Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam 74. izredno sejo Državnega zbora, ki sem jo sklical na podlagi drugega odstavka 58. člena in drugega odstavka 60. člena Poslovnika Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: mag. Dušan Verbič, Marko Bandelli do 16. ure, Maša Kociper do 17. ure, Lidija Divjak Mirnik do 18. ure. Na sejo sem vabil predstavnika Urada predsednika Republike Slovenije k 2. točki dnevnega reda ter predstavnike Vlade k obema točkama dnevnega reda. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na določitev dnevnega reda 74. izredne seje Državnega zbora. Predlog dnevnega reda ste prejeli v ponedeljek, 24. maja 2021, s sklicem seje. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu s prvim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Predlogov za širitev dnevnega reda seje nisem prejel. Zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem. Prehajamo na odločanje. Poslanke in poslance prosim, da preverijo delovanje glasovalnih naprav. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 78, proti nihče. [[Za je glasovalo 78.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je dnevni red 74. izredne seje Državnega zbora določen. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA – ZAHTEVA ZA RAZPIS ZAKONODAJNEGA REFERENDUMA O ZAKONU O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O VODAH OZIROMA PREDLOG ODLOKA O RAZPISU ZAKONODAJNEGA REFERENDUMA O ZAKONU O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O VODAH. Pobudnik zahteve Aljoša Petek je 19. maja 2021 vložil pisno zahtevo za razpis zakonodajnega referenduma o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o vodah. V zvezi s to zahtevo bomo obravnavali predlog Odloka o razpisu zakonodajnega referenduma o navedenem zakonu, ki ga je pripravil in v obravnavo Državnemu zboru predložil Odbor za infrastrukturo, okolje in prostor. Za dopolnilno obrazložitev predloga odloka dajem besedo predstavniku predlagatelja, predsedniku odbora Bojanu Podkrajšku.
Spoštovani predsednik, cenjene kolegice in kolegi! Povzetek Predloga odloka o razpisu zakonodajnega referenduma o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o vodah. Spoštovani! Odbor za infrastrukturo, okolje in prostor je na 42. nujni seji, 24. 5. 2021, kot matično delovno telo obravnaval zahtevo več kot 40 tisoč volivk in volivcev za razpis zakonodajnega referenduma o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o vodah, ki ga je Državni zbor sprejel 30. marca 2021. Odbor je na podlagi 169.a člena in 171. člena Poslovnika Državnega zbora sprejel Predlog odloka o razpisu zakonodajnega referenduma o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o vodah, ki ga je v obravnavo in sprejetje posredoval Državnemu zboru. V skladu s prvim odstavkom 30. člena Zakona o referendumu in ljudski iniciativi Akt o razpisu referenduma določa vrsto referenduma, akt, o katerem se odloča na referendumu, besedilo vprašanja, ki se daje na referendum, dan razpisa referenduma in dan glasovanja na referendumu. V skladu s prvim odstavkom 33. člena Zakona o referendumu in ljudski iniciativi od dneva razpisa referenduma do dneva glasovanja ne sme preteči več kot 30 dni in ne več kot eno leto. Določitev dneva glasovanja, od katerega preteče več kot 45 dni od dneva razpisa referenduma, sprejme Državni zbor z dvotretjinsko večino navzočih poslancev. Glede na navedeno lahko Državni zbor z navedeno večino določi na dan glasovanja dan v razdobju najmanj 30 in največ 45 dni od dneva razpisa referenduma. Upoštevanje navedeni določbi se predlogu odloka predlagano vprašanje, ki sedaj na referendum glasi: »Ali ste za to, da se uveljavi zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o vodah, ki ga je sprejel Državni zbor na seji dne 30. marca 2021.« Za dan referenduma je predviden ponedeljek, 31. marec 2021 za dan glasovanja pa nedelja, 4. julij 2021. Od dneva razpisa referenduma do dneva glasovanja bo poteklo 34 dni, glasovanje pa bo torej izvedeno na 35. dan. Hvala za vašo pozornost.
Hvala lepa. Za predstavitev mnenja dajem besedo predstavniku Vlade, ministru za okolje in prostor mag. Andreju Vizjaku.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Dejstvo je, da so predlagatelji referenduma zbrali kvalificiran kvorum za razpis referenduma. Seveda to je njihova pravica in prav je, da Državni zbor razpiše ta referendum, čeprav mislim, da je ta referendum slab tako za vode kot za ljudi v Sloveniji, ki živimo ob vodah ali pa so kakorkoli povezani z vodami. Namreč zakaj? Zaradi tega, ker je pravzaprav pri zbiranju teh podpisov in pri nagovarjanju podpisnikom te pobude pravzaprav šlo za diametralno nasprotje tistega kar dejansko Zakon o vodah pomeni. Zakon o vodah namreč pomeni čisto preprosto, zakon je zelo kratek, ima dva vsebinska člena, več denarja za vzdrževanje vodotokov in oženje možnosti posegov na priobalna zemljišča. Oženje, to je dejstvo. Zdaj, jaz sem v razpravah, ki sem jih imel od takrat s predlagatelji do danes pravzaprav ugotovil, da gre za eno temeljno nepoznavanje kompleksnega področja predpisov v naši državi. Namreč posege v prostor na priobalnem zemljišču ne ureja Zakon o vodah. Posege v prostor ureja Zakon o urejanju prostora in gradbeni zakon. Tam se določi kje je možno in kaj je možno kje graditi in ne v Zakonu o vodah. In govoriti, da je s spremembo Zakona o vodah lažje poseganje na priobalna zemljišča, pravzaprav izključuje to, to se pravi, nepoznavanje te kompleksne ureditve, da je tukaj še en drug zakon, ki opredeljuje poseganje v prostor. Zakon o vodah zelo določa določene specifične pogoje pri tem možnem poseganju in predpisuje tako imenovano vodno soglasje za te posege. In Zakon o vodah predpisuje po novem, da je potrebno imeti tudi za enostavne objekte vodno soglasje. Doslej tega ni bilo. Doslej je bilo možno posegati na priobalna zemljišča, če je to dopuščal prostorsko-izvedbeni akt za enostavne objekte brez vodnega soglasja. To se pravi, za enostavne objekte se pogoji za poseganje na priobalna zemljišča zaostrujejo ker je ob možnem poseganju zaradi prostorsko izvedbenega akta, če to dopušča, potrebno imeti še vodno soglasje. Doslej tega ni bilo. In če je prostorsko izvedbeni akt dopuščal in marsikje dopušča, recimo v večjih mestih ali krajih po Sloveniji, ki so ob vodah, praktično vsa večja mesta v Sloveniji so ob vodah, tudi gradnja enostavnih objektov in to so lahko državljani naredili brez da bi pridobili vodno soglasje, sedaj pa zahtevamo še vodno soglasje. To se pravi, se pogoj zaostruje. Enako je pri gradnji ostalih objektov. Doslej je bilo možno namreč graditi z oženjem priobalnega pasu tako objekte zasebne in javne rabe, to se pravi, tudi tovarne z nevarnimi snovmi, tudi zasebne vile, tudi bencinske servise, tudi hotele, to je bilo vse do danes možno, za krčenje priobalnega pasu in nekaj prakse imamo s tem. Laško, Prevalje, tovarna Lek in podobno. To so je iz prakse. Sedaj pa ožamo ta nabor iz objektov javne in zasebne rabe samo še na objekte javne rabe. Tako piše v zakonu sedaj, če ga beremo drugače bi bilo fino, da si malo to razčistimo in z interpretacijami pravzaprav. Nima pa ta zakon nobene veze s privatizacijo vode, z omejevanjem dostopa do vode, s krnjenjem pravice do zdrave pitne vode v Sloveniji in to je podlo zavajanje, ki smo ga bili deležni pri zbiranju podpisov in ki je izmaličil ta predlog v njegovo obratno smer, češ da se s tem predlogom liberalizira poseganje na obvodna zemljišča dejansko se pa zaostruje. Jaz verjamem, da bo referendumska kampanja pomagala [[nerazumljivo]]te čudne interpretacije zapisanega v tem zakonu verjamem pa, da ga večina teh, ki je zbirala podpise niti prebrala ni.
Hvala lepa. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Jožef Horvat bo predstavil stališče Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski demokrati.
Hvala za besedo, spoštovani gospod predsednik. Spoštovani gospod minister, mag. Vizjak, drage kolegice in kolegi! Vložena je zahteva več kot 40 tisoč volivk in volivcev za zakonodajni referendum o noveli Zakona o vodah. Kako so bili ti podpisi dobljeni bo najbrž povedala sedanja neka urna razprava. Gospod mi je povedal se pohvalil, da je dal podpis. Sem ga vprašal zakaj pa? Zato, ker država oziroma ta Vlada želi prodati vire pitne vode in to tujcem. Potem sem mu razložil in seveda podpisa ni mogel več umakniti. V Novi Sloveniji odločno zavračamo neresnične trditve, da naj bi novela Zakona o vodah usodno vplivala na oskrbo prebivalstva s pitno vodo. V noveli zakona ni besedice, besedne zveze pitna voda v nobenem skloni, ni. Zavračamo trditve, da bo država prodala vire pitne vode in to celo tujcem. Zakon o vodah posega na priobalna zemljišča posege na priobalna zemljišča zaostruje odločitve pa bodo odslej strokovne in ne več politične. Z referendumom oziroma bolj točno z referendumsko zavrnitvijo novele Zakona o vodah bi se blokiralo dobrih 17 milijonov evrov, ki jih zakon namenja prepotrebnemu vzdrževanju vodotokov in zagotavljanju poplavne varnosti. Z zavrnitvijo bi bilo še najprej veliko naših državljank in državljanov poplavno ogroženih torej glas za uveljavitev zakona je glas za odpravo poplavne ogroženosti mnogih državljank in državljanov. Iz vsebine zakona izhaja, da zakon vsebuje samo tri člene. S spremembo 37. člena je določeno, da na vodnem in priobalnem zemljišču ni dovoljeno posegati v prostor razen za navedenih 9 izjem med drugim na primer za ukrepe, ki se nanašajo na izboljšanje hidromorfoloških in bioloških lastnosti voda, ukrepe, ki so nanašajo na ohranjanje narave, objekte, ki so namenjeni varstvu voda pred onesnaženjem, objekte, ki so namenili zaščiti in reševanju ljudi, živali in premoženja. Zakon zelo jasno določa, da je potrebno pridobiti ustrezno soglasje, ki se izda, če ne gre za poseg v nasprotju s pogoji in omejitvami za izvajanje dejavnosti in posegov v prostor na območjih ogroženih, zaradi poplav in z njimi povezane erozije voda se s tem ne povečuje poplavne ali erozijske nevarnosti ali ogroženosti, se s tem ne poslabšuje stanje voda, ne omejuje obstoječe posebne rabe voda in ni v nasprotju s cilji upravljanja z vodami. Dr. Matjaž Mikuš, dekan fakultete za gradbeništvo in geodezijo Univerze v Ljubljani je v oddaji nacionalne televiziji, relevanten medij, 19. aprila poudaril, da, citiram, »se postopek umeščanja v prostor s to spremembo zakonodaje ni spremenil. Torej, nekdo, ki želi graditi v tem priobalnem pasu mora znotraj prostorskega načrtovanja (občinski prostorski načrt) dati pobudo. Tu mislim, da je vlada res naredila pozitivno potezo, da je nabor objektov omejila na samo tiste v javno korist. V tem smislu se bo nabor objektov skrčil.«, konec citata dr. Matjaža Mikuša, dekana Fakultete za gradbeništvo in geodezijo. Kolegice in kolegi! Poslanska skupina Nova Slovenija – krščanski demokrati bo podprla predlog odloka o razpisu zakonodajnega referenduma o noveli zakona o vodah. Podprli pa bomo tudi amandma, in sicer predlagamo, da bi bil referendum v nedeljo, 11. julija. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mateja Udovč bo predstavila stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra.
Spoštovani! Danes na tem mestu se znova pogovarjamo o noveli zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o vodah, ki bo, kot kaže, predmet prihajajočega naknadnega zakonodajnega referenduma, sklicanega v zavetrju glasnih prizadevaj nekaterih strank iz opozicijskega dela parlamenta. Iz vsebine novele in argumentacije njihovih nasprotnikov pa gre sklepati predvsem to, da politični apetiti nasprotnikov tega zakona več kot očitno presegajo njihovo zavzemanje za čisto pitno vodo. V Poslanski skupini Stranke modernega centra seveda močno podpiramo idejo zakonodajnega procesa v katerem ima ključno vlogo mnenje ljudstva, a manimo, da je osnovni predpogoj za pravilen potek takšnega procesa objektivna seznanitev javnosti z vsemi relevantnimi dejstvi, ki jih sprememba zakona prinaša. Bojimo se, da so bili določeni argumenti na podlagi katerih je bil zasnovan predlog zakona o vodah preslišani. Medijska pozornost okoli tega zakona pa zlorabljena za pavšalno primerjavo z obstoječim zakonom in pavšalno interpretacijo novih rešitev, ki jih zakon vpeljuje. Implementacija novele zakona med drugim zaostruje dosedanjo zakonodajo, ki na priobalnih območjih poleg objektov javne rabe dovoljuje tudi gradnjo enostavnih objektov v zasebni rabi. Enostavnih objektov. Novela zakona je iz zakona odpravila tudi številne izjeme za gradnjo na priobalnih območjih, ki so v preteklosti botrovale k izgradnji številnih vodi nevarnih proizvodnih objektov in ostalih zgradb v zasebni lasti na obalah slovenskih rek in jezer. Poleg tega pa sprememba zakona ureja tudi vprašanji vzdrževanje vodotokov in zagotavljanje poplavne varnosti. Na to področje se sicer spomnimo ob vsakoletnih poplavah in vodnih ujmah. Ko pa voda vpade in saniramo posledice pa spet veselo pozabimo na ta pomemben segment urejanja in varstva voda. Prav zato, ker predlagan zakon odpravlja in omejuje toliko potencialno škodljivih praks za slovensko vodno shemo nas resnično čudi dejstvo, da so se nevladne organizacije tako energično in odločno postavile na nasprotno stran. Na stran, ki nasprotuje sprejetim zakonskim rešitvam. V Poslanski skupini Stranke modernega centra smo prepričani, da so bila nekatera določila v predlaganem zakonu javnosti predstavljena zgolj enostransko ali celo zavajajoče, tako da mu mnogi izmed podpisnikov referendumske pobude ne bi nasprotovali, če bi se ga interpretirali samostojno in neodvisno. Obžalujemo, da se je okoli zakona, ki vpeljuje mnogo vsebinsko dobrih rešitev, ustvaril kaotičen hrup, iz katerega je javnost povzemala predvsem glasove in mnenje tistih, ki zakonu nasprotujejo. Vendar pa kljub nekaterim in včasih celo nekorektni obravnavi predloga zakona razloge in argumente nasprotnikov smo poslušali in jih resno obravnavali, kar je konec koncev vodilo tudi do občutnih vsebinskih sprememb predloga zakona v obliki umika nekaterih spodnjih določb. Zavedamo se, da je pomembnost čiste pitne vode neoporečna in da gre pri vprašanjih o vodah vedno za izredno občutljivo družbeno tematiko. Kljub temu, da razumemo prizadevanja in zaskrbljenost raznih deležnikov ob slehernem odpiranju vprašanj o vodah, pa smo prepričani, da je ob vsakršni vzpostavitvi izrazito negativnega ozračja vezana na spremembe stanja voda v Sloveniji nemogoče sprejemati dobre rešitve, ki bi lahko hkrati izboljšale učinkovitost rabe prostora in dvignile kvaliteto naše vode, vode, ki nas obdaja, vode, ki jo pijemo mi vsi. V Poslanski skupini Stranke Modernega centra bomo danes izvedbo zakonodajnega referenduma podprli, saj smo prepričani, da je referendum povsem legitimen način demokratičnega odločanja o pomembnih skupnih vprašanjih, kar pa varovanje voda nedvomno je. Bomo pa veseli, če se bodo državljanke in državljani pred odločitvijo na referendumu dejansko seznanili s spremembo zakona, jo prebrali in se šele potem na referendumu odločali za ali proti zakonu. Na podlagi vseh navedenih argumentov bomo v Stranki Modernega centra na referendumu odločno podprli sprejeti zakon, ker je po našem mnenju sprememba zakona boljši garant za čisto vodo za varovanje naših voda. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Alenka Bratušek bo predstavila stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek.
Spoštovane kolegice, kolegi, spoštovani minister! Vlada Janeza Janše je v slabem letu in pol od kar je na oblasti neštetokrat prekoračila meje dobrega okusa in zdravega razuma, zelo rada se je igrala in poigravala z zdravjem in življenji ljudi, z davkoplačevalskim denarjem, z državnim ugledom, z ustavnimi in temeljnimi pravicami ljudmi in še bi lahko naštevala. Na svoj seznam pa je dodala tudi najpomembnejšo dobrino, to je pitno vodo. Z načinom sprejemanja Zakona o vodah je pokazala, da se na pravico državljanov do pitne vode požvižga, požvižga se na slovensko Ustavo in požvižga na evropske direktive, tista o pitni vodi je bila sprejeta konec leta 2020 in članicam EU nalaga, da ukrepi sprejeti za njeno izvajanje temeljijo na previdnostnem načelu in v nobenem primeru nimajo za posledico neposredno in posredno poslabšanje trenutne kakovosti vode, požvižga se celo na lastno koalicijsko pogodbo, v kateri se je zavezala k doslednem varovanju pitnih virov. Velja prepričanje, da je Slovenija tako bogata z vodo, da dolgoročno oskrbovanje prebivalstva z njo ne bi smelo biti težavno, tod znano je tudi kako zanimiva je voda z vidika tržnega izkoriščanja in kakšni pritiski se v tem imenu vršijo. Zato bi morala imeti voda svojega varuha. In najbolj učinkovit varuh bi morala biti oblast. Naloga in dolžnost vsakršne oblasti bi morala biti, da temeljno pravico, ki je ob enem tudi državna konkurenčna prednost, ščiti na vse razpoložljive načine. V konkretnem primeru bi to pomenilo, da bi morala biti pri spremembah področne zakonodaje pravica do pitne vode in njenega ohranjanja nadrejena vsem drugim. Toda tako, kot državljane, je tudi vodo ta oblast pustila na celinu. Z rastjo svetovne populacije in posledično, rastjo potreb po osnovnih dobrinah, se krepi zavedanje o tem, kako dragocena je voda. Poleg naraščajoče porabe, veliko težavo predstavlja tudi povečano onesnaževanje in bolj, ko je voda dragocena, bolj je tudi dobičkonosna. Čedalje večji lobistični pritiski korporacij, ki jih vodi zgolj in samo želja po zaslužku, so tudi pri nas že pred leti nakazovali, da bi lahko oskrba s pitno vodo, ki nam je vsem tako samoumevna, postala ogrožena. Zato je bila leta 2016 pripravljena pobuda za spremembo Ustave, kjer smo bili ravno v SAB tisti, ki smo to spremembo predlagali, prvopodpisana pod predlog pa sem bila sama in pobuda je na koncu tudi uspela in Ustava je bil spremenjena. Odveč je seveda ponavljanje, da to ni bilo dovolj. Zapisu v Ustavo bi morala slediti sprejetje vseh potrebnih predpisov, ki bi pravico tudi dejansko zaščitili. Tudi aktualna Vlada bi morala stremeti k temu, da se ustrezno dopolnijo zakoni in podzakonski akti. Z vpisom ustavne pravice do pitne vode, smo lahko Evropi in svetu služili kot zgled, kako ravnati na tem področju in kako pitno vodo ustrezno zaščititi. Zakon, zaradi katerega bomo danes razpisali referendum, je spremljajo veliko ogorčenje javnosti. Začelo se je z javno razpravo, ki se je zaključila po pičlih dveh tednih oziroma, če sem bolj natančna, 12 delovnih dneh. Kako naj bi se v tako kratkem času odvila kvalitetna razprava in čemu tako malo časa, ko pa ima zakon izključno plemenite in dobre namene, tako vsaj ves čas poudarja minister. Pa pojdimo naprej, zakon se je sprejemal po skrajšanem postopku, ki je za zakonsko materijo, s potencialno tako obsežnim in dolgoročnim vplivom na vodo, seveda popolnoma neustrezen. S spornimi določbami, ki so tudi razlog za referendum, je Vlada dopolnila 37. člen, ob tem pa dodala še spremembo 69. člena, ki ga je pozneje pod pritiski javnosti umaknila. Toda s tem je bila odstranjena le največja nevarnost za slovenske vode. Ministrov komentar na vse našteto že poznamo. Ničkolikokrat je ponovil, kaj vse pozitivnega zakon prinaša, kako se mu po krivici očita ogrožanje pitne vode in kako v resnici ščiti priobalni pas. Da, na eni strani se res umika dosedanje možnost zožitve območja priobalnih zemljišč, toda pomembno je tudi, kaj je na drugi strani. Razširja se nabor objektov, katerih gradnja je dopustna v vodnem in priobalnem območju in kakorkoli minister zadevo obrne, pozidava teh območij žal pomeni ali pa lahko pomeni, tveganje za onesnaževanje površinskih in podzemnih voda. In ja, seveda je povečan obseg sredstev za vzdrževanje in sanacijo problematičnih vodotokov dobrodošlo in prepotrebno, toda žal je rešitev v zakonu zapakirana skupaj s takšnimi, ki so morda celo za ta iste vodotoke lahko zelo škodljivi. Kot da bi bilo za delovanje vodnega sistema bistveno, ali gre za zasebno ali javno lastnino, je minister večkrat ponovil, da po sprejetju novele ne bo več mogoče zidati zasebnih objektov, temveč zgolj tiste, ki so namenjeni vsem. Pa ga je predstavnica SMC-ja, ki je predstavila stališče, pravzaprav demantirala, ker je povedala, da gradnja zasebnih pomožnih objektov pa bo dovoljena. S pazljivo izbiro besed je tako skušal vplivati na dojemanje ljudi, kar je namenjeno slehernemu izmed nas, je vendar dobro, mar ne? Žal ne. Objekti za javno rabo so daleč od objektov, ki so apriori v javno korist. Tudi pri naštevanju teh objektov, je minister pazljivo in premišljeno izbiral primere. Izpostavil je na primer rekreativne površine, otroška igrišča in podobno in, le kdo bi lahko oporekal gradnji otroških igrišč in rekreativnih površin. Toda, tu sta še besedi in podobno in vanjo so zapakirani tudi številni objekti, ki imajo manj prijeten prizvok, pa tudi takšni, ki lahko vodne sisteme potencialno hudo ogrozijo. Vlada ob tem miri in zagotavlja, da bo za varnost voda poskrbela varovalka, v skladu s katero bo lahko podjetje pridobilo vodno soglasje oziroma mnenje le, če se s tem ne bo poslabšalo stanje voda. Vse lepo in prav, toda pod pritiski investitorjev in z državo, ki bo tem investitorjem popuščala, bo varovalka le mrtva črka na papirju. In ker je Vlada pri varovanju in ščitenju pravice do pitne vode pogorela na celi črti, je stvari v roke vzelo ljudstvo - tisto ljudstvo, ki mu je ministrstvo odreklo možnost primernega sodelovanja v zakonodajnem postopku. Več kot 50 tisoč posameznikov se ni pustilo prepričati in je z oddajo podpisov izreklo odločen »ne« vsem tveganjem, ki jih zakon prinaša; in tudi moj podpis je med temi 50 tisočimi. Temu »ne« se pridružujemo tudi v stranki SAB, ki podpiramo, da o tako pomembni stvari, kot je voda, ki je naše največje bogastvo in vir življenja, odločamo ljudje, ki smo tudi njeni lastniki. Vsi smo odgovorni za njeno zaščito in vsi imamo pravico do čiste pitne vode. Zato že danes pozivam vse, da se referenduma udeležite in jasno izrazite svoj »proti« uničevanju naših vodnih virov. Odlok o razpisu referenduma bomo v Poslanski skupini SAB seveda soglasno podprli in soglasno bomo nasprotovali amandmaju, s katerim želite rok izvedbe referenduma prestaviti na 11. julij. Očitno se že danes bojite, da bi 4. julija bilo prisotnih preveč ljudi, svojo napako glede volilnih okrajev pa morate popraviti do 4. junija, da je referendum lahko izveden 4. julija. Še enkrat, v poslanski skupini bomo to soglasno podprli in pozivamo ljudi, da se v čim večjem številu udeležijo referenduma in glasno nasprotujejo predlaganemu oziroma sprejetemu zakonu.
Hvala lepa. Ivan Hršak bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Spoštovani minister, spoštovane kolegice in kolegi! Za odločanje o splošnih pravnih aktih, torej ustavi, zakonih in podzakonskih aktih, je na podlagi Ustave Republike Slovenije v prvi vrsti pristojen Državni zbor, v katerega smo izvoljeni poslanci na podlagi splošnih, enakih, neposrednih in tajnih volitev. V Sloveniji ima oblast ljudstvo, to je dejstvo. Ljudstvo oblast povečini izvršuje posredno, preko voljenih predstavnikov, to je dejstvo. Ena od neposrednih oblik izvrševanja oblasti s strani ljudstva pa predstavlja ravno zakonodajni referendum. Ta je od leta 2013 s spremembo Ustave Republike Slovenije bistveno spremenjen glede: kvalificiranih predlagateljev - od tedaj lahko zahtevo poda 40 tisoč volivcev; predmeta referendumskega odločanja – za nekatere posebej določene zakone ni moč razpisati referenduma, ter tudi glede dviga praga legitimnosti referendumske odločitve velja tako imenovani zavrnilni kvorum. Dejstvo je, da je bila zahteva za razpis zakonodajnega referenduma novele Zakona o vodah vložena pravilno in pravočasno ter da je bilo zbranih več kot 40 tisoč podpisov. Slednje pomeni, da so izpolnjeni vsi pogoji za neposredno odločanje volivk in volivcev o tem zakonu ter da je tako Državni zbor dolžan razpisati referendum. Formalno gledano, danes ne bomo odločali o primernosti vsebine, ki je vključena v novelo Zakona o vodah, temveč zgolj o odloku, katerega vsebina so: referendumsko vprašanje glede uveljavitve zakona, določitev roka za referendumska opravila ter določitev datuma izvedbe referenduma, to je 4. julij 2021 oziroma, glede na vloženi amandma, 11. 7. 2021. V Poslanski skupini Desus upamo in pričakujemo, da bo današnja razprava zrcalila včerajšnjo razpravo na seji matičnega odbora, ki je bila izjemno kratka, saj se je fokusirala zgolj na vsebino odloka in ne na vsebino zakona. V naši poslanski skupini predlaganemu odloku ne bomo nasprotovali in ga bomo večinsko podprli, saj spoštujemo voljo državljanov, ki so zahtevo podali. Referendum bo izveden, kot že rečeno, ali 4. ali 11. julija v skladu z zakonskimi roki, koliko volivcev se ga bo udeležilo ter ali bodo obkrožili »za« ali »proti«, pa je drugo vprašanje. Glede vsebine novele Zakona o vodah pa smo Poslanci poslanske skupine Desus že predstavili svoje stališče in tudi pomisleke ravno glede vprašanja, ki je razdelilo strokovno in laično javnost. To pa je možnost posegati v prostor pri obalnem in vodnem zemljišču v primeru, da gre za objekte v javni rabi. V času referendumske kampanje imata tako obe strani možnost jasno razložiti volivkam in volivcem kaj spremembe Zakona o vodah dejansko pomenijo. Dovolite mi, da na tem mestu in v imenu naše poslanske skupine že sedaj pozovem organizatorje referendumske kampanje na strpnost ter na spoštovanje človekovih pravic in svoboščin brez zavajanja in uporabo sovražnega govora. Naj ljudje odločijo. Hvala.
Hvala lepa. Janja Sluga bo predstavila stališče Poslanske skupine Nepovezanih poslancev.
Po več kot treh letih se Slovenke in Slovenci ponovno odpravljamo na referendum. Skoraj 50 tisoč državljank in državljanov je s svojim overjenim podpisom odločilo, da naj se o nedavno sprejeti noveli Zakona o vodah neposredno odločajo državljani. Njihova pobuda je legitimna in ustreza vsem kriterijem, ki jih predpisujeta Ustava Republike Slovenije ter Zakon o referendumu in ljudski iniciativi. Državni zbor je dolžan referendum razpisati v sedmih dneh po vložitvi zahteve. Postopek je po naši oceni potekal po utečenih tirnicah in v ničemer ne spodkopava legitimnosti referendumskega zahtevka. O vsebini novele Zakona o vodah slišimo tako argumente za kot argumente proti in obojim je potrebno prisluhniti. Lahko pa obžalujemo, da je v predlaganih rešitvah manjkala resna javna razprava, ko je bil za to še pravi čas. Torej v času priprave zakona in tekom samega zakonodajnega postopka. Najbolj sporna vsebina 37. člena, ki dovoljuje posege na vodnih in priobalnih zemljiščih pa je bila v zakon dodana šele z amandmajem na seji matičnega delovnega telesa. Če bi Vlada o vsebini opravila široko javno razpravo z vsemi zainteresiranimi deležniki in v času priprave in pred obravnavo ter sprejetjem predloga, bi bilo morda danes drugače. Lahko bi se pomirile strasti in argumentirano pojasnile vse rešitve. Ker pa tej Vladi ni po godu, da bi v zakonodajnih postopkih s svojimi predlogi ter argumenti sodelovala tudi zainteresirana javnost, bo svoj prav potrebno dokazovati v referendumski kampanji, ki bo hote ali nehote imela politični predznak. Žal. Danes bomo morda poslušali, da se na referendum odpravljamo po nepotrebnem, da po nepotrebnem bremenimo davkoplačevalski denar, in da gre v resnici za referendum o Vladi ne pa za čisto pitno vodo. Znane krilatice, ki so priročne vsakič, ko ne želiš priznati, da si zamočil z namernim ali nenamernim onemogočanjem široke javne razprave o tako pomembnih vprašanjih kot je zaščita naših voda. Na to so državljanke in državljani občutljivi ne glede na to koga volijo na volitvah in prav je tako. Usoda novele Zakona o vodah je torej sedaj v rokah državljank in državljanov. Da bo referendum veljaven, morata biti izpolnjena dva dobro znana pogoja, proti zakonu mora glasovati večina volivcev, ki bodo veljavno dali svoj glas in hkrati mora odklonilno stališče do sprejetega zakona izraziti najmanj petina vseh volivcev. Ker referendum predstavlja najčistejšo obliko neposredne demokracije, je vedno pomembno, da se ga udeleži čim več državljank in državljanov, zato naš poziv, da ljudje 4. julija odidejo na volišča in oddajo svoj glas. Koalicija je sedaj vložila v postopek tudi predlog amandmaja, ki bi datum izvedbe referenduma zamaknil na 11. julij. Razlog naj bi bil sprejetje volilnega zakona, ki bi pomotoma briše nekatere zaselke v Sloveniji, vendarle pa sporočamo koaliciji zamik datuma v čas dopusta ima popolnoma drugačen namen kot ga tukaj sedaj razlagate in že do 4. julija je toliko časa, da se da napako z volilnimi okraji skozi nujni postopek spraviti trikrat zaporedoma, zato v Nepovezani poslanski skupini nasprotujemo zamik datuma v čas dopusta seveda pa bomo odlok o razpisu zakonodajnega referenduma podprli.
Hvala lepa. Dušan Šiško bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Spoštovani predsednik, spoštovani minister! Predlagatelji za referendum niso prebrali zakona in namerno zavajajo ljudi. Najprej naj povem, da v Slovenski nacionalni stranki podpiramo programe Zelene Slovenije. Ves čas se zavzemamo za ohranjanje in varovanje okolja ter narave slednje je v nacionalnem interesu. Novela zakona je dobra, saj skrbi za gospodarski razvoj. Za nami je težko leto in prava odločitev je, da Vlada dela na zagonu gospodarstva, vendar ne na račun narave. Poznamo primer iz sosednje Avstrije, kjer so predpisi še ohlapnejši kot pri nas in so zadeve v redu urejene. Na tem mestu se sprašujem zakaj predlagatelji referenduma nasprotujejo gradnji objektov, ki bodo v javni rabi ali res ti objekti toliko bolj onesnažujejo pitno vodo? Po našem mnenju ne, saj vsak posameznik, ki se kdaj koli odloči postaviti kakšen objekt ve koliko raznoraznih dovoljenj je potrebno za novo gradnjo in ta dovoljenja bodo nujna tudi ob uporabi tega zakona. Infrastruktura ob vodah je predvsem zanima za potrebe turizma. Slovenija je turistična destinacija, saj turizem ustvari skoraj 10 % BDP in vsi ti sektorji v državi morajo skupno podpirati razvoj turizma, po drugi strani gre tudi za veliko zemljišč, ki so močvirnata in tako neuporabna, nezaželena med poljedelci res pa je, da bi lahko Vlada nekoliko zajezila ta neupravičeni strah, ki sedaj obdaja predlagatelj referenduma s tem, da bi hkrati predlagala višjo davčno obremenitev za ta zemljišča. Večji problem vidimo v tem kdo vse je zbiral podpise za referendum. Novinarji so v tiskani izdajo poročali, da so to bili dijaki, ki na dan glasovanja ne bodo imeli niti aktivne volilne pravice. Ne dolgo tega nazaj pa so štrajkali in so si želeli iti v šolo. To je res hecno, res več ne vem kje živim. Enkrat tako enkrat drugače. Ali ni med vsemi podpisniki dovolj prostovoljcev, ki bi izvedli to opravilo. Nevladne organizacije, ki delujejo na področju okolja pač ne sme zmotiti vsaka dobra sprememba za razvoj in napredek Republike Slovenije. Če bi poslušali raznorazne nevladnike do sprememb na področju narave sploh ne bi smelo priti, saj bi bile njihove zahteve močnejše kot pa je delovanje države. Veliko primerov iz preteklosti poznamo, ko so nevladniki še posebej tisti, ki delujejo na področju okolja dolgo vztrajali na določenih nesmiselnih zahtevah kasneje pa so čudežno utihnili. Gre za kruto zlorabo narave izključno za lastne interese. Ob sprejetju tega zakona so strahovi popolnoma neopravičeni in pretirano podprti s strani leve opcije, vse z namenom, da se ruši delovanje države. Zakaj se naravovarstveniki ne oglasijo ob gradnji daljnovoda, primer Pince, Petrušovci, Pragersko. Prav tako pa je primer vodohranov, ki so na kmetijskih zemljiščih, vendar se tja z veseljem zliva gnojevka, ki onesnažuje podtalnico. Kje so ti nevladniki? Gnojevka povzroča kopičenje fosfatov in nitratov v zemlji. Navedel bi primer ogroženosti črne človeške ribice na območju Črnomlja. Za konec pa vam povem, da je datum referenduma 4. 7. zelo sporen, saj 811 državljanov trenutno nima volilne pravice; to smo lahko izvedeli včeraj na odboru. Upam, da do predloga amandmaja 11. 7. se bo to uredilo. No, ja, mogoče se bo še kje kakšen državljan našel drugod po Sloveniji, ki ne bo v volilnem imeniku. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Boris Doblekar bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Spoštovane poslanke in poslanci, spoštovane državljanke in državljani! 30. marca letos je bila v Državnem zboru Republike Slovenije sprejeta novela Zakona o vodah. Državni svet pa je predlog veta zavrnil. S spremembo Zakona o vodah, ki je bila po mnenju naše Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke nujna, če gledamo s stališča države, ki mora kot dober gospodar poskrbeti, da kar najbolje upravlja z vodami in oljem, sploh ker smo lahko videli, kako se je s tem področjem delalo v preteklosti, še v bivši državi in tudi sedaj, ko je Slovenija sama odgovorna zase, za svoje okolje, prostor, skratka, naravo in bivanje v njej. Večina poslancev in državnih svetnikov nas je razumelo bistvo sprememb, ki jih je minister za okolje in prostor mag. Andrej Vizjak prinesel pred nas. Bistveni poudarek posodobitve zakona in osnovni namen je, da se dodatno zavaruje priobalne pasove, vodne vire in biotske diverzitete, in ne obratno, kot trdijo nekateri, zlasti pobudniki referenduma. Zakon oži možnost posegov v priobalni pas, kar je v njem zapisano. Za vse državljane pomembna in dobrodošla novost je tudi, da novela zakona zagotavlja in namenja 17 milijonov evrov za potrebno vzdrževanje vodotokov in zagotavljanje poplavne varnosti, kar se je zgodilo prvič. Vsi vemo, da je ravno pomanjkanje sredstev za vzdrževanje vodotokov povzročilo že na milijone evrov škode na premoženju ljudi in nenazadnje, da ne zanemarimo, da so mnogokrat ogrožena tudi življenja ljudi in živali. V Slovenski demokratski stranki spoštujemo pravno državo in tudi vsako pobudo za referendum, če je to potrebno. Ne moremo pa razumeti, da se lahko neka pobuda za referendum tako spolitizira, kot se je to zgodilo v tem primeru. Po naši oceni zgolj za en namen – to je vnašanje nemira med ljudi, povzročanje delitev in seveda glavni cilj, ki ga lahko spremljamo vsak dan, padec Vlade. V to nas je še dodatno prepričalo dejstvo, da so bili podpisniki zahteve za referendum Zakona o vodah zavedeni in zlorabljeni s strani politike. Svoj podpis so oddali proti dodatni zaščiti pitne vode, to je dejstvo. Kdo ne bi oddal podpisa, če te nekdo prepričuje, da gre za vprašanje čiste pitne vode, da gre za vprašanje, da bomo vodne vire prodali tujcem. Kakšna zavajanja! Po našem mnenju so v prvi vrsti določene opozicijske politične stranke, ki jim je edini cilj povzročanje anarhije in padec Vlade, kot že rečeno, šle tukaj precej čez rob. V akcijo so vključile nekatere nevladne organizacije in neke strokovnjake, ki kljub temu, da bi moral znati prebrati zakon, trdijo povsem nekaj drugega kar je zapisano v zakonu in izpostavljajo rdečo nič leve politike in pobudnikov, da bo s tem zakonom ogrožena čista pitna voda, kar absolutno ne drži, še celo več, v kampanjo z zavajanjem se je vključila celo izven parlamentarna politična stranka, ki oživi, ko Vlado vodi Janez Janša, prej kot da je ni. Vemo za katero politično stranko gre, ki ima ustanovljeno tudi gibanje in to gibanje je v imenu te politične stranke sedaj pomagalo zbirati podpise z zavajanjem. Dejstvo je, da so se aktivisti v zvezi z Zakonom o vodah, katerega namen je zaščita voda in protipoplavna varnost spolitizirale in da žal ne gre več niti za strokovno vprašanje niti za aktivnosti civilne družbe. Neposredno aktiviranje strank opozicije in izven parlamentarne skoraj nezaznavne izjemno populistične stranke pri zbiranju podpisov kaže na to, da sta se več kot očitno zakon in pitna voda zlorabila v politično agitiranje. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke se ob tem dogajanju sprašujemo ali morda nasprotniki zaostrovanja zakonodaje zaščito voda in vodnih virov ter priobalnega pasu nasprotujejo noveli Zakona o vodah zato, ker želijo še naprej imeti možnost gradnje zasebnih objektov na priobalnih zemljiščih kot se je to dogajalo doslej in jim Ministrstvo za okolje in prostor z ministrom mag. Vizjakom na čelu to želi sedaj preprečiti. Torej, sprašujemo se ali imajo v svojih strankarskih vrstah investitorje, ki bi si še vedno želeli s pomočjo politike mimo stroke graditi na obalah rek, jezer, morja. Kajti v zakonu, ki mu nasprotujejo, je jasno zapisna sprememba, da bo poslej o gradnjah sicer zgolj objektov za javno rabo, ne zgolj zasebno, odločala izključno stroka, to je Direkcija za vode in ne več Vlada uredbami. Jih morda moti tudi dejstvo, da bodo pri tem imele močno vloge tudi lokalne skupnosti oziroma občine s svojim prostorskim planiranjem, s svojim prostorskimi akti, o čemer odločajo občinski svetniki izvoljeni s strani vseh občank in občanov, ne zgolj peščice, ki bi očitno rada obdržala obstoječe nevzdržno stanje, s katerim se je med drugim ogrožala tudi pitna voda, pa tudi uničevalo okolje ter preprečevalo dostop do nabrežij rek in obale jezer ter morja vsem ne zgolj peščici, ki si je preko politike dobesedno uzurpirala prostor. Naj še enkrat povzamem bistvene poudarke za novelo Zakona o vodah. Novi Zakon o vodah nikakor ne ogroža pitne vode, ampak jo dodatno ščiti in varuje. Novela Zakona o vodah nikakor ne prinaša privatizacije vode. Dosedanji Zakon o vodah je na priobalnem pasu dopuščal gradnjo v javni in zasebni rabi. Dosedanji Zakon o vodah ni ustrezno varoval naših, kar dokazujejo številne izjeme, ki so dovoljevale gradnjo na zemljiščih. Novela Zakona o vodah ne ogroža pitne vode, to so bistveni poudarki, ki je prav, da ljudje za njih vedo, če že sami niso prebrali zakona. Referendum je škodljiv za slovenske vode. Zakaj? Ker se s tem ohranja dosedanjo ureditev, ki med drugim na priobalnem pasu omogoča tudi postavitev industrijskih objektov. Ohranja se dosedanja ureditev, ki omogoča postavitev objektov v zasebni rabi in s tem privatizacijo vode. Ohranja se dosedanjo ureditev, ki občinam otežuje urejanje priobalnih zemljišč in postavitev prepotrebne javne infrastrukture. In nenazadnje blokira 17 milijonov evrov, ki jih zakon namenja prepotrebnemu vzdrževanju vodotokov in zagotavljanju poplavne varnosti, s čimer bo še naprej velik del državljanov poplavno ogroženih. Si želimo to? Najbrž ne. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke obžalujemo, da so bili podpisniki za referendum zavedeni s poudarjanjem o čisti pitni vodi, zamolčano pa jim je bilo, da novela zakona ščiti prav to in da bo morebitni uspel referendum, v kar seveda dvomimo, glede na to, da so se pobudniki poslužili prav vseh sredstev za pridobitev potrebnih podpisov. Med drugim tudi z intenzivno kampanjo med javnimi uslužbenci s koriščenjem digitalnega podpisa. In seveda če bi se to zgodilo bi se povzročila vrnitev starih umazanih projektov in pa ogrožanje čiste pitne vode. To mora biti jasno. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke si želimo, da se zakon o vodah uveljavi čim hitreje, da bo čista pitna voda prav zaradi tega zakona končno bolj zaščitena in ne obratno, kot zavajajo nasprotniki zakona. Slovenci ne smemo dopustiti, da bodo politične stranke, ki se doslej niso kaj dosti zanimale za čisto pitno vodo, s pomočjo nekaterih nevladnih organizacij, z zavajanjem in zaradi očitnih osebnih interesov ogrožale slovensko naravo še naprej. Zato na tem mestu prosimo državljanke in državljane, da si sami preberejo novelo zakona in sami ugotovijo, da zakon ni v ničemer sporen in se potem tudi na osnovi tega spoznanja odločijo pravilno in ne podprejo nerazumnih naporov političnih strank, ki zaradi političnih ambicij in cilja rušitve vlade uporabljajo in zlorabljajo prav vsa sredstva. Če je potrebno je to tudi čista pitna voda. Dobrina vseh nas in za katero se moramo vsi, brez izjeme, zavzemati in jo spoštovati ter ohranjati za kasnejše rodove. In prav to delamo z novelo zakona o vodah. Hvala lepa.
Hvala lepa. Edvard Paulič bo predstavil stališče Poslanske skupine Lista Marjana Šarca.
Predsedujoči, kolegice in kolegi! Ali ste za to, da se uveljavi zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o vodah, ki ga je sprejel Državni zbor na seji dne 30. marec 2021? To je vprašanje, ki ne zadeva samo 48 tisoč 479 volivk in volivcev, ki so oddali svoj overjen podpis. Še manj je to vprašanje, ki bi zadevalo samo nas 90, ki smo v zakonodajnem postopku sodelovali. To vprašanje ni zgolj referendumsko vprašanje za nekaj več kot milijo 600 tisoč volilnih upravičencev v naši državi. To vprašanje je vprašanje za naše prihodnje generacije. Ko gre za vodo, ko gre za varstvo našega okolja ne smemo dopustiti nobenih škodljivih izjem in nobenih lukenj v zakonodaji. Zavedati bi se morali, da pri škodljivih posegih v okolje možnosti za popravljalne ukrepe ni. Voda je v resnici dediščina in kot takšno bi jo morali braniti in varovati. Na to so vas opozarjali vsi relevantni strokovnjaki na področju vodovarstva. V en glas so poudarjali, da z vašimi spremembami, spoštovana koalicija, dovoljujete posege na vodovarstvena območja, ki so v nasprotju z vodno direktivo, z direktivo o presoji vplivov na okolje, ki so v nasprotju s 6. členom Aarhuške konvencije in 70.a in 73. členom Ustave Republike Slovenije. Tudi v Poslanski skupini LMŠ smo vas opozarjali na vse te škodljivosti, ki ste jih v koaliciji, skupaj s podporniki, sprejeli v novem zakonu o vodah, a ste naša opozorila žal preslišali. Zato, ker ste tako pomemben zakon, kot je Zakon o vodah, sprejemali brez širšega sodelovanja stroke in civilne družbe, ker ste tako pomemben zakon sprejemali po skrajšanem postopku, v katerem ni bila mogoča kvalitetna, strokovna in ustrezna obravnava, ker ste škodljive vsebine dodajali v zaključnih fazah priprave zakonskega besedila, ker ste kljub opozorilom stroke v zakonodajnem postopku potrdili okoljsko oporečen zakon, v Poslanski skupini LMŠ absolutno podpiramo referendum o Zakonu o vodah. Slovenija je ena redkih držav na svetu, ki ima pravico do pitne vode zapisano v Ustavi. To predstavlja temeljni korak k zavezi, da z našimi vodami, rekami, morjem in s pitno vodo delamo skrbno, odgovorno in spoštljivo. Še več, prav vsi, tako politiki, kot gospodarstveniki in druge družbene skupine, bi se morali truditi za to, da se neokrnjenost naših voda ohrani tudi v naravi in ne samo na papirju. V Poslanski skupini LMŠ nas žalosti, da trenutno vladajoča garnitura tega ne zasleduje. Po novem, Zakon o vodah, ki ga je skupaj z koalicijsko opozicijo potrdila vladna parlamentarna manjšina, bo tako možna gradnja objektov, na primer garaž, trgovskih centrov in hotelskih kompleksov, na vseh priobalnih in vodnih zemljiščih. Tu ne gre za skrb in varstvo voda v naši državi, tu ne gre za izvajanje ustavne pravice do pitne vode, tu gre predvsem za zasledovanje interesov kapitala, ki bo lahko preko različnih vplivnežev izvajal pritisk nad državnimi institucijami, ki so pristojne za izdajanje vodovarstvenih soglasij. Naj poudarim, ne gre za to, da ne bi zaupali v strokovno presojo državnih institucij. Nenazadnje je stroka večkrat poudarila, da moramo na prvo mesto postaviti pravico do pitne vode, ter v največji možni meri zaščititi vodovarstvena območja in s tem vire pitne vode pred onesnaženjem. Gre za to, da ne zaupamo tej Vladi, ki je že večkrat pokazala, da se požvižga na stroko in njena opozorila s številnimi prepovedmi referendumske pobude, pa te Vlade ne zanima niti volja volivk in volivcev. Slovenija je demokratična republika, v kateri ima oblast ljudstvo. Tako je zapisano v 1. in 3. členu temeljnega akta naše države, v Ustavi Republike Slovenije. Pravica neposrednega odločanja državljank in državljanov o različnih družbenopolitičnih vprašanjih, je torej temeljni pogoj za obstoj demokratične družbene ureditve in neposredno odločanje ljudi na zakonodajnem referendumu, je eden od načinov izvajanja takšne neposredne demokracije. Tudi v skladu z Aarhuško konvencijo, je pri okoljskih zadevah učinkovito sodelovanje javnosti ključnega pomena. Sodelovanje strokovne in zainteresirane javnosti torej predstavlja temelj spoštovanja evropskega okoljskega prava, ki zavezuje tudi našo državo. Tudi tega ta Vlada ni spoštovala. Zaradi vsega navedenega in zato, da zavarujemo naše naravne danosti, v Poslanski skupini LMŠ verjamemo, da bomo na referendumu dosegli potreben kvorum in odločili, da se ta škodljiv Zakon o vodah ne uveljavi. Na referendumu bodo torej šteli glasovi proti.
Hvala lepa. Mag. Dejan Židan bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Gospod predsednik, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, gospod minister, lepo pozdravljeni! 19. maja 2021 je bilo v Državni zbor prinesenih več kot dovolj podpisov državljank in državljanov, za uradni začetek postopka za razpis naknadnega zakonodajnega referenduma o noveli Zakona o vodah. Ob tem ne gre pozabiti, da so bili podpisi zbrani kljub posebnim razmeram ob epidemioloških omejitvah in to v izjemno kratkem času, zato bi bilo edino logično, da bi predlagatelji sprejete novele Zakona o vodah nase naslovili jasno vprašanje. Kako je mogoče v tako kratkem času zbrati več kot 50 tisoč podpisov in kaj je ljudi motiviralo, da so izkazali svojo demokratično voljo, voljo za preprečitev uveljavitve po mnenju Socialnih demokratov škodljive odločitve do okolja, škodljive pa ne samo za vodo in vodne vire temveč za razvoj Slovenije kot države zavezane k zelenem in okolijsko naravnanim politikam takšnim, kjer se zakoni oblikujejo za dobro ljudi in v korist okolja, v katerem živimo? Raje kot da prisluhnejo dobronamernim opozorilom stroke in civilne družbe so predlagatelji sprememb zakona z neko oblastno aroganco brez verodostojnih argumentov in po sili ta predlog zakona potisnili skozi zakonodajno proceduro. Spoštovani in spoštovani, na drugi strani pa imamo pričevanja tistih, ki se dolga leta bojujejo za čisto okolje v svojih lokalnih skupnostih in zavedanje stroke, da moramo kot družba zavarovanje okolja narediti več. Nedopustno je, da delamo korake nazaj in da ne pozabimo Socialni demokrati smo zaskrbljeni in vedno znova razočarani nad dejstvom, da predlog o zavedanju in priznanju, da živimo v času okolijske in podnebne krize v tej sestavi parlamenta ne bodi zadostne podpore, zato na nedavno akcijo zbiranja podpisov za referendum je treba pogledati onkraj okvirov formalnosti. Gre za jasno sporočilo s podporo več kot 400 prostovoljk in prostovoljcev iz vse Slovenije pa široke mreže različnih strokovnjakov, okoljevarstvenikov ter drugih civilno družbenih organizacij. Sporočilo pravi ustavimo zakon. Ustavimo usmeritev, da okolje ni prioriteta in končno poglejmo resnici v obraz. Živimo v času okolijske in podnebne krize. Njeno zanikanje stanje samo poslabša. To je točka, kjer je nujno in potrebno strniti vrste le tako bomo uspešni. V Poslanski skupini Socialnih demokratov smo idejo in pobudo o zbiranju podpisov za naknadni zakonodajni referendum podprli prostovoljcem pa nudili tudi pomoč pri zbiranju podpisov, zato današnje glasovanje o odloku za razpis referenduma vidimo kot potrditev ter neizmerne volje ljudi. Vidimo pa tudi kot odgovornost, da po naši moči to voljo spravimo do nje z ustavno zagotovljene pravice do referenduma, zato mi dovoli, da ponovim. Več kot 50 tisoč zbranih podpisov danes od nas terjajo odgovornost, odgovornost do naših ljudi, do otrok, do prihodnjih generacij pa narave pravzaprav do vsega življenja. Socialni demokrati ne podpiramo danes vloženih amandmajev koalicije, ki predstavlja dan referenduma. Razlogi niso pravi. Spremembo zakonodaje v kolikor je potrebna lahko naredimo v roku dveh tednov torej v juniju. Obstaja pa tudi druga možnost odločitev Državne volilne komisije, da vključi te, ki ste jih pozabili vključiti v volilni seznam torej vzroki za vaš amandma so drugje. Zlasti pa odsotnost volivk in volivcev, saj se prestavlja referendum v čas počitnic. Socialne demokrate zavezujem pravzaprav smo zelo ponosni, da bomo doprinesli z današnjem glasovanjem k uresničevanju volje ljudi ter soglasno podprli Odlok o razpisu referenduma. Gre za vodo in gre tudi za življenja. Hvala za vašo pozornost.
Hvala lepa. Željko Cigler bo predstavil stališče Poslanske skupine Levica.
Spoštovani predsedujoči, gospod minister, kolegice in kolegi! Državljanke in državljani Republike Slovenije danes smo tukaj, ker se je na pobudo civilne družbe več kot 50 tisoč naših sodržavljank in sodržavljanov odločilo z referendumom preprečiti uveljavitev škodljivega Zakona o vodah, ki bo z deregulacijo gradnje ogrozil naše vode. Do referenduma je prišlo zaradi oholosti in avtoritarnosti Vlade Janeza Janše, ki ni želela slišati opozorila celotne strokovne javnosti in vseh okoljskih organizacij. Ti so s spornim členom v zakonu nasprotovali in prosili, da se jih sliši, da se prisluhne stroki. Vlada in koalicija sta družno ignorirali tudi varuha človekovih pravic, ki je, citiram, »ugotovil kršitev 44. člena Ustave Republike Slovenije« in dodal, citiram, »ravnanja ministrstva za okolje in prostor pa tudi ni bilo mogoče opredeliti kot skladno z 8. členom Aarhuške konvencije ter 34.a členom Zakona o varstvu okolja. Verjamem, da Vlada z ministroma zabetoniranje, to je gospodom Vizjakom in Počivalškom na čelu, ni verjela civilni družbi, ko je ta napovedala, da bo vodo in pravico do pitne vode branila z referendumom. Mislili so, da bo to še ena uspešna lobistična zgodba kjer se bo z nedemokratičnimi prijemi sprejelo zakon v korist kapitala, v korist peščice na račun večine. Žal, zmotili ste se. V Levici smo v Državnem zboru naredili vse kar smo lahko, da škodljivi zakon ne bi bil sprejet, in ko je šla civilna družba v zbiranje podpisov, smo jih pri tem podprli ker je ta referendum nujen. To bo namreč referendum proti zakonu, ki bo obalo našega morja, jezer in rek izpostavil apetitom megalomanskih kapitalskih projektov, ki bodo de facto privatizirali dostop do vode v Sloveniji. To bo referendum proti zakonu, ki bo uničeval in onesnaževal naravna habitate in ogrožal živalske vrste. In to bo referendum proti zakonu, ki bo omogočal onesnaževanje in betoniranje obrežnega pasu, ki je najobsežnejše vodovarstveno območje virov pitne vode v tej državi. Obrežni pas in njegov ekosistem sta ključna za stanje vodnih virov in tudi virov v oskrbi s pitno vodo državljank in državljanov v tej državi. In še enkrat, državljanke in državljani, glas proti referendumu bo glas za zaščito vode, za zaščito okolja, to bo glas za demokracijo. Danes bomo v Levici zato podprli razpis referenduma proti škodljivemu zakonu in se vidimo 4. julija na referendumu. Zakaj? Zato, da skupno izrečeno odločen in jasen »ne« Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o vodi, ki ga je ta Državni zbor sprejel 30. marca v letošnjem letu. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Sledi splošna razprav o predlogu odloka. Besedo ima Nataša Sukič, pripravi se Mihael Prevc.
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsedujoči. Spoštovani minister in spoštovana koalicija! Poslušam ta vaša stališča danes in prav neverjetno, da še kar naprej zavajate, manipulirate in lažete kot ste to počeli pri samem sprejemanju tega spornega zakona. In češ, zavajate in manipulirate in strašite ljudi, češ če ta zakon ne bo, torej če bo padel na referendumu, ne bomo mogli ustrezno čistiti naših vodotokov. Lepo vas prosim! Umaknite sporni 37. člen in bomo vsi zadovoljni. Ponovno vrnite zadevo, odprite javno razpravo tako kot bi jo morali odpreti, pa je niste, in bomo vsi zadovoljni. Ne vem zakaj zavajate in zakaj rinete s tem potaknjencem tako na glavo naprej oziroma vi že veste zakaj. In poglejte, spoštovane in spoštovani, ne 40 tisoč, ne malo več kot 50 tisoč, včeraj smo izvedeli dokončno številko, 62 tisoč razlogov imate, da se vprašate kaj je z vašim zakonom, ki je bil sprejet brez zaresne javne razprave, brez upoštevanja mnenja okoljevarstvenih organizacij, brez upoštevanja mnenja stroke, brez da bi poslušali mnenje opozicije, torej s tem izsiljenim Zakonom o vodah narobe. 62 tisoč razlogov imate, da se vprašate o tem koliko demokrata je sploh še ostalo v vas, glede na to, da zavirate vse običajne procedure ko gre za tako resne zakone kot je Zakon o vodah. In zahvaljujoč predanosti aktivistk in aktivistov civilne družbe in zahvaljujoč izjemno visoki ozaveščenosti državljank in državljanov, ki smo prepoznali pasti tega spornega zakona, ki omogoča v resnici privatizacijo javnih površin ter ograjevanje in omejevanje dostopa do površinskih voda, bomo seveda šli julija na referendum. In končno bo ljudstvo imelo priložnost zaustaviti ta skrajno nevaren in skrajno škodljiv 37. člen, ki ste ga tako veselo podtaknili v zakon, ki bi lahko bil sicer res dober. A žal zaradi tega 37. člena ni, zaradi tega 37. člena je vse prej kot to. Namreč, rahlja omejitve za gradnjo objektov ob površinskih vodah in s tem odpira vrata za zagrajevanje in omejevanje dostopa do obal in nabrežij in obrežij, do našega skupnega javnega dobrega, spoštovani. In čeprav minister še kar zavaja javnost, 62 tisoč ljudi, spoštovane in spoštovani, ki smo oddali svoj podpis za sklic tega referenduma vemo kaj je tisto, kar je s tem zakonom v resnici narobe. In bom povedala jasno, glede na to, da se tukaj sprenevedate ves čas in lažete v svojih stališčih. Z novo ureditvijo je izpadel ključni omejitveni element, in sicer da so posegi mogoči le na stavbnih zemljiščih znotraj naselij. To je tisto, kar je izpadlo, spoštovane in spoštovani, in to je tisto kar je nevarno. In prav zaradi tega lahko pričakujemo, da bo vlog za povečanje posegov v priobalna zemljišča po spremembi zakona precej več, kot jih je bilo doslej in kjer so bili na primer doslej posegi do sedaj možni le na stavbnih zemljiščih znotraj naselij. Sedaj bodo pa možni na vseh zemljiščih. In to je ta ključna razlika in to je ta ključna nevarnost. To pomeni, da se bo lahko ob vodotokih, jezerih in ob morju gradilo rekreativne površine, otroška igrišča in tako naprej, celo soping centre, gostilne, hotele, poslovne stavbe, kino dvorane, muzeje, garaže, bolnišnice, cerkve, pokopališča, kar hočete, pač za javno dobro boste vi rekli. Ampak to se bo gradilo, če bo ta zakon ostal. Spoštovani minister in spoštovana koalicija! Res me zanima, kako se lahko tako nesramno sprenevedate. Mar vi res menite, da vsi okoljevarstveniki v tej državi ne znajo prebrati in razumeti vaše zakonske materije? Mar vi res menite, da stroka ne razume kako škodljiv je ta vaš podtaknjeni 37. člen? In, mar vi res menite, da v opoziciji ne razumemo kakšne posledice bo imel ta zakon, če ostane takšen kot je? Čista pitna voda pač ni dana sama po sebi. To menda razumemo. Ohranimo jo lahko le, če bomo skrbeli za vodotoke, za podzemne vode, preprečevali njeno privatizacijo, predvsem pa strogo omejevali gradnjo in posege vanjo, tiste posege, ki bi lahko to našo vodo onesnažili. Naša dolžnost je, da vodo, ki je ena od naših največjih naravnih bogastev ohranimo za nas in za naše zanamce. In zato seveda v Levici podpiramo ta referendum. Zgoditi se mora julija. In prosim koalicija, glede na to, da ste svojo šlamastiko zašuštrali in izbrisali več kot 800 volivk in volivcev popravite to nemudoma. To je vaš problem. Vi ste to naredili z vašimi redefinicijami volilnih okrajev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Podkrajšek.
Hvala, predsednik za besedo. Mogoče po stališčih pa tej uvodni razpravi naj povem kot predsednik Odbora za infrastrukturo, okolje in prostor, jaz verjamem, da nikomur v tem odboru, ki šteje 19 članic in članov ni za to, da bi se bilo kaj zgodilo s pitno vodo v kateremkoli območju v Republiki Sloveniji. Seveda to prav gotovo tudi drži za zrak in za vse kar je pomembno za življenje državljank in državljanov, predvsem pa tistih, ki mogoče še tudi zdrave pitne vode nimajo. Verjetno je še kar nekaj zaselkov v Republiki Sloveniji, ki nimajo zdrave pitne vode. Jaz mislim, da je tu naša naloga, naloga tudi tistih občin županov občinskih svetov, da jim to zagotovimo. Na Odboru za infrastrukturo, okolje in prostor, ki pokriva dva ministrstva se pretežno, če bi šli delati analizo glasovanj nekako odvijajo 11 za zakone, 11 za, nekje 8 proti, če smo vsi prisotni. To je dejstvo. To tudi kaže neko razmerje koalicije pa opozicije, tudi mnogo zakonov je bilo, ki so s strani opozicije mogoče bili pozdravljeni, pa so se mogoče tega glasovanje vzdržali. Ni prav in nihče tudi sam kot predsednik ne bom nikoli dovolil na odboru, da bi prihajali na naš odbor zakoni, ki so škodljivi, ki gredo v nasprotju proti državljankam in državljanom, ne bom pa tudi dovolil, da ti zakoni, ki jih sprejemamo, potem politično zlorabljamo. To pa tudi ni prav. Kot sem povedal naš odbor pokriva dva ministrstva in dva ministra, seveda cenjeni minister mag. Andrej Vizjak je danes z nami, katerega je ta zakon, pa tudi minister Jernej Vrtovec prinašajo v Državni zbor oziroma na ta odbor kvalitetne zakone, ki smo jih vedno sprejeli. Razprava, ki je bila tudi za ta zakon, ko sem se pripravljal na to sejo, je bila različna. Ampak ni prav, da naštevamo danes tudi ko sem poslušal nekatere poslanke in poslance, ki so v tem odboru in tiste, ki niso, da ljudi, ki nas spremljajo, predvsem pa takrat, ko so zbirali podpise, zavajajo. To se mi ne zdi prav. Nikogar v Sloveniji ni, ko bo slišal stavek, da se gre za zdravo pitno vodo, da ne bo dal podpisal. Danes mahati s temi 60-mi ali 62-mi tisoč podpisi, jaz pravim, če bi vsi to delali bi jih bilo še mnogo več, to je dejstvo. Ampak točke, ki ste jih naštevali, jaz če mi kdo dopove lahko kje je ogrožena v tem zakonu zdrava pitna voda, moram priznati, da jaz tega ne vidim in ni prav, da ljudi zavajamo. Bom pa v nadaljevanju, ker smo govorili od podpisov, seveda ker to zdaj zlorabljamo v politične namene, tudi predstavil kako so se zbirali podpisi. Imamo v državi zavode, ki so plačani iz proračuna Republike Slovenije in takrat, ko se je ta zakon verjetno sprejemal, so sedeli tiho na svojih stolčkih, ko se je pa treba politično izpostaviti, pa zbirati podpise, so se pa aktivirali. Hočem povedati, da včasih se mi zdi, dozdeva, da ko gre za skupno dobro v Republiki Sloveniji, smo na različnih bregovih, to pa ni prav in to je tudi posledica te današnje seje, moram pa povedati, da naš odbor, ker so mi pisali, ker sem imel stališče odbora kot predlagatelj, da kako smo zakon sprejeli, zdaj pa imam stališče glede referenduma, naš odbor v celoti in tudi v naši poslanski skupini spoštujemo podpise, ki so bili zbrani in tudi spoštujemo, da gre ta zakon na referendum in da o njem odločajo naše državljanke in državljani. Bi pa želel, da na današnji seji ne zavajamo ljudi z nekimi vzdevki. Predvsem se mi zdi pomembno, ker komaj prehajamo v neko normalno življenje državljank in državljanov, pa se mi ne zdi prav, da to zdaj izkoriščamo z tem, seveda, za to sejo, na nekih segmentih, da jih pa strašimo, da ogrožamo zdravo pitno vodo. Seveda, v nadaljevanju bom pa predstavil, kako so se nekatere institucije lotevalo zbiranja podpisov.
Besedo ima Mihael Prevc. [[oglašanje iz dvorane]] Replika? [[Da.]] Replika, kolegica Sukič.
Ja, moram se odzvat, kajne, ker se je posredno referiral kolega pred mano, pač na vse nas, ki smo tudi že razpravljali. Poglejte, spoštovani, pravite, da ne razumete, s čim naj bi ta zakon ogrožal pitno vodo. Jaz sem prej zelo lepo pojasnila in bom še enkrat, z novo ureditvijo izpade ključni omejitveni element, in sicer, da so posegi mogoči le na stavbnih zemljiščih znotraj naselij. Tako je bilo do zdaj, po vaše bodo pa sedaj posegi mogoči povsod in zato lahko pričakujemo povečanje števila vlog in povečanje posegov v priobalna zemljišča in to je ta problem, spoštovani in zato se nehajmo igračkat s takimi stvarmi, kot je čista pitna voda, kajne? Enostavno, to je treba preprečit. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Mihael Prevc.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani kolegice in kolegi! Ja, nesporno je, da je referendum najbolj demokratična oblika izražanja volje državljank in državljanov. Seveda pa je pomembno, da so volivke in volivci o vsebini referendumskega vprašanja, čim bolj objektivno informirani, tako s strani politike in tudi s strani stroke. Res je, da so predlagatelji referenduma zbrali več kot 40 tisoč podpisov, vendar pa se ne morem znebiti občutka, da je bilo v tem lovu za podpise, v zvezi s sprejetim Zakonom o vodah, izrečeno veliko netočnosti, veliko laži in veliko namernega zavajanja državljank in državljanov. Resnično upam, da podpisniki pod zahtevo za zakonodajni referendum resnično in iskreno preveva skrb za zdravo in čisto pitno vodo, čeprav te besedne zveze v zakonu ni nikjer. V Novi Sloveniji smo še kako občutljivi za varovanje narave in še posebej za ohranjanje čiste zdrave pitne vode. Zakaj smo v Novi Sloveniji ta zakon podprli? Zato, ker ta novi Zakon o vodah nikakor ne ogroža pitne vode, ampak jo celo dodatno ščiti in tudi varuje. Industrijskih objektov odslej pod nobenim pogojem ne bo več možno graditi na priobalnih zemljiščih in bo za vsak poseg v priobalnem pasu potrebno pridobiti vodno soglasje s strani Direkcije za vode. To se pravi, s strani stroke, ne s strani politike, tako, kot je bilo to prej in pa, to vodno soglasje nikakor ne bo izdano v primeru negativnih vplivov na vode in pa na okolje. Veliko je bilo tudi zavajanja volivk in volivcev, v smislu, da ta zakon privatizira, celo privatizira vode. Poglejte, novela zakona celo postavlja strožje pogoje, kot dosedanja ureditev, saj v celoti – poslušajte – v celoti prepoveduje objekte v zasebni rabi. Namen zakona, vsaj tako smo ga mi v Novi Sloveniji razumeli, je predvsem razbremenitev in debirokratizacija slovenskih občin, ki bodo odslej lažje urejale vodotoke in priobalna zemljišča, ter jih lahko namenila tudi za rekreacijo svojih občanov. Dosedanji Zakon o vodah je na priobalnem pasu dopuščal tudi gradnjo objektov v javni in zasebni rabi, zaradi česar so bila na priobalnih zemljiščih zgrajene celo zasebne vile in celo industrijski obrati. S to novelo Zakona o vodah to prepovedujemo, saj bodo odslej objekti v zasebni rabi v celoti prepovedani v celoti prepovedani. S tem zaostrujemo pogoje in tudi dodatno ščitimo naše vodne vire. Še enkrat, novela Zakona o vodah nikakor ne ogroža pitne vode. Zakaj? Novi Zakon o vodah za vsak poseg na priobalnih zemljiščih zahteva vodno soglasje, vodno soglasje, ki ga podeljuje Direkcija za vode in druga alineja 37. člena Zakona o vodah tudi določa, da se vodno soglasje lahko izda samo pod pogojem, če ne gre za posege v nasprotju s pogoji in omejitvami za izvajanje dejavnosti in posegov v prostor na tistih območjih, ki so ogroženi, zaradi poplav in z njimi povezane erozije celinskih voda in morja. Ta se ne sme graditi tam, če se s tem povečuje poplavne ali erozijske nevarnosti ali ogroženosti. Da se ne sme graditi tam, kjer bi se lahko s kakršnimikoli posegom poslabšalo stanje voda, da se ne sme posegati tam, kjer to se pravi na tistih področjih, kjer je omejena obstoječa posebna raba voda in tako dalje. V Novi Sloveniji smo bili vsekakor prepričani, da so ti pogoji zadostni, da to ti pogoji dovolj obvezujoči, da na vsak način ščitijo čistost in pa zdravje pitne vode. Moje mnenje glede referenduma je, da je ta referendum lahko škodljiv celo škodljiv za slovenske vode. Zakaj? Zaradi tega, ker se na tak način ohranja dosedanja ureditev, ki med drugim na priobalnem pasu omogoča tudi postavitev industrijskih objektov. Prav tako se mi zdi, da je ta referendum škodljiv za slovenske vode, ker se ohranja sedanja ureditev, ki omogoča postavitev objektov v zasebni rabi in s tem privatizacijo vode. Prav tako se ohranja s tem referendumom ohranja dosedanja ureditev, ki občinam otežuje urejanje priobalnih zemljišč in postavitev prepotrebne javne infrastrukture in tisto, kar nas v Novi Sloveniji najbolj skrbi, da se blokira 17 milijonov evrov denarja, ki jih zakon namenja prepotrebnemu vzdrževanju vodotokov in zagotavljanju poplavne varnosti s čimer bo še naprej žal velik del državljanov poplavno ogrožen. Vsi dobro vemo, da je Slovenija občutljiva, kar se tiče poplavne ogroženosti nenazadnje sam prihajam iz takšnega območja, kjer smo bili deležni pred več kot desetletjem hudih poplav in v tem času je mnogo krajev po Sloveniji doživelo podobno oziroma hvala bogu nekoliko manj katastrofalne poplave. Dejstvo pa je zakaj v Sloveniji prihaja do poplav? Vemo, da bi lahko bistveno bistveno zmanjšali ogroženost Slovenije glede poplav, če bi seveda država bistveno več sredstev, bistveno več financ vlagala v urejanje vodotokov in hudournikov. V zadnjih desetletjih je bilo seveda tega denarja mnogo premalo. Po ocenah strokovnjakov približno polovico manj vsako leto kot bi bilo potrebno za neko sprotno vzdrževanje vodotokov. Tako, da smo pravzaprav bili tudi veseli po eni strani, da Vlada že tako ali tako je v letošnjem proračunu za urejanje vodotokov namenila več sredstev in seveda temu problemu v Sloveniji, velikemu problemu v Sloveniji namenila večjo vsoto denarja, še posebej smo bili pa veseli te dikcije v zakonu, ki je seveda prav tako zakonsko omogočala oziroma dajala neko pravno podlago za zagotavljanje več denarja za urejanje vodotokov in hudournikov. Tako da, še enkrat, seveda bom ta odlok podprl, vendar pa zaradi vseh teh navedenih razlogov smatram, da je za slovenske vode referendum škodljiv. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Andrej Rajh, pripravi se Tina Heferle.
Lep pozdrav vsem skupaj tudi v mojem imenu! Poglejte, Vlada Janeze Janše je v slabem letu in pol od kar je na Vladi, torej na oblasti, neštetokrat prekoračila meje dobrega okusa in s svojimi dejanji načrtno provocirala ljudi. In ta dvanajst dnevni postopek javne obravnave novele Zakona o vodah je seveda eden v nizu neštetih takih ukrepov in seveda prav je, da je civilna družba na to reagirala in tudi v opoziciji, v stranki SAB smo na to reagirali in opozorili. In da so naše pripombe bile upravičene, je dokaz že tudi dejstvo, da je Vlada v bistvu na našo reakcijo v opoziciji umaknila 69. člen novele Zakona o vodah, kjer je omogočala gradnjo nevarnih objektov na vodovarstvenih območjih. Da pa to ni bil edini sporni člen, je pa tudi dejstvo o katerem danes govorimo, torej govorimo o posegih v priobalna zemljišča, tudi kolegica iz koalicijskih strank je povedala, da bo zakon ravno zardi tega podprla, ker omogoča gradnjo določenih objektov v priobalnih zemljiščih in 37. člen Zakona o vodah pravi, gradnjo objektov, ki se skladno s predpisi, ki urejajo gradnjo objektov razvrščajo med enostavne objekte in gradnjo objektov v javni rabi v skladu z zakonom, ki ureja graditev objektov. Torej to je v bistvu enoumno jasno napisano, da so posegi v priobalna zemljišča po tem zakonu mogoči in tudi potrdila je to kolegica iz koalicijske stranke in seveda v SAB temu nasprotujemo. In za nas je zelo pomembno, da se ukrepi, ki se izvajajo, izvajajo premišljeno, načrtno, da jev njih vključena najširša strokovna javnost, da se za javno razpravo ne omogoči zgolj 12-dnevno okno, časovno okno. To so vse ene stvari, ki v cel zakonodajni postopek vnašajo številna vprašanja, številne dvome in dvomov v ukrepe te Vlade je veliko in s takim načinom kot se je tega lotila, je seveda sprožila pričakovano reakcijo. Ljudi najširše civilne družbe in več kot 62 tisoč naših sodržavljanov je v tem času overilo svoje podpise in z njimi podprlo zahtevo za zakonodajni referendum, o tem ali se naj zakon tako kot je napisan, uveljavi. In seveda, teh 62 tisoč bo seveda glasovalo proti temu, da se na tak način uveljavi in verjetno še marsikdo drugi. In v SAB si preprosto samo želimo, da so zakonodajni postopki jasni, pregledni, da gredo v smer varovanja okolja in narave, še posebej zraven pitne in čiste pitne vode. Želimo, da se s posegi v priobalna zemljišča ne omogoči gradnjo objektov, ki bi varnost zdrave in pitne vode ogrožali. In tu v bistvu v predlogu zakona, tako kot je napisan, mi tega ne vidimo. Vidimo, da se lahko gradijo enostavni objekti, to so kakšne lope ali kaj podobnega. In vemo, da imamo neučinkovito inšpekcijsko službo, ki ne bo šla na teren preverjati površin objektov, ki ne bo šla preverjati kaj se notri gradi. Mi smo celotno gradbeno stroko, tudi inšpekcijsko stroko degradirali na način, da že nekaj časa se ubada s tem ali je objekt prišraufan na temelj ali je privarjen, ker je definicija v gradbenem zakonu, da objekt s tlemi, torej, da je objekt nepomičen takrat, ko je nepomično povezan s tlemi. In sedaj se masovno zlorablja ta določba zakona in namesto da bi objekt bil, na primer z armaturo povezan s temelji je pač prišraufan. Učinek je isti. Glede zakonodajalca pa pravi, da to ni nepomično povezan objekt s tlemi, ker se ga da odstraniti. In taka zakonodaja s temi členi, ki te zadeve še dodatno notri opisuje vnaša v zakonodajo številna vprašanja, številne dvome in številen prostor za mahinacije. Čemu, se sprašujem, se tako pomemben zakon novelira v 12 dneh? Čemu je to namenjeno? Mi imamo danes tudi, bom rekel, od preteklosti, na primer v zgodovini so se ob vodah, ob rekah gradili nevarni objekti, ste imeli kemično industrijo, ste imeli papirnice, imate tudi termoelektrarno, imate jedrsko elektrarno. Te tovarne, ti obrati uporabljajo vodo za hlajenje. Torej, nekateri imajo pač hladilne stolpe, ampak so to eni o varnostnih sistemov. Ampak, pravim, kar odpirati zakonodajo masovno, masovne posege, nekontrolirane, to pa meni vnaša dvom. In tudi kot govorimo o poplavni varnosti, torej, poplavna varnost se najbolj zagotavlja z ustreznim prostorskim načrtovanjem in preprečevanjem škodljivih posegov v okolje. Torej, rinjenju k vodnim zemljiščem. Torej, velika večina poplavno ogroženih objektov, ki jih danes rešujemo so praviloma poplavno ogroženi, zato ker so se gradili na poplavnem območju. In tam ne boste videli sto let starih objektov, ampak novejše objekte. In tudi tu je seveda odgovornost lokalne skupnosti, da to prepreči z ustreznim prostorskim načrtovanjem, ne samo lokalne skupnosti, tudi države, ne pa da z zakonom še dejansko dodatno spodbuja stihijo v prostoru. In seveda ko pogledamo, bom rekel, dikcijo zakona, seveda, on ne piše, da bo ogrozil pitno vodo, ne piše, da bo privatiziral ali pa omejil dostope do pitne vode ali do skupnega javnega dobra, ampak omogoča gradnjo objektov, ki pa to onemogočajo. Veste, če nekdo si zgradi privatno kopališče, bom rekel, javno privatno kopališče ga bo ogradil. In o tem govorimo. Že sedaj je zakon omogočal, da se na vodnih in priobalnih zemljiščih gradi vodna infrastruktura, tudi v tem zakonu so določeni členi še od prej ostali, jaz ta zakon zelo dobro poznam. Ta druga alineja, o kateri vsi govorijo, za katere posege iz prejšnjega odstavka je potrebno dobiti vodno soglasje je ena zelo splošna alineja, ki je vključena že do sedaj v vsakem vodnem soglasju oziroma postopkih za pridobivanje vodnega soglasja in ne predstavlja varovalke, ne predstavlja ene posebne varovalke, ki bi te zadeve, ki so v 3. in 4. členu tega zakona izničile oziroma dodatno zavarovale. Kot sem že povedal, v SAB ta referendum podpiramo in pozivamo državljanke in državljane, da se v čim večjem številu udeležijo. Ta referendum bo veljaven šele, če bo zadosti državljanov šlo volit in jaz pozivam vse, da greste volit 4. julija in da glasujete za to, da se zakon v tej obliki ne uveljavi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Tina Heferle, pripravi se Soniboj Knežak.
Hvala lepa, predsednik, za besedo. Lep pozdrav vsem! Jaz bom začela pri datumu, ki je poleg vsebine tega odloka, o katerem bomo danes odločali, ključnega pomena za izvedbo tega referenduma. Zelo pomenljivo je, ko na spletnih straneh Državnega zbora lahko zasledimo tabelico glasovanja včerajšnjega odbora, kjer je Odbor za infrastrukturo obravnaval današnji predlog odloka. Odbor je s 17. glasovi za in nobenim proti podprl datum izvedbe referenduma 4. 7. Za takšen datum so glasovali tako gospod Boris Doblekar – SDS, Franci Kepa – SDS, Leon Merjasec – SDS, Bojan Podkrajšek – SDS, Mihael Prevc – NSi, Franc Rosec – SDS, Mateja Udovč – SMC in Ljubo Žnidar – SDS. Torej, popolnoma na mestu je vprašanje, kaj se je v 24. urah - ravno 24 ur je minilo od glasovanja – tako zelo spremenilo, da so koalicijske stranke SDS, NSi in SMC, vložile amandma k današnjemu predlogu odloka in spremenile datum izvedbe referenduma iz 4. 7. na 11. 7. Ključni razlog vsem v bistvu bode v oči, je v resnici ta, da si je ta koalicija, manjšinska koalicija, privoščila še en spreten manever, zato da če že ne more prepovedat referenduma o Zakonu o vodah, bo pa prilagodila datum tako, da bo storila vse za to, da bo udeležba na referendumu kar se da čim manjša, ker vemo, da je treba zagotovit nek kvorum, da zakon na referendumu pade. To je ta nek vaš spreten manever, s katerim želite v bistvu naredit pa čisto vse, da bi zaobšli voljo ljudi. Vemo, da takrat se začnejo poletni dopusti in to je še vaša zadnja bilka, ki se je oklepate. Če bi bila vaša namera po prestavitvi tega referendumskega datuma res v tem, kot tukaj pri amandmaju »obrazlagate«, to je, pravite, da je potrebno v tem času vložiti in sprejeti novelo Zakona o določitvi volilnih enot za volitve, ker pač ste ugotovili, da je v tem zakonu kar nekaj naselij, natančneje, nekaj okrog 880 volivcev pa izpadlo iz tega zakona, ko ste vi na hitro risali tiste svoje nove meje okrajev, če bi bil to res razlog prestavitve vašega, se pravi, tega datuma izvedbe referenduma, bi bilo povsem logično, nekaj najbolj razumljivega, da bi z istim amandmajem spremenili tudi datum, ko se začenjajo roki za vsa volilna opravila, bi se pač zamaknilo, ampak ste očitno v tej vaši nameri, pa ne vem čem, da ne bom špekulirala, pozabili na ta člen, ki določa, da se datum za volilna opravila začne 21. maja, tega niste amandmirali, ste pa amandmirali datum izvedbe referenduma. Torej, v vašo dobronamernost, v tem, da želite nekako spremenit datum samo zato, da prilagodite to volilno zakonodajo, torej te volilne okraje, kjer so naselja izpadla, jaz vam ne verjamem – vam ne verjamem – in še več, to, da so ta naselja, teh 880 volivcev, slovenskih, da jih ni v tem zakonu, da so izbrisani volivci, to veste že praktično eden mesec. V Poslanski skupini LMŠ je bil minister za javno upravo včeraj pri nas na sestanku, kjer je predstavil situacijo tudi povedal, da za to zadrego, če ji lahko tako rečemo milo ve že kar nekaj časa in če bi bila ta vaša skrb res tako iskrena bi že včeraj lahko vložili spremembo tega zakona glede volilnih okrajev. Vemo, da Vlada lahko vlaga novele Zakona po nujnem postopku. Ta postopek spremembe potrditve tega zakona bi se lahko izvedel zelo zelo hitro, če špekuliram v nekaj dneh 10 dneh Kolegij potrdi nujni postopek takoj naslednji dan se lahko že izvede odbor, ki se potem nadaljuje na eni izmed izrednih sej in imamo v nekaj dneh potrjeno spremembo tega vašega Zakona o volilnih okrajih tako ste sprejemali PKP ne vem v čem je problem, zakaj bi pa tukaj rabili mesec in pa še ta dodaten teden več kot ste sedaj preložili datum izvedbe referenduma? Skratka v vaši dobronamernosti tukaj ni dvoma, je ni. Edini razlog je, da računate, da bo čim več Slovencev takrat že na dopustih in bo referendum, zaradi neizpolnitve kvoruma padel to je eden krat ena. Kar se tiče pa tega kdo zavaja pa kdo ne. Najprej eden komentar vam gospod predsednik odbora gospod Podkrajšek pravite ne bom kot predsednik dovolil, da na naš odbor pride kakšen zakon, ki bi bil škodljiv. Poglejte, ta Zakon o vodah vsi naravovarstveniki so vam v eden glas vpili zakon je v nasprotju z Vodno direktivo, je v nasprotju z Direktivo o presoji vplivov na okolje, zakon je v nasprotju z Aarhuške konvencijo in nenazadnje z Ustavo Republike Slovenije, če to ni škodljiv zakon pa ste ga ravno tako obravnavali na vašem odboru vladna koalicijska manjšina ga je podprla in zadeva je tam kjer je. Ljudje so se uprli, zbrali teh nekaj več kot 60 tisoč podpisov in čaka nas referendum, hvala bogu, da imajo ljudje v tej državi, v naši državi pravico spregovoriti takrat, ko ocenijo, da je to potrebno. Ko govorimo o naših vodah se moramo zavedati, da je tudi manipulacija ali pa zavajanje z vaše strani, gospod Podkrajšek, ko govorite, da zakon nikjer ne omenja čiste pitne vode češ, da ta pitna voda pa zato, ker ta zakon ne omenja pa ni ogrožena. Ja poglejte vsi naravovarstveniki vam lahko pojasnijo pa, da ne bom jaz tukaj pametovala, ampak voda, eko sistem, posegi v priobalna vodna zemljišča takšni ali drugačni lahko posredno vplivajo na čisto pitno vodo v Sloveniji ni potrebno, da je oziroma ni pogoj, da je čista pitna voda v Sloveniji ogrožena samo z nekimi neposrednimi vplivi na okolje. Dovolj je, če se posredno vpliva in ko se bo ugotovilo, da je kakršenkoli posredni vpliv na priobalna, obalna zemljišča, gradnja tam vplivala na našo čisto pitno vodo bo prepozno takrat bo pase in na to vas strokovnjaki opozarjajo, so vas opozarjali v tistem kratkem času razprave, ki ste jo dovoljevali glede tega zakona pa žal niste želeli prisluhniti. Še več tudi minister zelo zavaja, ko govori, češ da v tem zakonu pa končno ožimo možnost gradnje na teh priobalnih zemljiščih, ker da gradnja nekih zasebnih objektov bo pa sedaj prepovedana, dovoljena bo pa samo še gradnja javnih objektov in to je za njega super zmaga, to je eno samo zavajanje. Če pogledate Zakon o graditvi objektov kaj vse spada pod objekte v javni rabi lahko najdete tam hotelske komplekse, garažne hiše, pa še kaj, da ne naštevam, da se ne bomo ponavljali, ne, in ne mi govoriti, da nekdo, ki bo iskal v fazi gradnje nek, neka fizična oseba, ki bo iskala v fazi gradnje, v fazi pridobivanja gradbenega dovoljenja neko vodno soglasje, ne mi govoriti, da se bo ta človek manj namatral pridobiti takšno soglasje, kot pa nek investitor, nek finančni mogotec, ki bo prišel, dal denar na mizo in rekel, jaz bom pa, ne vem, v Mesečevem zalivu zgradil super, ogromen, lep, moderen hotelski kompleks. Me ne boste prepričali, da takšen kapitalski mogotec vodnega soglasja ne bo dobil takole čez noč. In to je dejstvo. In ne gre za to, da pri nas v LMŠ dvomimo v neko strokovnost ljudi, ki odločajo o teh vodnih soglasjih na državni ravni, ne. Ampak mi dvomimo v dobronamernost in poštenost te vlade. To se je pa izkazalo že večkrat, da iščete samo obvode, kako, kje se da kaj pridobiti, na takšen ali drugačen način. In tukaj je problem tega zakona in tukaj se ogroža tudi našo čisto pitno vodo. Pa ne samo to, ogroža se vsa naša, vse naše vodne vire. Zato je ta ministrski manever, ne, ko govori o tem, da pa on je pa zaščitnik in da je ta zakon v korist naših voda, zelo, zelo veliko zavajanje. In me žalosti nastop ministra iz začetka seje, ko je zelo cinično, zelo nespoštljivo in vehementno govoril tukaj pred vsemi nami, da vsi podpisniki, ki so dali podpis za referendum za Zakon o vodah, ne, sploh niso prebrali zakona in da sploh nimajo pojma. Potem, kaj, po njegovo tudi nimajo pojma vsi naravovarstveniki, ki so opozarjali ves čas sprejemanja tega zakona na vse te nedopustnosti. Se pravi, referendum takšen, kot so ga zahtevali volivci, ne, podpisniki, vsekakor je, ne samo dobrodošel, nujen, ne samo zaradi nas, ampak tudi zaradi prihodnjih generacij. Da ne bomo imeli v čisto vsakem, ne vem, kančku, končku naše države, kjer je pač lepo vodno okolje, ne, nekih velikih mogočnih hotelskih kompleksov, ki si jih bo izboril, zlobiral, ne vem, minister za gospodarstvo ali pa še kdo v tej državi, ki ima očitno interes, da se takšna ureditev sprejme. Skratka, referendum vsekakor podpiram, podpiram seveda prvotni datum, ki ste ga kolegi iz koalicijskih strank tudi včeraj potrdili. Še enkrat, ne vidim razloga, zakaj bi zdaj menjali svoja stališča, če ste v svoji nameri seveda iskreni, ne, v kar pa dvomim, sem že povedala na začetku. In vsekakor na referendumu bo treba, če želimo svojim zanamcem ali pa tudi sami sebi neko zdravo, čisto okolje s kvalitetno vodo, obkrožiti ne.
Hvala lepa. Besedo ima predlagatelj.
Hvala, predsednik, še enkrat za dano besedo. Mogoče samo malo pojasnil, oziroma, da malo spomine vrnem na včerajšnjo sejo. Zdaj, kar se tiče glasovanja nas članic in članov odbora, v celoti, tako opozicije, kot koalicije, jaz mislim, da ni bilo niti kančka dvoma, vsaj jaz ga nisem začutil, včeraj pred sejo, niti med sejo, da bi kdo od poslank in poslancev zavračal. Pa ne glede, kdo prinese podpise v Državni zbor. To so podpisali naše državljanke in državljani in to vsi spoštujemo. Jaz mislim, da nikogar ni v tem Državnem zboru, da ima tu pomisleke. In tako je bilo tudi včeraj na Odboru za okolje in prostor. Znači 17 glasov je bilo za pa nič proti. Jaz mislim, da ni bilo kančka dvoma, še enkrat ponavljam. Zdaj, kar se tiče prestavitve datuma, vaš poslanski kolega Rudi Medved, ki je tudi naš član odbora, je včeraj spoštljivo razpravljal in se dotaknil tudi nekih stvari, kolegica Tina, ki ste jih vi tudi omenila. To je vaš poslanski kolega in to sedi. Jaz moram povedati, da je to bilo na mestu, in ker je bil med nami tudi direktor državne volilne komisije, gospodu Dušan Vučko, je vaš poslanski kolega njega tudi pozval naj se opredeli do teh pomislekov. Jaz mislim, da je bilo to na mestu. Moram povedati, da kot predsednik to spoštujem. Seveda, ko se je k besedi potem javil generalni direktor oziroma direktor državne volilne komisije, gospod Vučko, nam je pa seveda nalil čistega vina in nas poslanke in poslance, ne samo koalicije, ampak vseh 90 pozval, da te stvari, ki so izostale, poskušamo rešiti čim prej. Če bi mi imeli namero, ker počitnice tajajo dva meseca v Republiki Sloveniji, jaz mislim, da zdaj en teden gor ali dol, jaz mislim, da bomo težko zajeli kdo je na dopustu pa kdo ni na dopustu. To nam ne bo uspelo. Pomeni, roke imamo znotraj 45 dni in seveda, na poziv direktorja državne volilne komisije smo prišli do tega amandmaja. Skratka, dobronamerno, da stvari, ki bi lahko, on je celo omenil, da če se nekdo, ki ne bo imel možnost iti na referendum, pritoži na Ustavno sodišče po referendumski nedelji, lahko celo referendum pade. Zato je torej šel amandma koalicije, da si še damo en teden, da bomo lažje zajeli tisto pomanjkljivost, ki se je zgodila v preteklosti. Hvala.
Hvala lepa. Replika Tina Heferle. Izvolite.
Ja, spoštovani kolega Podkrajšek, ja saj sem gledala vaš odbor, sem ga spremljala. Seveda da je kolega Medved opozoril na to vašo napako, če sem zelo mila, pri risanju okrajev, ampak kot sem že povedala, pa bom še enkrat, ker me niste razumeli. Po nujnem postopku se zakon lahko sprejme v roku borih 7, 10 dni, če želite, vse PKP ste sprejemali po nujnem postopku, ki so imeli bistveno bolj zahtevno in pa obsežno vsebino in me ne boste prepričali, da zakon o določitvi volilnih enot za volitve se ne da vložiti, obravnavati in sprejeti v roku nekih 10 dni. To je nek razumen rok. Ne gre za zelo neke zakomplicirane, kompleksne spremembe, gre zgolj za to, da se tista tabelica Excellova, ki vam je očitno izpadla, ko ste vlagali ta zakon, ko ste risali nove meje okrajev, se vam je nekako porušila. Samo za to numerično dopolnitev gre in me ne boste prepričali, če bi bil vaš namen v spremembi datuma res takšen, potem v resnici ne rabite spremembe datuma, ker je stvar enega tedna. Vemo pa, da danes smo 25. maja, do izvedbe referenduma je pa še več kot en mesec in tudi zavajate, ko govorite, da je gospod Vučko, ja, seveda je včeraj opozarjal na to, da se mora ta sprememba čim prej sprejeti, ampak je to opozorilo povedal predno ste vi poslanci koalicije glasovali o datumu. Če bi vas tako zelo prepričal v svojih, ne vem, dvomih glede datuma, potem bi včeraj edino logično bilo za pričakovati, da bi glasovali proti datumu ali pa, da bi ga že včeraj amandmirali, tako ste pa malo preračunali, malo prekalkulirali, pa imamo danes nov datum pred seboj. In še enkrat ponavljam kar sem že povedala v razpravi, za to anomalijo oziroma napako v zakonu o določitvi volilnih enot ve ta Vlada že mesec dni. Kje ste bili do sedaj? Zdaj edino, če ste to imeli na lagerju zato, da ste zdaj lahko malo preigrali opcijo datuma za izvedbo referenduma, ker se že tako dolgo napoveduje referendum za Zakon o vodah. Tako da, o vaši dobronamernosti mi je žal, gospod Podkrajšek, ne morete prepričati, pa verjamem, da ne samo mene, pa še koga drugega tukaj notri tudi ne, ki nas spremlja.
Hvala lepa. Besedo ima Soniboj Knežak. Pripravi naj se Primož Siter. Izvolite.
Hvala, predsedujoči. Lep pozdrav, kolegice, kolegi. Najprej naj uvodoma povem, da sam podpiram datum in izvedbo referenduma tako kot je bilo v bistvu izglasovano včeraj na matičnem Odboru za infrastrukturo. Da vas spomnim včeraj smo soglasno določili datum izvede referenduma 4. julij 2021. Je pa tudi res, da je po opozorilu kolega Medveda, da je iz Zakona o določitvi volilnih enot izpadlo nekaj naselij. Kasneje je v razpravi direktor državne-volilne komisije gospod Vučko opozoril, da bo treba zadeve urediti in če me spomin ne vara je navedel dve možnosti. Prva možnost je taka, da se sprejme novela zakona, kjer so roki sicer kratki, ampak izvedljivi. Drugo, če to ne bo šlo skoz je rekel, da bo državno-volilna komisija zagotovila način, da nihče od teh 800 pa še nekaj državljank in državljanov ne bo izpadel oziroma da mu bo omogočena udeležba na referendumu. Zakaj sprememba od včeraj na danes sem poslušal zdaj pred mano in sicer ti argumenti me glih ne prepričajo, verjetno je tako, da je vrhovni šef te koalicije oziroma njihov možganski trud, da so stuhtali, da je bolje, da zadevo z omejitvijo in s čim manjšo udeležbo prestavite nekako še za en teden v čas dopustov, pri tem mišljenju nisem osamljen, tudi pred mano ga je kar nekaj kolegi in kolegov že to razlagalo. Vi vsi ostali ste pa brez tega, da bi razmišljali, vsaj vsi tisti, ki so v tej koaliciji do zdaj kaj razmišljali s svojo glavo so iz te koalicije odšli, pa to potrdili. Tako, da sam ne bom podprl amandmaja, ki ste nam ga dali danes na mizo, ki v bistvu prestavlja datum referenduma za en teden, ne glede na to ali bo veljal en ali drug datum referenduma sam se ga bom z veseljem udeležil in dal tudi svoj glas podpore predlagateljem referenduma, ki, danes ste že večkrat slišali, ki so zbrali več kot 60 tisoč podpisov, zato bi prosil od vseh danes, ki razpravljamo, do teh državljank in državljanov en spoštljiv odnos, ne pa da poslušam od ministra, da ne znajo brati zakone, ga v bistvu sploh niso prebrali, da ne omenim še ostalih žaljivk, ki so bile. Tak diskurz oziroma tak ne dialog je tudi privedel do tega, da se danes pogovarjamo o referendumu. Ta referendum je pa po mojem popolnoma čisto nepotreben. Če bi v tej državi v zadnjem letu vodili en vključujoč in konstruktiven dialog, ne pa neke arogantne, samozadostne in pa izključujoče politike, ki jo vodi v bistvu v glavnem največja koalicijska stranka SD s svojimi koalicijskimi partnerji in pa tudi nadkoalicijskimi partnerji, ki v bistvu tudi omogočajo to vlado. Jaz sem trdno prepričan, da bi bilo fajn, da se v tej državi večkrat poslušamo, pa da se tam pa tam tudi slišimo. Če bi se tega držali spoštovane kolegice in kolegi, tega referenduma ne bi bilo, pa še marsikaj drugega bi nam šlo bolje v tej državi. Veseli me, da so med pobudniki oziroma med glavnimi organizatorji tega referenduma bili mladi naša bodočnost, glas razuma, ki smo jih izključil, napadamo nevladne organizacije, medije, novinarje, drugače misleče, da ne govorim, da je socialni dialog v bistvu zamrl, ga ni. Ali je to politika za boljši jutri, spoštovane kolegice in kolegi? Ni. In 60 tisoč podpisov pod zahtevo za zakonodajni referendum je glas in opora tega ljudstva proti takšnemu načinu vladanja. Nenazadnje, če vam že javnomnenjske raziskave ne povedo dovolj, jaz mislim, da potem se nam ne piše nič dobrega. Sam bi bil najbolj vesel in s tem bom tudi zaključil, če bi poleg datuma, ni važno ali je 4. ali 11., lahko izvedli še ene volitve, to bi bile predčasne volitve. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Primož Siter. Pripravi naj se Iva Dimic. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Dober dan! Lep popoldan vsem skupaj! Jaz na eni točki sem vesel, da danes razpravljamo o tej stvari, končno en referendum, lahko rečem, po letu in pol te vlade in jaz mislim, da po 10, 12 prepovedih referenduma v tem hramu demokracije je sedaj končno pred nami ena akcija, ki referendumu torej ne more pobegniti. Zelo veliko dejstev in argumentov smo že slišali. Ne bom se ponavljal. Bi pa rad samo nekaj dejstev vseeno nanizal zakaj je nad sprejemanjem tega konkretnega zakona se dvignilo ali pa pod drobnogled vzelo cel proces tako veliko število oziroma tako široka javnost. Prvič, čisto, da rečem politično, zakon o vodah, ki se je sprejel v Državnem zboru je šolski primer lobističnega zakona. Zakona, pri katerem ljudje, njihovo zdravje ali pa okolje nimajo koristi, nobenega pretiranega varovanja ali kakršnegakoli drugega benefita. Na drugi strani pa, ne vem kateri ali betonski, gradbeni ali turistični lobij pa seveda ima svojo šivanko v to luknjo v velikosti šivanke v celo to področje, ki ga zakon pokriva. To je prvič. Drugič, potem čisto vsebinsko. Na kar so opozorile številne naravovarstvene in okoljevarstvene organizacije. Še enkrat, tukaj opomnim ministra, ki ga ni z nami na tej seji sedaj, da niso se oglasili kar eni laiki iz javnosti in začeli biti malo glasni, ampak vodilne organizacije na področju okoljevarstva in naravovarstva v Sloveniji. Tak zakon in ukrepi iz njega uničujejo habitate, škodujejo vodnim virom in sedaj ne rabim jaz tu razlagati kako vodni krog deluje zato, da bomo razumeli, da vsako poseganje v vsako vodo v končni fazi vpliva tudi na pitnost vodnih zalog in tako naprej. In tretja stvar, politično oziroma tehnično, postopkovno, način sprejemanja tega zakona v celotnem parlamentarnem postopku po stari evergreen metodi trenutne vlade, v skrajšanem postopku. Kar je zanimivo in česar danes še nismo postavili v ospredje je, da so se spremembe k temu zakonu, tiste najbolj škodljive dodale po medresorskem usklajevanju, po tem ko je Ministrstvo za gospodarstvo, ki je naravni agent in advokat lobijev v takšnih vladnih konstalacijah prišlo v igro, da se je skrajšala javna razprava nekih bogih 12 dni in s tem posledično onemogočilo sodelovanje nevladnih organizacij in strokovne javnosti in tako naprej. To so trije razlogi, se pravi, ta politična postopkovna in strokovna vprašljivost tega zakona zaradi katerega je javnost skočila v zrak in se seveda potem kot civilna družba organizirala. Oglasil se je Varuh človekovih pravic, civilna javnost, strokovna javnost, vsi so v tej predreferendumski kampanji dodali nekaj svojega truda, kar je rezultiralo potem seveda v 60 plus tisoč podpornikov državljank in državljanov, ki pravijo, ej, ta zakon je slab in ta zakon mora iti na referendum. Da se državljanke in državljani angažirajo ko vidijo eno tako škodljivo stvar kot je ta zakon, škodljiva politično, škodljiva okoljsko, škodljiva postopkovno, škodljiva z naslova demokracije, da se ljudje zbudijo priča eno samo dejstvo, ki je meni bilo zelo navdušujoče. Pobudniki sprejemanja oziroma zbiranja podpisov so v javnost poslali poziv: ljudje pridite, priključite se, rabimo prostovoljce. In v enem dnevu se jih je nabralo 400. In ne 400 ljudi, ki so rekli, ej jaz bi dal podpis, ampak 400 ljudi, ki so bili pripravljeni v dežju stati 8, 10, 12 ur na stojnici in zbirati podpise. Ali imajo kaj od tega? Nič. So del betonske mafije? Ne. So del kakšnega drugega lobija? Ne. In tudi v Levici sem vesel, da smo pomagali pri zbiranju teh predpisov in ta klic k referendumu podprli in potem samega referenduma se udeležili in bili jasno proti sprejemanju tega zakona. Potem za zadnja stvar preden zaključim je pa seveda ta amandma tudi smo že danes povedali kaj je na njem škodljivega. Zamik datuma iz 4. na 11. julij ni nič drugega kot klicanje po tem, da je čim manj ljudi doma, da je udeležba čim nižja, da so ljudje na dopustih in se zato referenduma ni morejo udeležiti. To napako z volilnimi okraji, spoštovane poslanke in poslanci koalicije, pa gre zlahka popraviti. Mislim, da če kdo, potem ste vi članice in člani trenutne vladne konstelacije najboljši eksperti v skrajševanju postopkov v hitrem sprejemanju in nikakršnega razloga ni, da takšne stvari takšnega odmika ne bi opravili v mislim, da poslovniško bi šlo v 10, 12 dneh in bi poskrbeli tudi za tistih 800 ne vem 812, 811 ljudi, ki so tako ali tako pri vašem zelo hitro in sprejetem zakonu in posegu v volilne okraje izviseli seveda po vaši krivdi. Kar se mene osebno tiče jaz absolutno podpiram referendum kot eno od oblik neposredne demokracije in se srčno nadejam, da ga lahko ponudimo kot zakonodajno telo državljankam in državljanom 4. julija. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Iva Dimic, pripravi naj se mag. Dejan Židan.
Hvala lepa. Spoštovani prisotni! Vsakega človeka, ko vprašaš ali je za to, da ohranimo dostop do pitne vode mislim, da ga ni državljana in državljanke rekel to pa res mora ostati pravica pa, čeprav je zapisana v Ustavi in smo jo leta 2016 dodatno zapisali v Ustavo. V Ustavo je bil vnesen 70.a člen, ki določa, da ima vsak pravico do pitne vode, da so vodni viri javno dobro v upravljanju države ter da služijo prednostno in trajnostno oskrbi prebivalstva s pitno vodo in z vodo za oskrbo gospodinjstva ter v tem delu niso tržno blago še naprej piše to v Ustavi, ampak hočem samo povedati, da je bil ali pa, da je bilo zbiranje podpisov pod neko pritvezo, da gre tukaj za peticijo za pitno vodo, dostop do vode, čeprav imamo to že vse zapisano v sami Ustavi in ima vsak državljan in državljanka pravico do tega. Res je ni pa bilo bom rekla od leta 2018 izpeljanih vseh podzakonskih aktov in zakonov, ki bi sledili temu zapisu Ustave in tukaj so pretekle Vlade od 2016 niso opravile svoje domače naloge in to zagotovo tudi verjetno z razlogom, da če bi slučajno kdo posegel v zaostrovanje gradnje v priobalnem pasu zemljišč, da bi se s tem ponovno lahko vzpostavil bom rekla neko nerazumevanje točno zakaj gre v samem zakonu. Dejstvo je, da Zakon o vodah posega na priobalna zemljišča in jaz verjamem, da je tukaj marsikoga zabolelo, ker vemo kakšno so težje po pozidavi ne samo predvsem Slovenske obale pa tudi ostalih bom rekla ob obalnih ali ob jezerih ali ob kakšnih rekah po Sloveniji, ampak težišče in vemo kdo ima željo po gradnji v priobalnem pasu bom rekla Slovenske obale. Odločitve pa bodo od sedaj po tem zakonu strokovne in ne več politične. Vemo kako se je do sedaj dajalo gradbena dovoljenja tudi na Slovenski obali in to zagotovo marsikoga boli. Nenazadnje jaz sem si kar sprintala kar nekaj poslanskih vprašanj, ki seveda govorijo in sprašujejo ali bo ministrstvo dalo soglasje, kdo bo dal soglasje in tako naprej za kakšno pozidavo. Naj povem, da zakon, ki mu seveda v opoziciji nasprotujete, to jemlje in postavlja na odločitev stroke, tudi zakona, tudi Zavoda za varstvo narave in jemlje politiki moč iz rok. To dela in seveda, bom rekla, že od leta 2016, ko ste rekli, v Ustavo mora bit zapisana pravica do pitne vode in je prav, da je v Ustavi, pa se naprej ni nič zgodilo, zato ker moč ima svojo veljavo in naj, na priobalnem zemljišču, bo mogoče gradit zgolj objekte, ki so namenjeni vsem, slehernemu izmed nas. Ne bo mogoče gradit vil ali česa drugega in to, seveda, nekomu ne paše, zato prihaja do referenduma. Nekomu ne paše. Kar mene žalosti, je to, da ta zakon oziroma referendum bo blokiral 17 milijonov, ki jih zakon namenja prepotrebnemu vzdrževanju vodotokov in zagotavljanju poplavne varnosti, s čimer bo še naprej velik del državljanov poplavno ogrožen, tudi tukaj, vsem preteklim vladam od leta 2014, očitek, da niste v nobenem zakonu, v nobenem proračunu, zagotovil, sredstev za poplavno varnost. Prejšnji ponedeljek, je močno deževje ponovno povzročilo poplave v Cerkniščici, to je v moji vasi. Enostavno, mi smo bili ponovno odrezani, zato ker nekdo od leta 2014 ni zagotovil dovoljšnih sredstev za poplavno varnost prebivalcev in zdaj, z blokado tega, blokirate nadaljnjih 17 milijonov evrov, da bi se to stanje uredilo.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Dejan Židan, pripravi naj se Ljubo Žnidar. Izvolite.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, še enkrat pozdravljeni! Jaz sem se odločil, da pa se bom držal tega, kar je danes predvideno. Mi danes v resnici ne smemo razpravljati o vsebini zakona, ki gre na referendum, čeprav nam vi, ki vodite danes Državni zbor, to dovoljujete, vendar, po Poslovniku tega ne bi smeli dopustit, ampak, to ni moja stvar, to je vaša stvar, ampak sam ne bom, bo kar dosti časa, da se pogovarjamo naprej, mi, ki mislimo, da je zakon škodljiv, z vami, ki mislite, da je koristen in bomo nagovarjali ljudi in tako drugi drugače. Sam bi rad povedal, da v bistvu, v resnici ni bilo potrebe, da pridemo tako daleč, da bo zakon šel na referendum, zato, ker je bilo slišanih dovolj predlogov in pripomb, tako stroke, kakor tudi tistih naravovarstvenikov, ki se leta in leta borijo v svojih lokalnih okoljih in veliki večini na koncu celo dokažejo, da mnenja, o katerih je v začetku bilo mnogo nasprotovanj, tudi posmeha, da imajo vsebino in da jih je potrebno upoštevati. Meni je žal, ker tega tu tako ni bilo in to je pomemben razlog, da v bistvu zakon, ki ogroža v bistvu varovanje naravnih virov, da bo šel na referendum in tam se bomo »izjasnjevali«. Sam bi si želel, seveda, da je vzdušje v slovenskem parlamentu drugačno, da se zavedamo, da živimo v času okoljsko podnebne krize, čeprav je res, da je zavedanje o okoljsko podnebni krizi, v času, ko imamo te akutne težave z epidemijo, ki nas ogroža, ogroža naše ljudi, ogroža tudi neko širše družbeno življenje, okoljsko podnebno krizo nekoliko potisnilo na stran, ampak kriza je še vedno tukaj, pa če jo v tem Državnem zboru priznamo ali pa ne. Zanikanje je v bistvu najslabša pot in če zanikamo, na koncu pridemo do tega, da ni vsak naslednji zakon, ki ga sprejemamo, zakon, ki nas bi naredil bolj odporne in hkrati v bistvu nam omogočal prilagoditev in hkrati varovanje naravnih virov, ki jih še imamo, ampak so možne tudi druge poti. To je verjetno razlog, da smo prišli tako daleč, da je razpisan referendum. Ker ne bom več govoril potem kasneje, bi se rad opredelil tudi do vloženega amandmaja. Ta amandma je pa čisto navadno slepomišenje. Vedeli ste, v vaših vladnih kabinetih ste vedeli že dosti tednov, da ste zakon o volilnih okrajih zgrešili. In da obstaja tveganje, da ste izbrisali tokrat 811 ljudi. Izbrisali ste jih. Pa ste vedeli to. In v tišini vladnih kabinetov, a je prišlo tudi do vas, ki ste del koalicije v tem Državnem zboru, tega podatka jaz nimam in o tem ne bom ugibal. Ampak na vladi so to vedeli, v vaši vladi. In bili tiho. Tiho, da je na nek način izbrisano 811 ljudi. In ko smo se včeraj o tem pogovarjali, je seveda povsem jasno. Kdorkoli od teh 811 ljudi, če ne bo dobil vabila, da se izjasni na referendumu, lahko preko svoje vloge na Ustavno sodišče, ker mu je kratena, bi mu bila kratena pravica, da sodeluje na referendumu, izpodbija referendum in bi verjetno uspel, bi morali referendum, ki zadaj ima realne stroške, ponoviti. Vendar, spoštovane in spoštovani, včeraj sta bili nakazani dve možni rešitvi. Eno rešitev je povedal direktor Državne volilne komisije, da pač v skladu s svojimi pristojnostmi in neposredno s sklicem na ustavo, da lahko sprejmejo sklep, da tudi te ljudi vključijo. To je bilo včeraj jasno povedano. Obstaja pa še ena pot. Pot, ki je formalno nekoliko bližja. Da se napaka, ki je ugotovljena, popravi takoj. Popravi takoj v praksi pomeni, da minister, ki obiskuje sedaj posamezne poslanske skupine koalicije in tudi opozicije, reče: »Pač ta popravek, teh 811 ljudi, ta popravek bo čez dva dni tukaj v Državnem zboru, ki ga je sposoben zelo hitro sprejeti in to v mesecu juniju v prvih dveh tednih.« Že naslednji teden lahko imamo izredno sejo in se ta popravek naredi. Torej to v resnici ne more biti vsebinski razlog, da želite pomakniti dan referenduma v teden kasneje, ko je velika verjetnost, da bo še več volivk in volivcev, ki imajo pravico odločati na referendumu, na zasluženih počitnicah. Seveda je meni jasno, kaj počnete. Z vsemi manevri, takšnimi in drugačnimi, se borite, da bi čim manj ljudi prišlo na referendum. Zaradi predpisanega kvoruma in tudi če je 90 % ljudi, ki pridejo na referendum proti uveljavitvi tega konkretnega zakona, ste zmagali, ker fizično nekaterih ljudi pač ne bo tukaj. In zato bi bilo verjetno najbolje, da zahtevate neki premor, pokličete gospoda ministra ali kogarkoli drugega, se posvetujete, spoštovana koalicija, ugotovite, da je možno, da je zakon že v petek v Državnem zboru in drugi teden preko izredne seje to sprejemamo. In sprejemamo, naslednji teden. In potem ne počnete tega, kar sedaj želite narediti, glasovati sami proti sebi. Včeraj, soglasno, 17 glasov za in nekaj proti, mimogrede, da struktura sestave konkretnega odbora ni sorazmerna strukturi sestave poslank in poslancev na tej plenarki, to le moramo povedati, drugače bi nekatera glasovanja bila tudi nekoliko drugače, ni to edini odbor, ampak tudi na tem odboru ni struktura simetrična strukturi na tem plenarnem zasedanju in sploh vprašanje, koliko je to sploh že preko ustavnega roba. Ampak včeraj smo s 17 glasovi za in nobenim proti ob zavedanju, ob vseh opozorilih, glasovali za konkretni datum, ker smo se verjetno tudi zavedali, da je to datum pač bolj primeren, kot katerikoli drugi, da bodo ljudje lažje realizirali svojo pravico po ustavi. Zato bi danes res bil to en tak znak podajanja roke, ne samo opozicijski strani, ampak zlasti tistim 60 tisočim, ki smo podpisali, ki smo, tudi sam sem seveda podpisal, ki smo podpisali zahtevo za referendum, da enostavno se predlogi amandmajev umaknejo in pač to, kar smo včeraj izglasovali 17 proti nula, danes izglasujemo, v tem trenutku kaže, da je 80 kartic vloženih v aparature, torej 80 proti nula, odlok in gremo 4. julija na referendum. Hvala gospod podpredsednik.
Hvala lepa. Besedo ima Ljubo Žnidar, pripravi naj se Robert Pavšič. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani podpredsednik, kolegice in kolegi! Včasih, malo nazaj je veljalo, da je Državni zbor hram demokracije, da je Državni zbor hram poštenja, hram spoštovanja, da je to okno nekega ugleda, zdaj v zadnjem mandatu je prišlo pa tudi do neke bistvene spremembe. V zadnjem mandatu se je pa Državni zbor spremenil v hram laži, hram blatenja, hram nespoštovanja, hram groženj, hram zavajanja. To je zdaj Državni zbor v zadnjem mandatu. In k temu je veliko pripomogel predsednik Državnega zbora Igor Zorčič, ki je to dopustil. On je dopuščal, da so se stvari postavile zdaj v teko slabo luč. In zdaj, če nadaljujem, danes je pa še korak naprej. Zdaj je, bi rekel, nekako normalno, da se laže že o zakonodajnih zadevah. To je zdaj čisto normalno. Da se laže in zavaja in podaja neresnične govorice in podatke o zakonih. To je zdaj še nadgradnja te spremembe v zadnjem mandatu. Zdaj pa malo konstruktivnosti. Danes vse skozi poslušamo laži, da Zakon o vodah dovoljuje ne vem kakšne posege, skratka, da je veliko bolj odprt kot je bil prejšnji zakon, kar ni res. Kdor to govori, laže in zavaja javnost. Še enkrat rečem, laže. In zdaj bi malo vprašal tele, ki to trdite. Ali vi veste koliko industrijskih objektov je zgrajenih na ljubljanskem vodovarstvenem območju? Rad bi videl tega junaka, da mi to odgovori, no. No, povejte koliko. Koliko industrijskih objektov je zgrajen na ljubljanskem vodovarstvenem območju? Naj mi eden to odgovori, ker ste taki zavedni vodovarstveniki. Dajte mi to odgovoriti. In še več, leva Vlada je izdala gradbeno dovoljenje za kanalizacijski kanal C0, da pripeljete fekalne vode na vodovarstveno območje. A tukaj pa ni bilo nobenega referenduma, a to pa ni bilo nič, to je bilo pa vse v redu. Saj to gre skupaj, ne, saj to gre skupaj. To se pravi, konstruktivnost vam je ušla, argumentov konstruktivnih nimate, samo lažete in zavajate. Jaz moram reči, da izjemno spoštujem vse podpisnike, ki ste jih zavedli, da so dali podpis. Vseh 40 uradnih pa tistim 62 ali 70, ki jih bo še čez par dni, kar ne bo težava. Jaz njih spoštujem, ampak na palec ocenjujem, da niti 3 % dejansko ne pozna vsebino zakona, zato ker z novačenjem, ali ste za zdravo pitno vodo, dajte tukaj en podpis na upravni enoti, sigurno bo vsak za to. Ga ni državljana v Republiki Sloveniji, da zakon, novačenje, ne bi podprli. Jaz bi ga tudi, če ne bi poznal tega zakona. To pa žal ne morem vam podpisa pa dati, tega podpisa, svojega, ker pač ta zakon poznam in lažete državljanom in jih zavajate. In tisti vaši silni naravovarstveniki, ki jih omenjate, ali vam niso povedali, da je vsaka kmetijska njiva je poseg v zdravo pitno vodo? Ali vam tega niso povedali? Pa mi konstruktivno dajte odgovoriti, ali je večji poseg v zdravo pitno vodo škropljenje ene njive ali ena brunarica, ki je čolnarna ob eni reki? Dajte mi vi povedati kaj je večji poseg v zdravo pitno vodo? No, dajte mi na to odgovoriti. Skratka, poglejte, jaz bi rekel, da spoštujem sedaj eno leto pred volitvami, vedno spoštujem demokratičen, nek korekten in pravičen, bi rekel, političen boj za glasove, ki se bodo odvili drugo leto, ko bodo državnozborske volitve. Ostro pa obsojam politični boj, ki škodi državi in državljanom. To pa ostro obsojam. In to gre v tem primeru, kjer gre za očitno zavajanje in laži. Poglejte, konec koncev, jaz bi rekel, 17 milijonov ni velik denar, s katerim ste pač onemogočili, da se preuredijo oziroma uredijo še določeni vodotoki, ampak poglejte v nekaterih območjih s 17 milijoni se da zelo veliko narediti. Ne potem, ko bodo poplave, ko bodo državljani v stiski jokati in stokati, aha, saj vlada ni nič naredila in tako naprej. Poglejte, vi ste tisti, ki ste tu zaustavili to zadevo, da se to financiranje in ta ureditev ne sprovede. Vi ste odgovorni za to. Tako da, potem ne spet nazaj nekako jokati in stokati. Danes je bilo v razpravah kar mislim da enih pet pobud o dobronamernosti, kako naj bi sedaj hitro uredili tisto Gursovo napako o izpadu določenih naselij. Kje pa je bila vaša tisti dobronamernost po dobrem delu v Državnem zboru pred tednom, ko ste zavrnili sejo Državnega zbora? Še celo predsednik Državnega zbora, ki skliče sejo, glasuje proti tej seji, da se ne bi odvila. Kje pa je tista vaša dobra [[…]]Sedaj naenkrat danes ste pa tako dobronamerni, da bi pa to ob polnoči potrdili to ureditev Gursa. Sedaj imate pa tu izjemno pripravljenost. Sedajle ko ste bili pa en teden doma vam je pa to pasalo. Kar ste povzročili s svojim nesprejemom sklepa dnevnega reda. To vam je pa pasalo, ali ne? Za to bi pa prišli pa ob polnoči potrditi. Kakšna dvoličnost? Ali vam ni malo narodno? Ali vam ni? Glasujete proti svojemu delu, ki bi ga morali opraviti. Da ne opravljate svojega dela redno. Kakšna dvoličnost! Jutri dajte tudi glasovati proti, da boste še en teden doma, da boste še en teden fraj, da ne boste sprejeli dnevnega reda. To je vaše delo in vaš odnos. So pa na dnevnem redu pomembni zakoni in tako naprej. Referendum je, bi rekel, ga podpiram, ampak na način s kakšnim pristopom ste se lotili prepričevati državljane bi pa rekel, da je to referendum lažnivih kljukcev v nagovarjanju državljanov. Hvala.
Hvala lepa. Izvolite, gospa Bratušek.
Spoštovani podpredsednik! Jaz vas prosim, da v tem državnem zboru ohranite nivo spoštovanja poslancev eden do drugega. Vsak naj govori v svojem, zase. Kdo laže, kdo krade, to se v SDS naj pogovorijo med seboj. Kdo je imel prejšnji teden počitnice? Jaz niti počitnic, niti dopusta. Če so si pa poslanci SDS vzeli en teden premora je pa to njihova stvar. Skratka, vaša naloga je, da zagotovite spoštovanje v tem državnem zboru. In tole izvajanje zdaj v tem trenutku je bilo daleč od tega. Jaz sem se podpisala pod to pobudo za referendum, jaz sem zakon prebrala, večkrat prebrala in dejstvo je, da ima ta zakon, ki upam, da ne bo nikoli uveljavljen, škodljive posledice. Tako da, še enkrat vas prosim, podpredsednik, da zagotovite, da se v tem Državnem zboru normalno in spoštljivo razpravlja.
Hvala lepa za vaš postopkovni predlog. Popolnoma soglašam z njim, pa tudi vse poslanke in poslance bi prosil, da se pogovarjamo samo o referendumu, ne o vsebini, kar je, kar se razprava do sedaj razvnela. In res prosim za spoštljivost, ker smo v hramu demokracije. Besedo ima Robert Pavšič, pripravi naj se Rudi Medved. Izvolite.
Hvala, predsedujoči. No, po taki moraliziranja polni eskapadi poslanca s strani SDS je malo težko obdržati mirno kri pa se posvetiti tistemu, o čimer pravzaprav danes govorimo, to je odlok o referendumu, ki ima dve bistveni lastnosti oziroma dva bistvena elementa. To sta pa datum in vprašanje. Je pa treba marsikaj povedati, kar je bilo zdajle očitano, ne samo meni osebno kot poslancu, ampak pravzaprav vsem poslancem. A to, da mi bo diktiral koalicijski poslanec, kako bom jaz glasoval? To je normalno? In zdaj je povedal svoje in seveda šel, ves rdeč v obraz. In kako mi jokamo in stokamo. Edino jokanje in stokanje, ki ga danes poslušam je stokanje iz desne strani. In kar naenkrat je problem postalo 17 milijonov evrov, to je zelo velik problem, kako se je zbiralo podpise, to je tudi ogromen problem. Pa če so vsi povedali, tudi jaz sem prispeval dva podpisa, za obe pobudi. Ni pa problem 8 milijard evrov dodatnih pufov v zadnjem letu, ni problem teptanje ljudi, ki imajo pač drugačno mnenje, to ni problem, problem je 17 milijonov evrov in zdaj, smo slišali, še celo vod C0. Ja, kolega Žnidarja pač ni bilo tukaj, ko smo imeli izredno sejo na to temo. Tudi ga ni bilo na seji Mestnega sveta Mestne občine Ljubljana. In, sveta preproščina, vlada je dala gradbeno dovoljenje za gradnjo, vlada je dala gradbeno dovoljenje. Verjetno gredo tudi predsedniku Odbora za infrastrukturo lasje pokonci, ko sliši svojega poslanca reči, da vlada podeljuje gradbena dovoljenja. Mislim, pa dajmo se držati vsaj neke, vsaj malo navzven pokažimo, da vidimo, kako deluje državni sistem. Ne, ni problem 17 milijonov evrov, ni problem način zbiranja podpisov za ta referendum, čeprav vsak, ki ima možnost, reče, da ti ljudje niso imeli pojma, kaj so podpisali. Pa, mislim, kako vas ni sram žaliti povprek vsakega, ki je dal podpis. Prav popolnoma vse, razen 3 %. Potem pa naštejte tistih 3 % ljudi, pa se jim bomo zahvalili, ker so prebrali predlog zakona. Problem, bistveni problem tega referenduma je v popolnoma izgubljenem zaupanju. Pa ne rabimo iti tako daleč nazaj. Drugi interventni zakon, PKP-2, pa se spomnimo, kaj se je takrat zgodilo. Takrat pride minister, ki je predlagatelj tudi sprememb zakona o vodah in predlaga Državnemu zboru, naj nevladnim organizacijam odvzame pravni interes pri postopkih dovoljevanja gradnje objektov s pomembnimi vplivi na okolje. Seveda so nevladniki proti temu, kdo pa ne bi bil, saj so zadnja zavora, neinstitucionalna, proti škodljivim posegom v okolje. Koalicija to gladko sprejme. Ustavno sodišče zadrži izvajanje tega člena pa pride čez nekaj časa tale zakon ven, Zakon o vodah z novelacijo pa minister oziroma predlagatelj skupaj s koalicijo spet najde možnost tako iz postopkov izključiti tako nevladnike kot tudi stroko. 14 dni javne obravnave, potem ko je bila javna obravnava zaključena Ministrstvo za gospodarstvo urine v novelacijo zakona svoje zahteve izredno škodljive te so na koncu le padle ven, ampak nekaj teh škodljivih pa je v času drugega in tretjega branja zakona vseeno šlo ven pa spet nazaj prišlo notri in zato ne morete reči, da imate ne niti naše zaupanje mojega še zdaleč ne, ampak niti ne vladnikov in sedaj se zgodba ponavlja skupaj z amandmajem, da bi še za eden teden prestavili referendum seveda bolj v poletje bolj odgovarja. Ne vem dajmo 15. avgusta ne vem kdaj sedaj na pamet govorim dajmo reči 15. avgusta naj bo. Seveda je vsem, ki sedimo tukaj notri popolnoma jasno zakaj želite to zadevo izpeljati tako kot ste jo izpeljali, včeraj ste bili vsi tiho, zato ker je bil predlagatelj tukaj in bi lahko marsikaj še povedal, danes predlagatelja tukaj ni oziroma vlagatelja, predlagatelj je Odbor za infrastrukturo in vlagatelj torej tisti, ki je prišel v imenu 60 tisoč ljudi v ta Državni zbor danes nima besede. To ni, ne da ni pošteno to je sramotno, kar se danes dogaja, ker če je šlo pri tej napaki GURS-a sedaj je kar na enkrat GURS kriv, ampak GURS je v ingerenci ministra, ki nam je ta zakon pripeljal na mizo torej ali so sedaj bom pa popolnoma grob ali so totalni šalabajzerji ali pa so to naredili namenoma. Katerakoli odločitev od teh dveh kaj ste ali nesposobneži ali pa pokvarjeni ni dobra, ampak samo ta dva možna odgovora obstajata. Jaz samo še čakam, da bomo spet začeli levo, desno, sredina ne vem kaj še vse. Ljudem gre že na bruhanje s to konstanto delitvijo. Danes govorimo o okolju. Okolje ni ne belo, ne črno ne rdeče želja pa je, da bi bilo zeleno čim dlje, ampak s takšnimi bom uporabil vašo terminologijo pobalinskimi potezami si pač zaupanja ne boste mogli ne zgraditi še manj pa povrniti.
Hvala lepa. Besedo ima Rudi Medved, pripravi naj se Predrag Baković. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Minister za okolje je na začetku označil ta referendum kot slab dogodek za državljane in seveda se nikakor ne morem strinjati z njim, da je referendum, ko je pravzaprav najbolj demokratično orodje državljank in državljanov, da se izrečejo o ravnanju oblasti, da je to slab dogodek za državljane. Jaz sem pač iz tiste generacije in sem trdil, da je referendum skupaj z volitvami praznik demokracije kakorkoli se že to sliši kot fraza jaz v to verjamem. To reče minister iz stranke, ki je v 30. letih samostojne Slovenije generirala 30 referendumom torej v povprečju enega na leto, če pa odštejemo tisto obdobje, ko je bila ta stranka na oblasti pa je seveda to povprečje še dvigne tudi o tako obrabnih temah, da bi če karikirano se izrazil rekel, da če jim ni bila vremenska napoved všeč pa smo imeli referendum. In zdaj nam ta ista stranka govori o slabem dogodku za državljane, še več, še več, da gre za anarhijo, da gre za škodljiv referendum, pravijo. Vse to pripisujejo zdaj tistim, ki se z vsebino tega zakona preprosto ne strinjamo, ker se preprosto ne strinjamo, in kazalo je pravzaprav v tem času zbiranja podpisov in v sami razpravi, v Državnem zboru, o tem zakonu, kajne, da pravzaprav v dobronamernost tega Zakona o vodi, verjamejo samo v Vladi, če res vsi in v tej okrnjeni koaliciji. V javnosti, ni bilo nobenega odobravanja. Seveda, javnost, tako strokovna, kot tudi civilna družba, med samim postopkom skorajda niti ni bila vprašana, ampak med zbiranjem podpisov se je potem videlo to odklonilno stališče. Ampak, danes lahko tukaj ugotovimo, iz vsega skupaj, da, če se ne strinjaš z SDS, škodiš državi. To je pa skupni imenovalec vseh teh razprav. Zmerjajo nas z lažnivimi kljukci, ne bom vrnil s tem, ampak, veste ena izmed največjih laži, izrečenih danes, v tej razpravi, z več strani vladajoče koalicije, je ta, da je bilo med zbiranjem podpisov slišati, da s tem zakonom prodaja država vire pitne vode tudi tujcem. Tega preprosto nikoli ni bilo slišati. Tega preprosto nikoli ni bilo slišati, ker nihče, nihče pri zdravi pameti tega nikoli ni trdil. Jaz tega nisem nikoli slišal. Danes prvič tukaj, v tej dvorani. Tisto, kajne, kar je pravzaprav še večje zavajanje od vsega, pa je to sklicevanje na blokado 17 milijonov za poplavno varnost, da ta referendum blokira ta sredstva. Ni res, ni res. Minister je sam zablokiral ta sredstva, ker, če bi bil dobronameren, bi seveda ne tlačil tega 37. člena v ta zakon, ker je že vnaprej, seveda, zelo dobro vedel, da bo povzročil pravi vihar, v strokovni in civilno družbeni javnosti, med okoljevarstveniki in nenazadnje med državljani. Toliko, več deset tisoč podpisov, to niso samo strokovnjaki in okoljevarstveniki. S tem ravnanjem se ne strinja marsikdo v tej državi. In seveda, če bi imel namen, resničen namen, sprostiti ta sredstva, kar je vsekakor treba pozdraviti, absolutno pozdraviti, bi preprosto spremenil to v zakonu, če je bilo res potrebno, če je bilo res potrebno in, brez kakršnegakoli naprezanja, bi bila ta novela zakona sprejeta in teh 17 milijonov evrov že davno operativnih. Pa ni storil tega, ampak je ta sredstva pravzaprav uporabil kot talca, kot talca v tem zakonu. In, tako zdaj slišimo to objokovanje, točenje krokodiljih solz, obrnite se na ministra, ker je pravzaprav minister glavni krivec, da teh tako potrebnih 17 milijonov evrov še ni operativnih. Zdaj pa tisto, kajne, kar pravzaprav nastaja zdaj problem pri tem referendumu in sicer ta nepopolna novela zakona o volilnih enotah. Res sem jaz včeraj potem, ko smo izvedli za to, opozoril na Odboru za infrastrukturo, da gre tukaj nekaj narobe. Zelo dobronamerno iz preprostega razloga, ker je bilo vse tiho, ker nihče o tem ni govoril, pa se je vedelo. Vedelo se je. Če prej ne, ampak jaz vem, da tudi že prej, je minister za javno upravo vsaj 18. maja že vedel za to, ko je poslal v poslansko skupino LMŠ predlog za sestanek na to temo. Sicer ni povedal na katero temo, ni povedal, ampak predlog za sestanek, 24. maja, torej šest dni vmes. Zakaj bi, če je bila zadeva tako urgentna, trajalo šest dni, da pride do tega sestanka. Torej vsak 18. je že vedel, ampak jaz vem, da je že vedel že prej. In je imel včeraj na tem sestanku pravzaprav izoblikovano neko mnenje potem, ko je povedal za kaj gre, da je v noveli zakona o volilnih okrajih, ki ste jih s takšno vnemo spreminjali in spremenili tako, da je zdaj lahko referendum sam problem, smo mu seveda jasno ministru povedali naj včeraj ali pa predvčerajšnjim že naredi ta korak in naj Vlada za božjo voljo pride v Državni zbor z novelo zakona, ker to očitno zna biti problem. In se je s tem strinjal. Imel je nekako svoje mnenje, da je to treba storiti takoj. Zdaj jaz ne vem ali je bil včeraj potem tudi v poslanski skupini SDS. Očitno je imel svoje mnenje dokler ni obiskal poslanske skupine SDS, potem se je pa to mnenje očitno spremenilo, ker včeraj na tem sestanku seveda nismo govorili o nikakršni opciji spreminjanja tega datuma in zategovanja tega obdobja tja v sredino poletja. Ne, niti z eno besedo, ampak smo se pa vsi strinjali, da je stvar treba rešiti takoj. In zdaj nam kolegi iz koalicije razlagajo, da si je treba vzeti nekaj časa za to novelo zakona. Jaz ne vem, kakšnega časa. Veste kaj je treba samo spremeniti v tej noveli zakona, vnesti je treba sedem besed, je treba vnesti v zakon, to je tistih sedem naselij, ki so zdaj izbrisana in jih preprosto ni, zaradi domnevno Excellove tabele. Z Excellovimi tabelami imamo v tej državi že kar nekaj časa problem. Kar spomnimo se jih iz raznih javnih razpisov. Mislim, da je treba temeljito updata-ti ta Excell v Sloveniji ali pa ga ukiniti. Drugače pa obstaja še ena pot, da se ne zgodi taka šlamastika kot se je v tem primeru, to pa je tako kot smo mi spreminjali volilne okraje, ravno tako smo jih spreminjali, sicer nikoli niso prišli v ta Državni zbor, ampak na koncu so bile pri vseh naseljih ročno narisane kljukice, torej smo šli peš, po domače rečeno, ker pri tako pomembnih zadevah kot je volilna zakonodaja jaz mislim, da se na neko Excellovo ne updat-ano tabelo zelo težko zaneseš. In kaj je treba v zakon vnesti? Besede Bojtina, Bezovje, Bitnje, Babni Vrt, Abitanti, Arja vas, Andrejci. To je treba vnesti v zakon. Ampak seveda boste si vzeli teden dni še časa za razmislek, jaz pa vem, da je novela zakona že pripravljena, je spisana in bi bila lahko že včeraj ali pa že seveda mnogo prej v ta Državni zbor tudi vložena, ker je spisana in veste, ni zahtevna. Verjemite, ni zahtevna. Ni zahtevna zaradi tega, ker je teh sedem besed, ki sem jih prej omenil, pač vnesenih v ta zakon. In včeraj, tudi na tej seji Odbora za infrastrukturo, seveda, ni bilo popolnoma nobenega govora o tem, da bi lahko bilo sprejemanje novele zakona tako zahtevno, da bi bilo treba ta datum prestavljati. Ne, seveda ne, ampak vidite, to je pa to poniglavo delovanje vladajoče stranke. Saj po eni strani je to tudi umetnost v politiki. Lastno napako, lastno šlamastiko potem obrneš sebi v prid, ker se seveda iz teh razprav, danes je bilo to razvidno, močno bojite izida referenduma, sicer ne bi kar naprej govorili o tem, kako je škodljiv in kdo ve kaj še vse. Se pravi, nekako se vam nakazuje, da bo na tem referendumu ta zakon padel. In potem to šlamastiko, ki je, verjamemo, tehnične narave in jo je seveda moč zelo hitro popraviti, ampak ne. Vidite, na tej točki pa je spolitizirana sedaj ta, ta Excelova napaka ali Gursova. Saj Gurs je pa tudi hvaležen objekt za krivca. Kolikokrat je bil tudi Gurs že za marsikaj kriv, pa je še tokrat. In obrniti vse skupaj proti volivcem. Ker tako prozorno kot je prišlo sedaj do te spremembe, predlagane spremembe datuma, to je pa res tako prozorno, da bolj biti ne more in da ste seveda ta zaplet ali šlamastiko ali karkoli že temu rečemo, na koncu zlorabili, da se datum referenduma prestavi dlje v poletje. Za nas je to seveda popolnoma nesprejemljivo in prav je, da ljudje, državljani in državljanke vedo koliko, prvič, spoštujete mnenje ljudi izraženo na referendumih, pravzaprav nič. Ker med razpravami v minulem letu, ko smo večkrat opozarjali, da bi bila marsikakšna stvar zrela za referendum ste navadno odmaknili z roko, da o tem pač ne morejo odločati državljani, ker vi pa že dobro veste kaj je dobro zanje. Tokrat pač državljani mislijo, da je dobro zanje nekaj drugega kot trdite vi. In to ni nobena anarhija, kot se je izrazil nekdo z vaše strani. Ne vem od kdaj je sedaj referendumska zahteva podprta z več 10 tisoč podpisi lahko celo anarhija. Ne vem, v tistih 30. primerih vaših referendumov je bilo potem seveda anarhija vseh 30 let praktično, ker smo imeli vsako leto referendum. Skratka, s figo v žepu je očitno tudi minister za javno upravo, ki je šel po svoje mnenje v Poslansko skupino SDS, pošiljal to prošnjo za sestanek, kar je bilo očitno dobro skovan načrt, da bo to pa še kako prav prišlo, zato da se morda pa vendarle da še nekako vplivati na razpoloženje ljudi, potem ko je bilo v tem času zbiranja podpisov in, bi rekel, te post javne razprave o noveli zakona o vodah popolnoma jasno, da je zakon obsojen na propad, ker minister ni uspel prepričati niti nas tukaj v državnem zboru, niti strokovne javnosti, niti okoljevarstvenikov in na koncu seveda posledično ne bo uspel prepričati tudi državljank in državljanov. Jaz ne vem ali so potem ti ljudje, ki tako množično mislijo bistveno drugače od ministra res vsi lažnivi kljukci, kot jim pravite, zmerjate vse povprek tiste, ki smo proti tem zakonu, ali pa vendarle misijo s svojo glavo, ker tudi zelo podcenjujete teh več kot 60 tisoč ljudi, ki je dalo podpise, tudi zelo podcenjujete češ, da so vsi pod vplivom par ljudi iz Državnega zobra in da ne znajo misliti s svojo glavo. Zdaj so pokazali, da še kako znajo misliti. Še enkrat, pa bi vas pozval manjšinska koalicija oziroma tisti, ki ste podprli spremembe meja volilnih okrajev, da vzamete ta napisan zakon, lahko ga vloži skupina poslancev, seveda še najhitreje pa bi bilo, če bi že davno prej prišla v parlament z njim Vlada in razrešite na en tak dostojanstev način ta zaplet, saj pravzaprav takšne napake se res lahko zgodijo, čeprav pri tako pomembnih zadevah kot je volilna zakonodaja tudi tukaj ne bi smelo biti kakršnegakoli praga tolerance in se to ne bi smelo zgoditi, ampak se je. In je zelo lahko rešljivo in verjemite, da mi, vsaj za Listo Marjana Šarca lahko rečem, ne bomo delali iz tega velikega političnega problema, se pa nam posledično zdaj, ko ste šli tako poniglavo s tem amandmajem za zamik datuma, to pa se nam zdi politični problem. Od tod dalje do trenutka, ko je tista & [[nerazumljivo]]tabela naredila kar je naredila, pa je šlo bolj za tehnični problem, mi seveda. Jaz zase lahko rečem, mislim, da za Listo Marjana Šarca prav tako, da tega amandmaja nikakor ne bomo podprli, da pa podpiramo referendum, pa smo dali že od vsega začetka zelo jasno vedeti.
Hvala lepa. Besedo ima predstavnik predlagatelja. Izvolite.
Hvala, podpredsednik Državnega zbora za dano besedo. Pa naj osvežim nekaj spomina na včerajšnjo sejo Odbora za infrastrukturo, okolje in prostor. Kolega Rudi Medved je bil na tem odboru, je tudi razpravljal, jaz sem predhodno, ko sem govoril sem celo pozdravil njegove pomisleke, poziv do direktorja Vučka, direktorja državne-volilne komisije. Jaz vam zagotavljam, da prav gotovo za to kar se je zgodilo na GURS-u niso krivi članice in člani Odbora za infrastrukturo, okolje in prostor, današnji predlagatelj. Napaka se je zgodila, jaz mislim, da nikogar ni v Državnem zboru, ki se tega ne zaveda, da je to potrebno popraviti, popraviti do referendumske nedelje, ki bo ali 5. oziroma 4. oziroma 11., ki je predlagana z amandmajem koalicijskih poslanskih skupin. Je pa treba omeniti danes še en segment, ki mislim, da ga je direktor državne-volilne komisije omenil pod številko 1. Prvič v zgodovini Republike Slovenije smo že več kot eno leto v najtežji situaciji, to je situacija, s katero se sooča cel svet, med drugim tudi Slovenija, z epidemijo COVID. In naj spomnim, da je gospod Vučko omenil tudi ta segment, da se ga moramo zavedati, mi rabimo, da izvedemo referendum za volilne komisije nekje 18 tisoč državljank in državljanov. Zavedati se moramo, da situacija v Republiki Sloveniji glede COVID-a še vedno ni enostavna. Opozoril nas je, nas članice in člane odbora, predvsem pa predlagatelje, da bomo tukaj v zelo težki situaciji. Verjemite, da ljudje ne bodo se nekako prerivali, kdo bo v tej volilni komisiji. In tudi ta segment je eden od tistih, ki je koalicijske poslanske skupine privedel do tega, da si vzamemo en teden več časa. Jaz mislim, da se zavedamo, da direktor ni bil, če je to politično, ampak je bil kot strokovnjak in nas je ta dva segmenta jasno opozoril. Tega se zavedamo in verjemite, kolega Medved pa vsi, ki razpravljate, da tu ni nobene šlamastike. Če bi mi želeli, že včeraj bi vložili amandma, ampak o tem nihče ni včeraj razmišljal. Po, seveda, teh dveh ključnih točkah direktorja državne volilne komisije nas je pa privedel zato, na to, da si vzamemo en teden več časa.
Hvala lepa. Ja, replika, gospod Rudi Medved, izvolite.
Hvala lepa. Ja, zdaj, morda sem bil napačno razumljen. Jaz včeraj nisem opozoril na ta problem zato, da bi se ta datum predlagal niti iz ust direktorja državne volilne komisije, kaj takega ni bilo izrečeno. Ravno nasprotno, pravzaprav še po tistem sestanku, po seji odbora, ko smo govorili še zunaj na hodniku, je seveda apeliral, storite to čim prej. Tako da ta problem z volilnimi odbori je bil vedno, je bil vedno, tudi ko ni bilo covid razmer. Tako da mislim, da je malce, spoštovani predsednik odbora, za lase privlečen. Je pa priročen, je pa priročen, ker na covid, na covid se pa da seveda vselej, vselej izgovoriti. In nisem trdil, to pa zanesljivo ne, ne vem, upam, da niste tega razbrali, da bi bili zato napako v zakonu kakorkoli krivi člani odbora za infrastrukturo, tega pa res, tega pa res nisem trdil.
Hvala lepa. Besedo ima Predrag Baković, pripravi naj se Blaž Pavlin. Izvolite.
Predsedujoči, hvala lepa za besedo, spoštovane kolegice in kolegi. Zanimiva je danes tale razprava in pravzaprav, vsi smo seznanjeni ali pa sprejeli dejstvo, da referendum bo, in podporo temu referendumu je dalo skoraj 50 tisoč ljudi. Me pa čudi razprava nekaterih, zlasti pravzaprav koalicijskih poslancev, ki pravijo, da so bili na nek način nekateri ali pa večina le-teh zavedeni. In pravzaprav tukaj ne razumem, kako lahko nekateri v Državnem zboru tako podcenjujete ljudi, kot da so nepismeni, kot da sami ne znajo prebrati zakona in si potem ustvarijo neko svoje mnenje, češ da slepo poslušajo neke levičarje ali pa neke nevladne organizacije in jim potem tudi slepo verjamejo. Dejstvo pa je, da na nek način pa ste začutili, da tokrat ljudska volja je nagnjena nekako proti uveljavitvi tega zakona in zaradi tega se potrebuje nek manever. In, bom rekel, nekako, na nek način vam je prav prišla ta ugotovljena napaka v volilni zakonodaji in seveda je nato sledil tudi tale famozni amandma, ki za teden dni prelaga, prestavitev datuma referenduma torej iz 4. na 11. Zdaj, moje skromno mnenje je, da tukaj gre res za manever, s katerim se poskuša prestaviti referendum nekako globlje v turistično sezono in ne da se želi pridobiti čas, da se uredi volilna zakonodaja, iz katere je izpadlo sedem naselij. Vsi dobro veste, da je dovolj časa, da se napako odpravi v tej volilni zakonodaji in menim, da en teden ni, podaljšanje ne predstavlja pravzaprav nič več in nič manj, lahko pa to veliko pomeni glede volilne udeležbe na referendumu. In jaz bi predlagal, da spoštovani kolegi, dajte vprašati ministra za javno upravo, kdaj je GURS obvestil MJU o tej napaki. Kolikor vem, naj bi bilo to že 14 dni nazaj in v teh 14 dneh me zanima kaj je v tem bilo storjeno. Ali so morda vložili zakon? Niso, nič ni bilo storjeno. 14 dni praktično, spoštovani kolegi, je Vlada izgubila ne, da bi karkoli v zvezi s tem naredila in sedaj jo bomo podaljšali za eden teden zaradi tega, ker kaj, ker v 14 dneh ni bilo nič narejeno? Dajte vprašati morda bi bil res zanimiv podatek kdaj bodo v MJU o tem obveščeni. Kljub temu je bom rekel do 4. julija skoraj 40 dni in v tem času mi lahko premaknemo gore, če želimo, ampak ne, mi potrebujemo še eden teden več, kajti 40 dni je premalo. Če v tem času ne boste spremenili zakonodaje je pravzaprav tudi v tistem dodatnem tednu ne boste. Ocenjujem, spoštovani kolegi, v tem grmu tiči zajec. Na neki način se poskuša [[nerazumljivo]]tako tistih 50 tisoč ljudi, ki so podpirali podporo k referendumu kot tudi vse tisto ostalo, ki se s tem zakonom ne strinjajo in to je pravzaprav nedopustno. Dejstvo je, da referendum bo in dejstvo je, da ga je potrebno sklicati čim prej in dejstvo je, da ta teden ni, zaradi spremembe volilne zakonodaje ne bo ključno pripomoglo zlasti ne, zato ker smo 14 dni menda že izgubili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Blaž Pavlin, pripravi naj se Franci Kepa. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Drage kolegice in kolegi, lep pozdrav! Danes obravnavo zahtevo za razpis Referenduma o zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o vodah, ki smo ga v tretji obravnavi sprejeli konec meseca marca. Pobudniki so zbrali potrebno število podpisov, zato referendum vsekakor bo. Ali bo to 4. ali 11. julija po mojem skromnem mnenju ne bo igralo neke pomembne vloge nenazadnje smo po odstopu predsednice Vlade Alenke Bratušek leta 2014 imeli parlamentarne volitve še kasneje in to je 13. julija leta 2014. Sedaj, če ste tako vsi prepričani v ta izid referenduma o samem številu podpisov, ki to nenazadnje potrjujejo mislim, da ni nobene bojazni, da ne bi bila udeležba tudi 11. julija zadostna. Tukaj me predvsem motijo izjave oziroma razprave nekaterih kolegic in kolegov, ki so nekako navrgli, da je že to, da se nekaterih naselij ni uvrstilo v tisti Predlog zakona o spremembah in določitvah volilnih enot in volilnih okrajev, da so tam pomoti izpadli, da je to bilo nekako v naprej načrtovano pa mislim, da temu ni tako. nenazadnje je tudi kolegica Tina Heferle obtoževala neko hitro spremembe volilnih okrajev naj tukaj povem, da Nova Slovenija ni bila med podpisniki, ki so vložili ta zakon smo ga pa na koncu podprli in ta naselja, ki so izpadla niso med tistimi okraji, ki so spreminjali meje oziroma območja teh volilnih okrajev. Ta sam referendum po mojem mnenju ne bo o zakonu samem o vodah, ampak bo predvsem o domnevah, o onesnaževanju voda, govorilo se bo o ogroženosti čiste pitne vode, čeprav se s spremembami zakona glede tega se nič ne spreminja. Nastopi danes in v času referendumske kampanje bomo poslušali lepe besede o ohranjanju vode, zraka in našega okolja na eni strani in na drugi strani kako je ta Vlada in koalicija grda, kako zagovarja umazano industrijo in s tem ogroža čisto pitno vodo. Verjamem in vem, da ni nikogar med nami, ki si ne bi prizadeval za čisto oziroma za zaščito našega okolja naših vodnih virov in čistega zraka. Moramo pri vsem tem zagovarjanju oziroma delovanju za naše okolje imeti neko srednjo pot med učinkovito izrabo prostora ter kvaliteto bivanja naših državljank in državljanov na eni strani ter na drugi stran za zaščito okolja samega in vode. Vse to mora biti nekako življenjsko. Velikokrat smo pred dilemo ne vem, ko nekateri zagovarjajo obnovljive vire energije, po drugi strani pa so proti samim postavitvam vetrnih elektrarn. Ne vem, težko si v Sloveniji verjetno predstavljamo, da bi v Piranskem zalivu postavili 5 vetrnic, s katerimi bi pridobival čisto energijo. Sedanji Zakon o vodah velja že približno 19 let in v tem času so nastali nekateri razlogi, ki narekujejo potrebo po spremembah tega zakona in sam zakon odpravlja predvsem nekatere nedoslednosti, tudi nekatere preveč zbirokratizirane postopke, hkrati pa zaostruje možne posege na priobalnih zemljiščih, v nasprotju z nekaterimi interpretacijami, da je to ravno obratno in danes smo lahko slišali ministra, ki je to še enkrat potrdil. In v sami parlamentarni obravnavi smo sprejeli amandma, s katerim smo črtali po mnenju številnih okoljevarstvenikov, najbolj sporni člen, ki je dajal možnost gradnje proizvodnih objektov, ki uporabljajo nevarne snovi, tudi na vodovarstvenem območju. Tukaj še enkrat poudarjam, da smo ta člen samega zakona črtali in ga zdaj, v tem sprejetem zakonu, ni več. Me pa v današnji debati moti, da nam nekateri očitajo, kako smo proti zaščiti okolja in proti ohranitvi zdrave pitne vode oziroma čistega zraka, pred nekaj več kot desetimi leti, pa so bili oni glavni zagovorniki izgradnje TEŠ6, ki za proizvodnjo elektrike uporablja najbolj umazan način in pri tem nastane največ izpustov Co2 in zaradi česar jo bomo mogli predčasno tudi zapret. In za konec, menim, da je referendum o predlogu Zakona o vodah, da ni potreben, a ker ga imamo, bo vsekakor v referendumski kampanji možno soočiti naša različna stališča, državljani pa bodo na koncu odločili, ali je zakon primeren, da velja oziroma da ne. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Franci Kepa, pripravi naj se Gregor Perič. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Lep pozdrav vsem kolegicam, kolegom! Zahteva za razpis zakonodajnega referenduma je legitimna in omogoča zbiranje podpisov vsaki stranki ali skupini strank, ki nasprotuje zakonu ali novelaciji zakona. Ministrstvo za prostor in okolje, pod vodstvom gospoda Vizjaka, je na pobudo slovenskih občin pripravilo novelo Zakona o vodah. Glavni namen je podati in povečati sredstva za vzdrževanje vodotokov iz Sklada za vode. To je 17 milijonov evrov za te namene. S temi dodatnimi sredstvi bi se omogočilo dodatno urejevanje vodotokov. Občine bi prišle do čistejših in urejenih vodotokov in brežin. S tem bi zelo zmanjšali možnosti poplav. Da je padavin občasno zelo povečano, vidimo ravno sedaj, ko že skoraj celi maj dežuje, ko so količine enormne, pa tudi že v aprilu. Pobudniki referenduma so zavestno ali ne s tem prikrajšali za ta dela občine in posege. Novela zakona omejuje vse posege na priobalnih oziroma na »priobrežnih« zemljiščih. Od leta 2002, ko je veljal prejšnji zakon, spisala ga je bivša LDS, so bile zgrajene na zemljišču poleg vode, številne tovarne, stanovanjske zasebne hiše, 80 % je bilo zasebnih posegov. Minister je poudaril, da se je posegalo v »priobrežni« pas tudi z objekti, ki uporabljajo nevarne snovi, med drugimi celo tovarne, zgrajene tik ob vodotokih. S predlagano novelo zakonitega ni več mogoče določbe, ki so to dovoljevale, so črtali iz zakona. Na priobrežnih pasovih se bodo lahko gradili samo objekti javne rabe in to z vodnim soglasjem, ustreznimi prostorski akti in izpolnitvi pogojev. To je predvsem mišljeno z enostavnimi, lahkimi objekti, lesenimi objekti, šlo naj bi se nasproti turističnimi dejavnostmi. Državni zbor je to novelo zakona sprejel 30. marca, en teden kasneje pa je Državni svet zavrnil odložilni veto na novelo zakona. Zavajanje o pitni vodi tisti, ki so zbirali podpise o tem zakonu, je bilo enormno. Da se bodo prodajale vrtine, vodotoki tujcem, da bomo onesnaževali pitno vodo, celo izboljševala se bo kvaliteta zaradi prepovedanih gradenj. S tem zakonom se kvaliteta ne bo zmanjšala, ampak obratno, to novelo so spisali strokovnjaki, ki se v zadevo razumejo. Verjetno imajo pobudniki referenduma interes, da se ne naredijo spremembe in ostane stanje kakor je sedaj, in da se še zmeraj gradi blizu priobrežnih parcel oziroma se jih tudi zoža sam vodotok. Podpiram ta referendum 11. julija, vmes se mora še urediti vnos sedmih naselij in 811 prebivalcev, ki so izpadli iz volilnih list, da bo referendum omogočil vsem pravično glasovanje. Ta referendum ne bom podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Gregor Perič, pripravi naj se Franc Rosec. Izvolite.
Podpredsednik, hvala lepa za besedo. Lep pozdrav vsem! Jaz moram reči, da smo s temo s katero se ukvarjamo, prišli na neko področje, ki je sicer za Slovence in Slovenijo kot tako izjemno pomembno. Vemo, da smo kot dežela izjemno vodnati, imamo tudi zelo veliko pitne vode, kljub temu, da vsi, zlasti prebivalke in prebivalci slovenske Istre nimamo svojega vira pitne vode, ki bi zadoščal našim potrebam, še posebej v poletnih mesecih, ko je te vode manj. Imamo veliko rek, imamo veliko potokov in voda vedno pritegne. To lahko povem tudi kot Istran, ki zaznavam velike pritiske tudi na pozidavo na območjih kjer je pogled na morje. Tako da, ta pritisk na zidavo je pač neko dejstvo, ki ga moramo enostavno vzeti v zakup. Dejstvo pa je tudi, da je potrebno te posege v prostor regulirati. Slovenija ima na tem področju regulacijo, ki je zapletena, kompleksna, marsikomu tudi nerazumljiva. Tukaj ima veliko besede ne samo država, ampak predvsem lokalne skupnosti. Država lahko nek prostor ureja s posameznimi akti, z državnimi prostorskimi načrti, ti so prej izjema kot pravilo. Sicer je pa tukaj beseda predvsem na lokalnih skupnostih, torej na občinah, na občinskih svetih in na županih. Oni so tisti, ki v največji meri definirajo kako se bo posamezen prostor uporabljal, še zlasti v bližini raznoraznih vodotokov pa navsezadnje tudi morja. Če izpostavim nekoliko bolj morje, ker ga danes nismo izpostavljali, pa se ga zakon tako ali drugače tudi dotika, jaz moram izpostaviti, da vsaj tisti, ki imajo to izkušnjo delovanja tudi na lokalnem nivoju v eni od štirih obalnih občin, pridemo hitro do zaključka, da na osnovi sedaj veljavne zakonodaje občina dejansko ne ve kaj lahko postavlja ob morju in česa ne more oziroma tudi to področje ni povsem jasno urejeno, ker tudi pristojnosti niso jasno urejene, ker morje še vseeno sodi pod državo. Zato absolutno pozdravljam vsa prizadevanja, ki tečejo na Ministrstvu za okolje in prostor v smeri tega, da se prvič v zgodovini Republike Slovenije sprejme pomorski prostorski plan. To je dejansko nek akt, ki bo uredil tudi kaj se ne morju sme početi, česa se ne sme početi, bo definiral območja kjer so definirane posamezne rabe morja, ali je to pristanišče ali so to plovne poti ali so to gojišča školjk ali so to območja kopalnih voda ali kaj tretjega. To se mi zdi izjemno pomembno z vidika načrtovanja rabe tudi te vrste prostora, morskega oziroma vodnega in navsezadnje to tudi vpliva na določitev priobalnega pasu na kopnem. Ker, kot že rečeno, kadar želiš umestiti v prostor nek pomol, nek valobran ali kakšno podobno infrastrukturo nastane nemalo težav in nejasnosti tudi v komunikaciji med lokalnim nivojem in med nivojem ministrstev, torej države, ker posamezna vprašanja niso definirana. In jaz verjamem, da vsa ta prizadevanja, ki gredo v smeri tega, da jasneje in bolj določno definiramo kaj se sme graditi in na kakšen način je to lahko samo dobro in koristno. Še zlasti, ker v tem zakonu jasno odmikamo možnost oziroma pristojnost odločanja z nivoja vlade, torej politike, en nivo nižje, torej na nivo stroke kot take. Ker po sedaj veljavni zakonodaji, če se vlada z nekim svojim aktom odloči, da se bo na nekem območju nekaj dalo oziroma smelo graditi v neposredni bližini nekega vodnega telesa, potem bo to pač možno. Če ta zakon sprejmemo, potem bo tukaj predvsem potrebna presoja strokovnih institucij, ki vseeno nekaj več vedo o vodah, o vplivu posamezne gradnje na vodno telo, na varnost voda, tudi navsezadnje na vprašanje čiste pitne vode, najbrž veliko več kot pa sami ministri v vladi, ki vedno potegnejo neko, predvsem politično potezo. Če želimo v tej smeri narediti nek korak naprej, potem je zagotovo dobro, da ta zakon sprejmemo. Sam, moram priznati, da nisem šel na nobeno od stojnic, ki so se pojavile kadar so se zbirali podpisi. Sem pa bil pozoren na aktivnosti, ki so potekale, predvsem na družabnih omrežjih. In moram reči, da sem bil, glede na to kaj sem uspel videti precej razočaran nad nivojem diskusije oziroma nad kakovostjo manipulacij, ki so se odvijale. In spet kot Primorec, kot nekdo, ki prihaja iz Istre vam bom pokazal eno fotografijo na kakšen način se je poskusilo pridobiti podporo in v končni fazi tudi zavajati oziroma manipulirati z ljudmi zato, da bi se lažje odločili za to, da dajo podpis za izvedbo referenduma. Na tej fotografiji vidite dve opciji, torej v zgornjem delu gre za pozidan mesečev zaliv, to je v Strunjanu, spodaj je pa mesečev zaliv tak kakršnega je narava izklesala skozi stoletja z erozijo tega najvišjega klifa v, mislim, da v Jadranu. No, in v zgornjem delu vidimo to invazivno pozidavo, ki sega po klifu navzgor, pa tudi deloma v morje. To je ena takih manipulacij, ki so krožile po ,recimo, to sem našel, mislim, da na Instagramu se je to pojavilo. Tu je potrebno povedati, da so take stvari zelo neokusne, še zlasti, ker so umeščene v Krajinski park Strunjan, ki pa vemo, da je zaščiten. Tam dejansko niti kurjenje ni dovoljeno, ne pa zidava ali pozidava s kakršnimikoli hotelskimi kompleksi, ampak ljudje, ki ne poznajo te komplicirane zakonodaje na našem področju, očitno verjamejo tudi takim stvarem, sicer se to na tak viralen način zagotovo ne bi širilo in zagotovo tudi ne bi našli številne komentarje spodaj pod takimi objavami, zgražanje ljudi. Tako da tukaj moramo vedeti, da se v današnjih časih kljub temu, da imamo vse možne informacije praktično na dlani vse možne informacije praktično na dlani lahko zakon poiščemo z dvema klikoma na Google, je to očitno za marsikoga pretežko in potem se zgolj na osnovi nekih takih grafik ustvarja javno mnenje. To me tudi navdaja z nekim prepričanjem, da namera za izvedbo tega referenduma niti ni toliko osredotočena na samo vsebino zakona in na problematiki, ki jih naslavlja, ampak bolj ko ne za nagajanje v tej smeri, nagajanje ministrstvu, pa v končni fazi tudi za nagajanje vladi kot taki in se je vodil kot tak in se Zakon o vodi zlorablja za neke vrste referendum o Vladi. Lahko me prepričate tudi s kakšnim nasprotnim argumentom, ampak potem, ko vidimo take stvari, je najbrž namen, manipulacija kot taka jasna, pa je težko ovreči. Sam moram reči, da sem bil tudi enkrat kot prostovoljec še pred številnimi leti eden izmed tistih, ki je šel v Železnike pomagati po tistih hudih poplavah, pa sem potem od blizu videl kako zgleda sila vode kadar se nekaj zgodi, zato še toliko manj razumem, da se z blokado tega zakona tudi blokira možnost koriščenja sredstev skladu za vode, gre za 17 milijonov, ki bi si jih številne lokalne skupnosti še kako želele, da lahko sanirajo številna kritična območja, ker vemo, da se tudi naše podnebje spreminja, da so tiste stoletne ali pa petstoletne poplave dejansko postale 50 ali pa 20-letne in to terja številne ukrepe in posege v prostor, predvsem pa denar in investicije. Vsak zamujen dan, mesec, sezona, ko je možna gradnja potem potegne za sabo številne stroške, slabo voljo, včasih tudi smrtne žrtve in verjamem, da si neka odgovorna politika vsega tega ne želi. V kratkem bomo imeli tudi na dnevnem redu ustavno obtožbo predsednika Vlade, tam notri je tudi napisan kot eden od argumentov, da predsednik Vlade ogroža čisto pitno vodo, tako da jaz mislim, da se voda kot ena pomembna dobrina zlorablja za ta politični boj in da to kaj je res in kaj ni res, kaj je zares zapisano v zakonu in kaj ne drži, kaj je zgolj neka manipulativna grafika, v končni fazi več ne šteje, ker je v tem političnem boju dejansko dovoljeno čisto vse. Ampak jaz verjamem, da bodo državljanke in državljani s tem, ko bodo na referendum šli ali pa tudi ne, dali potem tudi neko jasno sporočilo, ker sem prepričan, da bo v času, ki je pred nami, odprtega tudi dovolj nekega javnega prostora, da se vse te vidike, ki smo jih danes in včeraj na Odboru za infrastrukturo načeli tudi zelo jasno in decidirano argumentira in na osnovi dejstev, ne pa manipulacij in laži se bodo tudi državljanke in državljani odločili ali je ta referendum res potreben ali ni ali izboljšuje področje, ki ureja vode kot take ali ne. Sam ocenjujem, da je to absolutno nek korak naprej, verjamem, da ni zadnji in da ni edini možen, moramo pa ne samo kot odločevalci v Državnem zboru, ampak navsezadnje tudi kot državljanke in državljani vedno pri takih vprašanjih predvsem tehtati, ker mi smo lahko absolutno za zeleno, ampak če bomo absolutno za zeleno, to pomeni, da gradenj in posegov v prostor več ne bo. To je tudi lahko neka čisto legitimna politična in še kakšna, tudi ideološka, če hočemo, odločitev, ima pa za sabo, oziroma potegne za sabo tudi številne posledice. In jaz v tem smislu bi predlagal, da se zgledujemo po državah, ki so te premisleke že opravile in rešitev v tem smislu je razvoj, ki je predvsem trajnosten, ki tehta vplive na okolje, pa navsezadnje tudi vprašanja gospodarskega napredka in tudi servisiranja vseh tistih potreb, ki jih kot državljanke in državljani imamo, tako na področju sociale, zdravstva in še marsičesa. Tako da tukaj samo ena rešitev in iti samo skrajno v eno, eno opcijo, torej recimo samo zeleno in blokada česarkoli najbrž ni nekaj, kar si lahko privoščimo, če ne želimo, da gre na račun še številnih drugih družbenih podsistemov. In kot pri vsaki stvari bomo morali tudi tukaj tehtati, tudi pri tem zakonu ne bo nič drugače. Moja ocena je, da delamo korak vseeno naprej, v pravo smer, da so še vedno in da bodo tudi v prihodnje možne in nujne še dodatne izboljšave, moram pa pri tej priložnosti tudi še enkrat pohvaliti Ministrstvo za okolje in prostor, ki ima vseeno občutek za to, da je potrebno delati posamezne korake naprej, ki v preteklosti na žalost niso bili narejeni, pa potem zaradi tega tudi danes, tudi tukaj in še v številnih razpravah, plačujemo to ceno posegov v prostor, ki niso bili regulirani, ker ravno v tem sivem polju se da marsikaj potem še sčarati zraven, zato se mi zdi pozitivno, da se tudi ti, te možnosti političnih odločitev umaknejo na nivo stroke in potem predvsem njim dati to odgovornost, naložiti to odgovornost, da rečejo, kaj je ustrezno in kaj ni ustrezno. Tako da referendum zagotovo bo, po moji oceni, ali bo teden prej ali teden kasneje, ne bo vplivalo na to, na udeležbo na referendumu in na njegov izid, si želim, da bi vplivali predvsem argumenti, ne pa manipulacije, hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Franc Rosec, pripravi naj se Boštjan Koražija. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Zdaj, referendum o noveli zakona o vodah, se moramo vprašati sploh čemu smo sprejeli to novelo zakona, kaj je bil to vzrok. Namreč sam ocenjujem, da na ministrstvu niso šli to novelo [[nerazumljivo]]zato, ker bi jim bilo dolgčas, ampak zato, ker so se nabrale, glede na obstoječi zakon, mislim, predhodni zakon, potrebe po spremembah. Vemo, da smo, živimo hitrejši tempo, da so spremembe naš, bi rekel, vsakdanji trend, da se nam dogajajo in spremembe, ki so nakazovale, da je bilo potrebno vložiti novelo zakona o vodah, so predvsem to, da je potrebno pač od neke odločitve prenesti iz politike na stroko. Namreč politiki lahko govorimo zelo na široko o nekih stvareh, o detajlnih pa ne moremo, ker nimamo teh znanj in nismo o tem poučeni. In mislim, da je novela zakona šla v pravo smer. S tem ko prenašamo neke, bi rekel, odločitve iz politike na stroko, so tudi odločitve hitrejše. Namreč, da boš ti enemu politiku razložil, kaj vse je narobe oziroma kaj mora spremeniti, pa ni iz te stroke, to je dolgotrajni postopke. Strokovnjaki, ki so pa to se izšolali v naših fakultetah in drugih ustanovah, pa imajo to znanje. Potem naslednji detajl, ki se je tudi pač pojavil. Mi imamo veliko problemov ob vseh teh, bi rekel, spremembah oziroma, v zadnjih časih, ko gledamo, so te padavine malo intenzivnejše. Sam prihajam iz doline, ki smo, bi rekel, v zadnjih desetih letih doživeli kar nekaj poplave, bi rekel, v tem mestu Šoštanj, tam imamo tudi v zaledju dve jezeri, in pa hudourniški pritoki, mislim potoki do reke Pake. Pred kakima dvema letoma se je našel denar, da je ta, bi rekel, koncesionar Nivo pričel čistiti reko Pako. In bili so vsi začudeni, ker so ugotovili, da je reka Paka regulirana, da je struga obložena s kamenjem. Ker prej se to ni videlo, ker je bilo, to je bilo, bi rekel, teh usedlin in naplavin, in je to dejansko korito same Pake, reke Pake bilo manjše. Sedaj s to novelo zakona pa ravno to omogočamo, da se dejansko ta denar iz Sklada za vode lahko tudi uporabi za te namene, da se te vodotoki ali so to potoki pa reke, da se čistijo in sedaj, če je to novela zakona to predlagala mislim, da tisti ljudje, ki živijo ob rekah pa, ko pride kakšno večje dolgotrajno deževje in živi v strahu mislim, da njim ni bil interes prispevati podpis za referendum razen, če jih je nekdo zavedel in rekel zbiramo podpise, zato ker je ogrožena pitna voda pika. Sedaj, če ti hočeš referendum pa podpise čim večji dobiti ti pač reče neko stvar, ki je všeč, ki jo vsi razumejo in to pa je pitna voda in to je to. To mislim ljudje zavajati z neko stvarjo ne jim pa celovito razložiti te zadeve to mislim, da ni v redu. Sedaj večkrat je bilo omenjeno tudi kaj vse je narobe s to novelo zakona. Sedaj, ko prebereš to novelo zakona se lahko prepričaš, da ne gre za bi rekel neke posege v prostoru ta zakon ne podpira v vodah temveč se vsi ti bi rekel posegi so predpisani s prostorskimi akti. Jaz ne vidim sedaj bi rekel nekega razloga, če bo tudi za enostavni beg potrebno vodno soglasje mislim, da je to pravilna odločitev. Če se s tem zaostrujejo pogoji za gradnjo mislim, da smo prispevamo k boljšemu okolju. Prej vemo, da so lahko bili objekti zasebne in pa javne rabe to se pravi ali so bile to kakšne privat vile kje ob obali ali pa kje ob kakšnih jezerih ali pa bencinske črpalke, hoteli in te zadeve sedaj bo samo še obeti za javno dobro saj hočemo vsi našim državljanom in državljankam dobro mislim, da je to spet bi rekel neki korak v pravo smer. Večkrat je bilo tudi še rečeno, da bo pač s to novelo zakona prišlo do omejevanje dostopa do vode ali pa privatizacije vode oziroma ne vem koliko bi rekel kar veliko je bilo teh nekih pomislekov, ki so pa bili neopravičeno izrečeno. Jaz mislim, da v tej pred referendumskim časom je potrebno našim državljanom in državljankam točno povedati kaj je bil vzrok za spremembo teh zakonov in kaj so plusi tega zakona oziroma te novele ne pa samo neko pitno vodo, da bodo ljudje, ko bodo šli na referendum oziroma tisti, ki se bodo odločili točno vedeli za kaj glasujejo ne, da bodo, potem izglasovali neki referendum tak ali pa drugačen pa rekli mi smo bili pa zavedeni. Hvala.
Besedo ima Boštjan Koražija, pripravi naj se Aleksander Reberšek. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, najlepša hvala. Sedaj po vsej tej kar precej burni razpravi je več kot očitno, da so bili minister, Vlada pa tudi koalicijska stranka oziroma koalicijski poslanci vedno sveto zavarovani, da samo organiziranim državljankam in državljanom ne bo uspelo zbrati preko 40 oziroma preko 60 tisoč podpisov za referendum se pravi za razpis referenduma. To je bilo iz teh razprav tudi iz razlag več kot očitno predstavljeno oziroma tudi zaznati. Druga zadeva, kar je po mojem tudi precej zmotilo ministra, Vlado in spet koalicijske poslance je to, da so v bistvu ti podpisi in to je res ogromno podpisov je prišlo oziroma je bilo bom rekel predanih, podpisanih na podeželju oziroma ljudi, ki živijo na podeželju, ker stalno, ko govorimo o zdravi kmečki pameti na podeželju še vedno je zdrava kmečka pamet zelo dobro deluje in to so tudi ljudje iz podeželja zelo dobro zaznali in v bistvu se zavedali, da v bistvu gre pri tem zakonu tudi zato, da se bo uničevalo njihovo decentralizirano podeželsko okolje. Seveda vsepovsod so se zbirali podpisi tudi v velikih mestih je bil zelo dober odziv sploh ni kaj zanikati, ker je res bil, ampak še posebej bi rad vzpostavil to podeželje, ki si ga dostikrat na desni strani bom rekel tudi z neko pravico lastite kot vaše volilno telo, ter tam tudi izberete oziroma tudi pridobivate največ [[?]] svojega volilnega telesa oziroma tudi pridobivate največ glasov. In to vas je tudi očitno oziroma tudi ministra najbolj zbodlo, da se je zbudilo to podeželje, ki si ga dostikrat tako radi uzurpirate in lastite za sebe, da razmišlja in še posebej z zdravo kmečko pametjo. In, glejte, tudi včeraj smo imeli ta odbor, kot je že prej gospod Podkrajšek vam vse razložil, vam ne bi še enkrat ponavljal, in dejansko na tem odboru sta bila tudi dva predstavnika dveh gibanj in sicer, gibanje za pitno vodo, gospa Alenka Kreč Bricelj in gospod Stergel [[?]] , prav tako iz te iniciative danes in kar je bilo zanimivo, kar sta tudi povedala v tistem času, ki sta ga dobila, da lahko povesta nekaj na temo razpisa referenduma in datumov, je bilo to, da na vse okoliščine, je v bistvu sicer sprejemljiv datum, ni pa dober in to je pa problem. Vi jim hočete dodeliti še slabši datum oziroma še, bom rekel, še manj kvalitetno oziroma dober datum za razpis referenduma in to sem vas tudi oziroma sta vas predlagatelja zelo dobro in argumentirano opozorila, da jih je treba poslušat in, glejte, mislim da, če se na koga lahko zanesemo, je to oziroma so to naši državljanke in državljani in seveda civilne iniciative, ki vedo točno in večinoma, bom rekel, v 99 %, zmeraj točno vejo, da je nekaj narobe oziroma da nekaj ni prav in v tem primeru so državljanke in državljani začutili in se zavedali tega problema, da ta zakon v bistvu res posredno in tudi neposredno, bo vplival na kvaliteto pitne vode, še posebej pa na čisto pitno vodo. In, ko govorim o pitni vodi in tudi o tem Zakonu o vodah, [[nerazumljivo]]in tudi o tem referendumu, ki je razpisan oziroma bo razpisan, bi rad povedal eno zadevo. Prihajam iz okolja, pa tudi marsikateri poslanec iz tega okolja bo vedel, o čem govorim, o Spodnjem Podravju, kjer imamo konstantno težave z pitno vodo, kaj šele z čisto pitno vodo, da bi jo imeli. Dostikrat niti to ni. In ko govorimo o vodah in o tem Zakonu o vodah je treba razumeti, da ljudje razmišljajo naprej, razmišljajo v prihodnost, razmišljajo za naslednje generacije, za svoje otroke, za svoje družine in ko boste prihajali z takšnimi zakoni v ta Državni zbor, boste zagotovo imeli še več civilnih iniciativ in pobud, ki bodo hotele oziroma si želele in to upravičeno, razpisat takšen ali drugačen referendum in ko govorimo o vodi, govorimo o univerzalni dobrini, ki je v bistvu naša vsem, bom rekel, primarna dobrina in za katero moramo vseskozi skrbeti in se za njo tudi, žal, in v bodoče še bo to bolj očitno, boriti. In, seveda, pozivam tudi zdaj vse državljanke in državljane, da gredo na ta referendum in glasujejo proti temu zakonu, ker ta zakon ni v redu, je bil napisan z nekim določenim namenom, ki ga je hote in nehote gospod minister za okolje in prostor, gospod Vizjak, tudi na enem izmed marčevskih odborov, bom rekel tako, pod mizo nam sporočil, da je v bistvu to bila želja ministra za gospodarstvo oziroma gospodarskega ministrstva. Tako da, še enkrat pozivam ljudi, da se udeležijo referenduma, ker, ko govorimo o prihodnosti, pa ko govorimo o naši prihodnosti, je v bistvu voda, mislim da kar glavna dobrina, za katero se bo potrebno boriti in tudi, jo zavarovati in varovati. Tako, hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Aleksander Reberšek, pripravi naj se Jerca Korče. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, najlepša hvala za besedo. Ja, jaz sem prepričan, da je zbiranje podpisov za referendum temelji na zavajanju in pa na napačnih informacijah. Prepričan sem, da so podpisi, marsikateri podpis zbran na osnovi laži. Pri tem pa ste tako zelo uspešni, da mene kliče tudi moja lastna mama, da me kličejo moji prijatelji in me sprašujejo, daj Aleks, povej kaj je zdaj tukaj res in kaj ni res. Zato vam povem, da ste resnično zelo dobri in pa veliki mojstri zavajanja, mojstri obračanja besed. To vam gre zelo dobro od rok. Vodne vire hoče ta Vlada prodati tujcem. To sem poslušal od mojih kolegov. Na takšen način ste se vi zbirali in pa pridobivali podpise. V tem zakonu, Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o vodah ni niti z eno besedno zvezo omenjena pitna voda. Gre za eno največjih zavajanj in politično merjenje moči opozicije brez kakršnihkoli argumentov. Vsi tisti, ki trdite, da je res kar govori opozicija, pa se boste lahko prepričali. Jaz bom namreč ta zakon o spremembah in pa dopolnitvah Zakona o vodah fotografiral in objavil na svoji Facebook strani, pojdite, sami si preberite in si poglejte vse tri člene in se sami prepričajte kaj je res in kaj ni res in na kakšen način s tem zakonom pravzaprav lahko sploh ogrožamo čisto pitno vodo. Nov Zakon o vodah nikakor ne ogroža čiste pitne vode, ampak jo še dodatno ščiti in pa varuje. Industrijskih objektov odslej pod nobenim pogojem namreč ne bo mogoče graditi na priobalnih zemljiščih. Do sedaj je ta zakon seveda to tudi omogočal. Za vsak poseg na priobalnem pasu pa bo potrebno pridobiti vodno soglasje s strani Direkcije za vode, se pravi, stoke, ki ne bo izdano v nobenem primeru negativnih vplivov seveda na vode ali pa na okolje. Do zdaj je to soglasje seveda izdajalo Ministrstvo za okolje in prostor, od zdaj naprej pa bo to soglasje izdajala direkcija za vode, se pravi, z Ministrstva za okolje in prostor na direkcijo za vode, se pravi, s politike na stroko. V čem je pravzaprav tukaj sploh problem. Dosedanji Zakon o vodah kot sem povedal, dovoljuje gradnjo na priobalnem pasu, tako za objekte v javni kakor tudi v zasebni rabi, novi zakon pogojno dovoljuje zgolj objekte v javni rabi in še to pod pogojem, da se predhodno pridobi ustrezno vodno soglasje s strani direkcije za vode. Slednje se izda zgolj v primeru, če poseg ne poslabšuje stanje voda ali kako drugače vpliva na okolje. Se pravi, da z novelo Zakona o vodah zaostrujemo dosedanjo zakonodajo. Prav tako dosedanji Zakon o vodah ni ustrezno varoval naših voda in to dokazujejo tudi številne izjeme, ki pa so dovoljevale gradnjo na priobalnih zemljiščih. Zakaj takrat recimo niste skakali v zrak pa delali take galame kot jo to počnete danes oziroma sedaj. In o tem pričajo tudi številke. 54 takšnih uredb, 54 takšnih izjem, se pravi, da smo v priobalnem pasu dovolili graditi proizvodne objekte in to celo take, ki se ukvarjajo s proizvodnjo gume, ki se ukvarjajo s kemikalijami. Da ne govorim, da so bile te uredbe sprejete tudi za razkošne stanovanjske hiše, vile na obalah slovenskih rek, jezer in pa morij. In to se je počelo do sedaj in verjamem, da bi se to počelo tudi v naprej. Novela Zakona o vodah ne ogroža pitne vode. Nov Zakon o vodah za vsak poseg na priobalnih zemljiščih zahteva vodno soglasje, ki ga podeljuje Direkcija za vode, v drugi alineji 37. člena Zakona o vodah tudi določa, da se to vodno soglasje lahko izda, če ne gre za poseg v nasprotju s pogoji in omejitvami za izvajanje dejavnosti in posegom v prostor na območjih ogroženih zaradi poplav in z njimi povezane erozije celinskih voda in morja, se s tem ne povečuje poplavne ali erozijske nevarnosti in posegov v prostor na območjih ogroženih zaradi poplav in z njimi povezane erozije celinskih voda in morja, se s tem ne povečuje poplavne ali erozijske nevarnosti ali ogroženosti, se s tem ne poslabšuje stanje voda, je omogočeno izvajanje javnih služb, ne omejujejo obstoječe posebne rabe voda in to ni v nasprotju s cilji upravljanja z vodami. Vse to si boste lahko prebrali, bom objavil zdaj na svoji Facebook strani in se boste lahko sami prepričali kaj počne ta Vlada oziroma to Ministrstvo za okolje. Menim tudi da je referendum škodljiv za slovenske vode zato, ker se ohranja dosedanja ureditev, to pa je, da se bo lahko na priobalnem pasu še naprej gradili industrijski objekti, ohranja se dosedanja ureditev, ki omogoča postavitev objektov v zasebni rabi in s tem tudi privatizacijo vode, ohranja se dosedanja ureditev, ki občinam otežuje urejanje priobalnih zemljišč in postavitev prepotrebne javne infrastrukture, recimo čolnarne, si izmišljujem, ta referendum pa blokira 17 milijonov evrov prepotrebnih sredstev za sanacijo in pa vzdrževanje vodotokov, hudournikov za zagotavljanje poplavne varnosti naših državljanov. Torej, zaradi tega referenduma bo še velik del naših državljanov poplavno ogrožen. In še čisto za konec. Kje ste bili predstavniki sedanje opozicije, ko se je izdajalo soglasje in ko se je gradila 4,5 kilometra dolga kanalizacija, ki jo je Mestna občina Ljubljana gradila čez vodovarstveno območje v Klečah, na eni strani čista pitna voda, kar znate na nek način zelo lepo prodajati in kar smo na nek način zapisali tudi v Ustavo, na drugi strani pa kanalizacija po kateri se pretekajo fekalije in širi smrad in vse to na istem kosu zeljem. Zakaj niste takrat skakali v zrak, pa delali take galame kot to delate danes? Kaj, če bi se takrat zgodil potres in bi se iztekla kanalizacija in bi bilo nemudoma isti trenutek ogroženih 300 tisoč Ljubljančanov in tisti, ki tukaj živijo in pa delajo in bi v istem hipu ostali brez čiste pitne vode? Sprašujem se kam je takrat zginila vaša skrb za čisto pito vodo. Hvala.
Hvala lepa. Replika, Boštjan Koražija, izvolite.
Spoštovani predsedujoči, najlepša hvala za besedo. Repliciram gospodu poslancu Reberšku, ker je omenil opozicijo glede teh Kleč oziroma tudi [[nerazumljivo]]če sem prav razumel. Dejansko Levica smo bili takrat glih tisti, ki smo, po domače povedano, kot je prej rekel, v luft skakali oziroma smo bili proti temu, da bi se ta zadeva zgradila oziroma da bi šlo preko ta kanalizacijski tok preko vodovarstvenega območja. Tako, da ne posploševati na vso opozicijo. V Levici smo bili takrat zelo in odločno proti in to tudi dobro veste v strankah preko na desni strani. Hvala.
Hvala lepa. Za besedo je zaprosil predlagatelj Bojan Podkrajšek. Izvolite.
Hvala, podpredsednik za dano besedo. Da ne bo vedno zvenelo, da se oglašam takrat, ko govorijo iz strani opozicije, pa mogoče tudi nekaj stavkov, ko je govoril poslanec iz koalicije, pa se naj dotaknem slovenskih občin. Mnogo občin obiskujem tako v svojem volilnem okraju kot tudi širše, tudi nenehno smo poslušali v preteklosti ministra mag. Andreja Vizjaka predvsem, ko gre za proračunska sredstva, da nujno, nujno rabi za ureditev vodotokov po občinah. Ko smo obiskovali občine v prejšnjem mandatu oziroma v prejšnji vladi smo vseskozi razlagali županom, da na teh postavkah [[nerazumljivo]]. Zdaj, ko denar je zagotovljen v višini 17-ih milijonov, jaz mislim, da je to kar nek zalogaj, seveda tudi nek protokol, če ga imenujem v gradbeništvu, da se to sprovede in seveda sedaj župani – eden mi danes piše, ker verjetno se ni toliko poglabljal o čem govorimo -, da nas zelo težko razume kaj želimo povedati. Eno leto razlagamo oziroma v prejšnji Vladi smo razlagali, da denarja ni za ureditev teh vodotokov sedaj je zasledil denar v proračun v višini 17 milijonov sedaj pa s tem denarjem blokiramo z referendumom. Naj spomnim na nekaj občin, ki pa tudi državljank in državljanov, ki trepetajo ob teh vodotokih, naj spomnim na Železnike nekaj let nazaj, še na podobne občine se sploh zavedamo kaj se lahko zgodi v eni uri ob enem vodotoku odnese celo naselje ali pa še več. Skratka, zdi se mi, da si mogoče na nekem segmentu, ko danes govorimo o tej točki zatiskamo oči in seveda bo treba neko odgovornost sprejemati. Smo v mesecu juniju malo še manjka nekaj dni poletje, jesen pa je konec leta vemo kaj se lahko zgodi v poletnih časih, ko so neurja pa preden se zgodijo razpisi, da se ta sredstva razdelijo po občinah, da začnejo gradbinci delati in bo leta konec tako da, spoštovane poslanke in poslanci, ko govorimo o pitni vodi, ki ni predmet tega se moramo zavedati kakšne posledice lahko povzročimo z dejanji, ko zadržujemo še kako potrebna sredstva za sanacijo vodotokov predvsem pa imam tukaj v mislih državljanke in državljane, ki živijo ob teh vodotokih. Hvala lepa.
Hvala lepa. Nadaljujemo z razpravo. Na vrsti je Jerca Korče, za njo pa bo dobil besedo Leon Merjasec. Izvolite, imate besedo.
Hvala, podpredsednik, za besedo. Lep pozdrav vsem. Najprej vendarle odziv na to, da nikjer z besedo v tem zakonu oziroma že sprejetem zakonu ni omenjena pitna voda to smo danes že večkrat slišali češ, da so predlagatelji oziroma da opozicija in pa vsi, ki so tudi zbirali podpise zavajajo in da nikjer ni omenjena pitna voda pa vendar, če smo sposobno kot politi razumeti tudi strokovne podlage in prebrati še kaj drugega uvidimo, da je stanje Eko sistemov v obrežnih pasovih neizpodbitno povezano seveda s tem kakšno je stanje naših voda pa naj si bodo to reke ali podzemne vode in da ima to stanje vpliv na pitno vodo posredno in da priobalna območja delujejo kot neke vrste filter. Sedaj kaj vse se je dogajalo v preteklosti nikoli ne bi smel biti neka blokada ali pa neki argument za to, da danes stvari počnemo po istih vzorcih sploh, če predpostavljamo, da imamo vendarle več znanja, več vedenja, več uvida v to, da neke škodljive zadeve, ki jih človek postori lahko v prihodnje povzročajo težave tako, da ti argumenti češ kaj vse se pa vendarle je dogajalo v preteklosti so zelo bom rekla slaba zadeva, da jo politika uporablja. Sedaj vendarle danes govorimo o odloku o razpisu zakonodajnega Referenduma o zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o vodah in res je bom rekla grozno kako smo danes sprejeli ta amandma s strani koalicije na mizo, da se datum referenduma iz včeraj še 4. julija premakne na 11. julij predvsem v luči tega v luči obrazložitve tega amandmaja, ki ste ga danes vložili v koaliciji in sicer, da se ta datum ta zamik zgodi, zaradi tega bom rekla vaše napake, vaše malomarnosti, šlamparije, kakorkoli to že imenujete. Dejstvo je, da je Državni zbor 16. februarja sprejel Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o določitvi volilnih enot za volitve poslancev v Državni zbor. 16. februarja. Od 16. februarja do danes je pretekel kar lep čas, sama osebno sicer ne razumem te šlamparije, ki se je zgodila vlagateljem zakona, tukaj se poslanke in poslanci vendarle ne morete izogniti odgovornosti, da je iz priloge, ki je sestavni del zakona izpadlo tistih 7 naselij, po oceni koliko, 811 volilnih upravičencev je bilo tako malo izbrisanih, pa če se je že vam to zgodilo, ker ste šli po poti tega, da so poslanci dovolj strokovno usposobljeni, da vlagajo tak zakon, bi morali to napako takoj, ko je bila zaznana, odpraviti. In ja, ne vem, kdaj je to vlada oziroma ministrstvo prepoznalo to napako, vsekakor 18. 5. ko smo tudi stranke opozicije prejele prošnjo, da se z nami sestane minister za javno upravo, ste to vsi skupaj vedeli in tisti dan bi moral zakon biti vložen. Ni kakšne hude potrebe po tem, da za to svojo šlamparijo zdaj hodite naokoli in prestavljate datum, ki je bil določen, ampak se zakon enostavno vloži, dokazali ste že, da če želite, se lahko tudi na nočnih sejah sprejemajo zadeve, ki so tako ali drugače pomembne za vas in sprašujem se, kje smo, če poprava lastne napake in pa izbris 811 volilnih upravičencev ni tako zelo pomembna stvar, da se urgentno spelje skozi Državni zbor in seveda je ta obrazložitev amandmaja nič drugega, kot nek pesek v oči, da govorite o tem, da potrebujete čas in da se bo zato premaknil referendum. Potem enostavno povejte, da si želite, da se datum izvedbe referenduma zamakne čim dlje v poletni čas, zato da se bo vendarle referenduma lahko udeležilo mogoče manj ljudi, zato ker bodo ljudje že na dopustih ali kjerkoli že, oziroma da si pridobite en teden za lastno volilno kampanjo za zagovarjanje svojega zakona. Tako da jaz ne vidim povsem nobenega argumenta, nisem ga niti slišala z vaše strani, zakaj ta šlamastika, ki ste jo naredili poslanci, ko ste vložili zakon in vi ste z vložitvijo zakona izbrisali, lahko zdaj vlada ali pa politika prelaga to na GURS ali pa celo na kakšnega strokovnega uslužbenca ali pa najbrž na Microsoft oziroma tako zvane excelove tabele, ki so vedno priročen izgovor, ko se zgodi neka šlamparija, ampak politika oziroma tisti, ki vlagate zakon, ste pa vendarle odgovorni za to, da zadeva pije vodo oziroma, da je pripravljena tako, kot mora biti in če ste storili tako napako, potem bi jo morali v tišini takoj, ko ste jo zaznali, popraviti, ne pa da danes z amandmajem prelagate datum in nekako otežujete tudi civilnim iniciativam, oziroma jim ne greste naproti, tako kot jim niste šli predhodno, niti stroki, niti civilnim iniciativam, da bi se sploh hoteli pogovarjati o tem, kakšne so spremembe zakona in ali so res tako dobre ali slabe, ampak ste seveda politika ve več od vseh ostalih ljudi, ki se ukvarjajo s specifičnim področjem, šli kot bager s tem zakonom skozi, potem so vam ljudje nastavili blokado, zbrati 50 tisoč ali pa 60 tisoč, mislim, da je celo, podpisov ni mačji kašelj in zbrali so se praktično od spodaj navzgor, torej iz strani ljudi, iz civilne družbe in zdaj bi radi nastavljali še eno blokado z nekim premikanjem datuma, predvidenega datuma, na katerega naj bil referendum, zaradi zgolj in samo šlamastike politike, ki je izbrisala 7 naselij, 811 ljudi in do danes tega ni bila sposobna popraviti, seveda namensko tega ne popravite, da zadevo zavlačujete, tako da to je v bistvu dosti žalostno in seveda ta amandma ne bi smel danes sploh pristati na mizi in malo poglejte sami vase kakšne zadeve počnete. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Leon Merjasec, za njim bo razpravljala Alenka Jeraj. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Poslanke in poslanci! Minister je korektno predstavil predlog zakona o vodah. V sami predstavitvi je marsikaj pojasnil. V tem zakonu je tudi ureditev objektov v javni rabi, kar pozdravljam, saj ti objekti bodo zgrajeni pod pogojem, da poseg ne poslabša stanja voda. Sam prihajam iz okolja, ki ima veliko vode. Že ime Medvode pove, da živim v občini med vodami. Skozi občino tečeta dve reki Sava in Sora. Imamo tudi Zbiljsko jezero, ob katerem občina in občani Medvod že leta poskušamo umestiti sprehajalno pot okoli Zbiljskega jezera. Imamo idejo o kolesarski pešpoti ob reki Sori, brv za prehod reke Sore, iz smeri Škofje Loke proti Ljubljani. Turistično društvo poskuša tudi z umestitvijo pomola priveza ob čolnarni. V občini Medvode imamo tudi Polhograjsko hribovje z veliko pritokov v omenjeni reki. Ob sedanjem zakonju teh pritokov občina ni imela pristojnosti upravljati, jih čistiti, urejati. S tem pa je prihajalo do poplavljanja in škode občanov ter na samih cestiščih. Ta nov zakon bo občinam omogočil, da lahko to urejajo, saj lokalno okolje pozna težave in same rešitve. Poleg tega sem se tudi pogovarjal s predsednikom ob jezerskih turističnih društev, ki je potrdil, da podpirajo predlog zakona, saj turizem prinaša dodatno vrednost samemu kraju. S tem pomagamo tudi turizmu, ki ob teh težkih časih najbolj prizadet. Žalosti me tudi, da je med prvopodpisanimi za referendum tudi naša občanka, evropska poslanka, predsednica stranke SD. S tem dejanjem, po mojem mnenju, dokazuje, da ne pozna te problematike v sami občini Medvode. S tem se vidi tudi, da je zadeve s podpisi za referendum spolitizirana. Zadnje dni je referendum podpisalo več tisoč javnih uslužbencev z elektronskim podpisom, kar je tudi klic v sili, za moje pojme. Za konec pa pozdravljam ta zakon, saj je namenjen reševanju problemov in dodatno ščiti vodne vire. Tudi več sredstev je za vzdrževanje sanacij številnih vodotokov z namenom preprečevanja poplav. Z uresničitvijo referendumskega vprašanja se namreč blokira 17 milijonov evrov za vzdrževanje samih vodotokov in zagotavljanju poplavne varnosti, ki ogroža kar 10 % prebivalstva naše domovine. Kar se tiče podpisov za referendum mislim, da so bili podpisniki zavedeni tudi s strani politične stranke SD in Levice ter pod pretvezo v zaščiti pitne vode. Sprašujem se, kdo na tem svetu pa ne želi imeti pitne vode. Kar se pa tiče amandmaja koalicije ga podpiram, da se prestavi datum, saj bodo tako lahko vsi volivci izrazili svojo voljo. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Alenka Jeraj, naslednja pa bo na vrsti Mojca Žnidarič. Izvolite.
Hvala za besedo. Torej, najprej nekaj besed o napaki, ki se je zgodila na Gursu in to so tudi povedali. Danes poslušamo, da smo bili šlampasti, malomarni in ne vem kaj še vse, čeprav danes vemo, da se je zgodila napaka pri prenosu podatkov in je to GURS tudi povedal in o tem obvestil ministrstvo, da zadevo popravi in to se bo sedaj popravilo. Naš namen je, da se to popravi in uredi in tukaj insinuacije, ki nam jih potikate, da smo to naredili namerno ni tako naprej, so močno pretirane in vam ne grejo v korist, se pa je treba vprašat, ali so se stvari res zgodile slučajno ali pa gre tudi za kakšno sabotažo. Vemo, da je ogromno zaposlenih po ministrstvih in v javni upravi iz, ta trenutek, stranke v opoziciji SD-ja, pa še od koga drugega in veliko ljudi ne dela za dobro te države, ampak proti tej Vladi. Novela Zakona o vodah ne ogroža pitne vode, ampak jo dodatno ščiti in varuje. Namreč, do sedaj je bilo možno graditi hiše, vile in vse ostalo in se čudim, kajne, da se okoljevarstvene organizacije in tako naprej, podpisniki, niso zganili ob vseh teh zadevah, ki smo jim bili priča v zadnjih letih, torej gradnja tovarne Lek v Prevaljah in podobno in cel kup zasebnih vil, ki seveda potem ogradijo svojo zasebno parcelo in dostop do vode ni več možen. Kje so bili ti zbiratelji in okoljevarstvene organizacije, ko se je vse to dogajalo? Kje so bili, ko se gradi kanal C0 nad vodovodom? To jih očitno ne skrbi, skrbi pa jih zdaj tale zakon, ko zadeve izboljšujemo, torej, da se ne smejo graditi objekti za osebno rabo. Ali torej te okoljevarstvene organizacije želijo, da stvari ostanejo take, kot so in se še naprej sme graditi objekte za osebno rabo? Namreč sedaj določitev v 4. členu dopušča možnost oženja priobalnega pasu na predlog nosilcev urejanja prostora, ne glede na vrsto objekta. Torej, možno je zidat privatno hišo, zasebno vilo, zasebno pristanišče, karkoli, če s tem soglaša nosilec urejanja prostora, pristojne občine in Vlada. Po novem pa je to črtano in to ni več možno. Glejte, ta trenutek po obstoječem zakonu, je 30 vlog za posege na priobalnem območju in kaj mislite, da hočejo ti gradit? Legalizirat, se pravi, imamo že nekaj na črno tam zgrajeno, oziroma gradit stanovanjske in gospodarske objekte. Samo 2 od teh projektov sta športni park. No in, torej 2 od teh tridesetih vlog, sta namenjena za neko javno uporabo za vse, vse ostalo je zasebno in bo močno poseglo na to območje. To velja danes in to je danes možno in po tem se odloča. Ministrstvo se je pa odločilo, da bo zadevo omejilo in pogoje, da se na takih območjih gradi, zaostrilo. Za enostavne objekte bo potrebno imet vodno soglasje in na ožjem, torej za oženje priobalnega pasu ne bo več možno graditi zasebnih objektov, pač pa objekte javne rabe. Po vsej logiki in po mojem razumevanju, je to zmanjšanje možnosti, da se na takih območjih gradi. Tisti, ki ste pa zbirali podpise ali pa pomagali pri zbiranju podpisov, pa ste zavajali, da bomo s tem privatizirali vodo, omejil dostop do vode in tako naprej, krnili pravico do zdrave pitne vode, čeprav vemo, da se nič takega ne bo dogaja. Vse, kar je danes možno, je, da pridobiš koncesijo, na primer, za uporabo vode za na primer pivovarno, to poznamo, bazene, zdravilišča ali pa kaj podobnega. Nič drugega ni možno in povejte, od kje vam, da posegamo v pitno vodo in se gospa Tanja Fajon boji, da ne bo več mogla bit pitne vode iz pipe. Mislim, kot da ne razumemo enih osnovnih stvari, no. Torej z novelo se omejuje oziroma oži možnost posegov na priobalna zemljišča in druga stvar, prinaša več denarja za vzdrževanje vodotokov in zato smo mi ta zakon podprli in ga tudi podpiramo. Če bo treba, seveda, na referendumu in v kampanji, to še nekajkrat povedat, bomo tudi povedali, ampak, ni prav, da se je ljudi zavajalo. V teh dneh smo lahko brali tudi primere iz Avstrije, kjer pravijo, da so parcele ob vodah v lasti zasebnikov in je zato marsikje oziroma kar po pravilu dostop do vode v Avstriji precej otežen. Tudi pri nas se že to dogaja, ljudje so kupili parcele tamle ob Savi, lepo zagradili, napisali privatno zemljišče in dostop do vode ni več možen. Zato želimo te stvari urediti in novela Zakona o vodah to ureja. Podprla bom seveda tudi predlog amandmaja, ker sem povedala, da se je zgodila napaka na Gursu, da moramo te stvari popraviti in jih tudi bomo popravili. In še enkrat, ne obešajte tega nam, ker se je zgodila napaka pri službah, torej pri Gursu in Gurs je to tudi javno povedal.
Hvala lepa. Besedo ima Mojca Žnidarič, za njo pa bo dobil besedo Andrej Černigoj. Izvolite.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem! Bom zelo kratka, saj imam le štiri minute. Referendum seveda bo, ker je zbranih dovolj podpisov. Na kakšen način so zbrani ti podpisi, se lahko strinjam s tistimi, ki ste danes že povedali, da so izbrani podpisi velikokrat temeljili na zavajanju, da ne rečem na lažeh. Ko sem tudi sama komentirala kot eno objavo opozicijskega poslanca in vprašala zakaj v bistvu zavaja ljudi, ker ni res, da bi se lahko proizvodni objekti gradili na vodovarstvenih območjih saj smo to že umaknili z amandmajem in to ni bilo sprejeto, raje kot bi mi odgovorili in pojasnili ljudem, zakaj je dejansko pobrisal moj komentar. Tako da, lahko potrdim, da je šlo za zbiranje podpisov z zavajanjem. Povedano je danes že bilo, torej v zakonu v 14. členu se črta, da lahko Vlada, da bi lahko Vlada določila drugačno zunanjo mejo priobalnih zemljišč, torej ne dopušča se več Vladi, da bi ožila priobalni pas iz 15 metrov, ki je določen pri vodah prvega reda, kar pomeni, da Vlada tega priobalnega pasa ne bo več morala ožiti in za različne potrebe torej ne bo mogla več odločati, da bi se gradile, torej odločitve ne bodo več politične, ampak strokovne. In na teh zemljiščih, priobalnih, bo možna le gradnja res nekih enostavnih objektov in pa objektov v javni rabi, pa še to v bistvu morajo biti ti objekti omogočeni v skladu s prostorskim aktom in seveda izpolnjeni vsi pogoji iz tega zakona in pa tudi iz vseh drugih predpisov gradnje. In kot je minister danes poudaril, se popolnoma strinjam, da referendum je slab tako za vode kot za ljudi. Zakaj? Ker zakon prinaša več denarja za vzdrževanje vodotokov, s tem imamo zadnja leta vse občine in vsi ljudje težave, ker se je premalo vlagalo v vzdrževanje vodotokov in ker zakon prinaša že zaostritev pogojev za zaostritev pogojev za gradnjo na priobalnem pasu. In lahko še enkrat povem, čeprav so danes že iz koalicijskih vrst opozarjali, zakon nima nobene veze s privatizacijo vode in strinjam se, da glas za uveljavitev tega zakona je tudi glas za izboljšanje poplavne varnosti. Zdaj ali bo referendum 4. 7. ali 11. 7., dejansko je oboje že v času dopustov in tukaj ne bo velikega vpliva, je pa res, da bo ta en teden lahko veliko pripomogel k temu, da bomo lahko našli dovolj ljudi za delo na voliščih in pa tudi dovolj časa, da se popravi Zakon o volitvah, kar je pa danes že bilo povedano, torej to napako, ki jo je tudi Gurs priznal, ko so nekatera naselja izpadla, so dejansko ugotovili v tem času ko so že začeli pripravljati sezname in gradivo za ta referendum, tako da to bo treba popraviti in kolikor mi je znano, smo danes ta zakon že vložili. Tako, da izključno zardi tega je ta enotedenski zamik. Zahtevo za referendum, kot sem rekla, seveda bom podprla, ker moramo upoštevati zbrane podpise ljudi, tudi amandma bom podprla. Tekom kampanje pa upam, da bomo ljudem znali dopovedati kakšne so dejanske spremembe tega zakona, da bodo potem tudi ljudje ta zakon, tako kot ga bom tudi sama podprla, za uveljavitev tega zakona. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Andrej Černigoj, za njim jo bo dobil dr. Matej Tašner Vatovec. Izvolite.
Spoštovani gospod predsedujoči, hvala za besedo. Kot krščanski demokrat podpiram voljo državljank in državljanov in bom to voljo tudi spoštoval, zato bom glasoval za razpis referenduma. Novela zakona o vodah ne ogroža pitne vode, nov Zakon o vodah za vsak poseg na priobalnih zemljiščih zahteva vodno soglasje, ki ga ne podeljuje več politika, ampak direkcija za vode. Bil sem zgrožen, ko je kolegica rekla, da se ta organ direkcijo za vode da zlorabljati, mogoče je bila to samoprijava. Kar nekaj poslancev je glasovalo leta 2016 za vpis pravice do pitne vode v Ustavo v 70.a člen, ko so ugasnile kamere so ta prizadevanja tudi ugasnila. Od takrat do danes se je za pitno vodo naredilo bore malo oziroma nič. Zato državljanke in državljani komu boste verjeli tistim, ki še zdaj podpirajo T6 oziroma tistim, ki so glasovali v preteklosti, da se evropska sredstva namesto, da se bi vlagalo v kanalizacijo za boljšo vodo in podtalnico dali v mehke vsebine. Hvala za besedo.
Hvala lepa. Kolega Tašner Vatovca ni, zato dobi besedo Edvard Pavlič, za njim pa bo dobil besedo Danijel Krivec. Izvolite.
Hvala, predsedujoči za besedo. Moram reči, da danes pozorno poslušam to razpravo in jasno mi je, da smo razdeljeni na dva pola in tudi jasno mi je, da prepričujemo prepričane. Jaz bi se na začetku vseeno dotaknil načina sprejemanja tega zakona. Zakon se je nahajal v javni obravnavi vsega 12 dni, po tej končani javni obravnavi so se naknadno dodajali sporni členi, govorim o možnosti gradnje objektov, ki uporabljajo nevarne snovi na vodovarstvenih območij in tekom razprave s strani koalicijskih poslancev sem slišal hvalo o tem, da so ta sporni člen umaknili. Seveda so ga umaknili, umaknili so ga na pritisk strokovne javnosti, na pritisk opozicije, hkrati smo vložili amandma o umiku tega člena tako v opoziciji kot v koaliciji, tako da bi bil s to samohvalo vsaj jaz osebno zelo previden. Kar se tiče same prestavitve roka zakonodajnega referenduma smo lahko danes slišali kar nekaj izgovorov zakaj je potrebna ta prestavitev. In vsaj jaz osebno vam ne očitam te napake, ki se je zgodila, verjamem, da ni bila zlonamerna, ampak vsekakor pa je pošteno, da to napako odpravite. In jaz nekako razumem, da se za to napako ve že kar nekaj časa, ne ve se od včeraj, ne ve se od danes, ve se vsaj 14 dni pričakoval bi neko odgovornost, da se takoj, ko se za to napako izve, vloži zakon, novela zakona in se to napako odpravi. Slišal sem kar nekaj sprenevedanj glede tega, da se za to napako ni vedelo, včeraj smo imeli Odbor za infrastrukturo, kjer je gospod Vučko iz državno-volilne komisije zelo jasno in glasno povedal, da ta napaka obstaja in poleg tega smo imeli sestanek z ministrom za javno upravo, verjamem, da v vseh poslanskih skupinah, tudi v poslanski skupini SDS, tako da zelo težko verjamem, da se je za napako izvedelo včeraj. Kar se tiče 18 tisoč članov volilnih komisij, ki jih za izvedbo samih volitev potrebujemo, seveda jih potrebujemo, ampak moje vprašanje je kaj bo ta en teden pripomogel k temu, da jih bom lažje dobili, poleg tega so ti člani nekako sam postopek in pa sama registracija teh članov je že utečena, jaz verjamem, da ne bomo čez en teden pričeli zbirati člane za te volilne komisije. Kaj hočem reči? Člani so znani, potrebno jih je pač aktivirati. Bilo je omenjeno, da s tem zakonom oziroma z referendumom blokiramo, 17 milijonov evrov sredstev za vzdrževanje vodotokov. Sedaj moje mnenje je, da če bi bil namen Vlade, vladajoče koalicije iskren bi šli spreminjati novelo Zakona o vodah samo v tem členu in jaz verjamem, da v koaliciji nihče tej noveli ne bi nasprotoval, ampak nekakšna stalna praksa te vladajoče koalicije je, da v Državni zbor prinese zakon vključi enega ali več dobrih členov in pa nekaj potaknjencev in potem se sklicujete oziroma nam očitate zavračanje tega zakona in pa kaj od teh dobrih rešitev ne bo sprejeto, ampak vsaj meni osebno se to ne zdi pošteno, ker vseeno bi lahko pričakovali, da ob tako pomembni temi kot je Zakon o vodah se bo vnela razprava tudi širša razprava. S strani vladajoče koalicije sem tekom teh vaših razprav večkrat slišal sklicevanje na stroko pa bom citiral samo dva stavka, ki ste jih izjavili. To novelo so pisali strokovnjaki, ki se na to razumejo in pa omenjeni so bili strokovnjaki, ki se izobražujejo na fakultetah pa imajo to znanje. Sedaj jaz vam bom prebral eno mnenje oziroma stališče Fakultete za gradbeništvo in geodezijo. Gre za fakulteto, ki izobražuje strokovnjake na področju gradbeništva, stavbarstva, prostorskega načrtovanja, vodarstva, okolijskega inženiringa. Zakon nakazuje na strokovno neutemeljenost predlaganih sprememb Zakona o vodah zlasti, ker so predlagane bistvene spremembe zakona o katerih ni bila možna širša javna razprava se do njih posledično ni mogla opredeliti z interesirano strokovno javnost, zaradi pričakovanih posledic podnebnih sprememb bi morali slediti načelu previdnosti in posledično obstoječa priobalna zemljišča ohranjati in celo širiti. Po naši strokovno oceni bodo predlagane spremembe zakona vplivale na poslabšanje poplavne varnosti, kakovosti vodnih virov in ravni eko sistemskih storitev. Smatramo, da predlog zakona ruši strokovne osnove, ki jih učimo in posredujemo rodovom prihajajočih vodarskih strokovnjakov. To je samo eden izsek iz tega mnenja dekana Fakultete za gradbeništvo in geodezijo. Glede na vse povedano jaz mislim, da je najbolj pošteno, da o tem odloča ljudstvo konec koncev govorimo o dobrini, ki je last vseh nas in pošteno se mi zdi, da se ta referendum izvede v prvem možnem terminu torej to je 4. julij. Glede na že vse povedano se pravi ljudje bodo počasi odhajali na dopuste, ki si jih tudi seveda zaslužijo ob tem dlje časa trajajoči pandemiji tako, da absolutno podpiram osnovni predlog izvedbe referenduma to je 4. 7. Hvala, predsedujoči.
Hvala lepa. Besedo dobi Danijel Krivec za njim pa Zmago Jelinčič Plemeniti.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. Lep pozdrav kolegicam in kolegom! Pred seboj imamo pač odlok, ki omogoča razpis referenduma in tu kakšne velike zadrege pač nimamo gre pa za zakon, za katerega je bilo v kampanji veliko laži izrečenih od tem kaj ta zakon dejansko ureja. Naj najprej povem, da bom tudi podprl amandma, ki smo ga vložili glede zamika za eden teden, glede na to, v ničemer ne vpliva na sam postopek. Kar se pa tiče napake pri pripravi zakona o volitvah oziroma volilnih okrajih pa gre za napako GURS-a, kar je GURS tudi priznal in upam, da bo sedaj v tem popravljenem seznamu dejansko vse v redu. Kar se pa tiče tega zakona, je pa treba priznati, da na bistveno boljši način ščiti priobalna zemljišča, pa če si hočete priznati ali pa ne. Tisti, ki ste mogoče v preteklosti bili v kakšnem, v kakšni službi, ki se je ukvarjala z umeščanjem v prostor ali pa, ki je delovala na lokalnem nivoju, boste to jasno priznali, tisti, ki pa ste vedno v nekem mehurčku in poslušate samo neko teorijo pa temu pač ne boste pristali oziroma ne boste priznali. Dejstvo je, da dozdajšnji zakon je tudi dovoljeval pogojno, pač, gradnjo, ampak večinoma so bile te gradnje namenjene tistim, ki so imeli ali vpliv ali denar, enako velja za vso zakonodajo, ki smo jo imeli v preteklosti. Ta zakon pa jasno in eksplicitno navaja, da je to dovoljenje pod pogojem, da ga Agencija za vode izda in to velja za vse, bi rekel, deležnike v teh postopkih. Do zdaj se je namreč izkazalo, da kdor je imel vpliv in denar, je lahko tudi gradil na vodnem in priobalnem zemljišču. Mogoče so pa tisti, ki to zdaj ne bodo mogli več, ključni podporniki in pozivniki na referendum. Zdaj, tisti, ki ste kadarkoli se ukvarjali z zaščito priobalnih in obalnih zemljišč, v praksi veste, da so imele tudi lokalne skupnosti velike težave takrat, ko je bilo potrebno nekatere ukrepe na priobalnih zemljiščih urejati, tudi v smeri zaščite pred poplavami ali pa drugih ukrepov, ki bi obvarovale imovino ljudi in ta zakon vsekakor omogoča pod pogoji stroke, in to je Agencija za vode, tudi normalno delovanje v tej smeri. Do zdaj je bilo to bistveno, bistveno težje. Pa še eno stvar popravlja ta zakon, daje pristojnost v bistvu Agenciji za vode na regionalnem nivoju in s tem tudi odgovornost, ne pa skrivanje za odločbami, ki jih na koncu podpiše minister, na katerega je bistveno lažje v postopkih vplivati. In se vsi tako imenovani strokovnjaki kasneje za temi odločbami skrijejo, ko je potrebno neko stvar reševati. To se je lepo videlo pri določenih projektih v preteklosti, nenazadnje tudi pri Magni, kjer so vse nevladne organizacije govorile o tem, da je nedopustna gradnja na zemljišču, pod katerim je vodonosnik, pa se je v končni fazi vsa ta smetana zaščitniška na koncu umaknila in ministrstvo je lepo izdalo dovoljenje. V tem primeru in v primeru zakona, ki ga zdaj predstavljamo, gre dejansko za prenos odgovornosti na nižji nivo, ki se težko skriva za nekaterimi uradniki in postopki, ampak je neposredno odgovoren za neko izdajo dovoljenja in mora za tem tudi stati. S tem omogoči lažjo izvedbo nekaterih projektov, ki seveda morajo biti v skladu z, bi rekel, stroko. Tudi takrat, ko se z vaše strani opozarja na to, da v tem primeru ni bilo primerne strokovne razprave, ne vem, takrat, ko imate vi ministrstvo, so na ministrstvu sami strokovnjaki in kvalitetno izvajajo delo, takrat, ko imamo mi vlado, so pa na ministrstvu sami, bi rekel, uradniki in analfabeti, ki z vodarstvom nimajo veze. To pač ne pije vode. In tudi neka velika javna razprava v takih primerih ne bo prinesla neke velike dodane vrednosti. Še enkrat, očitno gre v tem primeru za pritisk nekaterih lobijev, ki bi še vedno radi gradili na vodnih in priobalnih zemljiščih, pa vedo, da bodo v tem primeru, ko bodo postopki bistveno bolj transparentni, to zelo težko izvajali. Tako da jaz bom seveda na referendumu glasoval proti temu, da se ta zakon umakne in z veseljem, bi rekel, podpiram zakon, ki ščiti priobalna zemljišča, na drugi strani pa tudi omogoča nek normalen razvoj in, bi rekel, posege v ta prostor, takrat, ko so ti potrebni in se ne ukvarja z birokracijo na višjem nivoju, beri na Ministrstvu za okolje in prostor ali pa kjerkoli, ampak prenaša odgovornost na ljudi, ki so v prostoru odgovorni za posege na vodna zemljišča, kot strokovnjaki in njihova odgovornost s tem, ko izdajo soglasje, je seveda neprenosljiva in to ta zakon dejansko udejanja in ne omogoča ponovno tega postopka, kot je bil do sedaj, da lokalni nivo pripravi mnenje, ki se na ministrstvih prikroji in končno odločbo podpiše minister, ki v ničemer v resnici nič ne ve in je v bistvu skozi lobistične procese lahko velikokrat izigran. Uradnik na nižjem nivoju pa seveda ni nič odgovoren, ker pripravi samo mnenje. Upam, da tisti, ki lobirate v smeri, da se ta zakon zruši se tega zavedate in boste mogoče tudi v nadaljevanju razmislili. Še enkrat, referendum je pač dejstvo. Upam, da bomo pač podprli amandma, da se datum prestavi, zato da rešimo tudi ta zaplet z Zakonom o volilnih okrajih. Dejstvo pa je, da je ta zakon bistveno bolj naravnan v varovanju vodotokov in priobalnih zemljišč kot zdajšnji zakon in z rušenjem tega se bo pustilo ponovno, da bo odprt lov, predvsem za tiste, ki imajo vpliv in tiste, ki imajo, bi rekel, finančne možnosti, da posamezne projekte vseeno spravijo skozi postopek.
Hvala lepa. Besedo dobi Zmago Jelinčič Plemeniti, za njim pa Mateja Udovč. Izvolite.
Hvala lepa. No, pri tej zahtevi za razpis zakonodajnega referenduma je nekaj popolnoma jasno, kar nekaj zadev. Prva zadeva je, treba je rušiti vse kar pripravi sedanja vlada, kar je neumno, nesmiselno in škodljivo za državo. Druga zadeva je zagotovo, da za tem referendumom stojijo tisti, ki jim je s tem novim zakonom onemogočena gradnja v priobalnem pasu in hočejo rušiti ta nov zakon zato, da bi lahko po starem zakonu še zmeraj delali kot jim paše, z denarjem, s podkupninami, s političnimi in drugačnimi povezavami. Novi zakon tega ne dovoljuje in zagotovo je pri nekaterih, ki imajo denar in zveze huda bolečina, da jim bo to onemogočeno. Tudi to, da bo ta referendum, če bo izglasovan, da bo koštal državo 4 do 5 milijonov evrov, kar ni malo, bi bilo bistveno bolj smiselno, da bi ta denar porabili za kaj drugega, ne pa za nagajanje vladi, ne pa za metanje polen pod noge. Mislim, da večina tistih, ki so za ta referendum niti ni prebrala zakona. Od tistih podpisov, ki so jih prinesli, jaz grem staviti, da je mogoče se na kratko seznanilo z zakonom mogoče 10 %. Od teh 10 % jih je razumelo mogoče 30 %. In od teh 30 % so jih večino prepričali, da naj bodo za to, da se referendum razpiše. Mislim, da gre za hudo napako in v bistvu škodo se dela celotni državi. Dela se temu, da bi želeli porihtati zadeve, da ne bi več dovoljevali kar po dolgem in počez raznih gradenj, kot so jih sedaj. Enostavno ne vem kaj mislijo tisti, ki želijo ta referendum izpeljati. Ali se ne zavedajo, da je okoli Slovenije in ob rekah ogromno poplavnih območij, ki, če ne bodo regulirani vodotoki bodo poplavna območja še naprej. Tudi to je v zakonu določeno, da se te zadeve sanirajo na takšen način, kot je to v redu. Ampak mogoče je pa kakšnemu tudi do tega, da bo rekel, poglejte, kako poplavlja in saj se ve kdo bo zopet kriv. Ne globalno segrevanje, ki ga kakor vidimo ta mesec že dolgo ni več, ampak kakšen drug, kakšen politik iz nasprotne politične opcije. Mislim, da ta referendum je sramota za tiste, ki so ga predlagali oziroma ki ga predlagajo in pa žalost za celotno Slovenijo, da bo morala trpeti še naprej, če bo uspel, še naprej napake in še naprej razne gradnje in da bodo nekateri z velikim nasmehom, širokim nasmehom na ustnicah lahko gradili tam kjer bi bilo z zakonom prepovedno, če bi ta referendum morebiti uspel. Mislim pa, da je smiselno, da se ta referendum prestavi na 11., iz enega enostavnega razloga, približno 800, nekaj več kot 800 ljudi zaradi napake Gursa ne vem kako bo lahko volilo, ker ne vem kam jih bodo umestili. Zato je smiselno, da se ta zakon o volilnih okrajih na hitro spremeni, se ga popravi in šele potem se lahko realno dela na razpisu referenduma, kajti drugače je sploh vprašanje, če bo ta referendum sploh ustavno dovoljen, kajti glede na takšen manjko ljudi na volilnih spiskih mislim, da to ne bo šlo skozi.
Hvala lepa. Besedo ima Mateja Udovč, za njo pa bo razpravljala Violeta Tomić. Izvolite.
Spoštovane državljanke in državljani! Ne glede na to kdaj bo referendum vas prosim, da si pred odločitvijo preberete spremembe zakona, si ustvarite svoje mnenje in se na podlagi svoje interpretacije odločite po svoji vesti. Ne zaupajte slepo, prepričajte se.
Hvala lepa. Besedo ima Violeta Tomić in za njo kot zadnji Boris Doblekar. Izvolite.
Najlepša hvala. Slišali smo slogan kot bi bila reklama na televiziji, pa me je malo zmedlo. Hvala kolegici. S strani koalicijskih poslancev poslušamo to ponotranjeno kalimerovstvo, ki kar naprej govori in mi bogi reveži, mi rešujemo okolje, mi rešujemo Slovenijo in Slovence, vi samo nagajate. Mislim, in potem seveda kažete s prstom na nas, kot da bi mi hoteli graditi. Pa kdo ima največ parcel priobalnem pa h komu največ hodijo lobisti okoli? Lepo vas prosim, ne mi reči, da okoljevarstvenikom in civilni družbi. Tako da, j. Zdaj kdo ima vpliv in denar, bo gradil tako kot doslej in SDS bo to rešil s temle zakonom. To je super. mislim, to je tako sprenevedanje in tukaj smo tarča neki diskreditaciji mi, ki pač pričakujemo vsaj nek normalen dialog, pa ga ne dobimo. In ne samo, da ste [[…]]Zakaj je prišlo do tega predloga referenduma? Zgolj zaradi oholosti te Janševe oblasti in avtoritarnosti, ker se nikoli z nikomer noče pogovarjati. Nikoli. Pa lahko še toliko o dialogu govorite, ampak to izključevanje pripelje do tega, da se ne sliši nobene strokovne javnosti, ne ko gre za epidemijo ne ko gre za sindikate, ne ko gre za zakonodajo, ne ko gre za Zakon o vodah. In ne sliši okoljskih nevladnih organizacij, ki so s spornim določbam v zakonu nasprotovali in so prosili za dialog, prosili so za pogovor. In zdaj se vi sprenevedate o tem kako vi rešujete ne vem koliko voda in ti nevladniki, grdi grdi pa samo nagajajo. Vsi vam samo nagajajo. In govorite o nekem, koliko denarja bomo zdaj za referendum zapravili. Pa za božjo voljo, imeli smo dva referenduma o drugem tiru, imeli smo referendum o arhivih, pa za otroke gre, ampak ko je SDS delal referendum, je bilo pa vse v redu. Je lahko nagajal, mi ne smemo niti opozarjati. Popolnoma ignorirate ne samo civilno družbo, ne samo stroko, tudi Varuha človekovih pravic, ki je lepo opozoril in ugotovil kršitev 44. člena Ustave Republike Slovenije, pa tudi ravnanja Ministrstva za okolje in prostor ni bilo mogoče opredeliti kot skladno z 8. členom Aarhuške konvencije in 34. členom Zakona o varstvu okolja in varuh je naslovil na Ministrstvo za okolje, niste ga slišali in zdaj se sprenevedate kako o grozno, vsi vam nagajamo. Vsi, ki želimo dialog, vam nagajamo. Vsi, ki želimo spoštovanja zakonov vam nagajamo. Ko opozarjamo na kršenje Ustave, vam nagajamo. Naj vam citiram Aarhuško konvencijo, ki jo kršite na polno in Republika Slovenija jo je podpisala in ratificirala 20. 5. 2004 in verjamem, da veljajo zakoni in konvencije, dokler jih ne prekličemo. Pri Ustavi potrebujemo celo malo več, kar dvotretjinsko večino. Ne morete kar tako kršit Ustavo, ko se pa avtoritarni vladi Janeza Janše tako zahoče in potem se čudi, ko ljudje protestirajo ali se pa s tem ne strinjajo, oprostite. V 8. členu Aarhuška konvencija določa, »da si morajo pogodbenice prizadevati, da na ustrezni stopnji in ko so možnosti še odprte, spodbudi učinkovito udeležbo javnosti pri pripravi izvršilnih predpisov in drugih splošno veljavnih pravno obvezujočih pravil organov javne oblasti, ki lahko pomembno vplivajo na okolje. V ta namen je treba določiti dovolj dolgo časovno obdobje za učinkovito udeležbo, objaviti osnutek pravil ali ga kako drugače dati na razpolago javnosti in dati javnosti možnost, da neposredno ali po predstavniških svetovalnih telesih daje svoje pripombe, izid udeležbe javnosti je treba čim bolj upoštevati.« Kaj tu ni jasno, spoštovana Vlada in koalicijski poslanci? Kaj tu ni jasno? Zakonov se držite, kajti, če zakon ne velja, če Ustava ne velja, potem ne vem, na podlagi česa še imamo državo in kako lahko sploh ohranjamo osnovne odnose med sabo? Ali bo tako, kot vaš veliki prezidente pravi, državljanska vojna, s katero nam grozi? Držite se zakonov in pravil, prosimo. Samo to vas prosimo in za dialog, ne pa za grožnje. In, veste, če boste malo »guglali«, boste videli, da je v Kaliforniji voda že prišla na Wall Street kot tržno blago. Prišla je tja, kjer je zlato, kjer je nafta, je tudi voda in ne se zavajat, da je Slovenija dovolj vodnata, da bomo vedno lahko imeli dovolj vode, zato smo jo vpisali, to pravico do pitne vode, v Ustavo. Ali ste bili za takrat, poslanci SDS? Ste glasovali za vpis vode v Ustavo? No? Zato, ker je tržno blago in se začenja prodajat voda in to, da bo človek na svoji zemlji, kjer ima ogromno vode, ta trenutek, žejen ali pa jo bo plačeval, drago, bogatinom, tukaj pa, veste, smo pa na zelo tenkem ledu. Zrak, voda, zemlja, dobro zemljo smo že v veliki, ste že v veliki meri prodali, in potem si res ne dovolim, da mi nekdo govori o pritiskih lobijev, pa podkupnin, kajti, dobro vemo, kako funkcionira trenutna oblast. Tako da, počasi bom zaključila svojo razpravo, kajti, mislim, da je treba nujno na referendum in seveda urediti dejstvo, da kar 7 krajev ni v nobenem volilnem okraju, da več kot 800 ljudi, ta trenutek, nima možnosti se udeležit volitev. Zdaj pa, naj vas tudi opozorim na vendarle evropski trend, ki bo ščitil okoljske projekte in to, kar počne ministrstvo proti okolju, nikakor ni v smeri tega, kamor gre globalni trend, pa čeprav nekateri mislite, da je Zemlja ploščata in da se planet ohlaja, ker trenutno pada dež. Hvala.
Hvala lepa. Besedo dobi še Boris Doblekar. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Jaz sem sicer svoje nekako, tudi, moje mnenje, svoje stališče, rahlo orisal že prej, v stališču Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, pa kljub temu bi želel v svoji razpravi povedat oziroma dodat še nekaj stvari. Ta vaš predlog, ki se je začel, torej, z dveh strani, in sicer, s strani zdrave družbe in pa s strani kroga okrog Eko kroga in ostalih nevladnih organizacij, ki jih je pač podprla oziroma začela ta politični boj stranka Levica seveda z gorečim sodelovanjem SD predvsem predsednica Tanje Fajon, ki je seveda z različnimi stopi zavajala javnost, da želi iz pipe piti čisto pitno vodo kljub temu, da je ta Zakon o vodah mnogo mnogo bolj poskrbi za čisto pitno vodo kot zakonodaja o vodah, ki je veljala do slej. In že takrat na samem začetku takoj, ko sprejetju Zakona o vodah se je ponudila priložnost s strani kul opozicije oziroma natančno Levice, da bi pa le bila tukaj neka možnost, da bi lahko nabirali dodatne politične točke. Seveda na taki temi kot je čista pitna voda se da odlično manipulirati, zavajati javnost in veliko ljudi tudi prime za to. Jaz skoraj ne poznam človeka ali pa če bi jaz bil neveden ali pa da ne bi zakona prebral, da me nekdo na cesti srečal ali pa pred upravno enota pa bi rekel ali si ti za čisto pitno vodo pojdi tam podpisati predlog za pobudo za referendum ja seveda jo bom šel seveda veš, da sem za čisto pitno vodo, kdo pa ni, saj smo vendarle vsi, kdo pa ne bi bil čiste pitne vode. To je jasno kot beli dan. In to zavajanje se je takrat pričelo in potem seveda takoj na štartu vneti politični boj, goreč boj, ki so ga moram reči mediji precej zamolčali oziroma samo bežno povzemali. Res se je odvil oreng boj za to kdo bo imel primat na terenu pri izbiranju podpisov s tako zavajajočimi naslovi kot smo jih lahko gledali in to je bilo gibanje Zdrav družba, ki pa ga je usmerjala oziroma ga še vedno usmerja politična stranka za zdravo družbo. Te stvari so dejansko tako prepletene, da se mora človek orng poglobiti, če hoče priti v bit notri v srčiko teh raznoraznih organizacij in jaz sem to tudi opazil, da se zastavlja s tem zbiranjem podpisov politična stranka sicer zelo majhna, zelo neprepoznavna, ampak goreča v zagovarjanju proti cepljenju za Covid proti različnim stvarem, potem poskušajo ta G5 forsirati na polno in seveda tukaj so se lotili še tega, da je ta Zakon o vodah škodljiv za vode, škodljiv za okolje, škodljiv za naravo in so seveda hitro začeli zbirati podpise. Na drugi strani pa seveda s podporo Levice Eko krog, Umanotera, pa Osmi marec in tako naprej skratka jaz osebno nimam nič proti temu to je pravica vsakega posameznika ali pa skupine civilne iniciative lahko konec koncev tudi politične stranke takih primerov je bilo v preteklosti že nekaj sem pa seveda absolutno proti temu, da se z zavajanjem na tak način kot je bilo izvedeno pri tem predlogu za referendum na tak način pa seveda ne morem nikakor pristati. Jaz sem govoril z mnogimi ljudmi, mnogi so se na mene tudi obrnili tudi precej mladih ljudi ali pa starejših, ki zakonov redno ne berejo, ne spremljajo sveže zakonodaje in seveda so samo nekje slišali, da smo pa sprejeli neki Zakon o vodah, ki ogroža čisto, zdravo, pitno vodo. To so slišali. Da želimo z zakonom prodati vodne vire, da razprodajmo vodo, da se bo gradilo pri obalnih pasovih vse to se je dogajalo do slej, do slej se je to dogajalo to vsi vemo. Vemo tudi, da politična stranke ne vem [[nerazumljivo]]SD še v prejšnji sestavi, ko so bili na vladi mnoga desetletja ali pa sedajle zadnjih 20 let pa mnogo več, so zelo mačehovsko delali z vodami, z urejanjem vode, dovoljevali gradnje zasebnih vil na priobalnih pasovih. Potem se je tudi s temi gradnjami seveda preprečeval dostop do priobalnega področja, se pravi do obale reke, jezera, morja. In ta nov zakon, ki seveda dela tudi nek tektonski premik, vse to sedaj onemogoča in seveda gremo v luft. In smo šli v zrak in seveda poskušamo sedaj ta zakon vreči z referendumom. To je sedaj vaš cilj, vaš način dela. Seveda je pa vse skupaj povezano z vsakodnevnimi akcijami, kampanjami kako zrušiti vlado, kako ošibiti določene politične stranke, da bi ta vlada padla. In pa seveda ta velika želja, da se lahko še naprej gradi zasebne objekte, vile premožnih ljudi, predvsem seveda takih, ki so bolj kot ne tudi v povezavi z vami, da bi lahko te vile še naprej gradili. Ta zakon pa seveda to preprečuje in to je bistveno. In jaz verjamem, da ko bodo ljudje, večina ljudi sedaj, ko je poslušala današnjo razpravo, ko se bodo lahko tudi sami poglobili v sam zakon, ga dejansko tudi prebrali, se seznanili s temi spremembami členov in ko, verjetno ne bodo vas več tako poslušali kot so vas sedaj, ko ste jih na hitro dobili na limanice, sem prepričan, da bodo ljudje spremenili svoje mnenje. Ampak vemo, da teh 40 tisoč podpisov, ki je bil pač kvorum za to, da se sploh razpiše referendum, je to pač majhna številka. Potem za referendum bo potrebno zbrati mnogo več glasov. In jaz tukaj ne vidim nobene bojazni več. Pri samem zbiranju podpisov vemo tudi, da ste se spretno poslužili podpisovanja z digitalnimi podpisi, kar je seveda po tem, ko je že voda tekla v grlo, omogočilo, da ste te podpise le končno tudi zbrali skupaj. Seveda teh mnogo mnogo število organizacij, naravovarstvenih, okoljevarstvenih. Poslužili ste se celo mladih, tabornikov in tako naprej. Skratka, vse sile ste usmerili v to, da boste nabrali te potrebne podpise. Vemo, da s tem tudi zavirate in to se verjetno tudi zavedate, da zavirate pomoč države pri urejanju vodotokov po lokalnih skupnostih, po občinah. Vemo, da je preko 17 milijonov evrov denarja namenjenega za urejanje teh vodotokov, ki so bili leta in leta zanemarjeni. Jaz ne rečem, da se koncesionarji po Sloveniji ne trudijo, pa opravljajo svoje delo, tako kot je potrebno, ampak seveda vse se konča pri denarju. Jaz sem veliko teh hudournikov oziroma vodotokov, rek drugega reda ali pa tudi prvega, če pogledam samo svojo občino Litijo, pa Šmartno pri Litiji si tudi sam ogledal. In tudi srečeval ljudi, ki so imeli povzročeno veliko gmotno škodo, škodo na zasebnem premoženju, to kar vas seveda tudi boli. Tudi ogroženi so bili ljudje, njihova življenja in pa seveda tudi življenja živali. In mi imamo tri take, štiri take doline samo na našem koncu v Zasavju, kjer vemo, da rado poplavlja, pa ste sedaj s to blokado preprečili oziroma želite preprečiti, da se ta redna vzdrževanja ne bi pospešila in da ne bi bilo več povzročene toliko škode. Imamo Jablaniški potok. Enkrat si pojdite to sami, tisti, ki ste proti temu pogledati, pa pojdite do ljudi tam pa jih vprašajte, pa jim povejte, da ste proti temu, da država nameni denar za vzdrževanje teh vodotokov. Pojdite kar do njih, pa jim to razložite, pa bomo videli ali bo hitrost višja ko boste šli tja, ali bo višja ko se boste potem želeli vrniti. Kostrevniški potok, cela Kostrevniška dolina, Vinterjevška dolina, Loki potok, Vače, Tolsti vrh, pojdite si pogledat, kakšno razdejanje je bilo. Ponoviče, Sava, reka Sava, Hotič, to si pojdite sami pogledat, pa boste videli, kako to izgleda, ko hudournik, ko visoke vode naredijo ogromno škodo. In vi seveda zdaj želite, da se to prepreči. Pa ne samo vi, poslanci, tudi, že prej smo slišali, evropska poslanka Tanja Fajon, pa tudi poslanec evropski stranke LMŠ Klemen Grošelj, naš domačin iz Litije, je proti temu. Ne podpira tega zakona, torej ne podpira, da bi se vložilo več denarja končno v vzdrževanje teh vodotokov. Ti vodotoki, ki so vas polna usta, da ogrožajo čisto pitno vodo, ja seveda jo, če so zanemarjeni. Če je, če so naplavine. In tako naprej. Zdaj s tem seveda, s tem zakonom se tudi preprečuje gradnje na priobalnem pasu, kjer se ožijo pravice, dajte to ljudem bolj na glas povedati, da se pravice ožijo, da odslej s tem zakonom ne bo odločala o gradnjah pa o nekih zasebnih, privatnih investicijah, ki jih tako goreče podpirate, ne bo odločala vlada z uredbami, ampak bo odločal strokovni organ, Direkcija za vode. Izključno strokovni organ, ki seveda ni odvisen od vsakokratne vlade. Zakaj vam to ni všeč, zakaj ljudem tega ne poveste? Pojdite to ljudem razložit, zdajle, ko boste imeli kampanjo, pa jim te stvari povejte, pa boste videli, kakšen bo odziv, ja, nočemo dati zato, da vam bomo zrihtali vodotoke, da vam bomo uredili nabrežje rek, da ne bodo več poplavljale, da se ne bo gradilo zasebnih hiš, ne, pojdite te stvari razložiti ljudem. Jaz vidim samo v Litiji ob reki Savi bi zdajle stranka Levica na vsak način z nekim aktivistom želi postavljati neke klopce in urejati torej nabrežino ob reki Savi v vodovarstvenem pasu. Hkrati, hkrati pa ne podpirate novega zakona, ki bi to omogočil. Me prav zanima, kako se bo to izvedlo, ne. Zato, nekaj je realnost, nekaj je realno stanje v naravi, nekaj je pa pač ta vaš populizem in ta politični boj, ki ga stalno uprizarjate. In jaz bom še opozoril na en problem, ki sem ga že velikokrat povedal, ampak prav za KUL opozicijo, za stranko Levica, ki je bila seveda ena gorečih podpornic pri tem, da se ta zakon ovrže, pojdite si pogledat potok Rakovnik v občino Šmartno pri Litiji in pa na desettisoče kubikov ali pa na tisoče tone strupenih, smrdljivih kemičnih odpadkov Usnjarne Vrhnika, propadle, v naravi, v gozdu in direktno nad potokom Rakovnik. Vsa leta ta potok dobiva kemikalije vase, gredo v reko Reko in v reko Savo in naprej. Kje ste bili? Kje ste bili doslej? Jaz nisem nikoli nikogar nobenega nikjer videl. A ni zanimivo? Ampak res nobenega. Nikoli. Niti nevladnikov, eko kroga, Umanotere, ne vem, kaj jaz vem, kaj vse, saj še našteti ne vem, če jih znam 10 %. Ne, in tam se redno onesnažuje tako vodo, kot pitno vodo, kot vodo, ki jo potem se steka na travnike, kjer krave na paši tisto travo potem jejo, polno težkih kovin. Zdaj smo vsaj toliko dosegli s to vlado, da se te težke kovine, izcedne vode redno odvažajo v čistilno napravo. Vsaj toliko smo dosegli. Vi tudi za to niste, ne, tudi to vam ni všeč. Ne glede na to, da so vaši predhodniki politični dopuščali, da se je tako malomarno delalo z naravo in onesnaževalo okolje in čisto pitno vodo, ampak se ni noben sekiral. Zdaj pa zganjate tukaj ta populizem na vsak način, da ta zakon, Zakon o vodah, ki je bil sprejet 30. marca s strani te vlade in pa tega Državnega zbora ogroža čisto pitno vodo. Neumnost brez primere. In jaz res verjamem, da si bodo ljudje sami prebrali ta zakon, je teh spremembe tako malo, so pa tako bistvenega pomena, da je prav, da si jih ljudje preberejo in bodo lahko se sami prepričali, da temu čemur vi govorite ni tako. In jaz res trdno verjamem, da vam ne bo uspelo več zavajati ljudi s temi floskulami o tem, da ta zakon, pa ta vlada, pa predsednik Vlade Janez Janša, kar bomo jutri poslušali, ogroža čisto pitno vodo. Res že vse skupaj zelo patetično. Moram reči, da ljudje kar težko to poslušajo, težko poslušajo, težko gledajo in vedno bolj dobite na te finte le neko peščico ljudi, je pa res, da potem se te zelo angažirajo na terenu in poskušajo zavesti čim več ljudi. Seveda bom podprl tudi amandma, ki je predlagan, da se bo ta referendum izvedel 11. julija, ne 4. julija, kot je bilo predvideno, slišali smo zakaj, obrazložitev je bila jasna že včeraj na Odboru za infrastrukturo je bil tukaj predstavnik državnega-volilnega štaba oziroma gospod Vučko, ki je razložil zakaj je temu tako, da je pri prenosu teh podatkov v eni od prilog prišlo do tehničnih težav in tudi gospod Medved je naštel prej kateri zaselki so to, ki so izpadli ven in zato nismo nič krivi poslanci, ki je bilo to poslušati tukaj ja, ste pa poslanci krivi, je pa koalicija kriva. Točno vemo, da je prišlo do neke tehnične težave, zakaj je do tega prišlo in tako naprej ali bi to lahko kdo preprečil ali je bilo to morda celo kaj bog vedi kako naštimano, kar se tudi rado zgodi, to še ne vemo, to se bo verjetno še kasneje raziskalo oziroma ugotovilo, in seveda da se ta napaka popravi je potreben nek določen čas. In nikakor ne drži to kar sem poslušal celo popoldan ali pa cel dan, da zdaj pa ljudje ne bodo mogli iti 11. julija na referendum, ker bodo vsi na dopustu, kar na enkrat bodo vsi vaši podporniki, ki bi naj podprli vaš predlog, da Zakon o vodah pade, bodo kar na enkrat vsi na dopustu, 4. julija pa še ne. Ne vem ali imate podatke o njih kdaj bo kdo kam šel, ampak če se komu res gre tako za to, če vam verjame tem natolcevanjem, ki jih poslušajo ljudje, seveda z veliko podporo medijev, pa lahko stalno poslušamo po medijih ta zavajanja, bodo ti ljudje že počakali in prišli tudi takrat na tisti dan in se odločali na referendumu tako dali drugače. In jaz sem prepričan, da bodo ljudje vsak dan bolj podpirali sploh zato, ker jim bomo tudi mi še posebej razlagali pa če bo treba vsakemu posebej, da ste jih zavedli in da jih še želite zavajati s to vašo čisto pitno vodo in pa s temi razprodajami vodnih virov in tako naprej in bodo ljudje potem že sami odločili tako kot je potrebno. Jaz vsekakor upam, da zakon ostane v veljavi v takšni obliki kakršen je in da bodo predvsem lokalne skupnosti tudi nekaj od tega imele in pa tudi vsi ljudje, torej državljanke in državljani. Vam pa svetujem, da nekako poskušate biti malo bolj konstruktivni kot doslej, in le poveste ljudem, daste v javnost, da ste jih pač zavajali, in da jih še poskušate zavajati, in da je zakon v redu, da ni nobenih težav s tem zakonom, in da je kvečjemu v korist cele Slovenije in pa vsem državljanov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika. Replika Violeta Tomić. Izvolite.
Glede na to, da je poslanec Doblekar iz SDS porabil pol svoje razprave, da je polemiziral s tem kaj Levica misli pa kaj Levica v resnici dela, mi dovolite eno zelo kratko repliko. Ja, seveda, gospod Doblekar, ampak izhajate iz popolnoma napačnih predpostavk. Manifest Levice, ki ga berete, ste napisali sami in je lažen manifest. Ja, celo logo ste dali napačen, žal, in iz tega manifesta ne morete sklepati nič. Če bi brali zares naše dokumente, potem bi mogoče mislili drugače in seveda Levica nikoli ne bo nasprotovala koristnim zakonom ne glede na to, če pridejo tudi iz vaših vrst. Nasprotujemo pa avtoritarnosti, pomanjkanju dialoga. Zdaj vi govorite, da želite urediti vodotoke, poplavnih rek in ubogi ljudje ker jim Levica tega ne dovoli. In zdaj je tudi razumljivo zakaj med drugim želite podrediti si vse medije, kajti ljudem boste govorili spet svojo resnico, tisti ki bi pa poročali objektivno, bodo pa tako kot STA obglavljeni in ostali brez vseh sredstev.
Prosim, če se osredotočite na vsebino.
Hvala lepa, to je bila moja replika. Me je veselilo.
Nas tudi. Hvala. Prehajamo v sklepni del splošne razprave v kateri dobita besedo še minister za okolje in prostor in predstavnik predlagatelja. Ministra ni, torej besedo dobi Bojan Podkrajšek. Izvolite.
Hvala. Spoštovani podpredsednik tega Državnega zbora, naj še nekaj pojasnil ob zaključku današnje razprave. Seveda kot predsednik Odbora za infrastrukturo, okolje in prostor tega Državnega zbora naj povem, da smo v tem Državnem zboru 30. marca leta 2021, to je letošnjega leta sprejeli Zakon o katerem danes govorimo. Na odboru je bil ta zakon sprejet z 11 glasovi za in 8 proti. Kot sem že uvodoma povedal, so približno vsi zakoni, ki jih sprejemamo, številčno sprejeti nekje med 11-8 oziroma 10-7. Včerajšnja seja odbora naj povem, da 17 glasov za pobudo oziroma za referendum, ki nas čaka v mesecu juliju, ni bilo niti kančka pomisleka niti s strani opozicije niti s strani koalicije. Danes smo že ves dan oziroma ves popoldan poslušali očitke ali ministrov ali tistim, ki smo ta zakon sprejeli, da gre ta zakon v škodo predvsem, da zajeda v škodo v zdravo pitno vodo. Kot predsednik odbora se s tem prav gotovo ne morem strinjati. Ves popoldan smo poslušali seveda, da je bilo zbranih preko 60 tisoč podpisov. Jaz sem tudi uvodoma že povedal, da nikogar ni v tem Državnem zboru niti v Republiki Sloveniji, da ga ne skrbi zdrava pitna voda, in da ga ne skrbi zdravi zrak, ki ga dihamo vsakodnevno. In seveda, ko nekdo pozove nekoga, da gre za zdravo pitno vodo, da je ta ogrožena ni nikogar, ki ima pomisleke in da te peticije za referendum ne podpiše. Sedaj v Republiki Sloveniji za te strateške stvari kot je tudi zdrava pitna voda, ki je skrb za vodo bomo mogli imeti neke skupne cilje predvsem tisti, ki smo plačani tako poslanke in poslanci tega Državne zbora tudi naši zanamci predvsem pa tisti, ki so plačani izven tega Državnega zbora z davkoplačevalskega denarja. Mogoče eden primer, ki me je zbodel kot predsednik tega odbora, Zavod za ribištvo Slovenije. Nimam nobenih pomislekov, da ta institucija ne opravlja svojega poslanstva seveda poslanstva, za katerega je ta institucija. Ko sem šel na AJPES sem ugotovil, da ta institucija seveda nimam pomislekov, da ne dela dobro, da ima preko 2 milijona prihodkov od tega slab milijon iz proračuna Republike Slovenije znači davkoplačevalskega denarja pa še tukaj nimam pomislekov. Pomisleke pa imam, ko strokovna sodelavka tega Zavoda za ribištvo seveda piše email v službenem času pa poziva raznorazne institucije k pozivu za podpis za referendum, ampak skrbi v tem dopisu, kjer se pišejo netočni podatki. Sedaj hočem povedati, da ko govorimo o nekih skupnih ciljih, ki se nas dotikajo vsakega slehernega tudi tistih, ki še danes nimajo na svojih pipah zdravo pitno vodo, da vozimo po eni skupni cesti predvsem ponavljam tisti, ki smo plačani od davkoplačevalskega denarja. To je naša skupna naloga, da pridemo do enega skupnega cilja, ki ta zakon, ki ga je magister Andrej Vizjak v začetku tega leta seveda prinesel v Državni zbor, bil je na mnogih usklajevanjih, ki zasleduje, da niti v kančku dvomov, da se dotika zdrave pitne vode predvsem pa se dotika, da bodo občine oziroma vodotoki, ki so bili v prejšnjih letih podhranjeni, na katere nas vse skupaj tako z leve kot desne opozarjajo slovenski župani, da jih je treba nujno očistiti tudi velikokrat človeška malomarnost to povzroča skratka s tem zakonom ministrstvo, Vlada Republike Slovenije zagotavlja 17 milijonov še kako potrebnega denarja seveda s tem referendumom, s to pobudo pa se ta sredstva ustavljajo. Samo zavedati se moramo kaj se lahko zgodi v letnem oziroma jesenskem času, ki je pred nami eno uro močnega neurja, v nekaterih od občin za koliko milijonov škode lahko povzročamo. Skozi ves popoldan smo slišali pomisleke, da koalicija vlaga amandma, ki referendumsko nedeljo prestavlja za eno nedeljo to pomeni iz 4. julija na 11. julija. Naj spomnim na včerajšnjo sejo odbora, na kateri je bil tudi direktor Državne volilne komisije, gospod Vučko, ki nas je opozoril na dva segmenta, predvsem predlagatelje, da z tem, to pobudo referenduma, ki bo v mesecu juliju, se nam prvič v zgodovini Republike Slovenije, v tridesetih letih, dogaja, ker smo v najtežji situaciji, tu imam v mislih Covid, ki nas zasleduje že več kot eno leto in pol, da ker rabimo za volilne komisije preko 18 tisoč državljank in državljanov, da moramo imeti seveda dovolj časa, da bomo ta pogoj izpolnili, to je eden od segmentov, na katerega nas je opozoril. Drugi segment, pomemben, pa je, da je seveda, da ni za [[?]] kriv, niti Odbor za infrastrukturo, okolje in prostor, niti nobena poslanka ali poslanec tega Državnega zbora, ampak se je zgodila napaka, to je tudi priznal GURS, da so neka območja izpadla in da jih je treba popravit. Zato je koalicija strank SDS, Nova Slovenija in SMC, pripravila amandma, da se referendumska nedelja, ki je bila včeraj tudi potrjena na Odboru za infrastrukturo, okolje in prostor, prestavlja za 1 teden, to je za 7 dni, na 11. julij. Moram pa poudarit, tisti, ki nas spremljajo, pa še vas spomnit, kolegice in kolegi, ki imate na tej točki pomisleke, da še vseeno ostajamo znotraj 65 dni. »Znači«, zasledujemo vse roke, v nasprotni strani pa imamo, seveda, en teden več časa, da bomo ta dva pomembna segmenta, na katera je opozoril direktor Državne volilne komisije, gospod Vučko, seveda, da jih izpolnimo. To je naša naloga in tudi dolžnost. Skratka, da počasi zaključim, nikogar ni v tem Državnem zboru, ki ima pomisleke na podpise, kateri so bili zbrani za to pobudo za referendum, ki je pred nami. Pozivam pa vse vas, spoštovani kolegice in kolegi, da govorimo o zakonu, dejansko takšnega, kot je Ministrstvo za okolje in prostor prineslo na začetku tega leta v ta Državni zbor, katerega smo tudi izglasovali na Odboru za okolje in prostor in katerega je potrdil tudi 30. marca, leta 2021, ta Državni zbor. Kot predsednik odbora za infrastrukturo, okolje in prostor, ne bom nikoli soglašal ali dovolil, da bomo na našem odboru obravnavali popačene zakone, ki gredo v škodo državljank in državljanov, ne bom pa tudi dovolil, da zakone, ki jih sprejmemo, na našem odboru, posledično potem tudi v tem Državnem zboru, da jih politično zlorabljamo in jih želimo v teh težkih časih, v katerih je Slovenija, želimo tudi popačit, da bi stvari dosegli, nekateri, da bi to šlo proti Vladi. Skratka, zavedat se moramo, da občine rabijo teh 17 milijonov in da ta zakon, katerega čaka referendumska nedelja, ni škodljiv, ampak gre v dobrobit državljank in državljanov, predvsem pa zasleduje tisto, o čemer smo Slovenke in Slovenci ponosni, tega mnogi narodi na svetu nimajo, to je zdrava pitna voda – še enkrat ponavljam, mnoge države oziroma narodi nimajo, da bi imeli možnost, da ko odprejo pipo, pod njo postavijo kozarec in s tega kozarca lahko pijejo. Vse dobro za zdravo pitno vodo v Republiki Sloveniji.
Hvala lepa. Replika Violeta Tomić. Izvolite.
Najlepša hvala, predsedujoči. Jaz sem zelo pozorno poslušala gospoda Podkrajška v imenu predlagatelja. Pa me zanima ena stvar, če sem jo prav razumela. Tukaj ste pokazali AJPES, ki 2 milijona letno ima prometa [[…]]
[[…]]kolegica [[…]]
Narobe sem očitno razumela [[…]]
Okej, samo to ni replika.
Sprašujem, če sem narobe razumela [[…]]
Če vas ni on narobe razumel je replika [[…]]
En milijon davkoplačevalskega denarja. Imam vprašanje, ali se bo AJPES pridružil tudi usodi Računskega sodišča, STA in drugih? In, ali pomeni, da če si državna [[…]]
Kolegica, to ni replika [[…]]
[[…]]uslužbenka ne smeš biti kritična [[…]]
To ni replika [[…]]
[[…]]do nebuloz te vlade.
Prosim, da greste na repliko ali pa [[…]]
Pač me zanima [[…]]
To ni replika [[…]]
[[…]]če sem prav razumela to, kar je gospod Podkrajšek govoril.
Vi imate repliko, kolegica [[…]]
[[…]]ker to je srhljivo [[…]]
[[…]]v primeru, če vas ni on razumel pravilno [[…]]
Jaz njega nisem razumela [[…]]
To pa ni replika. Preberite si določbo Poslovnika.
Hvala. Sem vprašala, ker me je zanimalo. Odgovora očitno ne bom dobila. Hvala. Me pa skrbi zelo, način razmišljanja predstavnikov SDS.
Prosim, da končate.
Srhljivo.
Zaključujem splošno razpravo o predlogu odloka. Prehajamo na razpravo o vloženem amandmaju. V razpravo dajem 4. razdelek ter amandma poslanskih skupin SDS, NSi in SMC. Želi kdo razpravljati? Vidim, da ne. Ker ne želi nihče razpravljati zaključujem razpravo. Glasovanje o amandmaju bomo opravili čez pol ure v okviru glasovanj. Prekinjam to točko dnevnega reda in 74. izredno sejo zbora, ki jo bomo z glasovanjem nadaljevali ob 20. uri in 10 minut. (Seja je bila prekinjena ob 19.37.) (Seja se je nadaljevala ob 20.10.)
Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje, nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora. Prehajamo na glasovanja zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 1. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE Z OBRAVNAVO PREDLOGA ZA RAZPIS ZAKONODAJNEGA REFERENUDMA O ZAKONU O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O VODAH OZIROMA PREDLOGA ODLOKA O RAZPISU ZAKONODAJNEGA REFERENDUMA O ZAKONU O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O VODAH. Prehajamo na odločanje o vloženem amandmaju, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženega amandmaja z dne 25. 5. 2021, ki je objavljen na e-klopi. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in SMC k 4. razdelku. Glasujemo. Glasovanje poteka. Navzočih je 87 poslancev, za 43, proti 42. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmaju. Prehajamo na odločanje o predlogu odloka o razpisu zakonodajnega referenduma o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o vodi v celoti. Na podlagi prvega odstavka 171. člena in v povezavi s petim odstavkom 140. člena Poslovnika zbora vas obveščam, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista opozorili, da bi bil zaradi sprejetega amandmaja predlog odloka neusklajen. Glasujemo. Obrazložitev? V imenu poslanske skupine, Nataša Sukič.
Ja, hvala predsedujoči, no. Saj, pravkar smo s tem amandmajem videli, da se ponovno izigrava ljudstvo, kot se izigrava že ves čas, pa ko se je sprejemal ta zakon. 62 tisoč razlogov imate, da bi se morali vprašati, kaj je narobe z vašim zakonom o vodah, točneje s podtaknjenim 37. členom zakona. Pa se ne boste vprašali, čeprav je narobe čisto vse. Najprej ste si privoščili obvoznico mimo zainteresirane javnosti, skrajšan postopek, skratka nobene javne razprave ni bilo, potem ste podtaknili 37. člen, ki je izjemno škodljiv in zaradi česar je pravzaprav prišlo do zbiranja podpisov za referendum, kajti ta člen je tisto, kar je sporno, ker močno rahlja omejitve za gradnjo objektov ob površinskih vodah in odpira vrata za zagrajevanje in omejevanje dostopa do obal in do obrežij. No, za nameček ste si pri redefiniranju volilnih okrajev privoščili veliko šlamastiko, kar 811 volivk in volivcev ste izbrisali iz volilnega registra in zdaj to uporabljate kot alibi, da prestavljate referendumsko odločanje v čas dopustov, na 11. julij, kar je sramota, sramota, sramota, 11. julij, sredi dopustov. Da vas ni sram. Bojite se torej volje ljudstva, ljudstva, ki je spoznalo, kako lažete in manipulirate, čeprav se danes cel dan trudite povedati, kako ne bomo mogli čistiti vodotokov, v resnici ste pa zamolčali bistvo. In sicer bistvo 37. člena je, da izpade ključni omejitveni element, ki je veljal do sedaj in to je bilo, da so posegi bili mogoči le na stavbnih zemljiščih. Po novem bodo mogoči povsod, kar pomeni, da se bomo ob vodotokih, jezerih in morju, se bodo lahko gradile rekreativne površine, otroška igrišča, hoteli, muzeji, garaže, šoping centri, karkoli. In vi boste govorili, da čuvate našo vodo in vi boste govorili, da mi zavajamo in da mi lažemo. Skratka, ljudje vejo in so spoznali vaše manipulacije, vi boste naredili vse, da omejite možnost njihovega izrekanja, torej ste se pomaknili na 11. julij, da boste ja postavljali visoke ovire, [[znak za konec razprave]] v Levici bomo seveda glasovali za referendum in pozivamo ljudi, da pridejo v čim večjem številu in zavržejo ta podtaknjeni 37. člen. Naj se ponovno odpre razprava, tako kot se mora odpreti. Lahko prihaja do sprememb, ampak na demokratičen način. Toliko, hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev v imenu poslanske Dušan Šiško? Ne. Glasujemo. V lastnem? Se opravičujem. Še kdo v imenu poslanske skupine? Ne. V lastnem imenu Dušan Šiško.
Hvala. Referendum bom podprl me je pa zmotila kolega naj si pogleda na glasovanje in naj se opraviči vsem drugim poslancem, ker njihov poslanec ni glasoval, ker ni prisoten. Če bi glasoval bi bilo drugačno glasovanje pri amandmaju. Mislim pa, da je tudi 11., 7. sporen, če ne ne bo uredila volilna zakonodaja, ker 811 državljanov ne bo moglo glasovati.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 88 poslancev, za je glasovalo 85, proti 2. [[Za je glasovalo 85.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZA IZVOLITEV KANDIATA ZA SODNIKA NA SODIŠČU EVROPSKE UNIJE V LUKSEMBURGU. Predsednik Republike Slovenije gospod Borut Pahor je 7. maja 2021 za eno prosto mesto sodnika na sodišču Evropske unije v Luksemburgu Državnemu zboru predlagal kandidata dr. Marka Ilešiča. Prosim, malo tišine! Za dopolnilno obrazložitev predloga dajem besedo gospa Nataši Kovač, generalni sekretarki Urada predsednika Republike Slovenije.
Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke in poslanci! Ministrica za pravosodje je predsedniku Republike na podlagi javnega poziva ministrstva v avgustu lanskega leta posredovala kandidature sedmih prijavljenih kandidat in kandidatov za eno mesto sodnika sodišča Evropske unije v Luksemburgu. Mandat sedanjemu sodniku poteče oktobra letos. Vlada Republike Slovenije je pozitivno mnenje podala k kandidaturama prof. dr. Anžeta Arbežnika in prof. dr. Verice Trstenjak. Sodni svet je glede na kriterije Evropskega odbora 255 in na potrebo po hitrejšem in uspešnejšem zaključku postopka sklenil oblikovati le stališče o tem katerega kandidata ocenjuje za najboljšega in se do drugih kandidatov ni opredeljeval. Sprejel je soglasno stališče, da je najboljši kandidat dr. Marko Ilešič. V času do opravljanih posvetovanj z vodji poslanskih skupin so od kandidature odstopili gospod Miro Prek, dr. Maja Brkan in prof. dr. Verica Trstenjak. Na podlagi zbranih mnenj in stališč in presoje kandidatur se je predsednik Republike odločil, da Državnemu zboru v izvolite predlaga dr. Marka Ilešiča, doktorja znanosti s področja prava, izkušenega in uglednega dosedanjega sodnika sodišča Evropske unije v Luksemburgu. Dr. Marko Ilešič je dolgoletni sodnik sodišča Evropske unije in eden najuglednejših pravnih strokovnjakov z bogatimi akademskimi in vodstvenimi izkušnjami. Na tem mestu uživa izjemen in nesporen ugled in spoštovanje. Je večkratni predsednik senatov tega sodišča. Kolegi sodniki so ga kot prvega med sodniki z novih držav Evropske unije dvakrat zapored izvolili za predsednika senata petih sodnikov. Dr. Ilešič je eden od štirih sodnikov sodišča EU, ki bi v zadnjih 16 letih največkrat določen za sodnika, poročevalca v nekaterih najodmevnejših in najpomembnejših zadevah pred velikim senatom. Tako je bil med drugim sodnik poročevalec v izjemno pomembni sodbi Google [[nerazumljivo]], s katero je sodišče odločilo o tako imenovani pravici do pozabe. Šlo je za presojo možnosti neomejene uporabe osebnih podatkov na spletnih iskalnikih. Ta sodba kot tudi mnoge druge, ki so bile sprejete pod vodstvom dr. Ilešiča je imela dolgoročne posledice in je bila med drugim osnova za sprejem ustrezne evropske zakonodaje varstva osebnih podatkov, ki sedaj to pravico izrecno opredeljuje. Dr. Ilešič je aktiven tudi na pedagoškem in publicističnem področju in gost strokovnih srečanj in posvetih na različnih univerzah in predavanjih na vrhovnih sodiščih in ustavnih sodiščih držav članice EU. Pred nastopom sedanje funkcije je bil izredni profesor v civilno gospodarsko in mednarodno zasebno pravo ter prodekan in dekan Pravne fakultete v Ljubljani. Tako si že več kot 30 let ukvarja z omenjenimi pravnimi področji iz katerih sicer izhaja tudi večina sporov Evropskega sodišča. Bogati teoretični prispevek na omenjenih strokovnih področjih razviden tudi iz njegove bibliografije, ki obsega 448 enot. Dr. Ilešič je kljub dolgoletnemu bivanju v tujini vse skozi ohranjal pomemben stik z domačim pravnim okoljem. Kot je med drugim povedal na javni predstavitvi v predsedniški palači, čuti dolžnost, da povrne dolg domovini, zato veliko skrbi in časa posveča prenašanju izkušenj in znanja v Slovenijo, z objavljenim prispevkom v slovenskem pravnem tisku ter javnimi nastopi, predavanji ter nudenje možnosti izpopolnjevanja številnim mladim pravnikom iz Slovenije. Dr. Ilešič aktivno obvlada angleški, francoski, hrvaški, italijanski, nemški, poljski in skrbi jezik, pasivno pa latinski, portugalski, španski in vse slovanske jezike. Z morebitno izvolitvijo bo lahko nemoteno nadaljeval sodniško delo, saj zanj ustni preizkus pred odborom 255 ni potreben. Ta je omejen zgolj na formalni pisni pregled sodb in njegovega dela kot sodnika poročevalca. Zaradi izjemnega strokovnega znanja in izkušenj izkazanega odličnega poznavanja dela sodišča Evropske unije ter visokega ugleda in spoštovanja, ki ga uživa v domačem in mednarodnem strokovnem okolju, predsednik Republike Državnemu zboru predlaga, da dr. Marka Ilešiča izvoli za kandidata za mesto sodnika sodišča Evropske unije v Luksemburgu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog je obravnavala Mandatno-volilna komisija, ki je zboru pisno poročala. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na izvedbo glasovanja o predlogu za izvolitev kandidata za sodnika na sodišču Evropske unije v Luksemburgu. V skladu s prvim odstavkom 7. člena Zakona o predlaganju kandidatov iz Republike Slovenije za sodnike mednarodnih sodišč o izvolitvi kandidata za sodnika na sodišču Evropske unije v Luksemburgu Državni zbor odloča s tajnim glasovanjem. V skladu s prvim odstavkom 92. člena Poslovnika Državnega zbora vodi tajno glasovanje komisija, ki jo sestavljajo predsedujoči ter štirje poslanci, ki jih izvoli Državni zbor. Predstavniki poslanskih skupin so mi že posredovali predloge za člane komisije, ki vodi glasovanje, to so Franc Breznik SDS, Andreja Zabret LMŠ, Boštjan Koražija Levica in Blaž Pavlin Nova Slovenija – krščanski demokrati. Član te komisije sem tudi jaz kot predsedujoči. Pri delu komisije bo sodelovala tudi namestnica generalne sekretarke gospa Jerneja Bergoč. Ali kdo takemu predlogu za sestavo komisije nasprotuje? Ugotavljam, da ne. Prehajamo na odločanje o sestavi komisije. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 84, proti 1. [[Za je glasovalo 84.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je komisija v predlagani sestavi izvoljena. V skladu s tretjim odstavkom 92. člena Poslovnika Državnega zbora bo poslankam in poslancem vročena glasovnica tako, da pride vsak poslanec k mizi predsedujočega in pove svoj ime in priimek. Poslanke in poslance prosim, da pri čakanju na vročitev glasovnic v skladu s preventivnimi ukrepi držite priporočeno medsebojno razdaljo. Glasuje se tako, da se na glasovnici obkroži beseda za ali proti. V skladu s petim odstavkom 91. člena Poslovnika Državnega zbora je neizpolnjena glasovnica neveljavna, neveljavna je tudi glasovnica iz katere volja poslanke oziroma poslanca ni jasno razvidna. V skladu s prvim odstavkom 7. člena Zakona o predlaganju kandidatov iz Republike Slovenije za sodnike mednarodnih sodišč bo predlagani kandidat izvoljen, če bo za glasovala večina vseh poslank in poslancev, to je 46 ali več. Glasovali bomo v dvorani v glasovalnih kabinah. Poslanke in poslanci boste izpolnjeno glasovnico oddali v glasovalno skrinjico, ki bo v dvorani na mizi ob kabinah za glasovanje. Preden preidemo na izvedbo tajnega glasovanja opozarjam na določbo drugega odstavka 92. člena Poslovnika Državnega zbora, ki določa, da med tajnim glasovanjem v dvorano nimajo dostopa osebe, ki niso udeležene pri glasovanju, zato te osebe pozivam, da dvorano v tem času zapustijo. Prehajamo na izvedbo tajnega glasovanja. Prosim poslanke in poslance, ki mi boste pomagali pri glasovanju, da se takoj zglasite v sobi 217, kjer bomo prevzeli volilni material. Glasovanje se bo začelo ob 20.35 uri in bo trajalo do 20.50 ure. Prekinjam to točko dnevnega reda in 74. izredno sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 21. uri in 5 minut. (Seja je bila prekinjena ob 20.25. ) (Seja se je nadaljevala ob 21.05.)
Nadaljujemo s prekinjeno sejo in 2. točko, z obravnavo predloga za izvolitev kandidata za sodnika na sodišče Evropske unije v Luksemburgu. Naj preberem zapisnik: Glasovanje je bilo v prostorih Državnega zbora, dne 25. maja 2021. Razdeljenih je bilo 86 glasovnic, oddanih je bilo 86 glasovnic. Neveljavnih je bilo 6 glasovnic. Veljavnih je bilo 80 glasovnic. Za je glasovalo 37 poslancev, proti je glasovalo 43 poslancev. Kandidat dr. Marko Ilešič ni prejel večine glasov vseh poslancev, za to ni izvoljen za kandidata za sodnika na sodišču Evropske unije v Luksemburgu. Ker dr. Marko Ilešič ni prijel zadostnega števila glasov poslank in poslancev se skladno z drugim odstavkom 7. člena Zakona o predlaganju kandidatov iz Republike Slovenije za sodnike mednarodnih sodišč opravijo nove volitve na podlagi novih kandidatur. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in 74. izredno sejo zbora.