Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Prosim, da se umirite in zasedete svoja mesta. Nadaljujemo 25. sejo Državnega zbora Republike Slovenije. Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanci Samo Bevk od 15.30 ure dalje, Matjaž Han, Drago Koren, dr. Marko Pavliha od 13. ure dalje, Miran Potrč, Mihael Prevc, dr. Mitja Slavinec in Alojz Sok. Preden preidemo na obravnavo 11. točke dnevnega reda, prehajamo na obravnavo ZADEV V ZVEZI S POTRDITVIJO MANDATOV POSLANCEV, in sicer najprej na določitev kandidata, ki v skladu s 17. členom Zakona o volitvah v Državni zbor Republike Slovenije postane poslanec za preostanek mandatne dobe namesto poslanca, ki mu je prenehal mandat. Državni zbor je dne 5. marca 2007 ugotovil, da je poslancu Francu Kanglerju prenehal mandat. Državno volilno komisija je zboru posredovala ugotovitev, da je mandat dosedanjega poslanca prešel na dr. Ivana Žagarja. Ugotovitev je obravnavala Mandatno-volilna komisija, ki je zboru pisno poročala. Želi poročevalec komisije besedo? Ne. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin. Želi kdo besedo? Ne. Besedo dajem poslanka in poslancem. Kdo želi besedo? Ne. Poslanke in poslance torej prosim, da pred glasovanjem preverite delovanje svoje glasovalne naprave. Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa. Potrdi se poslanski mandat dr. Ivanu Žagarju, rojenemu 12. januarja 1962, Spodnja Polskava 116, Pragersko. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Prehajamo na ugotovitev o prenehanju opravljanja funkcije poslanca v skladu s prvim odstavkom 14. člena Zakona o poslancih. Ker je bil dr. Ivan Žagar imenovan za ministra, na podlagi prvega odstavka 14. člena Zakona o poslancih ne more opravljati funkcije poslanca. Ugotovitev je obravnavala Mandatno-volilna komisija, ki je zboru pisno poročala. Želi poročevalec komisije besedo? Ne. Zbor zato seznanjam z naslednjim ugotovitvenim sklepom: "Dr. Ivan Žagar, minister brez listnice, zadolžen za lokalno samoupravo in regionalno politiko, v skladu s prvim odstavkom 14. člena Zakona o poslancih ne more opravljati funkcije poslanca." Sedaj prehajamo na določitev kandidata, ki v skladu s 14. členom Zakona o poslancih opravlja funkcijo poslanca namesto poslanca, ki opravlja funkcijo v Vladi. Državna volilna komisija je zboru posredovala ugotovitev, kateri kandidat ima pravico nadomeščati poslanca dr. Ivana Žagarja, ki opravlja funkcijo ministra v Vladi Republike Slovenije. Ugotovitev je obravnavala Mandatno-volilna komisija, ki je zboru pisno poročala. Želi poročevalec komisije besedo? Ne. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Poslanke in poslanci, kdo želi besedo? [[Nihče.]] Ker ne želi nihče razpravljati zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: V času, dokler poslanec dr. Ivan Žagar, ki opravlja funkcijo ministra, v skladu s prvim odstavkom 14. člena Zakona o poslancih ne more opravljati funkcije poslanca, opravlja to funkcijo v skladu z drugim odstavkom 14. člena navedenega zakona od današnjega dne gospod Marjan Drofenik, rojen 13. februarja 1949, Imeno 9, Podčetrtek. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Gospoda poslanca vabim, da se nam pridruži pri delu in mu želim uspeh pri opravljanju funkcije poslanca. [[...]] [[Aplavz.]] S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 11. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI PROTOKOLA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO ITALIJANSKE REPUBLIKE O PLANINSKEM TURISTIČNEM PROMETU NA MEJNEM OBMOČJU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o zakonu. Glasujemo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, nekoliko več pozornosti prosim. Tudi pogovor z novim poslancem lahko opravimo kasneje. Mislim, da se bo dobro počutil med nami. Še enkrat glasujemo. Drugič glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 12. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO REPUBLIKE KITAJSKE O GOSPODARSKEM SODELOVANJU. Predlog zakona je v obravnavo zboru priložila Vlada Republike Slovenije. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o zakonu. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev, za je glasovalo 53, proti nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Nihče proti.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 13. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN SVETOV MINISTROV BOSNE IN HERCEGOVINE O SPREJEMU OSEB, KATERIH BIVANJE JE NEZAKONITO. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o zakonu. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev, za je glasovalo 54, proti nihče. [[Za je glasovalo 54.]] [[Nihče proti.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon sprejet, in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 14. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOG ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZOMOM MED VLADO REPUBLIKO SLOVENIJE IN VLADO REPUBLIKE SAN MARINO O ODPRAVI VIZUMOV. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o zakonu. Glasujemo. Glasovanje o ratifikaciji teče. Navzočih je 55 poslank in poslancev, za je glasovalo 55, proti nihče. [[Za je glasovalo 55.]] [[Nihče proti.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 15. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI POGODBE MED KRALJEVINO BELGIJO, ZVEZNO REPUBLIKO NEMČIJO, KRALJEVINO ŠPANIJO, FRANCOSKO REPUBLIKO, VELIKIM VOJVODSTVOM LUKSEMBURG, KRALJEVINO NIZOZEMSKO IN REPUBLIKO AVSTRIJO O POGLOBITVI ČEZMEJNEGA SODELOVANJA PREDVSEM PRI ZATIRANJU TERORIZMA, ČEZMEJNE KRIMINALITETE IN NEZAKONITE MIGRACIJE IN SKUPNA IZJAVA KRALJEVINE BELGIJE, ZVEZNE REPUBLIKE NEMČIJE, KRALJEVINE ŠPANIJE, FRANCOSKE REPUBLIKE, VELIKEGA VOJVODSTVA LUKSEMBURG, KRALJEVINE NIZOZEMSKE IN REPUBLIKE AVSTRIJE K POGODBI Z DNE 27.5.2005 O POGLOBITVI ČEZMEJNEGA SODELOVANJA PREDVSEM PRI ZATIRANJU TERORIZMA, ČEZMEJNE KRIMINALITETE IN NEZAKONITE MIGRACIJE. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlade Republike Slovenije. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o zakonu. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 55, proti nihče. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon sprejet, in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 19. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na POTRDITEV URADNIH PREČIŠČENIH BESEDIL ZAKONOV. Gre za devet zakonov in sprašujem, ali kdo nasprotuje, da bi vsa uradna prečiščena besedila potrdili z enim glasovanje. Nihče. Zato dajem na glasovanje naslednji predlog sklepa: Potrdi se uradno prečiščeno besedilo: Zakona o reviziji postopkov javnega naročanja, Zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti Univerze v Ljubljani, Univerze v Mariboru, Univerze na Primorskem in Javnega zavoda Študentski domovi v Ljubljani iz naslova kreditov, najetih za sofinanciranje razširitve in posodobitve prostorskih pogojev in tehnološke opremljenosti ter gradnjo in prenovo študentskih bivalnih zmogljivosti, Zakona o dodatni koncesijski dajatvi od prejemkov, izplačanih za občasna in začasna dela študentov in dijakovo, Energetskega zakona, Zakona o državljanstvu Republike Slovenije, Zakona o sodniški službi, Zakona o sodiščih, Zakona o referendumu in ljudski iniciativi in Popravka uradnega prečiščenega besedila Zakona o socialnem varstvu. Glasujemo. Glasovanje o prečiščenih besedilih navedenih zakonov teče. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 53, proti nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor uradna prečiščena besedila navedenih zakonov potrdil. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 20. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na MANDATNO VOLILNE ZADEVE. Zbor bo v okviru te točke obravnaval naslednje predloge: Predlog predsednika Republike Slovenije za imenovanje guvernerja Banke Slovenije, Sedem predlogov Sodnega sveta za izvolitev v sodniško funkcijo, Ugotovitev o prenehanju mandata trem članom Programskega sveta RTV Slovenije konstituiranega v letu 2006, Predlog sklepov o imenovanju člana Programskega sveta RTV Slovenija na podlagi sedme alineje šestega odstavka 17. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenija, Predlog sklepa o spremembi sklepa o imenovanju članov Sveta fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji, Predlog sklepa o imenovanju člana in namestnika člana Sveta za sistem plač v javnem sektorju. Prehajamo na razpravo in odločanje o posameznih predlogih. Najprej prehajamo na obravnavo predloga predsednika Republike Slovenije za imenovanje guvernerja Banke Slovenije. Predsednik Republike Slovenije dr. Janez Drnovšek je z dopisom 9. februarja 2007 predlagal Državnemu zboru, da za guvernerja Banke Slovenije imenuje gospoda Andreja Ranta. Besedo dajem predstavnici predlagatelja gospe Magdaleni Tovornik. [[Ne želi.]] Predlog je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročala. Prosim. Predsednik komisije. [[Ne želi.]] Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Jože Tanko bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala za besedo. Vsem lep pozdrav! V postopku imenovanja guvernerja Banke Slovenije bomo danes odločali o drugem kandidatu, ki ga je predsednik države poslal v Državni zbor. Tudi tokrat brez ustrezne predpriprave, zato tudi imenovanje guvernerja dobiva razsežnosti, ki se jih pred mesecem ali dvema nismo mogli predstavljati. Še manj državljani, ki imajo ob že tako oteženem dostopu do informacij, še posebej od ustanov, ki delujejo bolj odmaknjeno od oči javnosti. Banka Slovenija je ena takih ustanov. V zadnjem času se je predvsem veliko govorilo o zaslugah Banke Slovenije v procesu prevzemanja evra, še posebej so se predpisovale ogromne zasluge sedanjemu guvernerju, mag. Gaspariju. Za kandidata Ranta jih ni ostalo ravno veliko. Vemo, da ni bilo lahko izpolniti zahtevne maastrichtske kriterije, da je bilo za izpolnitev le-teh potrebno dobro sodelovanje Banke Slovenije, Vlade, Državnega zbora; skratka vseh, ki so morali oblikovati nacionalne politike na veliko področjih, ki interaktivno vplivajo ena na drugo. Sodelovanje je in bo potrebno tudi za ohranitev izpolnjevanja teh kriterijev. Vendar pa letošnji novoletni dogodek, ko smo prevzeli novo nacionalno valuto, ni edino pomembno merilo, s katerim merimo zasluge in uspešnost posameznikov in institucij, tudi pri Banki Sloveniji ne. Ta institucija in zaposleni v njej, še posebej pa njeni funkcionarji, imajo več pomembnejših in trajnejših nalog, ki jih morajo po Zakonu o Banki Slovenije dosledno in sistematično izvajati in ustrezno ukrepati. Banka Slovenije je edina, ki je zadolžena za nadzorovanje delovanja bančnega sistema in za nadzor nad denarnim poslovanjem bančnih ustanov. Zakonska podlaga za delo Banke Slovenije in odgovornosti Banke Slovenije je jasno zapisane. Že večkrat po letu 1990 so se pojavila sporočila o napakah in neustreznih ravnanjih v bančnem sistemu. Nemalokrat so se pojavljali sumi nezakonitih ravnanj in odločitev posameznih bančnih ustanov. Vendar nikoli se ni zmoglo moči in volje, da bi se te navedbe do konca raziskalo, da bi se ugotovila odgovornost in ob potrditvi navedb izpeljalo tudi ustrezne kazenske postopke. Poslanska skupina SDS je v svojih poslanskih vprašanjih, ki jih je v zvezi z Banko Slovenije in delovanjem bančnega sistema naslovila na Vlado, želela pridobiti natančnejše odgovore na nekatere najpomembnejše finančne in bančne afere, ki so se dogodile v obdobju po osamosvojitvi. Še posebej aktualni so bili dogodki v NLB, LBS New York in LKB Frankfurt, pri preoblikovanju hranilnic SIB Banki, Banki Triglav in še lahko naštevamo. Takrat, ko je Državni zbor zahteval o njih pojasnila, se je Banka Slovenije izgovarjala na zakonske omejitve pri poročanju in se zavila v molk z navedbo, da poslanci niso upravičeni do tovrstnih informacij. Ob tem pa je zanimivo, da Zakon o Banki Slovenije v 33. členu določa naslednje, citiram: "Na sejah Sveta Banke Slovenije lahko sodelujeta predstavnik odbora Državnega zbora, pristojnega za finance in monetarno politiko in minister, pristojen za finance, vendar nimata pravice glasovati." Torej, po zakonu lahko poslanec sodeluje na seji Sveta Banke Slovenije, kar pomeni, da ga mora guverner redno vabiti na seje. Istočasno pa funkcionarji Banke Slovenije trdijo, da ne smejo podrobno obveščati poslancev in Državnega zbora. Zelo zanimivo. Kot rečeno, postopki v zvezi z navedbami in očitki v aferah se niso transparentno zaključili, še več, afere so na čuden način poniknile brez ustreznih pojasnil, postopkov, brez ustreznih odgovorov Državnemu zboru, brez sankcij proti odgovornim. V poročilih Banke Slovenije, ki so bila posredovana Državnemu zboru kot edinemu, kateremu je Banka Slovenije po določbi 26. člena Zakona o Banki Slovenije dolžna poročati, teh vsebin ni ali pa so zapisi zelo splošni in nepopolni. Torej, ni natančnih poročil, kdo je kršil predpise, katere so kršitve, kakšna je teža kršitev in kakšne so sankcije, kazni oziroma kazni, ki jih je Banka Slovenije izrekla bančnim ustanovam in posameznikom in, recimo, koga je prijavila, če je ugotovila sume pranja denarja. Tega v poročilih Banke Slovenije, ki jih je dolžna pošiljati v Državni zbor, ni. V poročilu Banke Slovenije za leto 2004 poglavja o nadzoru sploh ni in postavlja se vprašanje, od kdaj so bančni kršitelji najbolj varovana državna skrivnost. Odnos do Državnega zbora in poslancev je s strani Banke Slovenije, milo rečeno, podcenjujoč, zaničljiv in žaljiv, kar je razvidno tudi iz nastopa predstavnikov Banke Slovenije, tako obeh kandidatov za guvernerja kakor tudi namestnika guvernerja. Povsem neumestno se je spraševati, katere podatke smejo poslanci dobiti za izvajanje ustavnih in zakonskih obveznosti in katere ne. To, da funkcionarji Banke Slovenije ne poročajo Državnemu zboru o ugotovitvah nadzora in sankcijah, da se norčujejo iz poslanskih vprašanj, s katerimi skušamo poslanci izvedeti tisto, kar ni zajeto v poročilih, ali ocenjujemo, da ni ustrezno obrazloženo, je višek cinizma funkcionarjev Banke Slovenije. Nedopustno je, da so kršitve in kršitelji v bančnem sistemu najbolj varovana bančna skrivnost Banke Slovenije. Sprašujem se, ali je to morda v javnem interesu. Načelno mnenje številka 40, ki ga je 4. aprila 2006 objavila Komisija za preprečevanje korupcije, tako imenovana Kosova komisija, je izdelano na osnovi prijave suma korupcije tej komisiji in govori ravno o dolžnem ravnanju bank in drugih inštitucij, ko zaznajo tudi najmanjši sum, ki kaže, da bi lahko prišlo do pranja denarja. Mimogrede, prav ta primer je vsebovan tudi v enem od naših poslanskih vprašanj, vendar v poročilu Banke Slovenije, ki je bilo poslano v Državni zbor, ni o tem niti besedice. Ali se vam zdi, da funkcionarji Banke Slovenije, ki se potegujejo za nove mandate, delujejo odgovorno in zakonito? Po našem mnenju ne, saj bi morala Banka Slovenije poročati Državnemu zboru o ugotovitvah in ukrepih. Glede na status oziroma stopnjo zaupnosti gradiva Banke Slovenije, ki ga pošlje v Državni zbor, lahko opravi Državni zbor javno ali zaprto sejo. Ne bi bilo prvič, da bi poročila Banke Slovenije obravnavali na zaprti seji. Zelo prozorno je izgovarjanje na nepristojnost Banke Slovenije glede nadzora nad hčerami nekaterih domačih bank v tujini, tega v poročilih Banke Slovenije ni. Tega nočejo pojasniti, vprašanja imajo za čudna, istočasno pa v javnih izjavah funkcionarji Banke Slovenije, na primer, govorijo o sodelovanju z bančnimi oblastmi v Združenih državah Amerike v primeru Nove Ljubljanske banke, to je LBS New York. Po besedah namestnika guvernerja Nučiča, je Banka Slovenije pri tem pregledu celo sodelovala. Kaj je torej resnica? Banka Slovenije nima pristojnosti ali jih noče imeti in zakaj o tem ne poroča in ne sme poročati Državnemu zboru, če lahko ravno o tem, kar jih sprašujemo, nočejo poročati, obelodanijo na tiskovni konferenci. Ali je ta oholost funkcionarjev Banke Slovenije do Državnega zbora in nespoštovanje Zakona o Banki Slovenije in drugih zakonov ter pomanjkljivo poroča Državnemu zboru tista neodvisnost Banke Slovenije in kandidatov za guvernerja, na katero toliko stavijo? Mislim, da to ne bi smelo biti res. Tudi Andrej Rant je del tega nezakonitega in ignorantskega odnosa Banke Slovenije do Državnega zbora in to cel čas, ki ga je prebil v Banki Slovenije kot viceguverner. Potrditve tega so tudi v arhivih Državnega zbora. V poslanski skupini menimo, da taki kandidati niso primerni za opravljanje tako odgovorne funkcije, kot je guverner, zato kandidata ne bomo podprli. Pričakujemo pa, da nas bo predlagatelj, predsednik države dr. Janez Drnovšek v primeru, če kandidat ne bo dobili zadostne podpore, povabil k oblikovanju novega predloga za kandidata za guvernerja kot partnerja, saj želimo, da svoje ustavne pravice in zakonske pravice do državljanov, korektno izpolnimo [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]v dobro novega kandidata ter domačega in zunanjega ugleda države in njenih inštitucij. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Milan Petek bo predstavil stališče poslanske skupine LDS. Da ne bi prihajalo do nesporazumov, naj opozorim, da ima predstavnik poslanske skupin 10 minut na voljo, vsi prijavljeni razpravljavci kasneje, posamezni poslanci in poslanke, pa po 5 minut. Hvala lepa, oprostite, da sem prekinil.
Že v redu. Predsednik, kolegice, kolegi, predstavnica predlagatelja, gospa Magdalena Tovornik. Lep pozdrav vsem! V poslanskem klubu LDS smo prepričani, da je predlog predsednika primeren, logičen in dober, zato ga bomo podprli. Viceguverner Andrej Rant je strokovno nesporno primeren kandidat, saj je tudi sam v 15-ih letih delovanja v Banki Slovenije bistveno prispeval k njenemu razvoju. Andrej Rant je član evropskega ekonomsko-finančnega odbora Ecofin in kot namestnik viceguvernerja spremlja guvernerja ves čas tudi na sejah sveta centralne banke kot njegov namestnik. Zato mu koalicija ne more očitati, da ni strokovno podkovan kandidat. Andreju Rantu lahko prepišemo veliko zaslug tudi pri pripravljenosti Slovenije k uvedbi evra. Kot sopredsedujoči Koordinacijskega odbora za tehnične priprave za uvedbo evra je skupaj s sodelavci uspešno opravil vse potrebno za to, da je bila zamenjava valute opravljena brez posebnih težav, za kar so nam mnogi izrekli priznanje. Vendar, kot kaže, bomo pravzaprav še enkrat odločali o odnosu med Vlado in institucijami, ki bi morale biti v uspešni, demokratični - in v uspešnih demokratičnih državah so neodvisne, samostojne, strokovne in pokončne. Neodvisne, samostojne in pokončne zato, ker je to temeljni pogoj za učinkovito delovanje celotne družbe, gospodarstva in razvoja vsake deleže. V novih okoliščinah je pomen in vloga fiskalne politike bistveno večja in vloga Banke Slovenije spremenjena. Njena osnovna vloga je nadzor, njena osnovna vloga je analitika in to dela Banka Slovenije in to mora delati Banka Slovenije, če želimo uspešno ekonomsko politiko v Sloveniji. Imenovanje oziroma neimenovanje novega guvernerja v Sloveniji pozorno spremlja tudi Mednarodni denarni sklad. In kakšno bo sporočilo neimenovanja novega guvernerja? Sporočilo bo, da je Slovenija finančno nestabilna država, ker bo edina država v EU, ki bo zaradi institucionalne krize brez guvernerja in brez zakonitega predstavnika v Evropski centralni banki. Tudi v današnjem Dnevniku, prebrali smo ga verjetno že vsi, lahko beremo, da ima Slovenija v najnovejšem poročilu družbe Standard&Poor's, ki je ena od treh najbolj uglednih bonitetnih hiš na svetu, zapisano dobesedno takole, citiram: "Nedavna odločitev parlamenta, da za guvernerja centralne banke očitno iz političnih razlogov ne potrdi Mitja Gasparija, ki je imel potrebno znanje in izkušnje za usmerjanje Slovenije v njenem prvem letu v območju evra, ne dviga zaupanja v politično okolje." Takšna ocena Standard&Poor's pa bi pomembno vplivala, v bodočnosti seveda, na tuja vlaganja kot na stroške kapitala, ker je ocena pripravljena na osnovi temeljitih analiz. Ocena Standard&Poor's je zelo pomembna za ugled in javno mnenje v finančnem svetu, zato so dejanja te koalicije že vidno škodila ugledu Slovenije v finančnem svetu. Vendar ignoranca te vladne koalicije nima konca in se jasno kaže s tem, ko ni želela niti sprejeti na razgovor kandidata za guvernerja, to je žaljiv odnos do kandidata za guvernerja, do predsednika države in navsezadnje tudi do ostalih poslancev v Državnem zboru. Z izjavo poslanca SDS Bojana Ruglja na eni izmed sej Državnega zbora, ki je menil, da bi bilo najbolje, da bi Vlada kar sama imenovala guvernerja, se jasno kažejo nameni predsednika Vlade in koalicije. Očitno so v ozadju te vlade in te koalicije, koalicija voljnih, interesi, ki ne želijo neodvisne Banke Slovenije, ko vsiljujejo predsedniku države kandidata, ki je prilagodljiv interesom sedanje oblasti. In zakaj vladna koalicija ne želi neodvisne Banke Slovenije? Zakaj želi Vlada postaviti na mesto guvernerja Banke Slovenije osebo, ki bo lutka predsednika Vlade? Ker želi Vlada ukiniti neodvisen nadzor oziroma sama nadzirati slovenske finančne in bančne inštitucije z namenom netransparentne privatizacije predvsem slovenskega bančnega sistema, kar pa bi lahko preprečila le neodvisna Banka Slovenije. Centralna banka je zaenkrat neodvisna in pri opravljanju nalog po zakonu ni vezana, kot tudi člani njenih organov odločanja ne, na sklepe, stališča in navodila državnih ali katerihkoli organov, tudi na predsednika Vlade ne; niti se ne smejo nanje obračati po navodila ali usmeritve. Temeljni cilj Banke Slovenije je stabilnost, stabilnost cen, splošno makroekonomsko politiko pa, če ni s tem v nasprotju, podpira v skladu s cilji, določenimi v pogodbi o ustanovitvi EU, torej v Uradnem listu Republike Slovenije pod nazivom Mednarodne pogodbe številka 7/04. Pri tem si mora prizadevati za finančno stabilnost, upoštevajoč načela odprtega tržnega gospodarstva in proste konkurence. Predlagam, poslanke in poslanci, da dokažete, da se v Liberalni demokraciji motimo in da podprete predlog predsednika države za izvolitev guvernerja Banke Slovenije. S tem si bo Slovenija povrnila že tako omadeževan ugled v očeh medijev in institucij EU. Če tega ne boste podprli, potem boste tudi škodovali gospodarstvu Slovenije, saj boste še bolj odganjali tuje investitorje, kot jih na primer v primeru KBC v Novi ljubljanski banki. Za ohranitev zaupanja Slovenk in Slovencev, državljanov Republike Slovenije v finančne institucije predlagam, da podpremo neodvisnega kandidata. Poslanski klub LDS ga podpira in bo glasoval za izvolitev gospoda Ranta za guvernerja Banke Slovenije.
Hvala. Gospod Franc Feri Horvat bo predstavil stališče poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani vsi! Odgovornost Državnega zbora, predvsem vladajoče večine, je ob ponovnem odločanju o predlogu za guvernerja Banke Slovenije zelo velika. Z vsakim novim postopkom ali neke vrste popravnim izpitom je ta odgovornost večja. To še posebej velja v času, ko se izteka mandat sedanjemu guvernerju in to na samem začetku vstopa Slovenije v evroobmočje. Za Slovenijo in njen dejanski vpliv in kredibilnost v Evropski centralni banki je pomembno čim prejšnje imenovanje guvernerja in sama osebnost guvernerja. Formalna enakopravnost v svetu guvernerjev še zdaleč ne zagotavlja vpliva na politiko in odločitve Evropske centralne banke. Dejanski vpliv bo odvisen od strokovne kompetentnosti, izkušenj v centralni banki v bančništvu, poznavanje javnih financ in druge reference. Zato ni slučajno, da države za guvernerje pogosto izbirajo ljudi iz centralnih bank. Ocene, da ne bo posebne škode, kot so nekateri govorili že ob neuspelem predlogu za Gasparija, so izraz bodisi nepoznavanja ali neodgovornega podcenjevanja vloge guvernerja v novih razmerah. Osebno zaupanje in sprejemanje guvernerja je za uspešno delo in vpliv v Evropski centralni banki in v Evropski uniji zelo pomembno. Morebitno večkratno neimenovanje predlaganega kandidata bi povečevalo razhajanja ali celo spore med predsednikom države, predsednikom Vlade oziroma Vlado pa tudi med obema in Državnim zborom. To pa ni le neka lepotna napaka, ampak lahko ogrozi kredibilnost najvišjih državnih ustanov doma in v tujini. Ali se zavedamo, kolegice in kolegi, da pri odločitvi o guvernerju pada največja odgovornost na Državni zbor, ki končno odloča, ali bolje: na večino, ki odloča o končnem izidu. Kandidat gospod Rant ima po naši oceni osebne lastnosti in strokovne izkušnje, ki utemeljujejo njegovo imenovanje. Bil je član ožje pogajalske skupine za pristop k Evropski uniji, ima dolgoletne izkušnje v Banki Slovenije, od analitičnih do vodilnih funkcij, kot viceguverner. Tistim, ki pravijo, da ni bil dovolj prepoznaven ali v ospredju, moramo povedati, da to počnejo bodisi zaradi nepoznavanja ali po naročili. Tisti, ki smo podrobneje spremljali tudi kot poslanci tega državnega zbora proces pogajanj za vstop v Evropsko unijo in zlasti priprave za prevzem evra, vemo, da je gospod Rant, četudi kot človek iz ozadja, kot pravijo nekateri, poleg guvernerja Gasparija bistveno prispeval k uspešnim pripravam k sami uvedbi evra. Med drugimi je bil sopredsedujoči Koordinacijskega odbora za tehnične priprave za uvedbo evra, rezultati so znani in priznani predvsem v tujini. Končno je prav zato začetno obdobje ob vstopu Slovenije v evroobmočje posebno pomembno dejstvo, da je gospod Rant kot viceguverner spremljal in spremlja tudi včeraj in danes sedanjega guvernerja na sejah sveta Evropske centralne banke kot njegov namestnik in je tako vpeljan in usposobljen za učinkovito kontinuirano delovanje v ECB. Mimogrede, o smiselni kontinuiteti je v začetnem obdobju kadrovanja guvernerja javno upravičeno govoril tudi minister za finance dr. Bajuk. Tako po naši oceni njegovo imenovanje v tem trenutku prinaša najmanj tveganj. Če koalicijska večina ne bo upoštevala strokovnih in racionalnih argumentov, gre očitno pri odločitvi Državnega zbora za čisto politično motivirano odločitev, pri kateri bodo očitno dominirali predvsem prestižni razlogi ali neodvisnost in samostojnost predsednika republike pri predlaganju ali želena premoč predsednika Vlade. Ta morebitni prestižni spor je škodljiv ali celo nevaren za demokracijo v Sloveniji in za njene pragmatične interese. Menimo, da Državni zbor zaradi največje odgovornosti pri celi zadevi in lastne integritete pri takšnem prestižnem sporu ne bi smel sodelovati; nasprotno, moral bi uveljaviti lastno zakonodajno neodvisnost, legitimnost in odgovornost. Nesprejemljiva so mnenja in pravzaprav s pravno državo skregana, da bi spreminjali pravila o predlaganju in imenovanju guvernerja v času samega postopka. Ni slučajno, da so se najuglednejši pravniki, vključno s prof. Bučarjem, zelo kritično odzvali na taka razmišljanja. Številne primerjave načina imenovanja oziroma izbora guvernerja centralne banke kažejo, da je v večini rešitev enotno načelo, da vsaj dve odgovorni ustanovi v državi sodelujeta ali soodločata pri izbiri guvernerja. Ni malo držav, kjer igrajo pomembno vlogo tudi organi, sveti centralnih bank. Apriorno politično motivirano zavračanje predlaganega kandidata Ranta kaže nepripravljenost nekaterih koalicijskih poslanskih skupin, da sprejmejo oziroma da bi sprejele ponudbo gospoda Ranta za predstavitev in pripravljenost za odgovarjanje na vprašanja, ki so se porajala tudi v javnosti. Da gre celo za organizirano gonjo in poskus diskreditacije kandidata, prej tako Gasparija kot sedaj Ranta, zgovorno kaže odtekanje in manipulacija z dokumenti iz Banke Slovenije, postavljanje poslanskih vprašanj, celo spornih, ki presegajo sicer legitimno in celo zaželeno poslansko radovednost, kot je bilo rečeno, in običajni instrument nadzora nad izvršno oblastjo ter neutemeljena podtikanja domnevnih grehov za leta nazaj, čeprav je parlament vsako leto obravnaval poročilo Banke Slovenije. In to se dogaja neposredno pred samim odločanjem v Državnem zboru. To so metode, kolegice in kolegi, ki spominjajo na neke druge čase in na neke druge države. Zaradi vsega povedanega menimo, da je potrebno tako iz načelnih kot iz praktičnih razlogov predlog predsednika republike podpreti in danes imenovati guvernerja Banke Slovenije. V nasprotnem primeru opozarjamo vladno koalicijo in tudi predsednika Vlade, ki politično koordinira vladajočo koalicijo, da mora jasno povedati, kako bodo preprečili krizo, v katero zaradi očitnih političnih interesov potiskajo Slovenijo. Niti malo ni pretirana ugotovitev enega od slovenskih ekonomistov, ki je bil sicer v preteklosti tudi kritičen do Banke Slovenije, da bi politični prevzem Banke Slovenije povzročil padec ugleda in kredibilnosti Banke Slovenije in države Slovenije v Evropski centralni banki in v evroobmočju. Nadaljevanje zapletov in neimenovanje guvernerja bo tudi zelo slaba popotnica za guvernerja, ki bo nekega dne vendarle imenovan. Izgovor, da je glavni razlog za zaplete le v tem, da se predsednik republike ni posvetoval s poslanskimi skupinami, kar bi bilo po našem mnenju dejansko dobro, je sprenevedanje. Rešitev je v sodelovanju, za kar mora biti pripravljenost na obeh straneh oziroma pri vseh vpletenih straneh. Ni pa sprejemljivo ultimativno vsiljevanje stališč vladajoče koalicije. Dokler se bo to dogajalo oziroma če se bo nadaljevalo, bomo tako kot danes podprli predloge predsednika republike. Hvala za pozornost.
Hvala. Gospod Jožef Horvat bo predstavil stališče poslanske skupine Nove Slovenije. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani gospod predsednik, spoštovana svetovalka predsednika države, gospa Tovornikova, spoštovane kolegice in kolegi, cenjeni gostje na balkonu. Slovenija je edina od mladih članic Evropske unije, ki ji je uspelo izpolniti maastrichtske kriterije in prevzeti evro. To bi nas prav vse v Sloveniji moralo bolj navduševati, navdajati s ponosom, prispevati k evropski prepoznavnosti, predvsem pa k nacionalni samozavesti. Kdo ima zasluge za to? Danes gotovo ni čas, da bi delali ranglisto ljudi ali inštitucij, ki so najbolj zaslužni za ta resnično velik uspeh naše države. Gotovo je med njimi Banka Slovenije, gotovo Vlada Republike Slovenije, gotovo tudi Državni zbor in državljanke in državljani Republike Slovenije. Slovenija bo verjetno še nekaj časa edina tranzicijska država v evroobmočju. To dejstvo mora v veliki meri določati strategijo razvoja in delovanja Banke Slovenije v sistemu evropskih centralnih bank in guvernerja Banke Slovenije v Svetu guvernerjev Evropske centralne banke. Mednarodna prepoznavnost Slovenije se mora tudi preko delovanja Banke Slovenije in njenega guvernerja v evroobmočju okrepiti. Za Banko Slovenije se je 1. januarja 2007 začelo v vsebinskem smislu popolnoma novo obdobje. Guverner Banke Slovenije nastopa v Svetu guvernerjev Evropske centralne banke kot oseba z lastnim prepričanjem in osebno integriteto. Banka Slovenije mora prevzeti pomembnejšo vlogo pri regulaciji in predvsem nadzoru slovenskega finančnega sektorja. Ta vloga mora biti jasna predvsem z vidika odgovornosti, za vzpostavljanje finančne stabilnosti v gospodarstvu. Banka Slovenije je verjetno edina izmed redkih nacionalnih bank v evroobmočju in širše, ki po našem mnenju nima dovolj razvite raziskovalne dejavnosti. Le-ta je ključna pri vsebinskih vprašanjih sodelovanja Banke Slovenije in njenega guvernerja v organih Evropske centralne banke. Še bolj pomembna pa je vloga podrobnega analitičnega znanja pri vzpostavljanju potrebne finančne discipline in koordinacije z nosilci ekonomskih politik v države. Zaradi majhnosti slovenskega prostora je nujno, da se koordinacija in komunikacija med Banko Slovenije in Vlado Republike Slovenije poveča. Banka Slovenije ima izreden informacijski kapital, ki ga premalo izkorišča za večjo podporo slovenskemu finančnemu sektorju pri vstopu na tuje trge. Še manj pa je usklajeno delovanje z Vlado, ki bo zaradi spremenjene vloge Banke Slovenije v evroobmočju, igralo pomembno vlogo pri gospodarski in politični prepoznavnosti Slovenije v mednarodnem okolju. Trenutna procedura, spoštovane kolegice in kolegi, izbiranja novega guvernerja Banke Slovenije Sloveniji ni v ponos. Zgodba je zapletena tako daleč, da trpi ugled predsednika države, trpi ugled Državnemu zboru predlaganih kandidatov, trpi pa tudi ugled Državnega zbora, ki je odgovoren za Banko Slovenije. Na drugi strani pa Evropa priznava, če že mi sami ne zaradi tipične slovenske lastnosti, da Sloveniji gre dobro. Poglejmo gospodarska gibanja, poglejmo inflacijske trende. V poslanski skupini Nove Slovenije sodimo, da se še ni zaključil prvi krog izbire guvernerja in že imamo pravzaprav tretjega kandidata za guvernerja oziroma drugega kandidata v Državnem zboru, gospoda Andreja Ranta. Gospod Rant poslanski skupini Nove Slovenije očita nespoštovanje načela enakosti obravnave, verjetno zaradi tega, ker je Nova Slovenija kot edina poslanska skupina opravila razgovor z obema na poziv predsednika države prijavljenima kandidatoma za guvernerja Banke Slovenije, z gospodom Gasparijem in gospodom Jazbecem, njega pa, torej gospoda Ranta, pa ni povabila. Mi odgovarjamo gospodu Rantu. Če govorimo o načelu enakosti obravnave, potem je treba poiskati odgovor na vprašanje, kako je s kršitvijo tega načela, če se enega od prijavljenih na poziv preprosto brez razgovora in odgovora zavrže, Državnemu zboru pa se predlaga nekoga, ki se na poziv niti ne prijavi. Sicer pa je gospod Rant dobil v tem času celo večkrat kar nekaj pisnih vprašanj, na katere ni želel odgovarjati. Vprašanje je, kako bi odgovarjal v živo. Gospod Rant pa je dobil v živo vprašanje na 7. seji Državnega zbora, 18. julija 2001, ko je Državni zbor obravnaval letno poročilo Banke Slovenije za leto 2000. Vprašanje mu je postavil takratni opozicijski poslanec in sedanji finančni minister in se je nanašalo na nadzor nad poslovanjem podružnice Nove Ljubljanske banke v New Yorku, konkretneje v LBS banki v letu 2000. Gospod Rant je povedal, citiram: "Posebnih inšpektorjev za podružnice nimamo, Inšpekcije opravlja služba, ki je za to organizirana v Banki Slovenije, to je oddelek za nadzor, in ta se ukvarja z bankami, kar vključuje tudi podružnice." Konec citata. Po naših podatkih je v letu 2000 v LBS banki bila izvedena inšpekcija, ki je trajala celo kakšen mesec. Državni zbor, še manj pa slovenski davkoplačevalci, nismo bili seznanjeni s poročilom inšpekcije. Torej, na omenjeni seji 18. julija 2001 je gospod Rant zavajal Državni zbor, saj je moral vedeti, da se je inšpekcijski nadzor v LBS resnično izvršil. To je eden od razlogov, zaradi katerega poslanska skupina Nove Slovenije gospodu Rantu ne more izkazati zaupanja za vodenje Banke Slovenije. Sicer pa ponavljam, za nas prvi krog izbire guvernerja Banke Slovenije še ni zaključen. Pričakujemo v nadaljevanju predhodni pogovor poslanskih skupin s predsednikom države. To bo v dobro vseh in to bo prispevalo k boljši politični klimi v Sloveniji. Opozarjamo na načelo enakosti obravnave in še vedno verjamemo, da v Sloveniji v tretje gre rado. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Bogdan Barovič bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Stališče Slovenske nacionalne stranke pod točko 1. Ko je bil predsednik države spoštovani gospod Milan Kučan, je v podobnih primerih, prvič, povabil vse vodje poslanskih skupin ali pa njihove predstavnike na pogovor o stališčih, mnenjih o njegovem predlogu. Drugič, ko je bil gospod Milan Kučan predsednik države Republike Slovenije, je ob podobnih imenovanjih po navadi upošteval tudi alternativne predloge, ki jih je ponudil vodjem poslanskim skupin ali predstavnikom poslanskih skupin v izbiro. In je po opravljenih pogovorih in danih alternativnih možnostih dal Državnemu zboru predlog za kandidata, ki je v pristojnosti predsednika države. V Slovenski nacionalni stranki ocenjujemo, da ni dobro, da gospod dr. Janez Drnovšek, sedanji predsednik države Republike Slovenije, tega ni storil. Drugič. Slovenska nacionalna stranka ima svoje stališče, pa ne glede, če ga levi pripisujete desnim, desni pa levim. Prebral vam bom pismo z dne 23. maja oziroma pismo, sporočilo uradno z dne 23. maja 2002, ki ga je poslal moj spoštovani poslanski kolega, poslanec Slovenske nacionalne stranke in danes podpredsednik Državnega zbora, gospod Sašo Peče gospodu Mitji Gaspariju. "Spoštovani gospod guverner! V imenu Slovenske nacionalne stranke, v svojem imenu in v imenu državljank in državljanov Republike Slovenije vas pozivam, da: prvič, glede na določila 224. člena Zakona o bančništvu počakate z odločitvijo o izdaji dovoljenja za pridobitev kvalificiranega deleža tuje KBC banke v Novo ljubljansko banko oziroma počakate do skrajnega roka, saj smo vložili v parlamentarno proceduro Zakon o začasni prepovedi privatizacije Nove ljubljanske banke d.d. in Nove kreditne Banke Maribor d.d. Istočasno teče zbiranje podpisov za razpis predhodnega zakonodajnega referenduma z geslom "Proti razprodaji slovenskih bank". In drugič, glede na določila 19. člena Zakona o bančništvu ne daste dovoljenja za pridobitev kvalificiranega deleža KBC v Novi ljubljanski banki. Upam" - še vedno citiram pismo gospodu Gaspariju, takrat je bil viceguverner gospod Rant -, da se boste na moj poziv odzvali, saj lahko tudi sami spremljate, da je večina strokovne javnosti skeptična ob morebitnem nakupu deleža Nove Ljubljanske banke s strani KBC. In" - končujem citat - "spomnite se, gospod Mitja Gaspari, je bilo pisano, pa tudi svojih lastnih besed in svojih strokovnih mnenj na 13. izredni seji Državnega zbora Republike Slovenije, ki je bila 27. julija leta 1994." To je bilo pošteno pismo ministru, takrat, pardon se opravičujem, guvernerju in viceguvernerju, gospodu Rantu. In kakšen je bil odnos do tega pisma, do zavesti slovenstva, do opozorila: Ne razprodajati našega bogastva in našega truda in dela, ko smo komaj postali država! Kot da to pismo ni bilo nikoli pisano in poslano. Kot da ga ni! Ni. In prodaja je stekla, ob vednosti ministra Gasparija in ob vednosti guvernerja in viceguvernerja. Že pri gospodu Gaspariju, ob vsem spoštovanju do njegovih rezultatov, smo jasno in glasno povedali: Tisti, ki razprodaja slovenske vrednote in se ne odziva niti z odgovorom na naše pismo, ni vreden imenovanja. In enako, spoštovane kolegice in kolegi, v imenu Slovenske nacionalne stranke velja odnos do gospoda Ranta, s tem da lahko dopolnimo še en element, ki je zgolj in samo strokoven, da je bil gospod viceguverner, danes predlagan za imenovanje guvernerja, seveda kriv, sokriv za vse dogajanje pri nadzoru SIB Banke, računalniškem varnostnem sistemu v Ljubljanski banki in da ne govorimo o tem, kaj se je dogajalo v NLB New York, Frankfurt. To so dejstva in Slovenska nacionalna stranka absolutno stoji na svojem stališču: kdor bo razprodajal, kljub opozorilom, slovenske vrednote, slovensko bogastvo, slovenske banke, ta ne bo, vsaj v imenu Slovenske nacionalne stranke, nikoli na čelu tistih bank, ki jih prodaja. Nikoli! In spoštovane gospe in gospodje z ene in druge strani, prosim vas, to nas pa najbolj prizadene, ne nam omenjati, kako je Slovenija omadeževana v očeh Evropske unije, kako nam pada ugled v mednarodnih ustanovah. Res je, 2 milijona Slovencev je, so državljani Evropske unije, ene velike države, znotraj te velike države pa je mlada, samostojna, priznana, vredna, spoštovana in nam najljubša država Republika Slovenija. Zaenkrat še demokratična. In kdo, kdo bo nam naše največje bogastvo in nas ocenjeval od zunaj? Kdo? Slovenska nacionalna stranka tega ne priznava. Nobena Evropa nas ne more obtoževati o tem, ali bomo mi imenovali guvernerja ali ne in koga bomo mi imenovali v državi Republiki Sloveniji za guvernerja ali ne, nobeden v Evropi. Tistega, ki si ga bomo Slovenci izbrali, ne glede na monetarno politiko kakršnakoli se vodi v Evropski uniji. Slovenci imamo svojo narodno banko, Slovenci bomo rekli, kdo bo guverner te narodne banke, pa ne ta politična opcija, pa ne nobena druga politična opcija. Zaenkrat imamo Slovenci še vedno svojo narodno banko, zaenkrat imamo Slovenci še vedno odnos do svojih delavcev in do svojega gospodarstva, ki se mora prilagajati Evropi, vendar ne na tak način, da se mu prilagajajo z imenovanjem nekega gospoda za guvernerja, ki je razprodal naše vrednote zato, ker bo Evropa rekla: "Kakšni vendarle ste." Jaz sem zaenkrat še Slovenec tako kot vi in izbrali bomo tistega guvernerja narodne banke in takrat, ki bo po godu in po rezultatih svojega dela in po odnosu do slovenstva všečen večini. Še enkrat pravim; po stroki, po odnosu do slovenskih vrednot in po odnosu do znanja. Toliko v imenu Slovenske nacionalne stranke, ki ne nagiba ne levo ne desno. Sram nas je, da so ignorirali naš dopis, da so razprodali slovenske banke in danes zdaj vpijejo, kaj bi vse radi. Takšni ljudje, ki prodajajo naše vrednote, v Slovenski nacionalni stranki ne bodo dobili nikoli nobene podpore, nikoli. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Alojz Posedel bo predstavil stališče Poslanske skupine nepovezanih poslancev.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovani vsi prisotni! V imenu Poslanske skupine nepovezanih poslancev sporočam naslednje stališče, in to je, da bomo pri glasovanju podprli predlog predsednika države, da za guvernerja Banke Slovenije imenuje Andreja Ranta. Lahko bi sicer porabil ves predvideni čas, ki ga ima naša poslanska skupina na razpolago, da bi naštel vse razloge, zakaj smo sprejeli takšno odločitev. Ti razlogi so bili zelo jasno zapisni v predsednikovem predlogu, potrjeni so bili v strokovni sferi in so jo danes predstavili tudi že nekateri kolegi pred menoj. Ker pa smo v naši poslanski skupini zelo racionalni in ker bi glede na trenutno stanje in način dela ter razmišljanja v slovenskem parlamentu naštevanje ponovno vseh argumentov za takšno odločitev bila nepotrebna potrata časa, je prav, da čim prej omogočimo tistim, ki želijo in morajo glasovati proti, da to storijo čim prej. Če bi namreč se spoštoval zakon, po katerem guvernerja predlaga predsednik države in ne predsednik Vlade in če bi upoštevali vse strokovne kriterije in ne politične kriterije, potem danes o kandidatu gospodu Rantu sploh ne bi glasovali, saj bi že poslanci in poslanke predhodno izvolili prvopredlaganega spoštovanega gospoda Gasparija. Zato naj na koncu le ponovim, da bo naša poslanska skupina Nepovezanih poslancev glasovala za predlaganega kandidata gospoda Ranta. Za konec samo predlog nekaterim kolegicam in kolegom, da pri glasovanju upoštevajo vest in lastno prepričanje, ne pa kakšne druge metode.
Hvala! Gospod Franc Žnidaršič bo predstavil stališče poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev.
Spoštovani gospod predsednik! Spoštovana predstavnica inštitucije predsednika države, kolegice in kolegi! Poslanska skupina bo kandidata za guvernerja Banke Slovenije podprla. Naši razlogi so v tem, da kandidat izpolnjuje pogoje in je brez dvoma sposoben opravljati to odgovorno funkcijo. Kandidata je predlagal predsednik republike v skladu s svojimi pooblastili. O kandidatu smo se s predsednikom republike tudi pogovorili na njegovo prijazno povabilo. Kandidat zato uživa našo podporo in bo dobil naše glasove. Pri tem poudarjamo, da našteti nasprotni argumenti, tudi koalicijskih partnerjev in drugih, za nas nimajo nobene vrednosti. Privlečeni so za lase v trenutku, ko naj bi tako ali drugače umazali dobro ime kandidata. Še huje, celo Banke Slovenije, ki se jo kar naenkrat prikazuje kot problematično inštitucijo, ki bo brezhibna šele tedaj, ko bo v njej sedel človek, guverner, povšeči večini te naše sicer koalicije. Poslanska skupina DeSUS se od takega razumevanja demokratičnih procesov v tej državi ograjuje in pri tem ne želi sodelovati. Po našem prepričanju gre tudi za neutemeljeno nasprotovanje in nespoštovanje ne samo predsednika države, pač pa tudi inštitucije predsednika države, kar je za nas nesprejemljivo. Prav tako naša poslanska skupina obžaluje, da je in bo še naprej tako ravnanje škodovalo ugledu Slovenije v EU in širše. Gre preprosto za našo skupno odgovornost pri taki zadevi, da ob iztekajočem se mandatu sedanjega, čim prej izvolimo novega guvernerja Banke Slovenije. Zato zastopamo stališče, dati podporo gospodu Rantu, ki si to zasluži. Ob tem zavračamo danes na dan privlečene očitke tako kandidatu kakor Banki Slovenije, ki jih pred tem kar dve leti ni bilo nikjer. Očitki predsedniku države pa kažejo na nivo politične kulture, ki pri nas v marsičem sili na dno. Poslanska skupina DeSUS želi biti poštena do stvari same in bo kandidata in nujo po izvolitvi guvernerja Banke Slovenije zato s štirimi glasovi absolutno podprla. Hvala lepa.
Hvala. S tem zaključujem predstavitev stališč poslanskih skupin. Sledi razprava poslank in poslancev. Gospod Rugelj, imate proceduralni predlog? Izvolite.
Hvala lepa, predsednik. Bom razložil, gospod Petek je pri predstavitvi poslanske skupine oziroma stališču poslanske skupine LDS-a navedel neresnico s tem, ko je dejal, da sem jaz v ponedeljek v razpravi za predlog ministra za razvoj gospoda Turka navedel, da bi bilo prav, da bi tudi guvernerja Banke Slovenije imenovala Vlada. Ta neresnica je zelo velika, sicer ni nič novega to pri LDS-u. Ampak jaz moram, žal, povedati in bom tudi kasneje postavil vprašanje, da je bila resnica takšna, da sem jaz v tej razpravi povedal, kako zelo pomembno je ministrstvo za razvoj za naše gospodarstvo, obenem pa sem tudi povedal, da ima Banka Slovenije ključne vzvode in instrumente v rokah [[...]]
Gospod Rugelj [[...]]
[[...]]ki vplivajo tudi na razvoj našega gospodarstva in da osebno menim, da bi bilo prav, da bi tudi guvernerja za Banko Slovenije ne imenovala, ampak predlagala Vlada temu Državnemu zboru, tukaj [[...]]
Gospod Rugelj, to je [[...]]
To je bilo moje mnenje [[...]]
[[...]]ali replika ali polemika, ni pa to proceduralni predlog.
Vprašanje je, kaj lahko človek stori v takem primeru, ko ti nekdo govori neresnico. Hvala lepa.
Vključite potem v razpravo, če ste na listi prijavljenih in povejte svoje mnenje. Sledi razprava poslank in poslancev. Besedo ima gospod Zvonko Černač, prosim.
Hvala lepa. Lep pozdrav vsem prisotnim. Vprašajmo se spoštovane kolegice in kolegi, kaj nam, ne le s tem, ampak s kar številnimi predlogi v zadnjem času sporoča predsednik države. Sporoča nam, da imamo res po Ustavi pravico, da imenujemo guvernerja centralne banke in da je res, da mu je ta Državni zbor z zakonom podelil pravico, da tega guvernerja predlaga oziroma kandidata, da pa bog ne daj, da bi si Državni zbor dovolil, da tistega predloga, ki je za njega ustrezen ne bi sprejel. To nam, žal, sporoča predsednik države. To je slabo. Slabo za demokracijo v Sloveniji, kajti kaže na popolno nerazumevanje razmerij med institucijami oblasti v tej državi. Zakon določa, da kandidata za guvernerja predlaga predsednik in da o njem odloča Državni zbor, kar določa Ustava Republike Slovenije. Implicitno je v ta postopek vgrajeno dogovarjanje, sporazumevanje, iskanje najboljših rešitev, nek konsenzualen pristop, ki na koncu pripelje do predloga, ki je sprejemljiv za večino. Po tej logiki, spoštovane kolegice in kolegi, bi predsednik države prišel ob formiranju novega Državnega zbora z mandatarjem, za katerega bi rekel, ta je pa za mene najbolj primeren, vedel bi sicer, da nima večine v Državnem zboru, ampak bog ne daj, da ga ne potrdite. Tukaj je popolnoma enaka situacija. Nedemokratičen je ta postopek, nedemokratičen in moram reči, da tudi ni na ravni institucije, ki jo predsednik države mora predstavljati. Kajti po naravi sami mora predstavljati ta povezovalen element, predstavljati dogovarjanje, sporazumevanje, lahko sicer, to je njegova suverena pravica, nobene zakonske osnove ni za to, kar zdaj govorim. Lahko sam predlaga in s tem prevzame riziko, ali bo takšen predlog izglasovan ali ne. Vendar on prevzema s tem riziko in on prevzema s tem to odgovornost. In v tem konkretnem primeru je odgovornost samo predsednikova. Samo predsednikova in on, žali bog, si jo bo moral vzeti na svoja pleča. On sam, nihče drugi. Ne predsednik Vlade, ne Vlada, ki nista v tem postopku sploh ne udeležena in ne ta Državni zbor, ki ima suvereno pravico, da odloča o kandidatih in v kolikor smatra, da neki kandidat ni ustrezen in primeren, tako imenovanje suvereno zavrne. Nobene institucionalne krize ne bo, ki jo nekateri implicite predpostavljajo, nobene institucionalne krize. Zelo narobe in hudo bi bilo, da bi v tem postopku se res lotili spreminjati pravila igre, zelo narobe, bog ne daj, ne, tako mora ostati kot je in na tem postopku se morajo pravila igre in razmerja doreči pa tudi, če centralna banka eno leto, kar se mene tiče ne bo imela guvernerja, nobene škode. Tisti, ponavljam še enkrat, ki je to zadevo zakuhal, pa mora prevzeti polno odgovornost. Govorili ste o Vladi in o tem, kako bi bilo bogokletno, če bi guvernerja imenovala Vlada. Poznamo ureditve. V Franciji ga imenuje Vlada, na Portugalskem, ga imenuje Vlada po nasvetu finančnega ministra, v Italiji ga imenuje Vlada, v Luksemburgu ga imenuje Veliki vojvoda po predlogu Vlade, na Japonskem Vlada po odobritvi parlamenta, itd., pa so to države, ki imajo gotovo vsaj tolikšno, če ne mnogo daljšo demokratično tradicijo kot jo imamo mi v Sloveniji. Neodvisnost naj bi zagotavljal samo strokovnjak, ki je, "kobajagi" neodvisen. Ali je res neodvisen, zaradi tega, ker nekdo tako meni, ali je res neodvisen bivši guverner oziroma še sedanji guverner do konca marca, ki je iz teh poslanskih skupin prišel na ta guvernerski sedež. Lahko je, jaz nič ne predpostavljam, da zaradi tega, ker je iz tega zbora prišel, ni bil neodvisen, nič tega ne predpostavljam, ampak ravno tako je lahko neodvisen nekdo drugi, ki nima nekega takega ali drugačnega "backgrounda" in ki, moram povedati, ni sodeloval v instituciji, za katero lahko danes po vsem, kar smo slišali in kar beremo v zadnjem obdobju vidimo, da nekaj v njen ni v redu, da ne deluje dobro, da na eni strani odtekajo podatki, na drugi strani se ne izvršujejo zakonska pooblastila in se ne zagovarja tista neodvisnost, ki ji jo daje zakon sam, kajti ta institucija bo toliko neodvisna, kolikor bo delovala v skladu z zakonom, neodvisnosti zakon zagotavlja, spoštovane kolegice in kolegi in ne oseba sama. Zakon, ki ga je potrebno spoštovati. Iz tega razloga mislim, da postopek ni primeren in mislim, da se bodo morala razmerja med predlagatelji in tistimi, ki odločajo spremeniti. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospa Širca.
Spoštovani kolegi in kolegice. Pred dobrim letom ste za strokovnjake uvedli novi izraz "tako imenovani strokovnjaki" in jih pod tem razumevanjem diskvalificirali kot sporni oziroma nekredibilni strokovnjaki, danes slišim nov izraz, danes se je ustoličil nov izraz, tako imenovane, so nadomestili "kobajagi" strokovnjaki. "Kobajagi" strokovnjaki, to se pravi, ravnokar je moj predhodnik uvedel za, mislim, gospoda Ranta, najbrž je mislil tudi za gospoda Gasparija, izrazi "kobajagi" strokovnjaki. Danes ponovno lahko sprašujem, ali so ljudje, ki so pomagali, da je Slovenija vstopila v evropski monetarni sistem "kobajagi" strokovnjaki ali so strokovnjaki. Če potrebujete številne montirane procese seveda zelo zelo slabo izpeljane, tako prosojno in nekredibilno izpeljane, kot ste se jih poslužili pri gospodu Gaspariju in kot si jih sedaj poslužujete pri gospodu Rantu, potem je bolje, da igrate odprte igre in ne zavijate v pakete montiranih procesov tiste metode, s katerimi diskvalificirate ljudi, ki so v tej Sloveniji mnogo dali in ki ste jim še pred vstopom in pred sprejemom evra tudi ploskali. Lomastenje po institucijah je bilo v teh dobrih dveh letih relativno preprosto, bodisi je šlo za zamenjave, bodisi je šlo za odstranitve, odpovedi, premestitve in umike in mislim, da so te številke že v tisočih primerih. Če ni šlo tako, ste se poslužili nekoliko bolj zahtevnega postopka, to se pravi spremembe zakonodaje. Tukaj je nekako manjkalo pri Banki Slovenije in čas vas je prehitel. Vem, da sicer bi spremenili zakon, na kar se danes z raznimi analizami delovanja v drugih državah že sklicujete. Ampak vendarle, početje, ki se v primeru imenovanja guvernerja Banke Slovenije odvija zadnje dneve oziroma mesece, ne spravlja v nekredibilno situacijo in ne spravlja v nespoštovanje predsednika države, ampak vas same tukaj v Državnem zboru. Ne govorim o nas, ampak o vas, zaradi tega, ker tudi tega kandidata, ki ga je predsednik države predlagal, bom podprla. Ampak menim, da tisti ki, bom rekla sodelujete pri tovrstnih umazanih poslih, morate prevzeti odgovornost. Na meni, ko bom podprla kandidata, te odgovornosti ne more biti, lahko pa se sprašujem kakšna kredibilnost bo ob tej očitni zavrnitvi danes ostala, ne samo v Sloveniji, ampak tudi zunaj slovenskega prostora, ko bodo ljudje spraševali, zakaj pa kaznujete tiste, ki so konstruktivno do sedaj delovali tudi v dobro Slovenije in njenega bančnega sistema in konec koncev tudi prevzema evra, Hočete pač izpeljati v celoti proces zamenjav, kadrovskih rošad. To je več kot smo nekoč rekli cunami. To je absolutno potres, ki deluje v smislu resnično prevzema vseh vzvodov, institucij in oblasti. To je šokantno, še bolj šokantno pa je to, da je dobro delo ljudi nagrajeno s kaznijo.
Hvala. Gospod Černač, imate repliko. Izvolite.
Hvala lepa. Torej mogoče ni bilo prav, da sem se tako grobo izrazil. Po drugi strani sem pa zadovoljen sedaj, da sem se, ko sem to slišal. Zaradi tega, ker lahko povem, zakaj sem to povedal. To vaše izvajanje čisto na koncu me napeljuje na to, da imam prav. Kajti vaš diapazon gledanja je, da so strokovni in politično, bom uporabil izrazi, nekontaminirani samo tisti, za katere vi tako menite in nihče drug ne. To je meni nekaj nepojmljivega. Se pravi, samo tisti, ki ste jih vi postavili na določena mesta takrat, ko ste imeli večino odločanja so primerni, vsi ostali pa ne morejo biti in niso primerni. Jaz se sprašujem, zakaj se potem gremo neke razpise, izbiramo najboljše, zakaj je bil kontra kandidat, ki je tudi dokazal vse strokovne reference popolnoma prezrt, nihče ga ni ne vprašal ne kaj, ne zakaj. Enak primer smo imeli pri nekem drugem razpisu, ko je šlo za ustavnega sodnika, tam hvala bogu je bila ta roka predlagateljstva mnogo bolj srečna in je bil potem kandidat kljub temu, da se predsednik ni posvetoval z Državnim zborom z veliko večino, celo dvotretjinsko imenovan, ampak to so slučajne konstelacije, ki se jih ne moremo posluževati v vsakem primeru. Povedal sem pa to zadevo tudi zaradi tega, ker imate primer tukaj v tem Državnem zboru, v prvi klopi sedi, gospod Milan Cvikl. Gospod Milan Cvikl je bil v tretjem ali četrtem poskusu imenovanja pred tremi leti, ko ste bili še na oblasti, z vaše strani zavrnjen kljub vsej strokovnosti, ki mu jo ni mogoče očitati, za predsednika Računskega sodišča, pa takrat ni bilo govorjenja ne o institucionalni krizi, ne o razkroju sistema nadzora javnih financ v Republiki Sloveniji, ne o čem podobnem, ni bilo nobenih govorjenj o tem, da se želi postaviti nekoga, ki je politično malo bolj kompatibilen kot nekdo drugi, ker takrat še ni bil tako trdno v stranki kot je bil kasneje. Nič o tem nismo slišali. Enostavno se je Državni zbor v skladu s pooblastilom in odgovornostjo, ki mu jo daje Ustava Republike Slovenije odločil in v četrtem ali petem poskusu imenoval predsednika Računskega sodišča in ne moremo reči, da je takrat opravil slabo izbiro, ne moremo reči. Ne vemo kakšna bi sicer bila, če bi bil nekdo drugi in tega ne bomo nikoli vedeli, vendar bila je njegova demokratična pravica, da se je poznavajoč vse okoliščine in reference posameznih kandidatov odločal, tako kot se je odločal. In zaradi tega sem govoril o tej, ko ste rekli vi "kobajagi" strokovnosti, nisem govoril v tem podcenjevalnem smislu, ampak v smislu, da nekateri jo pripišete samo enim, drugi pa je apriori ne morejo imeti, to ni dobro.
Hvala. Besedo ima gospod Miro Petek.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Vsem skupaj lep pozdrav! Sam sem eden tistih poslancev, ki sem v minulih dneh postavil dve pisni poslanski vprašanji in namestnik guvernerja Banke Slovenije, gospod Nučič je označil poslanska vprašanja kot čudna, če ne kar čudaška. Torej, poslanci smo čudaki, ki postavljamo takšna poslanska vprašanja. Sporna so bila tudi poslanska vprašanja pozicijskih poslancev, češ: "vi imate oblast v roki, zakaj postavljate poslanska vprašanja", nikjer ne piše, da pozicijski, koalicijski poslanci ne bi smeli postavljati pisnih ali ustnih poslanskih vprašanj. Očitno so čudna poslanska vprašanja le takrat, kadar se nanašajo na Banko Slovenije ali poslovanje slovenskih bank. Zato lahko z enako mero označimo čudno ali čudaško napoved gospoda Nučiča, ki pravi, da bodo vložili na Banki Slovenije kazensko ovadbo zoper neznanega storilca zaradi uhajanja zaupnih dokumentov v javnost. Čudno, čudaško je zaradi tega, ker bi lahko v Banki Slovenije uredili svoje poslovanje tako, da ti dokumenti ne bi uhajali v javnost. In to je v prvi vrsti naloga guvernerja in njihovih namestnikov, tudi gospoda Nučiča in gospoda Ranta. Še bolje pa bi bilo, če bi energijo usmerili tja, za kar imamo Banko Slovenije. Gospod Nučič v svojih izjavah ponavlja stare vzorce, ki smo jim bili priča v preteklem času. Ko sem sam pisal konec 90. let o pranju denarja v eni od državnih bank, ki ima poslovalnico na Koroškem, je policijo najbolj zanimalo od kod mi dokumenti in so me zasliševali po dolgem in počez. Ni jih zanimalo, kaj se je dogajalo v tej banki v državni lasti in tudi kazensko ovadbo so zavrnili, češ, ni znan izvor pranja denarja. Seveda imanentno pranje denarja je ravno to, da izvor denarja ni znan oziroma da je izvor denarja prikrit. V mojem poslanskem vprašanju, ki sem ga naslovil na Vlado Republike Slovenije, ne na Banko Slovenije, na Vlado Republike Slovenije, nastopajo isti akterji, kot so nastopali v Novi KBM na Koroškem. Jaz sem postavil skromno vprašanje Vladi Republike Slovenije, češ, da je 9. decembra podjetje MM Logitrend v večinski lasti gospoda Zakeršnika in njegovih sinov vložila pri LHB v Frankfurtu prošnjo za odobritev posojila v višini 30 milijonov evrov. Čeprav je MM Logitrend bila takrat nova stranka LHB in je šlo za ogromen znesek, je bilo to posojilo odobreno v pičlih šestih dneh. S strani banke sta na posojilni pogodbi podpisana predsednik in član uprave Boris Zakrajšek in Nikola Mrkič, kredit pa je bil namenski, torej za odkup podjetja Evrocity, podjetja v lasti gospoda Zakeršnika v Slovenj Gradcu. Kasneje je bilo še nekaj kreditov in na Vlado sem naslovil pet vprašanj: Kako je mogoče, da je bil kredit v višini 30 milijonov evrov odobren v rekordnem času, brez potrebnega preverjanja postopkov in procedur? Kakšno zavarovanje za zahtevala LHB Frankfurt za takšno visoko vsoto kredita? Kakšni so bili postopki odobritve zavarovanja kreditov? Kaj je po odkritju omenjenega primera naredila Banke Slovenije? Ali je davčna utaja? Skratka, zanimalo me je, ali bomo dopuščali, da bomo imeli v tujini pralnice denarja v posredni ali neposredni državni lasti. O tem je pred letom dni govorila oziroma napisala, izdala načelno mnenje tudi tako imenovana Kosova komisija, načelno mnenje št. 40, ki pravi v obrazložitvi: "Meseca februarja 2006 je Komisija za preprečevanje korupcije prejela obvestilo prijavitelja o tem, da naj bi pri eni od tujih hčerinskih bank slovenske banke prišlo do korupcije pri oddaji kredita v višini več deset milijonov evrov. Prijavitelj je v podkrepitev svojih navedb priložil več dokumentov." Mogoče so to tisti dokumenti, ki jih danes pospešeno išče Banka Slovenije. In dalje: "Po podatkih prijavitelja je bil kredit dan zgolj zaradi tega, da je lahko fizična oseba z njim prikrila pravi izvor denarja." In tako naprej. In tako dalje. Pred dnevi sem izjavil, da bi morali slovensko policijo, tožilstvo in sodstvo poslati v stečaj in naslednji dan vse skupaj organizirati na novih zdravih temeljih. Danes temu dodajam še Banko Slovenije. Programiran politični stečaj pa čaka počasi tudi predlagatelja, ki nam pošilja v ta Državni zbor te čudne predloge. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Moge. Izvolite.
Gospod predsednik, hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Stari Latinci so dejali "Si vis pacem, para bellum." "če hočeš mir, pripravljaj vojno" in nekaj podobnega te logike je ob tem kadrovskem vprašanju s področja bančništva. Ob kadrovskem cunamiju, ki je očistil Delo, RTV, gospodarske družbe v lasti države, znanstvene inštitute in pa obveščevalne in varnostne službe, je zdaj na vrsti, seveda, po mojem mnenju bančni sistem. V zadnjem času smo priča tega pojava v večji meri v finančni smeri, kot sem si jaz zamislil, ko je ta val pljusknil na začetku imenovanja gospoda Gasparija. Ob tem je zanimiv stil odplaknitve nekompatibilnih kandidatov. Najprej namišljena afera, podprta z razkritjem nepravilnosti iz tajnih ali drugačnih aktov finančne inštitucije, nato je politična diskreditacija takšnega kandidata. Tak način je po mojem klavrn ob dejstvu, da ima pozicija vsa orodja za odkrivanje nepravilnosti v svojih rokah, tako tožilstvo, tako Ministrstvo za pravosodje, tako Ministrstvo za notranje zadeve s kriminalistično službo, tako inšpekcije in vse ostale stvari. Tako pa nepravilnosti namesto na državnem nivoju, odkrivajo poslanci, ki seveda ne vedo, da so jih določeni politični lobiji zlorabili zato, da dosežejo določeni politični cilj. Jaz mislim, da v večini primerov so zato zlorabljeni, kot sem rekel, poslanci, ki aktivirajo afere in diskreditirajo kandidate, hkrati ob vsej oblasti, pa še poslanci koalicije ustanavljajo preiskovalne komisije, ki jih tudi same vodijo in tako igrajo vlogo navidezne opozicije. Jaz spoštujem za vse, kar se je kolegu Petku dogajalo in bom, v kolikor je v moji moči, tudi pomagal, da enkrat do resnice pride, ampak govoril je popolnoma kot opozicijski poslanec, kot da inštitucije te države ne delujejo. Predsednik največje vladne stranke je tam govoril, jaz sem samo strmel, kot da je iz opozicije. Kup nepravilnosti je navedel, kup vseh teh stvari, za katere je odgovorna njegova Vlada, da se te stvari tukaj ne počistijo. Jaz res mislim, da Slovenija počasi dobiva opozicijo pod B, proti prvi opoziciji, ki pa tudi ni ne vem kako dobra. S takšno vlogo se maje ugled Državnega zbora, saj je ob zlorabi poslancev Državni zbor postal le še glasovalno orodje največje opozicijske stranke. Hkrati se je s temi imenovanji začel tudi jasen boj za prevlado med premierjem in predsednikom države. Gledam od daleč in vse bolj se mi dozdeva, da gre bolj za prestiž med predsednikoma, kot pa za delovanje, za blaginjo Slovenije. Ko je padel Gaspari in se enaka usoda piše tudi gospodu Rantu, se hkrati vedno bolj razplamteva tudi zahteva za počiščenja kadrov v Novi Ljubljanski banki in Novi kreditni banki Maribor, kjer je dodatni in več kot očitni veter v jadra polnijo poslanci koalicije ali natančneje največje vladne stranke. Politični boj v obvladovanju bančnega polja bo zagotovo vplival na tuja vlaganja in na stroške kapitala, s tem pa tudi na politično stabilnost Slovenije, saj se s tem zmanjšuje imidž in javno mnenje v finančnem svetu, nekoč zglednega finančnega poslovanje Republike Slovenije. Zato pozivam, s tega mesta, kot poslanec Državnega zbora, oba predsednika, da se nehata igrati z blaginjo Slovenije in vsak na svojem področju, v okviru svojih pristojnosti zagotovita normalno izbiro prvega moža Banke Slovenije. Mislim pa, da sta s tem projektom predsednika že ustavila konje, saj se počasi bliža 1. april in si ne moremo privoščiti, da bi z neizvolitvijo predsednika zasejali v mednarodni javnosti dvom v stabilnost finančnega sistema Republike Slovenije. Mislim, da so zadnje geste, ki so bile potegnjene z obeh strani tudi takšne, ki kažejo v tej smeri in jaz si s tem želim, da imeli malo bolj človeški odnos do ljudi, ki smo jim najprej ploskali, od sprejema v finančni sistem pa smo jih tu na veliki način z gnojnico polivali od glave do pete. Takšen sistem je bil od nekdaj, ko sem še bil [[...]] [[Izklop mikrofona]] [[...]]
Hvala lepa. Besedo ima gospod Kokalj.
Spoštovani. Sam menim, da Slovenije ne more omadeževati odločitev najvišjega, neposredno izvoljenega telesa, parlamenta, v katerem smo v skladu z Ustavo vsi poslanci odgovorni predvsem državljanom in ne predvsem predsednikom strank, kot se nas tu obtožuje. Zato ostro zavračam obtožbe in podtikanje nekaterih kolegov poslancev, da z zavrnitvijo nekega predlaganega kandidata za guvernerja Banke Slovenije delamo madež Sloveniji. Madež lahko naredi samo umazana interpretacija demokratične in legitimne odločitve. Kdor pa v mednarodni javnosti to počne, pa naj se sam vpraša o svoji dobronamernosti do svoje države. Demokratične odločitve parlamenta suverene države ne morejo biti madež na mednarodnem političnem odru. Glede sedanjega kandidata, gospoda Ranta, je stališče Poslanske skupine Nove Slovenije povedal že naš vodja, gospod Jožef Horvat, sam pripominjam le-to, da kar je Nova Slovenija očitala predsedniku države pri predlaganju kandidata za ustavnega sodnika, sedaj moramo isto ponoviti glede predloga kandidature za guvernerja, o katerem danes govorimo. Predsednik države ne želi civiliziranega in za demokratično državo normalnega dialoga s parlamentom, ki izvoli guvernerja, ampak se vzvišeno in prestižno prepira s predsednikom Vlade, ki pri tem nima nič. Torej, ni imel za potrebno, da bi kandidata, ki se je javil na poziv v prvem krogu, ampak je, arogantno, po moje, brez javnega poziva sam predlagal kandidata, za katerega je jasno vedel, da nima možnosti izvolitve v Državnem zboru, saj je vedel, da je desna roka že propadlega kandidata Mitja Gasparija. To se mi zdi provokacija, trmoglavost in prestižno obnašanje predsednika države, ki ni državotvorno. Glede na to, menim, to je moje osebno mnenje, da je potrebno resno razmisliti o tem, kako spremeniti zakonodajo, da do tega ne bi prihajalo. Kajti, Državni zbor je najvišje demokratično telo v tej državi, pluralno sestavljeno in menim, da bi bilo primerno, da bi poziv za izbiro kandidatov dal Državni zbor in tudi izpeljal končno izbiro, da do takih situacij ne bi moglo več prihajati. Sam bom to tudi podprl, če bo mogoče to narediti. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Cvikl.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Poslanke in poslanci. Temeljni cilj Banke Slovenije je graditi zaupanje državljanov, varčevalcev v bančni sistem, temeljni cilj Banke Slovenije je skrbeti za varnost denarnih vlog. Značilnost bank je, da je samo vsak 8 evro pokrit s kapitalom, torej je sposobnost regulatorja, da pravočasno identificira potencialne anomalije in zaupanje državljanov v centralno banko, temelj stabilnosti vsakega finančnega sistema. Kaj vi kot vladajoča koalicija ob tej premisi delate? Ne gre za to, da rušite predlog predsednika države, gre za to, da rušite zaupanje državljanov Slovenije v sposobnost slovenske politike, da bo uvidela, da je potrebno, da sedem od osem evrov branijo neodvisni ljudje. Napadi na gospoda Gasparija, njegova politična, hinavska diskreditacija, po tem, ko je skupaj s Slovenijo dosegel prevzem evra je del rušitve tega nezaupanja. Napadi na gospoda Andreja Ranta, napadi na gospoda namestnika guvernerja Sama Nučiča, češ, da ne more kontrolirati Probanke, ker njegova žena dela v Probanki. Gospodje, lepo vas prosim, to pomeni, da je v tej Sloveniji vse dovoljeno. Vi pravite, da bi odgovorna opozicija morala spraševati kar vi delate kot neodgovorna koalicija. Odgovarjam vam, to kar si je v ponedeljek privoščil predsednik Vlade gospod Janez Janša, ko je tukaj sejal dvom v to, da slovenske nadzorne institucije ne izvajajo ustreznega nadzora nad finančnim sistemom, je napačno sporočilo slovenskim varčevalcem. To je sporočilo "Standard&Poor's Raitings" agencije. Pravijo, da ne izvolitev gospoda Gasparija, diskusije okoli gospoda Ranta, diskusije okoli gospoda Nučiča, pošiljanje zaupanih dokumentov v javnost ruši zaupanje v politični sistem. V bivši državi ljudje niso zaupali v politični sistem, zato niso zaupali denarja v domače banke. Igrate se s temeljem ekonomskega sistema. In to neodgovorna vladajoča koalicija. In na koncu še o kandidatu. Gospod Jazbec in gospod Rant sta oba vice guvernerja. Razlika med njima je v sivini las in v izkušnjah. Gospod Andrej Rant je v času osamosvajanja Slovenije bil viceguverner in namestnik Narodne banke Slovenije kot dela jugoslovanskega monetarnega sistema in je na svojih plečih nosil odgovornost, da je lahko dr. Marko Kranjec, kot takratni finančni minister, pripravil neodvisno zakonodajo samostojne države. Gospod Jazbec takšnega dejanja še ni opravil. Verjamem, da bo čez nekaj let sposoben guverner. Reči pa to, da to ni gospod Rant, je pa nepoznavanje dejstev in omalovažujoče. Vprašajte se kaj [[..]] [[Izklop mikrofona.]] [[..]]
Hvala. Besedo ima dr. Gantar. Ga ni. Gospod Školč, imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Ob tej razpravi velja mogoče več besed, kot gospodu Rantu, nameniti temu, kar smo tu slišali. Začel bi s tem, da SDS očitno je in se obnaša kot oblastna stranka. Uporablja preizkušene, bodite pozorni, bom zelo natančen, boljševistične metode. Govor vodje poslanske skupine izdaja, da mu je bližje, kot demokratična razprava, vloga tožilca stranke. In to stranke, ki ima v posesti vso oblast in ki ima s tem v posesti tudi vso resnico. Zato moramo biti res pozorni do metod, ki krojijo odločanje v tem Državnem zboru in ki jih uveljavlja, bom tudi sam rekel, tako imenovana demokratska stranka. Kaj počne? Najprej navrže sum, da je nekaj narobe. V naslednjem trenutku že zatrjuje, da je to res, ker, pazite, tisti, ki je bil osumljen, obtožen ni pravočasno in verodostojno ovrgel vseh sumov. To je metoda. Če je v pravni državi veljalo načelo, da je nekdo nedolžen, če se mu ne dokaže krivda, je tako imenovana demokratska stranka uveljavila maksimo, da je kriv tisti, ki ne zmore dokazati svoje nedolžnosti. Kaj vse smo danes tu poslušali? Odločamo o predlogu, da bi guverner bil gospod Rant. Kolegi govorijo o napakah, ki naj bi jih storil viceguverner Nučič. Ali je mogoče nekomu drugemu pripisati napake, zaradi katerih potem tretji ni izvoljen. Obnašamo se, kot da je to mogoče. Slišimo, da je bil kriv Rant, če ne kriv, da je bil sokriv. Poglejte, kaj govori ta jezik, da se Državni zbor spreminja v sodišče. Jaz temu nasprotujem, zato to govorim. Kaj je naslednji korak? Če danes brez sence dvoma izrekate sodbe, pričakujem, da boste jutri pisali zaporne naloge. To je logičen naslednji korak. Take stranke, kjer je bila koncentrirana vsa oblast, poznamo. Res jih poznamo, na našo srečo, ali pa srečo vsaj moje generacije iz učbenikov in zgodovine. Upam, da se to ne bo ponovilo. Poglejte, danes je proti koncu svoje razprave gospod Tanko rekel, da je gospod Rant, to je bilo drugič, ko je bil omenjen, "del tega nezakonitega in ignorantskega odnosa Banke Slovenije do Državnega zbora". Se pravi Banka Slovenije deluje nezakonito in ignorantsko. Takrat sem se čudil, zakaj ni predlagal ukinitve Banke Slovenija, ampak temu čudenju je zelo hitro naredil konec kolega Petek. Takrat sem videl, da je mogoče gospodu Tanku samo zmanjkalo časa, da bi to misel speljal do konca. Gospod Petek je že poslal v stečaj, če sem si prav zapomnil policijo, sodstvo, tožilstvo, danes pa še Banko Slovenije in predsedstva in predsednika republike. Edino, kar ostane čisto v tej državi je tako imenovana Demokratska stranka, edino, vse drugo gre v stečaj. To pa veste, da je bilo že enkrat narejeno in temu bom rekel, tej močni koncentraciji oblasti so sledile zelo hude zlorabe, ki so pustile posledice, bom rekel civilizaciji človeštva.
Hvala. Besedo ima gospod Bevk.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor! Saga o imenovanju guvernerja Banke Slovenije se nadaljuje in vse kaže, da se še ne bo tako kmalu končala. Ko je koalicija zavrnila prvega kandidata predsednika države, dosedanjega guvernerja mag. Mitja Gasparija, je skoraj zagotovo, da enaka usoda čaka tudi kandidata Andreja Ranta. Vendar to za ugled države ni dobro. Na koncu mandata dosedanjega guvernerja mag. Mitje Gasparija vsi elementi govorijo v prid temu, da na prejšnji seji Državnega zbora ni bilo nobenega strokovnega argumenta, razen kadrovske koalicijske kuhinje, da je bil takratni kandidat zavrnjen. Inflacija je danes na najnižji ravni, proračunski primanjkljaj ni zaskrbljujoč, imamo solidno gospodarsko rast. Ob zaključku njegovega mandata torej lahko ugotovimo, da je Banka Slovenije vodila dobro denarno politiko in da ima država stabilen finančni sistem. Ni zanemarljivo, da so celo v letnem poročilu ene izmed najuglednejših bonitetnih hiš na svetu standard Standard&Poor's zapisali, navajam "da nedavna odločitev parlamenta, da za guvernerja centralne banke očitno čisto iz političnih razlogov ne potrdi Mitje Gasparija, ki je imel potrebno znanje in izkušnje za usmerjanje Slovenije v njenem prvem letu v območju evra, ne dviga zaupanje v politično okolje. Dejstvo je, da se je ugled naše države na finančnem in gospodarskem področju v zadnjih petih letih nedvomno izboljšal. Zato je toliko bolj presenetljivo, da se sedanja oblast igra z imenovanjem guvernerja, saj je jasno, da je v današnjem globalnem svetu to zelo hitro opaženo. Se bo zgodba v tretjem dejanju sage o guvernerju ponovila? Upam, da ne. Tudi novi kandidat za guvernerja, Andrej Rant ima strokovne reference in dolgoletne izkušnje na tem področju. Zato je več kot očitno, da je za zavrnitev tudi tokrat prevladala politična nekompatibilnost predlagatelja in predvsem kandidata s trenutno vladajočo garnituro. Andrej Rant je bil najtesnejši sodelavec nekdanjega guvernerja dr. Arharja, zato velja opomniti, da je dr. Arhar svojega nekdanjega viceguvernerja danes v tej kandidaturi podprl. Pogledal sem v magnetograme sej matičnega delovnega telesa in Državnega zbora iz julija 2004, ko smo za viceguvernerja Banke Slovenije izvolili Andreja Ranta. Na seji Mandatno-volilne komisije je dobil soglasje brez glasu proti. Tudi razprave ni bilo. Celo opozicijski poslanci so bili tiho. Nobenih kvazi argumentov proti, kot danes, ko ste jih za potrebe zavrnitve potegnili iz naftalina. Podobno je bilo na plenarnem zasedanju, celo za razpravo prijavljeni poslanci takratne opozicije, mag. Drobnič, današnji predsednik parlamenta Cukjati in Franci Rokavec, se niso oglasili. Če bi imeli kakršnekoli resne pomisleke zoper kandidata za takratnega vice guvernerja, bi se zagotovo oglasil tudi takratni vodja opozicije. Kandidat Rant je takrat dobil 52 glasov za in samo 6 glasov je bilo proti. Tokrat pa se bo, žal ne prvič in žal tudi ne zadnjič, uresničilo Omanovo pravilo "ni važno kaj znaš, važno je, da si naš". Negativna kadrovsko-strankarska politika se nam bo v tej državi slej ali prej maščevala. Kdo od uglednih strokovnjakov pa se bo sploh še hotel izpostaviti na parlamentarnem odru! Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Kovačič.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani gospod Moge je v svoji razpravi, se je v svoji razpravi spraševal, zakaj sploh koalicijski poslanci opozarjamo na nekatere nezakonitosti, nekatere napake, na nekatera ravnanja, ki mejijo na kaznivo področje, ko pa imamo vendarle v rokah institucije pregona, da bi te institucije lahko s temi pojavi opravile, ugotovile, poiskale krivce in jih ustrezno sankcionirale. Omenil je tožilstvo, inšpekcijo itn. Sedaj jaz ne vem, ali je morda gospod poslanec sodil po sebi, ko so bili oni na oblasti in so oni uporabljali tovrstne mehanizme, da so lahko potem s takšnimi pojavi opravili. Verjamem, da ni sodil po sebi, ampak da je bil to lapsus, kajti kot vemo, te institucije so neodvisne institucije in ravnajo v skladu z zakoni in ne morejo ravnati tako, da jim vladajoča koalicija nekaj naroča. Kar se samega postopka imenovanja tiče, bom pa povedal naslednje. Postopek imenovanja guvernerja Banke Slovenije je zelo jasen. Ustava Republike Slovenije predpisuje, da Državni zbor imenuje guvernerja. Podrobnejši način tega imenovanja pa sama Ustava ne določa, pač pa Zakon o Banki Slovenije pooblašča predsednika Republike Slovenije, da Državnemu zboru predlaga kandidata, ki ga potem Državni zbor potrdi ali pa ne. Predsednik je predlagal najprej kandidata gospoda Gasparija in potem, ko Državni zbor tega predloga ni sprejel, sedaj predlaga gospoda Ranta. Državni zbor danes ta predlog obravnava in bo po opravljeni obravnavi sprejel svojo odločitev. Ali bo predsednikov predlog sprejel ali pa ne. Karkoli bo Državni zbor odločil, bo pravilno. Odločitev vsakega poslanca, kakršnakoli že bo, bo pravilna. Nikomur ne bo mogoče ničesar očitati, bodisi, da se je odločil podpreti gospoda Ranta za guvernerja, bodisi, da ne. Vedno ima poslanec, glede vsake odločitve popolnoma enako pravico, da glasuje za ali da glasuje proti. Vsakdo ima svoje razloge in argumente za to, kako se bo v posameznem primeru odločil. Zato seveda ne morem pristati na stalne očitke nekaterih samooklicanih, neodvisnih strokovnjakov in analitikov, pa seveda tudi spoštovanih kolegov poslancev iz opozicijskih vrst, da tistim, ki so že v naprej napovedali, da predsednikovega predloga za imenovanje gospoda Ranta za guvernerja Banke Slovenije ne bodo podprli, torej tem odrekajo državotvornost in jih označujejo za krivce za nastalo blokado delovanja finančnega sistema v državi Sloveniji. Prvič, govorjenje o blokadi finančnega sistema v Sloveniji je velika neumnost, saj sistem s tem, ko nekaj časa ni guvernerja ne razpade, funkcionira naprej, guverner pa, seveda če je dober, lahko znotraj tega sistema prispeva le še dodano vrednost. Nikakor pa guverner ni tisti, ki z njim sistem funkcionira, brez njega pa razpade. Takšna teza je navadna demagogija, ki ne zasluži resne analize in resnega odziva. V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke, smo že ob predlogu za imenovanje mag. Gasparija povedali razloge, zaradi katerih se nismo strinjali z njegovim imenovanje. Povedali smo, da kljub njegovim nespornim zaslugam v procesu vključevanja Slovenije v evro območje, obstajajo v obdobju njegovega guvernerstva tudi obdobja nekaterih napak, ki jih je storila Banka Slovenije, ki so imele tudi znatne škodljive posledice. Ne bi vsega tega našteval, tudi danes je bilo o tem že precej povedano. Poleg tega vsega pa smo ob nekaterih izrazito neobjektivnih in pretiranih hvalah povedali, da nihče ni nezamenljiv in da je v Sloveniji še kar nekaj vrhunsko usposobljenih finančnih strokovnjakov, ki bi lahko uspešno vodili Banko Slovenijo ne da bi jim lahko kdo očital kakršnokoli politično povezanost, kot je to bil primer pri mag. Gaspariju. No in zelo podobni razlogi, ki se nanašajo na mag. Gasparija, torej razlogi za to, da smo se odločili, da ga ne bomo podprli, veljajo tudi za gospoda Ranta, ki je bil dolga leta tesni sodelavec in viceguverner Banke Slovenije. In dopustite tudi meni, da zaradi teh razlogov tega predloga ne bom podprl.
Hvala. Repliko ima gospod Moge.
Hvala lepa. Predsednik, to je še eden izmed retoričnih biserov, ki pravi naslednje v svoji sporočilni vrednosti: "Če ste vi delali slabo bomo mi delali še slabše". Ljudje so vas, gospod Kovačič, izvolili zaradi tega, da bi nov veter sproščenost prinesli Sloveniji, nekaj drugega in način na katerega tu delate, po mojem mnenju, kot poslanec pravim, je zame popolnoma nesprejemljiv, to ni nič novega. Jaz sem bil še v tistem rajhu rojen, v Titovi sem živel in poznam dovolj dolgo načine in metode političnega dela. Na ta način kot zdaj vi delate je ta stvar nemogoča, vi boste morali prevzeti odgovornost, če ne prej kot na volitvah. Ja, kdo pa je na vrhu sodnega sistema? Kdo skrbi za to funkcioniranje? Kdo je na vrhu obveščevalno-varnostnih služb? Kdo je na vrhu kriminalistične policije? In tako naprej in tako naprej. In če so tam res takšne grozne nepravilnosti, mene je groza tu, ko vas poslušam, potem živim v neki grozni državi, ki sploh nima samoregulative, da bi te pojave odstranila. Govoriti pa na pamet to, kar je Školč govoril o teh pojavih, ne da bi bili dokazani in zaradi tega žigosati tukaj ljudi, ki se ne morejo braniti, se pa meni, oprostite izrazu, zdi nizkotno. In zaradi tega bi pričakoval jaz od vas potem, ko ste dobili tako veliko večino, pa imate stabilno pozicijo, da boste nov veter vnesli v ta Državni zbor, da bodo argumenti več veljali, da bodo spoštovanja do inštitucij več veljala, tako pa je besednjak, ki se tukaj uporablja in argumenti, ki se tukaj uporabljajo, žaljiv tako za kandidate, o katerih govorimo, kot je žaljiv verjetno včasih tudi za državljanke in državljane republike in vse zaposlene v tistih inštitucijah, o katerih jim dajete takšne ali drugačne pridevnike, ki si jih verjetno ljudje, ki so nas pripeljali v evropski monetarni sistem, zagotovo ne zaslužijo. Mislim, da bi morala biti raven dialoga v tem Državnem zboru drugačna kot je sedaj. Jaz sem samo v svojem govoru opozarjal in priznavam, gospod Kovačič, da ljudje, ki so bili v Vladi tudi iz moje stranke niso vedno ravnali dobro in so na volitvah dobili to kar je. Ampak, od vas zato pričakujem, da delate boljše, ne pa da se zgovarjate, kot sem rekel, "če so oni delali slabo, bomo še mi slabše" in s tem opravičujete svoja dejanja.
Hvala. Besedo ima gospod Sajovic.
Hvala lepa, predsedujoči. Kolegice in kolegi! V svoji razpravi se ne bom ukvarjal s tem, kaj mislijo o kandidatu za guvernerja drugi, pač povedal bom svoje stališče in na podlagi njega se bom tudi odločil in tukaj jasno in glasno povem kandidatu, ki mu zaupa slovenska javnost, Slovenke in pa Slovenci, bom dal svoj glas in podporo. Enostavno in preprosto mislim, da evro in guverner nista in pa ne smeta biti trenutni všečni igrači politike, ta trenutek zelo aktualni, jutri pa pozabljeni in zavrženi. Sporočilo take razprave in te kampanje, ki se vleče že nekaj tednov, je na vsak način žalostno in tragično. Poglejte, sporočilo, ki ga pošiljamo Slovenkam in Slovencem in Evropi, guverner je v tej državi nekdo, ki je in mora biti všečen aktualni oblasti. To je pa slabo sporočilo. Jaz sem prebral obrazložitev, prebral sem zgodovino gospoda Ranta. Njemu, kot kandidatu ni čisto nič očitati. Bil je številnih uspešnih zgodbah, za to državo pozitivnih, in glede na dosedanje izkušnje ni niti najmanjšega suma, niti najmanjšega razloga, se tako uglednemu, izkušenemu človeku ne zaupa tudi v bodoče. Danes sodimo kandidata po ovitku, kako in na kakšen način je bil predlagan, kaj se mu lahko podtakne, kaj se mu ne more podtakniti. Zelo malo pa je bilo slišanega o sami vsebini, ki je bistvena. In kar se te vsebine tiče mislim, debatiramo, razpravljamo o dobrem, kvalitetnem kandidatu, ki bo pri današnjem glasovanju dobil mojo podporo. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Germič.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Ko danes govorimo o tem, pri čemer je odločitev že jasna ali bomo lahko potrdili predlog predsednika države in na mesto guvernerja Banke Slovenije imenovali prvega človeka, govorimo pravzaprav o naši politični kulturi. Kajti, ko smo govorili o ministru brez listnice, je postavljal nekaj ključnih izhodišč za svoje delo. In jaz sem takrat rekel, da ta Vlada uporablja za kuliso svojega delovanja. Kako naj potem danes govorimo o tem, da naj se spoštuje toleranca? Danes, ko govorimo o drugem predlogu predsednika države in ko smo govorili o prvem predlogu, ki smo ga v tem Državnem zboru zavrnili, seveda, te tolerance ni bilo mogoče slutiti. Naenkrat smo bili zelo nestrpni do kandidata, ki je s svojo strokovnostjo, referencami in vizijo, ki jo je predstavljal z jezikom, ki ga do takrat do tega istega človeka nismo uporabljali. Kako naj govorimo o samozavesti Slovenk in Slovencev, če zelo eminentnim ljudem, ki so predlagani za določene funkcije, zato da prevzamejo neodvisne inštitucije v Republiki Sloveniji ubijamo njihovo neodvisnost, strokovnost, rezultate njihovega dela in pričakujemo, ko padajo eden za drugim zaradi političnih ambicij in političnih, ne pa strokovnih argumentov, da lahko v slovenski družbi sporočamo, da strokovnost, reference in neodvisno delo, seveda danes ne bodo tisti kriteriji, ki bodo omogočali zasedati neodvisne položaje v neodvisnih inštitucijah. Torej govorimo o politični kulturi, ki je drugačna od tega, kar želite vi predstaviti, da naj spoštujejo Slovenke in Slovenci, da naj spoštujejo toleranco, naj bodo samozavestni, naj bodo kreativni, kajti na konkretnih primerih in danes ta konkretni primer je pred nami, seveda govorimo bistveno drugače. Kako je možno razumeti govorico jezika, ki na eni strani govori: uspešna ekonomsko gospodarska rast Slovenije, uspešna monetarna politika Slovenija, uspešna socialna politika te Slovenije in hkrati z istim jezikom reči, da pa ljudje, ki so sooblikovali vse te rezultate, ne štejejo. Kako je mogoče razumeti to razliko v sporočilih, ki jih dajemo Slovenkam in Slovencem. Saj to pomeni, če boste uspešni, ampak ne boste pravi, seveda do vas ne bomo tolerantni in nimate možnosti za uspeh. In, ko govorimo o teh kadrovskih zadevah je treba vzeti v obzir in razmišljanje celotne dogodke kadrovanja v vseh bančnih institucijah. Jaz lahko razumem, da ne gre v dinamiko dogodkov neizvolitev tako imenovanega pravega kandidata za guvernerja in da se dogodki na Novi Kreditni banki v Mariboru, v Novi Ljubljanski banki, seveda z novimi kadrovskimi spremembami dogajajo mogoče malo hitreje, ker se tukaj seveda centralna zgodba še ni dogodila. V naslednjem koraku nas čakajo predvidene privatizacije ključnih bančnih inštitucij v Sloveniji in ali je potrebno [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]zapreti krog, da bodo te odločitve prave, da bodo te odločitve sprejete politično, ne pa z oceno neodvisne Banke Slovenije. Zato seveda sam izražam podporo današnjemu kandidatu in seveda ne bi želel, da se razmerja, ki jih želite postaviti na novo med predsednikom države in predsednikom Vlade in vlogo parlamenta, lomijo na ljudeh, za katere lahko z mirno vestjo izrazimo podporo. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Grims.
Hvala za besedo. Moram reči, da je zelo zanimivo opazovati sedaj sejo že dva dni, ker ima včerajšnje dogajanje od ustavnih sprememb zjutraj do tega trenutka eno skupno točko, to pa je izjemna homogenizacija vsega, kar ima izvor na tranzicijski levici. In to homogenizacija na včasih tako očitnih nesmislih, da človek težko ostane resen. Poglejte samo to, koliko je danes govorilo tisto, naš, vaš, hoče vsiliti s strani levice neko blokovsko delitev zato, da bi seveda se oni poenotili, ker so vsi skregani med seboj. Ampak poslušajte, kdo pa je tukaj naš in kdo vaš. Na javni razpis za guvernerja sta se prijavila dva kandidata, eden je bil v Ropovem strateškem svetu, torej iz kroga LDS, ta drugi je bil pač minister v Vladi LDS, torej spet iz kroga LDS, pa kdo je potem tukaj naš, to bi pa res rad vedel. Gre samo za vprašanje, kdo je bolj strokoven in koga pravzaprav ocenimo, da je boljši. Tisti, ki so nekoč na ves glas vpili, ga ni boga in ne predsednika stranke, danes odrekajo temeljno ustavno pravico poslankam in poslancem, da se odločamo po svoji vesti, tako kot smo po Ustavi dolžni storiti v korist države Slovenije kot celote. Gre za vprašanje odnosa institucij v resnici, tudi za vprašanje politične kulture, če hočete. Kajti, včerajšnje dogajanje in danes tukaj ima tudi iz tega vidika popolnoma iste značilnosti. Gre za načrtno zanikanje temeljnih funkcij parlamenta in za načrtno blatenje parlamenta kot osrednje demokratične institucije, to ni nič novega, negativni odnos do parlamentarnega sistema, do temeljnih demokratičnih institucij je bilo merilo "levičarjenja" vseh 15 ali pa malo več kot 15 let po osamosvojitvi države Slovenije. Zakaj se to v tem trenutku dogaja, je pa tudi jasno - zaradi tega prerivanja na levici pa sedaj eden drugemu dokazujejo vsi po vrsti, kdo je bolj radikalno levi in je zato pravi in kdo je bolj radikalno levi na drugi strani in je za to bolj pravi. Na koncu pa vsi homogeni v očitnih nesmislih; da gre za očiten nesmisel, sem prej že povedal, in naj ponovim, oba od tistih kandidatov, ki sta se prijavila na javni razpis, sta iz kroga LDS. Seveda gre tukaj še za druge stvari. Danes se je pravzaprav razgalil en zelo star refleks iz minulih desetletij, kajti eden od razpravljavcev je zelo direktno celo to povedal. On je namreč postavil pod vprašaj, v negativen pomen postavljanje poslanskih vprašanj, ki so vendarle ja nek temeljni demokratični institut, uveljavljen v katerikoli državi, ki je po imenu in dejanskem stanju demokratična, na svetu. On ga je postavil pod vprašaj kot nekaj negativnega. Ne smete spraševati, ne, ubogati morate, kar vam je rekel predsednik države. Čakajte, lepo vas prosim, po ustavi odločamo poslanke in poslanci, predsednik države pa je po zakonu pooblaščen predlagatelj. To spoštujemo, odločili pa se bomo po svoji vesti. Tak partijski refleks, oprostite, da je nekdo avantgarda in pove, kako je treba narediti, potem se pa nič več ne postavlja vprašanj in se samo še uboga, to pa sodi nekam v minula desetletja. Kolegi, dobro jutro! Tukaj smo sedaj v združeni Evropi, smo enakopravni člani Evropske unije, imamo demokratično ustavo, imamo demokratičen sistem, imamo institucije, ki delujejo. Kje pa ste bili s tovrstnimi izjavami o krizi takrat, ko je, pri istem predlagatelju, Državni zbor v minulem sestavu zavrnil kar tri kandidate za guvernerja Narodne Banke zapored in takrat ni bilo nobenega govorjenja o institucionalni krizi, ampak so se celo nekateri potem naslajali, da je Drnovšek dobil še en "cvikl", kot se je temu takrat reklo. To je bil celo naslov. Veste, gre za vprašanje neke temeljne odgovornosti, neke verodostojnosti. Da ste neverodostojni, se je izkazalo včeraj, ko niti sami niste glasovali za stvari, ki ste jih podpisali, ko je šlo za imuniteto in za vprašanje odnosa do institucij. In gre za to, ali lahko ljudje pravzaprav prepoznajo v tem načelo, kako potekajo stvari. Ker pa je sedajle čas omejen, bom nekatere stvari še prihranil za obrazložitev besede. Upam, da mi boste prisluhnili, bo zelo zanimivo. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Gulič.
Spoštovani gospod predsedujoči, cenjene kolegice, ceneni kolegi! Zadeva, ki naj bi bila na nek način rutinska, seveda je postala predvsem etična, zelo zapletena. Ne zaradi tega, ker se je kot kandidat pojavil gospod Rant, ampak zaradi vseh besed, ki smo jih danes slišali tukaj v parlamentu, pa verjetno še bo kakšna. Mene so vedno bolj zanimali vzroki in pa posledice, manj pa tisto, čemur pravimo običajno krivde in zasluge. V tem prostoru pogosto poslušamo pesmi o gospodarski rasti, o tem, kako nam gre dobro, in vse se od 1.1.2007 pripisujejo zgolj Vladi Republike Slovenije, prej pa se je to pripisovalo seveda predvsem usklajenemu in vzornemu sodelovanju vlade, koalicije, Banke Slovenije in njenih organov. Se pravi, do 1.1. je obstajala ta slovenska idila, po 1.1. je začela usihati in se popolnoma sprevrgla v nesodelovanje, nespoštovanje, neupoštevanje. Posledica prejšnjega idiličnega sožitja je bil očitno vstop Slovenije v Evropsko monetarno unijo in že prej v Evropsko unijo, zdaj, ko to ni več potrebno, pa imamo drugo pesem. Tako je bilo slišati v tem prostoru večkrat, tudi danes, kot mantro, kot zaklinjanje na inštitucijo, na sedanjega guvernerja in viceguvernerja oziroma kandidata za guvernerja. Zadeva se je potem spremenila, tako da smo zdaj prišli do procesa, procesa proti četverici: Nučič, Rant, Gaspari, Drnovšek. Ni pomembno, ali je katerikoli od teh ljudi dober strokovnjak ali je kaj prispeval k temu, kjer smo danes v Sloveniji, ali bi ali je še možnost, da bo sodeloval naprej; pomembno je to, da v tem trenutku predlagatelj ni na pravi način predlagal, po vašem, svojega kandidata, in prejšnjega in zdajšnjega. Ker ne moremo predlagatelju nič, dajmo pa tem ljudem nagajati. Ne v zapor, kot smo slišali, da je možnost, ampak saj se jih da drugače, socialno, strokovno izločiti. In to je vprašanje te Slovenije, da negiramo tiste občečloveške navade, vrednote, da negiramo sposobnost, da negiramo v končni fazi tudi vljudnost, spoštovanje in dostojanstvo ljudi, o katerih govorimo. Res, moramo v tem parlamentu razpravljati, moramo govoriti, moramo se dogovarjati in na koncu moramo odločati, ampak čez neke meje spodobnega pa tudi v tem parlamentu ne smemo iti, pa če je to zavito še v tako celofan leporečja. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Posedel, oprostite, gospod Gantar. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Res, prišlo je do zamenjave. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani gospod predsednik! V primeru predloga predsednika republike za imenovanje guvernerja Banke Slovenije Andreja Ranta je bilo že skoraj vse ali celo vse rečeno. Ne samo v tej dvorani. Veliko tega je bilo že rečeno ob neuspelem poskusu za prejšnjega kandidata za guvernerja, veliko je bilo rečeno v medijih. Nekatere stvari so res zanimive in tisto, kar je mene ob vsem tem tudi danes osupnilo, je grozljiva in srhljiva politična tehnologija pritiska, ki temelji na osebnih diskvalifikacijah, na osebnih lastnostnih posameznih možnih kandidatov, srhljiva politična tehnologija, ki provocira in objavlja neke dokumente, katerih natančni izvor navadno ni znan in ki naj bi dokazovali nekaj, kar se na koncu izkaže, da sploh ne dokazujejo. Srhljiva politična tehnologija, ki se izraža tudi v tem parlamentu skozi ravno to, kar je eden od predgovornikov pred mano govoril, skozi poslansko vprašanje, ki ga je tako močno branil kot svobodo poslancev. Kakšno poslansko vprašanje neki je postavil vodja največje poslanske skupine v tem državnem parlamentu - nikakršno poslansko vprašanje! Če je kaj zloraba te institucije, je prav to: vnaprej zamišljeno, dogovorjeno. Vsakdo, ki zna brati, vsakdo, ki v tej politiki vsaj šest mesecev, boste razumeli in prepoznali, vnaprej dogovorjeno vprašanje, ki naj bi ponudil vnaprej dogovorjen odgovorov in ki naj zategne zanko okoli potencialnega kandidata za guvernerja. Saj nismo naivni, saj tudi javnost ni naivna in ta politika izključevanja, jaz bi rekel temu, [[..]] [[nerazumljivo.]] [[..]]tople grede, če še kdo ve, kaj to pomeni, ko predstavnik ljudstva, poslanec vpraša in protestira pri oblasti, da je nekaj narobe, ne s tem dramskim delom, pač s kandidatom za guvernerja v tem primeru, in ko ljudstvo odgovori, ko voditelj odgovori: "Res je narobe." To, bi rekel, kamenjanje in ta način dela je res srahljiv in nesprejemljiv. Gospodje, jaz vas razumem, imate svoje politične preference, ne želite imeti kandidata pač, da je na tem mestu, povejte, ampak ne obtožujte, ne insinuirajte, ne vlecite ven stvari, ki s tem nimajo nobene zveze in ni nobenega pomena. Samo zato napadate predsednika republike, predvsem zato, ker je svojo funkcijo vzel resno, ker je resno vzel funkcijo, da mora predlagati kandidata, ki bo zagotovil, da bo banka ohranila tisto ustavno, zakonsko in sedaj seveda tudi, ker smo v monetarni uniji, evropsko distanco in samostojnost do Vlade, samo to. Nobeden v delu Andreja Ranta ni prepoznal ničesar narobe, dokler ni postal kandidat za guvernerja. Ta način argumentacije me čudi, ker je neprepričljiv. Mogoče samo vaši najbolj zvesti pristaši ga bodo sprejeli, vsi drugega ga ne morejo sprejeti. Predsednik ima to ustavno pristojnost in to je tudi izkoristil in je povedal, da svoj posel namerava opravljati še naprej tako, da bo omogoči, da bo izvoljen kandidat, ki bo zadostoval tem zahtevam. V tem primeru ne gre samo za Andreja Ranta, ne gre samo za guvernerja, gre za to, ali bomo znali obraniti tisto z zakonom predpisano avtonomijo in samostojnosti institucij, ki je potrebna za to, da je ta država normalna država, da je ta družba normalna družba, da so v tej družbi normalni politični konflikti in da so v tej družbi osebne, značajske in kakršnekoli druge lastnosti ne vežejo in ne vlečejo v politično razpravo. Naredite temu konec najprej vi, naredite temu konec zato, da bom nekaj več politične kulture v tem prostoru pa tudi širše v Sloveniji. Hvala lepa.
Izvolite, gospod Grims.
Hvala. Kar se tiče vprašanj, kot prvič, nikogar nisem napadel. Lahko vprašate novinarje, kolikokrat sem v zadnjem času odklonil, da bi dajal izjave o predsedniku države, ker se mi zdi, da vse, kar se dogaja, ni primerno za ugled države v tujini. Drugo kar je, postavil sem vprašanja o nekaterih dogajanjih, ki so zelo pomembna za velik krog ljudi v Sloveniji, skupaj še s tremi poslanskimi kolegi o ravnanju Banke Slovenije za nazaj. Gre pa za stvari, ki so zakrivile tudi obubožanje celih družin na Gorenjskem, pa tudi v drugih delih Slovenije, saj so se zgodbe z raznoraznimi bančnimi posli odvijale marsikje. In zdaj se pa že res sprašujem, ali se bojite odgovornosti. Se pa tudi ne čudim več, zakaj ste storili vse, da ni bila spremenjena imuniteta - da bi pač ostala tudi imuniteta za kriminalna dejanja, nikoli se ne ve, kdaj kaj prav pride. Koliko takšnih je še zraven, kot je bil tisti znan predstavnik tranzicijske levice, ki je v Državnem svetu tako zlorabil imunitete. Vendar se morate zavedati, da nesete do izročilo tega negativnega odnosa do institucij države, ki ga izražate na ta način, celo včasih protiustavno, zanikate, s seboj kamorkoli že greste, pa če se združujete, razdružujete, in vse skupaj že dobesedno poteka po Murphyev zakonih, pa ne mislim na tisti Murphyev zakon, da gredo po naravni poti stvari iz slabega na slabše, ker ste to nekateri včeraj govorili, ampak na tisti slavni zakon Murphyev zakon soda in zajemalke, ki pravi, da če zliješ pač zajemalko najboljšega vina v sod gnojnice, dobiš sod gnojnice, če pa vzameš sod najboljšega vina in notri zliješ zajemalko gnojnice, dobiš pa, žal, spet sod gnojnice. Jaz bi si pa tako želel, da bi dobili enkrat tudi na levici enega verodostojnega sogovornika in Slovenija si to brez dvoma zasluži.
Hvala. Besedo ima gospod Petan.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani! Torej poslanci smo postavili nekaj vprašanj, ki se nanašajo na Banko Slovenije, nismo jih poslali vprašanja Banki Sloveniji, to je menda jasno, ampak od Banke Slovenije smo po medijih dobili obvestilo, da so vprašanja zelo nenavadna, ker bi oni domnevali, da poslanci poznajo zakone, ki jih sprejemamo, tako je povedal namestnik guvernerja, in pa še; stari, novi zakon o bančništvu točno definira, komu je Banka Slovenije dolžna poročati in kaj sme poročati. In tam tudi piše, da poslanci nismo tisti, ki bi lahko dobili takšne odgovore. Seveda, takšen način govora je za mane aroganten, ohol, bom rekel, žaljiv in pa prav zaničujoč do nas poslancev, pa se sprašujem, ali si institucija parlamenta, katere smo seveda mi predstavniki, zasluži takšen odnos od druge institucije države. Jaz mislim, da ne. Malo bolj spoštljivo bi lahko se, ne vem, izražali do institucije parlamenta. Poleg tega pa, spoštovani, bilo je tudi rečeno s strani Banke Slovenije, da v teh 13 vprašanj, na katere je svet banke danes sprejel odgovore, tako je bilo zapisano, je po Nučičevih navedbah kar nekaj netočnosti. NLB ni imela v New Yorku podružnice, temveč hčerinsko LBS bank, ki je bila samostojna pravna oseba. Potem se pa človek vpraša, kaj pa je samostojna pravna oseba in kaj če je hčerinska? Če je hčerinska, po kmečko povedano, pomeni, da jo mati obvladuje, da zanjo odgovarja in je dolžna in jo tudi mora nadzirati. Seveda tudi odgovarja v njenem imenu, odgovarja pa seveda lastnik. In, spoštovane gospe in gospodje, da je s tem odgovorom bilo nekaj narobe in da se nekdo norčuje iz nas, se vidi iz dopisa, to so pa tisti dokumenti, ki so bili sedaj objavljeni v medijih, da je Banka Slovenije pisala svoji hčeri, ki je toliko neodvisna in je ne sme nadzirati; sporočam vam, da sta strokovna sodelavca Banke Slovenije v skladu z načrtom, pregledom opravila pregled poslovanja družbe v Frankfurtu, ki je v 100% lasti njihove hčere. Med pregledom je bilo ugotovljeno, da družba opravlja storitve, ki predstavljajo neposredno konkurenco storitvam, ki jih na slovenskem bančnem trgu opravljajo banke, med njimi tudi Nova Ljubljanska banka, ki je 56% lastnica RHB. Kaj je sedaj, neodvisna ali kaj je? Banka Slovenije pričakuje, da bo nadzorni svet LHB Frankfurt obravnaval predlog ukinitve družbe oziroma prenehanje opravljanja njene bančne dejavnosti ali preoblikovanje družbe v podružnico. To se pravi, poslovali so tako ali drugače, da pa jih lahko nadzirajo, pa je to dokaz. In še nekaj mi dovolite, da vas spomnim. Glede na to, da je bilo rečeno, da parlament ali poslanci nismo tisti, ki bi lahko dobili kakršnekoli podatke, ker pravi člen o bančništvu drugače. Pa naj vam preberem 26. člen Zakona o Banki Slovenije, ki pravi: "Ne glede na druge zakone Banka Slovenije o svojem delu poroča izključno Državnemu zboru Republike Slovenije. Banka Slovenije o svojem delu poroča najmanj polletno." Nikoli niso delali tega, ampak letna poročila, in so se hvalili, da dajejo letna poročila, morali pa bi dvakrat na leto. In izključno Državnemu zboru. To se pravi, smo in imamo pravico, da dobimo podatke. Če je pa s tem kaj narobe, potem pa naj se spremeni Zakon o Banki Slovenije; če ima pravico, da izključi druge zakone, potem je nekaj s tem zakonom narobe. Ne bom se spuščal v to, ampak nekaj je narobe. Nekoga je treba, enega od teh zakonov je treba spremeniti ali pa več zakonov spremeniti. Ne nazadnje, o Banki Slovenije v medijih zadnje čase lahko beremo takšne naslove, kot je celostranski, z dveh strani "Parlamentarni polom inflatorja" in tu piše, "da je Andrej Rant, kandidat predsednika države za guvernerja centralne banke kot član sveta banke eden glavnih krivcev za visoko inflacijo pred fiksiranjem tečaja". To se pravi, mi smo se trudili, da bi dobili tisti tečaj, kot bi ga morali, 2,4% inflacije, Banka Slovenije pa naj bi s svojimi ukrepi pomnoževala inflacijo. Tako piše, nič si nisem izmislil, samo preberem vam. In še to, če je to takšen strokovnjak, zakaj se ni prijavil? Resnično, strokovnjaki naj se prijavijo. Ali bo sedaj prišlo do popolnoma drugačnega sistema? Poleg tega, če je Banka Slovenije res to delala, kaj pa ugled banke v Sloveniji, ko toliko govorite o Banki Slovenije? To me malo moti in me skrbi [[...]] [[opozorilni znak za konec razprave]] [[...]], če je tujina tako pomembna. Bi pa rekel, da me to vse skupaj moti - govorimo zdaj, kaj bo rekla Evropa, glede na naše inštitucije - spominja me na tiste čase, ko smo rekli, ja kaj bo pa rekel Beograd. Gospodje in gospe, malo preveč je tega. Mi moramo najprej skrbeti za svoj ugled zaradi samega [[...]] [[izklop mikrofona]] [[...]]
Hvala. Naslednjih na seznamu ni v dvorani, zato dajem besedo predstavniku predlagatelja. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Cenjene poslanke in poslanci! Moj naslov tega zanimivega pogovora bi bil o vsebini in postopkih. Glede vsebine ni na meni, da o njej sodim, bi pa povedala dve stvari. Prvič, velika skupina poslancev se je ob predlogu za kandidata guvernerja lotila obširne razprave kar o vsej Banki Slovenije. Za hip nisem vedela, ali je kandidat Andrej Rant, ali še vedno Gaspari, ali gospod Nučič, ali kdorkoli. Moj sklep iz te debate je, da gotovo nihče od 400 zaposlenih v Banki Slovenije nima nobene možnosti, da bi bil dober kandidat, sedanji ali pa bodoči. Drugo, kar iz te razprave po vsebinski plati izhaja, pa je, da so nekateri razumeli in spoštovali kandidaturo predsednika Republike Slovenije, se pozanimali o kandidatu, o njegovi strokovnosti, o tem, kako vidi bodočo vlogo Banke Slovenije, o tem, kako se umešča v evropski prostor, in njim gre zahvala v imenu predlagatelja. Kar pa zadeva postopek, se mi zdi, da je stvar vendarle potrebno postaviti na pravo mesto. Slišati je bilo "primernost postopka". Primernost je osebna ocena vsakogar izmed nas. Mislim, da bi se v tem zakonodajnem telesu morali vprašati, ali je postopek, ki ga je vodil predsednik Republike Slovenije, zakonit ali ne. Torej, ali je ravnal skladno z vsemi tistimi zakoni, ki so bili sprejeti v Državnem zboru. Odgovor je gotovo "da". Prvi "da" je na tisti del, kako pride do kandidata. Ali je dolžan iskati kandidate samo znotraj tistih, ki so se javili na razpis ali ne? Odgovor je "ne". Tako je tudi ravnal. Enkrat tako, da je izbral kandidata, ki se je javil na razpis, in drugič, da ga je imenoval po svoji izbiri. Oboje je zakonito. Drugič. Ali se je dolžan posvetovati s poslanskimi skupinami ali ne? Odgovor je ponovno "ne". Torej predsednik je ravnal zakonito in legitimno. V razpravi so me zmotile nekatere močne besede, ki ste jih nekateri pripisali ravnanju predsednika. Recimo: aroganca, prepiranje, tako rekoč grožnja parlamentu. Vsi tisti predsedniki poslanskih skupin, ki so želeli pogovor s predsednikom in so ga tudi opravili, bodo, če bodo govorili po resnici, verjetno pritrdili, da ni bilo nobene arogance. Predsednik je pojasnjeval in utemeljeval svoje predloge in pojasnil je tudi, zakaj se mu predhodni pogovori s poslanskimi skupinami ne zdijo najboljša pot za to, da Državni zbor potrdi kandidata. Kar zadeva grožnje oziroma to, kar je nek poslanec imenoval kar trikrat: "Bog ne daj, da bi parlament ne potrdil predloga predsednika." Torej, resničnost dokazuje drugače. Predsednik je vedno izrazil upanje ali pa prepričanje, da bo Državni zbor potrdil njegovega kandidata. In ko ga ni, se ni zgodilo nič hudega, predsednik je pač povedal, da obžaluje, da Državni zbor ni imenoval kandidata. Torej, bog je torej usmiljen, če uporabim isti izraz. Omenjena je bila tudi beseda "prepir", in to s predsednikom Vlade. Jaz bi rada rekla, da se predsednik države ne prepira s predsednikom Vlade, pač pa se, če govorimo o kandidatu za guvernerja, z njim posvetuje. Posvetoval se je pri prvem kandidatu. In ker je bil le-ta sprejemljiv v tistem času, ga je predlagal. Ni pa predlagal kandidata, ki je bil takoj za predsednika Vlade nesprejemljiv. Ampak danes govorimo o Andreju Rantu in jaz vabim poslanke in poslance, da mu zaupate svoj glas. Hvala lepa.
Hvala. S tem zaključujem razpravo. Prehajamo na izvedbo glasovanja. V skladu s petim odstavkom 37. člena Zakona o Banki Slovenije o imenovanju Državni zbor odloča s tajnim glasovanjem. V skladu s prvim odstavkom 92. člena Poslovnika zbora vodi tajno glasovanje komisija, ki jo sestavljajo predsedujoči ter štirje poslanci, ki jih izvoli Državni zbor. Poslanske skupine so mi že posredovale predloge za člane komisije, ki naj vodi glasovanje. To so: Franc Jazbec, Rudolf Moge, Bojan Kontič in Martin Mikolič. Član te komisije sem tudi jaz kot predsedujoči. Ali kdo temu predlogu nasprotuje? Nihče. Zato prehajamo na odločanje o taki sestavi komisije. Glasujemo. S kratkim pogledom lahko ocenim, da je v dvorani vendarle več kot 46 poslank in poslancev, zato prosim za pozornost. Drugič prehajamo na glasovanje o predlagani volilni komisiji. Glasujemo. Zopet smo nesklepčni, zato prekinjam sejo. Nadaljevali bomo s tretjim poskusom glasovanja ob 12.40.
Prosim poslanke in poslance, da zasedejo svoja mesta in se umirijo. Tretjič prehajamo na glasovanje. Prosim, da ste pozorni in pogledate, če glasovalne naprave delujejo. Glasujemo o predlagani volilni komisiji. Navzočih je 72 poslank in poslancev. Za je glasovalo 67, proti nihče. [[Za je glasovalo 67.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je volilna komisija v predlagani sestavi izvoljena. V skladu s tretjim odstavkom 92. člena Poslovnika Državnega zbora bo poslankam in poslancem vročena glasovnica tako, da pride vsak poslanec k mizi predsedujočega in pove svoje ime in priimek. Glasuje se tako, da se na glasovnici obkroži beseda "ZA" ali "PROTI". V skladu s petim odstavkom 91. člena Poslovnika Državnega zbora je neizpolnjena glasovnica neveljavna, neveljavna je tudi glasovnica iz katere volja poslanke oziroma poslanca ni jasno razvidna. V skladu s petim odstavkom 37. člena Zakona o Banki Slovenije bo predlagani kandidat imenovan, če bo zanj glasovala večina vseh poslank in poslancev, to je 46 ali več. Glasovali bomo v dvorani, v glasovalnih kabinah. Poslanke in poslanci bodo izpolnjeno glasovnico oddali v glasovalno skrinjico, ki bo v dvorani, na mizi ob kabinah za glasovanje. Prehajamo na izvedbo tajnega glasovanja. Prosim poslance, ki mi bodo pomagali pri glasovanju, da se takoj zglasijo v sobi 217, kjer bomo prevzeli volilni material. Glasovanje se bo pričelo ob 12.50 in bo trajalo do 13.00. Po končanem glasovanju prosim poslance, ki mi bodo pomagali pri glasovanju, da se zberejo v sobi 217. Prekinjam to točko dnevnega reda in sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 13.10.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Nadaljujemo sejo. Prehajamo na obravnavo prekinjene 20.a točke - to je predloga predsednika Republike Slovenije za imenovanje guvernerja Banke Slovenije. Zapisnik o imenovanju guvernerja Banke Slovenije. Glasovanje je bilo v prostorih Državnega zbora Republike Slovenije dne 9. marca 2007. Razdeljenih je bilo 73 glasovnic, oddanih je bilo 73 glasovnic, neveljavna je bila ena glasovnica, veljavnih je bilo 72 glasovnic, za je glasovalo 34 poslancev, proti je glasovalo 38. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 38.]] Na podlagi izida glasovanja ni bil z večino glasov vseh poslancev imenovan za guvernerja Banke Slovenije gospod Andrej Rant. Ker kandidat ni prejel zadostnega števila glasov poslank in poslancev, bom skladno s šestim odstavkom 37. člena Zakona o Banki Slovenije o tem takoj obvestil predsednika Republike Slovenije. Prosim podpredsednika, gospoda Klavoro, da prevzame vodenje.
Prehajamo na obravnavo o predlogih sklepov o izvolitvi v sodniško funkcijo. Sodni svet je Državnemu zboru predložil sedem predlogov za izvolitev kandidatk in kandidatov v sodniško funkcijo na sodniška mesta, in sicer dveh višjih sodnic in višjega sodnika na Upravnem sodišču Republike Slovenije, okrožne sodnice na okrožnem sodišču v Ljubljani in dveh okrajnih sodnic, ter okrajnega sodnika na Okrajnem sodišču na Ptuju in v Piranu. Želi predstavnik Sodnega sveta oziroma gospa Završkova, sekretarka besedo? Ne. Predloge je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo ter zboru predložila predloge sklepov. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogih sklepov. Poslanke in poslance prosim, če preverijo glasovalne naprave. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Adriane Hribar Milič na sodniško mesto višje sodnice na Upravnem sodišču Republike Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Bojane Prezelj Trampuž, na sodniško mesto višje sodnice na Upravnem sodišču Republike Slovenije. Glasujemo. Glasovalo je 48 poslank in poslancev. Za 44. Proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Sklep je bil sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospoda Damjana Gantarja na sodniško mesto višjega sodnika na Upravnem sodišče Republike Slovenije. Glasujemo. Glasovalo je 47 poslank in poslancev. Za 46. Proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Zorice Gogala na sodniško mesto okrožne sodnice na Okrožnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. Glasovalo je 49 poslank in poslancev. Za 46. Proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospoda Zdravka Limovška na sodniško mesto okrajnega sodnika na Okrajnem sodišču na Ptuju. Glasujemo. Glasovalo je 49 poslank in poslancev. Za 46. Proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Tine Benčič na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Piranu. Glasujemo. Glasovalo je 49 poslank in poslancev. Za 43. Proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Stanke Poredoš na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Piranu. Glasujemo. Glasovalo je 49 poslank in poslancev. Za 44. Proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo ugotovitve o prenehanju mandata trem članom Programskega sveta Radiotelevizije Slovenija, konstituiranega v letu 2006. Ugotovitev je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Želi kdo besedo? Razpravljavcev ni. Zaključujem razpravo. Prehajamo na seznanitev z naslednjim ugotovitvenim sklepom: "Državni zbor Republike Slovenije ugotavlja, da je dr. Vladimirju Miheljaku zaradi odstopa prenehal mandat na funkcija člana Programskega sveta Radiotelevizije Slovenija, imenovanega na podlagi šeste alineje šestega odstavka 17. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenije, ter da je gospe Spomenki Hribar in gospe Tanji Lesničar Pučko zaradi odstopa prenehal mandat na funkciji članic, imenovanih na podlagi sedme alineje šestega odstavka 27. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenija. Mandat na teh funkcija preneha z dnem seznanitve zbora s to ugotovitvijo." Prehajamo na obravnavo predlogov sklepov o imenovanju članov Programskega sveta RTV Slovenija na podlagi sedme alineje šestega odstavka 17. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenija. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospa Eva Irgl v imenu poslanske skupine SDS.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Zakon o Radioteleviziji Slovenija določa, da članu programskega sveta, ki odstopi, preneha mandat. Zato bomo danes glasovali o novih članih programskega sveta izmed predlogov civilne družbe in javnosti, ki jih bomo v poslanski skupini SDS podprli. V decembru leta 2006 in januarju leta 2007 so iz Programskega sveta RTV Slovenije izstopili trije člani, ki jih je zmotil nastop poslanca Zmaga Jelinčiča v oddaji Piramida. Odstop, ki je popolnoma legitimen, vendar se postavlja vprašanje, kako je bil v resnici tudi upravičen. Mnenja tako eminentnih strokovnjakov, poznavalcev medijskega prostora, ki jih bosta danes v programskem svetu zamenjala nova obraza na predlog civilne družbe in javnosti, vsekakor ne gre zanemariti, še več. V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo prepričani, da ga je potrebno z vso skrbnostjo in odgovornostjo obravnavati, vendar takrat, ko odstopi nastopijo zaradi strokovno utemeljenih, tehtnih razlogov, ne pa zaradi politično motiviranih stvari, kot v tem primeru. Zdi se namreč, da so si nekateri prav zavestno želeli dogodkov v Piramidi, da je Piramida bila pravzaprav le ugoden trenutek za izstop iz Programskega sveta RTV in tako uspešen način za diskreditacijo vodstva RTV Slovenija, predvsem pa programskega sveta. Ljudje so namreč v programski svet izvoljeni zato, da rešujejo stvari in se o njih pogovarjajo, ne pa, da odstopijo v trenutku, ko se zgodi nekaj, kar nam ni ravno v ponos. Prav v takih trenutkih se od teh ljudi pričakuje odgovorno ravnanje, ne pa umikanje stran od problema. Gledalke in gledalci RTV Slovenija imajo pravico, da jih v programskem svetu zastopajo ljudje, ki ne odstopajo s položaja samo zato, da zaostrujejo medijsko vojno med političnimi opcijami. Hvala bogu se je z novim zakonom o RTV Slovenija začelo urejati področje na način, ki omogoča pestrost, raznolikost in pluralnost programskih vsebin. Dejstvo je, da tako kot je občinstvo, ki spremlja radijske in televizijske programe, raznoliko, sestavljeno iz različnih profilov, mišljenj, različnih okusov, tako mora biti tudi programski svet RTV Slovenija sestavljen iz različnih profilov ljudi, znanj in izkušenj. Lahko bi se izrazila, da je programski svet RTV-ja na nek način občinstvo v malem in prav je tako. Po prejšnjem zakonu o RTV Slovenija, ki je bil mimogrede v nekaterih delih neustaven, ljudje oziroma gledalci niso imeli občutka, da lahko sodelujejo in vsaj na simbolnem nivoju sooblikujejo programske vsebine. Prej je obstojal dirigiran model predlaganja, ki je samo delu javnosti omogočil, da je predlagala kandidate za programski svet. Danes zakon dejansko omogoča, da lahko javnost, civilna družba, različne organizacije in forumi predlagajo kandidate za programski svet po lastni presoji. Samo tako se lahko zagotovi pluralnost mnenj in raznolikost programskih vsebin. Izmed predlogov civilne družbe in javnosti bomo tako izbrali dva uveljavljena in ugledna kandidata različnih predlagateljev, ki sta tudi zagotovo nazorsko pluralna. V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo prepričani, da bo potrditev obeh kandidatov omogočila nadaljevanje pluralnosti in odprtosti javne radiotelevizije, ki je bila s sprejemom novega zakona o RTV Slovenija že dosežena. V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo tako predlagana kandidata podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Aleš Gulič v imenu poslanske skupine LDS.
Spoštovani predsedujoči, cenjene kolegice in kolegi! Imenovanje novih članov Programskega sveta RTV je posledica odstopov, odstopi pa niso vezani nikoli na nek dogodek, ampak običajno na neko dogajanje. Očitno se ljudje, ki so delali v programskem svetu, niso mogli strinjati s prevladujočim mnenjem in s programsko politiko, kakršna se vodi dan danes. No, posledica tega je čisto jasna, da je Mandatno-volilna komisija v izvolitev izmed 16-ih kandidatov, ki so se odzvali na poziv za člane sveta RTV predlagala gospoda Marjana Trpina ter gospoda Jurija Paljka. Prvega na predlog Svetovnega slovenskega kongresa, drugega na predlog Foruma za Goriško, Združenje za preporod Goriške. Ob prvem imenovanju članic in članov Programskega sveta RTV smo upoštevali zelo veliko kriterijev, ko smo to predlagali, in sicer teritorialno pokritost, spolno zastopanost, itd. Tokrat pa sta bila oba kandidata na delovnem telesu izvoljena celo brez razprave. Najprej seveda pade v oči to, da sta oba Primorca, se pravi, imamo tako zelo izrazito teritorialno zastopanost, oba imata dvojno državljanstvo, poleg slovenskega še italijansko. Za oba je značilno tudi to, da živita v Italiji. Jaz mislim in v Liberalni demokraciji Slovenije mislimo, da seveda to prav gotovo ni dobro glede na to, da so pa bili vsi drugi člani vendar izbrani po trdnih kriterijih, da se tam, ko se je predlagano, ni vkalkuliralo in se je res natančno gledalo na vse kriterije, ki so določeni v šestem odstavku 17. člena Zakona o RTV. V poslanskem klubu Liberalne demokracije smo v času sprejemanja Zakona o RTV Slovenija opozarjali na pomanjkljivosti in slabosti teh členov, ki govorijo o načinu imenovanja članic in članov programskega sveta; veste, da je bila tukaj pravzaprav tudi najbolj široka razprava. Sedaj se je pokazalo, da bo ta na novo postavljeni svet, dopolnjeni svet še bolj enoznačen in enobarven, ker prav gotovo ni dobro za zavod, ki se mu reče, da je javni in namenjen vsem Slovenkam in Slovencem. Dosedanji članici sta odstopili zaradi nezmožnosti konstruktivnega dela v organu javnega zavoda in glede na novi izbor z dvema novima članoma bo očitno veliko preprosteje manipulirati, veliko lažje se bo dalo delati, veliko lažje se bo dalo postavljati takšna programska izhodišča, ki pripeljejo do takšnega programa, kakršnega imamo danes; se pravi, ki je vse manj avtorski, ki je vse bolj vezan na različne licenčne pogodbe. Veliko manj seveda je namenjen temu, čemur tudi mnogi tukaj prisegate - slovenstvu, ampak postavlja zadeve tja v začetek 20. stoletja ali pa še bolj nazaj. Če ne bi prišlo do eklatantnih kršitev določil zakona, bi Mandatno-volilna komisija brez kakršnegakoli pomisleka sprejela tudi tretjega člana na predlog političnih strank in spet izvolila italijansko-slovenskega državljana, ki pa ga, naj vas mimogrede spomnim, sploh ni predlagala politična stranka. Posledica tega zapleta je ponovni poziv političnim strankam, da predlagajo kandidate za programski svet, to pa seveda pomeni samo podaljševanje obdobja, v katerem bo programski svet deloval okrnjeno, manj verodostojno in v škodo televizije, ki naj bi bila pa vendarle namenjena vsem slovenskim javnostim. Jaz upam, da je iz tega, kar sem povedal, jasno, da ne soglašamo z nobenim od predlogom za člana Programskega sveta Radiotelevizije Slovenije in jo ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod mag. Janez Drobnič v imenu poslanske skupine NSi.
Spoštovane poslanke in poslanci! Javna radiotelevizija je pravzaprav odsev stvarnosti, torej razmer v družbi, je kot lakmus ali ogledalo, v katerem se prepoznavamo ali pa obrnemo vstran, ker ne želimo vedeti resnice: ali smo priča sproščujoči ustvarjalnosti ljudi, torej novinarjev, ali pa miselni utesnjenosti, politični dirigiranosti. Kaj nam odslikava naša javna televizija, čez katero imamo toliko povedati, pa smo tudi njeni soustvarjalci in se v njej vidimo? Nas bo začela povezovati, združevati, razveseljevati ali pa bo postala še en dejavnik nadaljnje cepitve? Verjetno ni novost ugotovitev, da smo bili kar naprej priča prizadevanju, očitnem ali prikritem, kdo bo nataknil ojnice temu javnemu konju in mu dodal morda še plašnice. Kdo si bo torej podredil medij in tudi potem uveljavil svojo javno, beri politično prevlado in uveljavil "moje". Čas je za to, da se zagotovi svoboda novinarskega ustvarjanja, ne na verbalni ravni, dejansko. Od tega bomo imeli vsi največ. Novinarjem pa samo eno sporočilo: verodostojnost in resnica naj bosta vodilo javne radiotelevizije. Predlagamo dva nova člana, ki bosta opravljala funkcijo programskega sveta te javne ustanove. Naj torej opravljata po eni strani nadzorstveno funkcijo poslovodstva, da bo uveljavilo odgovorno sposobno gospodarsko poslovanje, ki do sedaj ni bila ravno vrlina dosedanjih voditeljev, in na drugi strani program RTV, ki bo vreden naše pozornosti. Je torej potrebno, da razdeljenost na stranke, plemena, cehe, miselne prostore še naprej cepimo? Ne! Ker je vse več ljudi, ki postajajo tujci v teh prostorih razcepljenosti. Mnogi ne sodijo v nobeno takšno bivališče. Njihova dežela vmes je človeška družina, ki se je zožila, je pa tista, ki kaže pot prihodnosti. Svet je že tako ali tako razcepljen, da ga ni potrebno cepiti še naprej. Nehajmo natikati plašnice. To počno tisti, ki imajo sami plašnice, ki jim zastirajo pogled, da prav malo vidijo. Poslanska skupina Nove Slovenije bo podprla oba kandidata.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Majda Širca v imenu poslanske skupine Nepovezanih poslancev.
Spoštovani! Štirje, in ne trije člani programskega sveta so odstopili. Poleg gospoda Miheljaka, gospe Lesničar Pučko in Spomenke Hribar tudi predstavnik Slovenske akademije znanosti in umetnosti. Štirje člani programskega sveta, ugledni, kompetentni, konstruktivni in kritični so rekli, da imajo dovolj. Niso bili na "plonk listku", s katerim si je takrat koalicija pomagala zapomniti imena tistih, ki so bili po njeni, vaši meri. Obžalujem, da so odšli, očitno so odšli zaradi ščitenja osebnega dostojanstva. K odstopu, kot sem sledila poročilom, jih je vodila nemoč, neslišnost, zmedenost delovanja in vodenja programskega sveta RTV, predvsem pa nasprotovanje takšni uredniški politiki, kjer je izražanje nestrpnosti dopustno. Žal mi je, kajti če bi ostali, sem prepričana, da bi glasno postavljali pod vprašaj, ali je prav, da se javna televizija vse bolj komercializira, da skrbi pretežno za razvedrilni, manj za kulturni program, dvomim recimo, da bi gospa Hribarjeva ali Plesničarjeva ostali hladni pri razumevanju ženske vloge v javnem življenju kot forme in okraska moških, kot smo poslušali včeraj, in dvomim, da bi se gospodu Miheljaku, recimo, zdelo primerno minimalizirati vprašanje izbrisanih, ali gospe Hribarjevi, že farsično, enostranski in prepoznavno selekcionirani informativni program pa tudi kopičenje licenčnih oddaj veselega tipa na račun tistih, ki televiziji dajo status javne televizije. Tokrat koalicija ob glasovanju ni potrebovala "plonk listka", izvolila je dva, ki bosta zaključila ali skoraj zaključila ideološko kompatibilnost sedanjega sveta in tako bo misija prevzema RTV dokončno zaključena. Poglejmo dva kandidata, ki sta dobila podporo na komisiji. Gre za osebi z dvojnim državljanstvom oziroma člana, ki stalno živita v Italiji, kar ni problematično. Gre za osebi, gospod Marjan Trpin, predlagan je za 4-letni mandat, je kandidat Slovenskega svetovnega kongresa, je podpredsednik Slovenskega svetovnega kongresa in podpredsednik Konference za Italijo. Bil je, kot je v prošnji navedeno oziroma v kandidaturi navedeno, tajnik stranke Slovenske skupnosti in deželni predsednik. Seveda tukaj bi morala izpostaviti neko pisanje, ki sem ga zasledila v Nedelji, to je v cerkvenem listu krške škofije, ki komentira izid glasovanja Mandatno-volilne komisije s tem, da pravi, da sta bila, kot rečeno, izvoljena dva: gospod Marjan Trpin in gospod Jurij Paljk, s tem da pravi, da je bil izvoljen tudi predsednik Slovenskega svetovnega kongresa in politik Marjan Terpin. Res bi morali dobiti odgovor, kaj ta interpretacija, da gre za politika, pomeni. In mogoče oziroma želim, da bi v današnji razpravi še to izvedeli. Drugi kandidat je gospod Jurij Paljk, predlagan je za dvoletni mandat, je pisec, redni pisec tednika Družina, urednik katoliškega tednika Novi glas, katerega izdajatelj je goriška Mohorjeva družba in član Združenega periodičnega tiska v Italiji, član Zveze katoliških tednikov v Italiji in urednik cerkvenega lista krške škofije Nedelja. V temu listu se je tudi večkrat javljal in gospod Jurij Paljk je imel tudi zelo izkristalizirana stališča ob sprejemanju Zakona o RTV Slovenija oziroma ob referendumu s tem, ko je, recimo, komentiral v Novem glasu, dovolite, da to citiram: "No, tako se je na referendumu ob novem zakonu o RTV v Slovenji zgodilo, da je na klavrno propadla vsa elita "naprednjakov" - v navednicah - ki so tik pred referendumom spet pozabili, kakšni laiki so do nedavnega bili ...", in tako naprej; skratka, gre za jasna stališča pri sprejemanju referenduma, potrditvi. Skratka, smiselno bi bilo, da bi se razčistila vprašanja, kakšno politično funkcijo, recimo, ima gospod Marjan Trpin oziroma da bi vendarle dvome, ki jih sama imam pri politični funkciji, ki vemo, da jo zakon ne dovoljuje, razčistijo. Ampak ne glede na to, v novi poslanski skupini ta dva kandidata ne bomo podprli. Ne samo zaradi tega, ker bi se, kot sem rekla, končala misija prevzema dovolj enoumne sestave programskega sveta, resda ostane še eden, ki bi bil skoraj na Mandatno-volilni komisiji izglasovan, če ne bi predsednik komisije tako nerodno in nevešče ravnal s samim postopkom, ki je izkazal, da ni točen. Skratka, omenjena kandidata ne bomo podprli, ker nasprotno, z mnenji, ki so bila do sedaj izražena, menimo, da ne bo zastopal pluralnosti samega sveta, ne govorim samo o geografski, na katero bi se lahko tudi obesili, ampak predvsem ne vidim v takih kandidatih s takim opusom oziroma življenjepisom in referencami dovoljšnjo garancijo samega delovanja sveta.
Hvala lepa. Končali smo s stališči poslanskih skupin. Gospa Širca vi ste prijavljena k razpravi in ste na vrsti. Želite razpravljati?
Rada bi na začetku dobila najprej odgovor, ki sem ga postavila, izpostavila pri predstavitvi poslanske skupine: Ali je morebitna politična oznaka delovanja gospoda Terpina, kot sem jo zasledila v pisanjih v medijih, morebitna ovira za imenovanje glede na zakon, ki omejuje določeno politično delovanje znotraj tega sveta? Zdaj, res da je razprava, ampak če se bo oglasil vsaj predsednik Mandatno-volilne komisije, bi razpravo kasneje nadaljevala. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jožef Škloč. Izvolite.
Hvala lepa. Danes smo bili priča vznesenemu govoru, da smo tudi mi soustvarjalci radijskih, televizijskih programov. Jaz moram reči, da sem sam od tega distanciran in da zoper takšne trditve protestiram. To sicer verjamem, da je mogoče res za koga, ampak to je zagotovo narobe in v nasprotju z Zakonom o RTV. Druga stvar, ki bi jo rad povedal in je zelo pomenljiva, da danes glasujemo o dveh ne pa o treh svetnikih RTV, morali bi o treh. Zakaj ne glasujemo o treh? To je ta posebna zgodba, ki nas potrjuje v tem, da glasovanje koalicije vodi predvsem želja po popolnem obvladovanju sveta RTV. Sicer se ne bi moglo zgoditi to, da ne bi bil predlagan Državnemu zboru v imenovanje tudi tretji svetnik na predlog parlamentarnih političnih strank. Ta manjko govori več kot ta dva predloga. Sam o teh dveh ljudeh ne bi govoril, ker na nek način cenim njun angažma za slovenstvo znotraj Republike Italije in znotraj manjšin. Ko pa govorimo o svetovnonazorskih uravnoteženostih in drugih stvareh, pa je diskusija in vprašanje še kako na mestu. Zato vas, kolegi, opozarjam, da je Mandatno-volilna komisija imela na razpolago predlog največje ali pa, če hočete, še vedno največje parlamentarne opozicijske stranke za imenovanje na tisto mesto, ki ji pripada in ga je po svoji vesti z legitimnimi sredstvi, kot se rado reče, čeravno protizakonitimi, zavrnila. In to je resnica tega imenovanja, da hočete obvladovati RTV v celoti in da je bilo gospodu Grandiju očitno v napoto tistih par svetnic, svetnikov, ki so postavljali vprašanje, o katerih nočete govoriti ne v parlamentu in očitno se ne sme govoriti tudi v Svetu RTV. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod mag. Sajovic, imate besedo.
Hvala lepa. Škoda, ker ta zgodba, ki je imela svetle in pa dobre obljube o boljšem programu in pa predvsem o cenejših položnicah, ni "meso postala". Da se politično enoumje in pa enostranskost nadaljuje pričajo tudi ti odstopi. Najbrž Slovenkam, Slovencem in gledalkam, gledalcem razlogi in pa tiste oddaje, zaradi katerih je prišlo do odstopa, niso bile v čast, zato tudi razlogov in vsebin ne gre ponavljati, bi pa rad opozoril na tisto, kar smo takrat, ko smo zakon sprejeli, obljubili, da bomo preko političnih strank neko demokratičnost in nek politični bonton in higieno kljub vsemu zagovarjali in zato mi je žal, da danes ne govorimo o treh kandidatih, pač pa o dveh. Tisti tretji kandidat pa bo seveda izdelek, dobro kuhan, iz strankarske in pa politične kuhinje. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Rudolf Moge. Se odpovedujete. Gospod Jožef Jerovšek, izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi! Danes izbiramo dva nova člana programskega sveta, da popolnimo mesta tistih, ki so odstopili. Jaz pravzaprav bi z začudenjem prebral, če povzamem izjave ene od kandidatk, da ker ni mogla več odločilno vplivati na odločitve programskega sveta, takšnemu programskemu svetu ne želi dajati legitimnosti. Jaz se sprašujem, kako je bilo, kako je zdržalo nekaj posameznikov v preteklem programskem svetu, ko so bile razmere bistveno hujše, bistveno manj pluralnosti. In to je pravzaprav neka manira, če ni vse po naše, potem bomo vpili. Potem vpijemo, potem je vse narobe. Zaradi tega mislim, da sta današnja kandidata prava kandidata in da bosta še pripomogla k pluralnosti programskega sveta in odločitev programskega sveta. Namreč ne morem se strinjati, da kandidat, recimo, Foruma za Goriško zagotavlja enoumnost. Ali kolegica s Primorske pozna Forum za Goriško? Jaz mislim, da vsaj te organizacije iz vaših programskih stališč ne bi smeli obsojati na takšen način. Drugo pa, kar je, zakaj sem zelo za to, da izvolimo ta dva kandidata. Z gospodom predsedujočim sva se pred 14-imi dnevi ali tremi tedni udeležila 70. obletnice nasilne smrti Lojzeta Bratoža, ki ga je fašizem ubil oziroma trpinčil in je na koncu umrl. In na tej izredno dobro obiskani prireditvi, ki je padla v čas, ko so na nasprotni strani iz ust predsednika italijanske republike padle zelo enostranske besede o vojnem nasilju, ker se je pozabilo na sofašistično nasilje, na tej proslavi, kot mi bo predsedujoči potrdil, nisem opazil kamere nacionalne televizije. In tukaj je na eklatantno dejstvo iz tega govora ob italijanskem prazniku večkrat opozoril tudi nestor slovenskih pisateljev Boris Pahor v odličnem govoru. In poglejte, že zaradi tega, čeprav se je marsikaj premaknilo v zadnjih dveh letih pri formiranju televizije, sem za to, da takšni poznavalci manjšinske in slovenske situacije na Primorskem, zahodno od naše meje, pridejo v programski svet. To so dejansko ljudje, ki so se angažirali za slovenstvo, ki dihajo za slovenstvo, in ki jim je patriotizem v genih, ne pa ideologija. In zaradi tega bi prosil, da spremenite te enostranske obsodbe, obtožbe in govor, da se bo zaključila s tem enoumna ideološka podoba programskega sveta. Mislim, da je o dokaj enoumni ideološki podobi programskega sveta treba govoriti v pretekliku, sedaj pa s tem mislim, da stopamo na pravo pot. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Aleš Gulič. Se odpovedujete. Gospod mag. Branko Grims, imate besedo.
Hvala za besedo. Moja razprava bo predvsem replika na zgodbico, ki jo poslušam že leto in pol, pa se je ravnokar spet pojavila tudi v tej dvorani. Zgodba o naročnini RTV Slovenija. Tisti, ki zgodbo poznate, veste, da ko je bila kampanja, sem nekajkrat povedal, da se bo realno zniževala. Razložil sem tudi zakaj, zelo podrobno, kakšen je bil mehanizem poprej in poslej. Tisti, ki [[...]]
Gospod Grims [[...]]
Samo odgovarjam na nekaj, kar je bilo že tukaj navedeno.
Mislim, da ne govorimo danes o naročnini, temveč o dveh kandidatih.
Ste dovolili, da se je o tem začela razprava. Prosim, da dovolite še meni pojasnilo, ker bo izjemno zanimivo. Namreč kolega, tisti, ki imate z RTV zveze, zelo dobro veste, da je bil tam že v predalu predlog za 10% povečanje, ki se ga ni upalo dati, ker je bil predlagan referendum. Ker je bil referendum dobljen, se ga tudi fizično ni več moglo predlagati in leto dni je potem bila naročnina dejansko zamrznjena in se je zniževala v skladu z 2% inflacijo. In s tem so bile obljube že v celoti izvršene. Ampak tisto, kar je pa najbolj zanimivo, kar pa nihče ni hotel povedati, ker nihče noče slišati in kolikor mi je znano, do danes sploh ni bilo objavljeno, je pa to, da od novega leta, kolegice in kolegi, se plačuje tudi absolutno nižja naročnina RTV prispevka, kot se je do tedaj. Če preračunate tolarsko nazaj naročnino, kot se plačuje sedaj v evrih, boste videli, da je TV prispevek nižji za 96 tolarskih stotinov, za radijski pa za 17 tolarskih stotinov, kar je tudi [[...]]
Gospod Grims, vas lepo prosim, če prenehate z naročnino!
[[..]]razpravo, se vsaj prej pozanimajte kakšna so dejstva.
Hvala lepa. Moram vam povedati, da razprava o tem ni bila danes na programu. In vas prosim, drugič, razpravljamo o dokaj resni zadevi o dveh kandidatih za Programski svet RTV Ljubljana. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlaganih sklepih. Na glasovanje dajem Predlog sklepa o imenovanju gospoda Jurija Palka za člana Programskega sveta RTV Slovenija na podlagi sedme alineje šestega odstavka 17. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenija za čas do izteka dvoletnega mandata Programskega sveta RTV Slovenija, konstituiranega v letu 2006. Obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Prijava teče. Gospod Battelli, imate besedo.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Jaz se bom vzdržal pri tem glasovanju. Ne zaradi kandidatov, ampak zaradi načina, kako je bil ta postopek voden. Kar zadeva Nadzorni svet je procedura izvolitve članov Nadzornega sveta po veljavnem zakonu o RTV popolnoma enaka kot v primeru izvolitve članov sveta RTV. Kot prvo. Takrat je bil izvoljen član Nadzornega sveta, ki ga je predlagala naša poslanska skupina. V tem primeru sem jaz dobil kot vse ostale poslanske skupine običajno dokumentacijo, ki jo dobi vsaka poslanska skupina, ko kandidira svoje predstavnike. To pomeni, da je do določene točke veljalo, da se pojem strank in poslanskih skupin se ga da enačiti, na določeni točki pa ob izvolitvi dr. Luciana Monike, katerega dostojanstvo in strokovnost jaz tukaj razglašam in branim, v tem primeru pa kar na lepem je bila ta procedura interpretirana drugače, z rezultatom, ki ga poznamo. Naša ureditev predvideva, se ni zgodilo, ampak predvideva vendarle, da na volitvah lahko nastopajo kandidati za poslance na podlagi zbiranja podpisov in niso strankarski. To pomeni, da ta logika uvaja razlikovanje med poslanci, ki so po ustavi enaki. To je čuden presedan, po mojem mnenju. Ker je bilo to tako vodeno in ker se tu ponavljajo neke znane srhljive stvari okoli dvojnih državljanstev, okoli tudi italijanskega fašizma, ki je, seveda, pobijal. Ampak tudi slovenski komunizem je kakšnega italijanskega antifašista pobil. Ampak to se je zgodilo po pomoti, ali kako? Zaradi te atmosfere, ki vlada okoli teh vprašanj, ko gre za ljudi, ki živijo mejno in obmejno in če hočete tudi multikulturno usodo, uporaba dvojnih meril okoli tega me ne prepriča, me ne prepriča, kako bi rekel, v jasen pogled v stvari v tej dvorani. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 41, proti 15. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 15.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o imenovanju gospoda Marjana Terpina za člana Programskega sveta RTV Slovenija na podlagi sedme alineje šestega odstavka 17. člena Zakona o RTV Slovenija za čas do izteka štiriletnega mandata Programskega sveta RTV Slovenija, konstituiranega v letu 2006. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 13. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 13.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo predloga sklepa o spremembi sklepa o imenovanju članov sveta fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. V razpravi dajem besedo mag. Janezu Drobniču. [[Se odpoveduje.]] Drugih prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o spremembi sklepa o imenovanju članov sveta fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo predloga sklepa o imenovanju člana in namestnika člana sveta za sistem plač v javnem sektorju. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o imenovanju člana in namestnika člana Sveta za sistem plač v javnem sektorju. Glasujemo. Glasovalo je 56 poslank in poslancev. Za 52. Proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na NADALJEVANJE 6. TOČKE DNEVNEGA REDA, to je na TRETJO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O INŠPEKCIJSKEM NADZORU. Državni zbor je v sredo, 7. marca 2007, opravil drugo obravnavo navedenega predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, je zbor na predlog predlagatelja zakona odločil, da bo na podlagi prvega odstavka 138. člena Poslovnika zbora še na tej seji opravil tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Ker je po končani tretji obravnavi predloga zakona zaradi sprejetih amandmajev na seji matičnega delovnega telesa zakon neusklajen, je Vlada pripravila uskladitveni amandma k 23. členu, ki ste ga prejeli na klop. Želi o tem uskladitvenem amandmaju besedo predstavnik Vlade? Izvolite prosim.
Hvala, gospod predsedujoči. Spoštovane poslanke in poslanci. Z amandmajem k 23. členu, ki je bil sprejet na matičnem delovnem telesu, je bil prvi odstavek 38. člena dopolnjen z navedbo "samostojni podjetnik posameznik" oziroma "posamezniku, ki samostojno opravljajo dejavnost kot storilci prekrškov". Odgovornost samostojnih podjetnikov posameznikov pa je v veljavnem tretjem odstavku 38. člena že predvidena, zato se nam je seveda s tem pojavila dvojna sankcija kot oblika globe za kategorijo omenjenih. Zato smo predložili obrazložitveni amandma. Hvala.
Hvala lepa. Želijo o tem besedo še poslanske in poslanci v imenu poslanskih skupin? [[Ne.]] Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju Vlade k 23. členu. Glasujemo. Glasovalo je 58 poslank in poslancev. Za 45. Proti 3. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 10. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 7. točko dnevnega reda - to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah zakona o finančnem poslovanju podjetij, po skrajšanem postopku. V okviru tretje obravnave prehajamo na razpravo in odločanje o posameznih amandmajih. V razpravo dajem 4. člen in amandma poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS. Gospod Tanko, želite proceduralno vprašanje? Izvolite, prosim.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Jaz predlagam, da bi ta amandma, ki je vložen, v soglasju z ostalimi sopredlagatelji nekoliko popravil, dal še en popravek notri, da bi se ta amandma glasil takole: "Delavcem, ki jim je delovno razmerje prenehalo pred izbrisom družbe na podlagi Zakona o finančnem poslovanju podjetij, Uradni list Republike Slovenije, 54/99, 110/99 in 93/02 - odločba Ustavnega sodišča, se njihove terjatve iz delovnega razmerja do izbrisane družbe in njenih družbenikov, ki so priznane s pravnomočno sodno odločbo izplačajo v breme in pod pogoji Javnega jamstvenega in preživninskega sklada Republike Slovenije". Če je to potrebno pisno, predlagam, da se odredi pavza, da se ta popravek amandmaja ponovno vloži. Hvala.
Spoštovane poslanke in poslanci! Gospod Tanko nam je obrazložil in dal proceduralni predlog tudi o popravi tega amandmaja k 4. členu. Gre za to, da se v tekstu "izplačajo v breme", doda "in pod pogoji Javnega jamstvenega..." in tako dalje, to vpiše. Ali želite, da se to vpiše, da odredim pavzo, da se to vpiše in dobite popravljen tekst na mizo, ali je dovolj to, kar sem vam prebral? Odrejam 15 minut pavze. Nadaljevanje seje je ob 14.15.
Spoštovane poslanke in poslanci! Nadaljujemo sejo. Gospod Tanko, imate proceduralno vprašanje? Prosim. Predlog.
Hvala lepa za besedo. Glede na to, da je ta popravek zbudil nekaj nejevolje v poslanskih skupinah, predlagam, da odločanje o amandmaju in o zakonu opravimo na naslednji seji, ki bo čez 14 dni.
Spoštovani, slišali ste predlog poslanca Tanka o tem, da se odločanje o amandmaju in o zakonu v celoti prenese na naslednjo redno sejo. Prosil bi, če se predstavniki poslanskih skupin o tem lahko izjasnijo, če želijo. Potem bom pa dal predlog na glasovanje. Prijava teče. Besedo ima gospod mag. Žnidaršič. Izvolite prosim.
Hvala lepa. Naša poslanska skupina tak predlog podpira. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Jožef Horvat. Izvolite. V imenu poslanske skupine NSi.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Podpiramo proceduralni predlog.
Hvala. Gospod Jožef Školč, v imenu poslanske skupine LDS. Hvala lepa. Tudi mi ta predlog podpiramo, ker je očitno znanje in vest, ki narekuje sicer zmeraj pravočasne in brezhibne odločitve, že na zasluženem počitku. Hvala lepa.
Proceduralni predlog dajem na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev, za so glasovali vsi. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti nihče.]] S tem zaključujem to točko dnevnega reda in zaključujem 25. sejo Državnega zbora Republike Slovenije.