaj prihajajo, bodisi s strani vlade ali pa ostalih poslanskih skupin, nekako kažejo, da nočemo imeti pravega pluralnega medijskega prostora. Da ne bo to zgolj natolcevanje, lahko omenim nekaj. Ni politične volje, da bi uvedel sklad za pluralizacijo medijev. Druge države, recimo sosednja država Avstrija, imajo to. Očitno imamo pri nas boljši pluralni prostor medijski kot v nekaterih državah z demokratično tradicijo. To je nekako nenavadno. Če se dotaknem še lastninskih deležev. Izredno pomembno je, kdo, kakšni so ti lastninski deleži in kdo odloča o teh lastninskih deležih. To vse bistveno vpliva na medij kot sporočanje. Osrednje, omejitev vodje političnih strank v funkciji urednika. Torej, ni potrebno, da še druge stvari naštevam. Te so zadostni signifikantne, ki kažejo to, kar sem v začetku poudaril, glede želje in volje po pluralnem medijskem prostoru. Očitno se bojimo Evrope, ampak ne da nas priključi, aneksira Evropa ali pa da se mi priključimo kot hlapci, ampak bojimo se Evrope tukaj. Bojimo se Evrope tukaj. Pluralizacija medijev je element za demokracijo. Tako kot je zdaj tržni sistem, pravi tržni sistem brez monopolov. Monopoli deformirajo. Tega ne bi radi imeli, vsaj naša stranka in jaz osebno ne. Tudi ostali državljani so upravičeni do dobre kvalitetne informacije. Predvsem pa od tistih nacionalnih medijev, ki imajo to poslanstvo, da so že v svojem bistvu kot institucija pluralni. Lahko govorimo o pluralnosti medijev, da imamo leve in desne institucionalne. Če tega že nimamo v tej naši državi, lahko bi vsaj upravičeno pričakovali odključnih javnih medijev, zlasti pa še zato, dodatno zato, v mislih imam javni zavod Radiotelevizijo, če plačujemo vsi državljani pošten denar za to, da nekaj dobimo, da smo informirani. Problem je enostranskih informacij v javnih medijih. In to bo ostalo še naprej, če ne bomo uresničili tistega, kar je bilo v začetku zapisano. Nova Slovenija je za to, da čim prej sprejmemo ta zakon, ki bo zagotavljal pluralnost medijskega prostora. Tiste amandmaje, ki bodo izboljševali takšno podobo in takšen razvoj, bomo podprli, tiste, ki bodo šli v nasprotno smer zaradi uveljavljanja političnih monopolov in še poslabšanja kakšnega, takih ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker smo izčrpali besede poslanskih skupin, prehajamo na obravnavo in odločanje o posameznih členih predloga zakona. Zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj ena tretjina navzočih poslancev. O predlaganem sklepu glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za sklep je glasovalo 25, proti nihče. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil sklep sprejet. Gospod Bajuk, želite proceduralno?
Hvala lepa, gospa predsedujoča. V imenu poslanske skupine Nove Slovenije prosimo odmor, ker potrebujemo posvetovanje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glede na to, da [[...]]
Pol ure.
Za pol ure prekinjamo sejo zaradi posvetovanja na predlog poslanske skupine Nove Slovenije. Predlagam tudi ostalim, da se v tem času posvetujete glede predlogov amandmajev, ki so pred vami. Nadaljujemo ob 17.10 uri z odločanjem.
Spoštovane kolegice in kolegi! Nadaljujemo z delom. Ker še prihajate, vas vljudno prosim, da se posedete in vstavite kartice. Prosim, mag. Vizjak, proceduralni predlog. Ali lahko samo trenutek, da ugotovimo sklepčnost. Ugotavljamo navzočnost. Navzočih nas je 51, kar pomeni, da državni zbor lahko veljavno odloča. Če dovolite, preden vam dam besedo za proceduralni predlog, sprašujem predstavnika poslanske skupine Nove Slovenije, ali želi pojasniti stališče poslanske skupine? Če ne želi, dajem besedo mag. Vizjaku za proceduralni predlog. Izvolite!
Hvala lepa. Spoštovana predsedujoča, prosil bi vas, da bi - glede na pomembnost te problematike in glede na dejstvo, da smo dobili praktično pred eno uro en centimeter pregleda amandmajev - preložili to točko na jutri in danes začeli z drugimi točkami, ki jih lahko opravimo hkrati - ne bi želeli zavlačevati dela državnega zbora, želimo, da delo poteka naprej, vendar vsebinsko nismo uspeli pregledati in predebatirati tako pomembne tematike in take kopice amandmajev, ki so vloženi. Če naša prošnja ne bo uslišana, bom prisiljen zahtevati enourno prekinitev za posvetovanje v poslanski skupini, seveda. Hvala.
Zdaj smo imeli pol ure posvetovanja v tem času. Pregled amandmajev je samo pomagal poslancem pri izvedbi glasovanja, amandmaji so bili predloženi poslanskim skupinam in poslancem že bistveno prej. Na glasovanje dajem proceduralni predlog mag. Vizjaka, da se točka, ki jo obravnavamo, prekine in nadaljuje jutri ob 10.00 uri. O proceduralnem predlogu glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za proceduralni predlog je glasovalo 47, proti 3. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je bil predlog sprejet. Zato prekinjamo obravnavo te točke dnevnega reda. Predstavnikom vlade se zahvaljujem. S to točko bomo nadaljevali jutri ob 10.00 uri. Prehajamo na 14. TOČKO DNEVNEGA REDA - PRVA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O UPORABI GENSKE TEHNOLOGIJE. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Prosim predstavnika vlade, če se nahaja kje v bližini, da se nam pridruži. Glede na to, da smo prišli na obravnavo te točke, nam predstavniki vlade sporočajo, da se nam bodo pridružili čez deset minut. Tako da za deset minut prekinjam delo zbora in nadaljujemo ob 17.30 uri.
Mislim, da lahko nadaljujemo, predstavnik vlade, minister mag. Janez Kopač, se nam je pridružil za nadaljevanje seje. Ugotavljamo navzočnost! Navzočih nas je 50, kar pomeni, da državni zbor lahko veljavno odloča. Želi predstavnik vlade mag. Janez Kopač besedo? Izvolite.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci hvala za besedo. Opravičujem se, ker nismo mogli priti prej, ampak vremenske razmere so take, čeprav je ministrstvo za okolje in prostor nad hidrometeorološkim zavodom, pa nič ne pomaga. Pred vami je predlog zakona o uporabi genske tehnologije. Predlog zakona je pravzaprav eden od - temu lahko rečemo, pa upam, da se ne bo slišalo slabšalno - tehničnih zakonov, ki povzemajo določbe posameznih direktiv in se nanaša oziroma povzema v slovenski pravni red dve direktivi. To je direktiva 90/219, ki ureja uporabo gensko spremenjenih mikroorganizmov v zaprtih sistemih, in pa direktivo 90/220, ki ureja namerno sproščanje gensko spremenjenih organizmov v okolje in njihovo dajanje na trg. No, in v tem zakonu so upoštevane tudi že predvidene spremembe, ki jih Evropska unija pripravlja v letošnjem letu, predvsem pri nastajajoči direktivi, ki se nanaša na dajanje gensko spremenjenih organizmov na trg. Naj povem še to, da je Slovenija lansko leto podpisala protokol o biološki varnosti, ki izhaja iz konvencije o biološki raznolikosti. No, in tudi določbe tega protokola so povzete v tem predlogu zakona. Predlog zakona, torej se nanaša predvsem na ravnanje z gensko spremenjenimi organizmi rastlinskega in živalskega sveta. O tem dvojem govorita ti dve direktivi. In ta del zakona niti ni bil deležen kakšnih posebnih pozornosti, niti sekretariat za zakonodajo nanj nima posebnih pripomb. Skratka, eden od mnogih tako imenovanih tehničnih evropskih zakonov. No, mnogo večje pozornosti pa je bilo deležno tisto poglavje tega zakona, ki poskuša uvesti tudi pravila ravnanja s človeškim genomom. To pa je nekaj, kar ni vsebina teh dveh direktiv, pač pa je bila izvorna rešitev prejšnje vlade, ki se je odločila, da bo v tem predlogu zakona, ki se nanaša na ravnanje z gensko spremenjenimi organizmi rastlinskega in živalskega sveta, uredila še ta potencialni problem. To poglavje je sicer ali pa te določbe, ne take kot so zapisane, ampak to problematiko je v resnici treba ali pa jo bo treba verjetno enkrat v prihodnosti urediti. Je pa res, da so določbe, tako kot so bile tu notri zapisane, povzročile precej javnih polemik kajti, ta del zakona lahko, če ga beremo na tak ali drugačen način, lahko pomeni pravzaprav prepoved kakršnihkoli raziskav do nadaljnjega. Zato smo v diskusiji na odboru za infrastrukturo in kasneje na odboru za zdravstvo in na odboru za kmetijstvo, lahko rečem, prišli do skupne ugotovitve - in tak je tudi predlog spreminjevalnega stališča matičnega delovnega telesa - da bi bilo primerno to poglavje iz tega zakona izvzet v pripravi predloga zakona za drugo obravnavo in ga prenesti pravzaprav namatičen resor, kamor v resnici spada - to je ministrstvo za zdravstvo in ne ministrstvo za okolje in prostor - kjer pa bodo seveda morali vložiti še kar nekaj truda, da bodo to poglavje v obliki samostojnega predloga zakona tudi primerno dodelali. Prepričan sem, da v kolikor bodo sprejeta taka stališča matičnega delovnega telesa, da bomo zelo hitro prišli do druge obravnave predloga zakona in skoraj da prepričan sem, da bo takrat praktično brez zapletov, tako da bi morda celo lahko združili drugo in tretjo obravnavo. Ampak o tem boste seveda odločali vi, ko bomo to obravnavali. Naj povem še, da bi predlog zakona po programu prevzema pravnega reda Evropske unije morali sprejeti že lansko leto, pa seveda kot pri mnogih drugih, zamujamo tudi tu. Predlagam, da predlog zakona v prvi obravnavi, skupaj s stališči matičnega delovnega telesa, podprete. Hvala lepa.
Minister, hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za infrastrukturo in okolje kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Predsednik odbora, Andrej Gerenčer, izvolite!
Hvala, gospa podpredsednica. Kolegice in kolegi! Odbor državnega zbora za infrastrukturo in okolje je na dveh sejah obravnaval predlog zakona o uporabi genske tehnologije, in sicer 11. januarja in 13. februarja. Na sejah so poleg predstavnikov predlagateljev sodelovali še predstavniki komisije, ki je bila ustanovljena pri ministrstvu za znanost in tehnologijo, predstavnik sveta za varstvo okolja Republike Slovenije in predstavnike nekaterih nevladnih organizacij. Člani odbora so poleg besedila predloga zakona za drugo sejo prejeli tudi mnenje sekretariata državnega zbora za zakonodajo in pravne zadeve, ocene in priporočila sveta za varstvo okolja Republike Slovenije, ki jih je sprejel že daljnega leta 1998, in šemnenje odbora državnega zbora za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano ter mnenje odbora za zdravstvo, delo in družino. Predstavnik predlagatelja predloga zakona je uvodni predstavitvi na seji odbora 11. januarja pojasnil, da je predloženi predlog zakona obravnaval uporabo genske tehnologije z dveh vidikov: varovanje okolja in zdravje ljudi ter z vidika posegov v človeški genom oziroma gensko preiskavo človeka. Določa ukrepe in ravnanja, katerih cilj je v največji možni meri preprečiti možne škodljive vplive uporabe genske tehnologije za zdravje ljudi in na okolje. Sekretariat državnega zbora za zakonodajo in pravne zadeve je v svojem mnenju ugotovil, da predloženo zakonsko besedilo nima formalnih pomanjkljivosti. Predlaganim rešitvam pa daje mnoge pripombe in opozorila, ki se predvsem nanašajo na uporabo podatkov o genski preiskavi posameznika v nezdrave namene, seznanjanje z osebnimi podatki in tako dalje. Svet za varstvo okolja Republike Slovenije je ob obravnavi osnutka zakona o genski tehnologiji in razmerah v znanosti ocenil, da je zakon o genski tehnologiji pomemben prispevek pri uveljavitvi pravne države, ima pa še dva poudarka: našemu gospodarstvu nakazuje razvoj na perspektivno pomembnem področju, ki ga je mogoče doseči samo s podporo znanosti. Zakonski predlog se mora opirati na načelu javnosti, etičnosti, preventive in postopnosti, pomembno pa je, da povezuje načelo svobode, znanosti in interes skupnosti za razvoj znanosti do meje koristnih dosežkov in hkrati zaščite pred nepotrebnim tveganjem in nezdravimi učinki. Na seji odbora je predstavnik sveta za varstvo okolja Republike Slovenije izrazil zadovoljstvo, da je vlada Republike Slovenije predložila v zakonodajni postopek obravnavani zakon, ker je to zelo pomemben akt za našo bodočnost. Dal pa je naslednje pripombe in predloge za dopolnitev posameznih predlaganih rešitev predloženega zakonskega besedila: Iz zakona bi moralo biti razvidno, po njihovem mnenju, da se ukrepi za zmanjšanje možnih in škodljivih vplivov nanašajo tudi na biotsko raznovrstnost, [[...]] [[nerazumljivo]] za sproščanje GSO-ja in treba je vključevati strokovnjake za živalski genom, zootehnik in zoolog, pri namernem sproščanju GSO-ja v okolje. V razpravi so člani odbora menili, da predloženi zakon obravnava izredno občutljivo področje. V Sloveniji se genska tehnologija v splošnem sicer še ne uporablja v takem obsegu kot v razvitih državah, vendar pa ta razvoj hitro napreduje tudi pri nas, zato je prav, da se zakon za to področje čim prej sprejme. Ugotovili smo, da se predlog zakona sestoji iz dveh različnih delov. Prvi ureja uporabo genske tehnologije in določa ukrepe za preprečevanje in zmanjševanje možnih škodljivih vplivov na okolje in zdravje ljudi, pri čemer je Slovenija vezana na usklajevanje z ustrezno zakonodajo Evropskeunije, to je še za omenjeni dve direktivi Evropske unije, ki se nanašata na uporabo gensko spremenjenih mikroorganizmov v zaprtih sistemih in na sproščanje gensko spremenjenih organizmov v okolje. Iz tega razloga je sprejemljivo, da je za ta del predloga zakona matično delovno telo, odbor za infrastrukturo in okolje, ob tem pa naj bi bil seznanjen tudi z mnenji odborov, ki pokrivajo področje znanosti in tehnologije ter kmetijstva, kjer je največ uporabnikov gensko spremenjenih organizmov tako na živalih kot na rastlinah. Drugi del predloga zakona pa ureja občutljivo in pomembno področje genske preiskave in genskega zdravljenja človeka, kar sodi v resor zdravstva. Poleg tega je področje človeškega genoma v Sloveniji sorazmerno slabo razvito, neke večje razprave ni doživel niti znotraj slovenske znanosti. Za to področje tudi ni ustrezne zakonodaje Evropske unije. Zato so šla razmišljanja na seji odbora v dve smeri: ali predlagati predlagatelju, da za drugo obravnavo iz predloženega zakona izloči VI. poglavje- genska preiskava in gensko zdravljenje človeka ter za to področje pripravi poseben zakon, ali pa, da se predloženi zakon zavrne in predlaga predlagatelju, da pripravi dva nova zakona, ločena za vsako področje. Dana je bila pripomba, da se naj predlog zakona tako dodela, da bi bilo povsem preprečeno kakršnokoli nenačrtno sproščanje gensko spremenjenih organizmov v okolje. Posebej je bilo opozorjeno na 49. člen predloga zakona, ki v drugem odstavku omogoča, da v določenih izjemah smejo delodajalci in zavarovalnice pridobiti podatke genskih preiskav posameznika. Ker gre za posege v zelo občutljivo, zasebno sfero človeka, je treba natančneje opredeliti, kdaj in pod kakšnimi pogoji smejo to pridobiti, na kar posebej opozarja tudi sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve. Člana komisije, ki je bila ustanovljena pri ministrstvu za znanost in tehnologijo za pripravo tez za obravnavani zakon, sta pojasnila, da so bili z očitkom, da gensko zdravljenje človeka ne sodi v ta zakon, večkrat soočeni, vendar vseeno menijo, da naj bo to urejeno skupaj v enem zakonu, ker so tveganja enaka: tako pri delu kot pri živalih in njihovih organizmih, te tako tudi pri ljudeh. Poleg tega bi nato verjetno potrebovali kar nekaj let, da bi bila ta materija zakonsko regulirana. To poglavje je bilo usklajeno s konvencijo o človekovih pravica v zvezi z biomedicino, ki je osrednji dokument Sveta Evrope na področju biomedicinske etike in jo je Slovenija že ratificirala. Na podlagi razprave je odbor za infrastrukturo in okolje na seji, torej 11. januarja, predlagal, da predlog zakona o uporabi genske tehnologije-prva obravnava obravnavajo tudi: odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano; odbor za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide ter odbor za kulturo, šolstvo, mladino, znanost in šport kot zainteresirana delovna telesa. Na seji 13. februarja so bili člani seznanjeni z mnenjem odbora za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano in odbora za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide. Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano je na svoji seji 6. februarja sklenil predlagati odboru za infrastrukturo in okolje, da v razpravi o predlogu zakona o uporabi genske tehnologije, prva obravnava, ugotovi, da je predlog zakona primerna podlaga za pripravo predloga zakona za drugo obravnavo ter da predlaga državnemu zboru sprejetje tudi naslednjih dveh stališč. Prvo: "Pri pripravi besedila predloga zakona za drugo obravnavo naj predlagatelj črta VI. poglavje, to je genska preiskava in gensko zdravljenje človeka." Drugo: "V poglavju, ki ureja inšpekcijski nadzor, naj se kot subjekt, ki opravlja ta nadzor, črta Veterinarska uprava Republike Slovenije." Odbor za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide je na svoji seji 7. februarja prav tako sklenil predlagati odboru za infrastrukturo in okolje, da predloženi predlog zakona podpre. Odbor je razpravljal tudi o predlogu stališč nekaterih članov odbora, da naj predlagatelj pri pripravi predloga zakona za drugo obravnavo črta VI. poglavje, torej genska, preiskava ingensko zdravljenje človeka, vendar pa ga ni podprl. Drugih stališč k predlogu zakona ta odbor ni sprejel. Člani odbora za infrastrukturo in okolje so bili seznanjeni tudi s pripombami, ki jih je k predlogu zakona o uporabi genske tehnologije oblikovala skupina predstavnikov nevladnih organizacij. Njihove najpomembnejše pripombe so bile. Pripraviti je treba dva ločena zakona, ki bosta posebej obravnavala humano genetiko ter delo z GSO-jem v zaprtih sistemih, njihovo namerno sproščanje in dajanje izdelkov na trg. Drugo. Zakonsko je treba prepovedati namerno sproščanje GSO v okolje. In tretje. Načelo javnosti, dostop do informacij in sodelovanje pri sprejemanju odločitev je treba razširiti tudi na področje z GSO-jem v zaprtih prostorih, predvsem pa je treba natančneje opredeliti postopke pri uresničevanju tega načela. In še dve zadnji. Vključiti je trebna načelo odgovornosti in pravnega varstva državljanov v primeru nesreč. In zadnje. Prepovedati je potrebno uporabo genskih preiskav v nemedicinske namene. Poleg navedenih vsebinskih pripomb pa so predstavniki nevladnih organizacij menili, da bi bilo trebna o predlogu zakona organizirati javno predstavitev mnenj na podlagi 163. člena poslovnika državnega zbora Republike Slovenije. Časovni pritiski, ki izhaja iz pogajalskih izhodišč Republike Slovenije za pogajanja o pristopu k Evropski uniji, ne bi smel opravičiti sprejemanje zakona ter zagotovitve sodelovanja zainteresirane javnosti. Ob upoštevanju sekretariata državnega zbora za zakonodajo in pravne zadeve, nezainteresiranost delovnih teles državnega zbora, razprave na sejah odbora za infrastrukturo in okolje ter pripomb sveta za varstvo okolja Republike Slovenije in nevladnih organizacij je odbor sklenil predlagati državnemu zboru Republike Slovenije v sprejem naslednja sklepa - prvi sklep: "Predlog zakona o uporabi genske tehnologije - prva obravnava - razen VI. poglavja je primerna podlaga za pripravo predloga zakona za drugo obravnavo." Drugi sklep: "Predlagatelj naj pripravi predlog zakona za drugo obravnavo, ob upoštevanju naslednjih stališč - prvo: upošteva naj mnenje sekretariata državnega zbora za zakonodajo in pravne zadeve; drugo: ukrepe za preprečevanje in zmanjšanje možnih škodljivih vplivov uporabe genske tehnologije naj opredeli tako, da se bodonedvomno nanašali tudi na biotsko raznovrstnost; tretje: načelo javnost naj razširi tudi na področje dela z gensko spremenjenimi organizmi v zaprtih sistemih; četrto: doda naj načelo odgovornosti in pravnega varstva v primeru nesreče; petič: v predvideni znanstveni odbor za namerno sproščanje GSO in dajanje izdelkov na trg naj vključi tudi strokovnjake za živalski genom - to se pravi zootehnike in zoologe; šesto: pri namenu sproščanja GSO-ja v okolje naj se upošteva načelo postopnosti; sedmo: opredeli naj,kako se obravnavajo in upoštevajo mnenja in pripombe, ki jih ima pravico dati javnost v 30-ih dneh po objavi v sredstvih javnega obveščanja, ob vsakokratnem namenu sproščanju GSO-ja v okolje; osmič: predvidi naj ukrepe za primer nesreče pri namernem sproščanju GSO-ja v okolje; deveto: jasneje se naj opredeli in razmeji monitoring in presojo vpliva na okolje; desetič: črta naj se VI. poglavje "genska preiskava in gensko zdravljenje človeka" ter v povezavi s tem ustrezno spremeni naslov predloga zakona; enajstič: med naštetimi organi, ki opravljajo inšpekcijsko nadzorstvo, naj črta Veterinarsko upravo Republike Slovenije; dvanajstič: predvidi in opredeli naj sodelovanje inšpektoratov, ki bodo opravljali inšpekcijsko nadzorstvo z ustreznimi strokovnimi institucijami; in zadnje, trinajsto stališče: opredeli naj možnost obveščanja, informiranja in izobraževanja javnosti in strokovnih institucij." Poleg tega predlaga dodatni sklep: "Državni zbor Republike Slovenije predlaga vladi Republike Slovenije, da še v letošnjem letu predloži v obravnavo predlog zakona za področje genske preiskave in genskega zdravljenja človeka." Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnica sekretariata za zakonodajo? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Gospod Cukjati, izvolite, v imenu poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije.
Spoštovani! Zadnjih 10 let doživljamo na področju genetike eksplozijo znanj z veliko uporabnostjo in velikim vplivom na človekovo zdravje in njegov genom. Že zaradi tega in ne le zaradi zahtev Evropske unije bi morali to področje normativno urediti. Področje genskih preiskav na človeku pa zahteva še posebej hitro zakonsko regulativo. Če bi VI. poglavje, ki se ukvarja s človeškim genomom, izločili iz predloga, bi potrebovali še dve leti, da bi dobili poseben zakon o uporabi genske tehnologije na človeku. Če pa poglavje ohranimo v zakonu in ga predlagatelj za drugo branje dopolni z že izdelanimi predlogi državne komisije za medicinsko etiko, bo področje genskih preiskav na človeku zelo kvalitetno urejeno. Zato se zaenkrat pridružujemo pobudi, da bi delo s človeškim genomom obravnaval isti zakon. Poslanska skupina socialdemokratov meni, da je predlog besedila, skupaj s VI. poglavjem, primerna osnova za nadaljnjo obravnavo. Predlagamo pa, da se poleg predlogov državne komisije za medicinsko etiko v besedilo za drugo branje vključi tudi posebno poglavje, ki bi uredilo vprašanje kloniranja. 2. člen zakona v 9. točki namreč navaja,da ta zakon ne velja za kloniranje eno- ali večceličnih organizmov, če se pri tem namerno ne spreminja genoma. Bistvo kloniranja, ki postaja še kako aktualno, pa je prav v tem, da pri razmnoževanju ne pride do spremembe genoma in da novi osebek dobi isto gensko zasnovo. A prav to, prav ta kopija genoma predstavlja hud poseg v naravo razmnoževanja, za katerega je značilno, da vsakemu novemu organizmu, vsakemu novemu osebku narava podari nov genom, novo inovacijo, nov unikum. Zato je kloniranje, to je ustvarjanje kopije osebka, na nek način hud poseg v osebkov genom. Zato tudi kloniranje oziroma klonirani osebek predstavlja gensko spremenjen organizem; organizem, ki je vsebina tega zakona. In zato bi moral ta zakon urejati tudi kloniranje, za katerega prav tako kasnimo z normativnim urejanjem. Poslanska skupina socialdemokratov torej meni, da je predlog zakona primerna osnova za nadaljnjo obravnavo, avtorju pa predlagamo, da v besedilo za drugo obravnavo vključi navedene pripombe. Hvala.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije, gospod Jože Avšič, izvolite.
Hvala lepa in lep pozdrav! Poslanska skupina Liberalne demokracije Slovenije je bila, mislim, da tista prva, ki je na prvi obravnavi na odboru za infrastrukturo in okolje opozorila na to, da gre za dve ločeni področji, ki bi ju bilo treba obravnavati tudi v dveh ločenih zakonih. Da gre na eni strani za tehnični zakon, ki ga je pripravljalo ministrstvo za okolje in prostor in ki sledi dvema direktivama Evropske unije in se ukvarja predvsem s področjem uporabe gensko spremenjenih organizmov in njihovo strošenje v okolje. In v tem delu se tudi strinjamo, da gre za okoljsko področje, za področje, ki ga seveda tudi po vsebini pokriva ministrstvo za okolje in prostor. Drugi del, to je šesto poglavje, ki pa se ukvarja s človekom, z genskimi preiskavami pri človeku in pri uporabi genske tehnologije pri zdravljenju človeka, pa je področje, ki je bilo na nek način tabu tema doslej v Sloveniji. Prav veliko se o tem ni govorilo, še zlasti pa ne v našem parlamentu in si zasluži seveda tudi veliko širše in strokovno poglobljene obravnave; in nenazadnje, verjetno tudi priprave v drugih krogih, to je predvsem v medicinskih strokovnih krogih. Zaradi tega seveda smo dosegli, da je odbor za infrastrukturo in okolje pozval tudi ostala delovna telesa k obravnavi tega zakona, in veseli smo, da smo pravzaprav tudi v soglasju z nevladnimi organizacijami dosegli to soglasje v odboru, da se šesto poglavje iz tega zakona črta in pripravi nov zakon. Mi podpiramo torej zakon v predlaganem besedilu brez šestega poglavja in s stališči, ki jih je sprejel odbor za infrastrukturo in okolje, še zlasti pa seveda podpiramo dodatni sklep, da še v letošnjem letu vlada pripravi nov zakon, ki bo obravnaval tisti del, ki bi naj bil za drugo obravnavo izločen iz tega zakona. Menimo, da je to tudi potrebno, in tu se pa seveda pridružujemo vsem ostalim razpravljalcem, tudi tistim, ki menijo, da bi morali obravnavati ti dvepoglavji oziroma vseh šest poglavij skupaj. Menimo, da je za šesto poglavje potrebna daljša obravnava in da potem ko bi šesto poglavje izločili, lahko ta prvi del, ki sledi dvema evropskima direktivama, strnemo v parlamentu relativno hitro. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še v imenu katere poslanske skupine kdo besedo? V kolikor ne, dajem besedo poslankam in poslancem. Glede na to, da pisnih prijav k razpravi nimamo, je razprava vsakega omejena na 5 minut. Želi kdo razpravljati? Se opravičujem, gospa Ana Marija Tisovic. Želite razpravljati? Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Jaz bi mogoče malo drugače to zastavila. Res ta zakon obravnava tri, ne samo dveh rastlinsko, živalsko in človeško genetiko. Zato se je naša poslanska skupina predvsem ukvarjala s šestim poglavjem, posvetovali smo se tudi z eminetnimi strokovnjaki na slovenskem področju, tako da smo tudi s te strani dobili njihovo mnenje in bi tole povedala. Genske preiskave in gensko zdravljenje smo pregledali, mislimo, da je zakon dobro zastavljen, vendar je potreben nekaterih sprememb in dodatkov. Znanost na področju genetike je znatno napredovala, deloma pa so se spremenili tudi nekateri pogledi na etične standarde v času, ko je zakon nastajal. VSloveniji je bila med tem časom ratificirana tudi konvencija Sveta Evrope o človekovih pravicah v zvezi z biomedicino. Napredovala pa je tudi izdelava osnutka protokola o človeški genetiki k tej konvenciji. Predvidoma bo Slovenija tudi ta protokol ratificirala. Zato predlagamo predlagatelju zakona, da zakon dodela z amandmaji. Zakaj se nam zdi smiselno, da ostane VI. poglavje humane genetike v tem zakonu? S tem poglavjem je ta zakon zaokrožena celota, ki jo zagovarjajo tudi strokovnjaki iz te stroke. Tudi v nekaterih drugih evropskih državah imajo enoten zakon, na primer v Avstriji. V državah pa, kjer imajo dva ali tri ločene zakone, že stremijo za tem, da bi to združili v en zakon. To je smiselno tudi zato, ker bo vsaj eno nadzorno telo isto za vsa poglavja zakona. Vprašamo se lahko tudi, kakšne bodo predvidene posledice, če to poglavje izvzamemo iz zakona. Prvič: novi samostojni zakon ne bo bistveno boljši; drugič: možnosti, da bomo ta novi zakon sprejeli prej kot v dveh letih, so zelo majhne; tretjič: ostala bo pravna praznina, ta pa bo oteževala delo strokovnjakov na eni strani, na drugi strani pa lahko pride do izkoriščanja in škod na škodo ljudi, navsezadnje na škodo katerega tudi izmed nas. Tu lahko povem, da lahko to izrabljajo tako delodajalci, zavarovalnice in še marsikdo drug. Zato tu poudarjam, da dajmo luč temu zakonu, da ga sprejmemo neokrnjenega po normalnem postopku, saj bomo s tem zakonom zaščitili ljudi, predvsem pred zlorabami. Dodati pa moram to, da so potrebni členi 46., 49., 53., 54. in 62. določenih popravkov oziroma dopolnitev, kar bi pa mi potem z amandmaji lahko dodali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Gasparini, izvolite!
Hvala lepa. No, kot mala replika. Mislim, da če ste naštevati tudi nekaj deset členov, ki govorijo o humanem genomu, vidite sami, da pravzaprav to VI. poglavje ni urejeno. Druga stvar, ki jo želim povedati. Jaz mislim, da mi tukaj, ki sedimo, in tisti zunaj, kolikor nas je, dva milijona, in tistih še več, ki jih je šest milijard, "hudič", si zaslužimo neki zakon samo za sebe, da ne mešamo "paradižnik s človekom". Torej geni so geni. To je jasno. Pa še gospod Cukjati - mislim, da je razlika med genomom in tistim, kar ste vi rekli, kloniranjem. To je velika razlika. Tu nekaj menjamo, pri kloniranju nič ne menjamo, samo dodamo tam. No, ampak vseeno. Torej, to VI. poglavje, mislim, da mora biti poseben zakon. Človeški genom je človeški genom. Tudi tukaj v tem zakonu je posebno, ne vem, zakaj smo mi vse zmešali. Ampak je posebej. Mislim, da ni pošteno, da govorimo o tem, edino če vzamemo, da so geni geni, s tem se pa strinjam. Ampak vi dobro veste, da je v Evropi še danes nešteto laboratorijev, ki se ukvarjajo z gensko tehnologijo, ki imajo urejene zakone, invsak drugi dan imamo nekaj novega. Imamo, ne vem, 120.000 genov, imamo 70, pa 30, pa [[...]]ne vem. Torej, to je področje, ki še ni raziskano. Seveda, mi potrebujemo ta zakon, da bi raziskovali, da bi dodali - tudi Slovenci, da imamo pač, ne vem, 20 ali 150.000 genov. To potrebujemo, ampak mislim, da potrebujemo posebej. Ne morete tukaj zavarovalnice dati, da bodo lahko prišle do moje genske sheme in, ne vem, prišle do genoma na tako lahek način. Ja, tako ne gre. Osebno mislim, da je I., II. - torej do VI. poglavja čisto v redu narejeno, ampak naprej pa ne. Mislim, da so potrebne korekcije. Saj sami priznate, da so potrebne korekcije, sami ste našteli vse skupaj. Dajmo zadolžiti vlado, da pripravi čim prej ta zakon, tako kot je odbor za infrastrukturo in okolje navedel. Torej, sam bom podprl vsa ta stališča, ki so tukaj, med njimi je tudi to, naj pripravi zakon za humani genom, in bomo dobili zakon, ki je za nas, ki sedimo tukaj, pa za tistih 6 milijard, ki - torej, nas se ne tičejo, ampak ta 2 milijona se naspa tiče. Hvala.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi, na prošnjo vlade in tudi na moje priporočilo, če se strinjate, bi danes končali s to točko dnevnega reda, da nadaljujemo - mislim, da ni več veliko dela pred nami, če se ne bo razvnela burna splošna razprava. Se strinjate? Hvala lepa. Gospod Zmago Jelinčič, izvolite.
Hvala lepa. Zakon, ki ga zdaj sprejemamo, sodi zagotovo med zakone, ki se bodo sčasoma spreminjali v največji meri. Prepričan sem, da genske raziskave gredo bistveno hitreje naprej, kot si mi lahko predstavljamo in še posebej, kot nam je to sporočeno oziroma sporočano prek medijev ali prek kakšnih drugih zadev. Nedvomno je, da je urejanje genske tehnologije silno potrebna stvar. V obdobju zadnjih 20, 25 let je že marsikakšen gensko spremenjen organizem že šel v okolje, pravzaprav v manjši meri po nesreči, v večji meri namenoma, zaradi določenih raziskav, ki so jih vodile določene velesile na področju genskega inženiringa za uporabo v biološkem vojskovanju. Marsikaj tega danes občutimo kot določene vrste obolenj, tudi posebne virusne oblike so iz teh logov, in zaradi tega je toliko bolj potrebno to zadevo urediti pravzaprav tudi pri nas. Mene pravzaprav malo žalosti, da v slovenski znanosti na tem področju nismo ne vem kako daleč naprej, čeprav na nekaterih raziskavah na določenih fakultetah imajo kar uspehe. Bi se pa na nekaj bolj skoncentriral. Člani odbora so bili seznanjeni, da je skupina predstavnikov nevladnih organizacij dala pripombo, da je treba prepovedati uporabo genskih preiskav v nemedicinske namene. To je zelo široko - kakšnih genskih preiskav? Genske preiskave na vrsti solanum se mirno lahko izvajajo in vendar to niso medicinski nameni. Zagotovo pa vrsta solanum, če vzamemo solanum licopersicum, lahko dobi večje plodove, če vzamemo solanum tuberozum, ima lahko več škroba v tem. In jaz mislim, da je ta omemba nevladnih organizacij verjetno izvirala iz silne vneme popraviti neke zadeve, ki jih pravzaprav tukri notri ni potrebno popravljati oziroma omejevati. Na splošno pa mislim, da je zakon prepotreben in ga bom z veseljem podprl. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Franc Cukjati, izvolite.
Jaz bi samo vprašal, če mislite zaključiti splošno razpravo, bi se prijavil, ker bi se rad vključil, če pa mislite nadaljevati, pa lahko jutri.
Sklenili smo, da zaključimo, ampak to ne pomeni, da vas omejujemo v želji, da razpravljate. Izvolite.
No, najprej glede VI. poglavja. Moram reči, da povsod po svetu, kjer imajo združen zakon, to se pravi, en zakon obravnava vse tiste dežele, ne razmišljajo o tem, da bi ločili ti dve področji. Mnoge dežele pa, ki imajo ločeno obravnavo teh zakonov, pa resno razmišljajo o združitvi. Poglejte, zelo preprosto bom povedal. Ni dolgo od tega, ko smo sprejeli pomorski zakonik, pa nismo šli na dva zakona, kjer bi rekli, tovorni promet bo obravnaval poseben zakon, osebni promet poseben zakon. Genetika in delo na genomu je tako prepleteno, genom živalskega tipa in humanega tipa, sámo delo z genomom, tako prepleteno in tako podvrženo istim posegom, da je te stvari težko ločiti. Če pa jih že ločimo, pa ni velikega efekta. VI. poglavje je tako kvalitetno pripravljeno, če upoštevamo tiste pripombe, ki so zrasle oziroma jih je porodilo obdobje dveh let, ko je pač razvoj šel tako naprej in bo treba čez dve leti zopet vnašati novosti. Če upoštevamo tiste, vam povem, da je to najboljši del tega zakona VI. poglavje, najboljši del. Pripombe so pripravljali tisti, ki pravzaprav tudi soustvarjajo mednarodne konvencije na tem področju. Sam občutek, da o človeku pa ne bomo istočasno govorili kot o kravi, ni argument za izločitev VI. poglavja. Bi pa ponovno opozoril, da sámo kloniranje pa je vprašanje, ali bomo imeli svoj zakon o kloniranju ali pa naj bi bila ta problematika v tem zakonu. To pa je hiba tega predloga. Hvala.
Hvala lepa. Replicirati želi gospod Avšič. Izvolite.
Bom seveda čisto kratek. V strokovnih navedbah je gospod Cukjati govoril verjetno pravilno. Vendar je gospod Gasparini pa tudi svoje dodal kot strokovnjak na tem področju. Vedeti moramo pravzaprav eno, da če želimo ta zakon hitro sprejeti za tisto področje, kjer se z gensko spremenjenimi organizmi v Sloveniji že srečujemo, da pa največje področje kmetijstva, tako na rastlinski proizvodnji, kot na živalski proizvodnji, potem moramo sprejeti zakon, kako in pod katerimi pogoji in na kakšen način se ti organizmi lahko sproščajo v okolje ali pa seveda tudi proizvajajo. Nobenega stališča, ki bi ga predlagali katerikoli odbor na šesto poglavje, danes nimamo tukaj. Torej niti nismo v stanju verjetno sprejeti drugačnega sklepa k temu zakonu, kot da je zakon primeren za nadaljnjo obravnavo brez šestega poglavja. Če bi pa sprejeli sklep, da je ta zakon primerna podlaga za nadaljnjo obravnavo, ne da bi detajljno in temeljito šesto poglavje obdelali in na njega tudi pripravili določena stališča, potembi verjetno naredili še toliko slabše. Zato mislim, da v tem trenutku je edino možno sprejeti sklepe, stališča odbora, vključno s sklepom, ki opredeljuje oziroma naroča vladi, da pripravi čim hitrejši zakon, ki bo obravnaval področje človeškega genoma. Čebo pa kdaj v prihodnosti nastala potreba po združitvi teh dveh zakonom, bo pa seveda pokazal čas. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Ana Marija Tisovic, izvolite. Potem gospod Sok.
Vsi, s katerimi sem se pogovarjala, so trdili, da je zakonska podlaga dobra za prvo obravnavo. Imamo že pripravljena iz strokovnih krogov podana mnenja, katere člene je treba popraviti. To se pravi, v drugo obravnavo damo mi amandmaje bo šla po rednem postopku stvar naprej. S tem bomo mi, prosim vas lepo, to pravno praznino nekako zapolnili. Ne smemo si dovoliti, ne smemo si dovoliti, da bomo pustili to pravno praznino. Na to nas tudi opozarjajo strokovnjaki. Bil je polnočni klub, če ga je kdo gledal, prav na to temo. To se pravi, tudi v strokovnih krogih se o tem pogovarjajo, zato jaz mislim, da moramo o tem malo več premisliti in se malo bolj poglobiti v to, ali bomo kar tako z levo roko odstranili ta del zakona ali bomo še o njem razpravljali in se pogovarjali. Mislim, da je boljše, da še damo to v drugo in tretjo obravnavo po normalni poti, kot je predvideno, in bo šlo skozi. Tudi za kmetijstvo in za vse ostalo v pravem roku. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Alojz Sok, se opravičujem. Replika gospod Gasparini, potem razprava gospod Alojz Sok.
Hvala lepa. Čisto na kratko. Če mislite pri strokovnih krogih etično komisijo, potem vam rečem, da imam zelo slabe izkušnje. Tukaj notri imam zelo slabe izkušnje s stališči etične komisije in tudi tukaj imam slabe izkušnje pri tem zakonu z delom etične komisije. Če mislite na to.
Hvala lepa. Razpravlja gospod Alojz Sok. Izvolite. Replicirate gospa Ana Marija Tisovec? Izvolite.
Tudi, strokovnjaki so rekli, prosim, dajte naredite čimprej zakon, ker tudi mi moramo imeti neko zakonsko osnovo. Tudi iz teh krogov, ne samo iz etične komisije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Sok izvolite.
Hvala za besedo. Rad bi povedal, da tisti, ki predlagate, da se to poglavje iz tega predloga zakona izloči, nimate pravzaprav nobenih pravih argumentov za ta predlog. Jaz bi rad slišal, kje so tisti pravi razlogi, da se to v tem zakonu ne obravnava. Če vas samo spomnim na koalicijsko pogodbo, imate v njej zapisano, da boste delali na antibirokratskem programu, sedaj pa hočete, da se ta materija nekako ureja v dveh različnih zakonih. Kar se tiče tega področja, ki ureja sproščanje gensko spremenjenih organizmov v okolje, gre za področje rastlinstva in pa živalstva, tu smo si enotni. Gre za to, da mora Slovenija to področje uskladiti z normativi, ki veljajo za Evropsko unijo. Predlagate pa, da se VI. poglavje, ki govori o humanem genomu, izloči. Čete člene preberete, potem dejansko lahko ugotovite, da je tu zapisano tisto, kar se v tem trenutku v Sloveniji na tem področju že dela. Ne vidim potem razloga, da bi to morali sedaj dajati ven, da bi morali zavlačevati in za to področje pripravljati drugi zakon. Jaz predlagam, da državni zbor sprejme sklep, da je ta zakon primerna podlaga za nadaljnjo obravnavo. Če pa tisti, ki mislite, da je to področje treba drugače urediti, pa začnite pripravljati za to področje drugi zakon. Ko bo drugi zakon pripravljen, bo potem lahko se to iz tega zakona izločilo. Do takrat pa rešimo to zadevo na takšen način, kot je predlagano. Hvala lepa.
Hvala lepa. Minister želi pojasniti. Izvolite, gospod Kopač!
Morda čisto na kratko. Hvala za besedo. Govora je bilo o drugih državah. Po nam dostopnih podatkih ima samo Republika Avstrija to poglavje vključeno v svoj zakon, ki povzema obe evropski direktivi, in ima to narejeno na nekoliko drugačen način, kot je v tem predlogu zakona predlagano. Drugih takih držav nismo našli. Kar se tiče strokovnjakov. Naj povem, da sta - bil sem sam prisoten - tako profesor Trontelj, kot mislim, da gospod Komelj, če se ne motim, sama [[...]]
Minister Kopač, lahko mogoče malo glasneje, prosim?
Naj povem, da sta predstavnika ministrstva za zdravstvo, ki sta zagovarjala ta del zakona - kajti ta zakon je pravzaprav bil zagovarjan v parlamentarnih odborih s strani dveh ministrstev, sama prišla do ugotovitve - da te določbe niso ravno primerno napisane. Ker je bilo govora, da naj povemo strokovne argumente, je pri strokovni argument mnenje sekretariata. Če me spomin ne vara, gospod Sok, ste vi sam na odboru povzemali mnenje sekretariata oziroma se strinjali z mnenjem sekretariata, ki pa seveda zelo močno kritizira to poglavje. Naj povem, da je predlog ali pa da je tekst tega poglavja v resnici zelo nerodno napisan. Saj intenca ni slaba, ampak napisan je pa izjemno nerodno. Ta izjemna nerodnost se začne s 45. členom, ki pravzaprav z drugimi besedami pove "vse je prepovedano, dokler ne bo znanost zadosti zrela". Znanost ne bo nikoli zadosti zrela. Nikoli, vedno bo kaj novega. Zato je pravzaprav nemogoče sprejemati zakon, s katerim rečeš "vse je prepovedano". S tem nisi rešil nič. V resnici je treba urediti to področje. Ampak treba ga je urediti na nek razumen način, ne pa tako, da vse prepoveš. To ne gre. Naj povem še to, da je tudi minister za zdravstvo, dr. Keber, se sam strinjal in se posebej potrudil priti na matični odbor povedat, da tudi on meni, da je to poglavje neprimerno napisano in da ministrstvo za zdravstvo v resnici namerava z eno širšo strokovno razpravo priti do novega teksta in ga predlagati v obliki novega predloga zakona. Po tej razpravi, če sem prav razumel, je bila pravzaprav povsem nekonfliktna odločitev matičnega delovnega telesa, da sprejme stališča in sklepe, kakršne je in kakršne predlagam, da sprejmete tudi vi, spoštovani državni zbor. Hvala.
Hvala lepa za pojasnilo. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem splošno razpravo in prehajamo [[...]]Gospod Andrej Bajuk, želite besedo?
Da, želim. Hvala lepa. Spoštovani gospod minister! Če sem pravilno razumel, kar ste nam vi razložili, je to, da je zelo mogoče to bolje napisati. Nisem pa slišal argumenta, zakaj bi morali to sedaj izločiti iz tega zakona. To je prva obravnava, ravno zato pa imamo možnost, da te stvari popravimo. Nisem še slišal argumenta, ki smo ga že zahtevali in naj bi bil vaš odgovor v to smer, kaj dejansko se doseže s tem, da se ta del izključi iz zakona. Vi govorite, da so mnenja, vključno gospoda ministra za zdravstvo, ki pač meni, da bi bilo treba to bolje napisati. No, mogoče, nimam nobenega dvoma o tej zadevi, da je vsako stvar možno izboljšati. Ne slišim pa še vaše argumentacije, kaj naj bi bil razlog, da bi se to zdaj izključilo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Minister Janez Kopač, izvolite.
Hvala, za besedo. Razlog je čas. Vi, gospod Bajuk, dr. Bajuk, ste se v vseh javnih nastopih močno zavzemali za to, da čim bolj sledimo programu prevzema pravnega reda Evropske unije. Tudi sam se zavzemam za to. S tem zakonom kasnimo, mislim, da približno eno leto. To VI. poglavje je tako zelo diskutabilno, da sem prepričan, da bo od prvega do drugega branja trajalo zelo dolgo. In še to naj povem, na ministrstvu za okolje in prostor nimamo kapacitet in nimamo znanja, da bi napisali to poglavje. Smo pa resorno ministrstvo za ta zakon. Zato bi seveda morali iskati, ne vem koga, da bi nam to napisal. Prepričan sem, da bi razprave med prvo in drugo obravnavo trajale toliko mesecev, da bi seveda še močneje zamujali z vsemi drugimi poglavji, ki nikakor niso sporna. To je glavni vzrok - čas. Drugi vzrok je pa ta: ne razumem, zakaj bi bilo treba - res ne razumem - čisto vsako, bi rekel, tako zelo kompleksno področje stlačiti v en zakon. Saj je možno, nikjer ne piše, da ni možno, vendar če pogledamo, ne vem, na primer predlog zakona o zdravilih, je ta uredil področje zdravil, če pa pogledamo predlog zakona o veterinarstvu, je pa ta uredil neko drugo področje, in se ravnanje z zdravili v primeru zdravil za ljudi ureja nekoliko drugače, kot se ureja vprašanje uporabezdravil za živali. Tudi pristojnosti so nekoliko različne. To dajem samo kot ilustracijo. Takih ilustracij bi lahko dal veliko. Zato vas prosim, da podprete stališča matičnega delovnega telesa. Hvala.
Hvala lepa. Želite še razpravljati? Izvolite!
Hvala lepa, za besedo. Rad bi repliciral predstavniku vlade. Gospod predstavnik vlade vaš odgovor ni prepričljiv. Podali ste pa samo en odgovor na to, da tega ni mogoče pripraviti. Da je to neko drugo ministrstvo v okviru te vlade. Prvič, ne vem, kaj je to za ena vlada, je to enotna vlada. Drugič, pa kaj za en minister je to, ki ne more zraven sodelovati. Ti vaši argumenti res niso prepričljivi. Dajte nekaj drugega na plano. Ključno, kar jaz zagovarjam,da je to noter, je pravna praznina in je občutljivo vprašanje, zlasti na človeškem področju. Te zadeve že tečejo. V zvezi z delodajalci, v zvezi z zavarovalnicami in tako naprej, nevarno področje, ki lahko pušča hude posledice. To je naš razlog, da se uvrsti. Možnost pa je seveda, da uredimo naknadno, če se bo čez tri, štiri leta pokazalo, da je potrebno razdeliti to, bo možno to še vedno razdeliti. Vendar pa bomo preprečili posledice, ki bi se zdaj zgodile. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Gerenčer izvolite.
Spoštovane kolegice in kolegi. Mi smo na odboru namenoma prvič prekinili sejo in rekli, naj se opredelita odbora za kmetijstvo in zdravstvo. Oba odbora sta predlagala, da se črta VI. poglavje. Mi smo tudi temu sledili. Poleg tega bi rad opozoril, da so tudi nevladne organizacije predlagale, da se VI. poglavje oziroma da imamo dva zakona, ki bosta urejala to področje. Vendar vas prosim, v naših sklepih, dodaten naš sklep je, ki ga prosim podprite, da vlada še v letošnjem letu pride s predlogom zakona s področja VI. poglavja. Upam, da bodo ti sklepi zavezujoči za vlado in lahko pričakujemo, da bomo letos peljali naprej zadevo. Ves čas pa smo bili pred nekim dejstvom, da je treba čim prej sprejeti vsaj nekopodročje tega zakona, da bomo vsaj lahko Evropi rekli, da smo nekaj storili. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Brenčič izvolite.
Hvala lepa. No, gospod predsednik matičnega odbora, ni ravno tako. Odbor za zdravstvo se je odločil drugače. On je smatral, glede na strokovni pogled razpravljavcev na tem odboru in ministrstva za zdravstvo samega, da lahko z malo dobre volje, nič kaj posebno v podaljšanem času, kot bi sama materija, ki o zakon zdaj predlaga, lahko rešili celotno materijo. Ministrstvo za zdravstvo je tudi tako stališče zagovarjalo in tudi pripravilo ustrezne postopke, da bi se zakon tudi v drugem branju lahko hitro pripravil. Ampak glede na to, da se je potem pozneje ministrstvo za zdravstvo opredelilo, da bo pač to nujno materijo genske tehnologije na področju človeka, človeškega genoma, reševalo s posebnim zakonom, je seveda tudi na matičnem delovnem telesu prišlo do tega, da se šesto poglavje izvzame. Drugače pa je matični odbor pristopil drugače, kot je predsednik poročal. Jaz mislim, da je škoda, da bi se zdaj na tem lomili, če se je ministrstvo samo odločilo, da bo pripravilo specifičen leks specialis zakon tega področja, ki ga obravnava šesto poglavje, tudi temu sledimo in pojdimo s tem zakonom solo naprej, tako kot si ga ministrstvo za okolje, ki je predlagatelj, zamišlja.
Hvala lepa. Gospod Bajuk, potem gospa Ana Marija Tisovic.
Hvala lepa. Samo eno pojasnilo bi prosil gospoda kolega, če mi lahko obrazloži, katera mednarodna organizacija je to svetovala in na čigavo prošnjo. Hvala lepa.
Gospod Gerenčer, potem gospa Ana Marija Tisovic.
Torej ta zakon je tudi eden tistih zakonov, ki jih Evropa od nas zahteva. To sem mislil.
Hvala lepa. Gospa Tisovic.
Hvala lepa za besedo. To, kar je gospod Brenčič zdaj povedal, me veseli. Mi s tem nismo bili seznanjeni z odbora. Zdaj ne vem, kako to, ampak v redu. Ampak, če mi zdaj to šesto poglavje izvzamemo, se pa moramo zavezati, da bomo res sprejeli novi zakon in to zavezo pa moramo v tem državnem zboru sprejeti, saj vendar mi odgovarjamo oziroma ščitimo svoje državljane, kdo jih bo pa drug, kot mi z zakoni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Bajuk, izvolite.
Hvala lepa. Samo za pojasnilo in da bo tudi v magnetogramu jasno. Nobena mednarodna organizacija ni predlagala ali svetovala, naj se ta zakon razdeli na dva dela. To je pač neka konsekvenca tega, da resnično potrebujemo zakonsko ureditev na tem področju, kar se tiče harmonizacije z Evropsko unijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zdaj očitno nihče več ne želi razpravljati, zato zaključujem splošno razpravo. Prehajamo na razpravo o predlaganih sklepih in stališčih. Najprej dajem v razpravo prvi sklep matičnega delovnega telesa, ki se glasi: pod ena - predlog zakona o uporabi genske tehnologije - prva obravnava - razen šestega poglavja, je primerna podlaga za pripravo predloga zakona za drugo obravnavo. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Nismo sklepčni. Še enkrat bomo ugotavljali navzočnost. Če se v preddverju še nahaja [[...]]Ponovno ugotavljam navzočnost. Navzočih nas je 46, kar pomeni, da državni zbor lahko veljavno odloča. Ponavljamo glasovanje o predlogu sklepa pod ena, kot sem ga prebrala. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za predlog sklepa matičnega delovnega telesa pod ena je glasovalo 39 poslank in poslancev, proti 8. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Prehajamo na razpravo o stališčih, ki jih je pripravilo matično delovno telo, in so zapisana v poročilu delovnega telesa. Tudi predsednik jih je prej natančno prebral. Prehajamo tudi na razpravo o dopolnjevalnih in spreminjevalnih predlogih stališč matičnega delovnega telesa. Imamo predlog poslanke Silve Črnugelj, in sicer dve dopolnjevalni stališči [[predlog dopolnjevalnih stališč imate na klopeh]] . Želi kdo besedo o predlaganih stališčih matičnega delovnega telesa in predlagateljice, poslanke Silve Črnugelj? [[Ne.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Najprej bi dala na glasovanje predlog dopolnjevalnih stališč predlagateljice, poslanke Silve Črnugelj. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti 4. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je bil predlog dopolnjevalnih stališč sprejet. Zdaj prehajamo še na odločanje o stališčih matičnega delovnega telesa v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 35, proti 7. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da so bili predlogi sprejeti. V zvezi s tem zakonom pa je matično delovno telo vložilo tudi predlog dodatnega sklepa, ki se glasi: "Državni zbor Republike Slovenije predlaga vladi Republike Slovenije, da še v letošnjem letu predloži v obravnavo predlog zakona za področje genske preiskave in genskega zdravljenja človeka." Želi o predlaganem dodatnem sklepu kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti eden. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je bil predlagani dodatni sklep odbora sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Gospod Bajuk, prosim.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Žalostno, da me niste opazili [[...]]
Se opravičujem!
Bom skušal biti nekoliko bolj glasen prihodnjič, saj sem lahko. Hotel sem vprašati, če mi kolegi to dovolijo, predstavnike vlade, ker smo zdaj ravnokar sklenili in smo izrekli svojo željo, naj bi vlada ta zakon predložila v obravnavo še letos. Rad bi pa slišal predstavnike vlade, če imajo na to našo željo kakšen odgovor, in sicer, da ga bomo vsi slišali jasno, kaj in kako, kakšno je stališče vlade glede te naše prošnje. Hvala.
Gospod Bajuk, mislim, da so v splošni razpravi predstavniki vlade stališče večkrat pojasnili. Prepričana sem, da je sklep državnega zbora za njih zavezujoč, da s tem soglašajo in da bodo v tem letu izpolnili to obveznost. Dovolite samo še obvestilo: sejo bomo jutri nadaljevali s prekinjeno 13. točko, nato bomo prešli na prekinjeno 14. točko dnevnega reda [[...]]Se opravičujem, obvestilo začenjam ponovno: sejo bomo nadaljevali s prekinjeno 13. točko, v nadaljevanju pa bo zbor obravnaval 8. točko dnevnega reda, nato 10. in po dnevnem redu dalje. Hvala lepa za pozornost in lahko noč!