Poslanci, ki so na seji Kviaza ta trenutek, so vljudno prosili, da bi začeli z desetminutno zamudo. Tako vam sporočam, da bomo sejo pričeli ob 10.15 uri. Hvala lepa. Kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam nadaljevanje 2. seje državnega zbora Republike Slovenije. Obveščena sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje naslednje poslanke in poslanci: Bogomir Vnučec, Zmago Jelinčič, Branko Janc, Andrej Fabjan za pričetek seje, Maria Pozsonec, Feri Horvat, Branko Kelemina, Franc Čebulj in Alojz Peterle. Prosim, da ugotovimo navzočnost v dvorani, seveda - tako, da vstavimo kartice. Navzočih je 62 poslank in poslancev; tako je zbor sklepčen in lahko odloča. Na sejo smo povabili tudi predstavnike vlade Republike Slovenije, ki jih lepo pozdravljam. Današnje nadaljevanje 2. seje državnega zbora bomo pričeli z obravnavo 11. točke dnevnega reda, to je drugo in tretjo obravnavo predloga zakona o posebnih ukrepih nadzora prodajaln na cestnih mejnih prehodih. Zatem bo zbor prešel na obravnavo 12. točke, to je predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o socialnem varstvu, ter nato po dnevnem redu dalje. Prehajamo na 11. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O POSEBNIH UKREPIH NADZORA PRODAJALN NA CESTNIH MEJNIH PREHODIH. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Prvo obravnavo je zbor opravil na tretji izredni seji zbora in sklenil, da drugo in tretjo obravnavo predloga zakona opravi na prvi januarski seji. Tako prehajamo na drugo obravnavo, to je na razpravo ter odločanje o posameznih členih predloga zakona. Zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj ena tretjina navzočih poslancev. O tem predlogu, ki sem ga podala, glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[68 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 30.1.2001. V razpravo dajem 1. člen in en amandma k 1. členu. Predlagateljica tega amandmaja je vlada Republike Slovenije; matično delovno telo amandma k 1. členu podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne želi, dajem na glasovanje amandma k 1. členu. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[70 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Na glasovanje dajem 1. člen v celoti. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[71 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet, se opravičujem, da je 1. člen sprejet. V razpravo dajem dva amandmaja k 2. členu. Predlagatelj prvega amandmaja je odbor za finance in monetarno politiko. Vlada amandmaju ne nasprotuje. Predlagateljica drugega amandmaja je vlada Republike Slovenije, matično delovno telo predlagani drugi amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Se opravičujem, samo še pojasnilo. Navedeni amandma je vsebinsko povezan z amandmaji vlade za nova 12.a in 12.b člen, k 13. členu in za novi 13.a člen. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zato prehajamo na odločanje. Na glasovanje dajem prvi amandma k 2. členu. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[71 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je prvi amandma k 2. členu sprejet. Prehajamo na glasovanje o drugem amandmaju k 2. členu. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[71 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je drugi amandma k 2. členu sprejet. Prehajamo na glasovanje o 2. členu v celoti. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[71 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je 2. člen v celoti sprejet. Prehajamo k razpravi in odločanju o amandmaju k 6. členu. Predlagateljica je skupina poslancev s prvopodpisanim Ivanom Božičem. Vlada amandmaju nasprotuje, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zato prehajamo na odločanje in glasovanje o amandmaju k 6. členu. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[71 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 15.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje, se opravičujem, glasovati moramo tudi o 6. členu v celoti. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[71 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je 6. člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 9. členu. Predlagatelj je odbor za finance in monetarno politiko, vlada predlagani amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zato prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[71 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je bil amandma k 9. členu sprejet. Prehajamo na glasovanje o 9. členu v celoti. Ugotovimo prisotnost! [[71 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 9. člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 10. členu, katerega predlagatelj je odbor za finance in monetarno politiko, vlada predlagani amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne želi, prehajamo na glasovanje. Glasujemo o amandmaju k 10. členu. Ugotovimo prisotnost! [[71 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma k 10. členu sprejet. Prehajamo na glasovanje o 10. členu v celoti. Ugotovimo prisotnost! [[71 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je 10. člen sprejet. V razpravo dajem amandmaje za nove člene, in sicer za novi 10.a in 10.b člen, katerega predlagateljica je vlada Republike Slovenije. Matično delovno telo ga ne podpira, z opombo: "Če je navedeni amandma sprejet, so amandmaji skupine poslancev s prvopodpisanim Ivanom Božičem za nove 10.a, 10.b, 10.c in 10.d člen brezpredmetni." V nadaljevanju pregleda je tudi novi 10.a člen, katerega predlagateljica je skupina poslancev s prvopodpisanim Ivanom Božičem; vlada amandmaju nasprotuje, matično delovno telo ga podpira. Pod 2 je amandma za novi 10.a člen, katerega predlagatelj je Pavel Rupar, vlada mu nasprotuje, matično delovno telo ga ne podpira, z opombo: "Če bo navedeni amandma sprejet, ga je treba v primeru, da bo sprejet amandma vlade za nova 10.a in 10.b člen ali amandmaji skupine poslancev s prvopodpisanim Ivanom Božičem za novi 10.a, 10.b, 10.c in 10.d člen, ustrezno preštevilčiti. Nadalje, za novi 10.b člen, katerega predlagateljica je skupina poslancev s prvopodpisanim Ivanom Božičem, vlada mu nasprotuje, matično delovno telo ga podpira; in za novi 10.c in 10.d člen, predlagateljica je skupina poslancev s prvopodpisanim Ivanom Božičem, vlada mu nasprotuje, matično delovno telo ga ne podpira. Odpiram razpravo v tem delu. Želi kdo razpravljati? Ker ne želi nihče razpravljati, dajem na glasovanje prvi amandma, katerega predlagateljica je vlada Republike Slovenije. Matično delovno telo tega predloga ne podpira. Ugotovimo prisotnost! [[69 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je amandma vlade za nova 10.a in 10.b člen sprejet; zaradi tega nastopijo posledice, da postanejo brezpredmetni amandmaji skupine poslancev s prvopodpisanim Ivanom Božičem za novi 10.a, 10.b, 10.c in 10.d člen, kar pomeni, da v tem delu glasujemo samo še o amandmaju za novi 10.a člen predlagatelja Pavla Ruparja, ki mu vlada in matično delovno telo nasprotujeta. Glasujemo o navedenem amandmaju. Ugotovimo prisotnost! [[68 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma predlagatelja Pavla Ruparja ni sprejet. Prehajamo na razpravo o amandmajih za novi 12.a in 12.b člen. Pod 1 imamo amandma na amandma vlade za novi 12.a člen, predlagatelj je Sašo Peče, z opombo: "Navedeni amandma je vsebinsko povezan z amandmaji istega predlagatelja na amandma vlade za novi 12.b člen ter amandmajem na amandma vlade k 13. členu; če je amandma sprejet, je amandma poslanske skupine Stranke mladih Slovenije na amandma vlade za novi 12.a in 12.b člen brezpredmeten." Pod 2 imamo amandma na amandma vlade za novi 12.b člen, katerega predlagatelj je ravno tako Sašo Peče, z opombo pod tem amandmajem, da je vsebinsko povezan z amandmajem istega predlagatelja na amandma vlade za novi 12.a člen, ter amandmaje na amandma vlade k 13. členu. Če je amandma sprejet, je amandma poslanske skupine Stranke mladih Slovenije na amandma vlade za novi 12.a in 12.b člen brezpredmeten. Pod 3 imamo amandma na amandma vlade za novi 12.a in 12.b člen, katerega predlagateljica je poslanska skupina Stranke mladih Slovenije, pod opombo, da je navedeni amandma vsebinsko povezan z amandmajem istega predlagatelja na amandma vlade k 13. členu ter z amandmajem na amandma vlade za novi 13.a člen. Pod 4 imamo amandma na amandma vlade za nova 12.a in 12.b člen, katerih predlagateljica je poslanska skupina SNS. Vlada amandmaju nasprotuje, matični delovno telo ga ne podpira. Ta amandma je brezpredmeten in ravno tako v nadaljevanju navedeni 5 amandma predlagatelja skupine poslancev s prvopodpisanim Ivanom Božičem, zato ker, je Vlada Republike Slovenije dne 25.01.2001 umaknila svoj amandma za novi 12.a in 12.b člen z dne 14.12.2001 ter predlagala novamandma za novi 12.a in 12.b člen. Torej o amandmajih pod 4 in pod 5 ne bomo glasovali. Pod 6 je amandma predlagateljice vlade Republike Slovenije in navedeni amandma matično delovno podpira, z opombo, da je navedeni amandma vsebinsko povezan z amandmajem vlade k 2. členu ter z amandmajem vlade k 13. členu in za novi 13.a člen. Želi kdo razpravljati? Gospod Peče, izvolite.
Hvala za besedo, gospa predsedujoča. Spoštovani prisotni! Študije, ki jih je vlada naročila, študije o področju prostocarinskih prodajaln, torej katerih plačnik je vlada Republike Slovenije, tisti element v naši družbi, ki nedvoumno teži k temu, da bi povzročili toliko in toliko brezposelnih v tej naši državi. Vse te študije kažejo nedvoumno na potrebo in pa nujo po zapiranju in pa da tu ne bo nobenega ekonomskega in socialnega negativnega učinka. Celo več, celo samemu ministru, ki danes sedi z nami, se zdi samoumevno, da vlada pač ni dolžna, recimo temu, priskočiti na pomoč tistim ljudem, ki bodo zaradi vašega dejanja ostajali brez službe, posredno ali posredno, tistim regijam, ki bodo zaradi tega vašega dejanja prikrajšane na ta ali drugačen način. Evropska unija je v svojem procesu, ko se je odločila, da bo v notranji politiki zapirala prostocarinske prodajalne, k temu času prestrukturiranja namenila 8 let. Mi, Slovenci, svoji lastni delovni sili za prestrukturiranje namenimo nekaj mesecev. In mi naj bi šli enakovredno v Evropo. Kdo nas bo pa resno tam vzel? Skratka, z vlado vred in vsi tisti, ki jo v teh točkah podpirate, se enostavno tujcem, na račun lastne delovne sile, klanjate in s tem sami povzročate dodatno brezposelnost v naši državi. Postopki, ki so pripeljali do tega, da danes stojimo tu in se pogovarjamo o zapiranju prostocarinskih prodajaln, so večji del posledica delovanja enega samega, nekoč zunanjega ministra, ki je tudi to obljubo dal mimo vseh zakonskih poti. Skratka na svojo roko, svojo željo, vprašanje pa je, kaj je bilo za tem. V Slovenski nacionalni stranki, kot sami veste, nasprotujemo zapiranju, zato bomo poskušali, če že ne drugače, z amandmaji vsaj preoblikovanje, kakor ga strokovno imenujete, podaljšati. Podaljšati do tistega obdobja, za katerega so se tudi nekatere druge evropske države, pa če izpostavim tu Češko, ki je približno enakem statusukot Slovenija, odločile, da bodo ta rok podaljšale. Samo mi hitimo v to nespametno početje, ki ga predlaga vlada Republike Slovenije. Čehi so se odločili, da bodo zadevo izpeljali do konca leta 2003, in temu so tudi namenjeni vsi moji amandmaji, ki jih bom obrazložil samo enkrat, ker so vsebinsko vsi vezani enako, torej časovno, se le spreminjajo datumi. S tem skušam doseči to, da bi omogočili, da se trgovine, katere so seveda v tem zadnjem času, ko ste naročili plačane študije, postale tako osovražene, predčasno zapro. Ampak naj vas tu opozorim, da je veliko posvetov, tako s strani gospodarskih subjektov v tej državi kakor s strani predstavnikov lokalnih skupnosti, vse zainteresirane javnosti in vseh tistih, ki se jim je zdelo vredno nameniti svoj čas, da ste se udeležili teh posvetov, izkazalo, da ta korak vlade je nedvoumno slab. Da je ta korak vlade nepotreben in da nam bo, nam lastnim oziroma nam, naši lastni državi, pripeljal škodo. Predlagam, da amandmaje, ki sem jih vložil, podprete. Da s tem damo možnost, če že ne drugače, če že ne bomo zapirali prostocarinskih prodajaln v tistem trenutku, kar bi bilo normalno, torej ko vstopamo v EU, če že bomo kdaj, da jim vsaj podaljšamo rok, s tem omogočimo, da se normalno prilagodijo spremembam, ki jih terja odnas vlada, ki jih terja od njih vlada Republike Slovenije, z ministrom na čelu. Nedvoumno zakon bo sprejet. Žal, bojim se, da bo zakon sprejet v taki obliki, ki v svoji vsebini ne nosi tistih ukrepov, ki bi bili dobrodošli za dejanske izvajalce trgovine in za dejanske zaposlovalce ljudi, državljane Republike Slovenije. Bojim se, da bomo sprejeli zakon, ki bo všečen zgolj Evropi in nekaterim ministrom. Skratka, bojim se, da boste vsi vi, ki boste glasovali proti predlogu, pozabili, da ste tu predstavniki slovenskega ljudstva. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Diaci, izvolite.
Hvala za besedo. Pozdravljam vse prisotne! Veliko stvari je povedal že gospod Peče, jaz pa bom v imenu Stranke mladih Slovenije povedal samo še nekaj dejstev. Omenil bi dejansko, da je želja Slovenije po vstopu v Evropsko unijo nedvoumno in tudi naše stranke. Ta želja je podobna. Vendar dejstva, ki jih opisuje omenjena analiza Damjana in Kopatina, kaže tudi na problem samega zaposlovanja in tudi na problem učinkov na javne finance. Učinek na javne finance bo pozitiven, če bo 75% današnjega obsega prodaje ostalo. To pa je nemogoče narediti v tako kratkem času, kajti podjetja morajo na novo definirati temeljno, razvojno in tekočo politiko. Hkrati še enkrat poudarjam problem zaposlenih, katerih odstotek bi padel za 37%. Zato smo tudi vložili te svoje amandmaje kot mogoč kompromisni predlog. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Jerovšek, izvolite.
Hvala lepa. Ob tem, ko razpravljamo o datumu zaprtja brezcarinskih trgovin, bi rad vprašal ministra Bavčarja, če lahko potrdi to, kar sem, mislim, danes slišal na radiu in kar je omenil že gospod Peče, da je Češka podaljšala rok zaprta brezcarinskih trgovin na leto 2003. In če je to res, bi ga prosil, če lahko potrdi, da je vztrajanje na tem, da mi nemudoma zapremo brezcarinske trgovine, posledica slabega pogajanja, nepremišljene obljube, škodljivega ravnanja in škodljivih obljub. Prosil bi ga, da eksaktno pove, kje je vzrok, da je samo Slovenija deležna nekega posebnega tretmaja. Ali smo mi Slovenci na kak način garjavi? Prosim, da eksaktno pove vzrok. Če je to samo posledica tega, da je bila obljuba dana nesmotrno, ali lahko pove, ali bodo tudi znotraj stranke, v kateri je prišlo do tako nerazumnega ravnanja, škodljivega ravnanja, na kakšen način ukrepali, s kakšno politično odgovornostjo. Namreč, venomer se srečujemo s tem, da je Slovenija soočena z nekimi posebnimi pogoji. Hkrati pa ti isti pogajalci, ti isti ljudje javnost na nek način zavajajo, v kako dobrem položaju je Slovenija. Našim davkoplačevalcem, ki so s tem ob denar, moramo jasno povedati, kdo jim jemlje denar iz žepa. In to povejte tu jasno, kdo jim je v tem primeru vzel znatne vsote denarja iz žepa. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Bavčar, izvolite.
Hvala lepa. Spoštovane poslanke in poslanci! Lahko bi rekel, da smo končno prišli v razmere, v katerih je moč malo bolj razumno govoriti o teh vprašanjih. Tematika nas spremlja od ratifikacije pridružitvenega sporazuma dalje. Tisti, ki ste bili v prejšnjih sklicih parlamenta, se boste spomnili, da smo pridružitveni sporazum ratificirali s skupno deklaracijo ob 94. členu, ki je govorila o uveljavitvi klavzule carinske unije, ki je nasprotovala obstoju prostocarinskih prodajaln na cestnih mejnih prehodih. To je bil skupaj z aneksom 13 pogoj za ratifikacijo oziroma najprej parafiranje pridružitvenega sporazuma in pozneje za ratifikacijo. In dokler je naš dialog z Evropsko unijo zadeval uresničevanje pridružitvenega sporazuma, je naša argumentacija na tem področju veljala tej skupni deklaraciji in njeni interpretaciji, kaj ta deklaracija v resnici pomeni. Medtem ko so druge države soočene z drugačnimi pogoji in drugimi klavzulami, ki jim posebej narekujejo določena ravnanja, ki jim Slovenija ni izpostavljena, je vprašanje prostocarinskih prodajaln in pred tem sprostitev, kot veste, trgovanja oziroma prometa z nepremičninami, ker je bil predmet celo spremembe našeustave, pogoj, ki ga je v tem dialogu izpolnjevala naša država. Ne rečem, da je v trenutku, ko smo stopili v prvo skupino luksemburgških kandidatk, to poglavje oziroma ta problem postal predmet pogajanj, 10. poglavja o davkih in 25. poglavja o carinski uniji. Obe poglavji sta v tem trenutku blokirani, zaradi neizpolnitve te slovenske zaveze. V trenutku, ko sem pred tremi leti in pol prevzel vlogo oziroma nalogo ministra za evropske zadeve, in zavedajoč se problematičnosti obravnavanja tega vprašanja doma, v domači politični javnosti, zavedajoč se tudi ekonomskega efekta in pomena teh podjetij, sem sprejel odločitev, da natančno pogledamo s študijami, ki lahko ugotovijo, kakšen je konkreten položaj teh prostocarinskih prodajaln in kaj v resnici pomeni, ekonomsko gledano, za ta podjetja in za državo, če sprejmemo zakon, kot je predlagan in je danes pred vami. Če sem popolnoma odkrit, potem bi lahko rekel, da sem pričakoval, da bo ta študija dala dovolj argumentov za to, da bom lahko uresničil na nek način obljubo, ki mi je bila dana dvakrat kot predsedujočemu s strani pridružitvenega odbora Evropske unije, s strani mojih sogovornikov iz Evropske unije, da bomo v primeru, da bomo preoblikovali te prodajalne, lahko uveljavljali tudi potrebno pomoč s strani Evropske unije za blaženje ekonomskih posledic. Namen in pričakovani rezultati študije, vsaj naše pričakovanje je bilo spočetka tako, je bilo, da v bistvu okrepimo argumente naše države, s katerimi bi lahko v dialogu z Evropsko unijo pravzaprav uveljavljali našo intencoijo, naš namen, da ta denar preskrbimo tudi iz sredstev finančne pomoči Evropske unije. Študija je pokazala ravno obratno, da je v našem ekonomskem interesu, da ta davčni privilegij ukinemo. Študija, ki je javno dostopna, ki jo je naredila ugledna institucija, ki jo je recenziral pravni inštitut oziroma ekonomski inštitut pravne fakultete in takratni, njegov takratni predstojnik dr. Jože Mencinger, je tudi v recenziji pokazala, da so njene ključne ugotovitve pravilne - da je torej neto finančni učinek na državni proračun pozitiven. In naj rečem gospodu Jerovšku, da na ta način, ko ukinjamo ta finančni in davčni privilegij, ta denar vračamo in ga ne jemljemo iz žepov davčnih zavezancev. Mislim, da je oboje izjemno pomembno, ko se odločamo v tem trenutku o tem, kaj in na kakšen način urejati to vprašanje - na eni strani blokiranje naših pogajanj, na drugi strani neto finančni učinek, ki je pozitiven. Kljub temu, da vidim, spoštovane gospe in gospodje, da nekateri od vas zmajujejo z glavo, naj vam povem, da dejansko vsa argumentacija, ki je šla od tega, da se bo zgodila dobesedno ekonomska katastrofa na meji, pa do tega, da so lastniki končno sprejeli dialog in se danes v svojem nastopu, za razliko od tistega pred letom dni, pogovarjajo o mesecih in ne več o tem, da ali ne, kaže na šibkost argumentov lastnikov teh prostocarinskih prodajaln. Ne morem verjeti, da predstavnik njihove sekcije na eni strani reče, "dajte nam čas do konca leta in mi države ne potrebujemo", obenem pa pravi, "če preoblikujemo te prodajalne do 31. maja 2001, to pomeni za našo firmo katastrofo". To preprosto ne vzdrži osnovne elementarne ekonomske presoje. Gospod Peče govori o tem, da vladi ni mar, kaj se lahko zgodi v primeru, če bi, kot pravi študija, ob določenem delu zadržanja tega prometa - in lastniki vedo, da ta promet lahko zadržijo, in lastniki vedo, da preoblikovanje v "value travel shop", kar so storile tudi evropske prodajalne na letališčih, ostale so zaprli bistveno prej, natančno dokazuje ekonomsko upravičenost in njihovo poslovanje naprej; in lastniki vedo, da je zelo malo verjetnosti, da bi se na tem področju zgodil nek velik primer brezposelnosti. Mi pa tudi v tem primeru, če bi se to zgodilo, v zakonu še posebej, ob obstoječi zakonodaji, predlagamo mehanizme za blažitev teh posledic na področju zaposlovanja, na področju regionalne politike. Naj na koncu rečem nekaj o Češki. Češki parlament je dejansko sprejel zakon, ki ne velja, ker ga mora potrditi senat in potrditi predsednik Češke republike, ki pravi oziroma podaljšuje rok preoblikovanja prostocarinskih prodajaln na čeških mejnih prehodih do konca leta 2003. Finančni minister Mertlik je ostro nasprotoval temu zakonu, pozval senat, naj ga ne sprejme, in pozval predsednika države, naj ga ne sprejme, z eno samo argumentacijo, da bo to škodilo Češki pri vključevanju v Evropsko unijo, da je to v nasprotju z obljubami, ki jih je Češka dajala v pogajalskem procesu, in da torej ni res, da je to popolnoma nebistveno za pogajanja Češke republike z vstopom v EU. Težko ocenjujem konkretne razmere v češkem parlamentu, težko ocenjujem razmerja med vladajočo in opozicijsko stranko, ki je predlagala - hkrati bom rekel, v nekem posebnem pogodbenem odnosu z vladajočo stranko - ki je predlagala to podaljšanje. Nerad komentiram pogajanja v drugih državah kandidatkah, kjer imajo pač svoje ozire, zaradi katerih se odločajo za posamezna ravnanja. Vem pa, in to lahko popolnoma suvereno kot človek, ki odgovarjam za to področje v slovenski vladi, rečem, da bi amandmaji, ki so predlagani, ki podaljšujejo rok čez rok, ki ga je predlagala vlada, resno škodovali kredibilnosti naše države, resno škodovali pogajanjem naše države za vstop v EU, in na drugi strani, po mojem trdnem prepričanju, ob sedanji finančni situaciji, v slovenskem proračunu škodovali, bom rekel, tudi javnofinančni podobi oziroma javnim financam slovenske države. Torej, vlada tem amandmajem nasprotuje. Meni, da je potrebno sprejeti amandmaje, ki jih predlaga k temu členu. Prosim, da, spoštovane poslanke in poslanci, te argumente pri svojem odločanju upoštevate.
Hvala lepa. Prvi se je prijavil gospod Jerovšek. Izvolite. Saj je vseeno, mislim, da bo vsak imel možnost povedati svoje. Izvolite.
Hvala lepa. Čeprav mi gospod minister eksaktno, kot sem ga prosil, ni odgovoril, ali je šlo za škodljivo ravnanje ali ni šlo za škodljivo ravnanje, je sicer bil zelo dolg in je navajal tudi nekatere argumente, ki bi naj šli v korist tega, da je potrebno to zapreti. Jaz se strinjam s tistim starim pregovorom, rimskim "pacta sunt servanda" oziroma obljube in pogodbe je treba spoštovati. Zaradi tega smo mi vsi v zelo težki situaciji. Vendar, dovolite mi, da, gospod minister, ste tudi rekli, da ne razumete Čehov na nek način, da neradi komentirate, ampak da obljub, ki so jih dali EU, ne spoštujejo. Sprašujem se pa, da mi je dovoljeno, glejte, ali smatrate, da je treba obljube spoštovati samo v odnosu do Evrope. Kaj pa, če bi jih tudi znotrajpolitično spoštovali? Vi, gospod minister, ste na Kviazu dali obljubo, da vaša stranka, LDS, da se strinja s tem, da ima v nadzornih komisijah opozicija večino. Sedaj pa vaša stranka in še del [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]to negira. Ali ne bi bilo tudi tukaj koristno dati obljube, ki so še tako sveže, se jih držati? Bodimo potem dosledni, bodimo načelni. Le tako nas bodo v Evropi začeli jemati kot resen faktor in boste imeli dosti boljšo pogajalsko pozicijo, če bodo vedeli, da ste tudi znotraj načelni. In da ste se obljube pripravljeni držati. Meni se zdi, da se je danes neko nadaljevanje tega nedržanja obljub zgodilo. Potem ste nam pa postregli, da so bile napravljene študije [[tudi sami smo jih brali]] , da je pravzaprav to zapiranje koristno za državo, in ste navedli študijo dr. Jožeta Mencingerja. Vesel bi bil, če tega ne bi navajali. Namreč, ta institut oziroma ta priimek - glejte, minister Rupel je bil pred nedavnim zelo žolčen na istega avtorja, ki je v Delu zapisal, da je Slovenija okradla hrvaške varčevalce, kar je označil kot nestrokovno. Prav tako je isti človek omenjal, da so te kadrovske spremembe bile revolucijske, prejšnje, Bajukove vlade. O ravnanju vaše vlade, ki je pa še dosti bolj revolucionarno in čisti vse, pa molči. Tako da bi prosil, da takih referenc - v tem zadnjem obdobju, ker se pač to gleda iz nekih ekonomskih učinkov, se je marsikaj zapisalo, kar verjetno ne drži. Pristajam edino na - še enkrat se vračam k temu - na tisti argument, da je obljube v pogajanjih treba spoštovati. Zaradi tega smo v težki situaciji, vendar nedvoumno v lastno škodo. Se pa bomo verjetno, če hočemo biti malo kredibilni, morali tega držati. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Peče, izvolite.
Gospa predsedujoča, ko ste delili besedo, ko ste bili kot mali bog, ste dejali, vsak bo lahko povedal svojo zgodbo. Ne, ne gre za mojo zgodbo, ne gre za zgodbo posameznika, prostocarinske prodajalne za sabo vežejo delovna mesta, vežejo regionalni razvoj Slovenije, vežejo tiste lokalne skupnosti, v katerih te prostocarinske cone fizično stojijo. Ne gre za enostavne zgodbe; če jih jemljete tako, moje sožalje. Vendar to ni bil moj namen. Slišali smo gospoda ministra, ki nam je predstavil v svojem dokaj všečnem govoru argumente, zakaj ni smiselno podpreti predlogov oziroma amandmajev Slovenske nacionalne stranke. Izpostavil je dva, v celem svojem, recimo temu, eseju. In sicer prvič, da bomo všečni Evropi - to poslušamo že kar nekaj časa; kam nas je to pripeljalo, danes vsi vidimo - še zmeraj smo tu, kjer smo bili pred osnovnimi pogajanji zevropskimi integracijami. In pa drugega, da je to oziroma te študije, o katerih zdaj kar veliko govorimo - pri čemer ne smemo pozabiti, da jih je naročila vlada, da jih je plačala vlada in da so tudi rezultati taki, ki vladi v tem trenutku ustrezajo - da so te študije pokazale, da so učinki zapiranja oziroma preoblikovanja prostocarinskih prodajaln ugodni za državni proračun. Ta dva argumenta je navedel minister kot argumenta, zakaj zapirati prostocarinske prodajalne. Na drugi strani se srečujemo s tistim,kar je največ vredno v naši državi: to je zaposlitev, delovno mesto, ki ga pač v tem trenutku ukinjamo marsikomu v tej državi. Dalje, tudi to, kar sem prej predsedujoči povedal, marsikatera lokalna skupnost, v kateri domuje določena prostocarinska prodajalna, in praviloma so te prostocarinske prodajalne v odmaknjenih krajih, kamor sicer trgovina in centralizacija Republike Slovenije ne seže. Skratka, argumentov na tej strani je več. In argumenti na tej strani, da se podpre moj amandma, so predvsem človeške narave, so to, da bomo lahko v tej državi nekaj gradili, ustvarjali, in to smo mi, Slovenci. Hvala.
Hvala lepa. Preden dam besedo gospodu Petanu, gospod Peče, samo pojasnilo. To, da bo vsak lahko povedal svojo zgodbo, ni prišlo iz mojih ust, žal očitno včasih malo po Koroško zavijem, moje besede so bile "saj je vseeno". Toliko v pojasnilo. Gospod Petan, izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani! Torej danes se pogovarjamo o posledicah nečesa, o posledicah določenega dejanja, vzrok je pa verjetno nekje drugje. Med ostalim je vzrok tudi to, da parlament očitno ni bil seznanjen. Kajti če bi bil parlament seznanjen z vsem, kar bi bilo potrebno, potem se verjetno danes ne bi pogovarjali o teh stvareh, ko se pogovarjamo, in tudi ne bi postavljali vprašanj, kot jih postavljamo. Moram pa priznati, da sem pa izvedel dve novi stvari in sem malce presenečen. Pravim samo malce, ker deloma se s tem strinjam, ampak stvar je potrebno pogledati celovito. Namreč trditev, da smo se z ratifikacijo pridružitvenega sporazuma obvezali, da bomo zaprli te prodajalne, to je do neke mere jasno, vendar to je samo en del resnice, drugi del je pa ta, datum. In jaz se ne spomnim, da bi bili ob sprejemanju, ob ratifikaciji tega pridružitvenega sporazuma govorili, da se bodo PCP zaprle 31. maja 2001, ali če se spomnite, še prej je bilo, mislim, da konec junija leta 2000, potem 31.12.2000. Tega se ne spomnim. To pa povezujem z vestjo, ki smo jo danes verjetno vsi slišali, da je češki parlament, in očitno to drži, sprejel zakon, da bodo zaprli 2003, konec leta 2003. To se pravi, nekdo se je izpogajal, tako ali drugače. Ali po normalni poti ali izsilil, da se bodo pri njih PCP-ji zaprli bistveno kasneje kot pri nas. To se pravi, da se je verjetno dalo. In zdaj smo zopet pri tistem vzroku. In druga trditev, ki me je tudi malce presenetila, ampak samo malo, je pa, da dve poglavji v pogajanjih z Evropsko unijo še niso, se ne moreta zapreti, zaradi tega, ker mi nismo izpolnili obljube, da bomo zaprli brezcarinske prodajalne. Jaz tu verjamem, da verjetno dve poglavji, lahko da tudi trije, ampak to, da bi bili trije, to ni toliko pomembno, to jaz verjamem, vendar meni se postavlja vedno tisto osnovno vprašanje, kdo je zdaj tisti, ki je nekaj obljubil, parlament pa ni bil seznanjen. Mislim, da s takšnimi stvarmi bi parlament morali verjetno seznaniti. In seveda zdaj se tudi sprašujem, ali smo glede na trditve, ki jih slišimo od naših vladnih predstavnikov, da smo Slovenci in pa seveda Slovenija prvi v vrsti za vključitev v Evropsko unijo, da smo najboljši, da smo sploh vzorčni in podobno, ali zaradi tega, ker kar na slepo obljubimo nekaj, česar niti ne zahtevajo od nas. Ker Evropska unija ni zahtevala, da mi zapremo, ne vem, sredi leta 2000 ali pa 31. maja 2001, ampak vas verjetno držijo za našo besedo, tako kot smo tudi danes lahko slišali. In mene sedaj res zanima tisto, kar zanima tudi druge. Pa kdo je bil tisti, ki je dal to obljubo, da mi moramo sedaj se tega držati, ker jaz se tudi strinjam, da obljube je treba izpolniti, se jih držati, ampak kdo je bil tisti? Ali je to bil posameznik ali je to bila vlada? Kdaj je bila to? Kako je sklepala? Ali je to bilo na seji vlade, pa o tem obstaja tudi zapisnik? Ali je to mogoče kdosamovoljno naredil, ampak očitno ima to veliko težo? Ta obljuba ima težo in vsi se sklicujete sedaj nanjo, da je treba izpolniti, in kot vidimo, so tudi posledice. Nimamo zaprtih dveh poglavij in podobne stvari. Kdo je bil tisti, kdaj je to bil? Mislim, da je parlament tisti, ki ima pravico, in parlamentarci imamo pravico, da izvemo, kdo je bil tisti in kdaj je bil ta dogovor dosežen, ki je nekaj obljubil, ki je nekaj obljubil na račun Slovenije. Posledice so takšne, kot so in čas bi bil, da si natočimo čistega vina, vsaj sedaj, če to ni bilo možno prej ali se to ni hotelo, zavestno ali kako drugače. V glavnem, sedaj je prišla ura resnice in jaz bi se strinjal s temi, ki so to vprašanje že postavili in ga še sam enkrat postavljam. Kdo in kdaj je bil tisti? Je bil posameznik ali je bil organ? To bi bilo prav, da slišimo, kajti verjetno smo parlamentarci tisti, ki smo najbolj poklicani, da to zahtevamo in da to tudi izvemo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Jakič, potem gospod Barovič, gospa Potrata in gospod Sok.
Spoštovana podpredsednica, spoštovani kolegi! Lep pozdrav v mojem imenu. Moram reči, da sem razmišljal, ali naj se vključim v to diskusijo ali ne, iz nekaj razlogov, ampak kljub vsemu mi dovolite, da povem to, kar si ob diskusiji glede PCP-jev in njihovega zapiranja osebno mislim. Odbor za mednarodne odnose v prejšnjem sklicu je eksplicitno na moj predlog odložil odločanje o tem, dokler se ne izdela študija ekonomskega inštituta pravne fakultete glede posledic zapiranja PCP-jev v Sloveniji. Rezultat te študije je pokazal, da so seveda pomisleki zagovornikov obstoja PCP-jev oziroma prolongiranja delovanja le-teh neutemeljeni. Definitivno pa ta študija ni pokazala na to, da bi bili PCP-ji generator ali pa nosilci regionalnega razvoja in seveda mislim, da je to čista demagogija, govoriti v tej smeri. Glede tega, ali smo se poslanci in poslanke zavedali, kaj nas čaka pri približevanju k Evropski uniji, je seveda pozitiven odgovor. Ta zbor je seveda ratificiral pridružitveni sporazum, iz katerega izhajajo seveda tudi taki detajli, kot so ukinjanje prostocarinskih prodajaln v Sloveniji, ker nam seveda je to ena od tistih rešitev na poti v Evropsko unijo. Vprašanje besede, ki je bila dana, ena od političnih strank je imela tudi besedo "velja". V resnici beseda velja predvsem v Evropski uniji, zato mednarodna skupnost, predvsem zahodnoevropska skupnost dolgo ni razumela, zakaj se ne spoštujejo celo podpisi na Balkanu glede nekaterih mirovnih sporazumov in jim ni bilo jasno. V mednarodni skupnosti pač beseda velja. In ta obljuba je bila dana in seveda je treba absorbirati to kot fakt. Glede javnega interesa. V tej državi v resnici včasih zaradi javnega interesa naredimo kaj, kar iz perspektive posameznika v resnici najbrž ni najbolj pravilno. Spomnite se, da ko smo razpravljali o cestnem obroču, o avtocestah, je kar nekaj primerov bilo tistih ljudi, ki so zaradi javnega interesa, zato tudi, ker so napenjali lok pri pogajanjih z Darsom, jim je sodišče skozi dolgotrajni postopek poseglo v njihovo privatno lastnino in jih razlastninilo nekega zemljišča, čez katerega je šla ta avtocesta. In seveda, če tehtamo javni interes v smisli priključevanja in polnopravnega članstva v EU in seveda zahtev, predvsem tistih iz PCP-jev, potem moram reči, da jaz osebno menim, da je večji javni interes, da se PCP-ji zaprejo zato, da ne bomo izpadli oziroma da ne bomo si sami sebi zablokirali pogajanja in zmanjšali možnosti za vključitev v Evropsko unijo. In ne nazadnje, naj zaključim, mogoče celo demagoško, rad bi seveda videl, da bi kdaj poklicni lobisti iz humanitarnih in socialnih vzgibov tako močno lobirali tudi za tiste firme, ki nimajo denarja za plačilo tovrstnih uslug. Jaz bom seveda glasoval proti vsem amandmajem, ki kakorkoli prolongirajo obstoj PCP-jev.
Hvala lepa. Dve repliki, gospod Peče in gospod Jerovšek.
Replika na kolega Jakiča, in sicer, prvič, ko govori o demagogiji in jo očita drugim. Kolega Jakič, govorili ste o pridružitvenem sporazumu. V pridružitvenem ni govora o zapiranju prostocarinskih prodajaln. Vse, kar piše, je, da se s 1.7.1998 ne smejo odpirati nove, in to je velika razlika. In če že uporabljate stvari, vsaj ne lažite. In pa druga zadeva, kakor še govori študija, torej o teh študijah, katere smo danes kar nekajkrat omenili, je pa treba le poudariti, da so temelji za izdelavo te študije temeljili na dvestotih vzorcih, ki so obiskovali takrat v tistem obdobju prostocarinske prodajalne. Toliko o verodostojnosti te študije, ki liberalni demokraciji danes očitno v tem trenutku, trenutku zapiranja prostocarinskih prodajaln, vi boste rekli preoblikovanja, trenutku, ko namerno zapiramo delovna mesta, vam toliko pomeni. Hvala.
Hvala. Replika, gospod Jerovšek.
Hvala lepa. Vesel sem nastopa gospoda Jakiča, ampak bom samo na tisti del, ki je omenil, da v mednarodni skupnosti beseda velja in jo je treba spoštovati, on je rekel, in beseda je bila dana. Jaz se s tem strinjam, kot sem rekel, "pacta sunt sarvanda" to je ne vem od kdaj že, vendar še enkrat moram, zakaj ste nekredibilni na notranjepolitičnem področju, tu pa beseda ne velja. Gospod Bavčar, kot sem že omenil, na Kviazu je dal besedo, da boste spoštovali, da bo imela večina - vas je pa tako, kot je danes gospod Drobnič rekel, strah nadzora, strah vas je domačega nadzora.
Gospod Jerovšek, oprostite! Prosim, da se v resnici omejite na razpravo gospoda Jakiča.
In beseda naj velja znotraj, doma in v tujini, pred mednarodno skupnostjo, za to se zavzemam. In gospod Jakič, če bi vi lahko rekli, na vseh področjih smo za to, da beseda velja, bi to lahko sprejel kot kredibilen nastop, toda sedaj ste bili vi demagoški. Hvala.
Hvala. Nadaljujemo razpravo. Gospod Barovič.
Hvala lepa, predsedujoča. Vrnil se bom malo nazaj, torej na točko, kjer smo ostali - gre torej za odločanje o amandmajih k nekaterim členom - predvsem na naš predlog. Opozoril bi na dejstvo, na katerega ta trenutek nihče ne pomisli. Poglejte, po eni strani pravimo, da se bodo pogajanja z Evropsko unijo zaostrila, da bodo celo zamrznila zaradi prostocarinskih prodajaln, zaradi preoblikovanja ali zapiranja. Po drugi strani pa Švedska, ki je predsedujoča Evropski uniji, med tremi osnovnimi elementi, katerim daje največ poudarka, na prvo mesto postavlja politiko zaposlovanja. Kar pomeni, vsekakor so vsi pokazatelji, da bo kar nekaj sto - bral sem - nekaj sto ljudi lahko ostalo brez zaposlitve zaradi preoblikovanja in posledic preoblikovanja prostocarinskih prodajaln. Kako bomo potem Slovenci izpolnili zahteve predsedujoče Švedske, ki pa po drugi strani pravi, da morajo države članice posvetiti veliko pozornosti politiki zaposlovanja in zaposlovanje naj bi naraščalo, ne pa upadalo. Mimogrede pa, če dovolite, seveda, še zraven replika gospodu Jakiču. Saj ni potrebno, da so prostocarinske prodajalne generator razvoja neke regije. Saj v zasavski regiji sta bila rudnik in elektrarna generatorja razvoja velike države, večje, kot je Slovenija, pa se je enostavno sprejel zakon o zaprtju; kako pa se danes tam živi, kako se spoštuje zakon, pa tako vemo [[o tem sem zadnjič pri poslanskih vprašanjih dobil lep odgovor - nihče ni povedal, kdo je kriv, da se zakon ne spoštuje, posledice nosimo mi]] . Tako bodo posledice nosile te regije. Pa mimogrede, te regije imajo že tako ali tako velike probleme z nezaposlenostjo in dodatna nezaposlenost bo padla na breme tegaparlamenta in na določene druge odločitve. Hvala.
Hvala lepa. Kolegica Potrata, izvolite.
Predsedujoča, hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Ob tem, ko razpravljamo o amandmajih, ki določajo čas zaprtja brezcarinskih prodajaln, ne bi želela ta trenutek razpravljati o datumu, pač pa bi rada razpravljala v zvezi z dejstvom, da obljube in predpisi v Evropski uniji zagotovo nalagajo Sloveniji, da bo slej ko prej brezcarinske prodajalne morala zapreti. Svojo razpravo pa želim bolj usmeriti v tisto, kar se bo zgodilo po zaprtju brezcarinskih prodajaln. Zato predlagam sprejem dveh dodatnih sklepov k temu zakonu, in sicer v takšnem besedilu: prvi sklep bi bil takšen; Državni zbor Republike Slovenije predlaga Vladi Republike Slovenije, naj v sodelovanju s podjetji v roku enega meseca od uveljavitve zakona pripravi program prestrukturiranja brezcarinskih prodajaln, s poudarkom na problematiki reševanja potencialno brezposelnih, predvsem pa na obmejnih in manj razvitih območjih ter na območjih, kjer je stopnja brezposelnosti že sedaj nadpovprečna. Dikcija tega sklepa seveda izhaja iz okolja, v katerem živim. Maribor ima eno najvišjih stopenj brezposelnosti in zagotovo je potrebno z zaprtjem brezcarinskih prodajaln razmišljati tudi o tem in z nekimi bolj konkretnimi zavezujočimi besedami naložiti vladi skrb za čas po zaprtju. In še besedilo drugega sklepa: Vlada Republike Slovenije naj posebej spremlja posledice zapiranja brezcarinskih prodajaln glede zmanjšanja zaposlenosti v teh prodajalnah in posledično tudi v občinah, v katerih so doslej poslovale. Če predvideni ukrepi po zakonu o posebnih ukrepih nadzora prodajaln na cestnih mejnih prehodih ne bodo prispevali k zmanjšanju negativnih posledic zaradi povečane brezposelnosti, pa naj v skladu z možnostmi predlaga dodatne ukrepe. Hvala.
Hvala lepa. Samo za pojasnilo bi prosila, če lahko pisne sklepe predložite.
So že vloženi.
Hvala lepa. K sprejemu zakona po tretji obravnavi bomo obravnavali tudi ta dva vaša sklepa, ker predlogi dveh sklepov prihajajo tudi s strani odbora za finance in monetarno politiko. Toliko v pojasnilo. Gospod Sok se je naslednji prijavil k besedi.
Hvala za besedo. Spoštovana predsedujoča, kolegice poslanke in poslanci! Meni, ki sem nekako komaj začel mandat v parlamentu, se zdi, kolikor sem pač seznanjen preko medijev in sedaj ko poslušam te razprave, se mi zdi ta zadeva kot zgodba o steklem polžu in jari kači. Ta zadeva ima že precej dolgo brado in dejstvo je seveda v tem, kar je načel že gospod Jerovšek, da je pač bilo v Bruslju obljubljeno, da bo Slovenija prostocarinske prodajalne zaprla. Tudi mene zanima, ali to, da je to naredil minister Zoran Thaler, drži? Ali drži, da ko je dal to obljubo, da je takrat imel stališča vlade o tem? Kot smo lahko slišali, parlament o čem podobnem nikdar ni razpravljal in o tem odločal. Sedaj se seveda postavlja vprašanje, ali bo Slovenija pred Evropsko unijo ostala kot verodostojna država ali pa bo to svojo obljubo nekako požrla. In če naj beseda velja, kot je povedal gospod Jaklič, potem je jasno, da je to zadevo treba na nek način spraviti skozi parlament in tisto, kar je bilo obljubljeno, tudi na nek način izpolniti. Rad pa bi vas seveda pri tem opomnil, da naj beseda velja vedno. Tudi takrat, ko se, recimo, pogovarjamo o delovnih telesih v državnem zboru, ne pa samo ob prilikah, ko to vladni koaliciji oziroma največji stranki tako ugaja. Sicer bi bilo logično, da bi se Slovenija izpogajala in bi zaprla te prodajalne takrat, ko bi vstopili v Evropsko unijo, ampak ta proces smo očitno, ne vem, mogoče zaradi neizkušenosti gospoda ministra Thalarja ali iz kakšnih razlogov smo to priložnost zapravili in sedaj seveda moramo to obljubo izpolniti. Meni osebno se ne zdi bistveno pomembno, ali bomo to naredili junija ali še kak mesec pozneje. Očitno bo zadevo treba na takšen način izpeljati, bi pa seveda bilo logično, da bi v okviru tega prisluhnili tem argumentom, ki prihajajo iz določenih sredin, ki se srečujejo z veliko nezaposlenostjo, in da bi sprejeli tiste sklepe in pa tiste amandmaje, s katerimi bi vlada tem ljudem, ki bodo ostali brez dela, brez služb, torej na nek način pomagala in poskušala situacijo, za katero niso sami krivi, na nek način v dobrobit vseh tudi preiti. Hvala lepa za besedo.
Hvala lepa. Besedo dajem gospodu Juriju. Naprej pa sledijo gospod Bernik in gospod Rupar. Izvolite.
Hvala, predsedujoča. Kolegice in kolegi. Najprej ugotovitev. Mi smo se, ko smo se odločili, da gremo k Evropski uniji, smo to storili zato, ker smo bili prepričani in smo vedeli, da se nam bodo s tem odprle nove možnosti in nove priložnosti za to, da se povečajo delovna mesta, povečajo prihodki, se poveča blagostanje. Ampak ko se vzpenjaš, če hočeš višje, greš v klanec. In v klanec je naporno. Včasih pot vodi tudi skozi robido. Tokrat korakamo v robido in to boli. Ampak moramo zavestno to postoriti. Komisija za evropske zadeve prejšnjega državnega zbora, tukaj bi delno odgovoril kolegu Petanu, je ničkolikokrat obravnavala vse informacije, vezane z obveznostmi, ki smo jih sprejeli s pridružitvenim članstvom, vso problematiko, vezano na prestrukturiranje oziroma preoblikovanje PCP-jev. Rad bi spomnil na opozorila človeka, ki ga vsi spoštujemo, ne glede, ali pripadamo levici, sredini ali desnici, našemu glavnemu pogajalcu dr. Potočniku. Zelo ilustrativno je ničkolikokrat nastopil in povedal, kakšne so posledice. Zato verjamem opozorilom gospoda ministra, da posledice bi bile bistveno večje, seveda v našo škodo, če bodo posledice izpolnjevanja te obveznosti. Na kratek čas se bo morda hitreje poznalo, na daljši čas pa zagotovo bi bile tiste druge posledice bistveno bistveno težje. Ker jaz verjamem v ta opozorila, ker tudi vem, da je temu tako, ker verjamem tudi nenazadnje, in to je treba tudi včasih zelo pozorno prebrati, rednim letnim poročilom evropske komisije, poudarkom v teh poročilih in seveda sporočilom, ki temu sledijo. Najslabše je priti v situacijo, ko ti nekdo točno diktira, kaj moraš postoriti. Zato so seveda v diplomatskem stilu signali sporočeni. Tisti, ki vedo, kaj to pomeni, jih tudi ustrezno razumejo. Mi zagotovo zamujamo. Mislim, da so bili ob ratifikaciji pridružitvenega sporazuma določeni tudi roki izpolnjevanja te obveze. Če se ne motim, mi zamujamo za dobro leto in pol, če ne dve. Res je, da se nismo lotili venomer resno in temeljito in smo zaradi političnih pritiskov, zaradi takšnih in drugih okoliščin, vedno našli razlog za odlok. Verjamem, da opozorila, ki jih je danes podal gospod minister, so zelo resna in da si nadaljnjih odlogov ne moremo dovoliti. Bom pa seveda s kolegico Potrato in v poslanski skupini podprl dodatni sklep, ker naša skrb, vlade in državnega zbora, da ta škoda, ki bo kratkoročno nastala pri zaposlenih v deuty free-jih, je čim manjša. Nazadnje bi spomnil še na nekaj, in tukaj ima jaz osebno čisto vest. Jaz sem bil dolga leta župan mestne občine Koper. Mi smo začeli že 1992. leta opozarjati vlado skupaj s sindikati, da je treba pripraviti vrsto preventivnih programov, bodisi prekvalifikacij, prezaposlovanja, preupokojitev in tako naprej, za vsa tista rizična delovna mesta, ki so se nakazovala ob postopnem ukinjanju državne meje. Jaz se spomnim nekega podatka iz 1994. leta, ki so mi ga dali sindikati, upam, da še drži, da na slovensko-italijanski meji, je rizičnih 6.000 delovnih mest. Ne gre samo za deuty free-je, to je manjši delež, gre za vrsto drugih zaposlitev, ki so vezane na državno mejo. To so policisti, cariniki, špediterji, fitopatologi in vrsta drugih profilov, do katerih bomo morali imeti enako skrb. Ampak seveda že danes vsi ti profili vedo. Tisti, ki so na to pripravljeni, tudi ustrezno zamenjuje službe, ko se jim prikaže priložnost. Ta mesta ne bo treba ukinjati, ampak bodo sama ugasnila v trenutku, ko državne meje ne bo in ko bomo vstopili v polnopravno članstvo. Zato tudi danes opozorilo in poziv vladi, da vendarle, da se ne bi znašli ponovno v taki situaciji, v kakršni smo danes, ko se kopičijo dileme, strahovi itn., da se preventivno lotimo tudi ostalih rizičnih zaposlitev. Hvala.
Hvala lepa. Preden dam besedo gospodu dr. Berniku, bi vas želela seznaniti, da je prišlo do tehnične napake, pisne napake, pri tretjem amandmaju. Predlagatelj je poslanska skupina stranke mladih Slovenije, in sicer je zadnja letnica 2002 nepravilno zapisana. Pravilno bi moralo pisati 2001. Poslanska skupina stranke mladih daje popravek, mi pa se ji opravičujemo za pisno napako. Besedo dajem dr. Berniku. Izvolite.
Hvala gospa predsedujoča. Gospe poslanke, gospodje poslanci, hvala za besedo! Če prav razumem, ta problem, ki ga danes obravnavamo, vodijo trije motorji. Eden je nespametna obljuba, prezgodnja obljuba ali karkoli, ki je bila dana, da bomo zaprli te poslovalnice v določenem času. Drugič je izsiljevanje dveh sosednjih držav in tretjič, sedanji vladi prihaja ta kriza prav zaradi tega, ker je že toliko davkov nabila na davkoplačevalce, da je tam že zmanjkalo prostora in sedaj moramo iskati druge načine financ in to bo en funt mesa delovnih ljudi. Ne bomo se spraševali, kdo je to naredil, to obljubo dal. Morali pa bi se pa vprašati, zakaj je bila ta obljuba dana. Kakšen je bil "quid pro quo" takrat, ko je bila ta obljuba narejena. Vendar, ne bom šel v detajle, bi pa rad opozoril, da tukaj gre za nek pomemben princip in sicer, kakšna izhodišča je vzela slovenska vlada, ko se je začela pogajati v Evropski zvezi. Gospod minister Bavčar se bo spomnil, ko je bilo prvo javno dogovarjanje oziroma nekako razgovarjanje v tej dvorani. Ko je prišel ven osnutek strategije Republike Slovenije, smo se pogovarjali in med drugim sem mu tudi rekel: "Poglejte, ali ni to zanimivo" - ko sem prebral tisti osnutek - imamo ministrstvo za Evropo, nimamo pa ministrstva za Slovenijo. Kdo bo pa branil slovenske interese?" In dejansko je videti, da so bila naša izhodišča često čisto navadno "ad hocarstvo", in to se zdaj ponavlja že v tretjo ali četrto Drnovškovo vlado. Če pogledamo naše zunanjepolitične probleme, vidimo, da se to ponavlja na vseh področjih. Zato bi hotel vedeti, ali se ne da teh vprašanj, ker pri vseh beseda velja, seveda - sam sem bil prisoten na mnogih poslovnih pogajanjih po celem svetu - ko nekaj izvedeš, se situacija spremeni, in potem poskušaš to spremeniti. In to ni bilo nikdar zadovoljivo pojasnjeno; vedno je bilo rečeno, da tega ne moremo narediti, ker bomo izgledali slabo. Morda je to res. In če je to res, seveda, potem moramo to besedo držati. Če pa to ni res, naj se pa poskuša to vprašanje odpreti in videti, kako daleč lahko pridemo z njim. Vse, kar dejansko hočem reči, je, da se mi zdi, da moramo imeti v prvi vrsti slovenske interese v vidu.Če moramo kaj žrtvovati, seveda bomo, ampak vedeti pa tudi moramo, kaj bo tisti "quid pro quo", ki ga mi sami hočemo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Rupar, izvolite.
Hvala lepa, predsedujoča, za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani gospod minister in predstavniki vlade! Že na začetku bi rad povedal, da moje izvajanje ni borba za podjetja, za privilegije vodilnih v teh podjetjih, pač pa bo izvajanje namenjeno opozorilu na probleme, s katerimi se bodo srečali zaposleni na drugi in tretji hierarhični lestvici podjetij, ki imajo koncesije za izvajanje prodaj v prostocarinskih prodajalnah. Pobalinska obljuba, ki jo je nekdanji minister Thaler izjavil nekoč pred predstavniki Evropske unije, je že brez tega, da bi zaprli prostocarinske prodajalne, naredila tej državi toliko škode, da bi ga bilo treba, če bi imeli instrumente, poklicati na odgovornost. Koliko časa, papirja, denarja in vsega je bilo že potrošenega za to, da se ubadamo s tem problemom, verjetno nihče ne bo znal izračunati. Vendar vsi ti stroški, ves ta čas, so drobtinica proti tisti škodi, ki se bo tako ali tako nekoč zgodila zaradi tega, ker bomo to obljubo morali izpolniti. Še danes pod ministrstvom gospoda Bavčarja ne vem, ali delamo v prid Sloveniji ali delamo v prid Evropski uniji. Če bi delali v prid naših ljudi, zaposlenih, in državljanov Republike Slovenije, potem bi še nekako razumel. Zdi se mi pa, da ne delamo v našo korist. Že takoj na začetku vam postavljam vprašanje, kaj se zgodi z ministrom v katerikoli državi Evropske unije, ki ne dela v prid svojih prebivalcev in državljanov, pač pa v prid tujine. Kolikor vem, jim je mandat zelo hitro končan. A ne glede na to, mi dovolite, da se dotaknem nekaterih problemov, ki jih prinaša prezgodnje ali sploh zaprtje prostocarinskih prodajaln. Rekel sem, da bom govoril o zaposlenih. Res je, večina prodajaln ob meji z Italijo in Avstrijo leži na območju v občinah, ki so slabo razvite. Izhajam iz ene takih, kjer je brezposelnost okoli 15% in vem, da v primerjavi z drugimi občinami, ki tudi imajo na svojem teritoriju prostocarinske prodajalne, ta odstotek niti ni najvišji. Torej, gre tudi za občine, kjer imajo 20, 25 in več odstotno brezposelnost. Tisti, ki govorijo o preoblikovanju prostocarinskih prodajaln, lahko govorijo to samo in zgolj zato, da blefirajo pred javnostjo. V končni fazi bomo te prodajalne morali zapreti. Gre zaradi ekonomske računice. Kdo od nas bo hodil kupovat na mejo, če bo lahko pod istimi pogoji, istimi cenami kupoval v neposredni soseščini? Kdo bo kupoval blago in za nakup blaga moral kazati osebno legitimacijo, da ga bo lahko pripeljal v Slovenijo? Kdo bo navsezadnje imel še sploh kakršenkoli interes kupovati? Že sedaj Italija in Avstrija dokazujeta, da večina kupcev izhaja prav iz Slovenije. Ko sem se že dotaknil obeh sosednih držav, si postavljam vprašanje, ali smo Slovenci res tako majhen narod, tudi majhen po ponosu, da si ne upamo Evropski uniji reči, da bomo zaprli prostocarinske prodajalne takrat, ko bo,na primer, Italija ukinila bonitete pri nakupu bencina v obmejnem pasu ali da ko gospod Haider in njegova kampanja v Avstriji odpravila tobačni zakon. Opozarjam na to, da se ministri teh dveh držav in vsi pristojni še kako znajo vleči za svoje interese indelati v prid svojim državljanom. Vprašajmo se, kje je vendarle naš ponos. Rad bi opozoril še na nekatere druge stvari. Zaprtju oziroma v prehodni fazi preoblikovanju PCP-jev bo sledila brezposelnost. Sprašujem vas, kdo od tistih velikih mož, z velikanskimi obljubami Evropske unije, je kdajkoli pomislil na zaposleno družino, kjer v eni prodajalni delata mož in žena, ki sta s sorazmerno dobrimi plačami najela kredit za zidavo hiše. Če kateremu od teh dveh sledi brezposelnost, kdo jim bo poravnal kredit, kdo jim bo poravnal stroške za hišo, ki je pod hipoteko in ki jo bo banka, ki je dala kredit, enostavno prodala za pokritje tega kredita. Ali so ti ljudje delali vsa ta leta čisto popolnoma brez zveze ali so hodili v službo zato, da bodo nosili posledice pobalinskih obljub. Problem ni zgolj samo na zaposlenih. Problem je tudi v občinah. Tisti župani, sicer ste redki tukaj, a vendarle dobro veste, da te prodajalne sicer ne prinašajo tistega, kar bi si župani želeli, pa vendarle, precej več za razvoj kraja kot pa navadne prodajalne. Problem teh občin je precej velik. V Šentilj, v Tržič, na Jesenice, v Kranjsko Goro v naslednjih 50 letih ne boste dobili nobene firme, nobenega podjetja Evropske unije, ki bo zgradilo tako veliko prodajalno, kot jo lahko zgradi v centru Slovenije, v Ljubljani. Primerjava kvadrature med prodajalno Leclarc v Ljubljani, ki je zaposlil, ne vem kolikokrat 100 ljudi, in vsemi kvadraturami prostocarinskih prodajaln, je v razmerju 1:8. Tolikokrat večji je samo Leclarc v Ljubljani. Škoda, da nismo znali Evropski uniji izstaviti računa, recimo, za tako veliko firmo, ki pride v Slovenijo in istočasno po svojih posrednikih zahteva, da se drobiž na mejah zapre. Kje je pa tukaj naš ponos in zaščita slovenskih zaposlenih trgovcev? Osebno bom podprl tisti amandma, ki narekuje čim kasnejše zaprtje prostocarinskih prodajaln tudi zato, ker zavračam vse argumente vlade glede davkov. Veste, davki, ki se ne pobirajo direktno na mejah, se posredno vrnejo, kakorkoli že gledate, nazaj v državo. Tisti davkioziroma dobički, ki nastajajo v teh prodajalnah, so plače zaposlenih, je lahko tudi kapital direktorjev, ki me v tem trenutku prav čisto nič ne brigajo, ker imajo že tako ali tako vsega dovolj, vendar je to denar, ki se potroši v državi za tiste dobrine, ki so vendarle obdavčene, torej obdavčene iz druge roke, če lahko tako rečem, ne pa sicer direktno. Država sicer enkrat nekoliko izgubi, vendar dobi vse to v drugih davščinah kar pošteno in kar v primerni višini nazaj. Rad bi opozoril še na dopis Skupnosti občin Slovenije. V tem dopisu imate kar nekaj točk, ki so bile sprejete in podprte na sestanku v Mariboru, kjer je večina prisotnih, ki izhajajo iz državnih skupnosti, potrdila in s tem tudi prosila vse vas, da jih podprete - da jih podprete zavoljo zaposlenih in zavoljo našega ponosa. Osebno menim, da Slovenija zaradi PCP-jev ne bo trpela pri vključevanju v Evropsko unijo. Raje bi opozoril na veliko večji problem, ki pa res zna biti problem, to je morda meja s Hrvaško, morda nerešeni drugi odnosi z Jugoslavijo. In to so tisti problemi, ki bi jih morala naša država reševati prioritetno, zato da bo prej vključena v Evropsko unijo. Res je, obljuba je dana, vendar pa z razumevanjem, ki je prav gotovo prisotno tudi pri pogajalcih v Evropski uniji, lahko prinese kompromis. Lepo prosim, če pomagate vsem tistim občinam, ki imamo in ki se bomo soočile s tem problemom, in vsem ljudem, katerih oči in prošnje so danes uprte v ta parlament. Mislim, da je neodgovorno, da vlada problem zaprtja po tej nespametni obljubi prenaša v odločanje državnemu zboru. Menim, da bi lahko v končni fazi, če bi imela kaj poguma, tudi sama, brez parlamenta, določila datum zaprtja. Vendar pa gre za veliko tveganje, zato tudi tako hitenje pri radikalnih spremembah okoli teh problemov, ker je miselnost, da bodo ljudje do naslednjih volitev vse pozabili, tako ali tako prisotna. Še enkrat, prosim, če podprete najdaljši možni rok za zaprtje PCP-jev. Hvala lepa.
Hvala lepa. K razpravi sta se prijavila še, po vrstnem redu, najprej gospod Kavčič in za pojasnila gospod Igor Bavčar. Izvolite.
Spoštovana predsedujoča, kolegice in kolegi poslanci! Iz različnih poslanskih skupin je bilo izrečenih kar nekaj argumentov, tehtnih pomislekov, nekaterih bolj, nekaterih manj, zakaj ne bi razmišljali ali sprejemali obvez za preoblikovanje prostocarinskih prodajaln šele ob vstopu v Evropsko skupnost ali celo v določenem obdobju po vstopu; zakaj ne pogojujemo na primer preoblikovanja prostocarinskih prodajaln z odpravo nekorektnega ukrepa z diferenciacijo cen bencina na italijanski strani; zakaj nismo, nekateri pravijo, privilegijev prostocarinskih prodajaln ukinili že prej; kako nadomestiti pozitivni vpliv prostocarinskih prodajaln na gospodarstvo nekaterih obmejnih občin. To so važna vprašanja, pomembna vprašanja in zato se verjetno v nobeni poslanski skupini nismo zlahka odločali za oblikovanje dokončnega stališča o tem vprašanju. Vendar pa ob tem moram povedati, da so mnoga narodnogospodarsko bistveno pomembnejša vprašanja, povezana z vključevanjem v evropsko skupnost, naletela na bistveno manjšo našo pozornost. Zato bi vendarle bilo smotrno nekoliko bolj odmerjeno pogledati na to problematiko. Iz vprašanj, kaj bi bilo bolje, vendarle se omejiti na vprašanje, kaj je ta trenutek možno realizirati in kaj je ta trenutek v pogajanjih z Evropo možno doseči. Dobri rezultati, smo rekli. Dobri rezultati podjetij, ki poslujejo s prostocarinskimi prodajalnami. Ena zadeva pa ni bila izrečena tukaj: Od kod izvirajo ti dobri rezultati? Seveda moramo pohvaliti podjetništvo ljudi, ki delajo na tem, vendar pa osnovni izvor teh dobrih rezultatov je dejstvo, da se državni proračun odpoveduje delu svojih prihodkov. Od tod izvirajo pozitivni rezultati. Nič ne gre očitati lastnikom, zaposlenim, poslovodstvom. Oni so pač na legalen način dovolj kvalitetno izkoristili koncesijo, brezplačno koncesijo, ki jim jo je zakonodajalec dal. Zavedali so se, da bodo to zadevo lahko uresničevali v določenem obdobju. Ponekod so iz rezultatov tega poslovanja več investirali v razvoj okolja, v katerem so delovali, ponekod pa manj, ponekod pa nič. Vendar tu se mi zdi z vidika nas, ki vendarle imamo skupen interes, da bi ta država poslovala racionalno, opozoriti na dejstvo, da je tak način financiranja regionalnega razvoja sigurno eden izmed najmanj posrečenih. Če želimo spraviti tolar v regionalne razvojne občine, potem je to preko tega, da se država odpoveduje tako velikemu delu prihodkov v svojem proračunu, kot je to v tem, v dosedanji ureditviprostocarinskih prodajaln, zagotovo eden od najdražjih, najbolj indirektnih načinov, ki omogoča seveda ogromno odlivanja denarja v različne, tudi privatne vire, ki jim sicer ne gre očitati. Ampak podčrtam še enkrat, neracionalno je to, kar imamo sedaj, z vidika državnega proračuna. Govorimo o delovnih mestih. Veste, desetine tisočev delovnih mest so šle po zlu zaradi tehnološkega razvoja, zaradi globalizacije, zaradi tehnoloških sprememb. Ericsson se je v teh dneh moral odpovedati 7000 delovnim mestom. Zato rešitev seveda ni v zaščiti nekih delovnih mest, ampak v odpiranju novih, se pravi v kreiranju okoliščin, kjer bodo nastajala nova delovna mesta. V tem kontekstu moram seveda, ko postavim na tehtnico razloge "za" in razloge "proti", se opredeliti tako,da bom v celoti podprl vladni predlog, ob tem pa pričakujem, da sem s tem dal podporo tudi boljšemu urejanju cen bencina na italijanski strani in tudi ukrepom Avstrijcev pri uvozu tobačnih izdelkov. Se pravi, podpora da, vendar pričakujem, da bo vlada to razumela tudi kot podporo in spodbudo k bolj učinkovitemu urejanju nekaterih perečih vprašanj. Hvala.
Hvala lepa. Replika gospod Rupar.
Hvala lepa. Repliciram gospodu Kavčiču. No, to bi jaz tudi rad dočakal, da bo vlada izsilila oziroma dosegla, da bo v Italiji bencin dražji, to me zelo zanima in tudi bi rad videl in slišal iz ust ministra, če lahko postavi rok, da se bo postavil proti italijanskim in avstrijskim zahtevam. Poglejte, ko govorite o delovnih mestih. Kolikor vem, se je zelo veliko poslancev in strank borilo za delovna mesta tudi takrat, ko je bilo vprašanje zaposlenih v Tamu, Peku, Avtomontaži, Adria Caravanu, Tomosu oziroma jaz ne vem, koliko firm je šlo že v stečaj. Gre pa za eno bistveno razliko. Vse te firme in še mnoge druge, ki so morale prekiniti s svojim poslovanjem in se tudi posloviti od zaposlenih, se je soočalo z različnimi problemi. Sami ste jih našteli. Šlo je za neprofitne, za slabo stoječe firme, za tovarne, ki so delale izgubein tako naprej. Tu je bistvena razlika. Mi zdaj zapiramo firme, ki imajo zelo dobre donose, ki imajo zelo velike dobičke in se odpovedujemo [[...]]Jaz ne vem za primere v Evropi, da so kdajkoli zapirali tovarne ali podjetja, ki so imela pozitiven donos, ki imajo dobičke. Mi smo to obljubili. Mi smo obljubili, da bomo enega od teh dobičkonosnih paradnih konj enostavno zaprli. Jaz razumem vse tiste tovarne, ki jim gre slabo, razumem zaposlene, ki se soočajo, borba je bila premajhna z vaše strani za te iste ljudi ampak ne moremo jih tlačiti v isti koš. Še enkrat poudarjam, gre za bistvene razlike. Zaprimo potem še igralnice, zaprimo, ne vem, kaj. Mi zdaj določamo to, kar vi podpirate, vladni predlog. Veste, kaj v bistvu podpirate? Da smo obljubili Evropski uniji, v narekovajih, dajem primerjavo, da bomo zaprli vsa letna kopališča, da bomo zaprli slovensko obalo, zato da bomo Slovenci hodili na morje v Španijo v Evropsko unijo. To se dogaja zdaj. Zapiranje prostocarinskih prodajaln pred glavno turistično sezono. To je nonsens, oprostite. In to vi podpirate. In temu moram nasprotovati, absolutno. Rad bi pa še enkrat opozoril. Spomnite se na besede, ki sem jih izrekel prej, torej okoli dobičkov in okoli firm, ki so imele probleme in izgube. Premislite.
Hvala lepa. Besedo dajem gospodu Igorju Bavčarju in v nadaljevanju državnemu sekretarju gospodu Končan Darku.
Hvala lepa. Poslušam vaše pripombe in vprašanja o tem, kdaj je bila dana ta obljuba, kdo je dal to obljubo. Napačno citiranje skupne izjave, kot jo je citiral gospod Peče, ko je rekel, da v tej izjavi piše, da ne bomo odpirali novih. Tega ne piše. Poslušam gospoda Baroviča, ki govori o tem, da je švedsko predsedovanje na prvo mesto uvrstilo zaposlovanje. Švedsko predsedovanje je znano po treh i-jih, "employment, environment, enlargement". Med temi ne daje prav posebej na prvo mesto zaposlovanja, čeprav seveda sam menim, da je to izjemno pomembno, izjemno pomembna prioriteta švedska predsedovanja. Tukaj bi veljalo reči ob tem primeru zakona, ki ga obravnavamo, in tematike, ki jo imamo na dnevnem redu, je dejstvo, da z začetkom pogajanj o vstopu v Evropsko unijo vstopamo v prostor, kjer veljajo štiri velike svoboščine: o prostem pretoku blaga, kapitala, storitev in ljudi. Vstopamo v prostor svobodne konkurence, kjer je to načelo svobodne konkurence zapisano med eno prvih in ključnih načel Evropske unije. Ob začetku pogajanj smo v strategiji, ki jo je omenil gospod Bernik, jasno ugotovili, da to pomeni, da bomo izpostavljeni konkurenčnim pritiskom in konkurenci, ki bo od nas zahtevala, da bomo izpostavili najbolj pomembne realne kapacitete našega gospodarstva, naše ekonomije, konkurenčne sposobnosti Slovenije in slovenskega gospodarstva. Ne moremo konkurirati z davčno potuho. Ne moremo konkurirati s privilegiji, s posebnim položajem določenih dejavnosti, kakršne so prostocarinske prodajalne. Glede tega lahko rečem, da se od ponosa, gospod Rupar, ne da živeti. Ko smo to ključno odločitev sprejeli, smo se seveda zavedali, da je vrsta področij, na katerih bo ta konkurenčni boj prinesel s seboj zelo težke odločitve. Četudi ne bi v skupni deklaraciji k 94. členu pisalo to, kar piše, in če nam ne bi blokirali pogajanj v 10. in 25. poglavju zaradi te tematike, je odločitevo vstopu v Evropsko unijo pravzaprav odločitev o tem, da vse gospodarske subjekte na tem tržišču izenačimo, da nikomur ne omogočamo, da ima poseben položaj. Ko govorimo o ukrepih, ki jih sprejemamo v tem zakonu, lahko rečem, da to delamo z bistveno lažjo vestjo, kot izgleda to iz nekaterih vaših razpravo. Neto finančni učinek takih ukrepov, ki ga imate v gradivih, je v bistvu izračunan po teh, bom rekel, najbolj črnih scenarijih, po scenarijih, ki govorijo o najmanjšem neto učinku za državni proračun v primeru sprejetja tega zakona. Neto finančni učinek utegne biti bistveno večji. To, kar imate v gradivih, je najslabša varianta, ki se nam utegne zgoditi, je najmanj, kolikor utegnemo od tega ukrepa dobiti. Jaz bi verjel gospodu Ruparju na njegove pozive o soprogi in soprogu, ki imata kredit in odplačujeta za stavbo, in verjel bi mu o njegovi skrbi za brezposelne, če ne bi vložil svojega amandmaja k 13.a členu, kjer uvaja davek, ki ga ta država še nikoli ni uvedla, 10 odstotkov od skupnega prihodka teh podjetij. Gospodu Ruparju priporočam, da uskladi te svoje nastope s svojimi predlogi, da se zaveda, kaj dejansko predlaga. V tem trenutku nastopam, bom rekel, v obrambo prostocarinskih prodajaln glede na njegov predlog. Njegov predlog te prostocarinske prodajalne dobesedno ekonomsko eliminira. Zato naj mi nikar, prosim, ne govori o tem, da vlada blefira, ko govori o tem, da jih ne zapira. Vlada predlaga njihovo normalno obdavčitev in njihovo preoblikovanje. Mislim, da je s tega stališča treba sprejeti amandmaje, ki jih predlaga vlada. Mislim, da je treba na ta način uveljaviti tiste principe, s katerimi želimo v ta prostor Evropske unije vstopiti in se ob tem zavedati - kar je rekel poslanec Blaž Kavčič - da je mogoče s temi neto finančnimi učinki, ki so taki kot so izračunani, več postoriti za odpiranje novih delovnih mest, za tehnološko prestrukturiranje, za regionalni razvoj, kot pa če nadalje podaljšujemo sedanji status prostocarinskih prodajaln.
Hvala lepa. Replika, gospod Rupar.
Hvala lepa. Gospod minister, moram vam replicirati. Res ste govorili o štirih bistvenih svoboščinah, ki so v Evropski uniji, ampak vi nas še niste pripeljali v Evropsko unijo. Mi nimamo statusa enakopravne članice EU. Lahko se mi gremo, da to velja tudi pri nas, vendar dosežite, da bomo PCP-je in prosti trg ter te pogoje uveljavljali takrat, ko bomo člani Evropske unije, to je naša prioriteta. Glede mojega amandmaja, ki bo še sledil. Zopet blefirate, gospod minister - oprostite mi, težko mi je to povedati, ker vas spoštujem, ampak vendarle. Amandma govori o 10%, ki naj pripadajo lokalnim skupnostim iz letnega prihodka, ki je izkazan. Kaj pa to zadeva zaposlene prodajalce? Nič. To zadeva dobičke, ki jih imajo prostocarinske prodajalne oziroma dobičke, ki jih imajo podjetja, ki jih imajo v lasti. Ti dobički zdaj nekam gredo, ne vem, komu - ne vem, torej, nekam jih vlagajo ali kakorkoli. Gre samo za to, da se tista pozitivna masa denarja vrne nazaj v lokalno skupnost. Kje pa to piše, da je treba vzeti 10% plače zaposlenih? Nikjer. Torej, gre za sprenevedanje, gospod minister, to vam moram še enkrat očitati, ali pa morda za napačno branje tega amandmaja.
Hvala lepa. Replika, gospod Bavčar.
Vaš argument, da nismo člani, je argument proti vašemu vprašanju glede bencinov. Mi smo pridruženi člani in na neko [[...]] [[Nerazumljiv.]] [[...]]ki je odločal o izjemah, to je srečanje finančnih ministrov Evropske unije, ne sodelujemo. Ko bomo polnopravni člani, bomo lahko tudi enako kot druge države članice vplivali na sklepe, ki jih ta in drugi organi Evropske unije sprejemajo. V tem času se pa skušamo po svojih močeh in seveda na način, ki ga imamo na voljo, ki je v glavnem političen, in pa seveda tisti, ki zadeva zasedanje organov, ki so ustanovljeni po pridružitvenem sporazumu, boriti za to, da do takih ukrepov ne prihaja. Kar pa zadeva vaš argument zoper mojo navedbo glede vašega amandmaja, vas prosim, da seveda razločujete med prihodkom in dobičkom in seveda da sta to dve kategoriji in da vaš predlog, bom rekel, daleč presega in bistveno koreniteje posega v obdavčitev prodajaln, ki jih sicer ščitite.
Hvala lepa. Gospod Končan, izvolite.
Gospa predsedujoča! Spoštovane gospe poslanke in gospodje poslanci. Šele v zadnjem delu je razprava prišla tudi bolj na ekonomske vidike ne zapiranja prostocarinskih prodajaln, kot je bilo danes vseskozi govora, čeprav vem, da se zavedate vsebinske razlike, ampak preoblikovanja. Minister Bavčar je že navedel in tudi gospod poslanec Rupar je ponovil te štiri svoboščine. O njih sem v zadnjih štirih letih, ko sem sodeloval v fiskalnem komiteju evropske integracije CFE, v bistvu dostikrat poslušal od kolegov. Ampak poleg teh štirih svoboščin, ena je politična, sigurno, to je ta svoboden pretok ljudi, ampak ostale tri: svoboden pretok kapitala, blaga in storitev so bistveno ekonomske kategorije. Govorijo o postolatih. Na koncu vse te tri ekonomske v bistvu pogojuje naslednjega, ki je postolat nad postolati, to je princip, to je uveljavitev svobodne, lojalne konkurence na celotnem trgu za vse sodelujoče subjekte. Če sedaj to diskusijo v bistvu primerjamo z diskusijo glede preoblikovanja naših prostocarinskih prodajaln. Če posežemo nekoliko v zgodovino, zakaj so sploh bile v ekonomskih sistemih držav in fiskalnih sistemih držav prvenstveno oblikovane oziroma ustanovljene. Najprej v bistvu kot ekonomske enote velikih letalskih družb, ki so na ta način nekoliko ublažile pritiske in zbirale sredstva za investiranje v infrastrukturo, v razvoj in tehnologijo letalskih firm. Šele kasneje, po nekaj desetletjih, je iz takšnih ali drugačnih razlogov, predvsem zaradi fiskalne borbe in konkurence med fiskalnimi upravami različnih držav, prišlo do odpiranja duty free-jev na mejah med državami. Na ta način budžeti, fiskusi, davčne uprave med sabo tekmujemo, kdo bo več privedel denarja na račun druge države, na račun drugega budžeta. Torej ob tem preoblikovanju, če govorimo prvenstveno o ekonomskih razlogih, kajti sam se kot državni sekretar za področje fiskalnega sistema davkov in carin v bistvu ne morem dotikati, lahko predvsem to poudarim, da tudi ta študija, o kateri je bilo danes govora, ne govori zgolj o zmanjšanju prometa za 25% čeprav je tu razlika od 60-75 obstoječega obsega prometa na realizacije, govori še o vrsti drugih kriterijev, ki so bili upoštevani, bi lahko rekel celo v nekoliko pesimistični varianti te študije in iz tega izhajajoč potem neto finančni učinek za naš fiskus, v višini približno 1 milijarde in pol, ne glede na to, kako to zdaj interpretiramo. Gospod poslanec Bernik je omenil, da je pač ta država nabila vse mogoče davke. Gospod Rupar je govoril o nekaterih davkih, vendar tu moram strokovno seveda intervenirati, da pojasnim, da seveda ko o davkih govorimo, so različne vrste davkov. Kot ljudje, kot davkoplačevalci v bistvu vedno pomešamo. Tisto, kar te teži kot neka davčna obremenitev, pač rečeš, to je davek. Vendar davki so osebne narave, so osebni davki, sopremoženjski davki, direktni, indirektni in so transakcijski davki. Ne vidim nobenega razloga, da bi kakorkoli med sabo različne vrste davkov metali v isti koš in jih interpretirali in da bi na ta način, ker so te prostocarinske prodajalne v nekaj desetletjih, predvsem pa v zadnjih letih, doživljale s strani države nedvomno veliko ugodnost, za katero niso praktično nič plačale, še naprej uživale to boniteto, akumulirale dobiček, ne prihodek, ampak dobiček, na tej osnovi, da v bistvu ga lahko kamorkoli plasirajo. Kolikor mi je poznano in kolikor se jaz spominjam razgovorov, kjer je tudi gospod poslanec Rupar sodeloval in še nekateri med vami, ko smo s predstavniki, župani slovenskih občin, ki imajo pač svoje prostocarinske prodajalne in nekaterimi drugimi, razpravljali v Mariboru, razen ene, in to Terme Maribor, ki se je vseskozi že zavedala v prejšnjih letih in investirala del akumuliranega dobička v vzporedni razvoj, ne pa samo čakala v bistvu do zadnjega trenutka, da se pač ali preoblikujejo ali zaprejo te prostocarinske prodajalne. Spomnimo se samo situacije, ko smo v naši državi uvajali davek na dodano vrednost. Nekdo bi lahko hitro rekel, da zopet zaradi Evropske unije. Ja, zato ker vlada v Evropski uniji in praktično po vsem svetu takšen fiskalni sistem, ki ima svoje velike prednosti, ima tudi nekaj negativnih, samo te negativne posledice se pač morajo v bistvu oblažiti na drugačen način, s socialnimi transferji in drugimi oblikami, ne pa tako, da delaš izjeme. Izjemo na izjemo in v bistvu privedeš do te nelojalne konkurence, o kateri smo že govorili danes. In tudi dva, tri mesece pred samo uvedbo DDV-ja, ki pa je vsekakor bistveno drugačen element, bistveno drugačna faza v smeri izvajanja davčne reforme, ki jo od leta 1990 pač izvajamo v tej državi, da bi se približali razvitemu tržnemu sistemu, ne samo Evropi, ampak ostalega sveta, je tudi bilo veliko pobud, da bi se prestavil, češ, bi še nekaj časa dobili za prilagoditev. Kot strokovnjak s področja davkov ocenjujem, da takrat so bile slabše priprave,vendar kljub vsemu z veseljem smo potem vsi skupaj ugotavljali, da kriznih momentov pri uvajanju davka na dodano vrednost kljub vsemu ni bilo. So manjše težave, vendar ne takšne, da bi povzročile katastrofo, o kateri se danes na veliko govori. Bilo je govora, da smo nabili različne davke. Jaz še enkrat ponavljam, torej gospodu poslancu Berniku odgovarjam: nič drugačne, praktično jih nismo nič nabili, mi samo imamo dohodnino, imamo davek na dodano vrednost, imamo davek od dobička pravnih oseb, skratka, te normalne davke, kot jih imajo povsod po svetu. Dejstvo je, da bomo ravno v letošnjem letu - in tako je tudi v programu vlade - pripravili novele teh zakonov, v bistvu bomo celo zakone na novo predlagali, da naredimo korak naprej, da odpravimo nekatere težave in nerazumevanja, kajti na ta način lahko povzročamo to davčno neenakopravnost. V vsakem primeru moramo zagovarjati davčno enakopravnost vseh subjektov, vseh davkoplačevalcev. In ne moremo na ta račun zagovarjati teh stvari. Zanimiva je bila diskusija enega od vodij prostocarinskih prodajaln na Gorenjskem, gospoda Koširja, ki je rekel tudi na to debato, češ, saj mnogo Slovencev konec koncev kupuje v teh "duty free-jih" oziroma prostocarinskih prodajalnah, in na ta način v bistvu ti PCP-ji predstavljajonelojalno konkurenco ostalim trgovskim podjetjem in družbam v tej državi. In je rekel, potem jih pa enostavno na meji v okviru carinske službe in nadzora pač ostreje primite in se bo tudi na ta način zagotovila ta enakopravnost. Strinjam se z njim; to seveda ne more biti opravičilo, da naša carinska služba ne bi opravljala svoje z zakonom določenem vloge in delala sama po sebi neke izjeme. Vendar je vprašanje, če mi to - seveda, normalno v okviru zakona in pooblastil, ki jih ima carinska služba - bomo dolžni to spoštovati in bomo to začeli izvajati, to intenzivno aktivnost. To seveda potem ne pomeni, da zdaj bomo pa potem zapeli, ja, ker smo začeli izvajati carinski zakon dosledno, tako kot je, bo pa zaradi tega tudi promet v prostocarinskih prodajalnah upadel, če bi recimo še nadalje delovale nemoteno, tako kot do sedaj. Vrsta je torej teh fiskalnih razlogov. Ne to, da na vsak način krpamo luknje v proračunu. Mi moramo zagotoviti normalne fiskalne prihodke, kot veljajo za vse subjekte na trgu. S tega vidika lahko rečem, da ministrstvo za finance, posebej te strokovne službe, ki so v tem delu pripravljale materiale in argumente, podpiramo predlog, da se uveljavi datum, ki ga je predlagala vlada. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glede na to, da se nihče več ni prijavil k razpravi v tem delu, smo na strani 6 pregleda amandmajev in prehajamo na glasovanje.
Proceduralno, podpredsednica. V imenu poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije želimo eno uro odmora za razmislek ob glasovanju. Hvala.
Glede na to, da je zaprošeno za odmor, prekinjamo sejo. Nadaljevali bomo ob 14.30 uri, ker je tudi sicer predviden odmor od 13.00 do 14.30 ure. Hvala lepa.
Spoštovani kolegice, spoštovani kolegi, nadaljujemo s popoldanskim delom 2. seje državnega zbora. Sporočam vam, da so dodatno opravičeni za nadaljevanje 2. seje, dne 31.01.2001, Borut Šuklje, za popoldanski del seje, Cveta Zalokar Oražem, od 15.00 ure dalje, Jelko Kacin za ves dan in Leopold Kremžar za ves dan. Prosim, da ugotovimo navzočnost, tako da vstavimo kartice. [[59 prisotnih.]] To pomeni, da državni zbor lahko veljavno odloča. Želi morebiti predstavnik poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije besedo? [[Ne želi.]] Nadaljujemo tam, kjer smo v dopoldanskem delu prekinili, in sicer prehajamo na odločanje. Po pregledu vloženih amandmajev smo na 6. strani. Najprej bomo glasovali o prvem amandmaju za novi 12.a člen, predlagatelja Saša Pečeta. Gre za amandma na amandma vlade. Predlagatelj je Sašo Peče. Prvi amandma. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[61 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 12.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da prvi amandma ni bil sprejet. Prehajamo na glasovanje o drugem amandmaju na amandma vlade za novi 12.b člen. Predlagatelj je Sašo Peče. Glasujemo! Ugotovimo prisotnost! [[63 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da drugi amandma ni bil sprejet. Prehajamo na glasovanje o tretjem amandmaju na amandma vlade za novi 12.a in 12.b člen. Predlagatelj je poslanska skupina Stranke mladih Slovenije. Ugotovimo prisotnost! [[63 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da tretji amandma ni bil sprejet. Četrti amandma je brezpredmeten, kot smo ugotovili že v prvem delu, zato o njem ne glasujemo; ravno tako peti amandma. Prehajamo na glasovanje o osnovnem amandmaju, šestem amandmaju, in sicer o amandmaju vlade Republike Slovenije, ki ga matično delovno telo podpira. Ugotovimo prisotnost! [[64 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Prehajamo na razpravo o amandmajih k 13. členu, in sicer prvi amandma na amandma vlade k 13. členu predlaga Sašo Peče, vlada temu amandmaju nasprotuje, tudi matično delovno telo ga ne podpira. Pod številko 2 je amandma na amandma vlade k 13. členu, ki ga predlaga poslanska skupina Stranke mladih Slovenije, z opombo, da je navedeni amandma vsebinsko povezan z amandmajem istega predlagatelja na amandma vlade za nova 12.a in 12.b člena ter z amandmajem na amandma vlade za novi 13.a člen. Amandma pod številko 3 je brezpredmeten, ker je vlada Republike Slovenije dne 25.1.2001 umaknila svoj amandma k 13. členu z dne 14.12.2000 ter predlagala nov amandma k 13. členu. Ravno tako je brezpredmeten četrti amandma. Pod številko 5 je osnovni amandma vlade za spremembo 13. člena; predlagatelj je vlada Republike Slovenije, matično delovno telo navedeni amandma podpira. O navedenih amandmajih k 13. členu odpiram razpravo. Želi kdo razpravljati? Ker nihče ne želi, prehajamo na odločanje. Glasujemo o prvem amandmaju na amandma vlade k 13. členu predlagatelja Saša Pečeta. Ugotovimo prisotnost! [[64 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 8.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da prvi amandma ni bil sprejet. Prehajamo na glasovanje o drugem amandmaju na amandma vlade k 13. členu. Predlagatelj je poslanska skupina stranke mladih Slovenije. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[66 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 9.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da drugi amandma mi bil sprejet. O tretjem in četrtem ne bomo glasovali, ker sta brezpredmetna. Prehajamo na glasovanju o petem amandmaju. Predlagatelj je vlada Republike Slovenije. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[66 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je bil peti amandma sprejet. V razpravo dajem amandmaje za novi 13.a člen, in sicer pod ena: amandma na amandma vlade za novi 13.a člen, predlagatelj je poslanska skupina stranke mladih Slovenije, z opombo, da je navedeni amandma vsebinsko povezan z amandmajem istega predlagatelja na amandma vlade za nova 12.a in 12.b člena ter z amandmajem na amandma vlade k 13. členu, ki jih nismo sprejeli. Pod dva: amandma na amandma vlade za novi 13.a člen je brezpredmeten, kot je razvidno iz opomb, ker je vlada Republike Slovenije dne 25.1.2001 umaknila svoj amandma za novi 13.a člen z dnem 14.12.2000, ker je predlagala nov amandma za novi 13.a člen. Enako velja za dva amandmaja, navedena pod točko 3 in 4, in sicer amandmaja na amandmaje vlade za novi 13.a člen. Amandma pod pet je amandma vlade Republike Slovenije, ki ga podpira matično delovno telo. Amandma pod šest je amandma predlagatelja Pavla Ruparja, kateremu vlada nasprotuje. Matično delovno telo ga ne podpira, z opombo, če je navedeni amandma sprejet, ga je potrebno v primeru, da bo sprejet amandma vlade za novi 13.a člen, ustrezno preštevilčiti. Odpiram razpravo o amandmajih, ki sem jih ravnokar navedla. Sprašujem, ali želi kdo razpravljati Ker ne, prehajamo na odločanje. Na glasovanje dajem prvi amandma na amandma vlade za novi 13.a člen, predlagatelj je poslanska skupina SMS. Ugotovimo prisotnost! [[68 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 8.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da prvi amandma ni bil sprejet. O drugem, tretjem in četrtem ne glasujemo zaradi obrazložitve, ki je bila dana. Tako prehajamo na glasovanje o petem amandmaju, katerega predlagatelj je vlada Republike Slovenije in ga podpira matično delovno telo. Ugotovimo prisotnost! [[68 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o šestem amandmaju predlagatelja Pavla Ruparja, kateremu vlada nasprotuje, ravno tako ga ne podpira matično delovno telo. Ugotovimo prisotnost! [[68 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. V razpravo dajem en amandma k 14. členu, katerega predlagatelj je vlada Republike Slovenije, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ne želi. Prehajamo na glasovanje o navedenem amandmaju. Ugotovimo prisotnost! [[69 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je bil amandma k 14. členu sprejet. V razpravo dajem en amandma k 15. členu, katerega predlagatelj je vlada Republike Slovenije - matično delovno telo ga podpira. Želi kdo razpravljati? Ne želi. Prehajamo na glasovanje o navedenem amandmaju. Ugotovimo prisotnost! [[70 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je bil amandma k 15. členu sprejet. Prehajamo na glasovanje o 15. členu v celoti. Ugotovimo prisotnost! [[70 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je bil 15. člen v celoti sprejet. Opravili smo razpravo o vloženih amandmajih. Prehajamo na razpravo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo besedo? Ker ne želi nihče besede, dajem na glasovanje preostale člene, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Ugotovimo prisotnost! [[70 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da so preostali členi sprejeti. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Ali želi kdo razpravljati o naslovu zakona? K naslovu zakona imamo amandma vlade Republike Slovenije, ki ga podpira tudi matično delovno telo [[nahaja se v pregledu amandmajev na strani 16]] . Gospod Kavčič, izvolite.
Mislim, da je zadeva zgolj redakcijska. Predvidevam, da ni pravilno napisano "prostih carinskih", pač pa bi moralo pisati "prostocarinskih" prodajaln. Mislim, da je to uveljavljen termin, ker niso proste prodajalne, ampak so proste carine prodajalne. Prosim, čisto izrazoslovno, če preverite.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Ker ne želi, dajem na glasovanje amandma vlade Republike Slovenije k naslovu zakona. Ugotovimo prisotnost! [[69 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je bil amandma k naslovu zakona sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da so bili k predlogu zakona v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k posameznim členom, kot je razvidno iz pregleda, in tudi k naslovu predloga zakona. Če želijo k tem členom oziroma naslovu zakona kvalificirani predlagatelji vložiti amandmaje, prosim, da to storijo. Pred tem pa sprašujem, ali želi kdo razpravljati o zakonskem predlogu v celoti? Ugotavljam, da imamo dve, štiri pisne prijave, in sicer v imenu poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke dajem besedo gospodu Bogdanu Baroviču, potem pa se naj pripravi v imenu poslanske skupine socialdemokratske stranke gospod Andrej Vizjak. Gospod Barovič, izvolite!
Spoštovani gospod minister, predstavniki izvršne oblasti, kolegice in kolegi. Začel bom z enim citatom in upam, da ne bom moten, ker ta citat je še kako povezan z današnjim vprašanjem in z današnjo točko. Še posebej pa vem, da bo, če drugače ne, tega citata vesel in ga bo podprl gospod Tone Partljič. Bistvo vsega problema je namreč ravno v tem citatu in kasnejši obrazložitvi. Citat je iz Cankarjeve drame, njen naslov boste spoznali sami. "Poglejte, človek dandanašnji še svojemu najbližjemu ni zvest: ne bratu, ne prijatelju; in še sebi ni zvest, ne svojemu spoznanju, ne svoji naturi. Pa bi zvest bil temu ljudstvu, ki zaupa na oko in besedo, kakor otrok? Pomislite! Pol leta je komaj, komaj od setve do žetve, pa so ljudje, brez števila jih je, zavrgli svojo pamet in svojo vest, kakor škodljivo breme na tej poti do kruha. Tisti, ki so boga samega zasmehovali, kleče pred njegovimi nevrednimi hlapci: prej kletev, zdaj molitev. Beseda pa je votla prej ko slej, zakaj njih srce je prazno. In tako se je zgodilo od setve pa do žetve. Pa če se vreme nocoj zasukne, bodo preklinjali, ki so še davi molili. Nova resnica je obsenčila svet, izkušen človek mi jo je razložil: hlapčuj, da boš napojen in nasičen, ter nič ne izprašuj, kdo ti je gospodar in kajti ukazuje. Hlapci, ki so se radovoljno prodali, pa so bolj goreči od gospodarja samega: gospodar se prekriža, hlapec moli rožni venec; gospodar moli Oče naš, hlapec opravlja devetnevnico. Bolj skrbnih varuhov nima neumnost, noč in dan stoji pred njenimi durmi, da je ne zaloti beseda od zunaj ter je ne zmoti vernega srca." Kdo je kdo v tem citatu Ivana Cankarja, verjetno veste v primerjavi z razpravo - danes: kdo je Evropska unija, kdo smo mi. Iz citiranega odlomka Cankarjevih Hlapcev veje hlapčevstvo, še kako - na žalost - značilno za nas, Slovence; še kako očitno v predlogu zakona o posebnih ukrepih nadzora prodajaln na cestnih mejnih prehodih. Zakaj? Države, ki mejijo s Slovenijo in so članice Evropske unije, so z nami, Slovenci ob prehodu meje ravnali in ponekod še ravnajo po določilih schenenskega sporazuma. Torej kot z državljani neke države, ki ni članica Evropske unije, mi, Slovenci pa naj bi se na teh istih mejnih prehodih obnašali tako, kot si je zahotela Evropska unija, vsaj v tem primeru, inkot da smo mi že v Evropski uniji. Italijani so z zakonom podaljšali subvencioniranje cen ob slovenski meji; mi, Slovenci, pa naj bi se odpovedali zaslužkom v prostocarinskih prodajalnah. Svoje predpise si izmišljujejo avstrijski trafikanti, mi pa naj bi se spet poklonili in seveda odpovedali zaslužkom. Tako ravnanje zame pomeni enako, kot če bi nekdo od državljanov Republike Slovenije zahteval, naj se ravna po določilih nekega zakona, ki sploh še ne velja. Slovenija naj bi preoblikovala PCP, vstop v Evropsko unijo pa nam odlagajo - iz leta v leto in je za nas kljub absolutnemu podrejanju zahtevam Evropske unije še vedno pobožna želja in neznanka. Bo to leta 2003, bo to leta 2005? Mogoče. Drugi, a po vsebini najpomembnejši element v naši obrazložitvi glasu, pa je, da predlog zakona o posebnih ukrepih nadzora prodajaln na cestnih mejnih prehodih ne jamči nekaj 100 danes zaposlenim v PCP, da se bodo lahko prezaposlili. Vse ocene, ki so narejene na osnovi predloga zakona kot posledice, dokazujejo nekaj 100 izgub delovnih mest. Neestetsko bi bilo ta trenutek in je ta trenutek govoriti, da bodo delavci v PCP po sprejetju zakona lahko nadaljevali z delom v prodajalnah, ki bodo dobile status normalnih trgovin; kajti ne predstavljam si, da bodo - recimo - Kranjčanihodili na Jezersko v PCP v preoblikovano navadno trgovino. Niti pa jo ne bodo obiskovali tujci, ki bodo prešli mejo, saj bodo enako blago, tudi boljše in bolj raznoliko, po enakih in celo nižjih cenah, našli prav v prvi trgovini čez mejo, v svoji ali pa vsosednji državi. Recimo Avstrijci v Italiji, kjer cene blagu ob slovenski meji subvencionira italijanska država. Zato Sonja Areh Lavrič, Zmago Jelinčič, Sašo Peče in Bogdan Barovič ne želimo, sploh pa nočemo, da bo nekaj 100 slovenskih delavcev izgubilo delo zaradi predloženega zakona o posebnih ukrepih nadzora prodajaln na cestnih mejnih prehodih. Glasovali bomo proti sprejetju tega zakona in tako poskušali preprečiti novo brezposelnost in zraven pokazati svoje trdno stališče proti hlapčevskemu odnosu Slovenije do Evropske unije, vsaj v nekaterih vprašanjih. Podpirali pa smo in podpirali bomo tisto in takšno prilagajanje slovenskih zakonskih predpisov Evropski uniji, ki bo Slovenijo izenačilo z državami članicami Evropske unije na enakopravnih temeljih inbo zasnovano na sospoštovanju med državami članicami Evropske unije in med državo Slovenijo. In za konec vam še enkrat povem: vem, pa tudi vi veste, kako enostavno je nekaj zapreti, a kako težko je potem preživeti; pa če ne veste, povprašajte tiste, med katerimi živite. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Andrej Vizjak, izvolite.
Spoštovana podpredsednica državnega zbora, spoštovani gospod minister in predstavniki vlade, spoštovane kolegice in kolegi! V poslanski skupini socialdemokratske stranke ugotavljamo in smo prepričani, da so se slovenski pogajalci pod vodstvom takratnega zunanjega ministra, gospoda Zorana Thalerja, v svojih obljubah in pogajanjih zelo slabo izkazali. Prepričani smo, da je bila dana obljuba in zaveza o zapiranju prostocarinskih prodajaln prenagljena in nepotrebna. Gospod Thaler v Gospodarskem vestniku ugotavlja, da to ni bila njegova zasluga, ampak da je to prišlo iz takratnih vladnih vrhov. Morda mu lahko verjamemo, vendar mislim, da bi bilo moč danes in tudi že prej to napako popraviti, če bi pri tej odločitvi sodeloval tudi slovenski parlament. Študije o neto finančnih učinkih in tudi o finančnih posledicah zaprtja so lahko po mnenju nekaterih res ugodne za opazovalce iz varnih stolov tu v Ljubljani. Težko pa resno o tem govorimo iz perspektive zaposlenih v teh prodajalnah in iz perspektive najbolj prizadetih območij. Glede na dane zaveze smo sedaj v situaciji brez izbire, če želimo ohraniti svojo verodostojnost oziroma verodostojnost naše države in tempo prilagajanja Evropski skupnosti. Če pa se bomo zopet oprijeli starih balkanskih navad, da obljubimo nekaj, delamo pa drugače, pa imamo seveda tudi več izbir. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine želi besedo gospod Kebrič.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Kolegice in kolegi! V imenu poslanske skupine smo vložili dva amandmaja, ki ju boste vsak čas dobili na klopi. Naj povem, da gre za minimalno spremembo, in sicer želimo, da se v naslovu in potem v 1. in vseh ostalih členih adekvatno spremeni besedilo, tako da se glasi: "na mejnih prehodih z državami Evropske unije", ne pa "z Italijo in Avstrijo". Kajti vemo, da so v Avstriji zbrali že prek 180.000 podpisov za referendum in nihče ne ve, kakšen bo izid referenduma. V primeru, da Avstrija izstopi iz Evropske unije, menimo, zakaj bi potem morali imeti zaprte prostocarinske prodajalne na tej meji, ampak jih bomo, če bomo smatrali za koristno, lahko ponovno brez komplikacij odprli. Hvala za vašo pozornost in prosim, da glasujete za ta dva amandmaja.
Hvala lepa. Želi v imenu poslanskih skupin? Gospod Diaci, izvolite.
Spoštovani zbor! V Stranki mladih Slovenije se strinjamo, da je Evropski uniji potrebno pokazati našo veliko željo po pristopu, vendar nikakor ne s tolmačenjem mednarodnih pogodb v nasprotju z lastnimi nacionalnimi interesi, zato da bi ustregli političnim pritiskom, ki so izraženi predvsem s strani posameznih sosednjih članic EU. Predvsem tu mislim Italijo in Avstrijo. Mi smo s svojim amandmajem poskušali dejansko omogočiti prostocarinskim prodajalnam preoblikovanje. To, kar pa bomo danes izglasovali, pa pomeni njihovo zaprtje in dejansko bomo mi glasovali proti temu zakonu. Hvala.
Hvala lepa. Gospdo Kavčič, v imenu poslanske skupine liberalna demokracija.
Spoštovana podpredsednica, gospod minister, predstavniki vlade, kolegice in kolegi! Veliko je bilo že izrečenega, zato morda samo neke misli, ki niso bile artikulirane toliko jasno. Pri preoblikovanju prostocarinskih prodajaln včasih malo pozabljamo, da gre za nekoliko čudaški fenomen. Prostocarinske prodajalne izhajajo iz odločitve, da en del populacije; to pomeni ljudje, ki mednarodno potujejo, ne plačujejo dela davščin, ki jih običajni državljani plačajo. Od tod ta posel izvira, iz tega je nastala industrija, ki je prinesla določene pozitivne efekte, ki je izkoristila določeno časovno okno. Lahko smo zadovoljni, ponekod je šlo za boljše, ponekod za slabše učinke, vendar pa so se ljudje, ki so ta posel vodili, seveda zavedali omejene definicije in omejenega časovnega okna tega posla. Če pogledamo na vprašanje preoblikovanje prostocarinskih prodajaln tudi z vidika, ki ga jaz rad uporabljam, z načela dobrega gospodarja, potem seveda ena kratka ugotovitev, da je preoblikovanje teh prodajaln v običajne prodajalne z vidika državnega proračuna Republike Slovenije pozitiven dogodek. Ob tem pa ne pozabimo še malo širšega aspekta, to je zdravstveno-socialni aspekt: med artikle, ki predstavljajo pretežni del poslovanja prostocarinskih prodajaln, sodita predvsem tobak in alkohol. Analize kažejo, da je v narodnem gospodarstvu poraba nad 4 l alkohola na prebivalca na leto direktna finančna izguba, tudi z vidika državnega proračuna. Da ne govorimo o vseh negativnih socialnih posledicah tega problema. Zato velja kljub spoštovanj zadržkov, argumetnov proti podpreti v celoti vladno intencijo in zato bomo tudi v poslanski skupini LDS ta zakon v celoti podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. K razpravi se je prijavil tudi poslanec Ivan Božič. Izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Lepo pozdravljeni, gospod minister, kolegice in kolegi. Dolgo smo govorili o zakonu o prostocarinskih prodajalnah, ne glede kako ga bomo na koncu res imenovali. Danes smo sprejeli spremembo celo njegovega imena v zadnji točki vladnega predloga. Zakon je res treba sprejeti in vse, kar smo dosedaj delali, smo delali samo zaradi tega, da bi malo podaljšali rok zapiranja. Zakaj? O prostocarinskih prodajalnah sem že zadnji dve leti pogosto govoril in se oglašal. Že 17. septembra 1999 leta sem spraševal državni zbor in takrat ministra za zunanje zadeve, kaj je z znižano ceno goriva v pokrajinah Frijuli, Venezia, Jullia, Trbiž in Trst. Dobil sem tako mlačen odgovor, da ni bil dostojen odgovor. Res! Govorili smo o bencinu. Pogosto smo govorili in se spraševali o univerzah. Italijani krepijo oziroma na drugi strani meje svoje gospodarstvo: Sinhrotron, univerza v Trstu, Vidmu, Gorici; tudi v Avstriji je enako. Železnico imajo posodobljeno iz Trsta prek Pontebe na Trbiž, trikratno kapaciteto lahko dajo, kot jo imajo sedaj. Zato so tudi srečni, da bomonajeli pomol v Trstu, najela ga bo Luka Koper, da bo imela ta železnica več prometa. Kmalu bomo začeli govoriti o ukinitvi meje in kam bomo dali te ljudi, ki so danes tam zaposleni. Vse to ni dobro. Hkrati pa bomo odrezali tisti vir dohodka, ki ga imajo podjetja ob meji. Ne govorim o tem, da bi tem podjetjem ne mogli več vzeti. Zakaj pa jim nismo predpisali večje dajatve? Ampak, ko se bo nekaj zaprlo, je res težko nazaj odpreti. Ponovil bom danes tri izjave, ki so bile pogosto tu citirane: da je javni interes, da se zaprejo prostocarinske prodajalne. Kaj pa naš slovenski ponos? Ali nam res sme vsak zaukazati, kaj moramo narediti? Rečeno je bilo tudi o davčni potuhi in o lojalni konkurenci. Pred seboj imam uradni list Evropske skupnosti iz decembra 1999, vkaterem je odobreno zaradi političnih razmer, da se zviša cena mineralnih goriv v pokrajinah Frijuli, Venezia, Jullia, Trbiž in Trst. To je pa politična konkurenca. In mi smo lepo tiho! Mislim, da bomo čez leto in dan se spraševali, kaj je politika in kaj je gospodarstvo. Seveda, zakon je pred tem, da bo sprejet čez nekaj minut, pa vendar: nekoč se bomo morali o našem slovenskem ponosu malo bolj vprašati, ali ga sploh imamo. Slovenstvo! Sem zadnjič vprašal ministra za zunanje zadeve, kmalu bomo v Evropski uniji, ali bomo res - in ne daj bog, da bi se to zgodilo - tudi v tej dvorani morali govoriti v kakšnem tujem jeziku.
Hvala lepa. Besedo dajem poslanki, gospe Sonji Areh Lavrič. Izvolite!
Hvala za besedo, gospa predsedujoča. Lepo pozdravljam vse prisotne, pozdravljam gospe poslanke in poslance, in gospoda ministra. Prihajam iz kraja, kjer se stikajo tri doline, to so Mežiška, Dravska in Mislinjska. Tu so podani župani koroških občin pa pozivajo vlado Republike Slovenije, da aktivno pristopi k pogajanjem za podaljšanje poslovanja slovenskih PCP ter k sočasnemu financiranju, strokovni pomoči pri prestrukturiranju prostocarinskih prodajaln. Prestrukturiranje prostocarinskih prodajaln bo po nekaterih podatkih ogrozilo obstoj vsaj 1000 delovnih mest, posredno pa še vsaj trikrat toliko, predvsem seveda v ogroženih obmejnih območjih. Te prodajalne namreč prav v teh območjih predstavljajo pomembno, ponekod celo pomembno, gospodarsko dejavnost in ne gre samo za vprašanje teh prodajaln, pač pa tudi za vprašanje obstoja mnogih povezanih dejavnosti, ki so se razvile prek enodnevnega turizma. S prestrukturiranjem bomo tudi mi zgubili pomemben del dohodka in številne družine vir preživetja. Namen našega javnega poziva je jasen. Zahtevamo, da vlada Republike Slovenije aktivno pristopi k pogajanjem o podaljšanju poslovanja slovenskih PCP-jev ter seznani Evropo z vsemi pravnimi dejstvi, ekonomskimi posledicami, ki bi jih predčasno preoblikovanje PCP-ja pred vstopom v EU imelo območje regije, zlasti za našo Koroško. Zapiranje čez noč še zdaleč ni edina rešitev, je pa za Slovenijo, predvsem za prebivalce ogroženih obmejnih območij, najdražja. Država sočasno s podaljšanega roka za preoblikovanje PCP-jev tudi opredeli sredstva za pomoč družinam in družbam, trgovine prestrukturirajo, pa programi ostajajo. Tudi prestrukturiranje ne bi bilo rešitev. Toliko o tem. Dodala bi pa še. Prav v tej regiji je največ brezposelnih ljudi. So tudi družine, ko dela samo eden in to v teh prodajalnah. Če bomo stopili v Evropo, se bo nam čez nekaj časa še pojavila druga brezposelnost: ki so to, recimo cariniki in ostali, ko bodo brez dela. Še to bi dodala. Ugotavljamo tudi, da PCP Holmec s svojim zglednim poslovanjem izvaja pozitivno turistično promocijo naše države in tudi naše občine, saj je bil vtis na našo državo izrazito pozitiven. In tu so, recimo, še druge, to Radlje in Vič. In bi prosila v imenu koroških županov 12-ih občin, da podate odgovor. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati o zakonskem predlogu v celoti? Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na razpravo o vloženih amandmajih, tako kot je gospod Ivan Kebrič sporočil in na mizo ste dobili [[...]]Se opravičujem, sprašujem, imate mogoče na mizi dva amandmaja poslanske skupine DeSUS? Za naslov. So že na mizi ti papirj? Hvala lepa. Drugače lahko preberem. Gospod Kebrič.
Dovolite, da kratko obrazložim še enkrat ta amandma. Pravkar sem bil od sekretariata za zakonodajo opozorjen, da ni čisto pravšen naslov, kot sem ga predlagal. Menim, da ga boste bolje razumeli, če upoštevamo to mnenje. Naj se glasi: z državami članicami Evropske unije. Menim, da je to tudi za vlado sprejemljivo, pa pričakujem, da se vlada izjasni dotega amandmaja, saj menimo, da sklepamo zaradi Evropske unije, ne pa zaradi Avstrije ali Italije. Menim, da lahko upravičeno pričakujem vašo podporo.
Hvala lepa. Odpiram torej razpravo o amandmaju poslanske skupine DeSUS k 1. členu. Pojasnilo želi predstavnica - gospa Bitenčeva iz sekretariata. Prosim.
Gospa podpredsednica, spoštovani zbor. Želela bi najprej dati pojasnilo v zvezi z dikcijsko pravilno navedbo ideje. Namreč, bistveno bi bilo, da se popravi besedilo tako, da bi se glasilo: "Z državami članicami Evropskih skupnosti, ki delujejo v okviru Evropske unije". Kar se pa tiče samega besedila, smo pa ravnokar dobili na mizo tudi dodatni amandma, ki se glasi tudi na 1. člen in tudi na besednezveze v preostalem besedilu, kar še posebej opozarjamo, da je treba opraviti, če naj bo besedilo usklajeno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Bavčar, prosim.
Hvala lepa. Če pustim ob strani te razloge, ki se mi zdijo utemeljeni, potem bi rekel, da v primeru, da se v Avstriji, Republiki Avstriji zgodi, da bo razpisan referendum in da bo ta referendum uspel, bo potrebno - tako kot je ta država potrebovala nekaj let, da je postala članica in se je pogajala o članstvu - po ocenah mnogih nekaj let za to, da bo zopet izstopila iz članstva Evropskih skupnosti. V tem času pa, menim, da bo ta zakon konzumiran do konca in ta pripomba ne bo več relevantna.
Hvala lepa. Gospa Simšič, izvolite.
Gospa podpredsednica, spoštovani gospod minister, poslanke in poslanci! Pravzaprav imam samo redakcijsko vprašanje, kajti nisem toliko doma v Evropi kot morda kdo drug, še manj v sosednji Italiji. Sprašujem predstavnico sekretariata ali gospoda ministra, ali je ime sosednje Republike Italije v celotnem zakonu pravilno napisano? Navajena sem na nekoliko drugačno dikcijo, zato sprašujem, in ne bi rada videla, da bi prišlo do kakršnekoli nerodnosti. Najlepša hvala za pojasnilo.
Hvala lepa. Gospod minister, izvolite.
Je, Italijanska republika je uraden naziv.
Hvala. Mag. Majda Potrata, izvolite.
Hvala za besedo. Tudi moj predlog je redakcijske narave, in sicer bi predlagala namesto "prostocarinskih prodajaln" poimenovanje "brezcarinske prodajalne". Primer prevajanja "duty free" je tipičen primer kalkiranega prevoda in sprašujem vas, kako bi reagirali, če bi vas kdo povabil na prireditev in bi vam za tisto prireditev rekel, da je vstop prost plačila. Verjetno temu rečemo, da je vstop brezplačen. Gre namreč za to, da je "duty free", pač tisti "free" "prost" ali "svoboden", in lahko to slovensko pridevniško zvezo naredimo kot "brezplačen". Torej predlagam "brezcarinske".
Hvala lepa. Gospa Bitenc, prosim.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani zbor! Kar se tiče redakcijske obdelave besedila, je to potem običajno delo sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve, kjer pa upoštevamo dikcije oziroma opredelitve pojmov, kakor jih uvajajo v pravni sistem sistemski zakoni. Tako da bomo vsa ta redakcijska priporočila ali pa pripombe preverili glede na sistemski zakon, carinski zakon, in kot so uvedeni v pravni sistem pojmi tam, jih bomo uporabili tu, pri čemer se ne spuščam v to, ali je bil že tam opravljen premalo lep slovenski prevod. Vendar menim, da je treba eventualne popravke opraviti v centralnem, torej v sistemskem zakonu, da bi potem imeli enovit pojmovnik za posamezno vrsto urejanja vprašanja. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Gospod Moge, izvolite.
Hvala za besedo. Mislim, da s sprejemom tega amandmaja, ki ga je predlagal DeSUS, prejudiciramo določene zadeve. Lahko se zgodi, da država Madžarska postane prej polnopravna članica ali pa mogoče tudi Hrvaška, ampak mi smo potem s tem zakonom tudi že obema priznali enak status, kot sedaj nekako urejamo z Italijo in Avstrijo. Zato bom glasoval za prvotno dikcijo tega besedila.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ker ne želi, dajem na glasovanje popravljen amandma k 1. členu, predlagatelj je poslanska skupina DeSUS, ki se glasi: Besedna zveza "med Republiko Slovenijo in Republiko Avstrijo oziroma Italijansko Republiko" se nadomesti z besedno zvezo "z državami članicami Evropske skupnosti, ki delujejo v okviru Evropske unije". O tem amandmaju glasujemo. Glasujemo. Prisotnost! [[71 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je bil amandma k 1. členu sprejet. Prehajamo na glasovanje o enakem amandmaju k naslovu predloga zakona, isti predlagatelj, poslanska skupina DeSUS. Glasujemo. Prisotnost! Se opravičujem, pozabila sem pritisniti. Od tega trenutka naprej glasujemo. Prisotnost! [[71 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 14.]] Ugotavljam, da je bil amandma k naslovu sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih. Na podlagi tretjega odstavka 198. člena poslovnika sprašujem sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve, če je zaradi sprejetih amandmajev porušena medsebojna skladnost določb zakona.
Gospa podpredsednica, spoštovani zbor. Sekretariat bo upošteval, bom rekla, celotno besedilo sprejetega amandma k 1. členu, ki ima na koncu, bom rekla, dodatek, da se navedena besedna zveza upošteva tudi v 2., 10., 12. in 12.a in b členu. Torej da se povsod tam ustrezno nadomesti staro besedilo. Če bo še kje kakšna taka zveza najdena,tega sekretariat ni pregledal, bo ustrezno uporabil sprejeto odločitev državnega zbora in s tem, recimo, pogojem, menimo, da je besedilo usklajeno in da ni prišlo do neusklajenosti v besedilu zaradi sprejetja amandmajev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Na glasovanje dajem predlog zakona v celoti. Glasujemo. Prisotnost! [[70 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je zakon v celoti sprejet. V zvezi s tem zakonom je več predlagateljev vložilo dodatne predloge sklepov, in sicer v pregledu amandmajev jih imate na strani 17, in sicer dva predloga dodatnih sklepov: pod ena - predlog sklepa, katerega predlagatelj je odbor za finance in monetarno politiko. Najbolje bomo razpravljali o predlaganih sklepih po vrsti, jih je pa pet. Želi o predlaganem dodatnem sklepu kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo in dajem predlagani dodatni sklep predlagatelja - odbor za finance in monetarno politiko - na glasovanje. Glasujemo. Prisotnost! [[71 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je bil prvi dodatni sklep sprejet. Pod dva je predlog dodatnega sklepa podala skupina poslancev s prvopodpisanim Davorinom Terčonom. Predlog je popolnil Feri Horvat. Matično delovno telo ga podpira. Je pa v času zasedanja na predlog drugega sklepa bil podan amandma, in sicer je amandma podal Mitja Gaspari. Ste na klop dobili ta predlog amandmaja? [[Ste.]] Tako bomo najprej glasovali o amandmaju in potem o drugem sklepu predlagateljev skupine poslancev s prvopodpisanim Davorinom Terčonom. V razpravo dajem amandma. Ker ne želi nihče razpravljati, glasujemo o amandmaju Mitja Gasparija. Glasujemo. Prisotnost! [[71 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je bil amandma na dodatni sklep poslancev, s prvopodpisanim Davorinom Terčonom, sprejet. Sedaj glasujemo o drugem sklepu. Glasujemo. Prisotnost! [[71 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je bil drugi dodatni sklep sprejet. Prehajamo na razpravo o predlogu dodatnega sklepa, ki ste ga dobili danes na klop, in sicer je predlagateljice mag. Majde Potrata za poslansko skupino Združena lista socialnih demokratov - pod 1. Odpiram razpravo. Želi kdo razpravljati? Mag. Potrata, izvolite.
Hvala za besedo. Ko vas prosim, da podprete oba predlagana sklepa, naj vendarle opozorim na to, da sta zrasla iz jasnega zavedanja nujnosti sprejemanja zakonodaje, ki nam omogoča izpolnjevati vse tisto, kar je bilo v imenu verodostojnosti države in izrečenih obljub danes že povedano in tudi kar je potrebno v zvezi s usklajevanjem zakonodaje za možnost priključitve Evropski uniji. Torej to je ena plat medalje. Drugi del, ki pa iz tega tudi izhaja in ga podpira, pa je preprosto ta, da je v zakonskem besedilu na več mestih sicer mogoče brati o skrbi za zagotavljanje ali o namenih zagotavljati skladnejši regionalni razvoj in z oblikami aktivne politike zaposlovanja premoščati tiste težave, ki bodo nastale ob zapiranju brezcarinskih prodajaln. Namen teh dveh sklepov je vendarle ta: obljube nekoliko postaviti nekoliko bolj zavezujoče in bolj konkretno. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo? Gospod Kavčič, izvolite.
V zvezi z intencijo teh predlogov dodatnih sklepov bi se verjetno lahko vsi zelo strinjali, je hvale vredna in pozitivna; in menim, da tudi drugi predlog je realen in izvedljiv, medtem ko pa prvi predlog pa po našem mnenju ni dovolj konsistenten z obstoječo zakonodajo v Sloveniji. Nekoliko bolj bi bil konsistenten, v kolikor bi šlotukaj za podjetja v državni lasti, ker pa gre za podjetja v privatni lasti, je pa obstoječa zakonodaja v Sloveniji oblikovana drugače in drugače pristopa k prestukturiranju. Menim, da bi ta, v kolikor bi zadeva bila realizirana na tak način, kot ga predlagate, tudi ne bila konsistentna s pristopom Evropske skupnosti k prestrukturiranju in programom regionalnega razvoja. Zato kljub strinjanju z intencijo, mislim, da lahko podpremo drugi sklep, prvi pa ni dovolj konsistenten in ga, jaz osebno vsaj, ne bom mogel podpreti.
Hvala lepa. Gospod Bavčar, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. V razpravi o zakonu je bil ta predlog predmet razprav o tistih členih, v katerih govorimo o regionalni pomoči, državni pomoči, o vprašanju zaposlitve in tako naprej; se pravi eventualnih posledicah preoblikovanja prostocarinskih prodajaln. In takrat je bilo ugotovljeno, da vlada ne more pripravljati programov prestrukturiranja po veljavni zakonodaji, to je dolžnost podjetij. Vlada take programe podpre ali ne in jih pomaga financirati, v skladu z zakonodajo na področju državnih pomoči pa morajo to storiti podjetja sama. V tem primeru vidim možnost, da državni zbor podpre drugi predlagani sklep, ki na nek način obsega tudi intenco prvega sklepa. V tem primeru bo vlada tekoče spremljala vse, kar se bo na tem področju dogajalo, podjetja pa bodo morala v primeru, da bodo posledice take, pripravljati posebne programe. Torej, ne glede na to, kaj si mislim o eventualnih posledicah,in da menim, da prav veliko tega ne bo treba početi, menim, da je prav, da se zavedamo obstoječe zakonodaje, ki po državnih pomočeh seveda ne more naložiti vladi, da pripravi za zasebno podjetje program prestrukturiranja.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati o prvem in drugem predlogu dodatnih sklepov? Ker ne želi, dajem na glasovanje najprej prvi predlog dodatnega sklepa. Ugotovimo prisotnost! [[69 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da predlog dodatnega sklepa pod številko 1 ni bil sprejet. Na glasovanje dajem drugi predlog dodatnega sklepa. Ugotovimo prisotnost! [[68 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je drugi dodatni sklep sprejet. Kot zadnjega je predlog dodatnega sklepa predlagala tudi skupina poslancev s prvopodpisanim Avšič Jožetom [[ta predlog imate na mizah]] . Želi o predlaganem dodatnem sklepu kdo razpravljati? Gospod minister, izvolite.
Ta tematika je predmet pogajanj v dveh poglavjih, v poglavju 25 o carinski uniji in poglavju 26 o zunanjih ekonomskih odnosih. Pogajalska izhodišča za obe poglavji je potrdil parlament oziroma pristojni odbor za mednarodne odnose in v obeh poglavjih je usmeritev, ki jo predlagate v sklepu, del naše pogajalske pozicije. Smo pred tem, da tudi zaradi zakona, ki ga sprejemamo, ponovno odpiramo pogajanja o teh dveh poglavjih. Naša vprašanja oziroma naša pozicija se ne spreminja. To, kar skušamo doseči, je bodisi uveljavitev prostotrgovinskih sporazumov bodisi modificiranje sedaj diskutiranih asociacijskih in stabilizacijskih sporazumov med Evropsko unijo in državami, s katerimi imamo take prostotrgovinske sporazume uvedene oziroma podpisane in ratificirane, s čimer bi tudi Sloveniji omogočali ugodnejše trgovinske režime. Sklep, kot je predlagan, v bistvu zožuje naš manevrski prostor, ker nas napotuje na branjenje zgolj, bom rekel, tega, kar je v teh sporazumih zapisano, medtem ko vsebino v veliki meri lahko uveljavimo tudi drugače. Hotel sem reči, da nam tak sklep otežuje pogajanja in da glede na intenco, ki ni različna - vlada je namreč to enako stališče predlagala v pogajalska izhodišča za obe poglavji - predlagam, da državni zbor tega ne sprejme, pač pa, da seveda potrdi morda pogajalska izhodišča Slovenije in da pogajalski skupini mandat v eni od razprav na odboru za mednarodne odnose v to smer, o čemer bomo itak, po mojem mnenju, v kratkem razpravljali prav na tem delovnem telesu parlamenta. Vlada torej meni, da ta sklep ni koristen.
Želi še kdo razpravljati? Gospod Avšič, izvolite.
Torej, malo drugačno mnenje, kot sem ga bil slišal pred tem, ko je bil napisan. Jaz mislim, da kakorkoli že, ta sklep sigurno ne oži pogajalskih izhodišč, ker pogajalska izhodišča so predmet pač druge teme. Je pa v kontekstu zakona, ki smo ga pravkar sprejeli, morda le dobro, da se zavedamo, da je trgovanje z državami naslednicami nekdanje SFRJ eno od tistih, ki je za slovensko gospodarstvo izjemnega pomena. Tudi pričakujem in upam, da bo tudi ZZRJ v sedanjih okoliščinah še možno podpisati pred vstopom v Evropsko unijo tovrstni bilateralni sporazum in to pričakuje velik del slovenskega gospodarstva; tisti, ki se že sedaj tesno povezuje ali pa tesneje povezuje z gospodarstvom zvezne republike. Ne vidim razlogov, da ne bi bil ta sklep podprt in s tem tudi pravzaprav še dodatno podkrepljen in napori pogajalcev pri uveljavljanju pozicij, ki jih ima. Tako je bilo pač mnenje tudi kolegov, ki so ta sklep podpisali. Kajti ocenjujemo, da nam bo še kako koristil ta trg, tudipotem, ko bomo vstopili v Evropsko unijo in ko se bomo srečali še z veliko težjimi pogoji poslovanja, kot so že doslej. Hvala.
Hvala lepa. Gospod minister.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Ne razlikujemo se v ciljih. Govorim samo o tem, da je to tematika, ki je vedno vredna pozornosti na pristojnem delovnem telesu v parlamentu, da se tam odločamo na podlagi analiz, da je ta diskusija vedno poglobljena in da smo skušali na zelo transparenten način vednopojasniti natančno, kje smo v tem trenutku. Zakaj nam to zožuje? Zato, ker se striktno drži podpisanih sporazumov. Mi pa skušamo določene cilje doseči tudi na ta način, kot sem rekel, s spremembami politike držav članic Evropske unije oziroma Evropske unije do držav na Balkanu. In kljub temu, da Slovenija danes več kot dve tretjini svojega blaga izvaža na trg Evropske unije, je seveda tržišče, ki se odpira, ob tem, kar se je zgodilo s koncem vojne na Balkanu, izjemno pomembno in tega ne zanikamo. Nekateri naši najbolj pomembni trgovinski partnerji, kot je Hrvaška, so prav s tega področja. Tako da mislim, da je ta prostor morda manj primeren za tovrstne sklepe in ta zakon prav zato, ker je tako ali tako, kot vsi dobro veste, odbor za mednarodne odnose pooblaščen, da se ob pogajanjih zelo konkretno pogovarja in potrjuje naša pogajalska izhodišča in nič, kar je v pogajanjih pomembno vključiti, ne more mimo državnega zbora.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. Predlagani dodatni sklep dajem na glasovanje. Ugotovimo prisotnost! [[64 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 14.]] Ugotavljam, da je bil dodatni sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda.
Prehajamo na 12. TOČKO DNEVNEGA REDA - to je na drugo obravnavo PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O SOCIALNEM VARSTVU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? Gospod minister Dimovski, izvolite.
Spoštovani podpredsednik državnega zbora, spoštovane poslanke in poslanci! Državni zbor danes obravnava predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o socialnem varstvu v drugi obravnavi. Temeljni namen sprejema obravnavanega zakona je dvig denarnih socialnih pomoči s 23.071 tolarjev, kolikor danes znaša denarni dodatek za odraslo samsko osebo, na 37.943 tolarjev. V prvi obravnavi, junija 2000, je državni zbor predlog zakona v celoti podprl in vladi kot predlagateljici naložil, naj nekatere predlagane rešitve dodatno prouči. Vlada je tako pri pripravi besedila predloga zakona za drugo obravnavo v celoti upoštevala stališča državnega zbora, sprejeta v prvi obravnavi, in pripombe sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve državnega zbora. Potrebne spremembe je v besedilo prvega zakona, predloga zakona za drugo obravnavo uvrstila na več mestih in hkrati opravila tudi nekaj tehničnih in redakcijskih izboljšav. Vlada k tako predlaganemu besedilu predlaga tudi nekaj amandmajev, od katerih so najpomembnejši trije, in sicer: 1. amandma, s katerim je ob upoštevanju rasti cen življenjskih potrebščin v preteklem letu predlagana nova višina osnovnega zneska minimalnega dohodka, kar pomeni zvišanje zneska s 34.842 tolarjev na 37.943 tolarjev; 2. amandma, s katerim se obstoječa ureditev subvencij, najemnin in dodelitve socialnega stanovanja ohranja do nove ureditve na področju stanovanjskih zadev. Ker predlagani zakon ni bil sprejet do 1.1.2000, kotje bilo predvideno v njegovem besedilu, je pomemben tudi amandma, s katerim je predviden drugi datum začetka uporabe zakona. Vlada namreč predvideva, da bo določbe zakona, kot so predvidene, mogoče izvrševati s 1.10.2001. Ostali predlagani amandmaji pomenijo natančnejšo ureditev nekaterih postopkovnih vprašanj, večina jih je pa povsem redakcijske narave. Vlada predlaga, da državni zbor predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o socialnem varstvu v drugi obravnavi sprejme v predlaganem besedilu in da sprejme tudi vse amandmaje, ki jih predlaga vlada, saj upravičencem do socialnovarstvenih dajatev brez zvišanja te denarne socialne pomoči ni več mogoče zagotoviti sredstev za dostojno preživetje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora. Besedo ima predsednik odbora.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, spoštovani predstavniki predlagatelja! Odbor državnega zbora Republike Slovenije za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide je na svoji prvi redni seji dne 12.1. obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o socialnem varstvu, ki ga je državnemu zboru v drugo obravnavo predložila vlada Republike Slovenije. Uvodno obrazložitev k predlogu zakona sta članom odbora podala minister dr. Vlado Dimovski in pa gospa državna sekretarka Apohalova, gospa Lidija Apohalova, v dosti podobnem ali enaki vsebini, kot ste jo malo prej slišali, zato ne bi iz poročila navajal in ponavljal te teme. Člani odbora so se seznanili tudi s pisnim mnenjem sekretariata, ki ugotavlja, da je gradivo za drugo obravnavo pripravljeno v skladu s poslovnikom državnega zbora in da je predlagatelj upošteval vsa stališča, ki jih je državni zbor sprejel v prvi obravnavi predloga zakona. K predloženemu gradivu sekretariat tudi ni imel pripomb z vidika skladnosti z ustavo. V razpravi pa so člani odbora predvsem utemeljevali potrebo, da je potrebno ta zakon sprejeti čim prej. V razpravi so se ustavljali nekoliko podrobneje ali dalj časa predvsem pri 22. členu. Ta člen namreč določa datum, s katerim stopa ta zakon v uporabo. Menili so, da bi bilo treba ta datum prestaviti na zgodnejši termin. Predstavniki vlade so seveda z argumenti, zakaj so določili ali predlagali ta datum, nastopili v tem smislu, da je za uveljavitev tega zakona po njegovem sprejetju - seveda prestati mora še tretjo obravnavo - potrebno sprejeti nekaj podzakonskih aktov in bolj kot to, za izvajanje tega zakona v praksi je potrebno tudi povsem na novo vzpostaviti logistiko znotraj centra za socialno delo. V nadaljevanju seje odbora so se tako člani odbora opredeljevali do amandmajev, ki jih je vložila vlada, in vse amandmaje tudi podprli. Odbor pa svojih amandmajev ni oblikoval. Ob tem zakonu je potrebno reči to, da bi prav gotovo v našem odboru želeli v bodoče,v tem mandatu obravnavati zakonsko materijo, ki bi bila vsaj tako dobro pripravljena kot ta, ker tako lahko delo poteka hitro in kvalitetno. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod predsednik. Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Izvolite, mag. Vizjak.
Spoštovani predsedujoči, predstavniki vlade, gospod minister, spoštovane kolegice in kolegi! V Socialdemokratski stranki smo veseli, da je danes pred nami ta zakon, saj ga je do te mere izdelala in oblikovala prejšnja vlada. Veseli smo tudi tega, da je sedanja vlada to besedilo nadaljevala in ga nadgradila, zgolj v redakcijskem smislu. Hkrati pa moramo opozoriti, da se nam zdi ta rok, v katerem se bo zakon pričeluveljavljati oziroma ko bo stopil v veljavo, predolg. Vlada predlaga 1.10.2001. Vemo pa, da to besedilo zakona in te rešitve širijo krog socialnih upravičencev in tudi dvigujejo znesek te denarne pomoči. Mnenja smo, da je potrebno čimprej uveljaviti ta zakon, kajti gre za najšibkejši socialni sloj slovenskega prebivalstva in s tem tudi za zagotavljanje pomoči prav temu sloju, ki jo rabi že včeraj, ne jutri in ne 1.10.2001. Izgovor oziroma argument vlade, češ da mora pripraviti številne podzakonske akte in tudi da mora vzpostaviti logistiko, se mi zdi neutemeljen, in sicer predvsem iz sledečega. Zakon v takšnem besedilu in s takim soglasjem je v taki obliki že dlje časa in država, v kolikor, in vlada, v kolikor bi želela, bi te podzakonske akte že pripravila oziroma bi jih pripravljala in ne bi čakala na začetek pripravljanja šele, ko bo zakon sprejet. Tudi logistika bi lahko potekala vzporedno in bi lahko bila vzpostavljena vzporedno in ne vidim, se pravi, formalnega in tudi mi v SDS ne vidimo v teh argumentih nekaj utemeljenega, vidimo pa drug argument, ki vodi vlado k takšnim rokom uveljavitve. To je predvsem krpanje proračuna na račun najsiromašnejših slojev slovenskega prebivalstva. Gre namreč za to, da konsulidiramo javne finance in da pričnemo z izplačili večjih državnih oziroma pomoči čim kasneje. Mi se s tem, seveda, ne strinjamo, zato smo tudi vložili v imenu poslanske skupine amandma, ki je nek kompromis, in delno upošteva argumente vlade, delno pa tudi ne. In sicer, da bi stopil zakon, to se pravi da bi v veljavo in prakso stopil s 01.07.2001. Prosim, in v Socialdemokratski stranki prosimo vse poslanke in poslance, da, bi rekel, da na račun tistih socialno najsiromašnejših slojev prisluhnejo temu in da potrdijo amandma, po katerem bi zakon stopil v veljavo s 01.07.2001. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želijo besedo še iz kakšne druge poslanske skupine? Izvolite, gospa Danica Simšič.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani minister, spoštovane predstavnice vlade, poslanke in poslanci! V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov predlog sprememb zakona o dopolnitvah zakona o socialnem varstvu, ki ga imamo pred seboj v drugi obravnavi, v celoti podpiramo. Razlogov za to pa je kar nekaj. Ta zakon nas s spremembami in dopolnitvami, zlasti s tistimi, ki jih je na začetku omenil gospod minister, torej uskladitvijo oziroma dvigom minimalnega zneska za preživetje, ki ga po oceni države ta znesek še predstavlja v Republiki Sloveniji, pravzaprav postavlja na izhodišče izpred skoraj desetih let. Če je leta 1992 še veljalo, da v Republiki Sloveniji drži dogovor, da zajamčena plača predstavlja 40% povprečne plače, kar naj bi bilo seveda tudi izhodišče za človeka dostojno preživetje, je glede na to, da jebila diskrecijska pravica za usklajevanje zajamčene plače, na kateri pa temeljijo vsa izplačila socialnovarstvenih dodatkov, ta vlada to zajamčeno plačo zelo zelo previdno dvigovala oziroma jo je po njenem mnenju modro zadrževala. Zato so se škarje oziroma se je razpon močno spreminjal, seveda v škodo najbolj socialno ogroženih skupin v naši državi in seveda tudi posameznikov. Predlog, ki ga imamo sedaj v obravnavi, ta razkorak, te škarje seveda zožuje in postavlja na približno takšno razmerje. Ali če hočete recimo v prispodobi evropskih številk - zdaj je 70% minimalnega prejemka v bistvu 70% te minimalne plače. Malce manj, nekaj odstotkov sicer še manjka, ampak vendarle nas to zopet v primerjavi s socialnimi državami in tem, kar imamo zapisano v ustavi, postavlja v okvir take socialne države. Zato bomo v Združeni listi socialnih demokratov podprli vse amandmaje, ki jih predlaga vlada. Hkrati bi pa želela opozoriti še na eno stvar. Podprli bomo tudi mnenje in stališče, naj se začne zakon izvajati z rokom, ki ga predlaga vlada. Pa ne zato, ker bi se morda želeli izogniti in več kot 30.000 upravičencem, ki so upravičeni do prejemkov iz tega naslova, kasneje zagotoviti ta prejemek, temveč zato, ker je sicer v zakonu, ki postavlja zelo ostre kriterije in tudi sicer - kar nam ni najbolj povšeči - v določenem segmentu ne glede na premoženjsko stanje vendarle zmanjšuje pravice in dostopnost vseh do tega zakona, treba narediti natančne kriterije v treh segmentih. Če pogledate, če ste toliko korektni, boste ugotovili da je sicer že prejšnja vlada predlagano besedilo za prvo obravnavo vložila v proceduro v začetku leta 2000 in predlagala začetek uvajanja zakona z začetkom leta 2001. Torej, za postopek recimo pol leta in potem pol leta za pripravo podzakonskih aktov. In tu velja popolnoma enako načelo in pravilo: če smo danes februarja - no, januarja - moramo preiti še v tretjo obravnavo in potem je seveda pol leta za dodelavo teh izjemno izjemno zahtevnih - tega pa, mislim, da se vsi zavedate, tudi tisti, ki so recimo to ministrstvo vodili minulega pol leta - da so ti podzakonski akti izjemno zahtevni. Torej, v Združeni listi socialnih demokratov bomo predlagane spremembe in dopolnitve zakona podprli tudi zato, ker je zelo dobra podlaga za uresničevanje vladne strategije in vladnega programa za boj proti revščini. Hvala lepa.
Hvala lepa. Izvolite, prosim, gospod Brenčič, v imenu poslanske skupine.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. V poslanski skupini SLS + SKD podpiramo sprejem zakona, saj s tem zakonom vzpostavljamo času in življenjskim stroškom primerno višino denarne pomoči tistim, ki jim zaradi takega ali drugačnega vzroka ni omogočeno, da bi imeli dohodke ali pa so ti prenizki, da bi si zagotovili golo preživetje. Poleg tega pa se že z osnovnim predlogom zakona in dodatno še z amandmaji vlade k predlogu zakona za drugo obravnavo tega zakona vzpostavljajo kriteriji, kar je za nas zelo pomembno, in pogoji za določitev statusa upravičenca do denarne socialne pomoči, pri čemer je pomembno to, da se pri določanju tako statusa upravičenca kot same višine pomoči upošteva tudi premoženjsko stanje prosilca. V poslanski skupini se zavzemamo za čimprejšnjo uveljavitev te novele, vendar pa naj bo datum, s katerim stopa zakon v uporabo, postavljen dovolj trdno, da se bo zakon, tak kot je, tudi v praksi začel s tem datumom izvajati. Mnenja smo, da je dobro, da je ta datum čimprejšnji, vendar pa bo v času tretje obravnave mogoče zelo jasno in trezno oceniti, kaj je tisti datum, in glede na to, da je 22. člen v drugi obravnavi odprt - seveda, s tem, če bomo amandma sprejeli - ostaja člen kot takšen odprt in ga v tretjem branju lahko časovno, kar se tiče uporabe tega zakona v praksi, popravljamo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kakšna poslanska skupina? Gospod Barovič.
Hvala lepa, predsedujoči. Spoštovane kolegice, kolegi! Veseli smo, da smo v poročilu k predlogu zakona odbora za zdravstvo prebrali dejansko dejstvo, da je temeljni namen predloženega predloga zakona dvig denarnih pomoči na področju socialnega varstva. Seveda bi tudi o predloženi višini, ki je razvidna iz tega predloga, lahko govorili, pa vendarle ne bom ponavljal mojih predgovornikov. Namreč, želel bi povedati, da poleg tega, da bomo vsekakor zakon podprli, bomo podprli tudi predlog, ki ga je omenil gospod mag. Vizjak. Namreč rad bi rekel eno. Če smo že spet, pa se opravičujem, pri različnih zakonih, za katere so dobri skrajšani ali pa hitri postopki, pa se tičejo bolj Evropske unije in drugih ljudi, ne pa Slovenije, se mi zdi, da bi lahko ta državni zbor in pa predlagatelj pohitel tudi takrat, kadar gre za dobrobit slovenskih ljudi. Hvala.
Hvala lepa. Še kakšna skupina? [[Ne želi.]] Prehajamo na obravnavo in odločanje o posameznih členih predloga zakona. Zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj ena tretjina navzočih poslancev. Glasujmo o predlogu. Prisotnost! [[49 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 1.]] Sklep je sprejet. Prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 29.1.2001. V razpravo dajem 4. člen in deset amandmajev k temu členu. Predlagateljica vseh amandmajev je vlada Republike Slovenije. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Ker nihče ne želi razpravljati, dajem na glasovanje prvi amandma k 4. členu. Glasujmo. Prisotnost! [[52 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Amandma je bil sprejet. Na glasovanje dajem drugi amandma. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[54 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Amandma je bil sprejet. Na glasovanje dajem tretji amandma. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[55 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Amandma je bil sprejet. Glasujemo o četrtem amandmaju. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[54 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Amandma je bil sprejet. Na glasovanje dajem peti amandma. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[55 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Amandma je bil sprejet. Glasujemo o šestem amandmaju. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[55 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Amandma je bil sprejet. Glasujemo o sedmem amandmaju. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[53 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Amandma je bil sprejet. Glasujemo o osmem amandmaju. Prisotnost! [[54 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Amandma je bil sprejet. Glasujemo o devetem amandmaju. Prisotnost! [[55 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Amandma je bil sprejet. Glasujemo še o desetem amandmaju. Prisotnost! [[55 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Amandma je bil sprejet. Glasujemo še o 4. členu v celoti. Prisotnost! [[56 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] 4. člen je v celoti sprejet. Prehajamo k 10. členu. Želi kdo razpravljati? Imamo amandma k 10. členu, skupina poslancev, prvopodpisani Cukjati France. Želi kdo besedo? Izvolite, gospod Cukjati.
V tretji alinei 10. člena v sedanjem besedilu je rečeno, da ministrstvo za zdravstvo, inštitut za varovanje zdravja in drugi izvajalci zdravstvene dejavnosti posredujejo tako rekoč centru za socialno delo podatke o zdravstvenem stanju oziroma invalidnosti. Ne spuščam se v, bi rekel, nesmiselno dikcijo, da ministrstvo za zdravstvo in inštitut za varovanje zdravja posredujeta te podatke, ker ti dve instituciji nimata nobenih konkretnih podatkov o konkretnem pacientu oziroma konkretnem kandidatu za socialno pomoč. Podatki, ki so relevantni za center za socialno delo, so pravzaprav samo pri izvajalcih zdravstvene dejavnosti, ali konkretneje, pri osebnem izbranem zdravniku oziroma pri tistih institucijah, ki so te podatke od izbranega osebnega zdravnika pridobile. Vendar samo besedilo ni škodljivo, lahko tako ostane. Dotaknil bi se le drugega dela stavka, kjer piše "podatke o zdravstvenem stanju". To pa so seveda mišljeni vsi podatki. In če bo to besedilo obveljalo tako, kot je, potem bo center za socialno delo lahko zahteval osebni karton oziroma celotno kartoteko pacienta od izbranega osebnega zdravnika. To bi bila čudna praksa, čuden presedan, kajti v skladu z zakonom o varovanju podatkov in tudi glede dosedanje prakse nima nihče vpogleda, nihče pravice do vseh zdravstvenih podatkov določene osebe, nihče, samo sodni izvedenec na podlagi vloge oziroma zahteve sodišča ali preiskovalni organi, ki imajo za to pooblastila. Poglejte, celo med sabo si izvajalci zdravstvene dejavnosti izmenjujejo samo relevantne, samo nujne podatke. Celo kadar invalidska komisija zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje obravnava in ocenjuje pacientovo delazmožnost ali invalidnost in odloča o invalidnini, o dodatkih za pomoč in postrežbo in podobnem, se mora zadovoljiti samo z relevantnimi podatki o aktualni bolezni oziroma zdravstvenem stanju, če to vpliva na njegovo delazmožnost oziroma invalidnost. Zaradi tega, ker ta kartoteka vsebuje ne samo relevantne zdravstvene podatke, pač pa vse mogoče, tudi včasih za pacienta zelo neprijetne stvari, kot recimo anamneze iz otroštva, da ga je pretepal oče ali da se je morda trikrat ločil, imela abortuse, se je morda zdravil za alkoholizem v mladih letih, morda poskušal samomor in podobno - to so podatki, ki so za center za socialno delo brez pomena, za pacienta pa, če jih dobi v roke nekdo drug so zelo ponižujoči oziroma zelo neprijetni. Mislim, da je pacient, kandidat za socialno pomoč že s tem dovolj ponižan, če prosi za socialno pomoč in si priznava, da sodi v nek drug premoženjski razred, da ga ni treba do konca ponižati s tem, da bi centruza socialno delo omogočili dostop do popolnoma vseh podatkov, ki se hranijo v zdravstveni kartoteki. Zaradi tega smo predlagali, da se dikcija v tem smislu samo dopolni, in sicer, da gre samo za tiste podatke o zdravstvenem stanju, ki vplivajo na oceno delazmožnosti oziroma invalidnosti. Ta termin je znan v zdravstvu, ve se, kateri podatki so to, in kadarkoli bo center za socialno delo zahteval od zdravstvene službe tako dikcijo oziroma podatke s tako dikcijo, se bo vedelo, kateri podatki so to. In menim, da je to povsem zadosti za delo centra. Glede ostalega dela amandmaja pa bi prosil mag. Drobniča za dodatno obrazložitev. Hvala.
Besedo ima gospod Drobnič.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Da dopolnim svojega kolega poslanca. Da bi lahko center za socialno delo upravičencem ustrezno omogočil te oblike socialne pomoči in imel za to relevantne podatke, smo zato predlagali, da se četrta alinea dopolni, in sicer s podatki o stopnji in vrsti invalidnosti. To se nanaša na podatkovno bazo, ki jo ima zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje. In v šesti alinei istega odstavka, da se doda besedilo "o invalidnosti oseb po predpisih zakona o usposabljanju in zaposlovanju invalidnih oseb". To se pa nanaša na alineo, ki govori o bazah podatkov, ki jih ima zavod Republike Slovenije za zaposlovanje. S tem bo seveda odločanje o socialnih pomočeh mogoče in tudi ustreznejše. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo? Izvolite, Gasparini.
Hvala lepa, podpredsednik. Torej jaz bom repliciral vam. Najprej, kar se tiče osebnih podatkov. Bil bi čisto vesel, da se sprejme ta amandma dr. Cukjatija, če ne bi bil potem še en člen, ki govori, to je 11., ki govori, kdo lahko na socialnem področju dobi te podatke. Torej poblaščenec. To se pravi, da to nima nobenega smisla, da glasujemo, da ne sme pogledati v medicinsko dokumentacijo. Ker tisti, ki bo delal tam, tudi samo s papirjem, da ni zdravnik recimo, ampak jaz mislim, da socialni delavci so tudi Hipokratovi sinovi, da tako rečem. To se pravi, ne vidim in zato bom glasoval proti. Drugo, ne vem, delazmožnost je eno, drugo je invalidnost. Pa saj ne govorimo o invalidnih osebah, o tistih, ki lahko delajo ali ne delajo. Govorimo o socialnih pomočeh, to niso samo invalidi, to niso samo delanezmožni ali delazmožni. To so ostali. Torej predlagam, da se ta amandma ne izglasuje.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Izvolite. Državna sekretarka Apohalova.
Spoštovani zbor! Vlada tega amandmaja ne podpira, in sicer zaradi tega, ker bi to po našem mnenju znatno otežilo delo centrov za socialno delo, poleg tega pa bi obremenilo tudi stranke, tako časovno kot tudi finančno, v kolikor bi morale same pridobivati različne podatke in jih potem prinašati na centre za socialno delo. In za nekatere od teh podatkov oziroma potrdil tudi plačevati. Amandma bi seveda bil sprejemljiv, v kolikor bi se ta člen in pravica do pridobivanja podatkov iz drugih zbirk, v tem primeru iz zbirk izvajalcev zdravstvene dejavnosti, nanašala samo na vprašanje dodeljevanja socialnih pomoči. Potem bi bili ti podatki seveda zadostni, tako kot so v amandmaju predlagani. Vendar pa se člen nanaša na pravico pridobivati podatke v zvezi z vsemi storitvami in nalogami, ki jih opravljajo centri za socialno delo. To pa nikakor ni samo odločanje o socialno-varstvenih pomočeh. Krog nalog centrov za socialno delo je bistveno širši, opravljajo tudi različne storitve javne službe, storitve osebne pomoči, pomoči družinam, pomoči na domu, pomoč pri nameščanju v domove za starejše, pri ugotavljanju upravičenosti do pomoči na domu, pomoč pri zagotavljanju mesta v varstvenih delovnih centrih itn. Poleg tega opravljajo tudi številne naloge po drugi zakonodaji, na primer po kazenskem zakoniku, po zakonu o izvajanju kazenskih sankcij, na primer izvaja vzgojne ukrepe nad mladoletniki, sodelujejo pri izvajanju pogojnih obsodb z varstvenim nadzorom. Torej krog teh nalog je tak, da je nedvomno pri številnih od njih potrebno imeti tudi podatke o zdravstvenem stanju konkretnega uporabnika oziroma stranke na centru za socialno delo. V kolikor bi bil amandma sprejet, potem center teh podatkov ne bi mogel pridobivati od izvajalcev zdravstvene dejavnosti, ampak bi moral v vsakem konkretnem primeru napotiti stranko, da te podatke prinese sama. V kolikor jih stranka ne bi prinesla, bi bilo vprašanje izvajanja nekaterih nalog tako, da je vprašanje, kako bi bilo možno to sploh izvajati. Verjetno pa nekaterih strank, kot na primer številnih bolnih in ostarelih, tudi ne bi bilo mogoče sploh zavezovati, da take podatke sami prinašajo na centre. Zato menimo, da je primerna taka ureditev, kot smo jo predlagali. Menimo pa, da so tudi interesi strank primerno zavarovani. Zakon sam zavezuje vse delavce na centrih za socialno delo k poklicni molčečnosti, poleg tega pa jih zavezuje tudi zakon o varstvu osebnih podatkov, ki ima ravno v zvezi s podatki o zdravstvenem stanju predviden poseben režim, in tudi v tem primeru, če bo sprejeta taka rešitev, kot smo jo mi predlagali, bodo centri za socialno delo, preden bodo te podatke pridobivali iz drugih zbirk, morali zahtevati pisno privolitev tistega posameznika, na katere se ti podatki nanašajo. Po našem mnenju je vsekakor primerneje torej uporabiti takšen sistem, ko od uporabnika zahtevamo pisno privolitev za pridobitev teh podatkov, kot pa stranko napotiti, da te podatke prinese na center sama. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Izvolite, gospod Cukjati.
No, jaz imam samo repliko na izvajanje gospe državne sekretarke. Namreč nikjer ni govora, da bi oseba sama iskala te podatke. V tem členu je jasno rečeno, kdo centru za socialno delo posreduje podatke. To se pravi, tukaj gre samo za odnos med zdravstveno službo in centrom za socialno delo. Po tem členu je zdravstvena služba dolžna zastonj posredovati te podatke. Do tod vse lepo in prav. Samo, kaj razumeti pod temi podatki, bipa rad vendarle razložil, da je to zelo širok pojem, da bi bilo dobro, da se zavedate tega, da je, prvič, ne samo širok pojem, ki zadeva kopico podatkov, potrebnih in nepotrebnih za socialno delo, in pa podatkov, ki so zelo osebne in delikatne narave, in da bi bil to presedan, da ima neka institucija celoten dostop do vseh podatkov. Tega doslej ni bilo. Tudi druge institucije, ki obravnavajo paciente na drugih nivojih, nimajo tega dostopa. In če dikcija ne bo spremenjena, kot predlagamo, se zavedajte, da bomo še enkrat obravnavali to zahtevo, in sicer na podlagi zahteve ustavnega sodišča. Kar takole mešetariti s podatki, osebnimi podatki človeka pa vendarle ne gre.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Ker ni več razprave, dajem na glasovanje amandma k 10. členu. Ugotovimo prisotnost! [[60 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Na glasovanje dajem še 10. člen v celoti. Ugotovimo prisotnost! [[61 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 14.]] Ugotavljam, da je bil 10. člen v celoti sprejet. V obravnavi imamo 18. člen in amandma vlade. Želi kdo razpravljati? Ker nihče ne želi razpravljati, glasujemo o amandmaju k 18. členu. Ugotovimo prisotnost! [[61 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet; člen je v celoti spremenjen. V obravnavi imamo 20. člen in amandma vlade Republike Slovenije. Želi kdo razpravljati? Ker ne želi nihče razpravljati, glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[62 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Glasujemo še o 20. členu v celoti. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[61 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Člen je bil v celoti sprejet. Obravnavamo novi 21.a člen. Želi kdo razpravljati? Ker nihče ne želi, glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[62 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Člen je bil v celoti sprejet. Prehajamo na 22. člen. Želi kdo razpravljati? Mag. Vizjak.
Predsedujoči, hvala lepa za besedo. Pridružujem se kolegu iz nacionalne stranke, gospodu Baroviču, glede tega argumenta, češ, da najdemo v tem državnem zboru bistveno druge, manj pomembne zadeve, ki jih sprejemamo po hitrih, hitrejših postopkih kot tegale. S tem amandmajem želimo, to se pravi v Socialdemokratski stranki, če ne drugega, nekako zavezati vlado, da hitreje in intenzivneje pristopi k uveljavitvi tega zakona, zato z drugim amandmajem predlagamo 1.7.2001 kot datum uveljavitve zakona. Menimo, da je to zadosti dolg čas, saj gre skoraj za polletni rok oziroma 5-mesečni rok, v kateremu mislim, da če bi že vlada pristopila v novem mandatu, da bi bilo to popolnoma izvedljivo. Zato mislim, da logistika in podzakonski akti niso utemeljen razlog. Poudarjam pa, da ne govorimo o komurkoli, govorimoo socialno najšibkejšem sloju Slovencev. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Gospod minister, dr. Dimovski.
Ja, hvala lepa. Tudi mi se pridružujemo naporom, da tako rečem, za čim hitrejše izvajanje zakonov. Mi smo predvsem, vlada je predvsem po razpravi na odboru zelo temeljito pretehtala vse naloge, ki jih je potrebno izvesti za izvajanje tega zakona. Naj jih opomnim, da je kar nekaj, neko število nalog, ki je za izvajanje tega zakona potrebno. Pa bi spoštovanim poslankam in poslancem tudi navedel nekaj teh nalog, ki jih je potrebno izvesti, tako da bo vsaj približno znano ali pa poznano, kaj vse je potrebno za temeljito izvajanje tega zakona upoštevati. Predvsem gre za pripravo pravilnikov, kjer je potrebno, prvič, ugotavljati prihranke in premoženje, drugič je pravilnik o ugotavljanju dohodka iz dejavnosti, tretjič je potem pravilnik za ugotavljanje dohodkov iz kmetijske dejavnosti, kjer je predvsem vprašanje katastrskih dohodkov ki jih je potrebno pač upoštevati pri izračunavanju za dodelitev socialnih pomoči, potem je pravilnik o vsebini, obliki, obrazcu in vlogi in petič je pravilnik o zbirkah podatkov, ki so zelo razvejane, kot ste že sami prej povedali oziroma o čemer je tudi prej tekla diskusija. Hkrati je potrebno pristopiti v približno 400 dnevih k oblikovanju informacijskega sistema z vsemi temi podatki, povezavami podatkov in tako naprej. Mi smo šli zelo konkretno pogledat, kaj bi za posamezni del te priprave informacijskega sistema bilo potrebno. Skupaj je približno, tako kot sem rekel, 400 dni, natančneje 388 dni po naših izračunih, ki jih je potrebno vložiti v pripravo informacijskega sistema. S tem, da tukaj opozarjam, da določena sredstva za izvajanje tega informacijskega sistema bi bila na razpolago šele s sprejetjem letošnjega proračuna. Drugič, stanje usposobljenosti strokovnih delavcev na centrih za socialno delo in v uradu za delo je zaenkrat neustrezno, kar se tiče izvajanja tega zakona, tako da bomo k temu pristopili; predlog je že pripravljen. Večina teh obveznosti, ki izhajajo iz tega zakona, se vsaj v pripravi na nek način že izvaja. Tako da smo mi k temu že pristopili pred sprejetjem tega drugega dela. Tako da povzamem obseg nalog, ki je potreben za pripravo informacijskega sistema - samo usposabljanje delavcev v CSD-jih in pa uradu za delo seveda terjata čas. Mi bomo poskušali čimprej to narediti, zato vlada tega predloga poslanca Andreja Vizjaka oziroma poslanske skupine ne podpira. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Izvolite. Gospod Vizjak.
Hvala lepa za besedo. Nekoliko bi pokomentiral prvo navedbo, češ da mora ministrstvo pripraviti pravilnik o ugotavljanju premoženjskega stanja. Tega pravilnika ne bo moglo pripraviti oziroma saj ne bo moglo dobiti podatkov, dokler druge stvari niso urejene, v tej naši državi, kot na primer zemljiška knjiga in številne druge zadeve, ki so povezane z ugotavljanjem premoženja. Tako da dvomim, da bo to uspelo, tudi do 01.10.2002 dvomim, da bo uspelo. Ampak ta amandma, ki govori, da se začne zakon uporabljati s 01.07.2001, se pravi amandma Socialdemokratske stranke, je po mojem mnenju možno razumeti tudi tako, da v kolikor pride do možnih ugotovitev šele s 01.10,da pa imajo pravico ljudje od 01.07 za nazaj dobiti poplačano razliko. Tudi to tolmačenje po mojem bi zdržalo in to doseže namen amandmaja in tudi doseže namen tega, zakaj smo predlagali amandma. Hvala lepa.
Hvala lepa. Izvolite, gospod Brejc.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Jaz mislim, da v socialni državi ni mogoče postavljati kot kriterij, da se neka pravica, ki jo v prvem členu namenimo in se zanjo dogovorimo, potem na nek način devalvira tako, da se izgovarjamo na informacijski sistem. Jaz dobro poznam ministrstvo za delo in si upam trditi, da je mogoče opraviti pripravljalna dela za izvedbo tega zakona do 1. julija. Namreč, dejstvo je, da so tam ljudje, ki so na tem delali, če so še, in seveda verjamem, da bi bili tudi sposobni to narediti. Če so morebitne, ne vem, kadrovske zadeve v tem hipu, v zadnjem času zavrle te postopke, je to drugo vprašanje, ampak potem je treba tako tudi reči. Skratka, ponovno bi želel poudariti in podpreti kolega Vizjaka. Gre namreč za to, da ti ljudje z 22.000 tolarji na mesec res ne morejo živeti. Bodimo, kot se spodobi, odgovorno opravimo svoje delo in podprimo to spremembo, da bodo vsaj malo prej dobili povišano socialno pomoč. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Izvolite, gospod minister.
Hvala lepa. Samo na to bi odgovoril. Ekipa, ki je na tem delala že prej, nadaljuje svoje delo. Moram reči, da ko smo na odboru diskutirali, smo se glede možnosti izvajanja tega zakona s to ekipo, ki je delala na tem, temeljito posvetovali. Zato smo tudi pripravili tak predlog, kako in na kakšen način je to mogoče izpeljati. Rezultat tega dogovora je to, kar sem prej povedal o možnosti celotne uveljavitve tega zakona. Tako da nobenih kadrovskih sprememb na tem segmentu ni bilo. Naj še zagotovim, da je usmerjenost predvsem v to, da ta informacijski sektor še okrepimo, kar bo seveda težko ob omejitvah, ki jih imamo zdaj v proračunu. Vendar bomo, upam, ta sektor še okrepili z nekimi dodatnimi strokovnimi ljudmi, tako da bomo lahko to čim prej izpeljali. Vendar zaenkrat z omejitvami, ki so nam pač dane, lahko jamčimo za izvajanje tega zakona v takem roku, kot smo predlagali.
Hvala lepa. Izvolite, mag. Vizjak.
Vseeno bi prosil gospoda ministra, da komentira to možnost, da v primeru, da obvelja amandma za 1.7.2001, in dejansko zaradi tehničnih razlogov, ki jih navajate, ne more priti do izplačila, tudi v skladu s to uveljavitvijo, in bi prišlo do izplačila, recimo, kasneje, po 1.10., ali je amandma v koliziji s tem, da se pač s poračuni oziroma z nekimi plačili za nazaj tudi zagotovi uveljavitev s 1.7.? Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Rokavec.
Hvala za besedo. Mislim, da je bila danes izpostavljena dejansko pereča situacija mnogih državljanov, ki so na življenjskem minimumu. Kljub vsemu bi pa opozoril na naslednje. Danes smo tako in tako v drugem branju zakona in mislim, da je smisel tega, da se sprejme eden od predlaganih amandmajev. Tako in tako je pred nami še tretje branje in na nek način bi apeliral na predstavnike ministrstva za delo, da na nek način poskušamo, da bi ta zakon prišel čim prej tudi v tretje branje. Imamo tudi poslovniško možnost, da bi že na naslednji seji opravili tudi tretje branje, do takrat pa na nek način še enkrat premislili o čimbolj ustreznem datumu, da bi lahko dejansko kvalitetno začeli čim hitreje tudi izvajati ta zakon. Hvala.
Hvala lepa. Še kdo? Ker razpravljavcev ni, glasujemo o prvem amandmaju k 22. členu. Prosim! Prisotnost! [[65 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 16.]] Amandma je sprejet in s tem je seveda drugi amandma brezpredmeten. Glasujemo še o 22. členu v celoti. Prosim! Prisotnost! [[64 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 14.]] 22. člen je sprejet. Prehajamo na razpravo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi mogoče kdo besedo? Če ne želi, dajem na glasovanje preostale člene, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Glasujemo. Prisotnost! [[63 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Predlog je bil sprejet. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Ali želi kdo razpravljati o naslovu zakona? Ker nihče ne želi, prehajamo na glasovanje. Glasujemo o naslovu zakona. Prosim! Prisotnost! [[63 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Naslov zakona je bil sprejet. V razpravo dajem še naslednji predlog sklepa: "Predlog zakona za tretjo obravnavo pripravi Vlada Republike Slovenije." Želi v zvezi s predlogom kdo razpravljati? Izvolite, prosim!
Jaz bi samo na predstavnike vlade oziroma na ministra za delo, družino in socialne zadeve naslovil v imenu socialdemokratske stranke prošnjo, da poskusi pripraviti predlog zakona za tretje branje že za naslednjo sejo državnega zbora. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Simšičeva!
Hvala lepa. Jaz bom ta predlog podprla tudi zato, ker smo pri obravnavi na odboru za delo, družino, zdravstvo, socialne zadeve in invalide pri razpravo s predstavniki vlade sprejeli stališča, da naj bo ta zakon pripravljen čim prej in so se tudi predstavniki s tem v celoti strinjali. Tako da je bilo tudi stališče celotnega odbora tako. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Če ne želi, prosim, da se izjasnimo o predlogu sklepa. Glasujemo. Ugotavljamo prisotnost! [[64 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti nihče.]] Predlog sklepa je bil sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 13. TOČKO DNEVENGA REDA - to je na prvo obravnavo PREDLOGA ZAKONA O PREPREČEVANJU PRANJA DENARJA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku vlade. Žal še ni trenutno nobenega tu. Prosim, da počakamo nekaj trenutkov. Prekinjam sejo za 5 minut.
Spoštovane poslanke in poslanci, prosim, da zasedemo svoja mesta. Prosim poslanke in poslance, da vstavite kartico, ker bomo ugotavljali prisotnost. Prisotnih je 55 poslank in poslancev. Prehajamo na 13. TOČKO DNEVNEGA REDA - PRVA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O PREPREČEVANJU PRANJA DENARJA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? Besedo ima gospod Stroligo, direktor urada za preprečevanje pranja denarja.
Dober dan, gospod predsedujoči, gospe in gospodje poslanci! Dovolite mi, da samo na kratko predstavim namene novega zakona oziroma na kratko povem, zakaj nov zakon o preprečevanju pranja denarja. Evropska unija in druge mednarodne organizacije so začele to področje urejati pred desetimi leti, ko so nastali prvič mednarodni standardi na področju boja proti pranju denarja. Po desetih letih so mednarodne institucije začele oblikovati nove standarde, nekatere so že sprejele, nekateri so pa v fazi sprejemanja prav zdaj. Temu je vseskozi sledila tudi slovenska vlada in je prvič že leta 1995 oziroma 1994, kasneje leta 1995 temu ustrezno spreminjala prejšnji zakon o preprečevanju pranja denarja. Sedaj, po petih letih je napočil čas, da ta zakon na novo pripravimo in ga na novo predelamo. Pri tem smo upoštevali tako mednarodne standarde, ki so se med tem izoblikovali na novo; drugič, upoštevali smo tudi sprejem nekaterih predpisov in konvencij, ki jih je Slovenija v tem času ratificirala, pa tudi na finančnem in kazenskem področju sprejela; in tretjič, lahko rečem, smo upoštevali tudi tista določila oziroma tista priporočila, ki jih je leta 1998, po obisku v Sloveniji, sprejela ocenjevalna misija Sveta Evrope in na določenih področjih dala ustrezna priporočila za spremembe. Vse to je upoštevano v novem zakonu in, tako kot je to običajno, tudi petletna praksa vseh institucij in organizacij, ki smo vključene v sistem boja proti pranju denarja. Področja, ki se spreminjajo v primerjavi z dosedanjim zakonom - teh je kar nekaj, naj pa uvodoma povem, da se v bistvu sistem boja za preprečevanje pranja denarja ne spreminja. Ključne postavke tega sistema ostajajo iste, gre za dopolnjevanje in izboljšanje tega sistema. Spremembe so predvsem na ravni zavezancev, nekateri novi zavezanci, ki so jih mednarodni akti pripeljali v ta projekt - govorim o odvetnikih notarjih, računovodjih, davčnih svetovalcih pa še kakšen subjekt se bo pojavil. Drugič, gre za novosti na področju razbremenitve zavezancev z določenimi nalogami, ki so doslej, lahko rečem, na nekako birokratski način bremenile preveč zavezance, zato je tudi po petih letih morda čas, da lahko z določenimi ukrepi, zlasti skozi podzakonske akte razbremenimo zavezance od določenih nalog, dodatne obveznosti na področju identifikacije strank, dodatne obveznosti in naloge urada za preprečevanje pranja denarja. Te so podrobneje navedene v zakonu in mislim, da jih ni treba jih posebej razlagati. Gre pa tudi za na novo ureditev nadzora nad izvajanjem teh predpisov. Doslej je ključno vlogo pri tem igral urad, sedaj nov zakon prinaša decentralizacijo nadzora na tem področju in daje aktivnejšo vlogo ostalim, tako imenovanim primarnim nadzornikom, za, seveda, izvajanje nadzora nad svojimi zavezanci tudi v delu, ki zadeva zakon o preprečevanju pranja denarja. Na novo so urejene tudi sankcije, ki so sedaj nekoliko bolj približane praksi, zakon razmejuje med lažjimi, srednje težkimi in težkimi prekrški in temu ustrezno so sedaj prilagojene tudi sankcije. Določeni so novi zastaralni roki za prekrške, izhajajoč iz tega, da na žalost dosedanja praksa je pokazala, da sodniki za prekrške v predpisanih rokih niso sposobni obravnavati predlogov za uvedbo postopka o prekrških. Zato jih je skoraj polovica zastarala. Toliko glede samih novostih. Kot sem rekel, sistem ostaja isti. Gre za nadgradnjo tega sistema, s ciljem izboljšati in bolj operacionalzirati, pa tudi omogočiti hitrejše delovanje in učinkovitejše delovanje vseh institucij, ki sodelujejo pri tem. Hvale lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Predsednik, gospod Pucko.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, predstavniki vlade. Odbor Državnega zbora Republike Slovenije za finance in monetarno politiko je navedeni zakon obravnaval na prvi seji 10. januarja letos. Po ustrezni predstavitvi s strani predlagatelja se je seznanil z mnenjem sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve iz julija lanskega leta, ki v okviru načelnih pripomb v prvi vrsti ugotavlja, da kaže predvidene rešitve zaradi njihovega posrednega vpliva na premoženjsko in poslovno področje posameznikov in pravnih oseb nadgraditi z rešitvami, ki naj bi preprečile neutemeljene posege v plačilni promet, saj ne gre zanemariti dejstva, da slednji posledično utegnejo povzročiti tudi odškodninsko odgovornost države. Glede načelnih rešitev, ki se nanašajo na zbiranje in posredovanje posameznih podatkov in dokumentacije, sekretariat opozarja, da je v smislu doslednejše zagotovitve varstva osebnih podatkov potrebno natančneje opredeliti okvir njihovega obsega. Prav tako je v nadaljevanju z vidika ustavnega načela delitve oblasti bilo zastavljeno vprašanje utemeljenosti rešitev, ki nalagajo sodiščem dolžnost, da uradusporočajo določene podatke, pri čemer bi kazalo preveriti možnost, da bi se vsaj del teh podatkov, ki se nanaša na pravnomočno končane kazenske postopke, črpal neposredno in iz kazenske evidence. Prav tako je sekretariat podal vrsto konkretnih pripomb k posameznim členom predloženega besedila in dodatno opozoril na nekatere manjše redakcijske popravke in nomotehnične izboljšave, ki naj bi jih predlagatelj vključil neposredno pri pripravi besedila za drugo branje, drugo obravnavo. V razpravi so člani odbora večinoma podprli predlagani zakon, zaradi zapletenosti materije pa je bil izražen dvom v učinkovitosti in potrditev zastavljenih ciljev v sami praksi. Prav tako je bilo izpostavljeno vprašanje v zvezi z nadzorom oziroma obveščenostjo javnosti nad samim izvrševanjem zakona in glede učinkovitega preprečevanja in izvrševanja postopkov v zvezi s predvidenimi sankcijami. Izraženo je bilo mnenje, da bi bilo za večjo učinkovitost potrebno sodelovanje vseh predvidenih dejavnikov, saj bi le na ta način lahko dosegli zastavljene cilje samega zakona. Odbor državnega zbora Republike Slovenije za finance in monetarno politiko predlaga državnemu zboru, da predlagani zakon kot primerno podlago za pripravo za drugo obravnavo sprejme, hkrati pa naj vlada kot predlagatelj to obravnavo pripravi v skladu s pripombami sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve. Hvala lepa.
Gospod predsednik, hvala lepa. Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Najprej Andrej Vizjak, mag. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, hvala lepa za besedo. Lep pozdrav tudi predstavnikom vlade. V poslanski skupini socialdemokratske stranke podpiramo prizadevanja vlade Republike Slovenije, da z zakonom o preprečevanju pranja denarja omeji oziroma celo izniči te negativne pojave tudi pri nas. Zakon nadgrajuje rešitve zakona iz 1994. leta z novimi spoznanji, tako stroke kot novimi spoznanji pri samem izvajanju tega zakona. Skrbi pa nas podatek, ki smo ga pridobili na odboru za finance, in sicer podatek, da od 1994. leta, ko je pričel veljati zakon o preprečevanju pranja denarja, niti en primer v Republiki Sloveniji ni doživel sodnega epiloga v kazenskem postopku oziroma ni pravnomočno dokazan. To pomeni, da imamo kljub mogočim idealnim rešitvam v zakonu nekaj narobe pri nas. Tudi podatki o prekrških, ki izhajajo iz tega zakona, so takšni, da večinoma zastarajo ali pa seveda ne doživijo sploh obravnave. Menimo, da sam zakon parcialno ureja preprečevanje pranje denarja, da bi se morala vlada zamisliti nad temi podatki in celoviti, s sistemom zagotoviti tudi ustrezno dejansko kaznovanje teh pojavov v praksi. Zato mislimo in apeliramo na vlado Republike Slovenije, da ne le samo v teh primerih kaznivih dejanj, tudi v nekaterih drugih primerih kaznivih dejanj, naredi sisteme preprečevanja kaznivih dejanj bistveno bolj hitre oziroma takšne, ki doživijo tudi v vsakdanji praksi tudi nek epilog. Zakon o preprečevanju denarja kot takšnega podpiramo, opozarjamo pa na to sistemsko hibo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Leopold Grošelj.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci in spoštovana predlagatelja zakona! V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov ugotavljamo, da gre v predloženem predlogu zakonu dejansko za sprejetje splošno uveljavljenih mednarodnih norm v Sloveniji, v naš pravni red in tudi natančneje opredeljuje posamezne odgovorne institucije ter obveznosti in pristojnosti urada za preprečevanja pranja denarja. Mi tudi ugotavljamo, da se v predlogu zakona zasleduje nekatere zelo pomembne konkretne cilje. Predvsem gre za zagotovitev tudi večje operativnosti in usklajenosti na področju delovanja posameznih zavezancev urada za preprečevanje pranja denarja. Gre tudi za zelo pomemben nov segment glede uvedbe daljših zastaralnih rokov, o katerih je bilo tudi nekaj govorjeno, v katerih se bo lahko zagotovil, tako nadzornim kot tudi drugim državnim organom dostop do podatkov ves čas, ki jim ga za odkrivanje pregona nezakonitih dejanj dajejo na voljo kazensko-pravni predpisi. Mi smo ugotovili, da v tem zakonu, te konceptualne spremembe, ki se nekako uvajajo od leta 1994 do 1995. leta tudi naprej, smo nekako prisluhnili tudi predlagatelju tega zakona, o katerem se zdaj ugotavlja, da ne gre za bistveno povečanje proračunskih izdatkov pri državnih organih, ki so oziroma bodo zadolženi tudi za njegovo delovanje. Zato bomo v naši poslanski skupini tudi dali vso podporo, se pravi, podprli bomo predlog zakona za prvo obravnavo in seveda s tem, mislimo, tudi čim prej pripraviti za drugo in naslednjo fazo obravnave. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še predstavnik katere druge poslanske skupine? Prosim, gospod Pohorec.
Hvala lepa za besedo. Ne bi ponavljal tistega, kar je bilo že izrečeno. Predvsem se pridružujem mnenju, ki ga je iznesel gospod Bizjak. Skrajni čas je, da to zadevo poostrimo v državi, da zakon sprejmemo čim prej in da začnemo po tem zakonu tudi delati. Namreč, resnično je veliko teh primerov in posebej zaskrbljujočih tistih, ki nekako čakajo na končno odločitev pri sodišču in se zadeve ne premikajo. Predlagam, da predlagatelj pospeši delo na tem zakonu, da bi lahko prišli do drugega branja in končnega sprejema. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Bernik.
Gospod predsedujoči, predstavniki vlade! Skrbno sem prebral ta zakon, ki je nedvomno velik napredek v primerjavi s sedanjim zakonom, vendar imam nekaj pomislekov glede nekaterih točk. Samo za ilustracijo lahko povem - tu se govori o 2 milijonih 800 tisoč tolarjev, za katere je treba pripraviti identifikacijo, in potem je naslednja vsota 4 milijone 600 tisoč. Zdi se mi, da je to veliko previsoka vsota za Slovenijo, razen če vlada misli, da je toliko teh transakcij, da ta ubogi urad ne bo mogel tega dela opraviti. Recimo, v Združenih državah vsak dvig čez 10.000 dolarjev banka takoj avtomatično prijavi, in to se ne raziskuje takrat, ampak so pa dane možnosti, da se zveza teh transakcij kasneje obravnava. Drugič mi ni čisto jasno, kam ta urad spada. To je moja ignoranca in upam, da mi bo kdo to pojasnil. Zdi se mi tudi, da bi državni zbor moral o tej instituciji malo več vedeti. Člen 25 govori o tem, da urad najmanj enkrat letno o svojem delu poroča vladi, ne pove, ali je to pismeno poročilo ali je samo kaj drugega. Na vsak način bi tu moral biti vključen tudi državni zbor. V principu stranka Nove Slovenije podpira ta zakon, vendar bi želel, da ta zakon dobi še nekaj več zob, kot jih ima, in bi bilo tudi dobro, da pred drugo obravnavo slišimo, zakaj v tolikem času ni prišlo niti do enega kazenskega postopka, ki se je zaključil. To jevendar neverjetno in pri vseh škandalih, ki smo jih že imeli, pa tihotapljenju itn., je neverjetno, da bi ta urad ne bil sposoben nekaj bolj koristnega narediti za našo družbo. Če ne dobimo zadostne podlaga oziroma razlage, potem bi človek mislil, da ta urad ne funkcionira dobro in da ga bo treba reorganizirati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kakšna poslanska skupina? Če to ni slučaj, besedo dajem poslankam in poslancem. Pisno se ni nihče prijavil, zaradi tega omejujem razpravo na pet minut. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Ker nihče ne želi razpravljati, zaključujem splošno razpravo. Moment, prosim, besedo ima še direktor Stroligo. Izvolite!
Hvala lepa. Samo na kratko, glede vprašanj, ki so bila izpostavljena v tej razpravi. Mislim, da mora biti jasno, da zakon o preprečevanju pranja denarja, tako dosedanji kot tudi novi, ne posega v področje dela pravosodnih organov. To področje dela je urejeno z drugimi zakoni, drugi zakoni urejajo, katere naloge in katera kazniva dejanja so prioriteta za tožilstva in za sodišča. Dejstvo, ki je na žalost resnično, da po šestih letih še nimamo nobene pravnomočne sodbe s tega področja, to pomeni: ne oprostilne in ne obsodilne, zagotovo ni, ko rečem, posledica dosedanjega slabega zakona o preprečevanju pranja denarja. Tudi novi zakon na tem področju ne določa bistvenih novosti. Posega v področje preprečevanja in posega v področje odkrivanja, ne pa v področje sojenja. To mora biti jasno. Druga stvar, ki je. Zneski, ki jih ta zakon določa, dva milijone osemsto in štiri milijone šesto, naj povem, da bo verjetno vlada z amandmaji te zneske, z amandmajem v drugem branju še nekoliko dvignila zato, ker temeljijo na zneskih iz Evropske unije, ki so poenoteni v direktivi Evropske unije, izhaja prvi znesek - dva osemsto - iz zneska petnajst tisoč "ekujev" in ta znesek je mejni znesek za vse evropske države, ki spremljajo določene transakcije, izven sumljivih tudi na ravni avtomatizma. Tukaj je seveda razlika od sistema, ki velja v ZDA, pa tudi v Avstraliji in še nekaterih drugih državah, kjer je ta znesek predvsem naravnan na protivrednosti 10.000 dolarjev. Naj povem, da urad ta trenutek okoli 140 takih transakcij nad štiri milijone šesto dobiva dnevno, tako da z avtomatizacijo prenosa teh podatkov je sposoben obravnavati te podatke. Razlogov za to, da bi šli na nižje zneske, ob tem da imamo tudi način sporočanja sumljivih transakcij, ki poteka in je, mislim, da rečem, dober, ne vidimo. Tako, da v tej fazi kot pravim zneski temeljijo na primerjalnih zneskih v Evropski uniji, ki so napisani v direktivi. Urad sodi v ministrstvo za finance. To je organ v sestavi ministrstva za finance, tako kot mnogi drugi državni organi. Po logiki stvari ti organi praviloma poročajo ministru, izjemoma poročajo direktno vladi zaradi pomembnosti tega dela, ker posega v delo večih ministrstev, je bilo napisano že v dosedanjem zakonu, da poroča urad vladi. To je urad naredil že doslej že šestkrat, vsako leto najmanj enkrat in ravno smo v pripravi sedmega poročila,ki bo tudi vezan na tiskovno konferenco, tako da določeni podatki bojo seveda vam na voljo, tako medijem kot tudi na spletni strani urada - mislim, da jih bomo v roku, takoj po sprejemu na vladi, lahko prezentirali. Gre za pisno poročanje vladi, se opravičujem, to je bilo tudi vprašanje. Samo trenutek, mislim, da je bilo vse. No, toliko bi še rad povedal, da glede na to, da nova direktiva Evropske unije, ki je trenutno v drugem branju, je - medtem ko je bil zakon pripravljen za prvo branje - prinesla še nekaj novosti, bi rad obvestil ta državni zbor, da bo vlada seveda te novosti ustrezno, v obliki amandmajev tudi vključila direktno, zato da ne bi potem, ko bo ta direktiva sprejeta, naš zakon še enkrat popravljali. Tako da bomo poskušali pač biti na tekočem. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prosim, izvolite, mag. Vizjak.
Hvala lepa. Dovolil bi si repliko, ampak ne v vsebinskem smislu, ne v kritiki komentarja, ki ga je predstojnik tega urada povedal, temveč v namenu, ki je bil izrečen, ki ga je komentiral, češ pač o tem problemu, da ni noben primer dosegel še sodnega epiloga po pravnomočni obliki, da pač to ni stvar tega zakona in tako dalje. Strinjam se z vami, vendar vam kot predstojniku tega urada oziroma tudi kot avtorju oziroma predlagatelju, verjetno predstavniku predlagatelja tega zakona, polagamo to, v tem smislu: da če produciramo neke zakone in jih tu tudi sprejemamo, to mora biti potem narejeno smiselno, da vodijo k cilju, ne pa, da jih sprejemamo zato, dajih pač sprejmemo, in potem smo nekaj naredili in je zadeva zaključena. Vsak zakon mora imeti cilj in jaz razumem cilj tega zakona v smislu preprečevanja pranja denarja, tako kot je naslovljeno. In opozoril sem, da to sigurno ni stvar tega zakona, da je niz sistemskih ukrepov, ki vodijo k temu. Zato sem v imenu poslanske skupine tudi apeliral na vas kot predstavnika vlade, da tudi posredno preko ministra dosežete v vladi, da je vlada seznanjena s problematiko neučinkovitosti izvajanja tega zakona. Kajti sam osebno sem mnenja, da v sedmih letih ni nobenega pravnomočnega kaznivega dejanja, to ne verjamem, da v praksi tudi tega ni bilo. Verjamem, da je bilo več postopkov sproženih pa da noben ni doživel epiloga. Govori na verjetno o pomanjkljivosti v nekaterih drugih zakonih, vendar: ker je vaš cilj oziroma naš cilj preprečiti pranje denarja, je s tem tudi naša naloga, da opozarjamo pristojne v okviru vlade, da naredijo vse, da je namen tega zakona tudi dosežen. Hvala lepa.
Hvala. Dr. Bernik ima besedo.
Hvala lepa. Samo par vprašanj in upam, da boste potrpežljivi z menoj, ker nekaterih stvari ne razumem. Rad bi vedel, koliko je velik vaš urad v tem smislu, koliko ljudi ima in kakšen proračun ima. Drugič: če bi vaš urad bil oziroma če je uspešen v preganjanju pranja denarja, če bi se iz tega denarja, ki ga potem morajo plačati kazni in tako dalje, ali celo tisti, ki ne prijavijo in tako dalje. Če bi odstotek tega šel vašemu uradu, ali bi to pospešilo delo in raziskovanje. V zakonu pa tudi ne vidim neke druge stvari, ki je povsem normalna po svetu, in to je, kaj se godi z ljudmi, ki imajo informacije in ne spadajo pod definicijo tega zakona, pa sporočijo uradu, kakšno zaščito imajo - morda kakšen drug zakon to že obravnava, morda kazenski zakon, ne vem - vendar kakšno zaščito bi imeli: ali dobijo kakšne privilegije oziroma kakšen denar ali kaj podobnega. Videl sem vrsto zakonov, ne sicer toliko v Evropi, pač pa drugod, kjer je to specifično omenjeno. Hvala.
Hvala lepa. Prosim, gospod Stroligo.
Hvala lepa. Sistemizacija urada, trenutno veljavna [[...]]
Gospod Stroligo, prosim, če vstanete, ker razpravljamo stoje.
Se opravičujem! Nov prostor, nove navade. Veljavna sistemizacija urada določa 15 delovnih mest, vključno z mestom direktorja. Trenutno nas je 14, že leto in pol nas je 14 zaposlenih. Veljavni proračun je bil okrog 700.000 mark denarja protivrednosti, vse skupaj: plače, informatika, kompletno. Področje, ki ste ga omenili, da bi del denarja, ki se zaseže v teh zadevah - tega začasno zaseženega denarja je v zadevah pri pranju denarja zelo veliko, vsaj glede na razmere in ostala kazniva dejanja - da naj bi del tega denarja šel namensko za potrebe dela urada ali pa za potrebe drugih organizacij, ki sodelujejo v tem projektu, in institucij. Moram reči, da je to področje sorazmerno novo tudi v Evropi, da na tem področju ni še nikakršnih standardov; da Svet Evrope namerava v letošnjem letu elaborirati na to temo, kakšni naj bi bili standardi delitve denarja, ki se zaseže kriminalnim združbam in kriminalcem, med organi, ki sodelujejo v tem postopku ali pa drugimi - civilno sfero, za vse tiste, ki pač pripomorejo k temu; mislim, da gre za področje, ki ga bo treba v prihodnosti urediti v Sloveniji, ne v tem zakonu, ampak verjetno z zakonom o razpolaganju s sredstvi, ko bodo dokončno zasežena. Seveda, kandidatov za ta sredstva je veliko več, kot pravim, ni samo urad tisti, kidela, tu je še policija, tožilstvo, finančne institucije, nadzorni organi in vsi tisti, ki imajo določene stroške z izvajanjem tega zakona. Kot pravim, splača se počakati na to, da bi bili vsaj približno poenoteni standardi za delitev teh sredstev sprejeti v Evropi. In seveda, gre za dodatno vprašanje delitve sredstev tudi z drugimi državami. Na tem področju namreč dostikrat prihaja do zasegov na podlagi podatkov druge države in tudi na tem področju nima ne Slovenija ne večina evropskih držav nobenih predpisov, ki bi urejali, po kakšnem kriteriju se ta sredstva delijo. Kot pravim, bo to verjetno treba urediti z zakonom enkrat v prihodnosti, ne v tem zakonu. Ljudje, ki prijavljajo: bodisi anonimno, bodisi z imeni, bodisi osebno določena kazniva dejanja uradu - urad nima pristojnosti, da bi take podatke sprejel in na podlagi teh podatkov začel uporabljati pooblastila iz tega zakona. Zakon o kazenskem postopku je tisti, ki določa, da je treba vsa kazniva dejanja, vključno s kaznivim dejanjem pranja denarja, prijavljati državnemu tožilstvu in policiji. Kar pomeni, da v primerih, ko urad dobi od zavezanca, ki ni predpisan v tem zakonu, pobudo, predlog, ovadbo, tudi dokumentacijo, ga napoti na policijo ali na državno tožilstvo. Torej, ker kot pravim, urad ni pristojen začeti delati po tem, in to velja enako za vse urade, ki so ustanovljeni in ki imajo podobno strukturno kot naš urad po svetu. Urad je neke vrste finančna obveščevalna enota, kar pomeni, da se ukvarja s podatki, z analizo podatkov, ne pa s sprejemovteh podatkov od oseb, od vseh tistih, ki so že po drugih predpisih dolžni te podatke dajati drugim organom. Ima pa seveda urad pooblastilo, da do teh podatkov pride, če ima sam odprto zadevo, recimo o pranju denarja, in do teh podatkov lahko na zahtevo pride: bodisi od policije, bodisi od državnega tožilstva ali drugih državnih organov. V praksi, ko gre za take zadeve, tudi urad praviloma sodeluje s tem pooblastilom pri obravnavi takih zadev. Toliko glede še vprašanj. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prosim, gospod Sok.
Hvala, za besedo. Če dovolite, bi samo k temu še dodal eno vprašanje, ker imamo tukaj direktorja in bi ga vprašal, koliko je bilo teh namigov, teh prijav v preteklih štirih letih. Hvala lepa.
Prosim, izvolite!
Morda bolj vprašanje za poročilo o delu urada, kot pravim, ki bo sledilo za leto 2000. Lahko povem samo to, da je urad v teh letih, šestih letih, odprl štiristo zadev. V teh štiristo zadevah je šlo za tisoče in tisoče sumljivih transakcij, sporočenih uradov s strani zavezancev. Približno 70% teh zadev je urad že obravnaval, torej končal svoje delo. Od teh 70% je približno v šestih letih 30% podatkov odstopil policiji in državnemu tožilstvu, v skladu pač s pogoji, ki jih določa ta zakon. Trenutno je v Sloveniji v šestih letih bilo podano 27 kazenskih ovadb s strani policije zaradi suma večih kaznivih dejanj pranja denarja. Štiri zadeve so v fazi pravnomočne obtožnice, ena zadeva je v fazi pritožbe na prvostopenjsko sodbo. Mislim, da jih je sedem v fazi pravnomočno ovadene preiskave. Toliko glede te statistike, ki je, da rečem, ne samo statistika urada, urad vodi tudi vseslovensko statistiko ostalih organov s tega področja. Tako da vam približno dam še en podatek samo: doslej je bilo začasno zaseženih samo v zadevah pranja denarja v Sloveniji okoli 22 milijonov in pol nemških mark denarja. Samo zaradi suma pranja denarja!
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem splošno razpravo. Prehajamo na razpravo o predlaganih sklepih in stališčih. Najprej dajem v razpravo prvi sklep matičnega delovnega telesa, ki se glasi: "Predlog zakona o preprečevanju pranja denarja, prva obravnava, je primerna podlaga za pripravo predloga zakona za drugo obravnavo." Želi kdo besedo? Ker ne želi, glasujemo. Prisotnost! [[59 prisotnih]] [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Sklep je sprejet. Prehajamo na razpravo o stališču, ki ga je pripravilo matično delovno telo in je zapisano v poročilo delovnega telesa, kot tudi na razpravo o [[...]]Ne, oprostite! Želi kdo besedo? Ker nihče ne želi več razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[58 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Stališče je bilo sprejeto. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 14. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO SPREMEMBE POROČILA O GOSPODARSKIH DRUŽBAH, PODJETJIH ALI ZAVODIH, ZA KATERE V SKLADU S PRVIM ODSTAVKOM 20. ČLENA ZAKONA O NEZDRUŽLJIVOSTI UPRAVLJANJA JAVNE FUNKCIJE S PRIDOBITNO DEJAVNOSTJO VELJA PREPOVED POSLOVANJA Z DRŽAVO, JAVNIMI PODJETJI IN JAVNIMI ZAVODI. Spremembo poročila je v obravnavo zboru predložila komisija po zakonu o nezdružljivosti opravljanja javne funkcije s pridobitno dejavnostjo. Želi predstavnik komisije besedo? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker nihče ne želi razpravljati, zaključujem razpravo. Matično delovno telo predlaga zboru, da sprejme naslednji sklep: "Državni zbor Republike Slovenije sprejme spremembo poročila o gospodarskih družbah, podjetjih ali zavodih, za katere v skladu s prvim odstavkom 20. člena zakona o nezdružljivosti upravljanja javne funkcije s pridobitno dejavnostjo velja prepoved poslovanja z državo, javnimi podjetji in javnimi zavodi. Sprememba poročila se objavi v Uradnem listu Republike Slovenije." Odpiram razpravo o predlogu sklepa. Želi kdo besedo? Ker ne želi, prehajamo na glasovanje o predlogu sklepa. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[58 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. In s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 15. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O RATIFIKACIJI KONVENCIJE O DELU S SKRAJŠANIM DELOVNIM ČASOM. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Želi besedo poročevalec odbora? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker ne želi nihče razpravljati in ker k predlogu zakona do začetka obravnave niso bili vloženi amandmaji, predlagam zboru, da skladno z drugim odstavkom 213. člena poslovnika državnega zbora sklene, da bo glasoval le o predlogu zakona v celoti. Navedeni predlog sklepa ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. Želi opredlaganem sklepu kdo razpravljati? Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo. Predlog sklepa dajem na glasovanje. Ugotovimo prisotnost! [[58 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Tako dajem na glasovanje predlog zakona v celoti. Ugotovimo prisotnost! [[57 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 16. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO KRALJEVINE NORVEŠKE O MEDSEBOJNI POMOČI PRI CARINSKIH ZADEVAH. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo. Želi besedo poročevalec odbora? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker ne želi nihče razpravljati in ker k predlogu zakona do začetka obravnave niso bili vloženi amandmaji, predlagam zboru, da skladno z drugim odstavkom 213. člena poslovnika državnega zbora sklene, da bo glasoval le o predlogu zakona v celoti. Navedeni predlog sklepa ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. Želi o predlaganem sklepu kdo razpravljati? Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo in dajem predlog sklepa na glasovanje. Prosim! Prisotnost! [[58 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil predlog sprejet. Tako dajem na glasovanje predlog zakona v celoti. Prosim! Prisotnost! [[58 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 17. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO REPUBLIKE MAKEDONIJE O MEDSEBOJNI POMOČI PRI CARINSKIH ZADEVAH. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo. Želi besedo poročevalec odbora? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker ne želi nihče razpravljati in ker k predlogu zakona do začetka obravnave niso bili vloženi amandmaji, predlagam zboru, da skladno z drugim odstavkom 213. člena poslovnika državnega zbora sklene, da bo glasoval le o predlogu zakona v celoti. Navedeni predlog sklepa ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. Želi o predlaganem sklepu kdo razpravljati? Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo in dajem predlog sklepa na glasovanje. Prosim, da glasujemo. Prisotnost! [[59 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Tako dajem na glasovanje predlog zakona v celoti. Ugotovimo prisotnost! [[60 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 18. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO KRALJEVINE ŠVEDSKE O SPODBUJANJU IN MEDSEBOJNI ZAŠČITI NALOŽB, S PROTOKOLOM. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo. Želi besedo poročevalec odbora? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker ne želi nihče razpravljati in ker k predlogu zakona do začetka obravnave niso bili vloženi amandmaji, predlagam zboru, da skladno z drugim odstavkom 213. člena poslovnika državnega zbora sklene, da bo glasoval le o predlogu zakona v celoti. Navedeni predlog sklepa ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. Želi o predlaganem sklepu kdo razpravljati? Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo. Navedeni predlog sklepa dajem na glasovanje. Ugotovimo prisotnost! [[61 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Tako dajem na glasovanje predlog zakona v celoti. Ugotovimo prisotnost! [[61 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 19. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA O PROSTI TRGOVINI MED REPUBLIKO SLOVENIJO IN REPUBLIKO LITVO. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo. Želi besedo poročevalec odbora? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker ne želi nihče razpravljati in ker k zakona do začetka obravnave niso bili vloženi amandmaji, predlagam zboru, da skladno z drugim odstavkom 213. člena poslovnika državnega zbora sklene, da bo glasoval le o predlogu zakona v celoti. Navedeni predlog sklepa ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. Želi o predlaganem sklepu kdo razpravljati? Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo in dajem predlog sklepa na glasovanje. Glasujemo. Prisotnost! [[61 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Tako dajem na glasovanje predlog zakona v celoti. Glasujemo. Prisotnost! [[61 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 20. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI KONVENCIJE O VARSTVU ZAHTEVKOV DELAVCEV V PRIMERU INSOLVENTNOSTI NJIHOVEGA DELODAJALCA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo. Želi besedo poročevalec odbora? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker ne želi nihče razpravljati in ker k predlogu zakona do začetka obravnave niso bili vloženi amandmaji, predlagam zboru, da skladno z drugim odstavkom 213. člena poslovnika državnega zbora sklene, da bo glasoval le o predlogu zakona v celoti. Navedeni predlog sklepa ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. Želi o predlaganem sklepu kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo in dajem predlog sklepa na glasovanje. Glasujemo! Prisotnost! [[62 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Tako dajem na glasovanje predlog zakona v celoti. Glasujemo. Prisotnost! [[61 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 21. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA SPREMEMB IN DOPOLNITEV POSLOVNIKA DRŽAVNEGA ZBORA REPUBLIKE SLOVENIJE. Predlog sprememb in dopolnitev poslovnika je v obravnavo zboru predložil poslanec mag. Andrej Vizjak. Želi predlagatelj predloga besedo? Izvolite.
Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovane kolegice in kolegi poslanci. Institut poslanskih vprašanj je izredno pomemben za položaj poslanca kot tudi za razmerje med parlamentom in vlado. Na ta način poslanci izražamo nadzor nad delom vlade in ministrstev. Ker se o poslanskih vprašanjih lahko oblikuje tudi določeno stališče glede vlade in posameznega ministra, je poslansko vprašanje tudi sredstvo za uveljavljanje odgovornosti vlade in posameznega ministra. V državnem zboru je zato že nekaj časa ustaljena praksa, da na prva tri poslanska vprašanja opozicijskih poslancev, odgovarja predsednik vlade kot najvišji predstavnik izvršne veje oblasti. Z omenjeno dopolnitvijo poslovnika bomo utečeno prakso ustrezno uredili v poslovniku. Drugi del sprememb poslovnika se nanaša na spremembe in dopolnitve poslovnika glede na usklajevanje določb poslovnika v skladu z odločbo ustavnega sodišča Republike Slovenije. Spremembe in dopolnitve se nanašajo na ustavno pravico državnega sveta, da poda svoje mnenje k predlogom zakona oziroma k zahtevam iz pristojnosti državnega zbora Republike Slovenije.Z novo ureditvijo bo lahko državni svet v razumnem, po moji oceni, v najkrajšem 48-urnem roku predložil svoje mnenje ali posredoval obvestilo, da zadeve ne bo obravnaval. Spremembe in dopolnitve se nanašajo zgolj na obravnavo zadev, ki niso navedene v predhodnem sklicu državnega zbora oziroma obravnavanje zadev po hitrem in skrajšanem postopku oziroma na izrednih sejah. Po sedanji ureditvi ima državni svet za zadeve, ki so navedene v predhodnem sklicu, dovolj časa, da poda mnenje k posameznim zadevam. S tem utemeljujemo in utemeljujem predlog sprememb in dopolnitev poslovnika državnega zbora. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog sprememb in dopolnitev poslovnika je obravnavala komisija za poslovnik kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje komisije o predlogu sprememb poslovnika.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi. Predlog sprememb in dopolnitev poslovnika državnega zbora je komisija obravnavala na nadaljevanju 1. izredne seje. Naj se še enkrat zahvalim predlagatelju mag. Vizjaku, da je upošteval mojo prošnjo, da vključi v poslovnik tudi odločbo ustavnega sodišča Republike Slovenije, s tem je, mislim, stališče oziroma odločba ustavnega sodišča Republike Slovenije tudi uveljavljena, če bo ta predlog sprejet. Komisija se je s predlagano spremembo strinjala. Predlaga, da se predlog sprememb in dopolnitev poslovnika sprejme, skupaj z amandmaji komisije. Imamo dva amandmaja komisije, k 3. in 5. členu. K 3. členu dodajamo na koncu teksta "in ne daljši od sedem dni", to, kar je že predlagatelj omenil, in pa k 5. členu, kjer nadomeščamo "naslednji dan" s "petnajstim dnem po objavi". Naj še dodam, da je tudi k 1. členu bil predlagan amandma s strani člana komisije, gospoda Saša Pečeta, ki je predlagal, da se besedica "tri" črta in se s tem omogoči vsem opozicijskim poslanskim skupinam, da postavijo predsedniku vlade vprašanje. Komisija tega amandmaja ni podprla, je bila proti, vendar sem na to opozoril, ker je amandma z identično vsebino ponovno vložen na državni zbor in zraven ni opredelitve komisije. Se pravi, komisija je amandma z enako vsebino na seji zavrnila in ga ni sprejela. Torej ga, lahko sklepamo iz tega, tudi ne podpira. Mnenja vlade do seje komisije nismo prejeli, ga imate pa sedaj na svojih delovnih mizah, na klopeh. Vlada ne nasprotuje sprejetju poslovnika, načelnih pripomb nima. Seveda pa opozarja na to, da bi bilo mogoče smiselno natančneje doreči vprašanja, ki jih postavljamo predsedniku vlade, se pravi vprašanja, ki se nanašajo na delo vlade, da bi lahko predsednik vlade na njih tudi odgovoril. Jaz mislim, da je vsaj delno to tudi v tem predlogu predlagatelja že upoštevano in da so upoštevane tudi pripombe sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Pismenih prijav ni bilo, zato omejujem razpravo na pet minut. Ne želi nihče razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na drugo obravnavo, to je na razpravo ter odločanje o posameznih členih predloga sprememb in dopolnitev poslovnika. Ob tem vas želim opozoriti, da bodo na podlagi 94. člena ustave vse vsebinske odločitve v zvezi s tem poslovnikom sprejete, če bosta zanje glasovali dve tretjini navzočih poslancev. Prav tako bi vas rad opozoril na stališče poslovniške komisije zbora, da v primeru, ko zbor odloča z dvotretjinsko večino navzočih poslancev, lahko glasujejo le poslanci, ki so prijavili svojo prisotnost pred glasovanjem. V razpravo dajem 1. člen in amandma Saša Pečeta. Želi kdo razpravljati? Izvolite, gospod Beuermann.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Samo vprašal bi, ko ste rekli, da se je treba prijaviti pred glasovanjem, kaj to pomeni v praksi, glede na to, da imamo zdaj drugačen sistem. Nič ne zafrkavam, ampak resnično sprašujem, ker se mi zdi, da s tem, ko imam kartico v tej reži, da sem prijavljen.
Točno tako. Poslovniška komisija meni, da mora biti poslanec tudi prisoten, ne samo, da ima vloženo kartico. Če ima slučajno kdo vloženo kartico, pa ga ni tu, prosim sosede, da kartico dvignejo. Hvala lepa. Najprej obravnavamo amandma k 1. členu, ki ga je vložil Sašo Peče. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Amandma dajem na glasovanje. Ugotovimo prisotnost! [[62 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 12.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Glasujemo o 1. členu v celoti. Ugotovimo prisotnost! [[62 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 1. člen sprejet. Glasujemo o 2. členu v celoti. Ugotovimo prisotnost! [[62 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je 2. člen v celoti sprejet. V obravnavi imamo 3. člen in amandma komisije. Želi kdo razpravljati? Ker ne želi nihče razpravljati, glasujemo o amandmaju k 3. členu. Ugotovimo prisotnost! [[62 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti nihče.]] Amandma k 3. členu je sprejet. Glasujemo še o 3. členu v celoti. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[63 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 3. člen v celoti sprejet. Glasujemo še o 4. členu v celoti. Ugotovimo prisotnost! [[63 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 4. člen v celoti sprejet. V obravnavi imamo amandma k 5. členu komisije za poslovnik. Želi kdo razpravljati? [[Nihče.]] Glasujemo o amandmaju k 5. členu. Ugotovimo prisotnost! [[63 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je 5. člen v celoti sprejet. V obravnavi imamo naslov zakona. Želi kdo razpravljati o naslovu? Ugotavljamo, da nismo glasovali o 5. členu v celoti. Glasujemo o 5. členu v celoti. Ugotovimo prisotnost! [[64 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti 1.]] 5. člen je v celoti sprejet. V obravnavi imamo naslov zakona. Želi kdo razpravljati o naslovu zakona oziroma naslovu poslovnika? Ker ne želi, prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[64 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov poslovnika sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo. Ugotavljam, da so bili k predlogu sprememb dopolnitev podani nekateri amandmaji in prosim kvalificirane predlagatelje, če vložijo amandma. Pred tem pa seveda sprašujem, če želi kdo razpravljati o predlogu akta v celoti? [[Ne želi.]] Sprašujem, če je poslovnik usklajen? [[Da.]] Prehajamo na glasovanje o poslovniku v celoti. Prosim, da glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[63 poslancev.]] [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je poslovnik v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Sejo nadaljujemo jutri ob 10.00 uri z 22. točko dnevnega reda in po dnevnem redu dalje. Hvala lepa.