Prosim kolegice in kolege, da zasedejo svoja mesta, prav tako predstavnike vlade, ki se nam bodo pridružili na začetku 8. seje državnega zbora. Spoštovane kolegice in kolegi, prosim, da zasedete svoja mesta, da bi lahko pričeli 8., septembrsko sejo državnega zbora Republike Slovenije. Prosim za mir v dvorani in prosim vse, tako poslanke in poslance kot ministre, da zasedejo svoja mesta. Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam 8. sejo državnega zbora Republike Slovenije, ki sem jo sklical na podlagi 49. člena poslovnika državnega zbora. Obveščen sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naše kolegice in kolegi: Bogomir Vnučec, Aurelio Juri, Vili Trofenik, Andrej Fabjan, Zmago Jelinčič, Jelko Kacin, dr. Miha Brejc, Anton Delak, Milan Kopušar in kolega Roman Jakič. Prosim, da ugotovimo navzočnost v dvorani. Prosim, da vstavite kartice. Ugotavljamo navzočnost v dvorani. Navzočih je 51 kolegic in kolegov; državni zbor Republike Slovenije je sklepčen in lahko odloča. Na sejo sem povabil ministre v vladi Republike Slovenije in jih v državnem zboru prav lepo pozdravljam. Pred določitvijo dnevnega reda te seje bomo opravili postopek sprejema zapisnikov 6. in 7. seje ter 6. in 8. izredne seje državnega zbora. Zapisniki so na vpogled v računalniški mreži in sprašujem kolegice in kolege, ali kdo zahteva spremembo ali dopolnitev oziroma ima kakšno drugo pripombo k zapisnikom? Ugotavljam, da takih pripomb ali dopolnitev ni, zato bomo glasovali o sprejemu štirih zapisnikov. Najprej glasujemo o zapisniku 6. seje državnega zbora Republike Slovenije. Prosim, da o njem glasujemo. Glasujemo o zapisniku 6. seje državnega zbora. Navzočih je 52 poslank in poslancev, 47 jih je predlog podprlo, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zapisnik 6. seje državnega zbora sprejet. Tudi k zapisniku 7. seje državnega zbora ni bilo pripomb. Prehajamo na odločanje o sprejemu tega zapisnika. Glasujemo. V dvorani je navzočih 59 poslank in poslancev, 54 jih je predlog podprlo, eden mu je nasprotoval. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zapisnik 7. seje državnega zbora sprejet. Tudi k zapisniku 6. izredne seje državnega zbora Republike Slovenije ni bilo pripomb, zato prehajamo na odločanje o njem. Glasujemo. Navzočih je 58 kolegic in kolegov, 52 jih je odločitev podprlo, nihče ji ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zapisnik 6. izredne seje državnega zbora sprejet. Končno, ker tudi k zapisniku 8. izredne seje ni bilo pripomb, prehajamo na odločanje o njem. Glasujemo. V dvorani je navzočih 61 kolegic in kolegov, 55 jih je to odločitev podprlo, nihče ji ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zapisnik 8. izredne seje državnega zbora sprejet. Kolegice in kolegi, prehajamo na določitev dnevnega reda 8. seje državnega zbora Republike Slovenije. Predlog dnevnega reda ste prejeli s sklicem dne 18. septembra letos. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu z drugim odstavkom 64. člena poslovnika državnega zbora. Najprej o umikih. Predlogov za umik doslej nisem prejel. Želi kdo besedo. Kolega Peče, prosim.
Spoštovani navzoči! V Slovenski nacionalni stranki predlagamo umik 28. točke - predlog poslovnika državnega zbora Republike Slovenije. Kratka utemeljitev našega predloga: Naš predlog temelji na dejstvu, da je ta državni zbor pred zadnjo, to je tretjo obravnavo najpomembnejšega akta, ki bo deloval oziroma ki deluje v okviru te hiše. V bistvu ni zastonj termin za poslovnik »mala ustava«. Kajti termin določa naše pravice in pa pogoje delovanja. Kot vemo, je mnogo poslanskih skupin nezadovoljnih s predlogi, opredeljenimi v tem predlogu zakona. Zato pozivamo k treznem razmisleku in ohranjanju dobrih odnosov med političnimi strankami in med poslanci, ki smo v tem državnem zboru, da se dopusti slehernemu posamezniku, torej poslancu, pravica do razprave, da se mu pustijo osnovne pravice, ki izhajajo in za katere je vedel ob vstopu v ta mandat. Po drugi strani pa da se pusti tudi tistim najmanjšim poslanskim skupinam, da ohranijo svojo moč, svojo moč odločanja in pa predlaganja posamezne zakonodaje, kakor so se zavezale volivcem. Predlagamo, da se s tretjo obravnavo ponovno srečamo v nekem normalnem časovnem obdobju, da si vsi skupaj vzamemo čas za trezen razmislek in zadeve, ki so opredeljene v predlogu, ponovno tehtno razmislimo. Predlagam, da predlog Slovenske nacionalne stranke podprete. Hvala.
Kolega Peče predlaga, da se z dnevnega reda umakne 28. točka - predlog poslovnika državnega zbora. Sprašujem poročevalca matičnega delovnega telesa, ali želi besedo. [[Ne.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Ugotavljam, da ne. Ker ni bilo razprave, tudi verjetno dodatno stališče predlagatelja ni potrebno. Prehajamo na odločanje o predlogu za umik navedene točke z dnevnega reda. Glasujemo. Navzočih je 72 kolegic in kolegov, 30 jih je predlog podprlo, 38 mu je nasprotovalo. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da predlog za umik točke dnevnega reda ni dobil potrebne podpore. Prehajamo na razširitve oziroma na predloge za širitev dnevnega reda. Predlogov doslej nisem prejel. Prosim za mir v dvorani. Želi kdo v zvezi s tem besedo? [[Ne želi.]] Prehajamo na razpravo in odločanje o predlogih za sprejem zakonov po hitrem postopku. Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o javnih financah. Zboru predlaga, da ga sprejme po hitrem postopku. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne.]] Matičnodelovno telo podpira sprejem predloga zakona po hitrem postopku. Želi besedo poročevalec? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Da. Kolega Vizjak, kolega Peterle.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani predstavniki vlade. V Socialdemokratski stranki menimo, da gre pri noveli zakona o javnih financah za pomembne sistemske spremembe in tudi za sicer pomembne odločitve o prihodnosti planiranja javnih financ in seveda sprejemanja proračuna v Republiki Sloveniji. Prepričani smo, da je potrebno o tem zakonu temeljito razpravljati, tako s strokovnega kot tudi s političnega aspekta, zato predlagamo normalni postopek. Hvala.
Hvala lepa, kolega mag. Vizjak. Kolega Peterle.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! V imenu Nove Slovenije bi rad povedal, da želimo, da se s strani vlade oziroma koalicije konča praksa, rokohitrstva, ki je za naše parlamentarno delo in za državo nasploh lahko zelo škodljivo. Mi ugotavljamo, da je redno postalo izredno, izredno pa redno. Tako je bilo v letošnjem letu po rednem postopku sprejetih 13 zakonov, po hitrem 33 in po skrajšanem 23. Gre za inverzijo podatkov, glede na to kako smo se odločali v preteklosti. Nas skrbi posebej to in proti temu tudi smo, da vlada sama uvaja izredne razmere, s tem ko noče priti s pomembnimi zakoni pravočasno in nas potem s politiko časovne stiske sili v hitro oziroma v pospešeno odločanje. Večina zakonov, kakor smo to mi pogledali, ki so bili predlagani po hitrem ali po skrajšanem postopku, ne prenese kritičnega pretresa glede na kriterij izrednosti ali nekih posebnih razmer, ampak je to preprosto postala razvada, s tem pa tudi zloraba poslovnika, razvada vlade in zloraba poslovnika. In ne vemo, kako bomo odločali, če se bo res kaj izrednega zgodilo. Tisto bo šlo verjetno po rednem postopku. Mi načelno nasprotujemo, da se ta praksa nadaljuje. Smo za to, da vlada, če vidi to potrebo, res uporabi ta institut, ki ga omogoča poslovanje v državnem zboru za tiste zakone, za kar je res potrebno, drugače pa da nas ne zalaga s tovrstnimi zakoni, kjer za to ni potrebne utemeljitve oziroma razlogov. Zato predlagam v imenu poslanske skupine Nove Slovenije, da gre ta kot tudi vsi zakoni, ki nimajo za hitrost, izrednost postopka utemeljitev, po normalnem postopku.
Hvala lepa, kolega Peterle. Naslednji bi želel v imenu poslanske skupine podati svoje stališče kolega Peče.
V Slovenski nacionalni stranki verjamemo v transparentnost. In želeli bi verjeti tudi v dolgoročnost slovenske zakonodaje. A žal pod obstoječo vlado recepta in pa nekega garanta za dolgoročnost slovenske zakonodaje, od katere dejansko živimo vsi mi, ni. Prepričani smo,da ravno pod taktirko vlade Republike Slovenije izničujemo oziroma uničujemo institut recimo hitrega postopka. V poslovniku državnega zbora so navedeni razlogi. Toda vse prepogostokrat in tudi na današnji seji ob pregledu dnevnega reda je verjetno vsem razvidno, da se kar nekaj zakonodaje pojavlja pod taktirko hitrega zakona. Da pa se ne bomo oglašali, vsaj v imenu poslanske skupine pri vsakem ob tem zakonu, bomo podporo, kjer dejansko resnično vidimo utemeljenost za hitri postopek, hitremu postopku dali le pod točko 27 - predlog zakona o zagotovitvi sredstev za odpravo posledic suše, pozebe in neurja s točo. Pri ostalih predlogih zakona te podpore ne bomo dali. Hvala.
Hvala lepa. Želi še katera poslanska skupina predstaviti stališča v zvezi s predlogom za sprejem predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o javnih financah po hitrem postopku? [[Ne želi.]] Želi morda zdaj vlada besedo? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o predlogu, da se navedeni zakon sprejme po hitrem postopku. Glasujemo. V dvorani je navzočih 72 kolegov in kolegic. 45 jih je predlog odprlo. 26 jih je predlogu nasprotovalo. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o spremembi zakona o davčni službi. Zboru predlaga, da ga sprejme po hitrem postopku. Želi utemeljiti predlog predstavnik vlade? [[Ne želi.]] Matično delovno telo podpira sprejem predloga zakona po hitrem postopku. Želi poročevalec besedo? [[Ne želi.]] Sekretariat? [[Prav tako ne.]] Poslanske skupine? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje o predlogu, da se navedeni zakon sprejme po hitrem postopku. Glasujemo. V dvorani je navzočih 72 kolegov in kolegic. 48 jih je predlog podprlo. 21 mu je nasprotovalo. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 21.]] Ugotavljam, je predlog sprejet. Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o igrah na srečo. Zboru predlaga, da ga sprejme po hitrem postopku. Želi ta predlog utemeljiti predstavnik vlade? [[Ne želi.]] Matično delovno telo se do predloga za sprejem zakona po hitrem postopku ni opredelilo. Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Kolega mag. Vizjak in za njim kolega Peterle.
Hvala lepa. Prav zaradi istih argumentov, ki sem jih prej izrekel, pa še s tem argumentom več, da se do zakona še ni opredelilo matično delovno telo, ne moremo tako pomembne spremembe, ki se obeta s to novelo zakona o igrah na srečo, obravnavati po hitrem postopku. Zato predlagamo normalen postopek. Hvala.
Hvala lepa. Kolega Peterle.
Hvala. V utemeljitvi za hitrost postopka pri sprejemanju tega zakona beremo značilno razlago oziroma utemeljitev. Zakaj značilno, bom povedal še kasneje. Citiram: "Kljub relativno kratkemu obdobju od uveljavitve zakona o igrah na srečo so se kmalu pokazale potrebe po nekaterih spremembah in dopolnitvah zaradi nejasnih formulacij posameznih določil. Te pomanjkljivosti so se zlasti pokazale na področju prirejanja posebnih iger na srečo na igralnih avtomatih zunaj igralnic ter na področju nadzora, ki je bil zaradi tega pogosto izpostavljen nepotrebnim pritiskom. Obstoječe stanje je zato potrebno urediti z natančno pravno formulacijo pogojev." Gospe in gospodje, kakšna oziroma katera vlada pa je delovala leta 1995 oziroma kdo je bil takrat določen, da je te zadeve pripravljal, in kako to, da je toliko časa trajalo - torej, to je pomembnejše vprašanje - da se je ugotovilo oziroma ugotovilo se je kmalu, piše, da so pomanjkljivosti, zakaj je trajalo šest let, da vlada ugotavlja, da je treba nekaj narediti, in zakaj se zdaj ravno tako mudi. Torej, prosil bi, četudi ni hotel predstavnik vlade besede, da vendar pojasni, v čem je izrednost razmer in v čem ima ta predlog za hitri postopek kakršnokoli zvezo z določilom poslovnika. To bi želel slišati, ker iz tega ne morem razbrati niti enega razloga za izrednost razmer in za hitrost postopka.
Hvala lepa, kolega Peterle. Želi še katera od poslanskih skupin obrazložiti svoje stališče? [[Ne.]] Potem vabim državnega sekretarja, gospoda Končana, da pojasni stališče vlade.
Spoštovani gospod poslanec, k temu nas predvsem sili seveda razsodba ustavnega sodišča, ki je ugodilo nekaterim zahtevam pritožnikov, in sicer predvsem nekaterih igralnih salonov, ki so naslovili na sodišče pritožbo v zvezi z ustavnim principom, torej razlikovanja med posameznimi igralnicami, velikimi, in igralnimi saloni. Zato smo bili prisiljeni zelo hitro pripraviti spremembo zakonodaje, ob tem pa smo skušali tudi nekoliko drugače urediti v vsebinskem delu, tudi z vidika trenutne razbremenitve nekaterih koncesijskih dajatev, v nekem manjšem delu, da bi lahko ta dejavnost polno zaživela, in v zvezi s spremembami italijanske zakonodaje, ki se pripravlja, tako da naše igralnice v bistvu ne bi izgubile te bitke v konkurenčnem boju z igralnicami, ki se pojavljajo v našem sosedstvu. Hvala.
Hvala lepa. Prehajamo na odločanje o predlogu, da se navedeni zakon, torej zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o igrah na srečo, sprejme po hitrem postopku. Glasujemo. V dvorani je navzočih 73 poslank in poslancev, 50 jih je predlog podprlo, 23 jih je predlogu nasprotovalo. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o državni upravi. Zboru predlaga, da ga sprejme po hitrem postopku. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Matično delovno telo ne podpira sprejema predloga zakona po hitrem postopku. Želi poročevalec besedo? Prosim, kolega Lavrinc.
Hvala lepa, gospod predsednik. Predvsem zato, da kolegice in kolege spomnim, kakšna je bila naša utemeljitev. Torej, v zakonodajnem postopku so pravzaprav štirje zakoni s tega področja, s področja javne uprave oziroma državne uprave. Eno od stališč je bilo, da bi se pravzaprav vsi štirje zakoni morali obravnavati vzporedno, saj poslanci le tako pravzaprav dobimo celotno sliko, sicer pa meljemo in drobimo vsak kamenček v tem mozaiku posebej. To je eno. Drugo, gre za sistemski zakon, ki je še kako pomemben, če želimo s spremembami naše državne uprave na bolje, in zato, seveda, je bila večina, da se obravnava po rednem postopku, tako kot ostali zakoni s tega področja.
Hvala, kolega Lavrinc. Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Prosim, v imenu poslanske skupine [[...]]Prosim? Kolega Peterle, prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Jaz mislim, da si ta vlada oziroma njena koalicija in tudi ta državni zbor ne bo delal nobenih uslug na poti v Evropsko zvezo, če bo nastopal zlasti z dejstvom ali celo z argumentom hitrega sprejemanja tega zelo pomembnega zakona oziroma sklopa zakonodaje. Zaporedne vlade pod istim predsednikom vlade v nekaj mandatih pravzaprav niso hotele tukaj narediti nobenega resnega koraka naprej. Do spremembe je prišlo v Bajukovi vladi, ki je pripravila sveženj, danes pa je tukaj pred nami predlog, da po hitrem postopku naredimo nekaj, kar v nekaj mandatih ni bilo mogoče. Jaz mislim, da bo zelo slaba popotnica za nas, če bomo tukaj hiteli ali celo, če bo hotela vladajoča koalicija zadeve opraviti zelo hitro, mogoče celo v skladu z novim poslovnikom, ki bo jemal besedo tako rekoč izvoljenim predstavnikom ljudstva ali jih mogočno omejeval pri tem, in bomo naenkrat imeli en zakon več in se bomo lahko pohvalili, da smo napredovali Vendar beseda, ki jo delegacija iz Bruslja čedalje pogosteje in čedalje močneje poudarja, je implementacija, je funkcioniranje zakonov in mi bi radi, da je vse to tako zvezano, zavezano in tudi sprejeto, da bo pilo vodo potem, ko bo sprejeto, da se ne zgodi kaj takega, kot pri zakonu o igrah na srečo, kjer je bila naslednji dan že kritika, da so pravne formulacije nejasne. Torej, mi zelo polagamo na srce, Nova Slovenija, da vlada to premisli, da posluša tudi parlamentarni odbor na to temo in zadevo pelje zelo sistematično, zelo urejeno in kvalitetno po rednem postopku.
Hvala lepa. Kolega Barovič.
Hvala lepa. Jaz sem, gospod predsednik, želel govoriti v svojem imenu, zato se opravičujem, bom dal obrazložitev glasu na koncu. Hvala.
Ja, ne morete v svojem imenu. Želi še katera od poslanskih skupin besedo? Sprašujem, ali želi vlada dodatno obrazložiti svoje stališče. [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o predlogu, da se navedeni zakon sprejme po hitrem postopku. Obrazložitev glasu, kolega, pardon, prosim, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Sam sem v matičnem delovnem telesu glasoval za hitri postopek omenjenega zakona, z enim samim ciljem, da bo ta država enkrat že imela učinkovito javno ali pa državno upravo, če hočete. Sam sem tudi prepričan, da bi se lahko tiste vsebinske nejasnosti, o katerih smo govorili, tudi če bi bil zakon v hitrem postopku, uredile. Zato bom pri glasovanju v svojem imenu kot poslanec glasoval za hitri postopek.
Dobro. Prehajamo na odločanje. Kolega Peterle.
V obrazložitvi glasu bi rad povedal še dodatni razlog, zakaj ne bom podprl hitrega postopka. Včasih ima stališče sekretariata za zakonodajo v tej hiši magično in brezprizivno moč. V tem primeru očitno vlada ne želi poslušati oziroma sprejemati mnenja sekretariata za zakonodajo in očitno je tudi tukaj dvojna igra. Torej še en argument je za to, da to spravimo v reden in urejen postopek.
Državnemu zboru se opravičujem, ker sem dopustil, da je kolega Barovič in za njim tudi kolega Peterle obrazložil svoj glas; po poslovniku te pravice ne bi smel dati. Državni zbor prosim za razumevanje. Prehajamo na odločanje, da se navedeni zakon sprejme po hitrem postopku. Glasujemo. V dvorani je navzočih 75 kolegic in kolegov. 4 so bili za, 66 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 4.]] [[Proti 66.]] Ugotavljam, da zbor predloga za sprejem navedenega zakona po hitrem postopku ni sprejel, zato ga bo obravnaval kot predlog zakona v prvi obravnavi. Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o krmi. Zboru predlaga, da ga sprejme po hitrem postopku. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Matično delovno telo se do predloga za sprejem zakona po hitrem postopku ni opredelilo. Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Predstavnik vlade. [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o predlogu, da se navedeni zakon sprejme po hitrem postopku. Glasujemo. V dvorani je navzočih 69 poslank in poslancev. 31 jih je predlog podprlo, 26 mu je nasprotovalo. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Skupina poslancev s prvopodpisanim Alojzom Sokom je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o zagotovitvi sredstev za odpravo posledic suše, pozebe in neurij s točo v letu 2001. Zboru predlaga, da ga sprejme po hitrem postopku. Želi predstavnik predlagateljev predloga besedo? [[Želi.]] Kolega Sok, imate besedo.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Jaz mislim, da je to morebiti res na tem dnevnem redu, tako kot je povedala poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke, edini zakon, ki zasluži, da se sprejema po hitrem postopku. Gre za intervencijski zakon, ki bi naj zagotovil in pomagal vsem, ki so bili prizadeti z letošnjimi naravnimi ujmami, se pravi sušo, pozebo in točo z neurji, da bi tem ljudem na neki način pomagali. Ob tej priliki bi rad tudi povedal, da morebiti tega zakona ne gre gledati samo v luči pomoči prizadetim kmetom, kajti na kmetijstvo so vezana mnoga delovna mesta tako v predelovalno - živilski industriji, kot tudi v strojni industriji. In ker smo priča že drugi zaporedni suši po letu 2000, se pravi tudi letos, v letu 2001, vas pozivam in prosim, da podprete ta predlog in da ta predlog sprejmemo po hitrem postopku, kajti zlato slovensko pravilo pravi, da tisti, kdor hitro da, dvakrat da. Hvala lepa.
Preden bomo nadaljevali delo zbora, bom prosil vse za potrebno pozornost. Tako jaz kot vi, zato da sledimo razpravi, potrebujemo mir v dvorani. Tega lahko zagotovimo samo mi. Pa vas prosim za to prijaznost. Matično delovno telo se do predloga za sprejem zakona po hitrem postopku ni opredelilo. Sprašujem predstavnika sekretariata, ali želi besedo? Želi besedo predstavnik vlade? Minister Kopač, prosim.
Hvala za besedo. Nesporno je poslanec Sok oziroma skupina poslancev izkazala potrebno skrb pri odpravljanju posledic te elementarne nesreče. Dejstvo pa je, da je vlada nemudoma odreagirala in seveda z veliko skrbnostjo in precej strokovnega utemeljevanja pripravila svoj zakon, ki je seveda vložen v parlamentarno proceduro, vendar glede na poslovnik državnega zbora nima možnosti za obravnavo, dokler ni končana obravnava zakona s prvopodpisanim poslancem Sokom. Vladni zakon se sicer imenuje nekoliko drugače. Gre za predlog zakona o državni pomoči za odpravo posledic suše, pozebe in neurij s točo kmetijstvu v letu 2001. Ta predlog zakona predvideva nekoliko drugačne mehanizme, kot ste jih ali pa smo jih bili do sedaj vajeni. Predvideva upoštevanje geomorfoloških danosti širom po Sloveniji. Predvideva upoštevanje statusa kmeta. Predvideva upoštevanje vrste drugih stvari, kar vse seveda v nobeno od besedil dosedanjih podobnih zakonov ni bilo uvrščeno in tega seveda tudi ni v predlogu zakona, kot ga je predlagal poslanec Sok. Vlada zato predlogu zakona, kot ga je predlagal poslanec Sok, nasprotuje iz vsebinskih razlogov in predlaga svoj predlog zakona. Poslanec Sok je celo obljubil, da bo preučil, ali ne bi svoj zakon umaknil iz procedure zato, da bi dal prostor obravnavi vladnemu predlogu zakona. Očitno se za to ni odločil. Tako, da jaz sedaj v imenu vlade ne morem reči drugega, kot da, seveda, še naprej iz vsebinskih razlogov ne podpiramo predloga zakona, kot ga je vložil poslanec Sok, ne podpiramo, seveda, niti hitrega postopka, če ne podpiramo niti vsebine in predlagamo še vedno naprej svoj zakon. Če bi se državni zbor odločil, da bo kljub vsemu obravnaval predlog zakona, kot ga je predlagal poslanec Sok, ne bo vladi preostalo nič drugega, kot da bo z amandmaji k vsem, od naslova in prvega do zadnjega člena preoblikovala oziroma predlagala drugačno vsebino zakona. To je teoretično možno, zdi pa se mi, da ni ravno najbolj primerno, če smem imeti ta zadržek. Ker smo v neke vrste časovni stiski - verjamem, da bi vsi radi čimprej pomagali oziroma poskušali predvideti okvir odpravljanja posledic te letošnje elementarne nesreče - sem prepričan, da boste, seveda, ravnali po svoji najboljši vesti. Vladi bi najbolje ustrezalo, da tega zakona v proceduri ni. Ampak kot sem že rekel, ta hip na to ne moremo vplivati, kajti poslanec Sok vztraja pri obravnavi teksta kakršen je in, ki ga, kot sem že rekel, vlada ne podpira. Hvala lepa.
Hvala lepa vam, minister Kopač. Kolega Sok, želite besedo v imenu poslanske skupine ali kot predlagatelj? Kolega Peterle ima potem besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister, spoštovane kolegice in kolegi! V tem primeru pa gre, seveda, za izredno zadevo in za izredne potrebe in že kar dolgo časa trajajoče potrebe zaradi prizadetosti s sušo. V tem primeru bomo podprli, da gre to hitro. Se je pač zgodilo tako, da je vlada tri tedne kasneje prišla s svojim predlogom, ki ga še nismo videli, in, seveda, tudi ni mogel ta predlog konkurirati znotraj iste procedure. Menimo, da je treba absolutno preprečiti, da pride do zavlačevanja, ker ta zakon ne more biti na dnevnem redu sedaj in bi bilo nenavadno od predlagatelja, ki ga poslanska skupina Nove Slovenije podpira, da bi v taki situaciji, ko se z zakonom niti seznaniti še ni mogel, odstopil od svoje kakovostne rešitve. Zakon je napisan zelo kvalitetno in rešuje tisto s primernimi instrumenti, kar je reševati treba. Pomembno je tudi to, da je tak zakon oziroma ta zakon dobil zelo pozitiven odmev pri prizadetih kmetih, s strani državnega sveta in kmetijsko-gozdarske zbornice. Nam se to ne zdi nepomembno in pozitivno v nastopu ministra Kopača vidim to, da vidi tudi teoretično možnost. Jaz bi raje videl, če bi videl praktično možnost, da se dober zakon izboljša z dobrimi amandmaji vlade. Jaz svetujem, da se to tako naredi, ne da se zakon potolče in se mesec ali dva kasneje šele obravnava vladni zakon. Ker pa je minister rekel, da nekoliko drugače vlada vidi zadeve - če gre res samo za nekoliko drugače, potem z amandmaji ne bo težko reševati te zahtevne problematike. Mi torej podpiramo, da se to uvrsti in da gre po hitrem postopku in da vlada po najboljših močeh izboljša ta, sicer že dober predlog zakona.
Hvala, kolega Peterle. Kolega Anderlič želi v imenu poslanskega kluba LDS.
Poslanska skupina LDS bo podprla hitri postopek, ampak ne zaradi tega, kar sta povedala gospod Sok in gospod Peterle, pač pa zaradi tega, ker vemo, da se na točki, kot so suša in naravne katastrofe, ne tekmuje med političnimi strankami, katera bo prej po možnosti celo prepisala zakon, ki je že enkrat bil sprejet, in ta je prepisani lanski zakon, brez upoštevanja realnih okoliščin, ki so nastopile po suši leta 2001, ampak so stvari prepisane iz leta 2000, z drugimi številkami. In mi nikakor ne bomo pristali na tekmo med političnimi strankami na način, češ, vi niste za ljudi, edino mi smo za ljudi, vi pa ne daste, ker ste Židje ali kakorkoli drugače. To ni pošteno in ni fer. Gospod Sok, v Radgoni, na radgonskem sejmu, je odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, gospod Kramberger ga je sklical, se dogovoril skupaj z vlado za vse tisto, kar je treba storiti, zato da bi prišli do kvalitetnih rešitev. Vi tega dogovora niste spoštovali - nisem pričakoval, da ga boste. Tam je bilo dogovorjeno, da mora vlada oceniti, kaj se je zares zgodilo, in komisija je okrog 15. septembra to delo na terenu opravila. In ker vsi prihajate s terena tako kot jaz in ker ste med vami tudi župani, veste, da imajo občinske komisije do, mislim, 20. oktobra nalogo, da naredijo popise, da naredijo realno in točno oceno škode, ki je nastala. Ni prav do slovenskih davkoplačevalcev, tudi do kmetov in seveda vseh tistih, ki so prizadeti, ker so tudi tisti, ki niso kmetje, prizadeti in bodo uveljavljali, kot vsako leto, odškodnine zaradi suše, toče in raznih drugih stvari, ni prav, da čez prst, čez noht ali kakorkoli drugače ocenjujemo, pač pa mora biti pomoč prizadetim opredeljena v zakonski podlagi in mora biti opredeljena v obliki, na način in v višini, kot je škoda res bila povzročena, ne pa čez prst. In mi bomo podprli hitri postopek, vendar bomo storili vse, da bo zakon kvaliteten in da se bomo odmaknili od praks iz prejšnjih let, ko se je tudi zgodilo v tem državnem zboru, da smo, recimo, pozebo plačevali junija, julija, avgusta meseca, septembra meseca je bil pa pridelek boljši kot kdajkoli prej. Tako da bi bilo prav in korektno, da tu ne tekmujemo, kdo je bolj za kakšno solidarnost, kakšno pomoč. Moral sem pa to povedati, ker slišim iz dneva v dan, češ, oni nočejo dati, oni škrtarijo, oni so tisti, ki tega sektorja ne podpirajo, samo mi smo tisti, ki bi dali, če bi seveda to moč imeli. Kakšen zakon na koncu pa bo, pa upam, da bo vseboval vse tisto, kar nek tak zakon tudi mora vsebovati. Podprli bomo hitri postopek.
Hvala lepa. Kolega Podobnik želi v imenu poslanske skupine SLS+SKD Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Ne bom polemiziral v osnovnem stališču, ker mi poslovnik tega ne dopušča. Poslanska skupina SLS+SKD Slovenska ljudska stranka bo podprla predlog, da se zakon, ki ga predlaga poslanski kolega Sok, sprejme po hitrem postopku. Smo v situaciji, ko je potrebno najti vse načine, da se v skladu s poslovnikom najde možnost, da bo državni zbor čimprej sprejel dober zakon. Na tem mestu bi rad pohvalil svojega poslanskega kolega, mag. Krambergerja, ki kljub temu, da ni matičen, se je prvi odzval, in je tudi predsednik odbora za kmetijstvo, ter v Gornji Radgoni sklical delovno telo, ki ga uspešno vodi. Trdno sem prepričan, da je bil tudi ta sklic tega delovnega telesa situacija, na podlagi katere se je [[...]]
Moram vas prekiniti, kolega Podobnik. Mislim, da si zaslužite, tako kot vsi ostali, mir v dvorani.
Hvala lepa. Menim, da je prav njegov sklic takrat zmanjšal politični naboj, ki se je sprožil ob tej problematiki. Ne nazadnje, jaz sem bil takrat na tej seji kot nadomestni član. Bil je dogovor in sklep odbora, naj vlada pripravi predlog zakona do septembrske seje. In to je storila. V tem primeru je bila vlada korektna. Po našem mnenju je pripravila dober zakon in sedaj imamo samo možnost, da prek amandmajske oblike nadgradimo zakon, ki ga je predlagal poslanski kolega Sok. Zato bo naša podpora za hitri postopek. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Jerovšek, ste želeli besedo v imenu poslanske skupine? Prosim.
Hvala lepa. Poslanska skupina SDS bo tudi podprla hitri postopek zakona, ki ga je vložil kolega Sok in se nanaša na problematiko povračila škode zaradi sušei. Gre za izredno pomembno tematiko. Vemo, da je letošnja suša bila katastrofalna in da je v nekaterih predelih Slovenije povzročila kmetom takšno škodo, da bi brez hitrega ukrepanja in hitrega nadomestila se dejansko prenehala njihova možnost ponovnega sejanja jeseni in drugo leto, zato mislimo, da je to izredno pomembno. Hkrati tudi pravzaprav pozdravljamo napovedano prakso drugih, da se bodo odmaknili od praks minulih let, ko se je sprejemal zakon, potem se pa ni izvrševal. Tudi popravljam ministrovo besedo, da bodo spremenili nekatere člene, da bi bil zakon boljši, ker je to gotovo znatni odmik od prejšnjega stališča, da se zakon o povračilih škode zaradi suše sploh ne bo izpolnjeval. In hkrati je izboljšava tega, ker smo do zdaj bili vedno ob takšnih predlogih interventnih zakonov priča moledovanju vlade, da naj počakamo na sistemski zakon, ki ga po petih letih do zdaj še ni bilo. Zaradi tega pravzaprav podpiramo ta zakon in tudi pozivamo vse stranke, da ne tekmujejo, ampak da izkažemo dolžno razumevanje vsega problema letošnje suše. In da dejansko sprejmemo dober, izboljšan zakon, ki bo v pomoč slovenskemu kmetijstvu. Hvala.
Hvala lepa. Kolega Veber.
Hvala za besedo. No, tudi v poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov podpiramo hitri postopek pri zakonu o zagotovitvi sredstev za odpravo posledic suše, pozebe in neurij s točo v letu 2001, ki ga je v proceduro vložil poslanski kolega gospod Sok. Seveda bi pa tudi mi k temu želeli vendarle dodati, da je vlada ob tem resnem problemu, ki se je pojavljal v Sloveniji, ustrezno reagirala tudi pri izvedbi zakona iz leta 2000 in se izredno poglobila tudi v pripravo zakona za odpravo teh posledic v letu 2001. V poslanski skupini menimo, da bi bilo sicer korektnejše, da vlada dejansko spelje celoten postopek, tudi v skladu z vsemi sklepi, ki so bili že navedeni od predhodnikov, ampak vendar dejstvo je takšno, da tudi že ta hip mogoče zapravljamo preveč časa, zaradi teh proceduralnih zapletov. In seveda raje bi videli, da bi imeli danes vladni predlog tukaj, kajti procedura bi bila enostavnejša in trdimo in razmišljamo o tem tudi, da bi bila hitrejša. Pa vendar, upajmo, da bo soglasje dovolj veliko pri vseh, da bo zakon realno odpravljal posledice suše in neurij s točo in da bo tudi seveda prispel do vseh tistih, ki to pomoč tudi potrebujejo.
Hvala lepa. Kolega Sok, želite še besedo.
Hvala lepa. Želel bi še dodatno pojasniti. Hkrati kot prvopodpisani predlagatelj moram odgovoriti tudi na nekatere očitke. Torej očita se mi prepisovanje, ampak spoštovani kolegi, ko sem pogledal zakone, s katerimi se je to reševalo v preteklih letih, moram opozoriti, da sovsi bolj ali manj po enakem vzorcu narejeni, se pravi, vprašajte se, od koga ste potem vi lani s prvopodpisanim Gezo Džubanom prepisovali. Vsekakor, lani ni bilo pozebe, letos je pozeba kot dodatek, je pa lani bil tisti nesrečni plaz in Mangart in tako naprej, kar letos ni. Kar se tiče nespoštovanja dogovora. Glejte, vlada je bila zadolžena, da to zadevo pripravi, ampak očitno je ni pripravila, vsaj tako dolgo ne, dokler se ni pojavil ta predlog, ki je sedaj tema te vroče debate. Če pa pogledamo, še niti niste poravnali vseh obveznosti vlade za lanskoletno sušo. Se pravi, kdo naj v tem trenutku verjame v vašo načelnost. In gospod Anderlič, brez zamere, če mi govorite o tem, potem je to enako, kot če bi mi krastača govorila, da sem grd. Torej jaz sem, ne želim žaliti, ampak očitno mi je nedoslednost in nespoštovanje nekih dogovorov, ki jih jaz očitno ne poznam in ne vem, kje so ti dogovori bili. Glejte, včeraj je državni svet podprl ta predlog, ki smo ga predlagali, podpira ga tudi kmetijsko - gozdarska zbornica, ki je s svojimi strokovnjaki škodo ves čas ocenjevala, ne pa vlada, ki bo sedaj ocenjevala škodo in nekje do 31. oktobra -pa vas vprašam, kako pa lahko ocenite škodo na travinji 31. oktobra, saj niti v sedanjem trenutku več ne morete oceniti, ker se več ne vidi, škoda pa je ogromna. Ne samo neposredna, ampak tudi posredna, ampak o tem bo več govora ob samem zakonu. Res je to, kar je povedal minister Kopač. Jaz sem res obljubil, da če bo vlada pripravila boljši predlog, da sem svoj predlog pripravljen umakniti. To drži in se strinjam s tem, kar je povedal, ampak vlada tega ni pripravila. Jaz sem [[...]]samo, da pojasnim, če dovolite, kolega Anderlič, jaz sem včeraj dobil osnutek predloga vladnega zakona, ampak ne od vlade, temveč od gospoda ministra Kopača. Istočasno mi je bilo sporočeno od nekaterih predstavnikov vlade, da poteka korespondenčna seja, ki se bo končala šele danes. Če vi smatrate, da je predlog ministra Kopača že vladni predlog, jaz kot opozicijski poslanec pač tako ne razmišljam. Če bi mi imeli ta predlog danes že v poslanskih klopeh, bi se poslanska skupina Nove Slovenije do tega predloga opredelila, tako pa se vsekakor ni imela možnosti. Sedaj pa ostaja ta možnost, ki jo je minister nakazal. Če smatrate pač, da ta naš predlog ni dober, čeprav ga državni svet podpira in pa kmetijsko-gozdarska zbornica tudi, potem pripravite in vložite k temu zakonu amandmaje in ga popravite tako, da bo vam ugajal. Vsekakor pa upam in zelo bom pozoren na razpravo, ki je lani potekala, ko je to državo vodiladruga vlada. Takrat niste na takšen način razpravljali in upam in tudi dokazal vam bom, da je primerno in da je zadeva enaka, kot je bila lani. Se pravi, pričakujem od vas enako postopanje, če želite biti bolj načelni od nas, ki smo zakon vložili. Hvala lepa.
Dobro, s tem smo izčrpali možnost za predstavitev stališč. Prehajamo na odločanje o predlogu, da se predlog zakona o zagotovitvi sredstev za odpravo posledic suše, pozebe in neurij s točo v letu 2001 sprejme po hitrem postopku. Glasujemo. Prosim za mir v dvorani! Glasujemo o predlogu, da se navedeni zakon sprejme po hitrem postopku. V dvorani je navzočih 68 kolegic in kolegov, 67 jih je tak predlog podprlo, en mu je nasprotoval. [[Za je glasovalo 67.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Skupina poslancev s prvodpisanim Jožetom Avšičem je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o spremembi in dopolnitvi zakona o varnosti cestnega prometa. Zboru predlaga, da ga sprejma po hitrem postopku. Želi predstavnik predlagateljev besedo? [[Ne želi.]] Matično delovno telo ne podpira sprejem predloga zakona po hitrem postopku. Želi poročevalec besedo? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki vlade? Predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o predlogu, da se navedeni zakon sprejme po hitrem postopku. Odločamo o predlogu skupine poslancev, s prvopodpisanim kolegom Avšičem. 69 nas je navzočih, 27 jih je bilo za predlog, 39 pa proti. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da zbor predloga za sprejem navedenega zakona po hitrem postopku ni sprejel, zato ga bo obravnaval kot predlog zakona v prvi obravnavi. Prehajamo na razpravo in odločanje o predlogu za sprejem zakona po skrajšanem postopku. Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o spremembi zakona o popravi krivic. Zboru predlaga, da ga sprejme po skrajšanem postopku. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Matično delovno telo s predlogom za sprejem navedenega zakona po skrajšanem postopku soglaša. Želi besedo poročevalec? [[Ne.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Prav tako ne.]] Sprašujem, ali želijo pojasniti stališča predstavniki poslanskih skupin. [[Ne želijo.]] Zaključujem razpravo. Preden preidemo na odločanje, opozarjam, da predlog za sprejem zakona po skrajšanem postopku ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj ena tretjina navzočih poslancev. Glasujmo. 70 kolegic in kolegov je navzočih. 62 jih je bilo za, 1 je predlogu nasprotoval. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Kolegice in kolegi! Prehajamo na glasovanje o predlogu dnevnega reda v celoti. Tako predlagam za današnjo sejo dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem in s sprejetimi spremembami. O tem glasujemo. Ugovor, kolega Anderlič. Prosim.
Mislim, da nismo glasovali o skrajšanem postopku pri zaključku lastninjenja.
[[Glasovi iz ozadja.]] Samo hipec. Točka je prenesena. V dvorani je bilo navzočih 70 kolegic in kolegov. 52 jih je bilo za, 6 je bilo proti. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je dnevni red 8. seje zbora sprejet. Nekaj obvestil. Kolega Peterle, prosim.
Gospod predsednik, hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! V naši praksi v zadnjih dveh letih se je uveljavila prioriteta obravnavanja tako imenovanih evropskih zakonov, se pravi zakonov, ki so po mnenju vlade in po našem mnenju neobhodni za naše vstopanje v Evropsko zvezo. Obžalujem, da pri tem dnevnem redu te volje ni bilo več s strani predlagateljev in imamo četrtino tako imenovanih evropskih zakonov, ki so na 6., 7., 10., 12., 22., 23., 24., 25. in 26. mestu. Če bi mi sedaj uveljavljeno prakso, s katero smo delali tudi argument pred našimi partnerji v Evropski zvezi, prekinili mislim, da bi bila vsaj rahlo načeta naša verodostojnost. Zato predlagam, da se ta zakonodaja v skladu z dosedanjo prakso in tudi našo formalno odločitvijo, ne samo komisije za evropske zadeve, uvrsti takoj za prvo točko dnevnega reda, se pravi za vprašanji in pobudami poslank in poslancev, ki so tudi po nekem dogovoru na začetku vsake seje, v zaporedju, kakor si sledijo sicer v dnevnem redu. Če bi se že pogovarjali o kakšni konkurenci, potem bi videl kvečjemu potrebo, da se na samem začetku obravnava zakon o suši, rečem skrajšano. Torej, predlagam, da se ta tako imenovana evropska zakonodaja uvrsti na mesto, kjer je bila običajno uvrščena v naših dnevnih redih.
Kolega Peterle, gre za proceduralni predlog, o katerem bomo sicer odločali, če boste pri njem vztrajali, vendar vam bi rad dal pojasnilo. Na kolegiju smo uvedli prakso, po kateri ne določamo samo točk dnevnega reda, ampak se posvetujemo tudi o prioritetah obravnave, iz vrste razlogov. Ta prioriteta je bila dogovorjena predvsem spričo dejstva, da se bo državni zbor kmalu soočal s predlogom proračuna. Zato so nekatere točke dane na dnevni red. Drugo pojasnilo, ki je za vašo razpravo pomembno, pa je, da se v kolegiju, v kolikor lahko odločamo o tem, prioritete Evropske unije v celoti zavedamo. Zato je paket predlogov zakonov s tega področja takoj za zakoni, ki omogočajo normalno proceduro, nadaljevanje postopka sprejemanja zakona o proračunu. Vabim vas, kolega Peterle, da to moje pojasnilo sprejmete. Vodje poslanskih skupin so navzoči na sejah kolegija in tako smo se tudi zadnjič zmenili. Kolega Peterle, prosim.
Gospod predsednik. Jaz žal ne morem vaše vljudno naslovljene prošnje name sprejeti zato, ker bi prišel tudi v velike težave v komunikaciji z našimi partnerji v institucijah Evropske zveze. Kamorkoli pridemo in kadarkoli govorimo o tem, kako se odločamo pri nas o harmonizaciji zakonodaje, ko vemo, da je zmeraj na prednostnem redu, se pravi na samem začetku sej državnega zbora, ta tako imenovana evropska zakonodaja. Dodatno dejstvo, ki govori v prid temu, da ne menjamo prakse, pa je ta, da je povsem očitno, da prihaja do zamude pri pripravljanju teh predlogov s strani vlade. O tem bo detajlneje beseda še kje drugje. Si ne moremo privoščiti, da tukaj klecnemo in tudi ne drži, da je ta blok v celem, ker je od 12. - 22. 10 točk dnevnega reda namenjenih drugim namenom, ne obravnavanju tako imenovane evropske zakonodaje. Vztrajam pri predlogu in pričakujem tudi podporo in nam bo vsem lažje.
Prav. Vaš predlog dajem v skladu s poslovnikom na glasovanje. Kolega Peterle predlaga, da paket zakonov z oznako "Evropska unija" pride takoj za prvo točko dnevnega reda, torej za vprašanji in pobudami poslank in poslancev. To je predlog, ki ga dajem na glasovanje. Prosim, glasujemo. 63 kolegov in kolegic je navzočih, 23 jih je predlog podprlo, 33 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 33.]] Proceduralni predlog ni bil sprejet. Kolega Barovič, imate proceduralni predlog? Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. V korist nekoliko hitrejšega dela državnega zbora bi proceduralno predlagal, da državni zbor po končani 3. točki preide na obravnavo točk od 14. do 21., to so predvsem predlogi zakonov o ratifikaciji, ki ponavadi ne zahtevajo veliko razprav in jih ponavadi tudi hitro sprejmemo ali pač ne sprejmemo. Mislim, da bi tako 35 točk dnevnega reda kar koristno zmanjšali, ker domnevam, da do 3. prihodnjega meseca kot je bilo dogovorjeno, ta državni zbor te seje pač ne bo mogel že tako ali tako končati. Hvala lepa.
Kolega Barovič, tudi vaš proceduralni predlog bom dal na glasovanje, ampak ob poudarku dveh stvari. Najprej, da smo se o tem pogovarjali na kolegiju, da je bilo doseženo, torej da je bila dosežena neka večinska podpora za tako odločitev, da s takim dnevnim redom v ničemer tradicije, ki smo jo imeli zdaj, ne kršimo in predlagam, da tako tudi ostane, seveda pa vaš proceduralni predlog moram dati na glasovanje. Predlagate torej, da točke dnevnega reda, ki predlagajo sprejetje zakonov o ratifikacijah mednarodnih pogodb, uvrstimo za točko 1. Tak predlog dajem na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 66 kolegov in kolegic. 20 jih je predlog podprlo, 44 mu jih je nasprotovalo. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da proceduralni predlog ni sprejet. Proceduralni predlog ima tudi kolega Sok.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Glede na obširen dnevni red in ker je točka 27 - to je predlog zakona o zagotovitvi sredstev za odpravo posledic suše, pozebe in neurij s točo v letu 2001 - uvrščena na 27. mesto in ker bo zasedanje, kot sem seznanjen, trajalo do srede, predlagam proceduralno, da bi ta zakon obravnavali v tem terminu. Ne predlagam katero točko, ampak predlagam to, da bi ali v petek, ali v torek, ali v sredo - v glavnem, da bi še na tem delu zasedanja ta zakon obravnavali. Hvala lepa.
No, najprej, preden boste morali natančno določiti predlog, moram tudi vas opozoriti, da smo se o tem pogovarjali in da smo se uskladili glede prioritet in da se je tudi vaš kolega oziroma predstavnik vaše poslanske skupine s takim predlogom strinjal. Naša ambicija je seveda, da bomo točke dnevnega reda izčrpali, kolikor bo to v naši moči, bomo tudi storili. Zdaj pa, če želite in vztrajate pri proceduralnem predlogu, ga morate natančneje določiti.
V kolikor ne, bi predlagal, da bi določili potem sredo v naslednjem tednu, da bi vlada imela dovolj časa za predložitev eventualnih amandmajev. Hvala lepa.
Torej, proceduralni predlog je podan. Državnemu zboru predlagam, da se o njem odloči. Kolega Sok predlaga, da predlog zakona, ki zadeva sanacijo posledic suše, toče in pozebe uvrstimo na dnevni red v sredo ob 10. uri - predvidoma, tako je. Tak predlog dajem na glasovanje. Prosim, da glasujemo o tem predlogu proceduralne narave. Navzočih je 63 kolegov in kolegic. 32 jih je bilo za, 30 pa proti. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 30.]] Ugotavljam, da smo torej sprejeli odločitev, po kateri bo državni zbor o tej točki razpravljal najkasneje v sredo prihodnji teden. Poleg tega bi vas rad obvestil, da smo se na že prej omenjenem kolegiju zmenili, da bomo točko, ki zadeva sprejetje poslovnika obravnavali v četrtek ob 10. Uri, poročilo varuha človekovih pravic pa predvidoma v torek ob 10. uri, v petek, pardon, v petek ob 10. uri. Torej, v četrtek ob 10. uri – poslovnik; v petek ob 10. uri predvidoma poročilo varuha. Tako, s tem smo izčrpali vse potrebne odločitve, ki so potrebne za to, da lahko nadaljujemo z 8. sejo državnega zbora. Predlagam, da jo začnemo ob 15. uri in 30 minut s poslanskimi vprašanji in pobudami. Prosim.
Kolegice in kolege prosim, da zasedejo svoja mesta v dvorani, prav tako ministrice in ministri v vladi Republike Slovenije, da bi lahko prešli na 1. točko dnevnega reda, to je na vprašanja in pobude poslank in poslancev. Prosim, če zasedete svoja mesta. Preden bomo prešli na 1. točko, bomo ugotavljali navzočnost v dvorani. V kolikor kolega poslanca ali kolegice poslanke v vaši bližini ni, pa ima vloženo kartico, vas prosim, da njegovo kartico vzamete iz glasovalne naprave, da bi lahko verodostojno ugotovili navzočnost v dvorani. Prosim, da to storite. Ugotavljam navzočnost v dvorani. V dvorani je navzočih 48 kolegic in kolegov. Tako ugotavljam, da je državni zbor Republike Slovenije sklepčen in lahko nadaljuje z 8. sejo, s 1. TOČKO DNEVNEGA REDA, Z VPRAŠANJI IN POBUDAMI POSLANK IN POSLANCEV. Preden preidemo na to točko, nekaj opozoril, povezanih s to točko dnevnega reda. Naj vas obvestim, da se je predsednik vlade Republike Slovenije, dr. Janez Drnovšek, v včerajšnjem kratkem pismu obrnil na vodstvo državnega zbora in prosil poslanke in poslance za razumevanje, da danes zaradi drugih nujnih zadev ne more prisostvovati v začetku te točke in odgovarjati, kot je v navadi in skladno s poslovnikom, na prva tri vprašanja kolegov iz opozicije. Prav tako je predlagal, da na ta tri vprašanja odgovori prihodnji torek. Danes ob 13.00 uri smo se na kratko sešli z vodji vseh poslanskih skupin in to njegovo opravičilo sprejeli z razumevanjem na znanje, hkrati sprejeli tudi predlog, da bo predsednik vlade prihodnji teden v torek odgovarjal na prva tri vprašanja. Sicer pa bomo vsa druga vprašanja, namenjena predstavnikom vlade, torej ministricam in ministrom, opravili danes, tako kot je bilo sicer dogovorjeno s sklicem te 8. seje državnega zbora. Vrstni red postavljanja poslanskih vprašanj in pobud je določen v skladu z zadnjim odstavkom 23. člena poslovnika. Prva tri vprašanja, namenjena predsedniku vlade, bodo torej zastavljena prihodnji torek. Poslanke in poslance opozarjam, da mora biti poslansko vprašanje kratko in postavljeno tako, da je njegova vsebina jasno razvidna. Ustno zastavljeno vprašanje oziroma pobuda pa ne sme trajati več kot tri minute. Ministre oziroma ministrice, predstavnike vlade pa prosim, da njihov odgovor ne traja praviloma več kot 10 minut. Mogoče je zastaviti tudi dopolnilno vprašanje. To vprašanje ne sme trajati več kot dve minuti. Zastavljali bomo vprašanja po vrstnem redu, tako kot smo jih dobili s prijavami. Najprej bo prvo poslansko vprašanje zastavil kolega Peter Levič iz poslanske skupine Stranke mladih Slovenije. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Lepo pozdravljam vse prisotne. Vprašanje ministrstvu za notranje zadeve. V preteklih mesecih se je v strokovni in širši slovenski javnosti dosti govorilo o težavah političnih strank, povezanih z njihovim financiranjem, predvsem financiranjem iz tujine. Na eni strani so bili predstavljeni argumenti, ki zagovarjajo tezo, da je po veljavnem zakonu o financiranju političnih strank nedopustno kakršnokoli financiranje iz tujine. Torej posredno, kot tudi prek različnih finančnih odvodov. Medtem pa je nasprotna stran zagovarjala stališče, da je zakon neživljenjski in da bi ga bilo treba spremeniti oziroma popraviti. Zanima me, kaj konkretno ste na tem področju storili? Ali ste se s polemičnimi problemi ukvarjali? Kakšne so vaše ugotovitve in kaj, kot ministrstvo, pristojno za to področje, predlagate? Ste morebiti pripravili kakšne predloge spremembe tega zakona? Hvala.
Hvala lepa za postavljeno vprašanje. Prosim, državni sekretar, gospod Bugarič.
Hvala, spoštovani gospod poslanec Levič. S tem problemom smo se že ukvarjali, o tem smo se že preliminarno pogovarjali na ravni tudi koalicijskih strank in si vzeli nekoliko več časa za bolj temeljit pogovor in za usklajen nastop oziroma za konkretne predloge v tej smeri; tako da predlog je v obravnavi in v kratkem, dogovorili smo se o roku približno 14 dni, naj bi tudi sprejeli neko rešitev oziroma predlog, kaj bomo ukrenili v tej smeri. Se pa zavedamo problema in smo tudi točno to, kar ste omenili, obravnavali.
Hvala lepa. Ni dodatnega vprašanja. Kolegica Silva Črnugelj ima vprašanje. Prosim.
Hvala lepa. Lepo pozdravljeni vsi poslanci in ministri, predstavniki vlade. Danes bom postavila vprašanje ministrici za šolstvo, kulturo, šport in znanost; in sicer, to je že najina dolgo trajajoča razprava, ki se nadaljuje še iz obdobja proračuna. Takrat so bile dane nekatere obljube in sicer glede sprememb in dopolnitev zakona o gradnji Narodno univerzitetne knjižnice. Zadnje dni so potekale tudi razprave okoli proračuna za leto 2002, 2003. Žal iz sredstev javnega obveščanja, pa tudi iz tistih številk in gradiv, ki smo jih poslanci imeli na voljo, nismo mogli oziroma jaz nisem mogla razbrati, da so načrtovana sredstva za gradnjo Narodne univerzitetne knjižnice. Zanima me, ali ste pripravili spremembe in dopolnitve zakona o gradnji Nuka. Če ste: kdaj ga nameravate dati v proceduro, glede na to, da v napovedniku za oktobrsko in novembrsko sejo, pač, tega zakona ni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa ministrica Čokova, prosim.
Hvala lepa, gospa Črnugljova, za to vprašanje. Mislim, da sem kar pričakovala, da bo to vprašanje prišlo spet ob proračunu. Lahko pravzaprav vsem poslancem povem, kakšno je stanje, ker sem to tudi obljubila, da bom ukrenila določene stvari, ki so mi bile naložene na tem mestu. Mi smo 26.6. pripravili novelo zakona o izgradnji univerzitetne knjižnice v Ljubljani in smo ga poslali v usklajevanje ministrstvu za kulturo, ministrstvu za finance in službi vlade Republike Slovenije za zakonodajo. Od ministrstva za kulturo smo dobili nekatere pripombe, ki pa niso podprle točnega koncepta tega zakona, ki smo ga predlagali vladi, in vse skupaj je, seveda sedaj še v usklajevanju na ministrstvu za finance in službi vlade Republike Slovenije za zakonodajo. Mogoče bi samo poudarila, kaj je v tem zakonu, tako da bi to bilo bolje razloženo. Mi se zavedamo nespoštovanja prvega zakona, ki se je iztekel leta 1998, ko bi morala biti ta knjižnica zgrajena. Tudi zavedali smo se po novi zakonodaji, da to ne more biti samo univerzitetna knjižnica in to je bilo samo delovno ime, zato predlagamo novo ime: Nacionalna in univerzitetna knjižnica v Ljubljani, ki pa bi imela nekoliko širše poslanstvo, ker po dogovoru tudi z obema univerzama ravno ni največje podpore, da bi to bila samo univerzitetna knjižnica. Univerza je seveda v velikih stiskah, tako centralna tehniška knjižnica kot narodno univerzitetna knjižnica, opravljata to delo za univerzo. Vendar mislijo, da to mora biti objekt nacionalnega pomena in da mora biti to narodna in univerzitetna knjižnica. Mi smo tudi pripravili podlage, kako bi v novem zakonu - bodisi razdelilnik sredstev bodisi tudi nosilstvo tega projekta. Menimo, da nosilstvo tega projekta ne more biti izrečeno samo enemu ministrstvu in sploh ne samo ministrstvu za šolstvo, znanost in šport, ampak vsaj še ministrstvu za kulturo; in to smo predlagali. Predlagali smo tudi, da se ustanovi posebno telo,ki bo skrbelo za to, da se ta projekt uresniči, in tudi načrtovana sredstva, ki bi pa v tem trenutku znašala 13 milijard 680 milijonov po cenah iz marca 2001. V zakonu so opredeljene vse vsebinske spremembe in novitete in ugotavljamo, da je to nacionalni projekt in da mora priti v parlament. Pričakujemo, da bosta tako ministrstvo za kulturo kot ministrstvo za finance preučila situacijo. Vendar menimo, da v izhodiščih ne odstopamo od prvega zakona, vendar tak je v teh letih že prerasel in je nuja, da v parlament pride nov zakon.
Hvala lepa, gospa ministrica. Želite postaviti dodatno vprašanje? Prosim, kolegica Črnugelj.
Hvala lepa. Če sem prav razumela, vi ste že pripravili osnutek sprememb in dopolnitev tega zakona in sedaj glede na to, da je tematika tako pomembna in nacionalnega značaja, je na potezi vlada, ministrstvo za finance, da s svojimi ukrepi in načrtovanjem pač pove, kako in kaj. Tako verjetno vprašanje sedaj lahko samo še naslovim na gospoda Ropa in na njegovo ministrstvo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želite minister Rop? Prosim.
Spoštovana poslanka! Kar se tiče ministrstva za finance, bo to v okviru proračuna in pa proračunskih možnosti zagotavljalo dolžnosti in obveznosti, ki bodo zadane ministrstvu za finance. Seveda pa je vse odvisno od tega, kakšen proračun bo na koncu sprejet v državnem zboru in kakšen bo končni razrez proračuna, ki ga bodo na osnovi razprav, ki smo jih imeli, ko smo pripravili razrez proračuna po ministrstvih, pripravljen in ga bo vlada v dokončni obliki potem poslala v državni zbor. Torej, kar se tiče prioritet po posameznih segmentih znotraj ministrstev, ministrstvo za finance seveda ne more teh prioritet določati, niti si teh pristojnosti noče prilaščati. Vsekakor pa boste o tem lahko diskutirali ob proračunu, ko bo v državnem zboru in nedvomno bo takrat zelo jasno, kaj pomeni takšen projekt in, seveda, katerim drugim projektom se je treba odpovedati. Tako boste, gospa spoštovana poslanka, nedvomno aktivno vključeni v razpravo, v diskusijo in pa seveda tudi v končne odločitve, še posebej pri tem projektu, ki je nedvomno pomemben. Je pa seveda izjemno obsežen in v kolikor je to tolikšna prioriteta, se bomo morali skupaj dogovoriti, katerih projektov potem eventualno ne bo, če bo ta projekt šel naprej.
Hvala lepa za vaša pojasnila, minister Rop. Naslednje vprašanje bo vladi zastavil kolega Franci Rokavec. Imate besedo, prosim.
Hvala za besedo. Moje poslansko vprašanje se nanaša na vlado v celoti, predvsem pa je posledica dogodkov, ki so se odvijali v LBS v hčerinski družbi Nove Ljubljanske banke v New Yorku in pa, seveda, z vprašanjem višine sejnin, ki je bilo prisotno pri opravljanju nadzorstvenevloge članov nadzornih svetov v gospodarskih družbah. Namreč, zanima me, če po tej vrsti dogodkov in ugotovljenih nepravilnostih lahko ministrski svetnik, gospod Gabrovec, še opravlja svojo funkcijo. In drugo: ali bo vlada predvzela kakšne konkretne ukrepe za zagotovitev ustreznega notranjega nadzora pri upravljanju nadzorstvene vloge oziroma upravljanju s podjetji oziroma gospodarskimi družbami v lasti države. Namreč, ugotovilo se je, da je tudi ta nadzor - oziroma notranja kontrola in pa pretok informacij - zelo pomanjkljiv. Verjetno bi bilo zelo pomembno tudi, da bi se ugotovilo, zakaj je tudi način kandidiranja oziroma imenovanja članov nadzornih svetov - predvsem gre bolj po logiki zastopanja vladnih funkcionarjev, ne pa zastopanja te vloge uglednih strokovnjakov, ker bi bila na ta način tudi preprečena bojazen, da si na nek način država ne želi čim hitreje, pač, spustiti iz svojih rok vpliv v gospodarstvu. To so predvsem poglavitna vprašanja, ki so se postavila predvsem po vseh teh dilemah, ki sem jih že prvotno postavil. Mislim, da je na to vprašanje treba predvsem odgovoriti z naslednjega vidika: ali se država resnično hoče tam, kjer je potrebno, tudi čim hitreje umakniti iz politike - politika umakniti iz gospodarstva. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Rokavec za vprašanje. Minister Rop želi odgovoriti. Prosim.
Spoštovani poslanec, kar se tiče tematike poslovanja Nove Ljubljanske banke, LBS-a in pa seveda tudi problematike privatizacije, verjetno veste, da je o tem tekla daljša diskusija že na odboru oziroma na komisiji za nadzor proračuna. Verjetno velja poudariti, da smo tam tudi zagotovili s strani vlade, tudi po dogovoru z Banko Slovenije, da bo pripravljeno posebno poročilo o poslovanju Nove Ljubljanske banke in pa LBS ter hčerinskih podjetij, v katerem bo poslancem, zainteresiranim delovnim telesom in matičnemu odboru zelo jasno prikazano vse, kar se je dogajalo v tem primeru v preteklih letih; skratka, vse tisto, kar se je diskutiralo v okviru nadzornega sveta, in vse tisto, kar se je sprejemalo kot ukrepe. Zlasti pa je zelo pomembno, da vsi skupaj izveste tudi vse, kar je Banka Slovenije v tem primeru - kot za nadzor pristojna institucija - že storila. Kot veste, smo tudi predlagali, da se opravi posebna seja odbora - ali bo to komisija ali odbor, ni moja pristojnost - na katero bi povabili vse tiste, ki so bili v času, ko so se dogodki dogajali, odgovorne in pristojne osebe, torej pristojni minister za finance v tistem času, potem guverner Banke Slovenije, uprava in pa nekateri člani nadzornega sveta, in tam bomo lahko iz prve roke, na osnovi poročila, ki bo prej pripravljeno, vse detajle pojasnili; dobili boste pojasnila in bomo lahko tudi direktno spregovorili o eventualni odgovornosti kogarkoli žev tistem času. Mislim, da je to najboljša pot, da na osnovi argumentov, na osnovi dejstev tudi poslanci dobite vse potrebne informacije o tem, kako se je v tem primeru upravljalo, razpolagalo in poslovalo z državnimi sredstvi oziroma s kapitalom države in sredstvi Nove Ljubljanske banke. Kar se tiče strokovnjakov v nadzornem svetu, vam lahko pošljemo imena teh strokovnjakov. Mislim, da bi težko rekli, da ti, ki so v nadzornem svetu, niso strokovnjaki; kar veliko je uglednih strokovnjakov med njimi, vendar vam lahko ta imena pošljemo pismeno, da boste tudi sami videli, kateri so tisti, ki so sedaj na novo v nadzornem svetu. Kar se tiče sejnin, je bilo to vprašanje že postavljeno in smo obljubili pisni odgovor in ta pisni odgovor je bil tudi poslan v državni zbor - mislim, da predsedniku državnega zbora. V prilogi odgovora na to vprašanje so dani zneski sejnin oziroma nagrad v vseh nadzornih svetih hčera Nove Ljubljanske banke in seveda število članov, tako da se da zlahka izračunati, kolikšni so ti zneski,o katerih sprašujete. In mislim, da lahko do teh zneskov pridete. Je pa res, da je Nova Ljubljanska banka to informacijo označila kot poslovno skrivnost in v tem smislu smo tudi to posredovali naprej v državni zbor in je - mislim, da pri predsedniku državnega zbora in verjetno je dal tudi poslancu dr. Bajuku, da si je pogledal ta odgovor. In prav nobenega razloga ni, da ti podatki ne bi bili na voljo vsem tistim, ki jih zanima. Poleg tega so bili pa tudi že kar nekajkrat objavljeni tudi v medijih. Kar pa se tiče vloge države in politike v teh podjetjih, ki so v državni lasti, vam lahko zagotovim, da je naša namera zelo jasna, da se umaknemo iz bank, iz podjetij. Rekel bi, da tudi ti primeri, tudi diskusije in vse to, kar se sedaj dogaja, kažejo na to, kako slabo je, če se politika vmešava v gospodarstvo. Vendar, ko se vmeša, je prav, da pridemo stvari do konca, da smo transparentni in da razčistimo vsa dejstva - in v tem primeru tako in jaz vam zagotovim, da bomo ta dejstva tudi ustrezno pojasnili in da vam bodo vsi podatki ugotovljeni. Lahko vam pa seveda zagotovim, da bomo storili vse, kar je v naši moči, da privatizacijo v primeru bank in tudi drugih podjetij v državni lasti izpeljemo do konca in da se tudi umaknemo kot politika iz gospodarstva.
Hvala lepa, minister Rop. Želite postaviti dodatno vprašanje? Kolega Rokavec, imate besedo.
Hvala za besedo. Zahvaljujem se za del odgovora na vprašanja, ki sem jih zastavil ministru, gospodu Ropu. Ampak kljub vsemu nisem zasledil odgovora na eno bistveno vprašanje: katere konkretne ukrepe bo vlada izvedla za učinkovit notranji nadzor za upravljanje oziroma pretok informacij svojih članov v nadzornih svetih gospodarskih družb. Mislim, da je to ena od bistvenih pomanjkljivosti, ki so se zgodile v omenjenih primerih, da država ni vedela za tisto, kar se je dogajalo v njihovih gospodarskih družbah, ali ni hotela vedeti. Hvala.
Minister Rop.
Država lahko v podjetjih, ki delujejo na trgu, ki poslujejo, ki so gospodarske družbe, funkcionira samo in izključno v skladu z zakonom o gospodarskih družbah. To pomeni, da so vsi tisti, ki pokrivajo posamezna področja, in so pristojni za posamezna področja, odgovorni za to, da sproti pridobivajoinformacijo od članu nadzornih svetov po posameznih področjih in da v primeru nepravilnosti in ugotovljenih nepravilnosti tudi ustrezno odreagirajo. V primeru Nove Ljubljanske banke in v primeru te hčerke je nadzorstveno pravico v tem smislu imela uprava in pa mati nad hčerko in seveda je tudi določene ukrepe v zvezi s tem storila. Skratka: uprava in uprava bo to tudi pojasnila. Država pa je bila prek članov nadzornega sveta tudi obveščena o problemih in nadzorni svet je v zvezi s tem tudi sprejemal sklepe in o vseh sklepih za dve leti nazaj, tako kot so se dogajali, vas bomo tudi sproti obveščali oziroma vas bom obvestili za nazaj in vas bom obvestili tudi o vseh sklepih za naprej. Lahko vam povem, da bo nadzorni svet, ki bo 10. Oktobra, obravnaval ravno to tematiko, o kateri sedaj teče beseda in bo seveda tudi sprejel ustrezna stališča in eventualne ukrepe. Tudi o tem vas bomo seznanili na seji odbora, ko bo tekla. Tako, da v tem primeru smo seveda odreagirali, zahtevali od nadzornega sveta, da takoj opravi diskusijo, ugotovi eventualne nepravilnosti in odreagira. Kot veste, pa novi nadzorni svet funkcionira nekaj mesecev in bo to zdaj seveda obravnaval. Po informacijah, ki smo jih pridobili, pa je tudi prejšnji nadzorni svet večkrat obravnaval tematiko in problematiko LBS-a in je v zvezi s tem tudi sprejemal sklepe. In zdaj bomo pogledali za več let nazaj. Tema se vleče več let nazaj, kaj vse je bilo sklenjeno na posameznih sejah nadzornega sveta. Seveda, vse to govori predvsem o tem, da politika kot taka ne more nadzirati v popolnosti vsega, kar se dogaja v posameznih gospodarskih družbah, in da to zelo težko zelo dobro opravlja. In zato se mora umakniti. Zato se ne sme, po moji oceni, ali pa se mora čim manj ukvarjati z gospodarstvom, ampak se mora ukvarjati s tistim, za kar je pristojna: z upravljanjem države, z upravljanjem tistih stvari, s katerim se bavimo vsi tukaj vsak dan in vedno znova.
Hvala lepa za vaš odgovor, minister Rop. Gospa Maria Pozsonec ima vprašanje. Prosim, imate besedo.
Hvala lepa. Vsem prisotnim lep pozdrav. Sprašujem ministrstvo za promet, kdaj bodo tovornjaki na severovzhodni Sloveniji šli na vlak. Zelo težko smo namreč pričakovali železniško povezavo z Madžarsko, upajoč, da bo manjša gneča na pomurskih in štajerskih cestah. Imam še nekaj predlogov in pobud za ministrstvo za kmetijstvo in gozdarstvo ter prehrano. Opozorila bi ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano na področje vinogradništva v Prekmurju. Kleti so polne vina iz lanskega leta, odkup letošnjega grozdja pa še ni zagotovljen. Govori se o zelo nizki odkupni ceni in kmetje so začeli masovno izrezovati trte. Menim, da bi bilo treba najti mehanizme za preprečitev te gospodarske škode. Drugič. Mali kmetje v Prekmurju oziroma Pomurju so zelo zaskrbljeni glede predvidenih minimalnih dveh hektarjev zemlje za pridobitev subvencije. Veliko jih ima namreč le en hektar ali še manj zemlje in tako se vsak dan srečujejo s problemom gospodarjenja, na ta način bodo pa še ob državno pomoč. Prestrukturiranje kmetijstva potrebuje pomoč s strani države, kajti ljudje morajo tudi v tem procesu preživeti. Še eno vprašanje istemu ministrstvu. Kdaj bodo začeli izplačevati pšenico? Petič, vprašanje za vlado. Zelo veliko negodovanja povzroča obvezno dodatno pokojninsko zavarovanje za posamezne dodatne dejavnosti. Zakaj morajo tako mesečno plačevati pavšalni prispevek v višini štiri tisoč SIT na podlagi sklepa o odločitvi prispevka za posebne primere zavarovanja - Uradni list Republike Slovenije številka 1 ter 01 - tudi osebe, ki opravljajo dejavnost kmečkega turizma. Hvala lepa za odgovore.
Hvala lepa, kolegica Pozsonec. Za besedo je prosil minister dr. Gantar. Imate besedo, minister. Gospa Pozsonec, se lahko izklopite? [[Da.]] Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci, spoštovana poslanka Pozsončeva. Seveda, odgovarjam kot minister, ki po pooblastilu predsednika vlade usmerja in vodi delo ministrstva v času bolezenske odsotnosti ministra Presečnika in želel bi odgovoriti naslednje. Cilj prometne politike, tako te, ki je že sprejeta, kot seveda tudi te, ki se pripravlja, je, da se čim večje število tovora s cest preusmeri na železnico. V skladu s temi ukrepi vlada Republike Slovenije oziroma državni zbor v vsakoletnih proračunih na postavkah, namenjenih za izvajanje prometne politike, tudi v primeru kombiniranega prevoza tako imenovanega, torej daje znatna finančna sredstva, s katerimi povečuje konkurenčnost tega prevoza proti cestnemu prometu. V tem letu se izvaja kombinirani prevoz - samo kot primer - na naslednjih relacijah: na relaciji Maribor-Veles, dva para vlakov dnevno, zasedenost vlakov je 54%; potem na relaciji Moste-Salzburg, trije pari vlakov dnevno, zasedenost vlakov 58%; in Maribor-Koper, en par vlakov dnevno, zasedenost vlakov 62%. Obseg dela oziroma segment kombiniranega prevoza letno narašča za približno 5%. Na konkretno vprašanje, kdaj bo del tega prevoza - seveda ne povsem, pa vendarle - prešel tudi tire v severovzhodni Sloveniji, lahko rečem, da so med železniškimi upravami v zaključni fazi pogovori oziroma dogovori o uvedbi kombiniranih vlakov na poteku med Padovo, Ljubljano in Budimpešto. Po informacijah, ki jih imam, naj bi se v času nekaj mesecev že začelo izvajati kombinirani prevoz tudi na tej relaciji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Minister, mag. But, prosim.
Hvala lepa. Tukaj so bila postavljena tri vprašanja. Kdaj bo izplačilo pšenice - jaz upam, da čim prej, ampak to seveda ni odvisno od države, ker država ni kupec pšenice, ampak tako kot to velja za tržno ekonomijo, je kupec - v tem primeru so žitnopredelovalni obrati; in upamo, da bodo to storili skladno s pogodbo, kot so jo kmetje - ali v njihovem imenu zadruge - podpisali s temi firmami. To pomeni: upam, da čim prej. Ampak, seveda, tukaj je treba še enkrat poudariti, da v tržni ekonomiji država, ne samo da ne določa cen, razen intervencijskih cen in intervencijskih pogojev, hkrati tudi ni kupec, ker država s pšenico, razen eventualnih strateških blagovnih rezerv, pač sama nima kaj početi. Je pa res, da država izplačuje direktna plačila oziroma če hočete, subvencija ali kompenzacije - kakorkoli jih kdo imenuje. V primeru pšenice je to 54 tisoč tolarjev na hektar. Ta izplačila pa bodo izplačana tako, kot je predvideno, okvirno približno 30 procentov, skupaj z ostalimi kompenzacijskimi plačili v drugi polovici meseca oktobra, 40 procentov v mesecu novembru in ostanek v mesecu decembru. Da bom pravilno razumljen, govorim o 63 tisočih vlogah, ki so jih kmetje v Sloveniji poslali agenciji za kmetijske trge in razvoj podeželja in ki med drugim vključujejo tudi plačila za pšenico, tako imenovana kompenzacijska plačila na hektar. In da se prav razumemo: 30procentov, pomeni 30 procentov vlog naj bi bilo izplačanih v oktobru, 40 v novembru in ostanek v decembru. To je tako dogovorjeno in tak je tudi finančni plan v smislu likvidnostnih sredstev usklajen z obdelavo vlog na agenciji. Kar se tiče malih kmetov v Prekmurju ali kjerkoli v Sloveniji. V letošnjem letu veljajo pogoji, kakršni veljajo in so veljali že lansko leto. To pomeni: nekako en hektar skupno kmetijskih zemljišč je pogoj, da nekdo lahko zaprosi za subvencijo oziroma za katerokoli obliko kompenzacijskih ali direktnih plačil, bodisi da govorimo o EKO-0, ali o dopolnitvah oziroma dodatnih plačilih za območje z omejenimi dejavniki, ali za plačila za sklop kmetijsko-okoljskega programa. In znotraj tega lahko, recimo, zaprosi za plačila za pšenico, v kolikor ima najmanj 0,3 hektarja njivskih površin v strukturi kmetijskih zemljišč. V letu 2002 razmišljamo, da bi spodnjo mejo kmetijskih zemljišč, od katere naprej so upravičenci lahko upravičenci za plačilo, dvignili nekoliko navzgor. In sicer razmišljamo o tem, da bi najrealneje to mejo dvignili z 1 na 1,5 hektarja. To pomeni: da bi 2 hektarja ne bilo tisto, kar naj bi bila spodnja meja. Opozarjam pa, da v Evropski uniji obstaja zapovedana spodnja meja, nad katero ne sme nihče postaviti spodnje meje, to je 3 hektarje. To pomeni: nihče v Evropski uniji se ne more spomniti in reči, pri nas je pa spodnja meja 4 hektarje, zato ker velja to kot del obveznega pravnega reda. Obstaja pa možnost, da države dobijo nižjo spodnjo mejo, in mislim, da najnižja spodnja meja, kot jo imajo, velja v dveh članicah, ena od teh je Avstrija, in ta spodnja meja je 1,5 hektarja. V Sloveniji smo se za to nižjo mejo 1 hektar doslej odločali zaradi slabe posestne strukture. Menimo pa, da je treba zelo resno pretehtati, ali stalno vztrajanje na tako nizki spodnji meji ne pomeni hkrati tudi počasnost nujnih strukturnih sprememb, ki so nujne, to pomeni upočasnitev. Kajti, nekdo pač meni: dobil bom subvencijo, zato bi pač še vseeno toliko kosil; kar je sicer dobro, hkrati pa se strukturna sprememba, povečanje kmetij, ne dogodi. Skratka, tu še ni dokončne odločitve. O tem resno razmišljamo in bomo odločitev sprejeli po tehtnem premisleku, na osnovi strokovnih argumentov in tudi v sodelovanju s civilno družbo, če hočete, zbornico in ostalimi. In zadnje vprašanje oziroma ki je bilo prvo vprašanje, vinogradništvo v Prekmurju. Podobno velja za kjerkoli, povsod. Odkupne cene, žal, ne določajo države, ampak jih določa trg oziroma ponudba in povpraševanje. Mi smo o tržnem redu povedali, da obstajajo določene možnosti, kot so destilacija in podobno. Hkrati dajemo možnost, da se lahko vinogradniki odločajo za vključitev v integrirano ali biološko vinogradništvo in s tem dobijo dodatnih 60 ali 120.000 tolarjev na hektar doplačil, če se za to odločijo. Osnovno pa ostaja: ceno določa trg. In vendarle je k temu treba dodati še to, da se bodo morali tudi vinogradniki, tako kot tudi ostali proizvajalci, začeti ustrezneje organizirati, razmišljati na način, da bo razdrobljenost, ki v Sloveniji predstavlja več sto ponudnikov, neorganiziranih med sabo, nepovezanih, pripeljala k višjim odkupnim cenam ali boljšim in uspešnejšim rezultatom trženja - seveda tega ne bo storila. Torej se bodo morali tudi sami vinogradniki in vinarji predvsem ustrezneje tržno organizirati, da bodo na trgu, podobno kot ostali ponudniki katerekoli storitve, uspešnejši. Hvala.
Hvala lepa vam, minister. Želite tudi, minister Dimovski, besedo v zvezi s tem? Prosim.
Hvala lepa. Gre za tretji del vprašanja gospe Pozsončeve, in sicer za dopolnilno dejavnost in zavarovanje. Namreč, dejstvo je, da dopolnilne dejavnosti povzročajo neka dodatna tveganja, zato osnovno zavarovanje praktično tega ne krije. Recimo, če je nekdo v popoldanskem času zaposlen kot programer, ima neka določena tveganja, ne glede na to, da, recimo, v dopolnilnem času oziroma kot dopolnilno dejavnost opravlja tudi kmečki turizem. In na osnovi teh dodatnih tveganj, ki jih ima iz naslova dopolnilne dejavnosti, je seveda treba izplačevati oziroma plačevati določeno premijo iz tega naslova. O tem je državni zbor že ob sprejemanju zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju leta 1999 tudi govoril in praktično je soglasno sprejel oziroma se je zedinil pri tem, da se je seveda 29 dopolnilno dejavnost treba dodatno zavarovati.
Hvala lepa. Kolegica Pozsončeva, verjetno nimate dodatnih vprašanj. Naslednje bo zastavil kolega Bojan Kontič. Imate besedo, prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane predstavnice in predstavniki vlade. Poslansko vprašanje naslavljam ministrstvu za finance. Že v preteklih mandatih državnega zbora so poslanke in poslanci nekajkrat postavili vprašanje glede finančnega poslovanja verskih skupnosti in glede davčnih obveznosti teh skupnosti, predvsem pa Rimske katoliške cerkve, ki se pri nas vse bolj posveča materialnim vprašanjem in pridobivanjem nepremičninskega premoženja. Na to smo s strani ministrstva za finance vedno dobivali le delne in nepopolne odgovore, kompetentne slike o davčnih obveznostih Cerkve pri nas pa nikoli nismo dobili. To pa ni dobro, ker se v javnosti potem glede tega pojavljajo različne trditve, razlage, ki so lahko tudi netočne in tedenciozne. Do sedaj smo dobili odgovore, da RKC plačuje davke kot vse druge osebe civilnega prava, da je zavezanka za davek od dobička pravnih oseb v delu, ki se nanaša na pridobitno dejavnost, da so duhovniki zavezanci za dohodnino in da je skoraj vse v najlepšem redu. Prav. Toda ne glede na to sprašujem ministrstvo za finance naslednje. Po katerih predpisih poteka materialno in finančno poslovanje RKC? Katera institucija opravlja nadzor? Ali ima Cerkev pri nas na kateremkoli segmentu davčne politike kakšen poseben status, olajšave ali oprostitve, in če jih ima, s kakšno utemeljitvijo? Katere davke plačuje kot oseba civilnega prava, za katere davke je že sedaj zavezanka? Vemo, da vlada pripravlja zakon o davku na nepremičnine. Ali ministrstvo predvideva, da bi bile s tem prihodnjim zakonom obdavčene tudi nepremičnine v Cerkveni lasti? Razumem, da je bila država v preteklosti, ko Cerkev ni imela svojega lastniškega premoženja, nekako vezana, da ji pomaga pri njeni dejavnosti, tudi z davčno tolerantnostjo. Sedaj pa, ko RKC pri nas postaja vse večji lastnik nepremičnin pa zato ni nobene potrebe. Prosim za ustni odgovor, če ta v tem trenutku ne more biti popoln, pa za celovit pisni odgovor s pregledom sedanjih in predvidenih davčnih obveznosti cerkve na Slovenskem. Hvala lepa.
Hvala, kolega Kontič. Kdo od predstavnikov vlade bo odgovoril? Državni sekretar, prosim. Prosim za mir v dvorani.
Hvala lepa za vprašanje, gospod poslanec. Res je bilo vprašanj več, zato bomo na vsa ta vprašanja pripravili pisni odgovor, vendar ne v tem stilu, kot ste že sami rekli, da smo vam že poslali. Kajti v tem delu, seveda, ostaja pri enakem: v naši sistemski davčni zakonodaji ni nobenih posebnih statusov, namenjenih kakršnikoli verski skupnosti pri nas, razen tistih, ki so v zakonu izrecno navedene - torej, v zakonu o dohodnini in pri davku od dobička. Ker gre, recimo, pri davku od dobička za dotacije ali dotacije tistim osebam, ki vršijo določeno dejavnost [[humanitarno, versko itn.]] , potem v zakonu o dohodnini, kjer je to možno. V zakonu o davku na dodano vrednost ni nobene izjeme za nikogar, ne glede na status, ki opravlja pridobitno dejavnost, ki je obdavčljiva po zakonu o davku na dodano vrednost, da seveda ne postane zavezanec, če prekorači znani zakonski limit 5 milijonov tolarjev vzadnjih 12 mesecih. Torej, v tem delu ne moremo nikakršnega drugega odgovora pripravljati oziroma pripraviti v smislu prihodnje zakonodaje, ki jo pripravljamo, v zakonu o davku na dodano vrednost je že pred kratkim bil poslan v parlamentarni postopek, medtem ko zakon o davku dohodka pravnih oseb in dohodnini pa v naslednjih tednih. Trenutno so en zakon je že v medresorskem usklajevanju, so določene manjše spremembe. Mi se o teh spremembah pogovarjamo tudi s predstavniki verskih skupnosti. V osnovi gre pa za to, kar ste že sami rekli. Nihče ne more imeti privilegiranega položaja, v kolikor se ukvarja s pridobitno dejavnostjo, tako tudi določene institucije verskih skupnosti, npr. razna škofijska gospodarstva, so organizirane po zakonu o gospodarskih družbah,so kot družbe z omejeno odgovornostjo ali podobno in te so normalno zavezanec tudi za davek od dobička pravnih oseb. Tako bomo pripravili to celovito informacijo, ker ste navedli več vprašanj, v tem delu pa, kot sem rekel, lahko odgovorimo samo tako, kot smo že odgovarjali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Pukšič ima možnost, da vpraša vlado. Imate besedo, kolega Pukšič. Prosim.
Hvala lepa. Poslansko vprašanje vladi Republike Slovenije. Na posvetu z delovnim naslovom - ki sva ga v Mariboru organizirala s kolegom Jerovškom: Kako se obraniti popolne centralizacije, smo se dotaknili aktualnih in zaskrbljujočih procesov v Sloveniji. 40 udeležencev tega posveta, med njimi poslanci petih poslanskih skupin, državni svetniki župani, univerza v Mariboru, civilna družba, gospodarstvo, sindikati, institucije v Mariboru, smo priče in ugotovili, da je takorekoč popolna centralizacija, ki nevarno ogroža interese severnovzhodne Slovenije, zato smo zahtevali razgovor s predsednikom vlade. Danes je minilo 32 dni, 32 dni od takratnega sestanka in želje po tem sestanku in do danes se nihče iz vlade ni odzval na naše opravičene pobude, ampak je ob nedavnem obisku vlade v Mariboru bilo iz medijev zaznati, da bo severovzhodni del Slovenijepridobil na javnih delih. To je seveda za nas ponovna žalitev in zaničevanje celotnega dela severovzhodne Slovenije. Zato vlado Republike Slovenije sprašujem: Kakšen je konkretni vladni finančni program za uresničevanje politike enakomernega regionalne razvoja v skladu z zakonom? Kdaj bo vlada Republike Slovenije javno predstavila vpliv prodaje Nove kreditne banke Maribor v luči ekonomskega in političnega položaja, gospodarstva in družbenih institucij in zakaj se Nova Ljubljanska banka in Nova kreditna banka ne prodajata v istem deležu. Tretjič. Ali vlada spoštuje sprejeti prioritetni nacionalni program pri izgradnji avtocest? Četrtič. Kdaj bo vlada kmetom izplačala sredstva iz naslova lanskoletne suše in ali bo upoštevala inflacijo ali zamudne obresti? Petič. Vlado Republike Slovenije sprašujem, koliko državnih institucij je v Ljubljani ali okolici in koliko v severovzhodnem delu Slovenije oziroma drugih delih države, vključno s pripadajočimi proračunskimi sredstvi in številu zaposlenih uradnikov. Šestič. Vlado Republike Slovenije prosim za uradno stališče na žaljivo izjavo gospoda Kopača, glede izjave, da v Mariboru ni ustreznih kadrov in da je to eden izmed glavnih razlogov za to, da ne more biti holding v Mariboru. In za konec. Ministra za informacijsko tehnologijo sprašujem, ali slučajno že zamuja z zakonom o povračilu preveč vplačanih sredstev v telekomunikacije. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Pukšič. Na vlado ste naslovili več vprašanj, tudi zato presegli čas. Kdo od predstavnikov vlade bo prvi odgovoril? Prosim. Minister dr. Gantar, prosim, imate besedo.
Gospod poslanec Pukšič. Seveda najprej odgovarjam na "cestarsko" vprašanje, če smem tako reči. Prioritete, ki so postavljene v programu izgradnje avtocest in drugih cest, niso v ničemer spremenjene. V tem trenutku niso v ničemer spremenjene in dinamika izgradnje cest se odvija in dogaja v skladu s programom in seveda s proračunskimi možnostmi financiranja. Na področju avtocest so nekatere zamude, so bile že prej in za njih vemo, vemo tudi, zakaj so nastale, finančna sredstva niso edini razlog. Vsekakor pa bo premislek o prioritetah potreben pri rebalansu programa izgradnje avtocest v Sloveniji nasploh, nasploh. V funkciji ministrstva, seveda ministra za informacijsko družbo, pa seveda lahko povem, da smo zakon o vračanju vlaganj pripravili, da v tem trenutku natančno študiramo, kar bodo poslanke in poslanci gotovo razumeli in podprli, finančne posledice tega zakona. Finančne posledice tega zakona do, seveda, največje možne natančnosti, kajti to je izjemno pomembno, ker so finančne posledice razmeroma velike. Seveda, pričakujemo, da bomo vse študije in vse potrebno opravili že do prihodnjega tedna in da bomo se takrat lahko odločili o konkretni verziji zakona in konkretnih rešitvah. Vsekakor so roki napeti. Sam sem na te roke opozarjal - na napetost rokov - opozarjal tudi pri pripravi zakona o telekomunikacijah. Upam, da ga bomo lahko čim prej poslali v parlament. Čim prej! In seveda, da bo tudi sprejet. Pri čemer pa opozarjam, da, recimo, sprejetje zakona mesec dni prej ali mesec dni pozneje ali celo več, če smo že na tem, nikakor ne bo vplivalo na pravice tistih, ki naj bi dobili sredstva, niti ne na obveznosti države, kajti zakon bo moral - to pa lahko povem sedaj - bo nujno moral vezati izplačilo vlaganj na privatizacijo Telekoma. Ta pa se zaradi razmer, ki so že prej bile na telekomunikacijskem trgu razmeroma neugodne, ob nedavnih dogodkih pa sploh, seveda še ne bo tako hitro zgodila, kot je bilo v začetku načrtovano. Hvala lepa.
Hvala lepa za to pojasnilo, minister dr. Gantar. Kdo od predstavnikov vlade bo nadaljeval? Prosim, izvolite.
Spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani gospod Pukšič! V zahtevah, ki ste jih naslovili na vlado, ste odprli tudi dve vprašanji v zvezi s privatizacijo Nove Kreditne banke Maribor. Dovolite mi, da vas in seveda vaše kolegice in kolege obvestim o odgovoru na zastavljeno vprašanje kot predsednik komisije za privatizacijo Nove kreditne banke Maribor. Vlada je na temelju že v prejšnjem obdobju sprejete obveznosti do Evropske skupnosti, da bo končno pričela s privatizacijo bank, ki so v državni lasti, tudi na večkratno urgenco s strani predstavnikov Evropske skupnosti, v okviru programa za letošnje leto sprejela obveznost, da bo končno začela s privatizacijo vseh treh bank: Nove Kreditne banke Maribor, Nove Ljubljanske banke in Poštne banke. Na temelju tega programa je ministrstvo za finance od vodstev obeh teh bank zahtevalo, da predloži, vodstvo ene in druge banke, svoj predlog na privatizacijo bank. Vodstvo Nove Kreditne banke Maribor je predložilo svoj predlog, katerega jedro je bilo, da je treba v postopku privatizacije Nove Kreditne banke Maribor poiskati strateškega partnerja ali strateškega investitorja, ki bo Novi Kreditni banki Maribor omogočil nadaljnji razvoj in uresničevanje njenih srednjeročnih strateških ciljev. Poleg tega, seveda, naj bi zagotovil tudi nadaljnjo samostojnost banke, sedež banke naj bi ostal na lokaciji, kjer je danes, in v nadaljevanju programa je uprava banke postavila tudi nekatere druge potencialne obveznosti, ki naj bi jih sprejel potencialni investitor. Vlada je sprejela nekoliko dopolnjen program, v katerega je poleg jedra o strateškem investitorju vnesla tudi določila o tako imenovanih "put in call" opcijah - izrazi, ki so znani v finančnih trgih - torej, dala je, po domače povedano, ponudbo, da je pripravljena po isti ceni, ki bo dosežena pri prodaji 65% deleža lastništva, minus ena delnica, prodati potencialnemu investitorju po določenem obdobju tudi preostali delež delnic. Istočasno je seveda ponudila ali zahtevala, da se potencialni investitor obveže, da bo po isti ceni odkupil tudi delež, ki jih imata v sedaj še 90% lasti država, poleg nje še odškodninski in kapitalski sklad, vsak po 5%. Tako oblikovan program je bil na vladni sprejet konec maja letošnjega leta. Istočasno pa je vlada na predlog ministrstva za finance sprejela tudi odredbo o načinu razpolaganja s premoženjem v državni lasti, kjer je, seveda, bil postopek prodaje te oblike državnega premoženja, posebej, seveda, tudi teh dveh državnih bank, dovolj jasno opredeljen. Po tej uredbi je obveznost nadaljnjega postopka v privatizaciji prevzela komisija, ki je bila v tem primeru predlagana s strani ministra za finance in v kateri so, seveda, poleg delavcev ministrstva za finance tudi zunanji strokovnjaki, tako ekonomske kot tudi pravne znanosti. Naloga komisije je torej bila, da po sprejetem programu vodi postopek privatizacije. Vse informacije, s katerimi se je, se in se bo še v nadaljevanju srečevala komisija, so zaupne narave. Zato seveda komisija z javnostjo trenutek lahko kontaktira in posreduje samo informacije o sprejetih sklepih. Obveznost komisije pa je, da bo po končanem postopku privatizacije pripravila in predložila vladi poročilo o opravljenem postopku privatizacije, s predlogom, kateremu potencialnemu strateškemu investitorju naj se omogoči nakup 65 odstotkov v lastnini te banke, ki je v državni lasti. Iz tega predpostavljam, da bo vlada najkasneje v pričetku drugega leta lahko parlamentu predložila poročilo o postopku privatizacije. Seveda pa je treba na tej poti opraviti še vrsto postopkov, ki so še vedno ciljani v smeri, da naj bi bil postopek privatizacije zaključen do konca leta. V javnostise seveda ves čas opozarja na to, da je postopek in način privatizacije Nove Kreditne banke Maribor v mnogočem drugačen, kot pa je postopek privatizacije Ljubljanske banke. Je tako in delno ni tako. Res je, da je uprava Nove Ljubljanske banke predložila za svojo privatizacijo drugačen koncept privatizacije. In sicer je privatizacija Nove Ljubljanske banke sestavljena iz dveh tokov. Istočasno se ponuja v dveh paketih dvema različnima vrstama investitorjev, najprej ključnim, oglas je bil objavljen 17. oktobra, se ponuja 34% delež v lasti Nove Ljubljanske banke, ki je v državni lasti, torej lastništvu. V drugi fazi se bo ponudilo institucionalnim investitorjem; torej tistim, ki bodo v Novo Ljubljansko banko oziroma nakup delnic Nove Ljubljanske banke naložili svoj kapital kot tako imenovano kratkoročno ali srednjeročno naložbo kapitala z možnostjo, da to naložbo kasneje tudi odprodajo. V strokovnem izrazu je to tako imenovana portofolia naložb. Torej nima namena, da bi se vtikala ali da bi vplivala na upravljanje ta vrsta delničarjev, ampak seveda je zainteresirana, da je donosnost banke čim večja in da skozi večjo donosnost raste neto vrednost banke in s tem seveda tudi neto vrednost tistega dela premoženja, ki so ga oni vložili v nakup delnic, da bi torej skozi prodajni postopek kasneje lahko ustvarili čim večji donos. Vzporedno ob tem pa teče tudi postopek koncentracije skupine Ljubljanske banke. Kreditna banka Maribor nima nobene banke hčere, medtem ko jih ima Ljubljanska banka 6, z dvema bankama pa je sklenila tudi še tesnejše, bi rekel, sporazume o sodelovanju, ki lahko v končni fazi čez nekaj let tudi privedejo k temu, da bosta ti dve banki postali pravzaprav sestavni del Ljubljanske banke v procesu konsolidacije slovenskega bančnega sistema. In ni res, dadrugače država postopa pri privatizaciji Nove Kreditne banke Maribor kot pri Ljubljanski banki, ker država prodaja isti delež lastnine, svoje lastnine, tako Kreditne banke Maribor kot Ljubljanske banke, samo zaradi strukturnih sprememb, ker bo istočasno pripojitev šestih bank hčera predstavljalo približno 24% - 23 do 24% delež privatizacije, poleg 10% kapitalskega in odškodninskega sklada in 7% samega privatnega lastništva, ki že obstaja v Ljubljanski banki. Zato torej na videz izgleda, kot da sta postopkarazlična, vendar pa v resnici teži država k temu, da v istem odstotku proda svoj delež v obeh bankah in da istočasno še začasno zadrži 25-odstotni delež v svoji lasti, plus eno delnico; na ta način ima vpliv na to, kakšne statutarne spremembe se lahko v tem času sprejmejo ali ne. Razlika - čisto na kratko - je samo v tem, da je torej uprava Nove Kreditne banke Maribor predložila, da za svoj razvoj potrebuje močnega strateškega investitorja, Ljubljanska banka pa je rekla: mi ga ne potrebujemo, mi potrebujemo ključne investitorje ali ključnega investitorja in potrebujemo institucionalne investitorje in želimo ostati še naprej v pretežni slovenski lasti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Že uvodoma sem povedal, da imajo predstavniki vlade na voljo za odgovor praviloma deset minut; ta poslovniška obveza ni zelo striktna, vendar bi prosil vse, ki odgovarjajo poslankam in poslancem, da se tega poskušajo držati. Če odgovor ne bo dovolj natančen, bodo kolegice in kolegi zastavili dopolnilno vprašanje. Želi še kdo od ministrov podati odgovor na vprašanje kolega Pukšiča? Prosim.
Hvala za besedo. Poslanec Pukšič je postavil celo vrsto vprašanj v zvezi z analizo števila državnih institucij v različnih mestih v Sloveniji, količino proračunskih sredstev, namenjenih za to in ono, v različnih slovenskih regijah in podobno. No, in lahko rečem, da vrsta teh vprašanje je pravzaprav zelo podobnih vprašanjem oziroma pobudam, ki so bile obravnavane oziroma potrjene v obliki sklepov na izredni seji mestnega sveta mestne občine Maribor, na kateri sem prisostvoval tudi sam kot predstavnik vlade. No, te sklepe sem, lahko rečem, posredoval svojim kolegom oziroma kolegicam v vladi in vlada je potem tudi sprejela sklep, s katerim me je zadolžila ministra oziroma ministrstvo, pristojno za notranje zadeve, in ministrstvo, pristojno za gospodarstvo, da pripravita analizo izpolnjevanja strategije regionalnega razvoja in analizo možnih predhodnih ukrepov pred formalno uveljavitvijo pokrajin v smeri decentralizacije, ki bi jih po njunem mnenju bilo primerno sprejeti; in vse to naj bi vladi dostavila do 15. oktobra letos. Prepričan sem, da se bo seveda vlada po tej poglobljeni analizi s temi vprašanji ponovno ukvarjala in takrat tudi lahko bolj verodostojno poročala državnemu zboru. No, ko sem že pri besedi, naj rečem samo še to, kar je iz dela vprašanja poslanca Pukšiča izhajalo. Izhajala je trditev oziroma vprašanje, ali se je vlada opredelila do izjave ministra Kopača, češ da v Mariboru ni ustreznih kadrov - citiram poslanca Pukšiča - in da zato tam ni primerno, da je sedež holdinga. Take izjave, moram znova in znova poudariti, jaz nikoli nisem izrekel, nikoli, in mi je bila podtaknjena. Zato sem, upam, v obširnejši obrazložitvi svojih izjav iz julija mesecana seji mestnega sveta Mestne občine Maribor to tudi ustrezno pojasnil. Kaj pa sem izjavil? Izjavil sem, da je glavna poslovna funkcija holdinga skupni nastop slovenskih elektroenergetskih podjetij na trgu, morda nekoliko poenostavljeno lahko temu rečemo trženje, in da se je ta dejavnost do sedaj opravljala izključno in samo v okviru javnega podjetja Eles - in se pravzaprav ta hip še vedno - in da so, žal, samo tu skoncentrirani - objektivno žal samo tu ta hip, ne rečem, da bi v prihodnje ne bilo lahko drugače, ampak ta hip žal samo tu - ustrezno strokovno usposobljeni delavci za ta opravila. To je bila moja izjava oziroma trditev in temu je, žal, tako zaradi dosedanje organiziranosti. To ni nekaj, kar bi si jaz izmislil. No, zato, če pa je bila moja tovrstna izjava - imel sem občutek, seveda, da so vsi na seji mestnega sveta tudi razumeli to pojasnilo. Rekel pa sem še, da če je morda kdo tovrstno izjavo razumel kot žalitev - kar mi je bilo prav tako večkrat rečeno, češ da sem nekoga žalil - da se za to iskreno opravičujem. Ampak opisoval sem samo dejstva, ki jih nisem povzročil jaz, ampak so pač stanje sistema, kakršno je bilo vzpostavljeno v preteklosti. Hvala lepa.
Hvala lepa za vaša pojasnila in odgovor, minister Kopač. Želi še kdo od ministrov odgovoriti na vprašanja, ki jih je postavil kolega Pukšiš? Imate kolega Pukšič kakšno dodatno vprašanje? Prosim, dve minuti imate zanj na voljo. Izvolite.
Hvala lepa. Ja, kakorkoli, jaz vendar razumem to zadnjo izjavo gospoda ministra Kopača ponovno: vi butasti Štajerci tako ali tako ne razumete, potem niti televizije več ne glejte! Jaz sem takrat gledal in sem slišal vašo izjavo, ne samo jaz, ampak na tisoče Štajercev. Sicer pa, če so to poneverili v TV, potem naj to ponovno dajo na plano. Drugo pa, seveda hotel sem več reči gospodu Tolarju. Gospod Tolar, ali je možno dobiti te podatke, ki so zaupne narave, ker seveda želel bi videti, kakšne so razlike med predlogom, ki ga je mariborska banka dala, in kakšen je predlog privatizacije, ki ga je dopolnila vlada. Seveda, sedaj ne bova razpravljala o tem, ali je to v pristojnosti vlade ali ni. V državnem zboru smo o tem že razpravljali in bili drugačnega mnenja - v opoziciji. Če bo seveda sedaj prišlo do katastrofalnih posledic, kar pa seveda je pričakovati, v družbenih institucijah in v gospodarstvu ter seveda tudi v kulturi, potem bomo četrtič tako rekoč ob privatizacijah ali oškodovanju premoženja v Mariboru pravzaprav pokleknili. Imeli smo Maistra, imeli smo še kaj vmes, pa nismo, ker so zadeve rešili; tokrat je odgovornost na vseh poslancih, ki prihajamo z druge strani Trojan in, seveda, ostalih okoli. Gospodu Gantarju pa naslednje. Gospod Gantar, jaz sem vas vprašal, če zamujate. Povejte: zamujamo ali pa ne zamujamo. Takrat je bilo vaše stališče - pol leta: mi bomo to vse pripravili. Opozarjal sem takrat na to, da je to lahko kratek čas. Ne, danes se izmikate. Stara praksa! Sprejeti zakoni, sprejeti sklepi, en minister govori, da jih ne rabimo spoštovati in izvajati, drugi: no, ja, zopet nekoliko zamujamo; in ni važno, za mesec ali dva. Takrat bi povedali ne izmotavajte se! Hvala lepa. Seveda bi prosil, da dobim na postavljena vprašanja v pisni obliki odgovore.
Želi, glede na to dodatno vprašanje oziroma stališče kolega Pukšiča, še kdo odgovoriti izmed ministrov ali državnih sekretarjev? [[Ne.]] Potem pričakujem, da boste dali pisne odgovore na vprašanja kolega Pukšiča. Naslednji bo vladi zastavil vprašanje kolega Štemberger. Prosim, imate besedo.
Hvala za besedo. Moje poslansko vprašanje bi postavil ministrstvu za finance, gre pa za reorganizacijo davčne uprave. Pri zadnji reorganizaciji davčne uprave smo na izpostavi v Ilirski Bistrici izgubili nekaj delovnih mest, ki se, zanimivo, niso ukinila, pač pa le preselila v Postojno. Tako v Ilirski Bistrici ni več mogoče urejati številnih zadev, kot so: izdaja potrdila o plačanih davkih in prispevkih, izdaja potrjene kopije odločb o odmeri davka iz dejavnosti, katero državljani potrebujejo za štipendije, za šolanje, za vloge, za sprejem v dijaške in študentske domove, za uvoz materiala in opreme, potem potrjene kopije odločb o odmeri dohodnine, ki jih obrtniki in podjetniki tako rekoč potrebujejo vsak dan, vse kar je potrebno za registracijo nove dejavnosti, za vpis v register samostojnih podjetnikov in register davčnih zavezancev, postopki za prenehanje dejavnosti, obračun DDV-ja že tako ali tako. Potrdila, ki jih izdaja Durs občanom, za uveljavljanje raznih pravic, kot so: zdravstveno zavarovanje, najemanje posojil, socialnovarstvene pravice, vloge za pridobitev državljanstva, delovna dovoljenja in podobno. Dokazila o plačilu obveznosti do davkarije tudi ni več možno izstaviti v Ilirski Bistrici. Končno, tudi tako osnovna zadeva, kot je izdaja davčne številke. V specifičnem primeru ilirskobistriške občine, ki je obmejna, so ti postopki neživljenjski tudi za naše državljane, ki živijo v sosednjih hrvaških krajih, in katerih ni malo in potrebujejo določene usluge davkarije. Domači podjetniki pa tako ali tako izgubljajo dragocen čas in denar za opravljanje teh zadev. Država se na ta način oddaljuje od državljanov, namesto da bi šli trendi ravno v obratni poti. Zdi se mi nesprejemljvo, da morajo državljani tudi po 40 kilometrov od doma za opravljanje tovrstnih zadev in to v obdobju informacijskih tehnologij, s katerimi se srečujemo v 21. stoletju. Jaz sam sem imel drugačno predstavo o E-državi z E-upravo, o kateri je v zadnjem času toliko govora. Sprašujem. Zakaj takšna reorganizacija ali - če hočete - racionalizacija, v tem primeru davčne uprave, pri kateri isti zaposleni opravljajo iste naloge za iste stranke, celo na istih računalnikih, samo na lokaciji, ki je, denimo, 40 kilometrov bolj oddaljena, tako za zaposlene kot tudi za uporabnike storitev? Še eno vprašanje se mi tukaj poraja. Ali se mogoče za tovrstnimi reorganizacijami ali - če hočete - racionalizacijami, ne le davčne uprave, pač pa tudi drugih državnih služb, ne skriva mogoče nek skrit pritisk države na prihodnje regionalne povezave? Vprašanje sem naslovil ministrstvu za finance, dejansko, ker gre v zadnjem primeru za reorganizacijo davčne uprave, ki sodi v pristojnosti ministrstva za finance. Dejansko pa gre opozorilo celotni vladi, kajti jutri lahko pričakujemo podobne reorganizacije v sodstvu, pojutrišnjem v policiji in bog ve, kje še vse. Hvala.
Hvala lepa, kolega Štemberger. Magister Končan. Državni sekretar bo odgovoril na vaše vprašanje.
Spoštovani poslanec, gospod Štemberger. Poznano mi je tudi vaše pismo, ki ste ga že naslovili na ministrstvo za finance oziroma tudi osebno ministru. Tudi je več drugih pobud županov, mestnega sveta in podobno. Torej, davčna uprava Republike Slovenije je že v začetku leta 2001 začela izvajati nekatere racionalizacijske ukrepe in postopke, torej takšen je bil njen cilj in namen, s katerimi bo skušala uveljaviti večjo učinkovitost delovanja davčne službe. In v nekaterih primerih je, ko je te racionalizacijske in centralizacijske postopke izvedla, že dosegla določene učinke v dobro ene in druge strani, če smem tako reči: in davčne službe in davčnih zavezancev. Seveda pri vsem tem nikoli ne morejo biti zadovoljeni vsi interesi. Nekdo, v nekaterih primerih v vsakem primeru lahko tudi trenutno čuti, bi rekel, slabšo situacijo od tiste, ki je bila prej. V konkretnem vašem primeru v okviru Postojne in izpostave v Ilirski Bistrici smo v tem času vodili vrsto različnih sestankov, razgovorov, predvsem županov Ilirske Bistrice, vendar davčna uprava Republike Slovenije kot avtonomen organ v okviru ministrstva za finance seveda je začela izvajati določene postopke racionalizacije in centralizacije in je začasno uvedla določene premike uslužbencev, ne v polnem delovnem času in dokončno, v davčni urad Postojna. Lahko zatrdim, da se projekt centralizacije, ki ga je pripravila davčna uprava Republike Slovenije, še vedno nahaja v ministrstvu za finance nepodpisan, zato ker je skrb in odgovornost ministra, ministrstva in tudi mene kot državnega sekretarja, da tehtno in skrbno proučimo vse razloge, ki bi narekovale centralizacijo po vseh davčnih uradih. V konkretnem primeru torej pričakujemo v naslednjih dnevih, da bomo ponovno proučili - in takšna je že bila dana zahteva tudi vodstvu davčne uprave Republike Slovenije - vse razloge "za" in "proti" določenim postopkom centralizacije v davčnem uradu Postojna, da bi videli, ali je res več koristi za vse, kot pa je eventualno, kot ste navajali, pretežno, bi rekel pomanjkljivost ali negativne posledice predvsem za davčne zavezance Še vedno v tem trenutku izpostava deluje. Tudi dvakrat na teden, v kolikor sem obveščen, ima določene delovne ure oziroma uradne ure. Poskusno se izvaja, kot sem rekel, in bomo seveda v naslednjih dnevih skupno s tistimi prizadetimi oziroma njihovimi predstavniki, predvsem županom Ilirske Bistrice, pretehtali končne učinke in bomo v tej smeri potem tudi, v bistvu bo minister za finance, ki je pristojen nad vodstvom davčne uprave Republike Slovenije, izdal ustrezna navodila; ali s centralizacijo v konkretnem primeru se gre naprej ali pa ne, ker so negativne posledice pač večje. Toliko. Hvala.
Hvala lepa, državni sekretar. Imate dodatno vprašanje? Imate. Prosim, dve minuti.
Na drugi del vprašanja nisem dobil odgovora. Če bi mi znal kdo od vlade odgovoriti, ali se mogoče s tovrstnimi reorganizacijami, tukaj mislim ne le davčno upravo, pač pa tudi drugih državnih služb, ne skriva nek skriti pritisk države na prihodnje regionalne povezave. Hvala.
Hvala lepa. Želi kdo od pristojnih? Generalni sekretar vlade. Prosim, gospod Bandelj, imate besedo.
Hvala lepa. Torej, lahko zagotovim, da seveda država nima namena kogarkoli siliti v regionalne povezave, zlasti ne z organizacijo svojih služb. Pri tem zasleduje izključno načela racionalnosti in učinkovitosti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji bo vladi zastavil vprašanje kolega Barovič. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci državnega zbora, spoštovani minister in predstavniki izvršilne veje oblasti! Prvo vprašanje je torej namenjeno vladi. Ustavno sodišče Republike Slovenije je k 10. členu zakona o dohodnini leta 1996 in 1998 izdalo dve odločbi. Odločbi ugotavljata protiustavnost v zakonu o dohodnini in se nanašata na finančne olajšave za otroke. Na podlagi odločb bi morala vlada pravočasno predlagati državnemu zboru zakonsko ureditev, s katero bi odpravili z odločbo ustavnega sodišča ugotovljeno protiustavnost. Ker vlada tega ni storila, sta tako vlada kot tudi zakonodajalec zaradi opustitve odprave protiustavnosti kršila 48. člen zakona o ustavnem sodišču in ravnala v nasprotju z načelom pravne države in načelom delitve oblasti. In še drugi primer nespoštovanja ustavnih odločb. Materi samohranilki so zakonito izklopili elektriko, ker pravočasno ni mogla poravnati računa, hčeri je namreč morala kupiti knjige za šolo, in to hčeri, za katero se že 12 let, po podatkih, trudi izterjati preživnino. Nešteto je primerov, ko sodišča preživninske izvršbe obravnavajo in zavlačujejo tudi po več let. Istim ljudem, na primer omenjeni materi, ki že 12 let čaka, da bi izterjala preživnino, pa sodišče po drugi strani pošilja izvršbe že po mesecu, dveh ali treh mesecih dni; seveda, kadar je upnik banka ali pa kak drug državni organ. Gre torej še za eno kršitev ustavne odločbe. Ta se nanaša na zakon o izvršbi, katerega spremembo bi morala vlada predložiti državnemu zboru v enem letu od odločbe ustavnega sodišča, ta odločba pa je bila izdana leta 1999. Moje vprašanje je: ali navedena dejstva držijo in kdo bo odgovarjal za kršitev ustave in zakonov. Še podatek, obrazložitev v enem stavku. Dejstva nam je poslalo društvo za zaščito pravic otrok in mater samohranilk. Zaradi navedenih kršitev pa to društvo, govorim, želi celo vložiti obtožbe zoper predsednika vlade in zoper pristojnega ministra na ustavno sodišče. Hvala.
Hvala za vprašanje. Preden povabim predstavnike vlade k besedi in odgovoru, bržkone bi to rekel kdo sicer od mojih kolegov in kolegic, vendarle prosim ministre in ministrice, da se nam pridružijo v dvorani pri tej točki dnevnega reda, da ste tukaj. To je dialog med vlado in parlamentom in zdi se mi prav, da ministri sodelujejo v odgovorih na vprašanja, ki jih zastavljajo kolegi in kolegice, z vsem dolžnim spoštovanjem, seveda, do državnih sekretarjev. Kdo bo torej zdaj odgovoril na vprašanje kolega Baroviča? Državni sekretar, prosim.
Spoštovani poslanec gospod Barovič, poznano nam je, torej poznano nam je pismo društva Ostržek, na katerega smo že od aprila, 25. aprila letos, odgovorili in podali vse razloge, zakaj ustavna razsodba še ni bila realizirana s spremembo zakona o dohodnini. V tem odgovoru smo navedli, da je vlada predložila državnemu zboru Republike Slovenije v obravnavo decembra 1997 spremembo zakona o dohodnini, ki se nanaša na sporni 10. člen in na to razsodbo ustavnega sodišča, podobno kot je še ena druga razsodba, nekaj podobnega v zveziz 11. členom zakona o dohodnini. Vendar zaradi postopkovnih zadev, ker sta vložena oziroma so vloženi trije drugi predlogi, do danes zadnji predlog zakona ni bil obravnavan oziroma čaka na svoj vrstni red. Vendar to bi lahko nekdo rekel, da je zgolj formalen, proceduralni razlog. Vsekakor vemo, da si je vlada zastavila v svojem programu na področju davčne zakonodaje celovito obravnavo in delno ali pa v vsebinskem smislu veliko spremembo na področju dohodninske zakonodaje, kjer bo predvsem sledila temu, da bo skušala dohodninsko razbremeniti ne samo takšne specifične primere, ki v nekaterih življenjskih situacijah lahko postanejo tako rigorozne ali pa tako precedenčne, kot ste jih vi navajali. Vendar za to je seveda potrebna dosti temeljitejša priprava novele zakona o dohodnini in lahko vam zagotavljam - tako kot sem že odgovarjal v tem državnem zboru pred meseci na podobno vprašanje - da od takrat, od aprila oziroma že od marca naprej pripravljamo vse mogoče izračune in načine, kako bi prebrodili ta v bistvu osnovni konflikt med tem, kar bi želeli na področju dohodninske zakonodaje, da bi, ne samo sledili ustavnim razsodbam - to je en manjši del - ampak predvsem zadovoljili tudi zahtevam sindikatov in pričakovanjih ljudi, davčnih zavezancev, da bi razbremenili najnižje dohodninske razrede, da ne bi bile takšne davčne obveznosti, kot so do sedaj. Lahko zatrdim ponovno, da je novela zakona o dohodnini trenutno v intenzivnem usklajevanju s posameznimi strokovnimi institucijami, da računamo, da bo v roku meseca dni podana in poslana v medresorsko usklajevanje in takoj zatem tudi na vlado, da bo potem vlada lahko predložila takšen predlog oziroma takšno novelo zakona o dohodnini tudi v parlamentarni postopek. Hvala.
Hvala lepa. Želite postaviti dodatno vprašanje, kolega Barovič? Prosim, 2 minuti.
Hvala. Ne dodatno, prosil bi, če je mogoč še - za ta odgovor se zahvaljujem - odgovor na drugo vprašanje, torej o upoštevanju ustavne odločbe o zakonu o izvršbah, ki je bilo navedeno v drugem delu. Če je, če ne pa lahko tudi pismeno, lepo prosim.
Bo vlada na to vprašanje odgovorila pisno ali želi kdo odgovoriti ustno? Minister, prosim.
Gospod poslanec, ministrstvo pripravlja novelo zakona o izvršbi in zavarovanju, tako da bo v tem okviru upoštevano tudi vse tisto, kar eventualno je še neusklajeno. Ta novela zakona je v intenzivnem, v zadnji fazi usklajevanja, tako da bo še letos predložena državnemu zboru. Podrobnosti v navezavi s tematiko, ki ste jo odprli, pa lahko damo še pisno.
Hvala lepa. Kolega Pucko naj bi vprašal vlado, tako je prijavljen, vendar ga v dvorani ta hip ne vidim. In vabim, da ima besedo dr. Jožef Bernik. Imate besedo, prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Dame in gospodje od vlade, kolegice in kolegi poslanci. Vrnil se bom na vprašanje, ki sem ga zastavil že junija, in to se pravi, kakšen načrt ima vlada, da odkupi ali pa poravna dolg slovenske države do vseh tistih naših ljudi, Slovencev, ki so bili na tisoče pomorjeni po 2. svetovni vojni na slovenskih tleh. Naša država se že več kot pol stoletja grobo krši najbolj osnovna pravila, zapisana v človeku, naravi že od vekomaj, pa tudi krši ustavna določila. Slovenija je dežela neštetih znanih in neznanih grobišč, v katerih so na samem kraju zločina zagrebena trupla tisoče Slovencev in Slovenk iz ene cele generacije in še številni tujci. Tudi pri sedanjih odkritih grobiščih se tako vlada kot tudi drugi organi in tudi oba dosedanja varuha človekovih pravic obnašajo tako, kot da bi šlo za neko zanimivo zgodovinsko ali pa arheološko odkritje in se ničesar ne stori, ne pride do epiloga, pravnega, čeprav ta okostja kažejo znake zločina. Torej, sprašujem se: kaj misli vlada narediti, kdaj in kako, preden vstopimo v Evropsko zvezo. Žrtve so še vedno brez identifikacije, brez imen, ni jim bila vrnjena čast in dostojanstvo, ostajajo brez dostojnega pokopa, groba in spomina. Svojci pa čakajo na mrliške liste in na čas, ko bodo mogli v celoti končno sprejeti smrt svojih bližnjih in tako zaključiti krog žalovanja. Evropska unija naj bi temeljila na spoštovanju vseh človekovih pravic, vseh. Ne vem, kako to, da se vlada tega ne zaveda. Torej, sprašujem vlado: kaj misli narediti, kdaj in kako rešiti probleme, ki sem jih nakazal. Če tega ne bo začela vlada delati, bo treba poseči po znanih mednarodnih pravnih instrumentih, da se končno ta slovenska sramota ustavi. Dokler to ne bo narejeno, bomo s pravico spraševali in spraševali, tako kot jebilo nekoč rečeno v rimskem parlamentu:" Quousque tandem, Catilina, abutere patientia nostra...?" Upam, da vsi to razumete. Pomeni pa to: Danes boste izzivali našo potrpežljivost. Hvala.
Hvala lepa, dr. Bernik. Kdo bo odgovoril na to vprašanje? Prosim, imate besedo.
Hvala za besedo. Gospod poslanec Bernik, vlada namerava v prihodnjem letu zaključiti projekt Teharje. Za prihodnje leto je v proračunu za ta namen trenutno predvidenih približno 21 milijonov in v letu 2003 nekaj več denarja. Vladna komisija za grobišča namerava to jesen sprejeti prioritete glede gradnje spominskih obeležij, posebej še spominskega parka Teharje. Treba pa je povedati, da je bil prav ta park v začetku zelo, bi lahko rekli, predimenzionirano načrtovan, saj je do sedaj prav na to grobišče vlada usmerila že 230 milijonov tolarjev, pa še vedno ni končano. Ta trenutek smo izvedeli, da je nekdo tam, na primer, populil 420 sadik cipres, s katerimi je bilo zemljišče ograjeno oziroma lani spomladi zasajeno. Tako da je to dodatna težava in, bi rekel, grda zadeva. Ampak mi bomo storili vse, da bomo v mejah objektivno priznanih sredstev v ta namen skušali čim prej zaključiti ta spominski park na Teharjih. Drugo vprašanje je spominski park oziroma spominsko obeležje na grobišču v Kočevskem Rogu. Tam se je lansko leto zgradila neka kapelica, vendar se je izkazalo, da gre za črno gradnjo in je zdaj zadeva v postopku na upravnem sodišču; čakamo, da se ta zadeva tam reši. Na vsak način pa je, po mojih informacijah, komisija, ki bo nadaljevala delo na tem področju, nagnjena k temu, da se uresniči prvotno sprejet in izbran načrt spominske kapele v Kočevskem Rogu, ki je daleč lepši od tiste zasilne, bi rekel začasnega znamenja, kot je komisija oziroma društvo zamolčanih grobov to imenovalo, kar je zdaj tam narejeno. Tako da na vsak način vlada želi na tem področju opraviti to delo, za katerega mislimo, da je nujno potrebno. Težava pa je v tem, da se je zdaj našlo še eno grobišče in mislimo tudi za to grobišče nameniti v prihodnjem letu določena sredstva v Zgornji Bistrici, kar je seveda prav. Če bo denarja zmanjkovalo, bo najbrž treba v ta namen usmeriti še kakšna sredstva z načinom prerazporeditve. Na vsak način pa mislimo, torej vlada namerava ta grobišča primerno označiti, vendar bo treba v prihodnje načrtovati taka spominska znamenja, ki bodo za razumno ceno služila svojemu namenu in seveda številu tam pokopanih žrtev primerno obeležje. Kajti, bi rekel, megalomanski načrti potem trpijo usodo nikoli končanega začetega dela, kot je, na primer, spominski park Teharje, ker za ta denar bi lahko že kaj tam bilo, pa še ni. Zdaj pa mislimo, da bo v prihodnjem letu, najkasneje pa v letu 2003, ta zadeva zaključena. Hvala.
Hvala lepa za ta odgovor. Dr. Bernik, želite postaviti dodatno vprašanje? Prosim.
Hvala lepa za pojasnilo, vendar nisem govoril o enem ali dveh grobiščih, govoril sem o vseh, in teh je okoli 80. In če država tega ne vidi, je nekaj narobe z državo. To je ena stvar. Druga stvar. Govorimo o ciljih tega. Trenutno je Teharje ena sramota. Dobro, govorimo o ciljih. Treba je ljudi identificirati, jim dati ime, jim postaviti spomenik in vse te stvari. Kdaj bo to država naredila, če naša država tega ne bo naredila, bo pa moral kdo drug to urejevati. To je moje sporočilo. Hvala.
Hvala lepa. Naslednje vprašanje bo zastavil kolega Pavle Rupar. Imate na voljo 3 minute, kolega Rupar. Izvolite. Se lahko izklopite, dr. Bernik? Hvala lepa. Prosim, gospod Rupar.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi! Dva meseca je minilo, da sem dobil na pisno vprašanje odgovor vlade oziroma konkretno ministrstva za finance. In sicer me je zanimalo takrat, kolikšne so sejnine oziroma denarna nadomestila za udeležbo na sejah nadzornih svetov hčerinskih bank Nove Ljubljanske banke v tujini. Spraševal sem za LBS Bank New York, Commerce Bank Sarajevo, Interfinanz Zürich, Interfinanz Praga, LHB Internacionale Handelsbank Frankfurt in Adria Bank na Dunaju, in kot sem rekel, pred dnevi dobil odgovor z neverjetnimi številkami. Te številke oziroma zapis stroškov je bil zares kot masa vseh članov posamezne banke, posameznega nadzornega odbora, s čimer nisem zadovoljen. Želim in prosim, če lahko posredujete imena in priimke ter vsote, ki so jih dobili za svoje delo. Nisem pa dobil odgovora na vprašanje, ali so vodstveni delavci teh bank upravičeni do odpravnine, kolikšne so in komu ter v kakšnem znesku so bile doslej od leta 1990 do danes izplačane. Vlada oziroma pristojni v bankah so se temu odgovoru spretno izognili. Vendar zahtevam, da mi odgovorite na to. Danes pa zastavljam nekaj novih vprašanj v zvezi s tem. Zanima me poimensko, kolikim članom teh nadzornih svetov posameznih bank so bila ta nadomestila nakazana na bančne račune, ki jih imajo v tujini. Nadalje sprašujem, če ima vlada oziroma pristojno ministrstvo podatke, ali so ti člani, ki imajo v tujih bankah odprte žiro račune, plačali dohodnino, tako kot jo mora vsak državljan te države. In nadalje me zanima poimensko, če mi lahko posredujete, koliko potnih stroškov je vsak od članov posameznih nadzornih svetov dobil povrnjenih, da bom lahko iz tega izvedel, kolikokrat se je udeležil posameznih sej nadzornih svetov tudi zato, ker je njihov nadzor po mnenju pristojnih institucij slab. Prosim za te odgovore.
Hvala lepa, kolega Rupar, za vprašanje. Mag. Tolar, lahko pojasnite to tudi uradno.
Odgovore na ta vprašanja, gospod Rupar, vam bomo dostavili v pisni obliki.
Dodatno vprašanje, kolega Rupar? Prosim.
No, sicer sem pričakoval tak odgovor. Seveda, z njim nisem zadovoljen, še manj bo verjetno zadovoljna javnost. Dodatno bi še postavil to vprašanje, če mi lahko odgovorite. Na katerih postavkah v zaključnih bilancah so evidentirani nakazani potni stroški? To bi prosil. Seveda pa bi prosil, če je lahko rok odgovorov krajši od dveh mesecev. Hvala lepa.
Želite, mag. Tolar, odgovoriti? Tudi to boste sporočili v pisni obliki. Prav. Kolega Marko Diaci je na vrsti za vprašanja vladi. Imate besedo, kolega Diaci.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Lepo pozdravljeni vsi prisotni. Vprašanje bi naslovil na ministrstvo za obrambo, in sicer v zvezi z dogodki, ki so se dogodili 11. septembra v Združenih državah Amerike, in predvidevam, da to tudi zanima veliko državljanov Republike Slovenije. Zanima me naslednje: ali je bila naša država tudi uradno pozvana v to tako imenovano protiteroristično zavezništvo. Kakšne so oziroma bi bile konkretne vsebine sodelovanja v tem zavezništvu? Še hipotetično vprašanje: kaj bi v danem trenutku za Slovenijo pomenilo, če bi bila že članica Nata. Hvala.
Hvala lepa. Vprašanje je bilo naslovljeno na ministrstvo za obrambo. Prosim.
Hvala lepa. Kolega Samo Bevk ima vprašanje.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor. Imam vprašanje za gospoda ministra dr. Dimitrija Rupla v zvezi z aktualnimi problemi oziroma vprašanje se glasi: kakšne so aktualne aktivnosti Slovenije pri odzivu mednarodne skupnosti na teroristične napade v Združenih državah Amerike. To je moje glavno vprašanje. Potem pa imam še vprašanje za ministrstvo za okolje in prostor v zvezi z neurejenim stanjem na področju izkoriščanja proda v naših rekah in o odškodninah ribiškim družinam zaradi gradbenih posegov na vodotokih. Gospodarsko izkoriščanje prodonosnih rek, kot na primer Soče, Idrijce, Kolpe in številnih drugih slovenskih rek, je ekološko zelo občutljivo vprašanje, ki je tudi normativno neurejeno. Z eno besedo, na tem področju v državi vlada dokaj velika anarhija. Ribiške družine pa se srečujejo zaradi neurejene zakonodaje, tudi z vprašanjem neizterjanih odškodnin zaradi gradbenih posegov v reke. Ribiška zveza Slovenije je večino teh vprašanj in pobud za razgovorposlala upravi za varstvo narave že januarja letos, pa še ni prejela nobenega odgovora. Ministra za okolje, mag. Kopača, sprašujem, kaj bo v zvezi s temi problemi ukrenil. Že vnaprej se obema ministroma zahvaljujem za odgovor. Hvala lepa.
Prav. Bo najprej odgovoril minister za zunanje zadeve, dr. Rupel. Prosim, minister Rupel, imate besedo.
Spoštovani gospod poslanec Bevk, sprašujete, kakšne so aktivnosti oziroma kakšne so bile doslej aktivnosti Slovenije pri reagiranju na dogodke v Združenih državah Amerike oziroma vis a vis tako imenovanemu protiterorističnemu zavezništvu oziroma protiteroristični koaliciji. Najprej bi vas rad opozoril na pismo, ki ga predsednik vlade dr. Drnovšek pisal ameriškemu predsedniku. V tem pismu predsednik naše vlade govori o tem, da je Slovenija čvrsto odločena sodelovati pri boju zoper terorizem in da se pridružuje naporom mednarodne skupnosti za ta boj. Kot veste, je Slovenija sodelovala na več sestankih, v več organizacijah, ki so se ukvarjale s temi vprašanji. Mislim tukaj seveda na ustrezno resolucije Organizacije združenih narodov, mislim tu na našo pridružitev stališčem in aktivnostim Evropskega sveta, to se pravi šefov oziroma predsednikov vlad držav Evropske unije. Kot veste so se vse kandidatke, vključno s Slovenijo, pridružile tem sklepom oziroma napovedanim aktivnostim. Mi smo na seji vlade na Brdu razpravljali o tej problematiki in jo ocenjevali in se dogovorili, da bomo, v kolikor bi prišlo do ustreznih zaprosil s strani ameriške vlade, tudi predlagali ustrezne praktične ukrepe. Doslej, Slovenija poleg deklaracij, poleg napovedi, poleg verbalnega stališča, poleg verbalnih zagotovil, deluje na celi vrsti področij, v katerih potekajo dejavnosti, ki so usmerjene v preganjanje oziroma boj zoper terorizem. Gre za sodelovanje obveščevalnih služb, za izmenjavo obveščevalnih informacij, za izmenjavo diplomatskih informacij. Naša veleposlaništva so avtorizirana, da zbirajo ustrezne informacije na običajen način, preko svojih kolegov na naših veleposlaništvih. Mi seveda kontroliramo tudi nekatere občutljive točke našega sistema, ko gre za vstop tujcev ali prehod tujcev čez naše ozemlje oziroma prek našega ozemlja. Gre za kontrolo oziroma za informiranje o izdanih vizah in tako naprej. Ko bo in če bo ameriška vlada izrazila zaprosilo za kakšne še konkretnejše, bi rekel, še kakšne bolj drastične oblike sodelovanja, bo minister za zunanje zadeve, bo vlada predlagala, da se takšnim zahtevam glede na možnosti ustreže. Hvala lepa.
Hvala lepa. To je bil odgovor na vaše prvo vprašanje. Minister Kopač bo odgovoril še na drugo vprašanje kolega Bevka.
Spoštovani poslanec Bevk, vprašali ste, kako je urejeno gospodarsko izkoriščanje mivke, peska, proda in drugih naravnih virov iz slovenskih rek. Naj povem, da je zakonodaja na tem področju nekoliko zapletena, kajti zakon o vodah iz leta 1981 predvideva za to vodnogospodarsko dovoljenje, ki ga je bilo moč izdati samo za dejavnosti v okviru javne službe, vodnogospodarske javne službe, medtem ko zakon o varstvu okolja iz leta 1993 pa to dejavnost omogoča na podlagi koncesije. Tako da imamo sedaj za to predvidena dva akta in dve različni situaciji. No, ministrstvo za okolje in prostor je v času mojih predhodnikov to problematiko poskušalo urediti v novem predlogu zakona o vodah, ki je tudi že prestal parlamentarno proceduro v prvi obravnavi in je ta hip v vladni proceduri za drugo obravnavo, vendar se je s tem pravzaprav čas dejanske ureditve tega problema kar odmikal in odmikal. No, in zato smo na ministrstvu za okolje in prostor letos začeli z intenzivno pripravo koncesijskega akta za črpanje naravnih virov iz struge reke Soče, ki je najbolj prodonosna v Republiki Sloveniji, že v okviru obstoječe zakonodaje. Skratka, pričeli smo pripravljati koncesijski akt na podlagi obstoječega zakona o varstvu okolja in smo se odločili, da ne bomo čakali samo na sprejetje novega zakona o vodah. Ta koncesijski akt je ta hip v vladni proceduri, v medresorskem usklajevanju, in srčno upam, da bo predpisan in da bo začel dajati prve finančne rezultate za občine dolvodno ob Soči že v letošnjem letu. Druge reke bodo na vrsti takoj za tem; začeli smo s Sočo, ki je pač najbolj prodonosna in nam tam najbolj odteka neke vrste, neneke vrste, ampak zelo konkretno državno premoženje. Kar pa se tiče odškodnin za škodo na ribjem življu, kar ste omenili, zaradi gradbenih posegov. Je spet treba reči, da imamo tu pravzaprav kar dva zakona, ki urejata to področje. Eno je zakon o sladkovodnem ribištvu iz daljnega leta 1971, ki predvideva, da odškodnino zaradi morebitnih gradbenih posegov plačuje tisti, ki te posege izvaja in jo plačuje pooblaščeni ribiški organizaciji. Drugi zakon, ki to posebej ureja, pa je zakon o ohranjanju narave iz leta 1999, ki predvideva, da mora vsak gradbeni poseg na vodotoku biti po predhodno pridobljeni naravovarstveni smernici, katerih sestavni del je tudi zahteva ali pa opredelitev v zvezi z odškodnino. Tako je to vsaj formalno urejeno. Možno pa je, da prihaja do kakšnih škod pri nedovoljenih posegih v prostor - tega ne izključujem. Možno, da je kakšna stvar neurejena tudi pri interventnih posegih, kakršen se je zgodil, recimo, pri lanskoletnem ali pa pri odstranjevanju posledic lanskoletnega plazu v Logu pod Mangartom. Sicer pa je normativno to urejeno in nisem vedel za ta dopis, ki ga je, kot omenjate, zavod za ribištvo poslal na upravo za varstvo narave v januarju letos, in sedaj, ko za njega vem, bom seveda direktorico agencije za okolje, kamor sodi bivša uprava za varstvo narave danes, vprašal, kaj je s tem.
Hvala lepa. To sta bila odgovora na vaše vprašanje, kolega Bevk. Preden povabim k besedi kolegico Sonjo Areh Lavrič, naj povem, da se je ameriška veleposlanica v pismu, ki je prišlo na moj naslov, zahvalila vsem poslankam in poslancem državnega zbora za našo posebno sejo, ki smo jo namenili solidarnosti žrtvam ameriške tragedije, in se je zahvalila za izrečeno podporo poslank in poslancev Združenim državam ob teh tragičnih dogodkih. Sonja Areh Lavrič ima sedaj možnost vprašati vlado, za njo kolega Dorijan Maršič.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovani predstavniki vlade, spoštovani ministri, poslanci, poslanke. Prihajam iz ene najbolj zapostavljenih regij v Republiki Sloveniji. Sprašujem pristojno ministrstvo, zakaj je koroška regija še vedno deležna najmanjše podpore s strani vlade. Zanima me tudi, kako to, da na Koroškem brezposelnost še vedno nezadržno narašča. Sumljivih prevzemom nekoč zelo uspešnih gospodarskih družb - več kot kjerkoli drugje v Sloveniji. Zanima me, ali si tako naša vlada predstavlja skladen regionalni razvoj. Vsa svoja vprašanja lahko podkrepim tudi z dejstvi, ki jih lahko berete v dnevnem časopisu, kot dokaz pa naj navedem samo primer mesta Radlje ob Dravi, ki ima trenutno 13, skoraj 14% brezposelnosti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kdo od ministrov bi želel odgovoriti na to vprašanje? Minister Kopač, prosim.
Se opravičujem. Če sem prav razumel, je prišlo vprašanje na ekološko rento. Je tako?
V zvezi s [[...]]
Za koroški regionalni razvoj. Koroško regijo. Skladni - ja.
Prav. To je bil tiste vrste nesporazum, ki si ga še lahko privoščimo. Ministrica, dr. Tea Petrin, bo odgovorila na vaše vprašanje.
Hvala lepa, gospod predsednik in hvala lepa za vprašanje, spoštovana poslanka. Moram reči, da vlada ima, kot ste seznanjeni, strategijo skladnega regionalnega razvoja, ravno tako zakon. In v skladu s tem delajo, seveda, tudi pristojne institucije, kot je agencija za regionalni razvoj. Agencija za regionalni razvoj seveda financira programe, ki prihajajo na to agencijo. Moram reči, da jih pač v skladu z dobrimi projekti tudi financira. Sredstva, ki so namenjena za regionalni razvoj so, bi rekla, v porastu, tako da lahko pričakujemo v prihodnosti večjo spodbudo iz tega ministrstva. In sicer, v letu 2002 je indeks porasta sredstev na ministrstvu za gospodarstvo za regionalne spodbude 115, to se pravi 15% v primerjavi s 5% za celotno ministrstvo. Torej, v okviru ministrstva smo zagotovili sredstva in skladno s tem seveda tudi lahko spodbujamo ta regionalni razvoj. Je pa v skladu z zakonom, kot sami veste - spodbuda mora priti z okolja, programi morajo priti z ustreznih regionalnih institucij in v skladu s tem se potem tudi delijo sredstva. Hvala.
Hvala lepa. Kolega Dorijan Maršič je na mojem seznamu. Prosim.
Moje vprašanje je namenjeno ministru za promet oziroma ministrstvu za promet. Pomen sedanjega železniškega tira iz Kopra v notranjost Slovenije je že bil večkrat poudarjen. Žal pa se premalokrat poudarja obremenitev za okolje, ki ga ta kratki odsek železniškega tira predstavlja. Gre predvsem skozi vodozbirno območje. Prav tak je značilnost tega območja nedostopnost proge zaradi značilnosti kraškega roka pa velika požarna ogroženost slovenskeIstre. Vlakovne kompozicije v tem obdobju povzročijo zaradi iskrenja in odpadanja razbeljenih zavornih oblog več sto požarov, ne samo v slovenski Istri, ampak tudi na Krasu, tako da je Hrastoveljska dolina v večji meri požgana. Škoda nastaja tako na kmetijskih zemljiščih kot tudi okoliških objektih. Slovenske železnice ne izvajajo preventivnih ukrepov ob progi, niso postavljeni potrebni protipožarni zidovi, ne opravlja se preventivno košenje trave in odstranjevanje gorljivih materialov ob tem pasu. Pri temse izgovarjajo na vlado, ki jim ne zagotavlja sredstev za te ukrepe, in zgodba se ponavlja iz leta v leto. Slovenske železnice pa so podvržene prav tako iz leta v leto večjemu številu tožb, ki gredo v desetine milijonov tolarjev. Sprašujem, ali je ministrstvo za promet seznanjeno s tem kritičnim položajem in katere ukrepe bo sprejelo za rešitev tega problema, če izgleda, da drugega sodobnega železniškega tira iz Kopra v Divačo še dolga leta ne bo. Hvala lepa.
Prosim, minister Gantar.
Hvala lepa. Ministrstvo za promet je seznanjeno s tem problemom in tudi moje mnenje je, da se ta problem predolgo odlaga. Lahko samo rečem, da bom poskušal doseči, da bi se ta problem čim prej uredil in bom gospoda poslanca in tudi državni zbor širše obvestil o dogovorih v zvezi s tem. Vem, da so rešitve znane in predlagane, vendar se je treba res dogovoriti, kdaj in kako bodo izpeljane. Mislim, da je treba to zgodbo enkrat presekati. Hvala.
Hvala lepa, gospod minister. Naslednje vprašanje bo vladi zastavil kolega Sok.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane predstavnice in predstavniki vlade, spoštovane kolegice poslanke in poslanci! O cestnem programu je bilo v tem parlamentu že nekaj govora pred nedavnim, ko smo sprejemali letni program izgradnje avtocest v Sloveniji, pa tudi danes je že minister dr. Pavel Gantar na to vprašanje v enem stavku odgovoril. Sam pa bi rad nekaj k temu še dodal. Vem, da dr. Pavel Gantar nadomešča ministra Presečnika, ki je na bolniškem dopustu, pa vseeno. V tem času je vlada sprejela zelo pomembno odločitev, sprejela je višino sredstev, ki bodo prometnemu ministrstvu dodeljena naslednji dve leti, se pravi, leta 2002 in leta 2003, in bo seveda od tega tudi odvisno izvajanje slovenskega cestnega programa. Rad bi vas spomnil, da smo ta program poimenovali projekt stoletja, da pa je danes ta projekt stoletja dejansko v slepi ulici. Torej, ne izvršuje se tako, kot je v skladu z nacionalnim programom bilo zastavljeno. Čisto na kratko bom prebral ugotovitev nadzornega odbora Darsa, ki pravi: "Rebalans nacionalnega programa, ki je bil sprejet konec aprila 1998, se ne izvaja. Letni obseg realizacije je znatno nižji od planiranega. Roki sprejemanja uredb o lokacijskih načrtih se niso uresničili. Projektna dokumentacija in druga investicijska, tehnična dokumentacija se ne izdeluje v dogovorjenih terminih. Težave so v zvezi s pridobivanjem zemljišč, ki so predraga. Ocene investicijskih vrednosti so se spremenile. Pričetki gradnje kasnijo." V glavnem, temeljna ugotovitev tudi uprave družbe Darsa je, da programa v predvidenem roku, to je do leta 2004, zaključki v letu 2005, v nobenem primeru več ne bo možno realizirati. Nekateri omenjajo, tako slišim, da bi naj rebalans, ki je v pripravi in bi naj še to jesen prišel, bil vložen v državni zbor, da bi naj ta rebalans predvideval, da bi se roki nekako dokončevali tako, in sicer do konca 2005 bi naj bila zgrajena avtocesta od morja prek Trojan, do leta 2010 oziroma 2012 dograjena večina avtocest in pa do leta 2015 oziroma 2018 končana po tem programu vsa dela na naših avtocestah. Torej mene zanima ali bomo tisti, ki govorimo o problemih regionalnega razvoja, morali dejansko čakati, da bo naše področje dobilo cestne povezave s slovenskim cestnim avtokrižem šele v letu 2018. Torej vsekakor so to nesprejemljivi roki. Rad pa bi opozoril - vidim, da se mi čas izteka - opozoril na določbo, ki ste jo zapisali v koalicijski pogodbi, v kateri ugotavljate, da je ključni problem v naslednjih letih pri vlaganju v ta program izgradnje cest in pa železnic predvsem v obsegu razpoložljivih sredstev in zato bo koalicija podprla vsako možnost partnerstva s privatnim kapitalom. Torej to, na to zadnje bi prosil, če mi lahko odgovorite, kaj je vlada do tega trenutka naredila, da bi dejansko v ta slovenski cestni program vključila tudi sredstva privatnega kapitala, se pravi: bodisi domačega bodisi tujega, in kdaj bo državni zbor dobil ustrezno zakonodajo za področje koncesij. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Sok, za vprašanje. Kdo? Dr. Gantar, minister, prosim.
Hvala lepa. Glede na to, da sem na tem ministrstvu kot vršilec te dolžnosti kratek čas, pa vendar vpleten v avtocestni program dolgo vrsto let, bi z vso odgovornostjo rekel, da se ne strinjam, da je avtocestni program v slepi ulici, vendar je treba reči, da so pogoji in predpostavke, pod katerimi je bil davnega leta 1992, 1993 postavljen ta avtocestni program, bistveno spremenjeni. Takrat niso bile znane trase, vrednosti tras prihodnjih avtocest, ker na nekaterih območjih sploh še ni bilo predvideno oziroma določeno, kje bo avtocesta šla. Rad bi videl nekoga, ki mi zna povedati, koliko je vredna in koliko bo stala neka trasa, če ta trasa še niti v pravem izboru ni bila. Danes, ko so sprejeti tako rekoč skoraj vsi lokacijski načrti ali pa so pred sprejetjem, z nekaterimi še odprtimi problemi, ki jih lahko preštejemo na prste ene roke, je seveda bistveno lažje in jasneje odločiti, torej definirati, kakšna je realna vrednost gradnje posameznih odsekov in zato seveda bistveno lažje postaviti tudi realno oceno finančnih sredstev. Predvsem bi rekel seveda, da so se v tem obdobju spremenili tudi nekateri drugi pogoji, ki so zahtevali bistveno bolj subtilne ukrepe pri umeščanju avtocest v prostor, kjer razumem, da marsikateri med vami in med nami želi po eni strani realizacijo avtocestnega programa za čim manjše stroške, seveda po drugi strani podpira tudi - včasih upravičene, včasih tudi pa ne - zahteve lokalnih skupnosti in drugih, ki so prizadeti s temi avtocestnimi programi - ki jih zadeva, ne prizadeti - da se na račun avtocestnega programa uredi še marsikaj drugega. Tudi o tem bo treba imeti pošteno in odkrito razpravo, ko bomo imeli pred sabo ta rebalans. Treba je dodati, da je ta rebalans v teku prejšnjega rebalansa, in sicer so prišli notri novi odseki cest, predvsem tistih cest, ki povezujejo: obvoznic, upadnic, kar je občutno povečalo tudi ta program. Prav gotovo je, da v tem obsegu, kot je bil pozneje določen, do leta 2004 ne bo končan. To je prav gotovo jasno vsakomur. Prav gotovo pa je, da so roki, ki naj bi šli prek leta 2010, nesprejemljivi. Torej, iščemo pri teh opcijah rešitve, kako ob prilivu finančnih sredstev iz bencinskega tolarja, tako imenovanega, in angažiranju drugih virov - pri tem je pač tuj kapital možen oziroma je privatni kapital možen - zagotoviti ustrezno dinamiko cest. V tem trenutku je pripravljena študija o možnosti zagotavljanja, vključevanja privatnega kapitala v gradnjo. Seveda je treba ugotoviti tudi to, da vsi avtocestni odseki niso atraktivni za, recimo, klasično koncesijsko BOT razmerje, da bo treba poiskati mogoče malo bolj subtivne rešitve, poleg koncesij tudi v smeri dokapitalizacije Darsa s privatnim kapitalom, vendar je o tem, seveda, še prezgodaj govoriti. Bomo pa o tem govorili zelo hitro, konkretno in natančno že ob rebalansu. Trenutno pa je pripravljena študija o možnostih teh vlaganj privatnega kapitala, vendar moram povedati, da do mene v tem trenutku še niprišla, bo pa prišla v kratkem. Če bi dobil to vprašanje te dni pozneje, bi mogoče lahko bolj natančno povedal. Nekateri pogoji, ki jih koncesioniranje avtocest zunaj daje, pove, da so, recimo, v nekaterih razmerah koncesije učinkovite, kadar je dnevni promet po avtocesti nad 50 tisoč vozil. Takšnemu, zelo strogemu in velikemu, močnemu pogoju, takšnemu pogoju, mislim, da odgovarja le malo avtocestnih odsekov v Sloveniji. Ko bom videl vse te številke, bom seveda lahko dal konkreten odgovor in mislim, da ga boste imeli tudi vi zelo hitro pred sabo. Vsekakor pa je več opcij in vlaganja privatnega kapitala v to in to se bo gotovo tudi dogajalo. Hvala.
Hvala lepa, minister dr. Gantar. Kolega Sok, želite dodatno vprašanje?
Čisto kratko podvprašanje. Zanima me, zakaj predstavniki vlade pri teh koncesijski zakonodaji vedno omenjate samo število avtomobilov, kot da drugi pogoji ob podelitvi koncesije ne bi obstajali, ampak da bi bilo merodajno samo število avtomobilov, ko pa vemo, da temu ni tako, da se torej te zadeve dajo reševati ne samo s številom avtomobilov, ampak tudi na drugačne načine.
Minister Gantar, želite dodatno pojasniti? Prosim.
Ne vem, kdo drug vam je dal [[...]]Jaz sem dal to prvič kot primer nekega sinteznega indikatorja. Se strinjam s tem, da so se seveda tudi drugi parametri pomembni. Kolikor jaz poznam vprašanje koncesij, je seveda ključno vprašanje, mogoče bolj ključno od števila avtomobilov, kakšni so pogoji prevzema in vračanja koncesije po izteku koncesije. To pomeni: koncesija, ki nam bo vrnila cesto nazaj kot ruševino, seveda ni rešitev. To je še dodaten pogoj, ki je zelo pomemben. Seveda, kot rečeno, vprašanje, ki ste ga postavili, je umestno, vendar je vprašanje v tem trenutku za mene te dni preuranjeno, ker ta študija še ni prišla do mene. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji ima možnost za vprašanje vladi kolega Jerovšek. Imate tri minute časa, kolega Jerovšek, prosim.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani predstavniki vlade! Ker se današnja vprašanja nanašajo predvsem na finančne transakcije, predvsem na finančne transakcije naših bančnih "mačkov" bom tudi sam povprašal po nekaterih transakcijah drugega takšnega "mačka". V intervjuju Carle Del Ponte v časniku Delo z dne 30. junija 2001 je glavna haaška tožilka kot razlog svojega obiska v Sloveniji navedla, da se je s sogovorniki pogovarjala o finančnih sredstvih Slobodana Miloševića v Sloveniji in o poteh Miloševićevega kapitala prek Slovenije. Ker sem o tem že vprašal na zaprtih sejah odbora parlamenta in nisem dobil odgovorov, sprašujem, kolikšna finančna sredstva Slobodana Miloševića se nahajajo v Sloveniji, prek katerih finančnih institucij in pravnih oseb so vodile poti Miloševićevega kapitala naprej v svet [[to je direktna navedba gospe Carle Del Ponte]] . Tretjič - Kateri slovenski funkcionarji so pri tem sodelovali? Četrtič. Ali je pri tem šlo za devizne rezerve nekdanje Narodne banke Jugoslavije, ki naj bi bile predmet sukcesije? So bili pri teh transakcijah vpleteni slovenski politiki oziroma druge slovenske pravne ali fizične osebe? Še petič. Kdo so bili v Ljubljani sogovorniki glavne tožilke haaškega tribunala v tej zadevi? Ko sem to vprašal, nisem dobil odgovora. Naj povem, da sem to vprašanje pisno naslovil 26.7., pa do danes nisem dobil odgovora, zato je treba ustno vprašati pred javnostjo. Naslednje bi vprašal ministra Kopača: kolikokrat je doslej v več kot mesecu dni energetskega holdinga, njegovega delovanja, bil fizično, osebno na sedežu holdinga, ker je takrat izjavil, da bo najmanj trikrat na mesec. Imam informacijo iz hiše, bom videl, če se bo ujemala. Ker pa je minister Kopač danes demantiral svoje izjave, ki jih je RTV dvakrat predvajala, vlado sprašujem, ali je princip delovanja vlade ta, da izjave in dejanja ministrov, ki bi drugod v Evropi pomenila takojšen umik ministra, enostavno proglasi za neobstoječe oziroma da ljudstvo proglasi za neuko, češ da ne razume oziroma napačno interpretira izjave ministrov. Prosim za odgovor, ki naj ga poda predstavnik vlade in ne vpleteni minister. In še vprašanje ministru za informacijsko družbo. Ali mi lahko potrdi, da je točno, da Pošta Slovenije planira izgubo za letošnje leto, in kako v tej luči ocenjuje nakup, da je vodstvo nabavilo najrazkošnejši avtomobil audi A8 - z najsodobnejšo opremo, boljšo, kot jih ima vlada - v taki situaciji. Hvala lepa.
Kolega Jerovšek, tri minute ste dobro izkoristili, veliko je vprašanj. Dr. Tolar, grem po vrsti, državni sekretar v ministrstvu za finance, prosim.
Glede na to, da ste omenili, da ste prvo vprašanje že naslovili na ministrstvo za finance in da še niste dobili odgovora nanj, bi vam rad odgovoril, da je v poizvedovanje v tej zadevi, Miloševićev denar in prenosi tega denarja prek računa slovenskih bank, prišlo povpraševanje tudi v sektor za mednarodne finančne odnose, ki spada pod mojo pristojnost. Zagotavljam vam, da smo vam pisni odgovor poslali ker sem ga jaz podpisal prejšnji teden. Bom pa, zavezujem se, preveril, zakaj ga niste dobili pred začetkom današnje seje. V kratkem pa lahko odgovorim isto, kot sem že odgovoril ali kot smo tam pripravili odgovor. Glede na to, da nihče s tega sektorja ni bil prisoten pri razgovoru med Carlo Del Ponte in pa med slovenskim predstavništvom oziroma zastopstvom takrat, in glede na to, da nismo dobili nobenih podrobnejših informacij o tem, prek katere banke naj bi to bilo izvajano, če je bilo, tudi nismo mogli dobiti nobenih informacij, preveriti, ali to drži ali ne. Zaradi tega torej, vam nismo v stanju dati dokončnega odgovora. V imenu ministrstva pa se seveda ponovno obvezujem, da vam bomo na celotno prvo vprašanje ponudili v najkrajšem času. Oba odgovora: najprej tega, ki je že bil poslan, potem pa tudi seveda tega, ki ste ga ponovno izpostavili danes. Hvala lepa.
Hvala lepa, državni sekretar, mag. Tolar. Minister dr. Gantar želi dopolniti to vprašanje ali odgovoriti na drugo. Prosim.
Vprašanje o pošti. Pošta ne načrtuje, pošta bo definitivno imela kar precejšnjo izgubo na vseh segmentih opravljanja javne službe, kar je jasno in je lahko vsakomur jasno, če pogleda ceno storitev in kvaliteto servisa, ki ga nudi. Vprašanje je le in samo, ali bo s poslovnim delovanjem na sektorju, lahko bi rekli, ki ni podvrženo javni službi, se pravi na profitnem sektorju, če smem tako reči, uspela v celoti. Naložili smo ji, da nadomesti tisto izgubo, ki bo na segmentu javnih poštnih storitev. Program in tiste naloge, ki smo jih dali nadzornemu svetu, je, da to mora storiti, obenem pa bomo tudi mi morali v prihodnjih mesecih nekoliko popraviti cene določenih storitev v javni službi. Prav gotovo to pomeni določene podražitve, vendarbi rad spoštovanega poslanca, njegove kolege in kolegice, pa tudi sicer druge opozoril, da lahko pogledajo cene primerljivih poštnih storitev v deželah, pa ne tistimi v zahodni Evropi recimo, ker recimo, da je tam višji standard in tako naprej, več lahko plačajo, ampak v deželah, recimo, ki imajo v bistvu nižji gospodarski razvoj in standard. Toliko, da bodo videli, kje je danes slovenska pošta s cenami svojih storitev. Tako mislim, da je določena politika, ki pelje k realni ceni storitev, ali pa zmanjševanje kvalitete in obsega uslug nujna ob določenih pogojih. Kar zadeva nabavo avtomobilov, tega ne vem, to bomo preverili in seveda, bomo videli, kaj se je res zgodilo in kaj ne. V tem trenutku moram reči, da so vsi organi bodisi v ministrstvu, ali pa izven ministrstva, ali pa državne družbe, ki so vezane na polje delovanja, ki ga pokriva to ministrstvo, zavezane k ukrepom racionalnega razpolaganja z javnimi sredstvi, z njihovimi sredstvi ali pa z javnimi sredstvi. Vsekakor se bom pozanimal, kaj je bilo kupljeno in kaj ni bilo kupljeno. Hvala lepa.
Hvala lepa, minister dr. Gantar. Želi še kdo iz vlade? Da, minister Kopač, imate besedo.
Če sem prav razumel, sta bili dve vprašanji naslovljeni tudi name; in to je, kolikokrat sem bil - češ, izjavil sem, da bom na sedežu holdinga dva - do trikrat na teden, če sem prav razumel. Kaj takega, seveda, nikoli nisem izjavil in ne potvarjajte mojih izjav. Izjavil pa sem, da bom moral biti v začetnem obdobju dva - do trikrat v stiku z vodstvom holdinga na teden, in to, seveda, tudi sem - to lahko zagotovim. To vodstvo zaenkrat predstavlja v.d. direktorja mag. Drago Fabjan. No, drugo. Še enkrat ste ponovil ali pa želel ponoviti izjavo, ki jo je prej dal že gospod Pukšič. Še enkrat moram reči, da take izjave nikoli nisem dal. Lahko greste predvajat nazaj stare televizijske posnetke. Sam sem, seveda, opremljen tudi z magnetogrami, ker sem pričakoval, da me bo kdo kaj takega vprašal. Izjave, ki so mi jo podtaknili v marsikaterem mediju, nisem dal. Rekel pa sem - še enkrat ponavljam, sedaj pa bom citiral sam sebe, da so kadri za glavno poslovno dejavnost - o njem sem razlagal že prej, to je tajno - nastop na trgu oziroma bolj poenostavljeno rečeno, trženje, v glavnem v Ljubljani. Zakaj, sem tudi razložil že prej. Zaradi tega, ker se je do sedaj ta ista dejavnost opravljala v okviru javnega podjetja Eles in je to tako pač bilo organizirano. Zato nisem kriv in drugje se, žal, objektivno ljudje s tovrstnimi znanji niti niso mogli usposobiti. Ta hip jih drugje tako usposobljenih ni, ker te funkcije pač nikjer drugje niso opravljali. Tako je bilo v elektrogospodarstvu do sedaj organizirano. To je bilo samo dodatno pojasnilo na mojo resnično izjavo, podal sem ga že prej, in upam, da sem ga sedaj še dodatno pojasnil, če ni bilo komu povsem jasno že prej. Hvala lepa.
Preden povabim kolega Jerovška, da postavi dodatno vprašanje. Želi še kdo izmed predstavnikov vlade? Imate besedo.
Hvala lepa. Gospodu Tolarju najprej, da se mi zdi čudno, da naše finančne oblasti ne znajo dati odgovora na stvari, ki jih očitno - podatke - ima glavna haaška tožilka. Vaš odgovor je bil tak, podoben kot prej kolegu Pavletu Ruparju. Izvedel pa sem med tem časom, da so v newyorški banki dobili ti naši nadzorniki povprečno 1,5 letne zloglasne plače poslanca - za nagrado. To je nezaslišano, da ne navajate odgovorov. Drugo. Gospod Gantar, bolj sem razumel, kot da: večja je izguba, boljšo opremo mora imeti management. Potem pa gospodu Kopaču. Domnevam, da vaše izjave novinarji in častniki potvarjajo. Tako izjavo sem prebral, vašo, in nisem zasledil dematija. Glede druge izjave pa vam moram povedati, da ste, ko ste se popravljali, ko ste reševali svojo kožo, ste govorili celo še bolj žaljivo za Štajersko in Maribor; da za poslovno funkcijo v Mariboru ni ljudi. Kot da v Mariboru ne bi bilo nobene poslovne funkcije, vemo pa, da je izvoz in vse to na nekaterih izven ljubljanskih območjih še večji. In rad bi imel vprašanje, to, kar sem postavil na predstavnika vlade, ne osebno na ministra. Ali je vlada o teh izjavah zavzela svoje stališče? Meni se zdi nezaslišano, da o takih izjavah, ko se 10 tisoči ljudi v Mariboru in okolici podpišejo za to, da so to nesprejemljive, da vlada ne zavzame svojega stališča. Predsednika Drnovška so vlekli za jezik, so ga spraševali - se je izognil temu vprašanju. In želim, da poveste predstavniki vlade, ali ste zavzeli stališče o takih izjavah. Hvala lepa.
Dva prijavljena predstavnika vlade. Preden dam državnemu sekretarju mag. Tolarju, dajem prednost ministru Kopaču. Minister Kopač, želite pojasniti svoje stališče? Prosim.
Hvala lepa. Govoril sem o glavni poslovni dejavnosti in to je skupni nastop na trgu. Mislim, da mi ni treba še enkrat razlagati, da je to do sedaj bilo organizirano v okviru javnega podjetja Eles in da so se, žal, samo tu lahko ta hip našli ljudje z ustreznimi znanji. Seveda pa ni nikjer rečeno, da jih v določenem času ne bi tako usposobili tudi drugje oziroma druge. Kar pa se tiče poslovnih funkcij nasploh, pa mislim, da situacija tako ali tako demantira te trditve, izrečene s strani gospoda Jerovška, kot je navsezadnje bilo obveščeno, da so bili obveščeni tudi poslanci skozi informacijo, ki jo je vlada obravnavala in sprejela, o aktivnostih pri ustanavljanju holdinga. Namera vodstva holdinga je ta, da se tehnološka funkcija, tehnološke poslovne funkcije znotraj holdinga organizirajo v Mariboru, kar bo seveda za Maribor velika pridobitev. Maribor je do sedaj imel samo podjetje Dravske elektrarne Maribor s področja energetike in nič drugega, v prihodnje pa bo znotraj tega holdinga imel ali pa bo sedež še vrste drugih poslovnih dejavnosti v okviru ne samo hidroenergije, ampak tudi slovenske energetike nasploh. O tem mislim, da zdaj ni potrebno detajlneje razlagati, kajti vse to je bilo najprej predstavljeno, precej v podrobnosti,tako mestnemu svetu mestne občine Maribor kot drugo pa kasneje, morda še bolj detajlno, tudi vladi. Zato mislim, da so vse te utemeljitve besede poslovne funkcije, ki je bila ravnokar izrečena, neumestne. Hvala lepa.
Mag. Tolar, državni sekretar, prosim.
Gospod poslanec Jerovšek, verjamem, da niste bil zadovoljni z mojim odgovorom, ki sem ga dal vašemu poslanskemu kolegu, gospodu Ruparju. Verjemite mi, tudi sam nisem bil s tem odgovorom zadovoljen. Vendar pa nisem želel podaljševati svoje obrazložitve, je zelo preprosta. Jaz namreč nisem pristojen za področje upravljanja ministrstra za finance z državnim premoženjem, za to je pristojen drug državni sekretar. Tisto, kar sem samo obljubil, je to, da bom vprašanje prenesel in da bo ministrstvo dalo pismeni odgovor. Jaz seveda v svoji funkciji lahko prevzamem odgovore za vprašanja v zvezi s Kreditno banko Maribor, ker sem po službeni dolžnosti tudi predsednik nadzornega sveta, za zadeva v zvezi z Novo Ljubljansko banko pa nisem pristojen, zato, ne morem dati nobenih odgovorov. Sem "tabula rasa".
Kolega Jerovšek. Ne morem vam dati [[...]]Proceduralno? Prosim.
Gospod predsednik državnega zbora. Prosim, da v zadnjem odgovoru okorite vlado, ker je gospod državni sekretar jasno povedal, da ni pristojen za dajanje odgovorov. Vlada je dolžna na poslanska vprašanja poslati pristojne ministre in državne sekretarje. Mislim, da je vaša dolžnost, da ob tem protestirate. Hvala lepa.
Kolega Jerovšek. Jaz sem že v eni od intervencij pred kako uro opozoril vlado, da je na ravni ministrov dolžna sodelovati v tej razpravi. Kakopak s spoštovanjem radi poslušamo tudi obrazložitve državnih sekretarjev, vendar so kakšnekrat vprašanja, o katerih se mora izjasniti minister. Danes je sicer več ministrov, kot sicer. Upajmo, da se bo ta tradicija nadaljevala. Tako kot vedno doslej, bomo tudi odslej pričakovali od vlade, da bo na pisna vprašanja v roku odgovarjala pisno, na ustna vprašanja pa z navzočnostjo pristojnih ministrov tukaj na seji. In naj vaše opozorilo, pač, ostane povabilo vladi, da se tega dogovora in poslanskega pravila tudi drži. Naslednje vprašanje bo postavila mag. Majda Potrata. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice poslanke in poslanci! Cenjene predstavnice in predstavniki vlade! Vprašanje naslavljam ministrstvu za šolstvo, znanost in šport. Izpeljujem pa ga iz zahtevka denacionalizacijskega upravičenca za vračilo šolskega poslopja v naravi. Ob razglasitvi rezultatov junijske mature, prve generacije maturantov na mariborski škofijski gimnaziji, je dr. Ivan Štuhec napovedal, da se bo prostorska stiska omenjene šole končno razrešila že jeseni s preselitvijo v poslopje srednje kmetijske šole. V naslednjih tednih je bilo mogoče v javnih občilih zaslediti še več vesti o dogovoru ministrstva za znanost, šolstvo in šport in mariborske škofije o vračilu poslopja in dela šolskega posestva. Gre za okoli 50 hektarov od celote 130 hektarov, ki leži na južnem pobočju Kalvarije in na pretežnem delu Vrbanskega platoja, kjer so najpomembnejša črpališča pitne vode za mariborski vodovod. Ob tem je bilo mogoče zaslediti tudi zahtevke še nekaterih drugih denacionalizacijskih upravičencev prav tako za vračilo šolskih poslopij v naravi. Če bo vračilo v naravi v tem primeru izpeljano, se bo sicer razrešilproblem ene šole, ne bo pa se razrešil položaj druge, katere položaj se bo bistveno poslabšal, in kaj lahko se zgodi, da v prihodnosti tega programa na tej lokaciji ne bo več, čeprav gre za šolo s 130-letno tradicijo. Zato sprašujem glede na to, da je zavezanka za vračilo država, ali namerava pri odločanju upoštevati tudi ugotovitve in stališča mestne občine Maribor, potrjene na seji mestnega sveta mestne občine Maribor. Ali ima ministrstvo za šolstvo, znanost in šport evidentirane vse denacionalizacijskezahtevke? Koliko od teh zahtevkov je za vračilo v naravi? Kakšne bodo finančne posledice tega dejstva, če bo tudi v več drugih primerih vračilo v naravi? Kako utegne to dejstvo, da se bo vračalo v naravi, vplivati na prihodnje oblikovanje šolske mreže? Hvala lepa.
Hvala lepa vam za postavljeno vprašanje, kolegica Potrata. Kdo od državnih sekretarjev? Dr. Pejovnik bo odgovoril na vaše vprašanje. Prosim.
Gospod predsednik, spoštovane poslanke in poslanci, spoštovana gospa mag. Potrata. Najprej moram seveda povedati, da dejansko potekajo pogajanja o vračilu poslopij, ki ste jih omenjali, na lokaciji Vrbansko. Vendar pogajanja so v teku, niti približno niso dokončana in v tem trenutku obstaja še veliko odprtih vprašanj. V imenu ministrstva vam lahko zagotovim naslednje: poznamo, imamo evidentirane vse zahtevke. V tem trenutku vam pa seveda ne morem odgovoriti s številko, koliko od teh zahtevkov je za vračilo v naravi oziroma kakšne so finančne posledice. To vam bomo sporočili pisno v najkrajšem možnem času. Kar se tiče kmetijske šole v Mariboru, vam zagotavljam, da bomo ohranili program te šole na tej lokaciji ali blizu te lokaciji. Za fakulteto bomo pričeli z izgradnjo, srednja kmetijska šola pa bo ohranila program. Skupaj z ministrstvom za kmetijstvo smo že imenovali tudi ekspertno skupino, ki bo pripravila program, spremembo, restrukturiranje programov glede na evropske programe specializacij in dopolnilnega usposabljanja. Torej, zagotavljam, da program bo ostal, bo pa restrukturiran skladno z novimi zahtevami, ki jih pred nas postavlja Evropa. Pogajanja o vračanju v naravi so za naše ministrstvo težka v vsakem primeru, od enega do drugega: bodisi da gre za šolski muzej, bodisi da gre za katerokoli drugo šolo, na primer v Križankah itn. Skrajno resno in z vso odgovornostjo jih rešujemo in poskušamo zagotoviti, da bomo pravočasno nadomestili prostore tam, kjer bo to šlo, oziroma pri pogajanjih zahtevamo, da do vračila v naravi ne more priti prej, dokler ne najdemo nadomestnega objekta. Posestvo, ki ste ga omenili na tej lokaciji, pa se ne vrača. Upam, da ste s tem delnim odgovorom zadovoljni. Točne podatke na dve vaši vprašanji pa vam bomo posredovali v pisni obliki.
Hvala lepa, dr. Pejovnik. Ste zadovoljni? Mag. Potrata, želite dodatno vprašanje?
Hvala. S tem delom odgovora sem zadovoljna in se zahvaljujem dr. Pejovniku. Pričakujem tudi pisni odgovor. Bi pa vendar zastavila še eno vprašanje, ker drugačna odločitev ali pogajanja vsaj na to kažejo, da utegne biti odločitev drugačna, s tem izničujejo neko drugo odločitev iz leta 1995. Sprašujem, ali za mariborski srednješolski prostor to pomeni, da se znova odpira tudi vprašanje vračila poslopja tretje gimnazije in še nekaterih drugih poslopij v Mariboru. Če mi je pa dovoljeno, bi seveda v drugem delu opozorila, da s tem, ko ste zagotovili, da posestvo ne bo vrnjeno, tudi ne nameravam dodatno spraševati ministra za okolje in prostor, kako je z usodo črpališč na Vrbanskem platoju. Hvala.
Hvala lepa. Želite, dr. Pejovnik?
Ja, bom relativno kratek. Kadar pogajanja potekajo, je seveda skoraj nemogoče v celoti vnaprej napovedati rezultat. Ampak eno stvar pa lahko zagotovim. Če gre za tretjo gimnazijo, je ta istočasno v pogajanjih, kot zelo močan argument in ministrstvo ne odstopa od stališča, sprejetega leta 1995.
Hvala lepa, dr. Pejovnik. Želite tudi vi, minister Kopač?
Ali sem pravilno razumel, da želite ali ne želite o Vrbanskem platoju? Ne želite. No, naj povem, da imam ravno jutri obsežnejši sestanek s predstavniki mestne občine Maribor in bomo govorili tudi o tem, tako da bi vam lahko, ker imam slučajno pripravljeno, postregel tudi s pisnim odgovorom. Hvala lepa.
Mag. Drobnič, vi ste na vrsti za vprašanje, prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani kolegi poslanci in predstavniki vlade! Rad bi zastavil vprašanje najprej ministru za delo, družino in socialne zadeve, potem pa še ministrici za gospodarske dejavnosti. Veseli nas, da je vlada končno le spoznala, da je naredila veliko napako, ko je lansko leto predlagala spremembo zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, s katerim je oškodovala prek 400.000 upokojencev. Že ob sprejemu zakona smo mi opozorili, da okoljskih vprašanj ni možno razreševati na tak način. Torej, v septembru se je vlada odločila, da bo to grobo napako popravila in popravila jo je z novo "ad hoc" metodologijo, ki nima podlage v zakonu. Očitno bo naprej urejala pokojnine namesto z zakonom s takšnimi metodologijami, poljubnimi metodologijami. Zanima me sledeče: koliko časa bo veljala ta metodologija, ali boste predložili zakonske spremembe, zakaj jih niste še predlagali zakonskih sprememb, če ste ugotovili, da ta obstoječi sistem ne deluje v redu. Drugo vprašanje gospe ministrici za gospodarske dejavnosti. Čisto kratko, kdaj bo sprejet nov pravilnik o obratovalnem času trgovin? Dobro vemo vsi, da je ustavno sodišče razveljavilo tisti razvpiti pravilnik o obratovalnem času trgovin. Zahvaljujem se za odgovore.
Hvala lepa. Kdo od predstavnikov vlade bo prvi? Državna sekretarka Belopavlovičeva, potem ministrica.
Torej, najprej glede metodologije. Ni res, da metodologija nima nobene zakonske podlage. Metodologija ima podlago v noveli zakona, torej v spremembah in dopolnitvah zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, v 150. členu tega zakona; tam se točno predvideva, da se sprejme metodologija, da jo sprejme zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje v soglasju z vlado Republike Slovenije. Ali je ta odločitev oziroma ta člen in napotilo na to metodologijo ustreznem ali ne, se lahko legitimno seveda postavi vprašanje. Tako vprašanje je bilo že sproženo pred ustavnim sodiščem, odločbe ustavnega sodišča glede tega še nimamo. Tako bi pravzaprav kdorkoli od nas ta trenutek lahko zelo napak rezimiral, če bi rekel, da je metodologija oziroma napotilo na metodologije pravno vzdržno ali ne. Glede tega bo ustavno sodišče povedalo svoje mnenje. Mislim, da je tudi takrat, ko bi bilo mnenje glede tega člena dano, tudi pametno spreminjati ta člen zakona. Ne glede na to, mi pripravljamo, tako kot verjetno že veste, spremembe zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju v različnih točkah teh sprememb niti ne bo tako malo, ne gre za neke globoke vsebinske spremembe, gre zlasti za popravke tistih nejasnosti oziroma tistih zadev, ki so se ob izvajanju zakona pokazala kot mogoče manj jasna oziroma neustrezna in jih bi zaradi tega kazalo tudi ustrezno popraviti. Mi bomo zakon predlagali. Moram reči, da verjetno v naslednjem mesecu, računam, da bo meseca oktobra zakon, predlog zakona sprejela vlada. Moram pa reči tudi, da smo računali, da bo državni zbor pred tem obravnaval analizo izvajanja tega zakona, ki smo jo predložili že pred počitnicami, to se pravi konec meseca junija, in smo računali, da na podlagi te analize in ocen te analize, ki bi jo obravnavali poslanci v državnem zboru, bi tudi mi lažje pravzaprav predlagali spremembe zakona in se tudi lažje odločili za kakšen postopek, glede na to, da smo nekako v zaključkih tiste analize predlagali, da bi se spremembe vložile po skrajšanem postopku, ne glede na to, da bo teh sprememb verjetno kar neko večje število. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dr. Petrinova, ministrica, prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Hvala lepa za vprašanje, gospod poslanec Drobnič. No, dovolite mi, da najprej vas opomnim, da ministrstva za gospodarske dejavnosti ni več, ne obstaja, odkar je prišlo do novega zakona o področjih ministrstev. Trenutno je v sklopu vlade, deluje ministrstvo za gospodarstvo. No, kar se tiče vašega vprašanja, pa moram tudi, žal, vas popraviti. Prvič, ustavno sodišče je razveljavilo vse pravilnike, razen tega, kot ste ga vi imenovali, razvpitega pravilnika. Ta pravilnik je v veljavi. Ustavno sodišče je razveljavilo 17. člen zakona o trgovini. In zdaj seveda pripravljamo spremembo tega 17. člena zakona o trgovini, skupaj s tisto delovno skupino, ki je bila imenovana že pred tistim časom, preden je ustavno sodišče razveljavilo; poudarjam, 17. člen zakona o trgovini. Zdaj situacija je ta, da je bilo dogovorjeno,da bojo predstavniki, ki so v tej skupini, predvsem s strani trgovine in pa s strani sindikatov, pripravili svoje predloge, do teh predlogov še nismo prišli. Če bomo te predloge dobili, se bo potem skupina tudi s predstavniki ministrstva za gospodarstvo in ministrstva za delo srečala in potem nadaljevala s svojim delom. Torej delo poteka normalno. Hvala.
Dodatno vprašanje, kolega Drobnič
Da, dodatno vprašanje oziroma tudi opozorilo hkrati. Ravno ta primer hitrih sprememb pokojninskega zakona kaže na to, da ne velja ponavljati takšnih napak. Ko se je sprejemal ta zakon in smo bili preglasovani, smo opozorili na dejstva in posledice in zato bomo morali spet popravljati, ker je zakon nejasen, pravijo predstavnikiministrstva in si ga po svoje razlagajo, čeprav je zakon jasen. Tudi 150. člen govori o tem, kako je možno to narediti. Velja tudi, seveda, da uskladitev pokojnin vedno velja od prvega dne meseca, v katerem se opravi uskladitev, torej ni poračunov za nazaj. Sprejeti je treba tak zakon, ki upošteva, torej, ki je odvisen predvsem od statistične rasti plač, in je trden in zagotavlja dostojne pokojninske prejemke, ne pa, da opušča in prepušča svobodno tolmačenje, kajti potem lahko naletimo na težavo, da bo višina pokojnin odvisna od dobre volje vlade ali pa še, konkretno, posameznega ministra. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo od pristojnih ministrov dati stališče? [[Ne.]] Potem vabim k besedi kolega Tanka. Obveščam državni zbor, da je prijavljenih še 11 kolegic in kolegov za vprašanja.
Hvala lepa za besedo. Vsem prav lep pozdrav. Pripravljena imam dva sklopa vprašanj in oba se nanašata na ministrstvo za okolje in prostor. Prvi sklop se nanaša na zadrževalnik v Prigorici. Kot veste, je lanskoletno jesensko deževje dodobra napolnilo akumulacijo zadrževalnikom v Prigorici, ki je namenjena zbiranju presežnih vod, potokov, Bistrica, Ribnica, Sajevec in tudi njihovih pritokov. Kljub temu da se je izza pregrade daljše obdobjevršil prekomerni spust, s čimer se je preobremenilo zemljišča in ogrozilo objekte za pregrado, je nivo vode v pregradi dosegel nivo stoletnih vod. Pokazalo se je, da je pregrada v izredno slabem stanju in da je malo verjetno, da bi zdržala še eno tako deževno obdobje. Iz dopisov, ki jih je na ministrstvo in javnosti posredovala agencija za okolje, je razvidno, da ni več mogoče zagotoviti varnega obratovanja pregrade in da je ogroženih okoli 500 ljudi in njihovo premoženje. Lani decembra sem predlagal, da bi se sanacijo pregrade vključilo v intervencijski zakon o Posočju. Tudi zaradi nasprotovanja ministrstva za okolje in prostor amandmaji niso bili sprejeti. Sanacija oziroma rekonstrukcija naj bi se vključila v letošnji proračun. To se je sicer zgodilo, vendar samo s polovičnim zneskom. Kljub temu pa se do danes še ni pridobilo upravnega dovoljenja, prav tako ni izpeljan postopek izbire izvajalca. Skratka, na pregradi se ni zgodilo prav ničesar. In moram reči, da so ljudje izjemno zaskrbljeni. Pred nekaj dnevi sem na ustno vprašanje, postavljeno ministru, dobil pisni odgovor, v katerem me je seznanil, da se investicija prenaša v leto 2002. Ta odgovor je vse ogrožene prebivalce naše občine zelo prizadel. Zanima me, zakaj kljub vašim lanskoletnim obljubam ni bilo možno pravočasno pridobiti upravnega oziroma gradbenega dovoljenja in izvesti vsaj najnujnejša dela. In kaj nameravate ukreniti, da bi zavarovali prebivalce in premoženje ob jesenskem in spomladanskem deževju? Drugi sklop se nanaša na peskokope. Vlada Republike Slovenije je na podlagi zakona o rudarstvu z uredbo o podelitvi rudarske pravice imetnikom dovoljenj za raziskovanje oziroma pridobivanje mineralnih surovin podelila rudarsko pravico 192 pravnim in fizičnim osebam. V 3. členu te uredbe bi morala vlada s pravnimi in fizičnimi osebami, ki so pridobile rudarsko pravico, v šestih mesecih po njeni uveljavitvi sklenitvi koncesijske pogodbe, sicer slednjim ta pravica preneha. Rok za podpis je bil 15.5. Po podatkih uprave za rudarstvo ni bila podpisana nobena pogodba. Zanima me, ali je na osnovi 3. člena uredbe komu že prenehala ta pravica oziroma zanima me, ali črpanje poteka nezakonito. In zanima me, kdaj bodo izvršena nakazila koncesnin občinam iz istega naslova. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Tanko. Kdo bo prvi odgovarjal? Minister Kopač, prosim.
Glede zadnjega vprašanja lahko rečem to, da je področje rudarstva prešlo na ministrstvo za okolje in prostor formalno 29. aprila, če se ne motim, letošnje leto. Ta rok, ki ste ga omenili, je potekel 15. maja. Žal do takrat zadeve niso bile pripravljene oziroma so bile pripravljene do te mere, da ta hip na žalost še vedno nismo uspeli oblikovati in razposlati vseh koncesijskih pogodb. Vendar lahko rečem, da sam zaradi tega, ker vem, da se čas izteka - govorimo o koledarskem letu, ne govorimo o 15. maju, ki je že za nami - zelo priganjam svoje službe, da to storijo čimprej, tako da bomo lahko koncesijske pogodbe podpisovali oziroma podpisali z vsemi, na katere se nanaša omenjena določba zakona o rudarstvu še v letošnjem letu. To ni, kar se tiče prihodkov občin, nič dramatičnega zaradi tega, ker je treba koncesnino za rudarjenje plačevati v rudarski sklad v okviru državnega proračuna kot znotraj proračunski sklad in vrudarski sklad znotraj občinskega proračuna, ki je ravno tako znotraj proračunski sklad, v letu 2002 za količine, načrtane v letu 2001. Tako upam, da se bo ta problem brez kakšnih pretresov uredil. Ko pa me sprašujete o Prigorici, res sem vam pripravil pismeni odgovor takoj zatem, ko ste mi tako, mimogrede - nekje sva se srečala, niti ne vem, kje - postavili poslansko vprašanje. No, in v tem pismenem odgovoru je zapisano, da bo gradbeno dovoljenje pridobljeno še v letošnji jeseni, da pa je ocena potrebnih sredstev, zdaj govorim na pamet, okrog 270 ali 280 milijonov tolarjev, da teh sredstev ministrstvo v letošnjem proračunu nima in jih nima kje vzeti. Zato seveda načrtujemo to investicijo, ki - se strinjam z vami - je zelo potrebna zaradi potencialne ogroženosti; nameravamo jo, skratka, izvesti čim hitreje v prihodnjem letu. Ni pa res, da se ni zgodilo nič. Narejena je bila ustrezna projektna dokumentacija, na podlagi katere se sedaj pridobiva gradbeno dovoljenje. Toliko.
Hvala lepa. Želite postaviti dodatno vprašanje? Prosim, kolega Tanko.
Hvala. Prosil bi samo še za drugi del odgovora na vprašanje, za pregrado Prigorica, kaj se namerava ukreniti, da bi se ob verjetnem velikem jesenskem in tudi spomladanskem deževju prihodnje leto zavarovalo ljudi in premoženje.
Minister Kopač, prosim.
Na ta del odgovora bom, zagotavljam, odgovoril pismeno. Moram pa seveda dobiti ustrezno strokovno podporo s strani služb s področja vodarstva, ki urejajo to problematiko in intervencijske posege v tovrstnih primerih.
Hvala lepa. Naslednje vprašanje bo zastavil kolega Feri Horvat, za njim kolega Peterle.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, ministrica, ministri, predstavnice in predstavniki vlade! Najprej pobuda in kratko vprašanje v zvezi z njo ministrici za gospodarstvo in potem še eno vprašanje, na katero, kot je napovedano, bo odgovoril predstavnik ministrstva za zunanje zadeve. Številne informacije v zadnjih dneh opozarjajo, da bo nedavni teroristični napad na ZDA in pričakovano ali možno dogajanje v prihodnosti imelo negativne gospodarske posledice na naše izvoznike, zlasti direktne izvoznike v ZDA, pa možno tudi, žal, pozneje posledično za izvoznike na tržišča, ki so povezana z ameriškim trgom in to so naša glavna evropska tržišča. Nekatere sveže informacije, ki sem jih dobil danes, pravijo, da so pod vprašajem izdobave že potrjenih naročil, da partnerji odpovedujejo naročila, da ne sklepajo novih naročil, da so odpovedane številne poslovne aktivnosti, konference, promocijske aktivnosti in tako dalje. Dajem pobudo vladi, da pozorno spremlja dogajanje in možne posledice in da po potrebi ukrepa, predvsem pa, da v predlogu proračuna v okviru rezerve predvidi tudi eventualno potrebna sredstva za ukrepe za ublažitev možnih in verjetnih negativnih posledic. In drugo vprašanje. Sprašujem vlado, kaj in kdaj namerava storiti za krepitev in usposobitev diplomatsko-konzularne mreže, predvsem misije pri Evropski uniji, glede na dejstvo, da prihajamo v sklepno fazo pogajanj, da je vse več in vse bolj intenzivnih stikov vlade in ministrstev, tudi parlamenta in njegovih delovnih teles, z evropskim parlamentom, da je potrebnega vse več lobiranja; skratka, vse intenzivnejše aktivnosti, za katere danes misija, trdim, ni usposobljena, ne številčno - kadrovsko, ne informacijsko-računalniško in pa, seveda, tudi nima dovolj ustreznih prostorov. Hvala.
Hvala lepa. Pobuda in vprašanje, dr. Petrinova, ministrica. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Hvala lepa za vprašanje, gospod poslanec. Mislim, da je to vaša pobuda izredno relevantna in pomembna in da smo se te situacije zavedali tudi že na ministrstvu, kjer smo že v času te proračunske razprave poslali pismo ministrstvu za finance, da je treba upoštevati dejstvo, da so tudi drugi sektorji, ne samo recimo kmetijstvo, lahko podvrženi določenim eksternim šokom in da je treba tudi za te primere zagotoviti tako imenovana intervenistična sredstva, kot jih zagotavljajo tudi vse ostale druge evropske dežele. No, in v okviru te proračunske razprave je bilo zagotovljeno, tudi s strani predsednika vlade, da se tudi v te namene bodo namenjena proračunska sredstva v okviru proračunskih rezerv.
Hvala lepa. Naslednje vprašanje zastavlja kolega Peterle, za njim kolega [[...]]Prosim, želite, državni sekretar Žbogar, želite dati?
Hvala lepa, gospod predsednik in hvala lepa gospodu poslancu, jaz bi odgovarjal na drugo vprašanje v zvezi s krepitvijo diplomatsko - konzularne mreže in misije Slovenije pri Evropski uniji. Najprej, popolnoma se strinjamo s tem, kar ste vi omenili in mi podobno razmišljamo. Seveda, perspektiva podpisa pristopne pogodbe v letu 2002 in članstvo 2004 je nas ravno tako vodilo v razmišljanje, kako izpopolniti DKP mrežo v Evropi in kako okrepiti misijo oziroma kako transformirati misijo v stalno predstavništvo, kar bo postala leta 2004. Glede krepitve misije bo ministrstvo kompletiralo predstavništva, ki jih ima v državah Evropske unije, z odprtjem Irske in Finske v najkrajšem času. Odbor za zunanjo politiko je o tem razpravljal prejšnji teden, tako da so zdaj vsi pogoji postavljeni za odprtje teh oziroma aktiviranje teh dveh veleposlaništev, kar se bo zgodilo pred koncem leta. S tem bo pa tudi komplitirana mreža Slovenije v vseh državah Evropske unije, razen seveda v Luksemburgu. Drugo vprašanje, na katerega se predvsem naslanjate, je stanje misije oziroma transformacija misije. Misija trenutno zadostuje kadrovsko in prostorsko in tudi po informacijski tehnologiji našim potrebam. Je pa res, da bo potrebna velika okrepitev. Mi smo ob začetku leta že začeli oblikovati gradivo, kako bo tako stalno predstavništvo Slovenije v Bruslju izgledalo leta 2004. Pri tem smo vzeli modele podobnih držav [[Irske, Avstrije, Danske]] in tudi pripravili model, kako bo izgledalo slovensko predstavništvo v Bruslju na osnovi teh modelov primerljivih držav. Takšno gradivo je pripravljeno, vlada ga bo obravnavala predvidoma prihodnji teden in sprejela. Gradivo predvideva postopno krepitev misije. Misija ima trenutno 13 diplomatov. V končni fazi, in s tem članstva, bi predvidoma imela okoli 30 diplomatov, malo več kot 30 diplomatov. Misija bi se postopno krepila prihodnje leto predvidoma z 10-imi in v letu 2003, ko bi Slovenija že sodelovala na vseh sestankih Evropske unije brez pravice glasovanja, bi se pa popolnoma okrepila. Gradivo tudi predvideva nakup novih prostorov za stalno predstavništvo v Bruslju, kar je seveda - pravilno ste rekli, da prostori bodo premajhni, če se številčno več kot podvoji. Proračunska sredstva so predvidena v proračunu ministrstva za zunanje zadeve v letu 2002 in 2003. Tako je vlada že lani decembra zavezala ministrstvo za finance, da to upošteva pri pripravi proračuna, in to je bilo tudi v veliki meri upoštevano. Kakšno bo končno število slovenskih predstavnikov v Bruslju, ker to so diplomati, večinoma niso iz ministrstva za zunanje zadeve - kakšno bo končno število, je odvisno od odločitev posameznih ministrstev, ki se bodo odločala o prioriteti, katere zadeve lahko pokriva iz Ljubljane, katere so pa takšne prioritete, da potrebujejo svojega človeka v okviru stalnega predstavništva pri Evropski uniji. Tako mislim, da sem v glavnem odgovoril [[...]]Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Peterle, imate besedo.
Hvala lepa. Spoštovani! Mislim, da smo lahko kar srečni "vzdrževanci ljudstva", kot nas je označil generalno samostojni podjetnik, gospod Bojan Veselinovič, urednik Radia Slovenije, pred nedavnim, da je z nami še šest ministrov. Žal, mojega ni med njimi. Vprašanje pa ostaja. Letošnji dopustni čas je prinesel doslej najbolj očitno javno nasprotovanje našim temeljnim zunanjepolitičnim ciljem o vključitvi k Evropski zvezi in v Nato. Medijev, ki so odpirali in poglabljali to nasprotovanje v tem času, ne štejem ravno med konzervativne in tudi ne med opozicijske. Zadeva je šla tako daleč, da je minister za zunanje zadeve, dr. Dimitrij Rupel, čutil potrebo, da to početje javno označi - navajam: "za sistematično nasprotovanje slovenski usmeritvi v tržno gospodarstvo in demokracijo, za nasprotovanja zahodni usmeritvi naše države..." Naslednji citat kaže, da gre za resne poskuse revizije zunanje politike naše države in njenih prednostnih nalog. Minister za zunanje zadeve je potem malce zavito, pa vendar dovolj jasno povedal, da gre pri tem - navajam: "za člane visokih vplivnih in celo vladajočih struktur...", kar mene navaja na zaključek, da prihaja do neenotnosti glede naših temeljnih usmeritev v samem vrhu slovenske politike, kajti pravi, da gre za vladajočo strukturo. In minister za zunanje zadeve zabeli vso to zgodbo 11. avgusta v sobotni prilogi Dela z naslednjim ocvirkom - navajam: "Nato pomeni dokončno razorožitev komunistov." Zdaj postavljam vprašanje gospodu ministru, ki ga ni: Kako si to razorožitev predstavlja? Sam bi jo pozdravil, vendar glede na to, kako so zasedene naše vodilne strukture, začenši s predsednikom države, se postavlja vprašanje, ali bodo naši bivši komunisti razorožili Nato ali bo Nato razorožil njih, kadar bomo tja vstopili. Seveda, moram povedati, da tudi ključni ljudje v ključnih medijih spadajo v to isto politično kategorijo. In ne postavljam retoričnega vprašanja, ko sprašujem ministra: Kako stoji in kje stoji danes Slovenija po udarcu stare elite, v ciljni ravnini tako na poti v Evropsko zvezo kot v Nato? Namreč, naše medije spremljajo tudi naši partnerji, to vam zagotavljam iz izkušnje. In sprašujem za oceno ministra za zunanje zadeve, še posebej glede na to, da se je zgodil Manhattan, da se je zgodil Washington, in potem, kar se je tragičnega z dolgoročnimi posledicami zgodilo, je naš finalni tek h glavnim ciljem v nekoliko spremenjenem okviru. Prepričan sem, da poletno protinatovstvo ni prispevalo h krepitvi naše zunanje politične verodostojnosti. In dovolite samo še stavek. Ker je bilo deloma že odgovorjeno - minister je prej povedal, da je vlada odprta za odgovor na eventualno zaprosilo Združenih držav Amerike - me zanima, ali je vlada tudi kaj ponudila. In zanima me, kaj ve naša država oziroma vlada o ponudbah drugih držav kandidatk za Nato in za Evropsko zvezo. Hvala.
Hvala lepa. Vprašanje ste naslovili osebno na ministra; ministra ta hip ni, kot sem obveščen, ima neke obveznosti v državnem zboru. Lahko državni sekretar odgovori namesto njega? Prosim.
Hvala lepa. In hvala lepa, gospod poslanec Peterle. Naslovili ste vprašanje neposredno na ministra in mislim, da vam bo on tudi odgovoril. Lahko pa sam poskušam odgovoriti na nekatera od vprašanj, ki ste jih proti koncu navedli, kako stoji danes Slovenija glede članstva v Evropski uniji in glede članstva v Natu. Prav zelo na hitro. Glede članstva v Evropski uniji: Sami zelo dobro veste, pogajanja Slovenije z Evropsko unijo gredo zelo dobro in zaprtih imamo enaindvajset vprašanj, poglavij, in do konca leta nameravamo zapreti nadaljnjih pet poglavij, tako da bi za prihodnje leto ostala samo tri najtežja poglavja - kmetijstvo, regionalna politika in proračun. Ta pogajanja potekajo nemoteno in brez večjih problemov in mislim, da jih javnost, posebej pa tudi državni zbor, sproti spremlja. Glede članstva v Natu ste pravilno opozorili na razpravo, ki so jo mediji sprožili v mesecu avgustu. Minister je na članke večkrat odgovoril, pa tudi na člane, ki ste ga vi omenili. Pomembno je, ob tem, da se je pač razprava o članstvu Slovenije v Evropski uniji sprožila in da se pač vidijo, kakšni so argumenti vlade. Večina strank v parlamentu, ki podpira članstvo v Natu, kot tudi, da se vidi, kdo je tisti in s kakšnimi argumenti nastopa proti članstvu Slovenije v Natu. Glede članstva v Natu je vlada ravno danes oziroma odbori vlade so ravno danes obravnavali akcijski in pa nacionalni načrt za članstvo za prihodnje obdobje. To je zelo pomemben načrt, ki ga mora vlada seveda še potrditi na četrtkovi seji, ki predvideva aktivnosti Slovenije s ciljem članstva v Natu. V njem navajamo vse teme, ki članice Nata zanimajo. Ta načrt bo predstavljen v Bruslju do konca septembra. Sicer pa smo glede članstva v Natu zmerno optimistični. Kot sami veste, zaenkrat so bili, vsaj do zdaj, delo dobri izgledi, da bo Slovenija vključena v takšno ali drugačno širitev Nata, ki naj bi se zgodila prihodnjo jesen v Pragi. V mali varianti se Slovenija omenja, kot se omenja tudi v veliki varianti, velikega udarca ali kakorkoli, velike skupine držav. Seveda, zadnji dogodki oziroma dogodki, ki so tragični, ki so se zgodili 11. septembra v Ameriki, postavljajo dodatno luč na članstvu Nata. Mi ocenjujemo, da verjetno to samo širitev Nata samo potrjuje oziroma dodatno argumentira potrebe po širitvi Nata. O konkretni ponudbi slovenske vlade ameriški vladi - do zdaj je Slovenija ponudila predvsem humanitarno pomoč, pomoč zdravnikov, pomoč psov in reševalnih ekip. To je bilo v obliki ponudbe, kateri so se Američani lepo zahvalili, ampak zaenkrat je še niso izkoristili. Kar se tiče konkretne ponudbe, za katero vi sprašujete, o zračnem prostoru in podobnih ponudbah: O tem, kot je minister že prej rekel, je predsednik vlade včeraj pisal predsedniku Bushu in v pismu izrazil interes oziroma pripravljenost Slovenije, da načelno sodeluje v takšni protiteroristični koaliciji, ta pa bo [[...]] [[Nerazumljivo]] oziroma z veliko pripravljenostjo obravnavala prošnjo za pomoč, takšno, ki se bo pač zdela Američanom potrebna. Vlada bo potem sledila proceduram, ki veljajo v Sloveniji.
Kolega Peterle.
Zahvaljujem se gospodu državnemu sekretarju Žbogarju za tisto, kar je sam lahko povedal. Od ministra pričakujem, da mi bo na neodgovorjeni del mojih vprašanj odgovoril. Imam, seveda, še naprej vprašanje: Kako so druge države kandidatke reagirale? Kot, jaz poznam informacije, so reagirale prej in bolj, se pravi, prej so reagirale in bolj jasno so določene stvari ponudile. Jaz prepuščam oceno te razlike pač zbranim oziroma vladi sami. Potem pa mene zanima eno vprašanje. Tukaj smo v državnem zboru, v katerem se je že nekoč govorilo o vprašanjih suverenosti, naše, ki so lahko tudi povezana z odločitvami vlade, in jaz se čudim, da vlada ne vidi potrebe, da svojo pozicijo do Amerike in do Nata okrepi s pozicijo parlamenta, bodisi z resolucijo, deklaracijo, posebnimi sklepi ali kakorkoli. Izgleda, kakor da ni nekako, da je malo nelagodno vladi, da bi s to temo prišla sem. Jaz bi priporočal, da se to vendar zgodi in mislim, da bi vlada okrepila pozicijo in Slovenija sama. Mislim, kot je to, mislim, da nekdo že danes rekel, ali sem to nekje prebral: Čas neuvrščenosti izgleda danes malo drugače, kakor je izgledal pred 11. septembrom. Imam pa tukaj še eno vprašanje oziroma podvprašanje, ki ni direktno povezano s tem, ampak vendar bi rad vedel, če lahko iz evidenc ministrstva za zunanje zadeve izvemo, kdo od visokih državnikov te države je doslej čutil potrebo, da meri Atlantik s concordom. Kdo in kolikokrat? O ceni lahko tudi sam poročam. Hvala.
Hvala. Želi mogoče državni sekretar Žbogar dopolniti svoje pojasnilo, čeprav je šlo tukaj za izrecne politične ocene. Po njih sprašuje kolega Peterle. Prosim, v kolikor lahko to storite.
Da, samo to bi odgovoril. Vprašanje je bilo, jaz sem pozabil, ker si nisem zapisal, kaj so druge kandidatke ponudile Američanom. Zelo različno. Do sedaj so bile ponudbe zelo različne, od izražanja direktne privrženosti zavezam 5. člena washingtonskega sporazuma, ki zavezuje članice Nata, do zelo deklarativnih političnih izrazov solidarnosti in podpore. Slovenija je bila med prvimi, ko je 11. septembra predsednik vlade Drnovšek poslal pismo predsedniku Bushu, v katerem je že izrazil podporo, ne samo izrazil podporo, ampak tudi izrazil pripravljenost pomagati iz Slovenije v tej borbi proti terorizmu. Tudi "the best office capabilitys", kakor je napisal, se pravi po svojih najboljših močeh. Dan za tem je tudi pismeno še šla ponudba glede humanitarne pomoči in teh reševalnih ekip in podobnega, plazme in podobnega, kar smo takoj ponudili. Tako, da mislim, da v tem nismo zaostajali. Vlada se do sedaj glede konkretnih oblik pomoči še ni odločala in je doslej tudi, kot je minister prej omenil, izrazila pripravljenost, da se o tem odloči, ko bo za to zaprošena in bo pri tem sledila vsem notranjim proceduram, ki so za to potrebne. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod državni sekretar, za ta pojasnila. Naslednji bo spraševal kolega Kelemina. Želite postaviti vprašanje? Prosim. Kolega Kelemina, imate 3 minute časa.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani vsi skupaj! Nenamerno, pa vendar moram nadaljevati nekje tam, kjer je gospod Peterle končal oziroma sam sem v zvezi s tem sklopom imel tudi svoja vprašanja. In sicer bi ministra vprašal oziroma postavil naslednja vprašanja: Namreč, gospod minister je v zadnjem času govoril o protievropsko usmerjenih elitah in centrih moči v Sloveniji, o teh evroskeptikih. In seveda se je zgodilo nekaj nepredvidljivega, da dejansko so ti evroskeptiki v svojih prizadevanjih očitno uspeli. Namreč javno mnenje pripadnosti oziroma usmerjenosti slovenskih državljanov do Nata je bistveno padlo, torej so evroskeptiki svoj namen dosegli, in to je zelo slab, negativen signal za Evropo in za Nato. In seveda zdajle tukaj ob tem sprašujem gospoda ministra: Ali se bo zdaj, ko so evroskeptiki dosegli svoj cilj tako rekoč, spustil končno v odkrit spopad z evroskeptiki in jih tudi končno razkrinkal? Namreč zmeraj je govoril v nekem diplomatskem jeziku, zavito, neopredeljeno. Mislim, da je napočil trenutek, da se ti evroskeptiki razkrinkajo. Tudi me seveda zanima: Ali ni s tem dejanjem zdajle tudi približevanje Slovenije k Natu ogroženo? Jaz bi prosil ta odgovor. Jaz dvomim, da bo na to lahko odgovoril gospod Žbogar, jaz bi prosil, da na to odgovori minister. Potem naslednje vprašanje, če še imam malo časa, bi pa vprašal vlado, oblast: Ali ima oblast v svoji strategiji cilj oziroma končni cilj likvidirati obrtnike oziroma s.p., espejevce? Namreč, ministrstva za malo gospodarstvo nimamo več. Ko smo ga nekoč imeli, bilo je v Mariboru locirano, ta decentralizacija je dejansko uničena, ki je bila vsaj nakazana. Na to, da hoče oblast uničiti male podjetnike, kaže cela vrsta ukrepov, ki smo jih v zadnjem času sprejeli. Recimo zakon o gospodarskih družbah, ne bom, veste, kje jih stiskamo, zakon o prevozih v cestnem prometu, vemo, kje jih stiskamo, vedno bolj zapletena davčna zakonodaja - ne vem, kje je tukaj antibirokratski program. Poglejte si zadnjega Obrtnika, tam noter je vse opisano, kaj se z malimi obrtniki dogaja in kakšne anomalije se na področju davčne službe dogajajo. Potem visoke kazni za obrtnike in tako naprej. In seveda bi vprašal ob tem, kako tudi ali sploh bo in kako namerava vlada zaščititi male podjetnike in obrtnike v aferi Gradis. Hvala lepa.
No, preden povabim državnega sekretarja, da odgovori, naj samo obvestim državni zbor, da bom še enkrat predsednika vlade prosil, da na naslednji seji pri točki dnevnega reda "vprašanja in pobude" sodelujejo ministri, ker vprašanja so politična in državni sekretarji nanja dostikrat ne morejo odgovoriti. Enkrat na mesec imamo to točko in mislim, da bi bilo prav, da je vlada tu v celoti, da lahko odgovarja na ta vprašanja. Želite kljub temu odgovoriti, državni sekretar? Prosim.
Hvala lepa, predsednik. Zelo kratko bi odgovoril. Mislim, da se je minister že odkrito spopadel bolj kot z evroskeptiki z natoskeptiki avgusta letos in je precej odkrito takrat tudi govoril, vendar bo kaj več on sam povedal. Hotel bi samo to obvestiti oziroma se navezati na to, kar je poslanec govoril o padcu podpore javnega mnenja za članstvo v Natu. Mislim, da to ni tako dramatično. Podpora članstvu v Natu je v zadnjem letu bila vedno okrog 50%, bila je tudi večja, 56%, bila pa je tudi že pod 50%, tudi v letošnjem letu. Tako data zadnja analiza, ta zadnja raziskava pač ni tako dramatična; v določeni meri je verjetno tudi posledica kampanje, ki se je vodila prek medijev avgusta meseca, vendar mislimo, da se bo tudi ta trend obrnil. Slovenska vlada oziroma ministrstvo se skupaj zministrstvom za obrambo pripravlja oziroma je začelo pripravljati resno komunikacijsko strategijo okrog članstva v Natu. Mi oblikujemo spletno stran o Natu, na kateri bodo odgovori na vsa možna vprašanja, odgovori na vse možne argumente, ki se pojavljajo v zvezi za članstvo oziroma proti članstvu. Tako da je pač avgustovska polemika prišla malo prej, kot smo mi načrtovali komunikacijsko strategijo v slovenski javnosti. Vendar zdaj, ko bomo septembra to začeli, pa pričakujemo, da se bo tudi podpora zopet vrnila na tisto, ki je bila prej oziroma po možnosti še okrepila. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dodatno vprašanje? Dr. Petrinova, prosim.
Hvala lepa. Kar se tiče decentralizacije, se pravzaprav zelo čudim opazki poslanca Kelemine, da je enota v Mariboru ostala. Enota v Mariboru je ostala in se ukvarja še naprej s tisto dejavnostjo ali pa s tistim področjem dela ministrstva za gospodarstvo, ki se je tudi takrat, ko je obstajalo še ministrstvo za malo gospodarstvo in turizem in podobno. Torej, primarno z vprašanji, ki zadevajo razvoj malega gospodarstva in pa tudi turizma. No, kar se tiče, da bo vlada uničila podjetnike oziroma da je to njen cilj, se seveda ne morem strinjati in verjetno se ne bi strinjali niti obrtniki niti samostojni podjetniki. To potrjujejo trditve ali pa izjave v medijih, ki so bile v času obrtnega sejma - mislim, da smo jih spremljali. Prikazano je bilo, koliko ovir je bilo že odpravljenih v okviru tega antibirokratskega programa, ki se nanaša predvsem na področje vstopa in izstopa podjetij, predvsem registracij in podobno. In seveda, da se tudi že odpravljajo prepreke, ki so povezane z nekaterimi drugimi področji, kot so recimo z vidika davčne uprave, področja financ, področja stavbnih zemljišč in pa podobno. Tako, da ta proces izvajanja antibirokratskega programa, povezanega z malim gospodarstvom, mislim, da poteka uspešno in da lahko še v prihodnosti pričakujemo rezultate tudi na drugih področjih, ne samo na področju registracije in upravnih zadev v zvezi z malim gospodarstvom.
Hvala lepa. Gospa Majda Zupan. Imate dodatno vprašanjo, kolega Kelemina? Prosim.
Hvala lepa za besedo. Gospodu Žbogarju bi rad postavil še neko vprašanje oziroma povedal, da se nekako z njegovim izvajanjem, z njegovo analizo v bistvu ne strinjam. Ta padec javnega mnenja, protievropsko opredeljenih glasov je bil previsok in se vprašam: Kaj se bo naredilo, če se bo ta odstotek še nižal? Če bo še teh evroskeptikov več, pod pogojem seveda, da bodo ti centri moči protievropsko usmerjeni in delovali še naprej. Kaj se bo zgodilo in kaj bo minister ob tem povzel? Jaz bi prosil, da na ta pomembna vprašanja odgovori minister. Ker dvomim, da boste lahko vi zdaj dali tako tehten odgovor. Kar se pa tiče gospodarstva, spoštovana gospa ministrica, bom jaz s pravim užitkom te vaše odgovore posredoval prizadetim. Prav gotovo. Vendar naj vam povem, da tu ni isto imeti ministra za malo gospodarstvo ali pa imeti neko dislocirano enoto, ki še pač nekaj dela za male podjetnike. Mislim, da to ni enako. Povedal bi pa tole, da je moja ocena, in tako vse skupaj izgleda, po tej zakonodaji, ki jo sprejemamo v zadnjem času na področju gospodarskih subjektov in druge zakonodaje in tako naprej, da je tej oblasti samostojno in ekonomsko neodvisen obrtnik nevaren. Zato, ker je njegovo ravnanje nepredvidljivo in po teoriji oblasti, po moji oceni, ga je pač potrebno spraviti pod nadzor. To bo pač najlažje na ta način, da se bodo oblikovali veliki subjekti, kjer bo pač zaposlen in kjer bo odvisen od neke plače in ga boste tam lahko potem nadzirali. To se posebej pokaže v zakonu o prevozih v cestnem prometu in tako naprej. Saj teh dokazov je ogromno. Kakorkoli že, jaz bom ta vaš odgovor z veseljem posredoval naprej. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Kelemina. Dovolite samo pojasnilo. Naslednji dve minuti sta bili namenjeni za dopolnilno vprašanje. To je bila polemika s predstavniki vlade. Dopolnilnega vprašanja v tem delu ni bilo, tako da lepo prosim, če se lahko naslednjič držimo poslovniških določil. Hvala lepa. Naslednja je za poslansko vprašanje na vrsti gospa Majda Zupan. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani zbor, spoštovana gospa ministrica, gospodje ministri, predstavniki vlade! Glede regionalnega razvoja je bilo danes že nekaj rečeno. Vendar bi želela postaviti še nekatera vprašanja. Sama vlada priznava, da gre pri vprašanju regionalnega razvoja države za zelo strokovno in politično zahteven projekt. Slišali smo že nešteto obljub glede spodbujanja skladnega regionalnega razvoja. Narejeno je bilo že nešteto projektov, ki, vsaj za nekatere lahko rečemo, so mnogo bolj koristili njihovim izvajalcem kot pa regijam, ki so imele gospodarske težave, in v najrazličnejših skladih je bilo porabljenega za to že veliko denarja. Ampak, če pogledamo, kakšen je danes položaj v nerazvitih območjih, smo lahko upravičeno zgroženi. Razlike v razvojni ogroženosti so danes večje kot kdaj koli doslej. Najnovejši indeks razvojne ogroženosti je v najbolj nerazviti regiji 151, v osrednjeslovenski pa samo pet. Prepad med razvitimi in nerazvitimi je očiten. Vprašanje regionalnega razvoja države je treba obravnavati celovito in dolgoročno. "Vlada bo tej problematiki v prihodnje namenila veliko pozornost", je pisal dr. Drnovšek pred prihodom v Maribor. Sprašujem pristojne ministre: Kakšna bo ta pozornost s strani vlade? Ali se sploh preverja, kakšen je učinek pomoči nerazvitim območjem? V medijih je bilo mogoče zaslediti informacije, da se do sedaj sploh ni preverjala učinkovitost porabljenih sredstev. Evropska unija spremlja regionalno politiko predvsem z vidika zmanjševanja razlik v razvitosti in razumljivo je, da ne bo dajala sredstev za nerazvita področja, ne da bi pri tem vedela, ali so prebivalcem v nerazvitem in demografsko ogroženem območju takšna sredstva koristila oziroma ali so do njih sploh prišla. Letošnji proračun ni spremenil trenda poglabljanja prepada med razvitimi in nerazvitimi območji, pa vendar bi moral biti prav skladen regionalni razvoj prednostno proračunsko področje: Kako je to urejeno v sedaj na vladi sprejetem dvoletnem proračunu? Prav na področju regionalnega razvoja se bolj kot na kateremkoli drugem področju kaže potreba po subjektu na vmesni regionalni ravni, ki bi postal nosilec regionalnega razvoja načrtovanja in hkrati tudi izvajalec razvojnih ukrepov. S tem v zvezi sprašujem gospoda ministra za finance in ministra za notranje zadeve: Zakaj njuni ministrstvi še nista pričeli pogovorov s predstavniki občin o dokončni ureditvi sistema financiranja občin in skladno s tem njihovih nalog in pristojnosti? Le tako bo mogoče urediti status in financiranje občin jasno in skladno z evropsko listino o lokalni samoupravi in šele potem bo mogoče začeti kvalitetno razpravo o regionalizmu oziroma oblikah decentralizacije, ki jo zahteva Svet Evrope. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolegica Zupanova. Kdo bo odgovoril na to vprašanje? Državni sekretar.
Spoštovana gospa poslanka! Ker smo ravno v fazi priprave proračunskih dokumentov in so zelo tehtne in poglobljene diskusije tudi ob tej priložnosti, ravno tako zadevajo, seveda, tudi vprašanje financiranje občin oziroma lokalnih skupnosti. V zvezi s temi debatami se seveda poraja vrsta vprašanj, pobud, predlogov in zato predlagam, da bi na to vaše vprašanje zelo kompleksno in celovito odgovorili pismeno, kar bi bilo seveda dosti bolje, kot pa da sedaj ustno razlagamo te posamezne zadeve. Hvala.
Dobro. Hvala lepa, državni sekretar. Želite dodatno vprašanje? Prosim.
Bi prosila še odgovor na vprašanje: Kako je urejen regionalni razvoj v sedaj na vladi sprejetem dvoletnem proračunu? Bi lahko o tem kaj več izvedela?
Kdo lahko odgovori na to vprašanje? Prosim, boste vi, prosim. Državni sekretar Strmčnik.
Spoštovana poslanka! V predlogu proračuna, ki je trenutno v usklajevanju oziroma ki ga boste dobili potem tudi v državni zbor, je indeks rasti neposrednih regionalnih spodbud v letu 2002 15,2, v letu 2003 7,1. Gre za neposredne regionalne spodbude. In ta indeks je višji od drugih indeksov. Naprej, poleg teh neposrednih spodbud na postavki ministrstva za gospodarstvo se predvideva večje aktiviranje Phareovih sredstev, to se pravi tistih, ki jih Evropska zveza namenja za predpristopno strukturno pomoč za te projekte. Mi ocenjujemo in v predlogu proračuna je ta potencial, znaša nekaj več kot 3 milijarde slovenskih tolarjev za leto 2002. Seveda, ali bomo to vse uspeli izkoristiti, je odvisno zdaj od projektov in od tistega, kar ste že tudi sami omenili, da je lahko problem. Problem je absorbcijska sposobnost porabiti ta sredstva skladno z načeli, ki za porabo teh sredstev veljajo v Evropski zvezi. Mi na tem segmentu imamo urejeno zakonodajo, ki je z evropsko skladna. Ta zakonodaja zahteva od nas preverjanje učinkov dodeljenih sredstev, absolutno. Po zakonu je ministrstvo dolžno poročati dvakrat na leto državnemu zboru, dvakrat, na vsaki dve leti državnemu zboru o izvajanju zakona o spodbujanju skladnega regionalnega razvoja. In se nameravamo tudi resno tega držati. Imamo sprejeto strategijo vlade Republike Slovenije, ki je bila obravnavana tudi v telesih parlamenta, o spodbujanju skladnega regionalnega razvoja. In pomeni, da jeta instrumentarij bolj ali manj zaključen. Zdaj je na nas, da strategijo izvajamo. In na ministrstvu za gospodarstvo se trudimo, da bi to čim bolj odgovorno počeli. Regionalne razlike so velike, to je problem, spoznan problem. Ne nazadnje zaradi tega je strategija nastala. In seveda to ni problem samo v Sloveniji, je problem v vsej Evropi danes. Evropa se ukvarja s problemom skladnega regionalnega razvoja, tako kot tudi Slovenija, in rešitve, ki jih mi vidimo in pripravljamo, so rešitve, ki bi Sloveniji omogočile tudi po vstopu, da uporablja te instrumente, ki jih je razvila z lastno zakonodajo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Notranji minister, dr. Bohinc.
Hvala lepa. Ker je bilo vprašanje naslovljeno tudi meni, mi dovolite z nekaj stavki dopolniti ta odgovor. Vlada je na julijski seji sprejela izhodišča za nadaljnji razvoj lokalne samouprave v Republiki Sloveniji s poudarkom na uveljavitvi pokrajin v sistem lokalne samouprave. Vprašanje uveljavitve pokrajin je močno povezano z zastavljenim vprašanjem decentralizacije oblasti. Naloge, ki jih je vlada s temi izhodišči razdelila med ministrstva, so naslednje: Na ministrstvu za notranje zadeve je naloga, da pripravimo analizo v dokaj kratkem času, do 15. oktobra, analizo tistih pristojnosti ministrstev, ki bi jih bilo v skladu s temi izhodišči smiselno, racionalno, pravnosistemsko operativno prenesti na pokrajine kot višjo raven lokalne samouprave; takšna je namreč narava pokrajin v teh izhodiščih. Ta projekt teče, bo tudi izdelan v roku in sem prepričan, da bo prispeval k razjasnitvi vprašanj, povezanih z decentralizacijo oblasti. Vlada je pa na tej isti seji zadolžila tudi ministrstvo za finance, da pripravi izhodišča za pravno ureditev financiranja pokrajin. Verjamem, da se na tem vprašanju dela, v skladu z izhodišči, ki so glede tega zastavljena, tako da pokrajinam pripadajo avtonomni viri financiranja, pa tudi z izhodiščem, da se v skladu s prenosom pristojnosti prenašajo tudi sredstva. In še tole. Ministrstvo za notranje zadeve je opravilo več razgovorov z občinami različnih delov Slovenije o odprtih vprašanjih v zvezi s financiranjem občin. Ta vprašanja, kot sem že odgovarjal tudi temu cenjenemu zboru, so odprta, ne samo za občine, tudi za nas. Mi imamo nekaj strokovnih priporočil v tej zvezi, verjamem pa, da ministrstvo za finance kot pristojno ministrstvo za ta zakon dela na tem projektu in da bo upoštevalo priporočila občin in našega ministrstva v tej zvezi. Hvala lepa.
Hvala lepa. To so bili odgovori na vaša vprašanja, kolegica Zupanova. Naprej bo spraševala kolegica Danica Simšič.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovane predstavnice in predstavniki vlade! Moje vprašanje je namenjeno neenakopravnemu obravnavanju delavcev, ki izgubijo delo zaradi stečaja, namenjam pa ga ministru za pravosodje. In za kaj pravzaprav gre? Do sredine leta 1999 so stečajni upravitelji delavcem enotno priznavali odpravnino kot prednostno dajatev, višina posamezne odpravnine pa je bila prav tako enotno izračunana po določilih zakona o delovnih razmerjih. V drugi polovici leta 1999 pa se je začelo zelo resno nasprotovati tem odpravninam in nekateri prisilni upravitelji so jim ugovarjali in jih preprosto niso več priznavali. Da bo zadeva še bolj zapletena, je do različnih razlag oziroma tolmačenj prišlo tako v strokovni javnosti, med ministrstvi kot celo v sodni praksi. Gre za zelo občutljivo vprašanje, ki ima poleg pravno neenakopravnega obravnavanja upnikov, kar je, kot minister ve, v nasprotju z enim od temeljnih načel iz solvenčne zakonodaje, pa ima to vprašanje tudi zelo občutljive socialne razsežnosti, saj se posledice lomijo na hrbtih zelo prizadetih skupin ljudi, se pravi ljudi, ki izgubijo delo in se skoraj praviloma potem znajdejo v zelo težkem socialnem položaju. Ker se tega zavedajo tudi nekateri prisilni upravitelji, se je društvo upraviteljev Slovenije v postopkih prisilne poravnave, stečaja in likvidacije že letos spomladi obrnilo na vlado s pobudo za ustrezno spremembo zakonodaje oziroma pobudo za ustrezno obvezno razlago. In v zvezi s tem ministra sprašujem: Ali je ministrstvo to problematiko že obravnavalo? Kakšno je mnenje in stališče ministrstva do te zelo občutljive teme? Kaj namerava predlagati oziroma storiti, predlagati spremembo zakona ali obvezno razlago in seveda, gospod minister, kdaj? Ker pa vidim, da imam še nekaj časa, bi se rada obrnila tudi na ministra Kopača, ker pa ga ni, mu bom kasneje gradivo pisno predala. Gre pa za primer črne gradnje, ki jih je sicer po Sloveniji zelo veliko, tudi v Ljubljani, ta je konkretno na ljubljanskih Prulah. Zgodba se je začela že v osemdesetih letih, dolga je, ima brado, ampak končno je državljan, ki mu greni življenje črna gradnja, dobil pravnomočno odločbo o prisilni izvršbi inšpekcijske odločbe, torej o rušenju tiste črne gradnje. Te odločbe se je zelo razveselil oziroma te informacije, ampak od takrat so minili, ne dnevi in tedni, ampak meseci in leta, zgodilo se ni pa nič. Ministra v zvezi s tem nameravam vprašati: Koliko časa oziroma koliko let traja, da se pri nas tovrstne odločbe izvršujejo? Se mu bom pa zahvalila za pisni odgovor. Ministra Bizjaka pa prosim za ustni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Saj vprašanja, ki so krajša od treh minut, niso v nasprotju poslovnikom. Minister Bizjak.
Hvala lepa za vprašanje. Torej s tem problemom se že nekaj časa ukvarjamo, med drugim tudi v zvezi s vprašanjem podobne vsebine, ki ga je 30. avgusta poslal našemu ministrstvu in pa ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve poslanec mag. Drobnič. Torej, na ta način smo z naše strani že oblikovali odgovor in svoje stališče, svoje mnenje, ki ga bomo pa po uskladitvi z ministrstvom za delo poslali državnemu zboru kot vladno stališče do tega vprašanja. Na kratko pa lahko povem tole, kot bistvo našega pogleda na ta problem, ki seveda, priznam in se strinjam, je za prizadete zelo resen. Prepričani smo, da je pravilna razlaga, da gre delavcem v stečaju in prisilni poravnavi odpravnina kot tehnološkim presežkom, in sicer prednostno v breme stečajne mase oziroma, da na te terjatve poravnava ne vpliva. Tako predvideva tudi zakon o delovnih razmerjih v obliki, kot je do zdaj pripravljen. Pač za drugo obravnavo. Sevedapa to, če stečajna sodišča odločajo drugače oziroma če je bilo odločeno drugače, morajo žal prizadeti v tem primeru uveljavljati pravna sredstva. Sedaj, v okviru tega usklajevanja z ministrstvom za delo pričakujem, da bomo lahko v najkrajšem času poslali tudi usklajen odgovor, po drugi strani pa pričakujemo - verjetno bodo pa predstavniki ministrstva tudi povedali - da se bodo kmalu odločili o tem, ali bodo predlagali obvezno razlago zakona o stečaju in o jamstvenem skladu. Mi smo s takšnim, torej z njihovim osnutkom na to temo tudi že soglašali. Skratka, lahko napovem z naše strani, da bomo v kratkem pač zavzeli jasno stališče. Pričakujem pa, da bo tudi enotno stališče s strani vlade rezultiralo v nekaterih dejanjih, ki bi razjasnila ta problem.
Hvala lepa. Naslednji bo [[...]]Prosim? Minister Kopač, prosim.
Če sem prav razumel vprašanje poslanke Simšičeve, posredovano prek posrednikov, se je glasilo približno tako: Koliko časa traja od pravnomočne odločbe inšpektorja za rušenje objekta pa do samega rušenja? Naj povem, da je takih pravnomočnih odločb izdanih kar mnogo, da pa je samih rušenj seveda bistveno manj. Moram reči, da jih do trenutka, ko sem jaz prišel na ministrstvo, da jih je bilo pravzaprav še mnogo manj in da smo začeli s pospešenimi aktivnostmi za izvršbo v letošnjem letu. Ta hip sicer ne vem podatkov na pamet, mislim, da smo do tega trenutka tam nekje od prve pomladanske akcije porušili nekje med 10 in 15 črnimi gradnjami v Sloveniji. Poleg tega smos preganjanjem črnograditeljev začeli tudi na način odklapljanja elektrike, kajti to je po zakonu nedovoljeno, in tudi teh odklopov je bilo tam nekje med 10 in 15 s strani naših inšpektorjev. No, ampak če povem še malo bolj konkretno tudi o zagatah, s katerimi se navsezadnje sooča ministrstvo. Velike težave imamo, kje najti izvršitelja, tistega, ki bo porušil črno gradnjo. Naj povem samo primer rušenja črne gradnje ob Nemški cesti, tam v smeri proti Črnučam, kjer so delavci podjetja, ki smo ga mukoma dobili in z njimi sklenili po ustrezni predhodni zapleteni proceduri javnega zbiranja ponudb koncesijo oziroma pogodbo za rušenje. Izvenzakonski partner rušenke je fotografiral od blizu vsakega, ki je bil na gradbišču, in kasneje, seveda, na posreden ali neposreden način poskušal priti tudi v stik z nekaterimi od teh ljudi, ki seveda niso bili pretirano navdušeni nad njegovimi izjavami, o katerih ta hip ne bi podrobneje razlagal. Ampak zaradi tega se nam je zgodilo, na primer, da so se zaposleni v tem podjetju enostavno uprli in prenehali rušiti. Samo gradbišče bomo pri naslednjem poskusu poskušali zavarovati z obročem policistov in dokončati delo. Hočem reči samo to, da imamo kot ministrstvo zaradi zakonodaje, ki pa jo seveda nameravamo kmalu spremeniti, če boste poslanci in poslanke za to, velike težave pri iskanju izvršiteljev samih rušenj. Druga težava, s katero se soočamo, so seveda proračunska sredstva. Vse to je treba plačati iz proračuna. Res, da potem izterjamo ta sredstva, vendar izterjava traja lahko tudi več let, zato pa je treba imeti proračunsko postavko. No, in v letošnjem proračunu je bilo teh sredstev prav malo, s prerazporeditvijo smo jih potem zagotovili še nekaj več, tudi v proračunu za prihodnje leto predvidevamo, po našem mnenju, zadostnovišino sredstev za to. Zagata pa je v tem, ker je po obstoječi zakonodaji potrebno biti pri teh rušenjih zelo natančen, treba je razstaviti vsako stvar, ne smeš povzročiti rušencu nobene škode. Tak način rušenja pa stane približno toliko, kot stane sama gradnja, no, in zaradi tega je to drago. Če bi nam bilo omogočeno, da bi z nekim težkim gradbenim strojem to mimogrede podrli in odpeljali, bi to seveda bilo mnogo enostavneje in ceneje, tudi učinka bi bilo več, pa žal nam tega zakonodaja ne omogoča. Tudi v tej smeri nameravamo predlagati spremembo zakonodaje. Ne bi se želel izgovarjati samo na zagate iz obstoječe zakonodaje, vendar lahko zagotovim, da se ekipa na ministrstvu res maksimalno trudi biti čim bolj učinkovita, tudi z izvršbami, na primer, pri preganjanju črnih peskokopov, kjer se je prvič v zgodovini zgodilo, da smo končno enega uspeli zapreti, mislim, konkretnega tatu državnega premoženja, peska, in da imamo pri tem številne težave, ki pa jih poskušamo odpraviti z dnevnim delom in pa, seveda, vbodoče tudi s spremembo posameznih predpisov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima zdaj kolega Cukjati.
Hvala za besedo. Spoštovani prisotni! Vprašanje je namenjeno ministru za zdravje. V zadnjem času so nekatera sredstva javnega obveščanja zopet opozorila na slovenski problem drog, da so reševanje zasvojenosti zopet položila v roke predvsem metadonskemu programu, ki naj bi ga obogatila še uvedba morfija s podaljšanim delovanjem. Po slovenskih zdravstvenih domovih je 15 centrov za preprečevanje odvisnosti, v katerih je bilo lani na metadonskem programu 1.326 pacientov. V teh centrih je kadrovska zasedba skromna. Zdravnik je prisoten le kratek čas, psihiater pa še manj, ponekod samo 45 minut na teden. Pogosto je delo teh centrov zreducirano na razdeljevanje metadona, ki povzroča enako ali hujšo zasvojenost od heroina. Osebno poznam primere, ko je na primer mladostnik zvabil sošolca, ki ni še nikoli poskusil trde droge, da je šel z njim v zdravstveni dom in rekel da je "totalka" zasvojen. Od tistega trenutka dalje pa je v centru vsako jutro brez težav prejemal svojo dozo metadona in po enem letu je bil samo še razvalina. Skoraj dve leti starši niso vedeli, da hodi v metadonski center in je zasvojen z metadonom. Tokrat resnično "totalka". Mnogo časa in truda so vložili starši, da so ga končno osvobodili zdravljenja z metadonom, "zdravljenja", in ga vključili v terapevtsko skupnost, v kateri že skoraj eno leto abstinira. Zdraviti zasvojenost z metadonom ali morfinom s podaljšanim delovanjem je podobno kot bi alkoholika zdravili tako, da bi ga vsako jutro povabili v ambulanto na dva deci ruma s podaljšanim delovanjem. Ker metadon in sedaj napovedani morfin s podaljšanim delovanjem nista zdravilo, ampak le nadomestek, ki blaži kvečjemu socialni konflikt zasvojenca, zasvojenost samo pa ohranja in celo poglablja, in ker slovenska psihiatrija zna in zmore ozdraviti velik del zasvojencev, vendar le z veliko truda in brez nadomestkov, sprašujem: Kdaj je doktrino metadonskega programa obravnaval in potrdil razširjeni strokovni kolegij za psihiatrijo oziroma zdravstveni svet, ki je po zakonu odgovoren za zdravstveno doktrino? Dalje, ker za delo metadonskih centrov porabimo na leto 300 milijonov sit, za sam metadon, ki je zelo drag, pa še enkrat toliko, skupaj torej okrog 350 tisoč tolarjev na pacienta na leto, ki pride vsako jutro v center po svojo dozo metadona, sprašujem: Koliko sredstev pa država nameni vsako leto na pacienta, ki se zdravi v terapevtski skupnosti, na primer v eni od Don Pierinovih skupnosti, ki pa se res lahko pohvalijo z dobrimi uspehi? Hvala.
Hvala lepa. Na to vprašanje bo verjetno odgovoril državni sekretar mag. Vrhunec. Prosim.
Hvala, gospod predsednik, za besedo. Spoštovani! Spoštovane poslanke in poslanci, tukaj prisotni, kar vas še je! Obregnil bi se mogoče ob tej priliki ob danes že izrečene besede o tem, kakšna je v bistvu vsebina naših odgovorov tukaj oziroma koliko se izmikamo posameznim odgovorom. Vprašanja, ki jih je dr. Cukjati naslovil na ministrstvo za zdravje oziroma konkretno na ministra, so zelo natančna, in če bi za vsebino teh vprašanj vedel naprej, bi se ne glede na to, kdo je tukaj, ali minister ali kdorkoli drug od njegovih namestnikov, pomočnikov, lahko na to vsebino pripravil in bi korektne informacije dal. Zdaj pa ta trenutek ne morem drugega reči dejansko kot to, da bomo vaša vprašanja preverili, predvsem z vidika datuma obravnave programa na RSK-ju. Zdravstveni svet po zakonu ni več tisti,ki določa vsebine programov zdravljenja, ampak se odloča glede na prioritete o tem, kako se posamezni programi potem tudi z drugih vsebinskih oziroma organizacijskih in ekonomskih vidikov uvrščajo v sistem. Torej, preverili bomo ta del vprašanja in vam odgovorili. In pa, preverili bomo tisti del, ko sprašujete, koliko sredstev se nameni za druge programe. Na vsak način bi pa opozoril, da v Sloveniji ne potekajo odločanja o vsebini programov zdravljenja, o doktrinah na nivoju ministrstva kot upravnega organa, ampak na nivoju stroke. Za to so zadolžene klinike. In kot vi ugotavljate, dr. Cukjati, razširjeni strokovni kolegiji. Ministrstvo je bolj upravni organ in ministrstvo se je v tem mandatu odločilo dati prioriteto določenim ciljem, ki pomenijo spodbujanje nastajanja doktrinarnih smernic za zdravljenje posameznih bolezni. V to aktivnost smo usmerili kar nekaj svojega časa, sredstev in tako naprej. Moram pa še toliko dodati tukaj, kar omenjate na neki način posredno, slabo oziroma premalo dela zdravnikov v samih centrih za zdravljenje odvisnosti od drog. Dejstvo je, da se srečujemo v tej državi z velikimi potrebami prebivalstva po zdravstvenih storitvah. Državljani so vse bolj izobraženi o možnostih, ki jih imajo s tega področja. Na neki način vedo oziromapridejo do informacij, kaj lahko dobijo. Na drugi strani, to smo že nekajkrat povedali, se soočamo s tem, da za zdravstvo namenjamo 8% BDP-ja v odstotkih, ki so sicer primerljivi z razvitimi državami oziroma mogoče malenkost pod, ampak naš BDP je žal toliko nižji, kot recimo družbeni proizvod na Nemca. Samo primerjava v konkretnih številkah. Za zdravstvo pri nas namenimo približno 750 dolarjev na prebivalca. Nemci približno 2000 dolarjev na prebivalca. Stroški so približno enaki, predvsem stroški materiala Stroški delovne sile se približujejo stroškom v razvitih državah. To nujno vodi k temu, da se izkazuje vedno večji razkorak med temi potrebami in možnostmi, ki jih lahko zdravstveni sistem nudi. Seveda, jaz vam na tem mestu zagotavljam, da mi delamo vse,kar je možno, da bi ta razkorak zmanjšali oziroma da bi omilili negativne učinke, ki jih seveda ima ta nizka stopnja oziroma nizek obseg sredstev, ki ga Slovenci namenjamo za zdravstvo. Pač izkoristil sem tole priliko, da vam malo razširim svoj odgovor. Zahvaljujem se vam za priložnost, za to vprašanje in zagotavljam, da boste na tisti najbolj natančni dve vprašanji v zvezi s številkami oziroma natančnimi datumi dobili odgovore. Hvala lepa.
Imate dodatno, dopolnilno vprašanje? Prosim.
Ja, imam vtis, gospod mag. Vrhunec, da niste razumeli vprašanja, pa bi ga ponovil. In sicer, ne gre za vprašanje sredstev, gre za vprašanje porabe sredstev, gre za "cost - benefit" sredstev, ki se za to namenjajo, in drugič, gre za programe, ki so v medicini zelo jasno strokovno postavljeni, programi zdravljenja, in mislim, da bo res treba počakati na precizen odgovor, za katerega pa pričakujem, da ga ne bo treba čakati tri mesece. Hvala.
Hvala lepa. Naslednje vprašanje bo postavila kolegica Ana Marija Tisovic. Imate besedo, kolegica Tisovic.
Hvala lepa. Vsem prisotnim prav lep pozdrav! Imam vprašanje za Ministrstvo za šolstvo, znanost in šport. V letošnjem letu smo bili neprijetno presenečeni, ko smo izvedeli, da je subvencija za stanovanja bila znižana od 9.000 na 3.000. Celo tako daleč je prišlo, da se je zelo malo študentov na ta razpis prijavilo. Sedaj ste vi to dvignili na 7.000, kar je še vedno manj, kot je bilo, glede na to, daje pa inflacija le malo zrasla in da so se življenjski stroški povečali, nam to ni razumljivo. Zdaj bi rada vprašala: Ali bodo imeli ti študenti, ki se niso v prvem krogu prijavili na ta razpis, še eno možnost, boste dali še eno možnost? In kaj boste naredili tudi na drugih področjih? Namreč, krči se denar, recimo, za srednješolce pri prevozih, vsepovsod se krčijo denarna sredstva, "vis - a - vis" tega pa hočemo imeti vedno več študiranih ljudi. Naš nacionalni program visokega šolstva je celo tako zelo zagnan, da bi radi imeli čim več, 20% do 25% šolanih, visokošolsko izobraženih prebivalcev, državljanov. Kaj boste na tem področju naredili, da ne bo trend standarda študentov padal in bo istočasno tudi študentov vedno manj? Namreč, starši niso vsi tako bogati, da bi lahko nudili študij vsem svojim otrokom. Hvala lepa za odgovor.
Dr. Pejovnik, državni sekretar.
Gospod predsednik, spoštovane poslanke in poslanci, spoštovana gospa poslanka Tisovic! Začel bom pri zadnjem delu vašega vprašanja. Kaj bomo naredili s tem, da bomo omogočili čim več študentom bivanje med študijem pod enakimi pogoji - to je naš osnovni cilj. Prvič, kot veste, projekt 4.500 novih študentskih postelj do leta 2005 poteka. V proračunu, ki ga boste prejeli, boste s številkami videli rezervirana sredstva za projekt novih študentskih postelj. To je ena od akcij. Druga od akcij je, da smo v letošnjem letu zagotovili 500 dodatnih postelj v tako imenovanih koncesioniranih privatnih študentskih domovih, kjer študentje nedvomno imajo bistveno boljše pogoje, kot če se potegujejo za sobo neposredno pri zasebniku. In to je tisti del subvencije, ki smo jo dejansko znižali, najprej z 9 tisoč na 3 tisoč, pri tem pa ste seveda pozabili, da smo istočasnodvignili subvencijo za bivanje v študentskih domovih z 2 tisoč na 3 tisoč tolarjev. To pomeni, da smo šli v smeri uresničevanja cilja omogočiti čim več študentom bivanje pod enakimi pogoji. Žal smo ugotovili, da je bil korak prehiter. V tem smislu vam damprav in smo ga korigirali. V dogovoru s študentskimi organizacijami Slovenije, to pomeni z vsemi študenti, smo spremenili sklep in bomo subvencijo dali 7 tisoč, s tem, da bomo ohranili povečanje subvencije v študentskih domovih. Zelo konkreten odgovor na vaše vprašanje, ki pa je korektno in pravilno postavljeno: Seveda, moramo zagotoviti naknadni vpis oziroma razpis za to subvencijo. To bomo naredili.
Hvala lepa. Kolegica Tisovic je zadovoljna z odgovorom. Naslednji je kolega Mirko Zamernik, potem pa, da, mislim, zadnji, kolega Mamić.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi, predstavniki vlade, kolikor vas je še, da vrnem opazko gospoda sekretarja. Moje vprašanje je namenjeno Ministrstvu za gospodarstvo, ki od spremembe zakona o vladi pokriva tudi področje razvoja demografsko ogroženih območij: Za preteklo triletno obdobje, vključno z letošnjim letom, bi rad dobil razrez pripadajočih sredstev na razpisu za demografsko ogrožena območja po občinah. Zakaj me to zanima? S prenekaterimi kolegi govorim, tudi sam poznam konkretno zelo dobro primere, ko so v letošnjem letu občine dobile samo eno tretjino sredstev iz preteklih let. Res je, da je bilo v proračunu nekaj manj denarja v lanskem letu in me je zelo razveselil podatek gospoda sekretarja, da bo v naslednjem letu 15% več sredstev namenjenih temu področju. Vendarle bi rad imel primerjavo za tri leta za nazaj. Naslednje. Ministrstvo za zdravstvo sprašujem nekaj podobnega, kot sem spraševal prej: Tukaj imam pogodbo o sofinanciranju zdravstva na demografsko ogroženih območjih v proračunskem obdobju leta 2000. Iz te pogodbe, čeprav je sklenjena tako, da bi se jo dalo iztožiti, sledi, da bi morala sredstva biti plačana v lanskem letu. Niti toliko ni vredno, da bi ministrstvo za zdravje reklo, "pogodbe, ki jih je sklenila prejšnja vlada, so nične, ne veljajo in denarja ne bo". Ne, ni vredno toliko. Ignorira se, kot da te pogodbe ni in sedaj bo moral ta, ki je to pogodbo sklenil, torej druga pogodbena stranka, vložiti tožbo. Vemo pa, kako je s tožbami na sodišču. Sedaj sem pa pri naslednji zadevi. Gospod sekretar, če boste želeli, vam bom dal konkreten primer te pogodbe, da mi boste lahko odgovorili na to vprašanje: Zakaj ni bilo odgovora? Zdaj smo pa pri naslednjem primeru, primeru sodišč. 18.4. letošnjega leta je bilo funkcionarju, da sem konkreten, prejšnjemu rektorju vlade za mladino ali kako se mu že reče, prekinjeno delovno razmerje po njegovem in po mnenju nekaterih pravnikov, z nepravim sklepom. Se pravi, proti temu sklepu se je pritožil na sodišče, od tam ne bo verjetno odgovora dolgo časa. 18.4. - prenehanje delovnega razmerja. Po trikratni urgenci njegovega odvetnika, zadnja je bila poslana 13.9. letošnje leto, je potem 20.9., se pravi pred petimidnevi, dobil dopis, da lahko pride dvigniti delavsko knjižico. Sprašujem tako ministrstvo za pravosodje in predvsem ministrstvo za šolstvo, ali je bila tu kršena zakonodaja. Po mojem mnenju je bila, kajti odrečena mu je bila pravica do zaposlitve. Če nimaš delavske knjižice, se ne moreš prijaviti kje drugje. Sprašujem še, kakšne bodo sankcije proti tistemu, ki je to povzročil. Hvala lepa za odgovor.
Verjetno bomo začeli z mag. Strmšnikom. Imate besedo.
Spoštovani poslanec! Razpis za demografsko ogrožena območja letos izvajamo zadnjič po starem zakonu o demografsko ogroženih območjih, v bodoče gre spodbujanje skladnega regionalnega razvoja po kriterijih novega zakona, ki je bil sprejet sredi leta 1999. V letu 1999 in 2000 smo na tem razpisu razdelili okoli 2 milijarde slovenskih tolarjev sredstev. Podatki so na internetu, lahko se vklopite na spletno stran javnega sklada za regionalni razvoj, ki je za ministrstvo opravljal ta razpis. Lahko vam seveda posredujemo tudi poročilo za leto 1999 in 2000. Poročilo javnega sklada obstaja, kjer so ta sredstva po občinah navedena in tudi po statističnih regijah navedena. V letošnjem letu smo ta razpis izvajali zadnjič in tudi v samem razpisu navedli, da bomo financirali samo tiste projekte, ki so v zaključevanju. V samem razpisu je to bilo tako. Sredstva, ki so bila letos namenjena, znašajo milijardo slovenskih tolarjev, lani in predlani 2 milijardi. To pomeni, da je logično, da so občine prejele bistveno manj kot v prejšnjih letih. V prihodnjem letu pa tega razpisa več ne bo, ker imamo nov zakon. Nov zakon predvideva, da morajo občine, če želijo pridobiti sredstva za lokalno infrastrukturo, le - to povezati v regionalne razvojne programe oziroma v širše razvojne načrte oskrbe regij z infrastrukturo. Mi bomo od vas zahtevali skupno javno naročilo. Skratka, strokoven pristop v bodoče. Prijavitelji teh investicij bodo regionalno razvojne agencije. Že letos je bil tak razpis. Se pravi, skupaj z razpisom za lokalno infrastrukturo na osnovi demografskega zakona, ki je bil zadnjič izveden, je bil odprt letos tudi razpis za regionalno infrastrukturo, kjer smo že odprli to možnost prijavljanja po novem. Prijavitelji na razpisu za regionalno infrastrukturo so že letos bile regionalne razvojne agencije. Letos smo šli v večletne pogodbe in tiste občine, ki so se prilagodile novemu sistemu in pripravile projekte tako, kot se po novem zahteva, so tudi prišle potem do dodatnih sredstev. Tiste, ki so računale samo na razpis za lokalno infrastrukturo, kjer so same lahko kandidirale za sredstva, so seveda imele sorazmerno manj sredstev, v prihodnjem letu jih pa sploh ne bo več. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Vrhunec in potem dr. Pejovnik.
Hvala še enkrat za besedo. Spoštovani poslanec Zamernik! Zagotavljam vam, da na ministrstvu za zdravje ni nobene politike, ki bi ne priznavala obveznosti, ki sledijo iz pogodb, podpisanih s strani prejšnje ekipe. Z veseljem vzamem vaš dokument, preverili bomo, kje se je zataknilo, če se je zataknilo, in vam odgovorili pisno na vašo pobudo. Jaz to razumem kot pobudo, ne več kot vprašanje. Odgovor na vaše vprašanje pa je tak, kot je. Nobene takšne politike ni, ki bi ne priznavala podpisov, ki so iz prejšnje ekipe.
Dr. Pejovnik.
Gospod predsednik, spoštovane poslanke in poslanci, gospod poslanec Zamernik! Bivši direktor urada za mladino se name osebno nikoli ni obrnil, čeprav sem jaz na ministrstvu za šolstvo, znanost in šport pristojen za urad za mladino. Tako se je očitno dogovarjal z drugimi organi. Jaz bom tudi preveril in vam sporočil v pisni obliki, kaj se je dejansko dogajalo.
To so bili odgovori na vprašanja kolega. Zdaj smo pri zadnjem, pri kolegu Mamiću, ki se mu zahvaljujemo za potrpežljivost. Prosim.
Hvala. Redkodkaj v življenju dobim zadnjo besedo oziroma imam zadnjo besedo. Spoštovani predstavniki vlade, spoštovani kolegi, kar nas je ostalo! Ministru za informacijsko družbo želim zastaviti vprašanje glede problematike frekvenčnin in slabega pokritja z različnimi frekvenčnimi signali. Nekaj podobnega sem že vprašal pred meseci, pa nisem bil zadovoljen, ker sem ugotavljal, da tisti odgovori niso bili točni. V Sloveniji je zaradi razgibanega reliefa kar precej krajev, ki niso pokriti s televizijskim, radijskim ali GSM signalom. Lahko naštejem nekaj občin. To so Ajdovščina, Vipava, Tolmin, Bovec, Gorenja vas, pa celo Celje in Lendava. Pa bi se še dalo kaj našteti, kakšne krajevne skupnosti, če ne kaj drugega. Razumem tehnične težave operaterjev, vendar pa ne razumem ugotavljanja ministrstva za informacijsko družbo in agencije za telekomunikacije pri modernizaciji pravilnika za določanje frekvenčnin. V domači Vipavski dolini so me opozorili, da obstajajo tehnične možnosti in tudi zasebna podjetniška pobuda, da se takšne bele lise pokrijejo. Žal pa je za to ovira zastarel pravilnik. Že zdavnaj so bile obljubljene njegove spremembe. Sprašujem, kdaj ga boste modernizirali. S tem se tudi delno rešuje demografski problem podeželja. To sem prepričan. Drugo vprašanje se nanaša na poslovno politiko državnega operaterja mobilne telefonije, ki je v večini v državni lasti. Vemo, da v obmejnem pasu obstajajo posebni dogovori med državami, katere frekvence lahko uporabljajo operaterji mobilne telefonije. Iz izkušenj lahko povem, da je signal tujih operaterjev na ozemlju Republike Slovenije v obmejnih območjih pogosto močnejši od signala Mobitela ali Simobila. V to se prepričam vsakokrat, ko se peljem iz Vipavske doline v Ljubljano. Zavedati se moramo, da je radio frekvenčni prostor slovensko javno dobro in da se lahko tudi s signalom mobilne telefonije posega v našo integriteto. Tega se sosednje države očitno zelo dobro zavedajo in zato so njihovi operaterji v bližini meji postavili svoje oddajnike. Slovenija žal tudi na področju mobilne telefonije kaže zaničljiv odnos do obmejnih krajev. Zaradi tega vas sprašujem, zakaj vsaj državni Mobitel zadovoljivo ne pokrije obmejnega območja z GSM signalom. Ali je boljše, da tuji operaterji služijo na slovenskih uporabnikih, čeprav niso plačali koncesije Republiki Sloveniji in ne plačujejo davkov? Ali si tudi slovenski uporabniki ne zaslužijo kakovostnega signala v obmejnih območjih? Jaz osebno bi ustrezno omogočil postavitev oddajnikov Mobitelovega omrežja v večjem delu Istre, kar je tako tehnično kot tudi pravno dovoljeno. Ne pozabite, da ogromno Slovencev, tudi ko so na hrvaški obali, uporablja mobilne telefone. Hvala lepa.
Minister, dr. Gantar.
Hvala lepa. Spoštovani gospod predsednik, spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani gospod poslanec Mamić. Na kratko odgovor, če bo potrebno pa še kaj dodatno pisno. Pravilnik oziroma nova uredba o frekvenčninah se pripravlja. Sprejeta bo verjetno v mesecu oktobru. Že sedanji zakon pa po mojem najboljšem branju zakona o telekomunikacijah in verjemite mi, da ga pač poznam, omogoča to zasebno pobudo. Če mi boste ali pisno ali drugače bolj natančno povedali, za kaj gre je seveda neko vprašanje, reševanje tega problema tudi s pomočjo zasebne pobude, po mojem mnenju že sedaj možno. Ne verjamem, da bi samo zastareli pravilnik o frekvenčninah to oviral. Ampak to lahko rešimo še dodatno pozneje. Drugo vprašanje je zelo zanimivo. Pravkar sem pred nekaj dnevi s svoje mize odstopil v reševanje agenciji za telekomunikacije in radiodifuzijo dopis, ki je prišel preko italijanskega veleposlaništva, s katerim se operaterji italijanske mobilne telefonije pritožujejo nad premočnim signalom slovenskih mobilnih operaterjev, kar pomeni, da nekateri italijanski uporabniki storitev na italijanskem omrežju oziroma italijanske stranke morajo mednarodno telefonirati preko Simobila oziroma Mobitelovega omrežja. Vsekakor gre ob meji za veliko prisotnost in gostoto oddajnikov mobilnega omrežja. Vsekakor na nekaterih področjih oni očitno, po vaših navajanjih, ki jim verjamem, prodirajo v Sloveniji in enako, kot kaže, prodirajo tudi naši mobilni operaterji v Italijo. To vprašanje mora prevzeti v roke in razčistiti agencija za telekomunikacije in radiodifuzijo. Če pa gre za vprašanje mednarodnega sporazuma in dogovora, pa seveda tudi ministrstvo in vlada. Kar zadeva pokritje z omrežjem mobilne telefonije, bi rad rekel, da je res, da je Mobitel v stoodstotni lasti Telekoma, Telekom pa v 45-odstotni lasti neposredno države. Vendar je Mobitel in mobilna telefonija tržna storitev in ni javna služba in torej vlada tu nima nobenih posebnih ukrepov, da bi spodbujala te ali one operaterje ali pa subvencionirala te ali one operaterje za pokrivanje tam, kjer je komercialno to težko dostopno. Kot vem, je 99,1% pokritost z enim omrežjem, tudi drugi se bližajo tej številki. Če pa bodo izkazane posebne potrebe oziroma bi se izkazalo, da je pokritje z mobilnim prenosom cenejše in boljše za nekatere odročne kraje, bo pa v okviru telekomunikacijske politike, ki spodbuja razvoj tudi na tem področju, vlada oziroma ministrstvo ustrezno reagirala. Hvala lepa.
Hvala lepa. Boste postavili dopolnilno vprašanje, kolega Mamić? Prosim.
Prosil bi, če bi dobil na ti dve vprašanji odgovor tudi pismeno, ker ga moram posredovati na terenu. Hvala.
Prosim.
To boste dobili pismeno. Bi pa prosil, če lahko pismeno daste vsaj to prvo vprašanje bolj detajljno, bolj konkretno, da bi lahko videli, kje je problem v zvezi s to zasebno pobudo.
Dobro. Za danes bomo po tem zadnjem poslanskem vprašanju in odgovoru nanj prekinili 8. redno sejo. Nadaljevali jo bomo jutri ob 10.00 uri. Prijeten večer želim vsem!