Ainoaan käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 3. asia. Nyt tehdään päätös edustaja Riikka Purran ym. välikysymyksestä Suomen varautumisesta siirtolaisvirtojen ohjaamiseen perustuvaan hybridivaikuttamiseen. Keskustelu asiasta päättyi 24.11.2021 pidetyssä täysistunnossa. Keskustelussa on Leena Meri Antti Häkkäsen kannattamana tehnyt ehdotuksen epäluottamuslauseen antamisesta valtioneuvostolle. Ehdotus on monistettuna jaettu edustajille. (Pöytäkirjan liite 3A)
Nyt äänestetään siitä, nauttiiko valtioneuvosto eduskunnan luottamusta.
Toiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 6. asia. Nyt voidaan hyväksyä tai hylätä lakiehdotus, jonka sisällöstä päätettiin ensimmäisessä käsittelyssä. — Keskustelu, edustaja Autto, olkaa hyvä.
Arvoisa herra puhemies! Tämä hallituksen esitys on ollut meillä tuolla liikenne- ja viestintävaliokunnassa mietinnöllä, ja mietintö on yksimielinen. Ja nythän ollaan jo toisessa käsittelyssä tätä hyväksymässä. [[Hälinää]] Haluan vain...
Edustaja Autto, pyydän hetken hiljaisuutta.
[[Pyydän, että salissa rauhoitutaan kuuntelemaan keskustelua ja käymään keskustelua, ei mitään erityistä keskustelua, tämän asian ympärillä vain.]] [[Edustaja Autto, jatkakaa, olkaa hyvä.]] Arvoisa puhemies, kiitos! — Tosiaan tässä toimeenpannaan Suomen lainsäädäntöön direktiiviä eurooppalaiseen kalastusalan työskentelyyn liittyen, ja tässä mietintövaliokunta eli liikenne- ja viestintävaliokunta on ollut yksimielinen. Käytännössä esitys koskee sitä, että kalastusaluksella, mikäli siellä on siis useampia kalastajia kuin yksi, tulee olla miehistöluettelo, joka on toimitettu maihin. Tämä parantaa huomattavasti sitten esimerkiksi haaksirikon sattuessa tai merihätään muuten jouduttaessa pelastusalan toimintaa ja parantaa siten kalastajien työturvallisuutta. Halusin vain sen tässä todeta, että myöskin oppositiosta tätä hallituksen esitystä kannatamme ja näemme, että tämä on hyvin valmisteltu ja toimeenpanee tosiaan tämän EU-lainsäädännön tältä osin, joten eduskunta voi hyvillä mielin tämän mietinnön hyväksyä.
Toiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 7. asia. Nyt voidaan hyväksyä tai hylätä lakiehdotus, jonka sisällöstä päätettiin ensimmäisessä käsittelyssä. Avaan keskustelun. — Edustaja Juvonen, olkaa hyvä
Arvoisa herra puhemies! Käsittelyssä on niin sanottu lääkelaki ja sen muuttaminen. Tässä esityksessä apteekin perustamisedellytyksiä laajennetaan siten, että apteekki voidaan perustaa myös silloin, kun se on tarpeen apteekkipalvelujen turvaamiseksi. Apteekki ja sivuapteekki voidaan perustaa myös sosiaali- ja terveydenhuollon toimintayksikön yhteyteen. Apteekkien perustamista ja sijaintialueita koskevien päätösten muutoksenhakumenettelyä lyhennettäisiin poistamalla oikaisuvaatimusmenettelyvaihe. Sivuapteekki voitaisiin muuttaa apteekiksi, jos itsenäiselle apteekille on riittävät toimintaedellytykset. Laissa säädetään myös sivuapteekin tarkastuksesta. Apteekin verkkopalvelutoiminnan kieltoa koskevia edellytyksiä täsmennetään, ja lakiin lisätään säännös apteekin noutolokerikosta. Apteekin palvelupisteessä voitaisiin harjoittaa myös terveyteen ja hyvinvointiin liittyvää palvelutoimintaa ja vankiterveydenhuollon lääkekeskuksessa koneellista annosjakelua. Tämä hallituksen esitys on hyvä, ja myös perussuomalaiset tätä kannattivat sosiaali- ja terveysvaliokunnassa. Lakiin liittyy myös itsehoitolääkkeen hintasääntelyä: muutos siihen siten, että itsehoitolääkkeen vähittäismyyntihinta on enintään lääketaksan mukainen vähittäismyyntihinta ja vähintään lääkkeen valtakunnallisesti käytössä oleva tukkuhinta. Lääkkeen hintasääntelyyn tehtäisiin lisäksi teknisiä muutoksia. Perussuomalaiset ovat tyytyväisiä siihen, että tämän lain alkuperäistä voimaantuloa 1.1.2022 siirrettiin hieman pidemmälle eli huhtikuulle 1.4.2022. Perusteluna tälle on ihan järkisyyt: apteekeille annetaan lisää aikaa valmistautua niihin muutoksiin, joita heillä tulee olemaan. Tässä aikataulussa on pieni mutta, jonka haluan teille kertoa, koska se jäi hieman vaivaamaan myös valiokuntakeskustelussa itseäni. Tällä lailla annetaan mahdollisuus, että sosiaalihuollon palveluasumisyksiköllä olisi luvan- tai ilmoituksenvarainen oikeus ylläpitää rajattua yhteiskäyttöön tarkoitettua lääkevarastoa asiakkaiden ennakoimattomien tai äkillisten lääkitystarpeiden vuoksi. Se tarkoittaa sitä, että me puhumme vanhustenhoivan palveluasumisen yksiköistä — yksiköistä, joissa voi olla hyvinkin arvaamattomia ja äkillisiä tilanteita, esimerkiksi saattohoitoon siirtyminen, palliatiivisen lääkityksen ja -hoidon tarve tai joku muu syy, että ikääntynyt henkilö, joka asuu siellä hoivayksikössä, tarvitsee vahvempaa kivunlievitystä kuin mitä siellä on tarjolla. Silloin puhumme esimerkiksi opioidipohjaisista lääkkeistä, esimerkiksi morfiinista. Pidänkin erittäin tärkeänä, että myös tämän neljän kuukauden aikana, mikä tässä on väliä ennen kuin laki astuu voimaan, hoivayksiköissä huomioidaan nämä äkilliset tilanteet, joissa asiakkaat tarvitsevat mahdollisesti sellaista lääkinnällistä hoitoa, mitä heidän lääkekaappinsa ei ehkä tarjoa. Erityisesti kannan huolta siitä syystä, että elämme parasta aikaa koronavirusepidemian keskellä, ja myös näissä palveluasumisen yksiköissä on havaittu moniakin koronavirustartuntoja, ja sen mukaisesti siellä myös asiakkaita hoidetaan. Me tiedämme, että koronavirusepidemiaan liittyviä oireita on monenlaisia ja ne ovat hyvin rankkoja potilaille kantaa. Siellä on muun muassa kipua ja siellä on myös hengitysvaikeuksia, ja näihin vaivoihin pitää saada apua myös näissä sosiaalihuollon palveluasumisen yksiköissä. Vanhustenhoidossa työskennelleenä tunnen tämän asian myös oman työhistoriani kautta, ja korostan erityisesti, että paitsi lain voimaantultua niin myös ennen lain voimaantuloa pidetään huoli, että lääkitystä on mahdollista siellä antaa ja saada, kun sen tarve on. Ylipäänsä, arvoisa puhemies, haluan vielä korostaa ikääntyneiden ihmisten oikeutta hyvään palliatiiviseen hoitoon ja saattohoitoon. Mielestäni sen kuuluu olla ihmiselle subjektiivinen oikeus. Pidän hyvänä, että lakiesitys huomioi nämä sosiaalihuollon palveluasumisen yksiköt, ja se suuri epäkohta, mikä hyvin usein ilta-aikaan, yöaikaan, kun henkilöstöä ei ole eikä lääkäri välttämättä ole paikalla, korjautuu siellä henkilökunnalle, omaisille ja myös potilaille. Pidetään huoli myös heistä, jotka asuvat näissä palveluasumisen yksiköissä. — Kiitos.
Kiitoksia. — Edustaja Heinonen, olkaa hyvä.
Arvoisa herra puhemies! Tämä esitys on ihan hyvä, maltillinen uudistus apteekkipuolelle sujuvoittamaan jonkin verran luvitusta, myös apteekkien ja sivuapteekkien perustamista esimerkiksi sote-toimintayksikköjen yhteyteen. Mielestäni se on ihan järkevää ja perusteltua. Tähän lainsäädäntöönhän lisätään tässä myös apteekkien noutolokerot, mitkä nekin ovat tätä päivää. Hyvä, että näitä voidaan käyttöön ottaa. Mutta itse olen näissä keskusteluissa halunnut pitää esillä myös tämän meidän nykyisen apteekkijärjestelmän vahvuuksia, hyviä puolia — sitä, että tämä apteekkijärjestelmä tarjoaa meillä varsin kattavan apteekkiverkoston koko maahan, myös maaseudulle, mikä ei todennäköisesti toteutuisi, jos tätä järjestelmää lähdettäisiin rajusti muuttamaan. Olen verrannut sitä jossain vaiheessa taksilainsäädännön uudistamiseen, jossa kun lähdettiin korjaamaan jonkin alueen haasteita, takseissa lähinnä pääkaupunkiseudun, niin maaseutu menetti ne vähäisetkin taksinsa ja myös pääkaupungin taksiliikenne meni hyvin sekaisin. Eli ei tehdä samoja virheitä näiden apteekkien kohdalla. Jos meillä on alueita, mihin tarvitaan lisää apteekkeja, esimerkiksi nopeasti kasvavat alueet Espoossa, Vantaalla ja Helsingissä, niin totta kai sinne pitää voida perustaa uusia apteekkeja ja niin, että ne eivät ole pitkittyvien valituskierteiden alla. Mutta ei tehdä sellaista uudistusta, mikä veisi maaseutukunnista laadukkaan palvelevan, osaavan ja neuvovan apteekin pois. Taisin lähetekeskustelussa esimerkiksi nostaa julkisuudessa olleen kokoomuksen puheenjohtajan Petteri Orpon tapauksen: Kun hän meni apteekkiin, niin apteekin osaava henkilökunta kiinnitti huomiota siihen, että nyt oireet ovat tämän tyyppisiä — saman tien ambulanssi paikalle. Mies pääsi hakeutumaan hoitoon, ja mies sai tarvittavaa hoitoa.
Taksilla meni!
— Ei mennyt ambulanssilla, vaan meni taksilla, edustaja Zyskowicz tässä oikaisi. — Se oleellinen viesti oli se, että osaava henkilökunta kiinnitti huomiota, että nyt tarvitaan muuta apua. Epäilen, että tätä ei olisi tapahtunut Salen tai K-Marketin kassalla, jos sieltä olisi menty hakemaan näitä lääkkeitä. Ja sen takia haluan puolustaa meidän hyvää, osaavaa apteekki- ja apteekkarijärjestelmää, missä osaava henkilökunta auttaa, palvelee, neuvoo ja myös toimii tällä tavalla kuin Orpon tapauksessakin hienosti toimi. Ja Orpo vain yhtenä esimerkkinä, näitä on paljon.
Kiitoksia. — Edustaja Honkonen, olkaa hyvä.
Arvoisa herra puhemies! Tosiaankin, kuten kuulimme, tässä esityksessä on tarkoitus tehdä tällaisia pieniä muutoksia ja hieman vapauttaa tätä sivu- apteekkien perustamista ja näiden niin sanottujen lääkekaappien tai automaattijakelulaitteistojen asentamista. Tosiaan tätä esitystä käsittelimme myös perustuslakivaliokunnassa, ja kuten tiedämme, apteekkijärjestelmähän tarkoittaa tietynlaista rajoitusta elinkeinovapauteen. Eli lääkkeiden myynti ei ole Suomessa elinkeinovapauden piirissä, vaan meillä on tälle oma järjestelmänsä. Sille on ollut painavat perusteet, ja mielestäni edelleenkin tälle rajaukselle on erittäin painavat perusteet. Toki on näin, että varsinkin vilkkailla kauppapaikoilla ja muilla alueilla, varsinkin kasvukeskuksissa, joissa ihmiset usein asioivat, on syytä helpottaa sivuapteekkien perustamista. Kuten tässä tunnettu maaseudun ystävä, edustaja Heinonen totesi, apteekit ovat todellakin tärkeä osa terveydenhuoltoa, varsinkin siellä haja-asutusalueella, maaseudulla. Vaikka aika ajoin kuuleekin puheenvuoroja varsinkin tuolta kaupan piiristä, että lääkkeiden myyntiä, niin sanottujen käsikauppalääkkeiden myyntiä tulisi vapauttaa ja antaa vähittäiskaupalle siihen mahdollisuudet, niin itse en tätä kuitenkaan kannata, koska se merkitsisi todennäköisesti pienimpien maaseutuapteekkien kannattavuuden loppumista ja niiden ajautumista vaikeuksiin. Tämän myötä koko terveydenhuoltojärjestelmä, joka Suomessa kuitenkin toimii todella hyvin kautta maan, saattaisi ajautua vaikeuksiin. Loppuun totean, että apteekkijärjestelmää on syytä kehittää mutta kuitenkin pitää kiinni tästä monopolista, jolla on todella isot kansanterveydellisetkin perusteet tänäkin päivänä.
Kiitoksia. — Edustaja Autto, olkaa hyvä.
Arvoisa herra puhemies! Edustaja Heinonen puhui erittäin hyvin ja viisaasti, kuten aina, ja todella tämän hänen puheenvuoronsa voin täysin allekirjoittaa. Eikä edellä missään nimessä edustaja Honkosenkaan puheenvuoro ollut huono, tai edustaja Juvosen, niissä oli merkittäviä ansioita. Kyllä tähän teemaan liittyen ja tässä mielessä tuen myös heidän ajatuksiaan, ja tässähän olemme nyt yksimielisesti hyväksymässä tätä lainsäädäntöä. Mutta todella haluan vielä alleviivata myös omasta puolestani tätä, että monilla pienillä paikkakunnilla apteekki on ainoa saavutettavissa oleva terveyspalvelu ja siinä mielessä on todella tärkeää, että se palvelu myös turvataan. Suomen sosiaali- ja terveydenhuollon palvelut ovat nyt isossa murrosvaiheessa, kun tämä suuri hyvinvointialueuudistus etenee, ja tässä mielessä on tärkeää, että siellä ihmisten arjessa säilyy myös niitä tuttuja ja erityisesti niitä turvallisia lähipalveluiden tuottajia, joten yhdyn edustaja Heinosen hyvään puheenvuoroon tässä asiassa.
Toiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 8. asia. Nyt voidaan hyväksyä tai hylätä lakiehdotus, jonka sisällöstä päätettiin ensimmäisessä käsittelyssä. — Avaan keskustelun. Edustaja Zyskowicz, olkaa hyvä.
Kiitos, herra puhemies! Tässä on kyse työttömyysetuuksien rahoituksesta. Meidän nykyjärjestelmässämme on sellainen huomattava valuvika, että ne suomalaiset, jotka kuuluvat työttömyyskassoihin, maksavat itse tästä ansiosidonnaisesta työttömyysturvastaan 5,5 prosenttia — ja se johtaa satojen eurojen parantumiseen heidän työttömyysturvassaan, kun he eivät enää ole peruspäivärahalla vaan ansiosidonnaisen piirissä — mutta sen sijaan yli 90 prosenttia tästä parannuksesta rahoitetaan kaikkien suomalaisten rahoista työnantajien ja työntekijöiden maksujen kautta ja veronmaksajien maksujen kautta. Tänään julkistetussa vaihtoehtobudjetissa kokoomus esittää, että ansiosidonnainen työttömyysturva tulisi ulottaa kaikille työttömille. Tämä olisi ehdottomasti oikeudenmukainen järjestelmä, ja kun kokoomus sitä kesällä esitti, niin kaikki puolueet ilmoittautuivat tämän kannattajiksi. Ihmettelen, miksi tässä asiassa ei päästä eteenpäin. Me painamme päälle, että tällainen oikeudenmukainen korjaus meidän nykyiseen työttömyysturvajärjestelmäämme tehtäisiin. Tästä ja muista kokoomuksen vaihtoehtobudjetissa olevista asioista puhutaan ensi viikolla. Meidän vaihtoehtobudjettiamme on todella odotettu, esimerkiksi edustajat Lindtman ja Viitanen ovat sitä todella kiihkeästi odottaneet. Toivon, että ensi viikolla saamme tästä hyvän keskustelun tässä salissa.
Kiitoksia. — Edustaja Heinonen, olkaa hyvä.
Arvoisa herra puhemies! Joo, on totta, että sosiaalidemokraattien ryhmäpuheenjohtaja Lindtman on tätä meidän vaihtoehtobudjettiamme odottanut, ja tänään se on todellakin julkaistu, Kestävän tulevaisuuden vaihtoehto, jossa pystytään siis vähentämään kaksi ja puoli miljardia meidän valtion velkaantumista. Edustaja Zyskowicz nosti esille tämän universaalin ansiosidonnaisen työttömyysturvan, ja onhan se totta, että se on erikoinen järjestelmä. Jokainen työntekijä sitä joutuu kustantamaan, mutta ainoastaan osa saa siitä sitten pahimmalla hetkellä eli työttömäksi jouduttuaan korvausta. Meidän mielestämme tämä korvaus kuuluisi kaikille työntekijöille, ja sen takia olemme ehdottaneet tämän ansiosidonnaisen työttömyysturvan laajentamista. Meillähän on työttömyys kehittynyt varsin hyvin tässä aivan viime aikoina — hallituksen vähäisistä toimista riippumatta — mutta ongelma on edelleen tämä pitkäaikaistyöttömyys, ja siihen me olemme myös halunneet pureutua tässä vaihtoehdossamme, jossa esitämme 108 000 uuden työpaikan synnyttämistä maahan. Meillä on vahvistetut laskelmat valtiovarainministeriöltä ja eduskunnan tietopalvelulta siitä, miten nämä työpaikat syntyisivät. Se tietysti osittain tähän nytkin käsittelyssä olevaan työttömyysetuuksien rahoitukseen loisi helpotusta, kun yhä useampi pääsisi työn syrjään kiinni. Mutta mielenkiinnolla odotan tuota ensi viikon keskustelua.
Totean vain sen verran, että meillä tämä istunto keskeytetään joka tapauksessa kello 13.30 ja meillä on nyt viisi puheenvuoroa tuon listan mukaan, niin että toivon, että ne saataisiin menemään. Muuten joudutaan poistamaan asia 9 listalta, ja sittenhän voi jatkaa iltapäivällä. [Timo Heinonen: Lähdetään pois!] — Edustaja Autto, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Hyvin lyhyesti totean, että yhdistymisen vapaus on Suomessa tärkeä periaate, perustuslaissa turvattu vapaus meille kaikille. Se tietysti tarkoittaa myös sitä, että voi halutessaan olla yhdistymättä. Toki sitten kun tullaan näihin työttömyysetuuksiin, niin silloinhan se tarkoittaa sitä, että ottaa riskin oman etuutensa osalta, ja tässä mielessä kokoomuksen esittämä universaali ansiosidonnainen työttömyysturva kaikille on todella tärkeä uudistus.
Edustaja Honkonen, olkaa hyvä.
Arvoisa herra puhemies! Täytyy tuohon kokoomuksen vaihtoehtobudjettiin todellakin tutustua. Sivistyminen on aina paikallaan. Totean vain ansiosidonnaisesta työttömyysturvajärjestelmästä sen, että pitää paikkansa, että se on syntynyt kovin erilaiseen maailmanaikaan, kun suomalaisen yhteiskunnan työntekijä- ja ansiorakenne oli kovin erilainen. Keskustahan on kannattanut yleisturvamallia jo aikanaan työreformista alkaen, 90-luvun lopusta, mutta pidän tätä kuitenkin sikäli isona uudistuksena, että se olisi parempi hallitusohjelman tasoisena uudistuksena, siinä sovittavana uudistuksena, viedä eteenpäin.
Toiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 9. asia. Nyt voidaan hyväksyä tai hylätä lakiehdotus, jonka sisällöstä päätettiin ensimmäisessä käsittelyssä. Avaan keskustelun. Edustaja Juvonen, olkaa hyvä. — Nyt siis totean, että tässä on tasan 7 minuuttia aikaa. [Arja Juvonen: Puhun nopeasti!]
Arvoisa herra puhemies! Tämän esityksen tarkoituksena on parantaa palveluksessa olevan asevelvollisen tai vapaaehtoista asepalvelusta suorittavan naisen ja heidän omaistensa toimeentuloa palveluksen aikana, eli lakiin ollaan lisäämässä tietty suojaosa, jonka alle henkilö voi työskennellä varusmiehenä ja palvelusta suorittaessaan. Hallitus oli esittänyt 200 euron suojaosaa, mutta perussuomalaiset esittivät 300:aa euroa, ja oli hienoa, että se oli myös valiokunnan muiden jäsenten tahtotila. Eli 300 euroa tulee olemaan tämä suojaosa, ja se mahdollistaa sitten varusmiesten tienaamisen. Pidän tärkeänä sitä, että varusmiesten ja vapaaehtoista asepalvelusta suorittavien henkilöiden tilannetta seurataan ja lakia parannetaan siten, että heillä on mahdollisuus sitten saada tarvittaessa muun muassa korvauksia. Tein vuonna 2017 lakialoitteen sotilastapaturma- ja palvelussairauslain muuttamisesta. Lakialoitehan meni läpi, ja vuonna 2019 astui voimaan se, että jos varusmies palvelusta suorittaessaan vammautuu, loukkaantuu tai menehtyy, silloin on luvassa korvauksia hänen läheiselleen kuin myös hänelle itselleen, jos hän vammautuu vakavasti. Juuri tällaisia lakimuutoksia tarvitsemme, että turvaamme nuorten henkilöiden tulevaisuuden. — Kiitos.
Kiitoksia. — Ja edustaja Pelkonen, olkaa hyvä.
Arvoisa herra puhemies! Valiokunnan ehdottama suojaosan korotus 300 euroon 200 euron sijaan on erittäin kannatettava, ja kuten mietinnössä todetaan, laki on tullut voimaan vuonna 94 eikä siihen ole sen jälkeen tehty mitään merkittäviä muutoksia. Pidän valiokunnan tavoin erittäin tärkeänä sitä, että selvitetään perusteellisesti sotilasavustuksen toimivuus vastata nykyisin palveluksessa olevien nuorten taloudellisen avun tarpeeseen. — Kiitos.
Täysistunto keskeytetään mietintöjen pöydällepanon vuoksi, ja sitä jatketaan kello 13.45. Tauon jälkeen käsittelyssä on vain mietintöjen pöydällepanoja, joten täysistunto sekä suuri valiokunta ja tiedusteluvalvontavaliokunta voivat olla koolla samaan aikaan.
Nyt jatketaan tänään kello 13.26 keskeytettyä täysistuntoa.
Pöydällepanoa varten esitellään päiväjärjestyksen 24. asia. Puhemiesneuvosto ehdottaa, että mietintö pannaan pöydälle 30.11.2021 pidettävään täysistuntoon. Puhemiesneuvosto ehdottaa, että neljännen lisätalousarvioehdotuksen ainoassa käsittelyssä noudatetaan seuraavaa menettelytapaa: Asian käsittely alkaa tiistaina 30.11.2021 klo 14.00 pidettävässä täysistunnossa yleiskeskustelulla, jossa on nopeatahtinen osuus, jolloin etukäteen varatut puheenvuorot saavat kestää enintään 5 minuuttia. Puhemiesneuvosto suosittaa, että myös nopeatahtisen keskusteluosuuden jälkeen pidettävät puheenvuorot kestävät enintään 5 minuuttia. Muutosehdotukset on jätettävä keskuskansliaan viimeistään maanantaina 29.11.2021 klo 14.00. Asiaan liittyvät äänestykset ovat keskiviikkona 1.12.2021. Siltä osin kuin neljänteen lisätalousarvioehdotukseen ei ole ehdotettu muutoksia, se katsotaan hyväksytyksi valtiovarainvaliokunnan mietinnön mukaisena.