Spoštovane kolegice in kolegi poslanke in poslanci, gospe in gospodje, spoštovani gostje, predvsem gospa Vraničarjeva z Ministrstva za finance. Pričenjam z nadaljevanjem 17. redne seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnjega nadaljevanja seje ne morejo udeležiti naslednji poslanci: Zvone Černač od 16. ure dalje, Zmago Jelinčič Plemeniti in Jožef Jerovšek. Vse prisotne še enkrat lepo pozdravljam. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DAVČNEM POSTOPKU, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo gospe Mateji Vraničar, državni sekretarki v Ministrstvu za finance. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani gospod predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci. Dovolite, da na kratko predstavim poglavitne rešitve Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčnem postopku. S predlaganim zakonom se določa, da dohodnino od obresti, ki jo dosegajo rezidenti od dolžniških vrednostnih papirjev, ugotovi davčni organ na podlagi napovedi zavezanca. S predlaganimi rešitvami se povečuje dinamika kreditiranja nebančnega sektorja in podpira nadaljevanje okrevanja slovenskega gospodarstva, krepi se gospodarska rast ter s tem povečuje konkurenčnost. Ta sprememba je povezana s spremembo zakona o dohodnini in zakona od davkov od dohodkov pravnih oseb, ki jih bomo obravnavali v naslednjih dveh točkah. Druga sprememba zakona določa boljši način pridobivanja podatkov za upravljavca Sklada obveznega dodatnega zavarovanja, ki bo lahko v skladu s predlagano spremembo od davčnega organa avtomatično pridobival podatke, potrebne za upravljanje sklada. Ta sprememba bo začela veljati s 1. januarjem 2011. Tretji sklop sprememb se nanaša na akontacijo dohodnine. S spremembo predlagamo, da se akontacija dohodnine za dohodke, ki se vštevajo v letno davčno osnovo davčnega zavezanca, z izjemo dohodkov iz delovnega razmerja, ki so doseženi pri delodajalcu, pri katerem davčni zavezanec dosega pretežni del dohodka iz delovnega razmerja, in za dohodke, dosežene z opravljanjem dejavnosti, ki se ugotavljajo z odločbo o odmeri davka, ne odmeri, če akontacija dohodnine ne presega 20 evrov. O tem pa je treba zavezanca za davek pisno obvestiti. Dohodki, od katerih ni bila plačana akontacija med letom, se vštevajo v davčno osnovo za odmero dohodnine na letni ravni. Po tem predlogu se odpravlja le neenakost med zneskom obračunavanja akontacije dohodnine z davčnim odtegljajem in z odločbo davčnega organa odmeri akontacija dohodnine na podlagi napovedi zavezanca, kjer je že po veljavni ureditvi v primeru odločbe veljala oprostitev za odmero, če ta ni presegala 20 evrov. Upoštevaje navedeno predlagamo, da Državni zbor predlagani zakon podpre. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Stališče odbora bo predstavil gospod Bogdan Čepič.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Lep pozdrav državni sekretarki! Kolegice in kolegi! Odbor za finance in monetarno politiko je na 23. nujni seji dne 17.5.2010 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčnem postopku, ki ga je Državnemu zboru predložila Vlada Republike Slovenije s predlogom za sprejem po nujnem postopku, ki ga je Kolegij predsednika Državnega zbora potrdil na svoji 61. seji dne 7.5.2010. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora, ki je besedilo proučila v pogledu skladnosti z ustavo, pravnim sistemom ter z zakonodajno-tehničnega vidika in ob tem podala konkretna opozorila k 1., 2., 3. in 5. členu zakonskega predloga. K predlogu zakona so na podlagi opozoril Zakonodajno-pravne službe vložile amandmaje k 1., 2., 3. in 5. členu besedila koalicijske poslanske skupine, SD, Zares, DeSUS in LDS. Na seji odbora so sodelovali predstavnici in predstavnik Ministrstva za finance in predstavnica Zakonodajno-pravne službe. V dopolnilni obrazložitvi členov na začetku druge obravnave zakonskega predloga je predstavnica Vlade poudarila, da predlog predstavljata podporni besedili zakona, ki urejata dohodnino oziroma davek od dobička pravnih oseb; uvaja se drugačen način odmere zadevnega davka. Sicer je novela posledica potrebe po novih rešitvah, povezanih z zaračunavanjem oziroma plačevanjem davka od določenih kapitalskih dohodkov, s tem da se osnovna sprememba nanaša na način plačevanja dohodnine od obresti, od dolžniških vrednostnih papirjev, vzporedno se uvaja obveznost oseb, ki so zavezane za dajanje podatkov, da davčnemu zavezancu dostavijo podatke, ki se nanašajo na prejete tovrstne obresti. V nadaljevanju je predstavnica Zakonodajno-pravne službe v zvezi s posredovanimi opozorili službe posebej izpostavila pripombo v zvezi z nomotehničnim oblikovanjem končne določbe 5. člena predloga in ob tem opozorila na neenotno prakso na tem področju. V nadaljevanju se je odbor skladno s 130. členom Poslovnika Državnega zbora opredelil do vloženih amandmajev koalicije in jih sprejel. Hkrati je odbor glasoval o posameznih členih zakonskega predloga in tudi vse sprejel. Glede na sprejete amandmaje in na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora je pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, ki vključuje vse sprejete amandmaje in ste ga poslanci dobili na klopi.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil gospod Bogdan Čepič.
Še enkrat hvala za besedo. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčnem postopku bo Poslanska skupina Socialnih demokratov podprla. Spremembe Zakona o davčnem postopku so zaradi potrebe po spremembi rešitev, ki se nanašajo na izračunavanje in plačevanje davka od določenih dohodkov iz kapitala. Zaradi oteženega financiranja preko zadolževanja z izdajo dolžniških vrednostnih papirjev je Vlada prisluhnila mnenju bank in posameznih gospodarskih družb. Uvedene rešitve bodo odpravile obveznost plačevanja davčnega odtegljaja in s tem zmanjševale stroške izdajateljev dolžniških vrednostnih papirjev, in sicer, predvsem stroške, povezane z nepripravljenostjo tujih vlagateljev prevzemati tveganja obdavčitve obresti v državi izdajatelja. Banke in gospodarske družbe bodo zaradi navedenega pogoja v izdaje dolžniških vrednostnih papirjev vključevale tako imenovano "gross up" klavzulo, ki za izdajatelja pomeni zavezo, da prejemniku oziroma upravičencu do prejema obresti izplača določen znesek ne glede na morebitno davčno obremenitev upravičenca v državi izdajatelja. Pri odpravi obveznosti plačevanja davčnega odtegljaja gre za dodaten ukrep v smeri zagotavljanja olajšanja dostopa do financiranja, to je cenejšega zadolževanja bank in gospodarskih družb doma in v tujini. Vlada s temi spremembami dokazuje, da zna prisluhniti potrebam tako bank kot tudi gospodarstva z željo, da bi lahko hitreje in ceneje prišli do kapitala za razvoj in poslovanje. Tovrstni ukrep lahko posredno vpliva tudi na zagotavljanje stabilnejših razmer na domačem bančnem trgu ter s tem na povečanje dinamike kreditiranja nebančnega sektorja in na nadaljnje okrevanje slovenskega gospodarstva, okrepitev vzdržne gospodarske rasti, ustvarjanje novih delovnih mest ter s tem na povečanje konkurence. Predlagana rešitev bo vsebinsko in tehnično sledila ureditvi, ki je bila v začetku letošnjega leta sprejeta za obresti iz dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izdaja Republika Slovenija na podlagi zakona, ki ureja javne finance. Z drugo spremembo bo določen najprimernejši način pridobivanja podatkov, na podlagi katerega bo Kapitalska družba, ki ima na podlagi Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju pooblastila za upravljanje Sklada obveznega dodatnega zavarovanja, od davčnega organa avtomatično pridobivala podatke, potrebne za upravljanje sklada. Ta spremembo bo pričela veljati s 1. 1. 2011. S spremembo Zakona o davčnem postopku se tudi določi, da se akontacija dohodnine za dohodke, ki se vštevajo v letno davčno osnovno davčnega zavezanca, razen za dohodke iz delovnega razmerja, dosežene pri delodajalcih, pri katerem davčni zavezanci dosegajo pretežni del dohodka iz delovnega razmerja, in za dohodke, dosežene z opravljanjem dejavnosti, ki se ugotavljajo z določbami v odmeri davka, ne odmeri, če davek ne bi presegal 20 evrov. O tem se zavezanca davka tudi pisno obvesti. Dohodke, od katerih ni bila plača akontacija dohodnine med letom, se vštevajo v osnovo za odmero dohodnine na letni ravni. Zaradi navedenega, kot smo že rekli, bo Poslanska skupina Socialnih demokratov podprla Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčnem postopku.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Zares bo predstavil gospod Vili Trofenik. Izvolite.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Predlagane spremembe zakona o davčnem postopku prinašajo tri novosti glede na veljavni zakon o davčnem postopku, in sicer prava sprememba se nanaša na dostop do podatkov, ki predstavljajo davčno tajnost. Kapitalska družba d.d. bo imela kot upravljavec Sklada obveznega dodatnega zavarovanja, skladno s predlagano zakonsko spremembo, avtomatično dostop do podatkov, ki predstavljajo davčno tajnost, za potrebe upravljanja sklada. Druga sprememba se nanaša na akontacijo dohodnine za dohodke, ki se vštevajo v letno davčno osnovo, razen dohodkov iz naslova delovnega razmerja in dohodkov iz naslova opravljanje dejavnosti, se ne odmeri dohodnina, če bi akontacija ne presegla 20 evrov. In tretja sprememba, ki se nanaša na dohodnino od dolžniških vrednostnih papirjev rezidentov, ki jo bo v bodoče ugotavljal davčni organ z odločbo na podlagi napovedi zavezanca. Čeprav gre na prvi pogled za manjše spremembe zakona, je njihova uveljavitev dobrodošla in zaradi tega jih bomo v naši poslanski skupini podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod mag. Radovan Žerjav.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi! Po predlagateljevih besedah je zaradi omenjenega in oteženega financiranja preko zadolževanja z izdajo dolžniških vrednostnih papirjev, po mnenju bank in posameznih gospodarskih družb, treba uvesti rešitve, ki bodo odpravile obveznost plačevanja davčnega odtegljaja in s tem zmanjševale stroške izdajatelja v dolžniških vrednostnih papirje. Gre predvsem za stroške, povezane z nepripravljenostjo tujih vlagateljev prevzemati tveganje obdavčitve obresti v državi izdajatelja. Pri odpravi obveznosti plačevanja davčnega odtegljaja naj bi šlo za dodaten ukrep v smeri zagotavljanja olajšanja dostopa do financiranja, to je cenejšega zadolževanja bank in gospodarskih družb doma in v tujini. Če tovrstni ukrep lahko posredno vpliva tudi na zagotavljanje stabilnejših razmer na domačem bančnem trgu ter s tem na povečanje dinamike kreditiranja nebančnega sektorja in na nadaljnje okrevanje slovenskega gospodarstva, okrepitev vzdržne gospodarske rasti, ustvarjanje novih delovnih mest ter s tem na povečanje konkurence, bomo v Poslanski skupini SLS predlagani zakon seveda z veseljem podprli. Vendar se nam ta obrazložitev predlagatelja, Vlade, zdi morda vseeno pretirana. Ta ukrep zagotovo ne bo prinesel vsega tega, kar Vlada s tako vznesenostjo našteva. Potrebno bo postoriti kaj več. Potrebno bo izpeljati ukrepe, ki so že več kot pol leta mrtva črka na papirju in predvsem strukturne ukrepe, o katerih že tudi razpravljamo celoten mandat te vlade. Razmere se zaostrujejo. Tako kot je, najbrž ne bo moglo več iti naprej. Ali bomo vnaprej preprečili, da bo Slovenija krenila po poti Grčije, ali pa se bomo tam znašli čez dve leti. V vsakem primeru bo boleče. Odgovorno od nas je, da se tega polotimo takoj. Predvsem pa je ta odgovornost v tem trenutku na sedanji vladi. Kot rečeno, predlagani zakon bomo za ogrevanje podprli, od Vlade pa pričakujemo nadaljnje ukrepe. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine DeSUS bo predstavil gospod Anton Urh.
Hvala za besedo. Spoštovani gospod podpredsednik. Spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi. Lep pozdrav in dobro jutro in lep dan. Upam, da bo boljši in lepši od včerajšnjega. Predlagane spremembe in dopolnitve zakona o davčnem postopku bomo poslanci DeSUS-a podprli. Novelacija se v bistvu nanaša na tri segmente, in sicer na dohodnino od obresti od dolžniških vrednostnih papirjev, na pridobivanje podatkov Kapitalske družbe, ki upravlja s Skladom obveznega dodatnega zavarovanja, na neodmero akontacije dohodnine za določene dohodke, če davek ne bi presegal 20 evrov. In kaj bodo te spremembe doprinesle? Po besedah finančnega ministra povečevanje dinamike kreditiranja nebančnega sektorja in okrevanje slovenskega gospodarstva ter s tem krepitev gospodarske rasti ter konkurenčnosti, omogočanje avtomatično pridobivanje podatkov, potrebnih za upravljanje sklada. Slednji bo pri obdelovanju teh podatkov upošteval tudi veljavno zakonodajo ter odpravo neenakosti med zneskom obračunavanja akontacije dohodnine z davčnim odtegljajem in z odločbo davčnega organa o odmeri akontacije dohodnine na podlagi napovedi zavezanca za dohodnino. Skratka, glede predlaganih sprememb poslanci DeSUS-a nimamo nobenih zadržkov, zato bomo prispevali svoje glasove k njegovemu sprejemu.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Bogdan Barovič.
Lep dan kolegicam in kolegom, tudi vam, cel dan bomo skupaj. Danes bomo govorili kar o obširnem paketu vsebine, ki jo pokriva matični odbor za finance in monetarno politiko. Zakon o davčnem postopku oziroma zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o davčnem postopku, ki ga danes obravnavamo, je že osma sprememba oziroma dopolnitev tega zakona. Ta današnja novela je posledica potrebe po spremembi rešitev, ki se nanašajo na izračun in plačevanje davka od določenih dohodkov iz kapitala. Prav tako gre za rešitve, ki bi odpravile obveznost plačevanja davčnega odtegljaja in s tem zmanjševale stroške izdajateljev dolžniških vrednostnih papirjev. Gre za dodatni ukrep, ki bo olajšal dostop do financiranja - pomeni, do cenejšega zadolževanja bank in gospodarskih družb doma in v tujini. Ta ukrep posredno vpliva na povečanje dinamike kreditiranja nebančnega sektorja, na nadaljnje okrevanje slovenskega gospodarstva, na ustvarjanje novih delovnih mest in na povečanje konkurence. Zaradi takih posrednih možnih ukrepov in posledic bomo tudi v Slovenski nacionalni stranki Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčnem postopku podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanskega kluba LDS bo predstavil mag. Borut Sajovic.
Hvala lepa, gospod predsedujoči, za besedo. Gospa državna sekretarka. Kolegice in kolegi. Glavna novost, ki jo prinaša predlagani zakon, je povezana z načinom plačevanja dohodnine od obresti, od dolžniških vrednostnih papirjev. Vlada predlaga, da dohodnino od obresti, ki jo dosegajo rezidenti fizične osebe od dolžniških vrednostnih papirjev, ugotovi davčni organ na podlagi napovedi zavezanca, s čimer se pa odpravlja obveznost plačevanja davčnega odtegljaja. Dodatno Vlada v zakonu še predlaga, da morajo osebe, ki so zavezane za dajanje podatkov, davčnem zavezancu dostaviti podatke, ki se nanašajo na tovrstne prejete obveznosti. To rešitev ocenjujemo kot ugodno in kot razbremenitev ter prispevek k povečanju učinkovitosti sistema. Same spremembe zakona se pravzaprav nanašajo na predlagane spremembe v predlogih novel zakona o dohodnini in pa zakona o davku od dohodkov pravnih oseb. Poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije bo podprl predvidene spremembe, saj se v celoti strinjamo z oceno, da je zaradi omejenega in oteženega financiranja preko zadolževanja z izdajo dolžniških vrednostih papirjev potrebno uvesti take rešitve, ki bodo odpravile obveznosti plačevanja davčnega odtegljaja in s tem zmanjšale stroške izdajateljev dolžniških vrednostnih papirjev. Ta rešitev se v nadaljevanju nanaša tudi na dejstvo, da se zmanjšujejo stroški, povezani z nepripravljenostjo tujih vlagateljev prevzemati tveganja obdavčitve obresti v matični državi izdajatelja. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije podpiramo spremembo tudi v luči cilja zakona, da gre za ukrep zagotavljanja olajšanega dostopa do financiranja, to je pomembno in potrebno v kontekstu časa, ki ga živimo, cenejšega zadolževanja bank in gospodarskih družb doma in v tujini. Kot še naprej navaja Vlada v obrazložitvi, tovrstni ukrep lahko posredno vliva, in to pozitivno, tudi na zagotavljanje stabilnejših razmer na domačem bančnem trgu ter s tem na povečevanje dinamike kreditiranja nebančnega sektorja in nadalje okrevanje slovenskega gospodarstva. Zato se seveda podpori tem ukrepom pridržujemo in ocenjujemo, da gre za pomembne in prave korake. V poslanskem klubu smo prepričani - glede tistega, kar je bilo povedano v eni od razprav -, da seveda Slovenija ni na grški poti in da na grški poti ne bo niti čez dve leti. Dodatno pa predlog zakona še prinaša spremembe, ki se dotikajo avtomatičnega posredovanja podatkov, kar bo poenostavilo še določene postopke, povezane s Kapitalsko družbo. Na podlagi vsega navedenega lahko izrazimo enotno podporo Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije k zakonskim spremembam in jih bomo tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo predstavitev stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. O njem bomo odločali v skladu z časovnim potekom, pol ure po prekinjeni 17. točki dnevnega reda. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DAVKU OD DOHODKOV PRAVNIH OSEB - NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo Državnem zboru predložila Vlada. Dajem besedo gospe Mateji Vraničar za dopolnilno predstavitev zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovane poslanke in poslanci! Pripravljene spremembe in dopolnitve Zakona o davku od dohodkov pravnih oseb tvorijo zaokroženo celoto s predlaganimi spremembami Zakona o dohodnini in pravkar obravnavanim Predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčnem postopku. Vse tri predlagane novele imajo isti cilj in namen. Če smo v bližnji preteklosti v okviru davčne zakonodaje v podporo drugim sistemskim ukrepov uveljavljali ukrepe, katerih glavni namen je bil blažitev krize, potem ukrepe, ki jih boste sprejemali v okviru že omenjenega paketa za danes, lahko navedemo, da je njihov cilj razvoj in nadaljnja rast gospodarstva. Pomenijo namreč določeno ugodnost oziroma razbremenitev za zavezance, spodbujajo jih k zaposlovanju, vlaganju v raziskave in razvoj ter jim omogočajo lažje in cenejše zadolževanje oziroma pridobivanje finančnih sredstev. S predlaganimi spremembami in dopolnitvami zakona o davku od dohodkov pravnih oseb se uvaja nova davčna olajšava za zaposlovanje določenih kategorij oseb. Predloga zakona določa uveljavitev splošne olajšave v obliki zmanjšanja davčne osnove za davek od dohodkov pravnih oseb za novo zaposlovanje določenih težje zaposljivih kategorij, in sicer oseb, mlajših od 26 let, in oseb, starejših od 55 let, ki so bile vsaj šest mesecev prijavljene na zavodu za zaposlovanje. Potreba po uveljavitvi nove olajšave za zaposlovanje se je pokazala po analiziranju podatkov o številu in strukturi brezposelnosti ter zaradi podpore ukrepom drugih politik na področju zaposlovanja. Nadalje se uvaja spremenjenja oziroma nadgrajena olajšava za vlaganje v raziskave in razvoj. Predlog zakona določa spremembo že uveljavljene olajšave, pri čemer se povečuje splošna olajšava za vlaganja v raziskave in razvoj s sedanjih 20% na 40% zneska za vlaganje v raziskave in razvoj, pri čemer se povečuje tudi davčna regijska olajšava, ker je splošna olajšava višja. Z uveljavitvijo odprave obdavčitve na viru od obresti od izdanih dolžniških vrednostnih papirjev gospodarskih družb, vključno z bankami, se zasleduje cilj lažjega in cenejšega zadolževanja. Predlog zakona določa spremembo glede obdavčevanja na viru za obresti od dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izda gospodarska družba, ki je ustanovljena v skladu s predpisi v Republiki Sloveniji, spoštovati pa mora določene omejitve, postavljene zaradi preprečevanja špekulacij. V delu, ki določa olajšavo za zaposlovanje oziroma olajšavo za vlaganja v raziskave in razvoj, se bo zakon uporabljal že od 1. januarja 2010 dalje, v delu glede obdavčitve obresti na viru pa od dneva uveljavitve. Upoštevaje navedeno Vlada predlaga Državnemu zboru, da dopolnjeni predlog zakona podpre. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Stališče odbora bo predstavil gospod Bogdan Barovič. Izvolite.
Odbor za finance in monetarno politiko je na 23. nujni seji kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku od dohodkov pravnih oseb, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada Republike Slovenije. Odbor je bil seznanjen tudi z mnenjem Zakonodajno-pravne službe, ki je posredovala konkretne pripombe k 2., 3. in 4. členu besedila. K predloženemu zakonu je Poslanska skupina SDS vložila amandmaje k 1. in 2. členu besedila, amandma k 3. členu zakonskega predloga pa so vložile štiri koalicijske skupine SD, Zares, LDS in DeSUS. Iz predstavitve na seji odbora je bilo razvidno, da novouvedena olajšava sooblikuje in nadgrajuje dosedanjo zaposlitveno politiko. Besedilo na podlagi spremne obrazložitve zasleduje osnovni cilj, to je zmanjšanje obresti od določenih dolžniških vrednostnih papirjev. Po oceni predlagateljice je novela namenjena razbremenitvi zavezancev, olajšanju njihovega položaja v trenutnih ekonomsko-finančnih razmerah in ustreznim spodbudam s področja zaposlovanja in vlaganj v raziskave in razvoj. Med predloženimi rešitvami pa izmed predvidenih ukrepov velja posebej izpostaviti uvedbo splošne olajšave za zaposlovanja najbolj prizadetih skupin oseb, zvišanje splošne olajšave za vlaganje v raziskave in razvoj, ob hkratni spremembi obdavčitve obresti od določenih dolžniških vrednostnih papirjev. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je poudarila, da končna določba, ki v pogledu nomotehnične prakse odstopa, izkazuje neenotno prakso na navedenem področju. Razprava je bila osredotočena na amandmaje Poslanske skupine SDS k 1. in 2. členu zakonskega predloga. Po besedah predstavnika predlagateljev amandmaja gre za resno sporočilo v kontekstu z nastalo situacijo izpostavljenega področja raziskav in razvoja. Tako predložena olajšava iz amandmaja v višini 100% namenja vso podporo ne le investicijam v raziskave in razvoj, temveč celotnemu gospodarstvu. Po mnenju predlagateljev amandmaja je najustrezneje, da se odločitve glede tovrstnih vlaganj prepusti upravičenim subjektom. Iz predstavljenih mnenj je še izhajalo, da uvedbe posameznih davčnih olajšav, premosorazmerno ne privedejo do dviga splošne olajšave. Po mnenju razpravljavcev iz vrst koalicije gre za amandmajski predlog, ki je potreben dodatne proučitve. Poudarjeno je bilo, da so se s podobno problematiko ostale članice Evropske unije že soočale, s tem da so bila z namenom prepreke zlorab pravila uporabe natančno definirana in v praksi uporabljena. Po drugi strani je opazno, da gre v našem prostoru za vrsto nanizanih ukrepov brez jasne opredelitve povezav med monetarno in fiskalno politiko. Najbolj ustrezna bi bila uvedba tovrstnih olajšav v fazi gospodarske rasti. Iz razloga, ker tovrstna vlaganja predstavljajo vsaj srednjeročne, če ne že dolgoročne rešitve, pa se zdi uvedba 100% olajšave v trenutkih in v tem trenutku v kriznih časih pretirana, je bilo še mnenje koalicijskih predstavnikov. Predstavnica Vlade je ob izraženi nepodpori amandma k 1. členu navedla, da dopolnila v višini 100% znižanja v finančnem pogledu ni mogoče realizirati, medtem ko je črtanje regijskih olajšav neprimerno. Iz obrazložitve amandmaja k 2. členu pa izhaja, da velja v času gospodarske krize, ko se število brezposelnih povečuje, trend naraščanja brezposelnosti obrniti, zato se predlaga olajšava za vse zaposlene in ne le za določene skupine, in tudi hkratno zvišanja stopnje na 70% za določene skupine. Obenem naj se z davčnimi počitnicami podjetjem omogoči, da na začetku poslovanja določeno obdobje ne plačujejo davka na dohodke. Odbor je ob obravnavi posameznih členov glasoval o vloženih amandmajih, sprejel je amandma koalicijskih poslanskih skupin k 3. členu. Amandmajev Poslanske skupine SDS k 1. in 2. členu odbor ni sprejel. Odbor ni sprejel tudi ustnega predloga za amandma odbora za spremembo prvega odstavka 2. člena, predloženega med samo obravnavo, danega na pobudo predstavnika vlagatelja [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprav.]] [[...]]osnovnega amandmaja Poslanske skupine SDS.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil mag. Andrej Vizjak. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik. Spoštovana državna sekretarka s sodelavko, spoštovani kolegi, kolegice žal ni nobene tukaj notri. V Slovenski demokratski stranki smo izjemno zaskrbljeni nad razvojem dogodkov in ne nazadnje tudi nad takimi predlogi zakonov, ki je danes pred nami. Namreč, ta zakon bi morali sprejeti takrat, ko smo ga predlagali v Slovenski demokratski stranki, torej, dvig in uvedba določenih davčnih olajšav in znižanje davkov za podjetja. Namreč, vedno smo verjeli, da je v Sloveniji v času krize potrebno spodbuditi gospodarsko aktivnost in spodbujanja gospodarska aktivnost, bo rešila tudi nakopičene probleme z naraščanjem brezposelnosti in tudi na socialnem področju. Potrebno bi bilo startati pravočasno tam, kjer pa aktualna vlada ni začela in ni startala. Rezultate danes beremo lahko na naslovnicah vseh časopisov: Slovenija je izgubila 20 mest na lestvicah konkurenčnosti; Slovenija je padla največ od vseh držav in jo je kriza, čeprav je ne bi smela tako globoko prizadeti zaradi specifik slovenske ekonomije, jo je najbolj udarila. Daleč od tega, da smo krizo izkoristili kot priložnost. V Slovenski demokratski stranki smo želeli Vladi pomagati na začetku, ponudili smo ji partnerstvo dva plus deset, partnerstvo na kratek rok, torej, v času krize, in partnerstvo pri strukturnih reformah, ki so prav tako potrebne. Vlada je to arogantno zavrnila in danes prihaja z zakoni, ki so pravzaprav popolni blef. Davčne olajšave za raziskave in razvoj v trenutku, ko dobička, ni so pravzaprav povsem prazne. Povečanje davčne olajšave bodo imele morebiti zgolj nek simbolni učinek, dejanskega pa ne. Vlada - jaz sem vam na Odboru za gospodarstvo rekel, dobro jutro. Ne zavedate se sploh situacije v Sloveniji, očitno s takimi predlogi, ki so totalno nekonsistentni. Namreč, ob predlogu takih ukrepov opozicije pred letom dni in pol ste našteli 100 razlogov, zakaj se tega ne da, po letu dni in pol, ko je vlak že odšel, ko je zamujeno ogromno, ko dobička več ni pa pridete s tem predlogom, ki smo ga takrat predlagali. Pa še nekaj. Poleg uvedene davčne olajšave za raziskave in razvoj predlagate tudi davčne olajšave za zaposlovanje težje zaposljivih. Zakaj težje zaposljivih? Predlagajte davčne olajšave za zaposlovanje brezposelnih, tistih, ki se znajdejo na zavodu za zaposlovanje, ki so prejemniki denarnih nadomestil s strani zavoda, in na drugi strani spodbudite delodajalce davčno tudi z davčnimi olajšavami, da te brezposelne zaposlijo. Vi ste pa uvedli samo davčne olajšave za težje zaposljive, kjer v definiciji stoji, da je težje zaposljiv tisti, ki je več kot 6 mesecev na zavodu za zaposlovanje, kar pomeni, da mora nekdo najprej 6 mesecev koristiti in kuriti državni denar, da je na koncu upravičen - do delodajalec, ki ga želi zaposliti - do davčne olajšave. Torej, nesmiselno in to ni nobeden protikrizni ukrep, to bi lahko bil neki normalen ukrep, saj se spodbuja zaposlovanje težje zaposljivih vedno in zmeraj. Pravite, da je to zakon izhodne strategije, izhoda iz krize, Slovenija pada in pada in je v krizi čedalje bolj, Prej sem slišal, da se ne bo ponovil grški scenarij, upam, da boste končno spregledali, da ne boste tako vrtoglavo zadolževali te države. Slovenije je največ povečala javni dolg, če gledamo stanje leta 2008 in 2009 - za 59%. Evropska unija v povprečju je povečala dolg za 14% javni dolg, Grčija pa za 16%, mi pa za 59%. Sama sreča je, hvalite lahko boga, na Vladi in ministrstvu, da ste pričakali to krizo z razmeroma nizkim oziroma enih najnižjih javnih dolgov, to je 22,6%. V Slovenski demokratski stranki smo poskusili ta zakon popraviti z amandmaji. Predlagali smo, vsaj na simbolni ravni, 100% davčno olajšavo za raziskave in razvoj. Zavedamo se, da je v tem času, ko dobička ni, zgolj iluzija, da bo imel to kakšen fiskalni pa tudi sicer finančni učinek, je pa simbolno jasno sporočilo. Predlagali smo, da veljajo davčne olajšave za zaposlovanje za vse brezposelne in še posebej za težje zaposljive in predlagali smo davčne počitnice. Slovenija bi morala sedaj spodbujati tiste, ki želijo stopiti po legalni poti v upravljanje dejavnosti, da to storijo z oprostitvami davka za nekaj prvih let. V Slovenski demokratski stranki smo zelo mešanih občutkov pri tem nekonsistentnem, slabem in pravzaprav zelo zapoznelem predlogu.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Zares bo predstavil gospod Vili Trofenik.
Hvala za besedo. Spremembe in dopolnitve zakona o davku od dohodkov pravnih oseb spadajo v paket finančnih zakonov iz programa izhodne strategije. S predlaganimi spremembami in dopolnitvami zakona se prvič uveljavlja splošna davčna olajšava v obliki zmanjšanja davčne osnove za davek od dohodkov pravnih oseb v višini 45% plače težje zaposljivih oseb, starejših od 55 let ali mlajših od 26 let, za obdobje 24 mesecev pod pogojem, da so bili vsaj šest mesecev prijavljeni na zavodu za zaposlovanje. Drugič. Povečuje se že veljavna olajšava za vlaganje v raziskave in razvoj z dosedanjih 20 na 40% ob ohranitvi regijske olajšave v višini 10 oziroma 20%. In tretjič. Spreminja sistem obdavčevanja na vire za obresti od dolžniških vrednostnih papirjev, in sicer tako, da se uvaja oprostitev plačila davka na virov od obresti pod pogojem, da vrednostni papir izdajo gospodarske družbe, ustanovljene v skladu s predpisi v Sloveniji, če vrednostni papirji niso zamenljivi in so uvrščeni v organizirani finančni trg ali se z njimi trguje na večstranskem sistemu v članicah EU ali OECD. Vse tri spremembe zakona o davku iz dohodka pravnih oseb, se bodo uporabljale za leto 2010. V poslanski skupini bomo predlagane spremembe zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod mag. Radovan Žerjav.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi. Predlog zakona ureja tri področja, in sicer: spodbuja zaposlovanje določenih kategorij oseb, oprošča obdavčenje obresti od dolžniških vrednostnih papirjev na viru ter spodbuja vlaganje v raziskave in razvoj. Pomembno je spodbujati zaposlovanje nezaposlenih oseb, vendar se nam v Poslanski skupini SLS še pomembneje zdi ustvarjanje ustreznih pogojev podjetjem, da bodo lahko uspešno poslovala ter tako zagotavljala delo čim večjemu številu ljudi. Zaposlovanje samo po sebi Sloveniji ne bo prineslo napredka, s tem se najbrž strinjamo vsi. V SLS pozdravljamo spodbujanje vlaganj v raziskave in razvoj. Končno ste se zbudili, bi lahko rekli. Januarja 2009, februarja 2009 ter aprila 2009 so s strani Slovenske demokratske stranke bile predlagane popolnoma enake rešitve glede spodbujanja vlaganj v razvoj in raziskave, pa ste jih brezkompromisno zavrnili in nasprotovali, trmasto nasprotovali. Sprašujem se, kaj je danes drugače, da zdaj prihajate z istimi rešitvami, katerim ste leto nazaj nasprotovali. Seveda je drugače! Situacija je mnogo bolj zaskrbljujoča, kot je bila. In, žal, zopet zamujate. Če bi lansko leto sprejeli takšno rešitev, bi letos že želi rezultate le-te, saj bi podjetja v tem času že uspela pripraviti ustrezne razvojne projekte na podlagi teh spodbud. Tako pa s temi ukrepi prihajamo zopet prepozno. Učinki, ki bi se morali danes nujno že kazati, pa bodo vidni in oprijemljivi šele v prihodnosti. Naj spomnim, tudi v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke smo predlagali spremembe in dopolnitve tega zakona, in sicer z namenom spodbuditi gospodarstvo k investicijam. In to skoraj leto dni nazaj. Seveda smo bili tako kot naši kolegi iz SDS-a brez pomisleka zavrnjeni, naši dobri nameni pa celo označeni kot politikantski, škodljivi in kontraproduktivni, češ, kaj nam s svojimi neumnostmi kradete naš dragoceni čas. Predlagali smo časovno omejen ukrep povišanja zneska, ki bi se lahko uveljavljal kot investicijska olajšava za vsa podjetja. Seveda, kot rečeno, tako kot vedno in po navadi v tem državnem zboru smo bili grobo zavrnjeni. To je ta trma, ki nas pelje v nepravo smer. Bilo je že omenjeno, da je Slovenija na lestvici svetovne konkurenčnosti, ki jo vsako leto objavlja Švicarski inštitut za razvoj menedžmenta IMD, nazadovala za kar 20 mest. Med 58 državami se je uvrstila na 52. mesto. Kaj porečete na to? Nič. Lansko leto smo vam trikrat predlagali te ukrepe. Trikrat smo predlagali te ukrepe in četrtič olajšave za investicije, pa ste se delali norca iz nas. Predlagani zakon bomo podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine DeSUS bo predstavil gospod Anton Urh.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Lepo pozdravljeni vsi prisotni. V Poslanski skupini DeSUS ugotavljamo, da je noveliranje davčnih zakonov izjemno privlačno, saj imamo na tej seji pred seboj noveliranje kar treh davčnih zakonov, zakon, ki pa je trenutno v razpravi, pa je slednjega v tem mandatu, pa še nismo na polovici, deležen že kar sedmič. Še bolj zanimivo je dejstvo, da gre v večini novelacij, tudi danes obravnavani, za davčno olajšavo za vlaganje v raziskave in razvoj. In človek bi lahko sklepal, da smo že eksperti na tem področju in da so bili razkriti vsi argumenti za zvišanje te olajšave oziroma proti temu. Kot že rečeno, tokratne spremembe osnovnega zakona opredeljuje tudi povečanje davčne olajšave za vlaganje v raziskave in razvoj, in sicer s sedanjih 20 na 40%. Ob tem sem dolžan spomniti na prejšnje stališče Poslanske skupine DeSUS o povečanju te olajšave. V Poslanski skupini DeSUS smo bili vedno mnenja, da so tovrstni predlogi sprejemljivi, da predstavljajo prispevek k razbremenitvi gospodarstva, sploh v času svetovne finančne, krize k povečanju likvidnosti, k spodbujanju gospodarstva za investiranje ter posledično k nadaljnjemu kakovostnemu razvoj tudi v težjih in spremenjenih razmerah. Vendar, na žalost, večinoma predlogi niso bili oblikovani v smeri sprejemljivosti. Sedanjemu predlogu botruje tehtni argument, ki so za našo poslansko skupino sprejemljivi in bodo zato tudi deležni podpore, saj sledijo cilju, kateremu so namenjeni. Drugo novost predstavlja nova olajšava za zaposlovanje določene težje zaposljivih kategorij oseb. Gre za osebe, mlajše od 26 let, in osebe, starejše od 55 let, ob dodatnih pogojih, da je oseba prijavljena za zavodu za zaposlovanje vsaj šest mesecev in da gre za zaposlitev za nedoločene čas. Predlog zakona je v tem delu, po naši oceni, premišljeno pripravljen, saj vključuje tudi varovalne mehanizme pred morebitno zlorabo te davčne olajšave s strani delodajalcev. Ob vseh teh predlogih glede povišanja davčnih olajšav, ob celo na novo predlagani davčni olajšavi za zaposlovanje, pa ne moremo mimo dejstva, da se srečujemo z upadom proračunskega priliva pri davku od dohodka pravnih oseb, saj primerjalno gledano z istim obdobjem lani, to je v prvih štirih mesecih, letos ta priliv predstavlja zgolj 39,4% lanskega zneska. Tolikšnega zmanjšanja davčnega priliva še samo ministrstvo ni pričakovalo. Še bolj bodejo v oči podatki o izgubah kar 120 milijonov letno zaradi davčnih goljufij oziroma sistemskih utaj DDV-ja. Zato apeliramo na pristojne po večji stopnji aktivizacije na tem področju. Naj zaključim. Poslanska skupina DeSUS bo predlog tega zakona podprla z namenom razbremenitve gospodarstva sploh v času svetovne finančne krize ter z namenom spodbujanja gospodarstva za investiranje in s tem h kakovostnejšemu razvoju ter večji konkurenčnosti naših gospodarstvenikov. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Bogdan Barovič.
Spoštovane kolegice in kolegi, predstavniki Vlade! Res je, mimo tega res ne velja iti, da ni bilo prav, da Vlada in koalicija niste poslušali opozicije kot predlagatelja takrat, ko je res to vsebino predložila v obravnavo. Upam, da se bomo ali da se boste iz tega naučili vsaj eno: da prenehamo s tistim, da kar je s stani opozicije predlagano, je slabo in zanalašč bomo zavrli. To ne prinese rezultatov in tokratno ugotovitev, da je ta zakon prepozen, drži. In pričakoval bi, da bo Vlada pri svojem delu analizirala vzroke, zakaj takrat predlog opozicije ni bil sprejet. Analizirala zgolj in samo zato, da bo razloge ugotovila in bo previdna pri naslednjih predlogih opozicije. Opozicija po drugi strani pa je in bo sprejemljiva do vseh tistih zakonov, ki so vladni, koalicijski, za katere bo menila, da so dobri. Tudi ta zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o davku od dohodkov pravnih oseb, čeprav zelo pozno, upam pa, da ne prepozno, je sprejemljiv. Je sprejemljiv iz osnovnega dejstva, da omogoča oprostitev obdavčevanja obresti od določenih dolžniških vrednostnih papirjev na viru, da bo spodbujal zaposlovanje in da bo spodbujal vlaganja v raziskave in razvoj. Pa kljub temu bom ponovno vprašal. Predstavnica vlade je na matičnem delovnem telesu zelo korektno obrazložila, zakaj prvi amandma Poslanske skupine SDS ni sprejemljiv, ko je predlagal 100% olajšavo oziroma - ja, za vlaganja v raziskave in razvoj. Korektno! Zato, ker 100% že tako ali tako olajšave imajo, to so še dodatne. Tukaj sem čisto mirne vrsti in ne bom vztrajal pri podpiranju amandmaja. A v razmislek vsem dajem amandma, drugi amandma Poslanske skupine SDS, ki dejansko postavlja upravičena vprašanja. Zakaj olajšave, zavezancem, torej delodajalcem, zakaj dajati z omejitvami? Zakaj samo za tisto skupino do 26 let in tisto nad 55 let? Zakaj? Zakaj šest mesecev čakanja in potem šele olajšava? Res upravičeno, zakaj. In še tretji zakaj. Zakaj ne sme ta isti iti k istemu zavezancu? Če je bil delodajalec z menoj, z mojim delom zadovoljen, prišel je v težave, dal me je na čakanje, zgodba se odvija v pozitivno smer s tem zakonom, delodajalec bo imel olajšavo; ja, seveda, bom jaz kot dober delavec prvi, ki bi me rad vzel nazaj, pa ga omejujemo - zaradi varnostnih razlogov, možnosti špekulacije. Te so vedno bile in vedno bodo in vse povsod bodo. Ne omejevati. Ko omejujemo s tem zakonom, ki je, še enkrat pravim, v osnovi dober, s skupino do 26 let in nad 55 let, že spet spodbujamo sivo in črno ekonomijo. Ker tisti, ki bo doma, ki ga ne bo nihče pač vzel, če bo vzel samo tiste do 26 pa tiste nad 55, bo veselo užival ob državni pomoči in ob delu "na šverc", na črno, na sivo bo fino zaslužil, to praksa kaže, dvakrat več kot tisti, ki bo sprejel delo in pošteno plačeval davke. Ni prav! In ta amandma bi veljalo podpreti. Mi ga bomo podprli in se zanj borili in podprli bomo tudi ta zakon, s tem bomo pokazali voljo in željo, da se stanje v tej državi res spremeni na bolje.
Hvala lepa. Stališče Poslanskega kluba LDS bo predstavil mag. Borut Sajovic.
Še enkrat hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Pozdrav sodelavkama z ministrstva in redkim kolegom pa, žal, nobeni kolegici! Če bi resno mislili z vsem, kar smo danes že slišali in povedali, potem bi videli, da nam gre vse prevečkrat za kakšne politične konotacije in sporočila kot pa za konkretne rešitve. Ta zakon in te rešitve pa so konkreten korak v pravo smer, zato bodo imele vso podporo Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije. Eden starih pregovorov pravi, da varčuješ takrat, ko še kaj imaš, ukrepe za rešitev situacij, tudi gospodarskih in finančnih, pa s svojo težo in učinkovitostjo prilagodiš realni situaciji. In če se situacija poslabšuje, so ukrepi močnejši, če je pa situacija na izhodu iz krize, so pa ukrepi milejši. Toliko v zagovor in obrazložitev dosedanjim našim razmišljanjem in glasovanjem pri različnih predlogih zakonov. Predlagani zakon sprememb in dopolnitev zakona o davku od dohodkov pravnih oseb in z njim povezani zakon o spremembah in dopolnitvah zakona uvajata dodatne davčne olajšave s področja izvajanja raziskav in razvoja ter lažjega zaposlovanja težje zaposljivih skupin ljudi. Oboje se nam zdi potrebno in dobro, zato podpiramo predlagane rešitve, še posebej tiste s področja uvajanja povečevanja olajšav za vlaganje v raziskave in razvoj. Kajti v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije smo trdno prepričani, da so lahko le stalna vlaganja gospodarstva v raziskave in tehnološki razvoj tisto gonilo, ki bo slej ko prej pripeljalo do napredka in svetlejše prihodnosti našega gospodarstva. Tako razmišljanje moramo ohraniti navkljub oziroma prav zaradi zaostrenih kriznih razmer. Zato bo zagotovo dobrodošlo dvakratno povečevanje obstoječe olajšave z 20% na 40%, kar v praksi pomeni, da bodo podjetja deležna velike razbremenitve, če se bodo odločila vlagati v raziskovalno-razvojne aktivnosti, in tega si želimo. Ob tem pa se ohranja tudi dodatna regijska olajšava. Pomembno se nam zdi poudariti in pritrditi razmišljanju o dodatni davčni olajšavi za zaposlovanje težje zaposljivih skupin ljudi, kar v Poslanskem klubu Liberalne demokracije prav tako ocenjujemo kot velik, pomemben in pozitiven ukrep, še posebej v luči zmanjševanja stopnje brezposelnosti. Splošna olajšava v obliki zmanjšanja davčne osnove za davek od dohodkov pravnih oseb se uveljavlja za novo zaposlovanje težje zaposljivih kategorij oseb, in sicer oseb, mlajših od 26 let in starejših od 55 let, ravno to so skupine, ki imajo pri iskanju zaposlitve veliko težav. Višina davčne olajšave bo znašala kar 45% plače take osebe, vendar je pa omejena z najvišjo višino davčne osnove. Olajšava se bo lahko uveljavljala dve leti zaposlitve posamezne osebe. Že pri predhodnem zakonu, ki ureja davčni postopek, sem omenil, da se tudi v tem zakonu uveljavlja rešitev, da se pod določenimi pogoji predlaga oprostitev od izračuna odtegnitve in plačila davka od obresti na dolžniške vrednostne papirje. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije pričakujemo, da bo trenutno povečanje davčne olajšave za raziskave in razvoj dolgoročni ukrep fiskalne politike, saj je bistveno, da kot država pošljemo jasen signal, da so raziskave in razvoj temelj prihodnosti in rasti slovenskega gospodarstva. Predvsem sta pa tehnološka posodobitev in razvoj izdelkov z večjo dodano vrednostjo tista konkurenčna prednost, ki nas lahko popelje med najbolj razvite države v EU. Na evropski lestvici inovativnosti je Slovenija v letu 2009 močno napredovala in se uvršča v skupino tako imenovanih inovacijskih zasledovalcev. Čakajo pa nas še naslednji cilji, da se uvrstimo v skupino inovacijskih liderjev. Ravno iz tega razloga so povečanja vlaganja v raziskave in razvoj velikega pomena, zato seveda vsem tem prizadevanjem, predlaganim zakonskih rešitvam v poslanskem klubu enotno pritrjujemo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil gospod Bogdan Čepič.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Lep pozdrav vsem, ki smo v tej dvorani. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini bo Poslanska skupina Socialnih demokratov podprla. Glede na stanje na trgu dela, ki je posledica finančne in gospodarske krize, stanja gospodarstva, potrebno spodbud na področju pospeševanja razvoja in gospodarske rasti in potrebnih socialnih reform z vidika dolgoročne vzdržnosti določenih sistemov, kot so pokojninski, zdravstveni in še kaj, se je izkazalo za potrebno sprejeti ustrezne ukrepe tudi na davčnem področju kot podporne ukrepe politikam na navedenih področjih. Namreč, Vlada je sprejela kar nekaj ukrepov na določenih politikah tako zaposlovanja kot raziskav in še kje. Ali lahko?
Gospod Vizjak, dajte se dostojno obnašati, lepo prosim. Naj predstavi stališče. Izvolite besedo. Nadaljujte.
Upam, da dobim nazaj ta čas. Zaradi tega novi zakon o dohodnini uveljavlja dodatne davčne olajšave za samostojne podjetnike za zaposlovanje prvih iskalcev zaposlitve, trajno brezposelnih in starejših od 55 let in je seveda vsebinsko povezan s paketov davčnih zakonov, ki jih danes obravnavamo in sprejemamo v Državnem zboru. Vsi ti zakoni pa so tudi del izhodne strategije Vlade, ki smo jo sprejeli v začetku letošnje leta, vse v cilju, da postanemo konkurenčno gospodarstvo s spodbudami na področju pospeševanja razvoja, gospodarsko rast in seveda ob prepotrebnih socialnih reformah tudi z vzdržnostjo določenih sistemov, kot so na primer, pokojninski sistem, ki je potreben prenove. Zaradi potrebe po prestrukturiranju gospodarstva, za povečanje njegove dodatne vrednosti s povečanjem vlaganja v raziskave in razvoj in s tem gospodarske rasti predlaga Vlada zvišanje splošne olajšave za raziskave in razvoj z 20% na 40% zneska vlaganja v raziskave in razvoj podjetja. Res je, da je bila takšna olajšava že predlagana, a je nismo sprejeli, sedaj pa jo naenkrat sprejemljiva. Ja, sedaj je sprejemljiva, saj je namenjena za investicije za razvoj v prihodnost. Sedaj, ko so te investicije podprte z določenimi sredstvi iz proračuna je treba tudi spodbujati na davčnem področju, da se bodo investitorji odločali za sofinanciranje produktivnosti investicij, kar seveda v prejšnji vladi ni bilo. Sredstva za razvoj smo kljub kriznim letom povečali za več kot 100%, prejšnja vlada, ki je imela dovolj denarja, teh investicij ni spodbujala s spodbudami. Predlog, ki je bil dan v začetku leta 2009, je predvideval, da bi olajšave veljale tudi za leto 2008, torej za nazaj in zavedali smo se, da v letu 2009 ne bo posebnih razvojnih vlaganj in zato seveda smo takrat tudi zavrnili. Davčna olajšava za vlaganje v raziskave in razvoj se uveljavlja v obliki zmanjšanja davčne osnove in posledično dohodnine. Gre za olajšavo, ki je usmerjena v razvoj v smislu, da se samo določena vlaganja kvalificirajo za olajšavo, in sicer vlaganja v raziskave in razvoj. Po ocenah so uveljavljene olajšave in stroški v zvezi s tem povezani tudi z višino olajšave, ki jo lahko uveljavljajo zavezanci, če imajo vlaganja, ki se štejejo v raziskave in razvoj. Olajšava je razvojni ukrep, ki omogoča nadaljnjo rast. Olajšave na področju davčne politike so samo del ukrepov, ki jih je Vlada že sprejela, ko je seveda zagotovila dodatna sredstva za spodbujanje raziskave in razvoja in za spodbujanje ter zaposlovanje vseh kategorij ljudi. Spremembe zakona o dohodnini se nanašajo tudi na obdavčitev obresti iz mednarodnih dolžniško vrednostnih papirjev. Predlaga se oprostitev plačila dohodnine za nerezidente od obresti, doseženih iz naslova dolžniško vrednostnih papirjev, ki jih izdajajo gospodarske družbe, ustanovljene v Sloveniji. V predlogu se podajajo natančne opredelitve obresti iz dolžniških vrednostnih papirjev, nekatere se nanašajo na oprostitev za nerezidente in drugačni način pobiranja davkov za rezidente. Obresti iz tovrstnih papirjev, ki jih prejmejo rezidenti, ostajajo obdavčeni, pri čemer pa se predlaga, da se davek ne plačuje več z davčnih odtegljajem, temveč na drugačen način, to je z odmero na podlagi napovedi zavezanca rezidenta. Pri odpravi obveznosti plačevanja davčnih odtegljajev gre za dodaten ukrep v smeri zagotavljanja olajšanja dostopa do financiranja, to je cenejšega zadolževanja bank in gospodarskih družb doma in v tujini. Tovrstni ukrep lahko posredno vpliva tudi na zagotavljanje stabilnejših razmer na domačem bančnem trgu ter s tem na povečanje dinamike kreditiranja nebančnega sektorja in na nadaljnje okrevanje slovenskega gospodarstva, krepitev vzdržne gospodarske rasti, ustvarjanje novih delovnih mest ter s tem na povečanje konkurence. Predlagana rešitev naj bi vsebinsko in tehnično sledila ureditvi, ki je bila v začetku letošnjega leta sprejeta za obresti iz dolžniško vrednostnih papirjev, ki jih izdaja Republika Slovenija na podlagi zakona, ki ureja javne finance. Zaradi vsega navedenega bo poslanska skupina Socialnih demokratov podprla Predlog zakona o spremembah zakona o dohodnini.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 17. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. In prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DOHODNINI. Predlog je v Državni zbor vložila Vlada. Pozivam predstavnico Vlade, gospo Državno sekretarko Matejo Vraničar, iz Ministrstva za finance za dopolnilno obrazložitev.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči, gospe in gospodje. Še tretji iz paketa davčnih zakonov, ki urejajo isto tematiko. Stanje na trgu dela, ki je posledica finančne in gospodarske krize in je odsev v gospodarstvu in nujno potrebnih socialnih reform, predvsem tistih, ki so potrebne za dolgoročno vzdržnost sistema socialnega zavarovanja, zahteva sprejetje ustreznih ukrepov tudi na davčnem področju, kot podpornih ukrepov drugim politikam na navedenih področjih. Tako predlagamo na področju obdavčitve dohodkov fizičnih oseb na področju dohodkov iz dejavnosti novo splošno davčno olajšavo za zaposlovanje določenih kategorij oseb in povečanje splošne olajšave za vlaganja in razvoj. Rešitve, ki jih predlagamo na tem področju, so identične rešitvam na področju zakona o davku od dohodkov pravnih oseb, ki smo jih ravnokar obravnavali, zato jih ne bi podrobneje ponovno pojasnjevala. Drugi sklop sprememb, ki jih uvajamo z novelo zakona o dohodnini, pa se nanaša na področje obresti od izdanih dolžniških vrednostnih papirjev. Na tem področju odpravljamo obdavčitev za nerezidente in spreminjamo način pobiranja dohodnine od teh obresti, ki jih dosegajo rezidenti. V zvezi s tem področjem je treba povedati še naslednje. Gre za spremembo v davčni obravnavi obresti iz mednarodnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki sledi predlagani oprostitvi davčnega odtegljaja v predlogu zakona o davku od dohodkov pravnih oseb. In sicer predlagamo oprostitev plačila dohodnine za nerezidente od obresti, dosežnih iz naslova dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izdajajo slovenske gospodarske družbe. Obresti iz tovrstnih papirjev, ki jih prejmejo fizične osebe, rezidenti, ostajajo obdavčene, pri čemer pa se predlaga, da se dohodnina ne plačuje več z davčnim odtegljajem, temveč na drugačen način. To je z odmero na podlagi napovedi zavezanca rezidenta. Zaradi konsistentnosti z veljavno ureditvijo se zato v delu, ki se nanaša na pobiranje, spreminja tudi Zakon o davčnem postopku. Ta predlog se ne nanaša na obresti od dolžniških vrednostnih papirjev, ki so izdani za poplačilo odškodnin v skladu z zakonom, ki ureja denacionalizacijo. Dohodnina od tovrstnih obresti, ki jih dosegajo rezidenti in nerezidenti, je urejena že sedaj na poseben način in se s predlaganim zakonom ne spreminja, plačuje se z davčnim odtegljajem. Spoštovani! Glede na navedeno predlagam, da dopolnjeni predlog zakona sprejmete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Poročilo odbora bo predstavil podpredsednik gospod Rado Likar.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Pozdrav državni sekretarki s sodelavko, kolegice in kolegi! Odbor je predlog zakona obravnaval na 23. nujni seji 17. maj 2010. Posredovano mu je bilo mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je podala pripombe k določbam 1., 5. ter 6. člena. K predloženemu zakonu so v poslovniškem roku amandmaje vložile poslanske skupine koalicije k 1. členu in Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke k 2. in 3. členu. V uvodni dopolnitvi, obrazložitvi členov je državna sekretarka v Ministrstvu za finance poudarila, da so vsebinske rešitve enake tistim, ki jih vsebuje Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku od dohodkov pravnih oseb. Ker pa gre pri dohodnini za nomotehnično nekoliko drugačen potek odmere, posamezne rešitve odražajo te razlike. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je v dodatni obrazložitvi mnenja poudarila, da vloženi amandma koalicijskih poslanskih skupin upošteva pripombo k 1. členu. Neupoštevana pa je pripomba službe k 6. členu, ki opozarja na nomotehnično nepravilno in nepotrebno sklicevanje na osnovni zakon. Vsebinsko razpravo o predlaganih rešitvah ter o vloženih amandmajih Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, ki se nanašajo na povišanje olajšave za raziskave in razvoj na 100%, na uveljavitev olajšave za zaposlovanje za vse nezaposlene in povečanje olajšave za mlajše od 26 let in starejše od 55 let na 70% ter na uvedbo davčnih počitnic za davčne zavezance v prvih treh letih poslovanja, je odbor opravil na isti seji v okviru obravnave Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku od dohodkov pravnih oseb, nujni postopek EPA 1026-V . V okviru obravnave 6. člena predlagane novele Zakona o dohodnini je predstavnica Zakonodajno-pravne službe ponovno opozorila na potrebno črtanje navedbe spremenjenega 62. člena, pri katerem se spreminja le naslov člena, a odbor na podlagi tega predloga ni sprejel svojega amandmaja. Odbor se je v skladu s 130. členom Poslovnika Državnega zbora opredelil do vloženih amandmajev in ob tem sprejel amandma koalicijskih poslanskih skupin k 1. členu, ni pa sprejel amandmajev Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke k 2. in 3. členu. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o členih predloga zakona in jih sprejel. Sprejeti amandma je vključen v dopolnjeni predlog zakona, ki je sestavni del poročila odbora.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče poslanske skupine Zares bo predstavil gospod Vili Trofenik.
Hvala za besedo. Spremembe in dopolnitve Zakona o dohodnini predstavljajo sestrski ali vzporedni zakon prej obravnavanemu zakonu o davku od dohodka pravnih oseb in obsegajo iste vsebinske rešitve kot zakon o davku od dohodka pravnih oseb. In sicer, prvič, uveljavitev znižanja davčne osnove, potem drugič, povečuje se že veljavna olajšava za vlaganje v raziskave in razvoj, in tretjič, spreminja se sistem obdavčenja na viru za obresti dolžniških vrednostih papirjev, tako da se za nerezidente ukinja, za rezidente pa se spreminja postopek odmere. Vse tri spremembe zakona o dohodnini se bodo uporabljale že za leto 2010. V Poslanski skupini Zares bomo predlagane spremembe zakona podprli, čeprav je njihov pričakovani finančni učinek relativno majhen, vendar pa je treba enako obravnavati vse gospodarske subjekte in jih spodbujati k vlaganjem v raziskave in razvoj. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil mag. Radovan Žerjav. [[Ne bo.]] Stališče Poslanske skupine DeSUS, gospod Anton Urh.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim. Tudi pri tem tretjem delu paketa davčnih novitet gre praktično za iste rešitve, ki jih vključuje tudi novela zakona o davku od dohodkov pravnih oseb. Gre torej za zvišanje davčne olajšave za vlaganja v raziskave in razvoj iz sedanjih 20% na 40%, uvedbo nove davčne olajšave za novo zaposlovanje določene kategorije oseb, ob izpolnitvi predvidenih pogojev, ki služijo kot nek varovalni mehanizem zoper zlorabe tega instituta ter za spremembo glede obdavčevanja obresti iz dolžniških vrednostnih papirjev. Poslanci DeSUS-a smo že ob predstavitvi stališča pri prejšnji točki izrazili svojo podporo in pomisleke k tem predlaganim rešitvam, zato jih na tem mestu niti ne bom ponavljal, saj ostajajo enaka. Bi pa ob tem radi opozorili na socialno funkcijo države, ki je tudi ustavno zapisana, predvsem v smislu večjega angažiranja države pri iskanju rešitev oziroma izhoda iz finančnih težav navadnega človeka, ki so ga ravno tako zgrabili in ga še grabijo zobje finančne krize, ki nas je doletela. Veliko oseb je danes pahnjenih na rob preživetja in so primorani živeti oziroma preživeti z minimalnimi dohodki, ki velikokrat ne omogočajo človeka vredno življenje. Ne to naše mnenje razumeti napačno. Nikakor ne oporekamo ponujeni pomoči države pravnim osebam, gospodarstvenikom, ki vsekakor so te pomoči in dodatnih ugodnosti potrebni, da bodo preživeli in se obdržali v gospodarskem svetu. Saj ne nazadnje je od razvoja slovenskega gospodarstva odvisen tudi navaden slovenski državljan, pa naj si bo to študent, delavec ali upokojenec. Tudi priznavamo, da si Vlada prizadeva pomagati tudi temu delu prebivalstva z dvigom minimalne plače, z aktivno politiko zaposlovanja in še kaj bi se lahko našlo. Vendar na žalost ugotavljamo, da gredo nekateri ukrepi Vlade ravno v nasprotno smer, v smer kratenja pravic ljudi, omejevanja njihovih pravic, celo v oškodovanje številnih. Tu mislim predvsem na socialno področje, predvsem pokojninsko, in zdravstvo. Zakaj to omenjam pri obravnavi te točke, naj še enkrat pojasnim. Zato, ker je treba danes ponuditi roko in pomagati ne samo gospodarstvu, temveč tudi sočloveku. Kar pa se tiče podpore tega predloga zakona, pa, kot že rečeno, bomo poslanci DeSUS-a podprli sklep delovnega telesa o primernosti tega zakona in ga tako podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Bogdan Barovič.
Veliko povedanega o vsebini tega zakona, torej zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o dohodnini je bilo že pri prejšnjem zakonu. Pa vendarle bi bilo dobro reči še besedo ali dve. Jaz bi pravzaprav zelo rad nadaljeval tam, kjer sem nekako končal pri prejšnjem zakonu, in sicer, ker s Predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini zasledujemo tudi cilj zmanjšanja brezposelnosti, torej z ukrepom, ki je enak v prejšnjem zakonu, z davčnimi olajšavami delodajalcem, ki bodo zaposlovali določene strukture ljudi, bi opozoril na podatke, ki so razvidni v zakonu o dohodnini in ki v prejšnjem zakonu niso. Pomembno je poudariti, da je bilo po podatkih iz meseca februarja v Sloveniji, hvala bogu, ne še 100 tisoč, ampak 99 tisoč 700 brezposelnih. Ta struktura znotraj pa kaže ravno tisto trditev, ki sem jo dal prej. Največ brezposelnih, ki bi jim bilo treba omogočiti delo in pomagati in s tem preprečiti sivo ekonomijo, so ravno ljudje med 26 in 39 letom starosti, teh je 34%. Torej tista masa, ki ni vključena v to pomoč. Prav tako vidimo, da je največ tudi tistih, ki so stari 50 let in več. Tudi to je dokaz, kdo so tisti, ki bi morali po našem mnenju biti prvi, ki bi jim s takšno davčno politiko do delodajalcev pomagali. Druga vsebina, ki bi jo pri tem zakonu rad poudaril ali izrazil nek dvom, je, ko pri oceni stanja in razlogih za spremembe in dopolnitve zakona o dohodnini, med oceno stanja in razlogi je navedeno tudi, da obdavčitev dohodkov fizičnih oseb je področje, ki zahteva tekoče spremljanje zaradi ciljev, ki jih zasleduje davčna politika, zaradi problemov, ki nastajajo pri izvajanju zakona in zaradi, tako piše: "...ter tudi zaradi tega, ker so posledica ugotavljanja združljivosti nacionalne zakonodaje z evropsko zakonodajo". Ob tem se čudim, ker spet ne vidim razloga, zakaj ugotavljati združljivost ali nezdružljivost, saj vemo, da je v Evropski uniji enotna monetarna politika in fiskalna politika prepuščena posameznim državam. Tako mislim, da bi bilo boljše, da se osredotočimo na Slovenijo, ne pa da iščemo možnosti usklajevanja z Evropo. Potem bi rekel, da ni vse zlato, kar se sveti, ni vse dobro, kar Evropa govori in piše. Ker pa bo ta zakon omogočil cenejše zadolževanje bank, med drugim, tako gospodarskih družb doma in v tujini, lahko posredno vpliva na zagotavljanje stabilnejših razmer na domačem bančnem trgu, na povečanje dinamike kreditiranja bančnega sektorja, na - upajmo - okrevanje slovenskega gospodarstva, na okrepitev vzdržnosti gospodarske rasti in na ustvarjanje novih delovnih mest in na povečanje konkurence, je seveda prav, da takšen zakon podpremo. Ob tem pa še enkrat poudarjam, čisto apolitično - premislimo o kategorijah tistih, katerih delodajalcem bo omogočena pomoč z davčno olajšavo za zaposlovanje. Premislimo dobro, ker to naj bi le bili vsi brezposelni.
Hvala lepa. Stališče Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije bo predstavil mag. Borut Sajovic.
Hvala lepa. Še enkrat vsem skupaj prijazen pozdrav. Podobno kot pri spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodku pravnih oseb, bo tudi Predlog zakona sprememb in dopolnitev Zakona o dohodnini deležen podpore Poslanskega kluba Liberalne demokracije, kajti pri obeh zakonih gre za podobne rešitve, ki jih, kot smo že v uvodnih stališčih povedali, v Poslanskem klubu Liberalne demokracije, pozdravljamo. Tudi tu gre za podporo povečanju davčne olajšave za vlaganja v raziskave in razvoj. Če želi biti Slovenija eno od tistih gospodarstev v Evropi, ki so najbolje ocenjena, najbolj napredna in dajejo tudi dobre rezultate, potem je soglasje pri teh rešitvah pomembno in potrebno. Na drugi strani pa gre po našem mnenju v pravo smer, da iščemo tudi olajšave za težje zaposljive skupine ljudi. Idealno bi bilo, če bi imeli čarobno palico, da bi v nekem trenutku lahko pomagali vsem naenkrat. Vendar tako kot vedno v življenju, kadar imamo količino sredstev omejeno, jih usmerjamo tja, kjer z najmanjšimi možnimi vlaganji dosežemo največji učinek. Kadar pa sledimo zakonitostim socialne države, pa se mi zdi pomembno povedati, da podpremo tiste, ki imajo že sicer veliko težav. Zato je po našem mnenju podpora težje zaposljivim zagotovo na mestu. Naj zaključim. Poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije meni, da sta oba ukrepa dobra in primerna, da bosta pozitivno vplivala na krizni zagon gospodarstva, olajšala življenje številnim ljudem, zato bosta deležna naše podpore.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil gospod Bojan Kontič.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani prisotni! S predlogom sprememb davčne zakonodaje se vračajo davčne olajšave za zaposlovanje v slovenski davčni sistem. Te davčne olajšave za zaposlovanje prvih iskalcev zaposlitve in dolgotrajno brezposelnih so bile ukinjene v prejšnjem mandatu. Temu smo v Poslanski skupini Socialnih demokratov nasprotovali zaradi negativnih učinkov na trgu dela. Zaradi tega v Poslanski skupini Socialnih demokratov menimo, da je treba uvesti olajšave za zaposlovanje z letom 2010, ker bodo dodatne olajšave za zaposlovanje v obdobju okrevanja tudi prispevale k povečanju zaposlenosti, in to predvsem tistih, ki jih uvrščamo med težje zaposljive. Med olajšave za zaposlovanje Vlada vrača olajšave za prve iskalce zaposlitve in mlade v starosti do 26. leta. Kot del strategije spodbujanja zaposlovanja starejših skupin ljudi predlaga Vlada olajšavo za osebe, starejše od 55 let. S tem se bo spodbujala ohranitev čim večje populacije prebivalstva v delovnem razmerju, kar bo pozitivno vplivalo na pokojninsko blagajno in sledilo osnovnim ciljem nastajajoče nove pokojninske reforme, ki predvideva daljše zaposlovanje starejših. Vračajo se tudi olajšave za zaposlovanje dolgotrajno brezposelnih. Ta olajšava je še posebej pomembna z vidika protikriznega ukrepa spodbujanja zaposlovanja trajno brezposelnih. Na podlagi zadnjih podatkov iz februarja 2010 bodo potencialni delodajalci upravičeni do te olajšave za več kot 58 tisoč brezposelnih oziroma za dobro polovico brezposelnih. Do olajšave za zaposlovanje prvih iskalcev zaposlitve, starejših od 55 let in trajno brezposelnih bodo na podlagi podatkov Zavoda za zaposlovanje Slovenije upravičeni delodajalci za skoraj 75 tisoč brezposelnih. V Poslanski skupini Socialnih demokratov si želimo, da bi bila to dobra spodbuda za delodajalce. Prav tako je pomemben predpogoj uveljavljanja olajšav, ker mora delodajalec zaposliti delavca za nedoločen čas. Na podlagi tega pogoja je predlagano spodbujanje zaposlovanja za nedoločen čas, kar je še posebej pomembno z vidika varnosti zaposlitve. Začasne zaposlitve namreč povečujejo tveganje revščine na strani delojemalcev bolj kot zaposlitve za nedoločen čas. Zaradi tega je še kako pomembno, da Socialni demokrati vračamo olajšave za spodbujanje zaposlovanja za nedoločen čas. Vsekakor je treba poudariti, da so predlagani ukrepi davčne politike pozitivni na zaposlovanje, poleg ukrepov aktivne politike zaposlovanja in strukturnih reform na trgu dela, ki jih pripravlja Vlada za večjo zaposlenost in večjo odpornost gospodarstva na zunanje vplive oziroma včasih kar šoke. Zaradi potrebe po prestrukturiranju gospodarstva, za povečanje njegove dodane vrednosti s povečanjem vlaganj v raziskave in razvoj podjetij in s tem gospodarske rasti je predlagano zvišanje splošne olajšave za raziskave in razvoj iz 20% na kar 40% zneska vlaganja v raziskave in razvoj podjetja. Pri tem je treba poudariti, da so protikrizni ukrepi, sprejeti v letu 2009, prinesli premik v smeri znatnega povečanja državnih sredstev za vlaganje v raziskave, razvoj in inovacije. Sprejeti proračun za leto 2010 pa tudi zagotavlja dodatno povečanje sredstev za raziskave in razvoj v deležu bruto domačega proizvoda. Z davčno in proračunsko politiko bo Vlada v veliki meri spodbujala vlaganje sredstev v raziskave in razvoj, kar je potrebno za dosedanje tehnološkega preboja. Ker bodo ti ukrepi pripomogli k povečanju zaposlenosti in gospodarske rasti, bo Poslanska skupina Socialnih demokratov podprla Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Andrej Vizjak.
Hvala lepa. Saj imamo pred seboj pravzaprav identičen zakon, samo da velja za drug krog gospodarskih subjektov, za samostojne podjetnike. Davčno politiko je dobro pustiti kar se da pri miru dlje časa, da se gospodarski subjekti navadijo in da je tudi predvidljiva. Razen v dveh primerih: v primeru, kadar se davki znižujejo in se dela davčno prijaznejše podjetniško okolje in če nastopijo radikalne spremembe. Kriza je gotovo bila razlog tudi za poseg v davčno politiko. Nekaterim pravzaprav to ni jasno in mislijo, da je treba ohranjati določene davčne olajšave vseskozi, tudi takrat, kadar je rekordno število brezposelnih. Kadar pravzaprav dela ni oziroma kadar delavcev ni, delo je, delavcev ni, bi nekateri še kar ohranjali davčne olajšave za zaposlovanje. To je tipičen dokaz, da se sploh ne zavedajo, da mora biti tudi davčna politika del neke politike, ki je tudi odzivna na zadeve v okolju. Zato smo seveda že na začetku mandata te vlade predlagali, ker je nastopila kriza, ker je nastopil drastičen upad gospodarske aktivnosti, da se spodbuja gospodarska aktivnost skozi davčno razbremenitev, skozi znižanje splošne davčne stopnje, skozi uvedbo davčnih olajšav in skozi povečanje davčnih olajšav za raziskave in razvoj. Nismo bili poslušani. Sedaj Vlada prihaja s pravzaprav podobnimi, vendar bistveno manj učinkoviti ukrepi. Poglejte, kam je takšna politika pripeljala. Zlom konkurenčnosti. Padli smo za 20 mest. Ta črtica kaže, kako je Slovenija padala skozi konkurenčnost. In če pogledamo, kako se je gibala konkurenčnost v obdobju 2003-2004, smo padali, potem smo 2005, 2006, 2007, 2008 zrasli, se pravi izboljšali konkurenčnost, sedaj pa spet padamo kot kamen. Če bi trende prejšnje Vlade ohranili in vsaj malo prisluhnili tudi našim politikam, potem bi verjetno ne bili deležni danes takšnega padca. Še več. Ko beremo odgovore ministrov, lahko ugotovimo, da se nekateri sploh ne zavedajo situacije. Ko govorijo, češ, ja, končno je čas za resne strukturne reforme. Resne strukturne reforme bodo verjetno izboljšale konkurenčnost čez 5, 10 let v Sloveniji. Kaj je prispevalo k tako velikemu padcu konkurenčnosti? Padec bruto domačega proizvoda. Kaj je vplivalo na padec bruto domačega proizvoda? Seveda upad izvoznih aktivnosti, ne nazadnje tudi pomembno zmanjšanje neposrednih tujih investicij in upad gospodarske aktivnosti in povpraševanje na sploh. Katere ukrepe ste pravzaprav sploh sprejeli v lanskem letu, ki bi šli v smeri v smeri zajezitve tega drastičnega padca konkurenčnosti? Nobenih. In rezultat je tukaj. In spet bo kriva prejšnja vlada ali pa ne vem kdo bo kriv. Samo vi ne. In zdaj predlagate, seveda skozi zakon o dohodnini, parcialne rešitve, ki so, prvič, prepozno, ne bodo veliko pomagale. Tisti, ki je shiral, je pravzaprav brez tega, da bi lahko sploh kaj namenil za davčno olajšavo. Davčne olajšave so bile primeren ukrep na začetku krize, zato smo ga tudi predlagali. Spomnite se, spoštovana vlada in koalicija, da smo vam kot prejšnja odhajajoča vlada zapustili štiri zakone, dva ste sprejeli, zakon o bančništvu in javnih financah, dva niste sprejeli. Dva, ki sta šla v davčno razbremenitev in katerih del povzemate sedaj skozi to novelo zakona o dohodnini. Posledice pa so tukaj, posledice so boleče. Problem je, da se vlada nekaterih posledic pravzaprav sploh ne zaveda. Vi se v tej državi ukvarjate samo s tem, kako deliti, ne pa kako ustvarjati. Tipičen primer je bil včeraj, ko je mimo socialnega dialoga bila sprejeta rešitev, ki bo imela zopet posledice na konkurenčnost . In jaz ne vem kam lahko še pademo. Iz 52. mesta verjetno na 58. mesto. Ker samo 58 mest je na tej lestvici, ker je 58 držav. Spoštovani, to, kar predlagate, je pesek v oči, zapoznela rešitev, ki pa žal ne bo dosegla tistega, čemur je namenjena. Če bi želeli to doseči, bi sprejeli rešitve, ki smo jih vam predlagali, zapustili, da jih uvedete takrat, ko je bil še čas.
Gospod Vizjak, hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predloga zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. O predlogu zakona bomo odločali danes, po zaključeni 17. točki dnevnega reda, v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O POROŠTVIH REPUBLIKE SLOVENIJE ZA FINANCIRANJE INVESTICIJ GOSPODARSKIH DRUŽB. Predlog zakona je v obravnavo predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo gospe Mateji Vraničar, državni sekretarki v Ministrstvu za finance. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani! Cilj predlaganega zakona, ki ga obravnavamo v okviru te točke, je v okviru izhodne strategije Slovenije omogočiti gospodarskim družbam s sedežem v Sloveniji, pridobitev dolgoročnih kreditov za financiranje investicij, ki bodo povečale dodano vrednost na zaposlenega v družbi in povečale zaposlovanje te gospodarske družbe. Pomanjkanje likvidnih sredstev na domačem finančnem trgu in posledice svetovne gospodarske krize so zmanjšale obseg kreditiranj podjetij v Sloveniji in potrebno bo kar nekaj časa, da se bo nivo kreditiranja ustalil na normalno raven. Banke so zaradi slabih izkušenj previdnejše in zahtevajo trdnejša zavarovanja. Hkrati pa je večina podjetij že obremenjena s hipotekami na obstoječe premoženje. Zakon bo podjetjem omogočil, da bodo ob minimalnem zavarovanju pridobile kredite, ki jih brez državnega poroštva ne bi mogle dobiti. Zakon je drugače od zakona o jamstveni shemi, ki je del protikriznih ukrepov in preneha veljati konec 2010, dolgoročne narave in bo veljal do porabe kvote, ki je določena v višini 1 milijarde evrov. Zakon predvideva, da si država in banka pri financiranju teh investicij delita tveganje, in sicer tako, da država s poroštvom prevzame 75% tveganja, banka pa preostalih 25. S tem, da država dajem poroštvo samo za glavnico kredita, kar bo za banko pomenilo, da bo sama nosila tveganje stroškov in morebitnih obresti in se bo s tem posledično proaktivno vključila v celotno shemo financiranja posameznega projekta. Krediti morajo biti zavarovani, vendar je dovolj, če zavarovanje pokrije samo glavnico, s tem pa se kreditojemalca razbremeni previsokih zahtev po zavarovanjih, hkrati pa banki in državi kot poroku še vedno omogoči vsaj delno poplačilo svojih terjatev. Postopke v zvezi z izdajo poroštev bo v imenu in za račun Republike Slovenije izvajala SID banka, ki je pooblaščena tudi za obdelavo in shranjevanje podatkov o finančnem stanju kreditojemalcev, na podlagi katerih se bo izračunala premija, ki jo bodo morali plačati kreditojemalci za izdano poroštvo v skladu s pravili EU o državnih pomočeh. Ocenjujemo, da je sprejetje predlaganega zakona nujno potrebno zaradi uveljavitve izhodne strategije in postopnega prehoda na novo ureditev državnih poroštev. Zaradi pomanjkanja likvidnih sredstev na slovenskem finančnem trgu je treba čimprej sprejeti zakon, ki bo gospodarskim družbam omogočil lažji dostop do likvidnih sredstev in s tem nemoteno izvajanje novih investicij. Upoštevaje navedeno. Vlada predlagala Državnemu zboru, da dopolnjeni predlog zakona sprejme. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Stališče odbora bo predstavil gospod Matevž Frangež.
Spoštovane in spoštovani! S predlaganim zakonom bo omogočeno gospodarskim družbam s sedežem v Republiki Sloveniji, da pridobijo kredite za sofinanciranje vlaganj v investicije. Zaradi prvovrstnega zavarovanja, ki ga predstavlja državno poroštvo, se predvideva, da bodo banke bolj naklonjene dajanju kreditov in bo s tem zakon pomagal k sprostitvi kreditnega krča, ki je nastal kot posledica svetovne finančne krize. Banke, ki bodo želele pridobiti državno poroštvo za dane kredite, bodo morale del tveganj nositi same. Država bo lahko po zakonu prevzela 75% tveganja v posameznem poslu, ostali del tveganja nosi banka sama. Banke bodo motivirane za dajanje kreditov ne samo zaradi delnega prevzemanja tveganja s strani države, ampak tudi zaradi dejstva, da bo te kredite mogoče uporabiti za zavarovanje obveznosti bank pri zadolževanju pri Evropski centralni banki. Poroštev ne morejo koristiti družbe, ki imajo neporavnane obveznosti do države z naslova obveznih dajatev, ki jih evidentira Davčna uprava Republike Slovenije. Za izdano poroštvo se plača premija, skladno z boniteto kreditojemalca, ki jo ugotavlja SID banka na podlagi posebne metodologije. Država jamči samo za del obveznosti. Ročnost kreditov je omejena na 10 let, kvota poroštev po tem zakonu znaša 1 milijardo evrov in se ne more vštevati v kvoto iz 86. člena Zakona o javnih financah, ker ne gre za poroštva kreditnim institucijam, temveč za neposredna poroštva gospodarskim družbam. Poroštva v okviru vsakoletnega zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije. Glede na dejstvo, da poraba zneska poroštva ni časovno omejena je mogoče to poroštvo uporabiti v višini 1 milijarde evrov. V zakonu je tudi določena prepoved dajanja jamstev za obveznosti podjetij v težavah, torej podjetij, ki se lahko obravnavajo po zakonu o pomoči za reševanje in prestrukturirane in s tem pridobijo državno pomoč. Prav tako zakon prepoveduje dajanje poroštev za nakup in prodajo nepremičnin, investicij v prometno infrastrukturo ali nakup cestnoprometnih predpisov. S tem je jasna zaveza države, da ne bo dovolila prenašanje tveganj gradbincev na državo. Prav tako se ne bodo smeli krediti porabiti za poplačilo obveznosti do povezanih oseb. Zaradi tega se bodo poroštva dajale le za nove kredite, ki so namenjeni novim investicijam, s katerimi se bo dosegla rast dane vrednosti na zaposlenega in zaposlenosti. Poglavitne rešitve zakona so v tem, da bo poroštvo v imenu in za račun države izdajala SID banka po postopku, ki bo podrobneje urejen z uredbo. Zakonsko pooblastilo nalaga SID banki poleg izdajanja poroštev tudi spremljanje, obveščanje in poročanje o izdanih poroštvih ter nadzor nad izdajanjem kreditov s strani bank in namensko uporabo kreditov. Glede na dejstvo, da bo jamstvena shema za podjetje do konca leta 2010 ugasnila, je uvedba novega instrumenta, ki bo lahko že s septembrom 2010 omogočil spodbujanje financiranje investicij v dejavnosti, ki so za Slovenijo posebnega pomena, torej v tehnološko prenovo, razvoj turizma, regionalni razvoj, investicije v varstvo okolja in učinkovito rabo energije ter investicije na področju raziskav in razvoja. Dejstvo je, da bodo zaradi omejenosti in majhnosti slovenskega finančnega trga podjetja, ki želijo financirati investicije, še vedno težje prihajala do novih finančnih sredstev, kot so pred izbruhom svetovne finančne krize. Banke bodo pri kreditiranju dajale prednost tistim podjetjem, katerih obveznosti bodo ustrezneje zavarovane. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil mag. Radovan Žerjav.
Hvala lepa, gospod podpredsednik.Saj ni res, pa je, bom začel tole predstavitev stališča poslanske skupine. Ne morem se načuditi ravnanju in pristopu slovenske vlade pri reševanju težav v slovenskem gospodarstvu. Točno leto dni nazaj smo sprejeli zakon o jamstveni shemi Republike Slovenije. Po sprejetju zakona v Državnem zboru je Državni svet sprejel veto na ta zakon. Razlog: iz kroga upravičencev so bile izpuščene zadruge? Ali je vladni predlog zakona, o katerem dane govorimo tukaj v Državnem zboru, vseboval rešitev, ki bi vključevale zadruge. Vprašanje, seveda, za milijon evrov. Seveda ni. Zakaj pa bi? Po sprejetju jamstvene sheme lansko leto se spominjam polletne debate o tem, ali bo država z jamstvi tajkunom omogočala odkupe podjetij. Tudi zaradi tega smo takoj sprejemali spremembe in dopolnitve zakona o jamstveni shemi in vključili različne mehanizme, ki bi to preprečili. No, novo vprašanje za milijon evrov: Ali je Vlada v tem predlogu zakona izrecno določila, da se državna poroštva ne smejo izdajati za tako imenovane menedžerske odkupe podjetij? Ni. Zakaj pa bi? Na predlog naše poslanske skupine je takšne rešitve izglasovalo matično delovno telo. Razmišljanje pa je bilo, češ, bolje sprejeti predlog opozicije, kot pa znova tvegati zamudo pri uveljavitvi zakona. Spoštovani! Več kot eno leto ugotavljamo, da jamstvena shema ne daje ustreznih rezultatov. Odzivni čas Vlade je znova skoraj popolnoma enak kot pri obravnavi prejšnje problematike: eno leto. Spoštovani, eno leto! Učinkovitost in operativnost na vrhuncu. Predsedniku Vlade in gospodarskemu ministru bo v javnih merjenjih priljubljenosti kmalu treba prilagoditi lestvico, kajti v kratkem boste presegla maksimalni plafon. Slovenija po drugi strani pa bo izpadla iz vseh lestvic, ki merijo uspešnost in konkurenčnost držav. Na lestvici konkurenčnosti, danes smo nekajkrat slišali, smo padli za 20 mest. Narobe svet, bi lahko rekli. Seveda bomo podprli predlagani zakon, ker je potreben, čeprav zopet leto dni prepozen, a vseeno bolje to, kot pa nič. V Slovenski ljudski stranki vas za vašo neaktivnost opozarjamo iz meseca v mesec, znova in znova. Prejšnjo sejo sem predsednika Vlade spraševal, kje so konkretni ukrepi za rešitev najbolj perečih vprašanj in težav gospodarstva Republika Slovenije, o nelikvidnosti, o plačilni nedisciplini. Upam in želim, da vaši ukrepi za trenutne probleme slovenskega gospodarstva zopet ne bodo predlagani z enoletno zamudo, kot tokrat sprejemamo ukrepe, ki so bili trikrat predlagani v tej hiši lani in grobo zavrnjeni. Kje so torej ukrepi zoper plačilno nedisciplino? O tem smo se pogovarjali na izredni seji Odbora za finance in Odbora za gospodarstvo. Takrat smo nekateri rotili ministra za pravosodje, da za majsko sejo pripravi zakon o izvršbi, ker slovensko gospodarstvo najbrž ne more čakati na dobro voljo uslužbencev, uradnikov, ki bodo zakon pripravili takrat, ko ga bodo pač pripravili. In na tej majski seji tega zakona, žal, ni. Morda bo junija, morda bo julija, odvisno od tega, kako bodo uslužbenci in uradniki in tisti, ki pripravljajo ta zakon, imeli čas. Ali menite, da lahko gospodarstvo čaka na dobro voljo nekoga tam, ki pripravlja ta zakon? Jaz mislim, da ne in da je to neodgovorno. Kje so ukrepi iz izhodne strategije, ki ste jih s takim pompom prestavili v začetek februarja? Danes oziroma na tej seji obravnavamo prve ukrepe. Naj pripravimo mi v opoziciji ukrepe, kar se tiče plačilne nediscipline in likvidnosti? Jih bomo očitno tudi morali. A žal vam že vnaprej lahko skorajda dobesedno citiram mnenje Vlade in mnenje nekaterih poslancev iz koalicije, ko bomo to obravnavali. In še nekaj. Če se boste celoten mandat zgovarjali na nekoga drugega in s tem prikrivali svojo neučinkovitost in neoperativnost, potem, bog nam pomagaj. Tiste debele krave o katerih govorijo, pa so že tako vse "pocrkale".
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine DeSUS bo predstavil gospod Anton Urh.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Pred nami je predlog novega zakona, ki naj bi gospodarskim družbam s sedežem v Republiki Sloveniji, omogočil pridobitev kreditov za financiranje vlaganj v investicije. V Poslanski skupini DeSUS bomo predlog podprli, ker bo omogočal razvojne projekte, ki imajo za posledico povečanje dodane vrednosti na zaposlenega in večjo zaposlenost. Predlog zakona določa, da lahko država izda za skupaj milijardo evrov poroštev za kredite, ki jih upravičenci namenijo za financiranje investicij. S tem se bo gospodarskim družbam omogočil lažji dostop do likvidnih sredstev ter tako nemoteno izvajanje začetih in novih investicij. Pri tem si bosta država in banka delili tveganje. Tako bo država s poroštvom prevzela 75% tveganja, banka pa preostalih 25%. Iz jamstvene sheme so izločene nekatere investicije, kot na primer gradnja nepremičnin za nadaljnjo prodajo ali oddajo. Investicije v prometno infrastrukturo, nakup prometnih sredstev, financiranje študij in svetovalnih pogodb ter reprogramiranje kreditov. Jamstev po tem zakonu prav tako ne morejo dobiti tako imenovani gospodarski bolniki ter družbe, ki opravljajo pretežno finančne storitve. Višina posameznega kredita se bo lahko gibala med 500.000 evri in 20 milijoni evrov, ročnost pa med enim in desetimi leti. Banka bo morala obrestno mero določiti v višini obrestne mere za komitente najvišjega bonitetnega razreda banke. Poroštvo po tem zakonu bo v imenu in za račun države izdajala SID banka, vloge pa bo obravnavala posebna vladna komisija, ki bo ocenila ustreznost namena investicije in skladnost z nameni iz zakona. Predlog zakona SID banki nalaga tudi obveznost spremljanja, obveščanja in poročanja o izdanih poroštvih. Če bo zakon sprejet na tej seji, bi se lahko državna poroštva začela izdajati že v septembru, s tem pa bi zagotovili nemoteno nadaljevanje politike pomoči podjetjem z izdajo državnih poroštev, ki se je začela z jamstveno shemo. Država že sedaj jamči podjetjem za kredite, ki jih najemajo za financiranje investicij in obratnih sredstev, in sicer v skladu z Zakonom o jamstveni shemi Republike Slovenije, ki je začel veljati maja lani, a se z letošnjim decembrom izteče. Do konca letošnjega maja je bilo iz tega naslova črpanih za 645 milijonov evrov kreditov, o čemer je povprečno državni jamstvo znašalo 34%. V Poslanski skupini DeSUS podpiramo ta predlog zakona v prepričanju, da bo omogočil čim več razvojnih projektov, ki bodo resnično vodili k povečevanju dodane vrednosti podjetij, kar bo pomenilo tudi večjo varnost zaposlitev. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Bogdan Barovič.
Kolegice in kolegi, predstavniki Vlade! Ja, v nekem krogu se sučemo, ki ima neko rdečo nit iz katere moramo izluščiti tisto, česar še nismo slišali ali videli. Poroštvo Republike Slovenije za financiranje gospodarskih družb je očitno v tako zaostreni gospodarski in finančni situaciji, kakršna je, gledano generalno, treba nujno in očitno v tem trenutku tudi neizbežno. Ob tem, da v prvi vrsti poudarjam tisto, kar sem že na matičnem delovnem telesu, in tudi danes, da v Slovenski nacionalni stranki se čudimo, bilo bi dobro, da bi zraven imeli vsaj nekaj podatkov o višini poroštev, ki jih je država Republika Slovenija do danes že dala. Kolikor je meni znano, kolikor je nam uspelo, našim strokovnim sodelavcem preveriti, so te številke kar velike. Kakorkoli že, gospodarskim družbam naj bi s tem zakonom omogočili pridobitev kreditov za financiranje vlaganj v investicije. V zakonu piše, da poroštva ne morejo koristiti družbe, ki imajo neporavnane obveznosti do države iz naslova obveznih dajatev, ki jih evidentira Davčna uprava Republike Slovenije. Gledano s stališča poštenosti, zakonitosti, je po eni strani logično razumeti, da kreditov tisti, ki nimajo nekih obveznosti poravnanih, ne bodo dobili. Toda že spet manjka dejstvo, da niso vsi enaki. Eni so dolžniki in slabi gospodarji zanalašč in iz svojih koristi, ob tem pa pozabljamo, da imamo številna podjetja, ki so zaradi gospodarskega stanja v stanju, ko želijo, ko bi radi, ko hočejo reprogramirati svoje dolgove s ciljem, da bodo dokončali že začete investicije, ki jih ne morejo ravno zaradi tega, ker nimajo dovolj sredstev. In zdaj, ko bomo s tem zakonom, z jamstvom države, s poroštvom države dali možnost najema kredita, jih ti, bom rekel, zdravi, ki pa so le silom prilike postali dolžniki, ne bodo mogli izkoristiti in bo posledica, ki bo vidna čez nekaj časa, v to sem prepričan, višina izkoriščenih kreditov na osnovi zakona o poroštvu. Po drugi strani, ko gledamo podatek, da banke, ki bodo želele pridobiti državno poroštvo za dane kredite, bodo morale del tveganj nositi same. To je popolnoma logično. V Slovenski nacionalni stranki pa smo mnenja, da je delež tveganj banke premajhen. Mi ocenjujemo, da bi bilo prav, da bi država prevzela 50% tveganja, 50% tveganja pa naj bi prevzele banke. Zakon bomo v Slovenski nacionalni stranki sicer podprli. Ta izračun je sicer zanimiv, še to sem hotel poudariti, da se pričakuje unovčitev poroštva v letu 2010 v višini 70 milijonov evrov. Jaz upam, da več ne bo. Upam, da država ta denar tudi ima ali ga bo z rebalansom imela. In izračuni naprej za naslednja leta, da bodo nekje 10 milijonov letno. Tudi to upam, bilo bi najbolje, če jih ne bi bilo, in da zneski ne bodo večji. Še enkrat razmislek, zakaj poroštva ne morejo dobiti tisti, ki bi radi reprogramirali dolgove in dokončali začete investicije in bi ta zakon zaživel in mislim, da bo zaradi tega, ker to ni dovoljeno, izkoristek teh sredstev in tega zakona premajhen.
Hvala lepa. Stališče poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije bo predstavil mag. Borut Sajovic.
Hvala lepa. Še enkrat vsem skupaj prijazen pozdrav. Hvala za besedo. Pozdrav tudi sodelavkam in sodelavcem ministra, ki mislim, da opravljajo odgovorno in potrebno delo in da bomo rezultate njihovega dela, ki gre v pravo smer, znali v Državnem zboru tudi ustrezno nadgraditi s sprejemom teh zakonov. V poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije jim pritrjujemo in da se bo tisto, kar je zapisano na papirju, čim prej odrazilo v konkretnih ukrepih, ki vplivajo na življenje ljudi. Kriza se vsaj v nekaterih delih še vedno poglablja in Slovenija se spopada s krizo. Eden od dejavnikov, kjer se kriza še vedno močno odraža, je bil tako imenovani kreditni krč in nelikvidnost gospodarstva. V preteklem letu smo sprejeli več zakonov o jamstvenih shemah, ki so to poskušali ublažiti. Te sheme lahko ocenjujemo le kot delno uspešne, saj namreč kar nekaj sredstev iz teh kvot ni bilo razdeljenih, prav tako pa je bilo kar nekaj težav z administriranjem in samimi stroški odobravanja kreditov, ki so bili spodbujeni s temi shemami. Danes je pred nami nov zakon o poroštvih Republike Slovenije za financiranje investicij gospodarskih družb. Če je bila prejšnja jamstvena shema namenjena predvsem za premagovanje likvidnostnih težav, se tokratna osredotoča predvsem na financiranje konkretnih investicij. V ta namen je za nas bistvena vsebina 2. člena zakona, ki govori, da se poroštev ne sme izdajati za poplačilo obstoječih obveznosti upravičencev do dobaviteljev, bank in drugih upnikov, financiranje študij ali svetovalnih pogodb, investicije v nakup ali izgradnjo nepremičnin, namenjenih za nadaljnjo prodajo ali oddajo, investicij v prometno infrastrukturo, nakup cestnoprometnih sredstev ali pa poplačilo obveznosti med povezanimi osebami po zakonu, ki ureja gospodarske družbe. Vprašali se boste, zakaj to izpostavljamo, zakaj je poslanskemu klubu Liberalne demokracije Slovenije to pomembno. Zato, ker pričakujemo, da bodo tudi ti kriteriji v vladni uredbi, ki bo natančneje opredelila izvajanje poroštvene sheme, in da bo to resnično usmerjeno za tehnološko prenovo, da gredo sredstva v razvoj turizma, v regionalni razvoj, v investicije za varstvo okolja, učinkovito rabo energije ter predvsem investicije na področju raziskav in razvoja. Ob tem pa še posebej opozarjamo, da se predlagani ukrep poroštev ne sme izroditi za financiranje drugih poslov, za katera poroštva, izhajajoč iz zakona niso in ne smejo biti predvidena. Zato pisce uredbe prosimo, naprošamo in zahtevamo, da se vgradijo varovalke, da bodo težko pridobljena javna sredstva šla v tisti namen za katerega se danes tu odločamo. Ta poroštva ne smejo reševati zatečenih stanj v podjetjih, saj v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije vidimo to poroštveno shemo predvsem kot protikrizni ukrep, ki je namenjen predvsem ponovnemu uspešnemu zagonu zdravega jedra gospodarstva. Pomemben element te poroštvene sheme pa je tudi, da bo poroštva v imenu in za račun države izdajala SID banka, pri čemer pa ravno zaradi tega pričakujemo učinkovitejše in hitrejše izdajanje teh poroštev ter s tem povezanega zagotavljanja sredstev za načrtovane investicije. Poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije bo zakon podprl. Ravno tako kot smo enotni v tej podpori, pa smo enotni tudi v tem, da bomo pozorno spremljali izvajanje le-tega, predvsem pa njegove konkretne učinke v praksi, kajti teh si želimo in na te stavimo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Matevž Frangež v imenu Poslanske skupine SD.
Spoštovane in spoštovani! Včeraj objavljeni padec konkurenčnosti je za vse nas, gotovo pa predvsem za Vlado in stranke vladne koalicije hladen tuš. Vendarle pa je treba ob tem padcu konkurenčnosti povedati, da se je trend padanja konkurenčnosti slovenskega gospodarstva začel v nekem drugem obdobju, v obdobju med letom 2004 in 2008, ko je Slovenija že padla za nekaj mest, hkrati pa je bil to čas, ko bi Slovenija morala opraviti nekatere nujne reforme, da bi se dvignila konkurenčnost slovenskega gospodarstva, pa kot vemo, teh reform ni bilo. Na drugi strani tudi v tistem obdobju ni bilo ustvarjeno nujno potrebnih rezerv, ki bi jih lahko danes slovensko gospodarstvo uporabilo za to, da bi lažje okrevalo. Slovenska skupnost pa zaradi manjših pritiskov na javne finance bi morda imela več možnosti za to, da na različne načine spodbuja konkurenčnost slovenskega gospodarstva. Kot veste, si je naša vlada v letu 2010 kot osrednji cilj zastavila povečanje konkurenčnosti slovenskega gospodarstva. Zato zastavila tudi ambiciozno paleto reform v okviru izhodne strategije. In če kaj razumemo kot nauk včerajšnjega poročila, je predvsem to, da moramo s temi reformami odločneje nadaljevati. Kot veste, je vrsta teh reform soočena z nasprotovanjem pomembnega dela civilnodružbenih skupin. Ena takšnih je včeraj demonstrirala tudi pred parlamentom. Ne želimo si, da bi v okviru nadaljnjih razprav in našega skupnega zavedanja, da moramo pospešiti reforme, ki bodo povečevale konkurenčnost zato, da bomo lahko v tej državi zagotovili višjo stopnjo socialne povezanosti in blaginjo naših ljudi, bile soočene z metodami, kot smo jih videli včeraj na parlamentu in jih lahko še danes spremljamo na pročelju hrama slovenske demokracije. V tem pogledu je za Socialne demokrate še posebej pomembno, kot protagoniste sprememb, da se vsi skupaj vprašamo. V kakšnem trenutku smo, kakšne so naše skupne možnosti in kaj lahko storimo v okviru teh možnosti? V tem pogledu ostajamo zavezani usmeritvam iz slovenske izhodne strategije. Pri tem pa poudarjamo, da kot tisti, ki so venomer zagovarjali močan in poudarjen socialni dialog, da mora ta socialni dialog temeljiti na realnih predpostavkah in realnih možnostih, ki jih imamo kot skupnost. Z Zakonom o poroštvu Republike Slovenije za financiranje investicij gospodarskih družb uveljavljamo možnost, da gospodarstvo pridobi neposredno poroštvo države, torej prvovrstno poroštvo države za investicije. Za 75% tveganja posamezne investicije, ki ga prevzema država v shemi, ki jo bo izvajala slovenska izvozna razvojna banka, SID banka. Socialni demokrati ta zakon nedvomno podpiramo v ambiciji, da tudi na ta način pospešimo investicijski ciklus v naši državi. Zavedamo pa se, da samo ta zakon, samo mehanizmi finančnega trga niso dovolj za to, da pospešimo investicijski ciklus v naši državi, da je potrebno narediti še več. In naše poslanke in poslanci ob različnih priložnostih v okviru delovnih teles in na sejah Državnega zbora na te stvari vedno znova opozarjamo. Narediti moramo več zoper finančno nedisciplino. Narediti moramo več za to, da bo ta likvidnostni krč v državi popustil. Narediti moramo več pri usklajenem in sonaravnem, ampak vendarle tudi k hitrem in učinkovitem prostorskem planiranju za to, da investicije umestimo v prostor. In tudi sicer moramo narediti vse, da povečamo atraktivnost slovenskega okolja za visoko tehnološko direktno tuje investicije. Socialni demokrati bomo Predlog Zakona o poroštvih Republike Slovenije za financiranje investicij gospodarskih družb kot še enega izmed ukrepov naše izhodne strategije podprli.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Rado Likar v imenu Poslanske skupine SDS.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Še enkrat, lep pozdrav vsem! Predlog Zakona o poroštvih Republike Slovenije za financiranje investicij gospodarskih družb, ki ga je v parlamentarni postopek vložila Vlada, bomo v Poslanski skupini SDS podprli, saj se zavedamo težav gospodarskih družb pri pridobivanju finančnih sredstev v času finančne krize, ko kreditni krč noče popustiti in so težave z likvidnostjo vse večje. Zakon naj bi nadomestil ukrepe na področju dajanja poroštev po jamstveni shemi, kateri roki potečejo konec letošnjega leta in katerega cilj je po navedbah vlade omogočiti gospodarskim družbam s sedežem v Republiki Sloveniji pridobitev kreditov za financiranja vlaganj v investicije tako, da bo država jamčila do 75% tveganja o posameznem kreditnem poslu. Kvota poroštev, po tem zakonu znaša 1 milijardo evrov. Ročnost tako najetega kredita pa bo omejena na 10 let. Poroštva, ki jih bo po tem zakonu dala država, bodo namenjeni le za investicije zagotavljanja rasti dodatne vrednosti na zaposlenega, to je spodbujanje tehnološke prenove razvoja turizma, regionalni razvoj, investicija v varstvo okolja in učinkovita raba energije ter investicije na področju raziskav in razvoja. Zakon določa tudi, da se poroštva ne smejo dati za poplačila obstoječih obveznosti upravičencev do dobaviteljev bank ali drugih upnikov za financiranje študija ali svetovalnih pogodb, investicija o nakupu ali izgradnja nepremičnin za namen prodaje ali oddaje le-teh, investicija v prometno infrastrukturo ali v nakup cestno-prometnih sredstev za poplačilo obveznosti med povezanimi osebami. V zvezi s tem smo v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke vložili amandma k 2. členu, in sicer predlagamo, da se črta prva alineja drugega odstavka, ki določa, da se poroštva države ne sme dati za kredite, ki so namenjeni za poplačilo obstoječih obveznosti upravičencev do dobaviteljev, bank in drugih upnikov. Iz poročila o izvajanju jamstvene sheme je namreč za razbrati, da podjetja najbolj povprašujejo po reprogramih kreditov. To je tudi razumljivo, saj je veliko podjetij ravno pričelo z investicijami, ko je nastopila svetovna finančna kriza, ki jim je omejila dostop do finančnih virov. In investicije bodo tako ostale nedokončane, saj primanjkuje finančnih virov oziroma kreditov. Namen kreditov, ki morajo biti v skladu z zakonom, ugotavlja SID banka, ki je za to pooblaščena v 11. členu, in sicer na podlagi predloženega investicijskega programa, ki ga predhodno potrdi banka, kreditodajalka. Zakon določa pogoje, merila in okvirni postopek izdajanja poroštev. Podrobneje pa bo postopek urejen v podzakonskem aktu, to je uredbi, ki jo bo na podlagi zakona izdala vlada. Prav tako bodo v uredbi na primer določeni tudi podrobnejše opredelitve pogojev za izdajajo poroštev, pogoji kreditov, zavarovanja, finančni položaj kreditojemalcev in podobno in drugi pogoji, ki bodo morali biti izpolnjeni skladno z zahtevami zakona. Kot sem povedal v uvodu, bomo v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke zakon podprli. Upamo pa tudi, da boste poslanke in poslanci podprli naš amandma. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Vili Trofenik v imenu Poslanske skupine Zares.
Hvala za besedo. Namen predlaganega Zakona o poroštvih Republike Slovenije za financiranje investicij gospodarskih družb je po izteku Zakona o jamstveni shemi konec letošnjega leta zagotoviti nov finančni inštrument za spodbujanje financiranja investicij, ki so za Slovenijo posebnega pomena, kot so investicije v tehnološko prenovo, raziskovanje in razvoj, turizem, regionalni razvoj, varstvo okolja in učinkovita raba energije ter še kaj. Na podlagi kvalitete državnega poroštva se pričakuje, da bodo banke bolj naklonjene dajanju kreditov in bodo s tem vsaj delno odpravljene negativne posledice svetovne finančne krize oziroma da bo sproščen tako zvani finančni krč. Po predloženem zakonu bo država prevzela 75% tveganje pri posameznem poslu. Ostali del tveganja pa bodo morale prevzeti banke. Ročnost kreditov je omejena na 10 let, poroštvena kvota znaša 1 milijardo evrov. Posamezni kredit pa je lahko v mejah od 500 tisoč do 20 milijonov evrov, vendar ne sme presegati dveh tretjin stroškov celotne investicije. Za izvedbo postopkov za odobravanje poroštev za ime in račun Republike Slovenije zakon pooblašča SID banko, ki je dolžna poročati Ministrstvu za finance o izdanih poroštvih. V Poslanski skupini Zares bomo zakon podprli, tako kot smo podprli na matičnem delovnem telesu širitev upravičenosti do poroštev tudi na zadruge in samostojne podjetnike. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o dveh vloženih amandmajih. Prvi amandma je vložila Poslanska skupina Socialnih demokratov k 1. členu. Sprašujem: Želi kdo razpravljati o tem amandmaju? Izvolite!
Hvala za besedo, predsedujoči. Poslanska skupina Socialnih demokratov je vložila amandma tako, da bi seveda pri komercialnih bankah dodali besedo "prvovrstnih" komercialnih bankah. Gre za banke z najvišjo bonitetno stopnjo predvsem, ker dajemo tudi najvišja zavarovanja, zavarovanja države. In pri tem moramo paziti, komu dajemo takšno zavarovanje in zakaj bodo ta zavarovanja tudi kasneje uporabljena, saj bi lahko ob nekih bankah, ki niso prvovrstne in so same mogoče v težavah, na ta način povzročili dobesedno špekulacije ali pa zlorabo teh zavarovanj države. Zato predlagamo, da napišemo tukaj prvovrstnih komercialnih bank: Dodamo to besedico "prvovrstnih" in na ta način poskušamo tudi zaščititi ta naša poroštva zato, da bodo prišla za prave banke in za prave naložbe.
Hvala lepa, gospod Čepič. Želi še kdo? Gospod mag. Vizjak.
Hvala lepa. Dodana vrednost tega amandmaja SD-ja je enaka ničli. Namreč, imeli smo že v preteklosti in imamo po kriterijih Banke Slovenije prvovrstna zavarovanja, primerna, ustrezna zavarovanja. Pa je Nova Ljubljanska banka dodelila kredit Ultri mimo teh kriterijev. Torej, ne vem, kaj boste s tem dosegli, kdo bo to presojal in kakšen bo učinek vsega tega, kajti bančniki delajo po svoje. Tudi SID banka verjetno, ki bo ključni agent pri izvajanju tega predpisa. In seveda se postavlja vprašanje dodane vrednosti tega. Ko pa jih mi kaj vprašamo, bančnike, po kakšnih podatkih, zakaj so kaj naredili, nam pa odgovorijo, da v skladu z zakonom o bančništvu nam ne smejo tega povedati. Ne želijo tega povedati. Ko pa sprejemamo tukaj ureditve za razna poroštva in tako naprej, ko pomagamo nenazadnje tudi bančnemu sektorju, pa je seveda pričakovanje, kako bomo vse razumeli. Poglejte, jamstvena shema, ki je bila za pravne osebe, je po mojem bolj kot gospodarstvo pomagala bankam. Velika večina bank je prestrukturirala svoje kredite iz kratkoročnih v dolgoročne in s tem na nek način tudi sebi dobro pomagala. Poznam primere - pa jih ne bom našteval, ampak jih poznam - podjetniki so bili pri meni, ko jim je banka ponudila, da gredo v jamstveno shemo. Ker je banka zaradi upada prometa v tem podjetju ugotovila, da ne bo poplačan nek kratkoročni kredit ali nek srednjeročni kredit, da ima, skratka, podjetje probleme z odplačevanjem obveznosti, je rekla, pojdimo v reprogram in to pojdimo preko države. Ravno sama sebi je toliko ali pa še več pomagala kot tistemu gospodarskemu subjektu. Kaj želim povedati? Želim povedati, spoštovani Socialni demokrati, da vse take besedice, kot so "prvovrstna", "ustrezna" in tako naprej, so seveda lepo slišane besede, ki jih pa nihče ne upošteva, tudi ne pri dodeljevanju kreditov eni izmed družb v posredni ali neposredni lasti ministra te Vlade.
Hvala lepa. K 1. členu? Izvolite, gospod mag. Sajovic.
Seveda, vse take razprave, predvsem pa tudi taki amandmaji so na mestu. V času krize smo spregledali, spoznali in ugotovili marsikaj, kar nam prej ni bilo jasno. Na to mogoče nismo bili pozorni. In vsaka malenkost, vsak kamenček v mozaiku, da se zadeve bolj precizno, bolj določno uredijo, da bo manj napak, manj zlorab, manj izkoriščanj, gredo v pravo smer. Tako sam osebno vidim tudi ta amandma, zato ga bom podprl. Hvala lepa.
Gospod Bogdan Čepič, izvolite!
Hvala za besedo. To, kar je rekel kolega Vizjak, ne drži. Ne drži predvsem zaradi tega, ker je možnost, da je v odredbi, ki jo bo izdala Vlada, zapisano, katere so prvovrstne banke. Torej bodo že naštete in bo upoštevan ta kriterij, torej ne bo prepuščen komurkoli. Nastajal bo in bo upoštevan na nekih drugih temeljih, ne na tistih, o katerih govori kolega Vizjak, ki ga moti, da so krediti, ki so bili dani v neki drugi aferi, bili zavarovani po kriterijih banke, ne po kriterijih Banke Slovenije, ampak bili so zavarovani. In zdaj ne morejo dokazati, da tisti krediti niso bili zavarovani ali pa da so kakorkoli omajali bančni sistem. Ampak, seveda to ni predmet tega amandmaja. Predlagam, da dodamo ta predlog. Zaradi tega, ker bomo pravilno usmerili kreditni potencial ali zavarovanja za nov kreditni potencial, ki je namenjen izključno za investicije. Mislim, da je dodana vrednost tega zakona ravno v tem, da bo spodbujal investicije, ne zato, da bi se kdorkoli na kakršenkoli način poplačal ali reševal sebe, ker je imel zmotne odločitve in je dajal kredite, ki niso bili dobri ali kvalitetni.
Replika, gospod mag. Vizjak? Izvolite!
Seveda, res je. Ultra je verjetno imela zavarovane kredite. Zavarovane je imela z imenom vplivnega člana sedanje Vlade. To je bilo tudi po kriterijih Nove Ljubljanske banke oziroma gospoda Kramarja očitno za Novo Ljubljansko banko ustrezno. Beri, torej, "ustrezno" zavarovanje. Ampak, kaj je ustrezno, kaj je prvovrstno in primerno zavarovanje, ni odvisno od posamezne banke oziroma posameznega predsednika uprave ali kreditnega odbora. Ta merila predpisuje Banka Slovenije in so absolutna, če želimo biti korektni, če želimo biti pravzaprav tudi precizni. Če pa veljajo razna familiarna, koalicijska pravila, je pa "svašta" zavarovanje. Tudi to, če se dva poznata, pa mu eden reče, mi bomo to vrnili. In seveda, ko govorimo o takih oblikah zavarovanj, ne moremo reči, da ni zavarovanja. Je zavarovanje. Vendar ni ne ustrezno, ne primerno, še zdaleč pa ne prvovrstno kot predpisuje Banka Slovenije. In o tem jaz govorim. Pa še nekaj. Sprašujem vas: Ali Nova Ljubljanska banka, ki je lani ustvarila izgubo, sodi v te kriterije, torej, prvovrstne komercialne banke? Sodi? Banka z izgubo? Sprašujem vas, ker ste vi rekli, da bo Vlada napisala v uredbi, katere so te banke. Pa vi, ki predlagate ta amandma, povejte: Ali sodi banka z izgubo med prvovrstne komercialne banke?
Gospod Trofenik, izvolite!
Hvala za besedo. Jaz mislim, da je tu drug problem pri tem amandmaju. Ne bom repliciral kolegu Vizjaku, ker vedno uporabi Ultro, ker Ultra in gospod Golobič se bosta sama branila, kot je treba. Ampak v tem problemu ni ali posredno nobene veze. Za kaj gre? Važen je kredit. Poroštvo je namenjeno kreditu, ne pa banki. Mi govorimo o prvovrstni banki, recimo. Prvovrstna banka lahko odobri slab kredit, pa sumljiva banka ali manj prvovrstna banka lahko odobri dober kredit, dober, slab v smislu odplačilne sposobnosti in podobno. Mislim, da, ne zameriti predlagateljev, da ta amandma niti v ta 1. člen ne spada. Ker 1. člen govori na splošno, kdo so tisti subjekti oziroma ki so jih normalno banke in hranilnice odobrile. Ta prvovrstnost ali kakorkoli je verjetno iz nekega drugega razloga, ki bi se morala nanašati na kriterije, verjetno, ali spada v kakšen drug člen. Moje globoko prepričanje je, da ta člen, ta poseg, ki ga predvideva ta amandma, ne spada, ker v 1. členu so pač deklarativno zapisani subjekti, ki jim je namenjen ta zakon. Na drugi strani pa nekateri uporabljajo ta amandma in še podobne stvari vedno, da vrtijo neko lajno, ki pa je dejstvo. Važno je, če se kredit odplačuje, ne pa kdo ga je odobril. Tisto je manj pomembno. Ampak važno je, če nekdo kredit odplačuje in s tega vidika bi verjetno to razmišljanje, ki je pripeljalo do tega amandmaja, spadalo kam drugam in ne v ta člen. Brez kakršnihkoli predsodkov mislim, da iz tega razloga tega amandmaja ni možno podpirati.
Zaključujem razpravo o amandmaju k 1. členu. V razpravo dajem amandma Poslanske skupine SDS k 2. členu. Želi kdo razpravljati? Odpiram prijavo. Gospod Bogdan Čepič.
Hvala za besedo. V Poslanski skupini Socialnih demokratov ne bomo podprli amandmaja k 2. členu. Predvsem zaradi tega, ker bi namen tega zakona o kreditiranju investicij na nek način spremenili in bi postal zakon o reprogramiranju oziroma o kreditiranju reprogramov. Prej je razpravljavec že govoril, da so jamstvene sheme, ki smo jih že sprejeli v tem Državnem zboru, v veliki meri v večini kreditov, za katera so bila poroštva dana, spremenila nekatera slaba zavarovanja, nekatere slabe kredite sedaj v drugačno luč z drugačnimi stvarmi. Namen tega zakona j drugačen. Namen je vzpodbujanje investicij. In v kolikor ne bomo ciljali samo na investicije in na te stvari, bo ta zakon izgubil svojo veljavo. Lahko bi se resnično zgodilo to, kar je že bilo rečeno kot nekaj slabega, da bi ta poroštva bila namenjena za reprogramiranje drugih kreditov, za druge namene, ne za investicijske namene in bi to poroštveno vsoto ene milijarde sorazmerno hitro lahko porabili. Cilj tega je, da vzpodbudimo investicije s prvovrstnim zavarovanjem in s krediti, ki bodo bonitetno in cenovno enaki najboljšim bonitetam in najboljšim kreditom, kar pomeni, da bi tudi morali biti cenovno nekoliko ugodnejši. In to je pravzaprav tista pomoč, ki jo danes gospodarstvo in vsi tisti, ki bodo investirali v proizvodnjo, v razvoj, v nove tehnologije pravzaprav tudi potrebujejo.
Gospod Bogdan Barovič.
No, ni res, da je to tisto, kar potrebujejo danes. Če bi imeli kakšno analizo in sliko upam, da jo imate na Vladi bi točno videli, kdo danes potrebuje takšno poroštvo in pomoč. In bom govoril točno o tistih, ki so investicije, če je že poudarek na investicijah, začeli pa jih ne morejo iz takšnih ali drugačnih razlogov zaradi gospodarske in finančne krize dokončati. To je resnica. Kar pojdite pogledat, kdo bi danes, dajte poskusno naredit, kdo bi danes prosil za poroštvo države za najem kredita, pa boste videli, da je sigurno 60 ali 70% takšnih, ki bi radi dokončali začete investicije, pa jih pač ne morejo. To je bistvo tega amandmaja. Amandma govori o tem, da bi lahko tudi tista podjetja, ki rabijo sredstva za reprogramiranje dolgov in končanje začetih investicij. Teh je največ, ki ta denar potrebujejo. Poudarjam pa še enkrat, tukaj ni črno-belega sveta, kot razmišljajo nekateri. Niso vsi lumpi, ki so v težavah. In niso vsi pošteni, ki niso v težavah. To je dejstvo. Še enkrat poudarjam, marsikdo med tistimi, ki je danes zadolžen, je bil lump. Zato, ker je zadolžil podjetje za svoj lastni žep. In točno vemo, kateri so to, pa nihče nič ne ukrepa, ampak ne bom zdaj o tem. Tudi sam vam jih lahko naštejem. Reprogramirali in zapufali so se zato, da so sebi preusmerili ta denar. Tisti, ki pa so pošteno delali - veliko jih je danes pa so prišli v težave ne morejo dokončati investicij, s katerimi bi povzročili nov gospodarski zagon. In kdo bo potem rabil to poroštvo in kredit?! Povejte mi kdo! Tisti, ki ima lastna sredstva?! Saj ni neumen, da bo jemal kredit in plačeval obresti! Pametni gospodar bo z lastnimi sredstvi investiral sam. Kdo potem rabi ta kredit in to poroštvo?! Kdo? Zato mislim, da je prav in pošteno, da razmislimo o tem amandmaju in da razmislimo ali [[...]]Saj vendar obstajajo neka merila, ko lahko tudi tistega, ki po tem drugem odstavku 2. člena, če bi ga črtali, saj se da proučiti, kakšno je njegovo stanje, kakšen dolg bi rad reprogramiral, kakšna je nedokončana investicija. In bi bilo pošteno, da se mu pomaga. Marsikomu se je že danes pomagalo pa si tega ni zaslužil pa smo bili tiho. Vsaj možnost dajmo, vsaj možnost dajmo, ne pa da bomo sprejeli nek zakon, ki je pomemben v tem trenutku, služil pa ne bo nikomur. Jaz in Slovenska nacionalna stranka menimo, da je ta amandma k 2. členu treba sprejeti in ga bomo tudi podprli. Hvala.
Gospod Iztok Podkrižnik, izvolite!
Hvala lepa za besedo. Spoštovani! V poslanski skupini podpiramo ta amandma in sam mislim, da je res treba temeljito razmisliti, katera so ta podjetja, ki dejansko rabijo to poroštvo. Predhodniki so veliko povedali o tem, in tudi sam pravim, da so to podjetja, ki so polnoletna, ki delujejo na trgu že več desetletij. In ta podjetja so morala in še morajo dandanes financirati te investicije v tehnološko opremo. Se pravi v razvoj dejansko iz tekočega poslovanja. Kajti, banke imajo ta reakcijski čas še vedno predolg. Se pravi, če hoče kupec imeti od določenega dobavitelja ali proizvajalca jutri 20, 30, 50% več dobavljenih količin - se pravi - mora ta proizvajalec nemudoma, se pravi, danes investirati v opremo in iz tega narediti ta večji promet, dobaviti te kose. Kajti, če teh kosov ne dobavi, tudi pojutrišnjem tega podjetja več v tem sistemu dobaviteljev ne bo strateških. In to se mi zdi zelo pomembno, in mislim, da je tu treba ta amandma podpreti, kajti tri četrt je takšnih podjetij, ki so res steber današnjega slovenskega gospodarstva, in to gospodarstvo ta amandma potrebuje. In to je problem. Druga stvar pa je ta, da se je v preteklosti veliko sredstev namenilo tem "one man bandom", se pravi malim podjetjem, podjetnikom, ko so začeli nekaj na novo delati. Nepovratna sredstva so dobili, dan danes pa nimajo posla in tudi problem bo vračanje teh sredstev. Zato še enkrat pravim, da podprite ta amandma, kajti slovensko gospodarstvo to potrebuje in to tudi Slovenijo potegnilo iz te krize. Tu gre za zrela podjetja in podjetja, ki imajo lasten razvoj in dobre trge. Hvala lepa.
Gospod Rado Likar. Izvolite!
Hvala za besedo. Torej moje mnenje je, da je smiselno ta amandma podpreti. Saj, če hočemo, da bo zakon dosegel svoj namen, potem je prav, da se v ta zakon vključi tudi reprograme. Seveda za namene, ki jih predvideva zakon, ne za - bi rekel - kakršnekoli investicije. Bilo je že omenjeno v razpravi - nekateri, ki so, ki jih je - bom rekel - kriza presenetila in želijo dokončati te svoje investicije - mislim, da bi bilo še kako dobrodošlo, da se ta poroštva daje tudi za že obstoječe obveznosti. Pregovor pravi, da, kdor se je enkrat opekel, potem za vsak slučaj tudi kislo mleko popiha, če je vroče. In jaz mislim, da se tukaj, če bi ta amandma sprejeli, je moje mnenje, da se mogoče bojimo, da bi se to, vključitev teh reprogramov, da bi se to izkoristilo. Vendar, jaz sem prepričan, da - bi rekel- obstajajo neki mehanizmi, ki bi se mogoče to morebitno izrabljanje preprečilo in mogoče je celo, če gremo, kdo špekulira pa kdo ne, da mogoče, če se kakšen podjetnik v teh kriznih časih odloči za nove investicije, mogoče še bolj špekuliral, kot je nekdo, ki je pričel z investicijami - recimo - pred dvema, tremi leti pa mu pač to zaradi različnih razlogov ni uspelo, da bi z možnostjo, da se mu da poroštvo tudi za reprogram teh kreditov, prispevali tudi k marsikateremu, da se podjetnik oziroma gospodarska družba reši iz krize. Zato predlagam, da ta amandma sprejmete.
Gospod Vili Rezman.
Hvala lepa za besedo. Ko sem sam prvič bral ta zakon, sem se tudi najdlje zamislil nad tisto določbo, ki govori o prepovedi dajanja poroštev za kredite, ki bi bili namenjeni tudi poplačilu obstoječih obveznosti. Sam sem seveda prepričan, da je prav, da ta zakon spodbuja nove investicije, in sicer v glavnem investicije, ki bodo visoko tehnološke. Mislim pa, da je najmanj tako prav, da dokončamo investicije, ki niso bile dokončane. Tiste, ki niso nasedle zaradi špekulacij. Tudi to je potrebno zavoljo tega, ker ne gre samo za gospodarske. Gre tudi za socialne, gre tudi za finančne probleme, ki bi jih na ta način reševali. Sedaj se mi pa zdi, kot da bi hoteli s tem določilom kar nekako napraviti križ čez sedanjost, v kateri je največ problemov. In če teh problemov mi ne bomo znali rešiti, tudi ne vem, kako se bomo lotevali novih investicij. Sam sicer podpiram predlog zakona. Zakon ima zelo pomembne ambicije, kar se tiče dobrega podpornega okolja za tiste, ki so namenjeni investirati na novo. Dober je tudi za banke, ker bodo pravzaprav zelo malo riskirale. Tveganje bo majhno, saj bodo lahko dobili ta poroštva in kredite res samo tisti najboljši. Takšen je bil tudi namen jamstvene sheme takrat, ko je bila prvič predlagana in ko na Odboru za finance še ni bila spremenjena. Tisto, kar je tudi dobro v tem zakonu in jaz zakon sicer podpiram, je tudi to, da nekako določa, sicer samo v uvodu, katerim investicijam na katerem področju bo dajal prednosti: raziskavam, razvoju, tehnološkemu razvoju. Dajal bo prednosti turizmu, dajal bo prednost okoljskim investicijam in učinkoviti rabe energije, najmanj kar mi tukaj manjka, pa so seveda obnovljivi viri energije, ko že naštevamo. Sicer pa je, po moji sodbi, kar zadeva tega, pač manko tega zakona v tem, da v nobeni izmed določb tega zakona ne piše, tudi v obrazložitvah, ne in da se tukaj sklicujemo na izhodno strategijo. Torej, zaveze so v zakonu samem zelo skromne, kar se tiče usmerjanja teh investicij. Zakaj mislim, da je potrebno zagotoviti, in zato tudi podpiram vloženi amandma, sredstva tudi za tiste, ki morajo poravnati še obstoječe obveznosti. Več razlogov je za to. Najprej je - jaz mislim - povsem jasno, da je najbolje, če se investicije zaključijo. Zaključijo svoj gospodarski ciklus in preidejo v tisto fazo, ki ji rečemo potrošnja, ko bodo torej namenjena nekim našim potrebam. Drugo, kar je tukaj zelo pomembno, je to, da ne smemo pozabiti, da je v teh podjetjih, v teh družbah, ki bodo sedaj omejene oziroma jim bo preprečen dostop do poroštev za kredite, za obstoječe obveznosti najbrž zaposlena velika množica ljudi. In če se te investicije ne bodo dokončale, če se bo pojavila potreba po tem, da bodo delavci zopet zapuščeni, se bo pojavila na naši strani, na strani javnih financ zopet potreba po socialnih transferjih. Mislim, da to več niso najboljše rešitve. Tretji razlog, ki me vodi k temu, da lahko podprem tak amandma, ki je bil predlagan, je razlog, ki mu rečemo, finančna nedisciplina. S tem, da bomo nekaterim tako rekoč onemogočili s to prepovedjo dostop do sredstev, se finančna disciplina zagotovo ne bo izboljšala. Torej, plačilna veriga se ne bo izboljšala. Morebiti se bo še bolj trgala, kar je pa slabo - bi rekel - tako za tiste, ki so dobre firme, kot za tiste, ki se mučijo sedaj z velikimi težavami. Če sklenem. Moj glas, kar se tiče zakona, je glas za. Bil bi pa vesel, če bi bil sprejet amandma, za katerega bom tudi glasoval, ker bi ne tako dramatično spreminjal osnovne ambicije zakona, vendar bi pa razširil upravičence do teh poroštev do tistih, ki imajo sedaj velike težave.
Besedo ima gospod Vili Trofenik.
Hvala za besedo. Osebno sem malo v zadregi, ko poslušam argumente za ta amandma, in imam občutek, da se ne zavedamo, da gre pri obravnavanju zakona za bodoči finančni inštrument, ki bi ga naj uveljavljali v prihodnosti, in pozabljamo istočasno, da imamo v teku - če tako se izrazim - Zakon o jamstveni shemi, ki še ni vseh sredstev potroši, koliko so dostopne informacije in to zavzemanje za obstoječe reprograme spada bolj tja. Na drugi strani pa imam občutek, da niso čisti nameni s tem predlogom amandmaja brez želje po polemiziranju z avtorji ali predlagatelji. Na nek način je v nasprotju z njihovimi stalnimi intencami, da se prepreči zloraba poroštev za nekatere odprte probleme bom zelo zloben. Če uveljavite ta amandma, boste lahko s tujim poroštvom reševali Stožice v naslednjem letu. Ampak to je res zlobna primerjava. Ne vem, predlagatelji so jasno napisali, da je ambicija tega zakona zagotoviti poroštva in s tem spodbuditi investicije, ki so za Slovenijo posebnega pomena, ne bilo katere, ampak tisti, ki so posebnega pomena. Če je kaj problem v tem trenutku, je problem pridobiti ustrezne kredite za nove projekte, ker se banke rešujejo najprej logično same sebe. Zz vidika reševanja bank je tudi logično, da ponujajo, ali so stimulirane na nek način ali zainteresirane najprej za reprograme, ker je to eno izmed upanj, da dobijo povrnjena sredstva, ki so jih odobrila. Niti osebno niti drugače tega amandmaja ne bomo podprli, ker gre direktno proti osnovni intenci zakona - kot ga osebno razumem - spodbujanja investicij posebnega pomena v prihodnosti. Investicije, ki so v tem trenutku, je treba reprogramirati, pa daje vse možnosti zakon - ki velja - o jamstveni shemi. Toliko o tem amandmaju. Ne bomo ga podprli. Hvala lepa.
Besedo ima gospa državna sekretarka Mateja Vraničar.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani! Na kratko bi rada komentirala predlog amandmaja, čeprav bom ponovila kar nekaj stvari, ki so bile danes že rečene. Osnovni namen zakona je pripomoči k investicijam, ki bodo zagotovile dodano vrednost in nove zaposlitve. Predlagani amandma spreminja vsebino zakona do te mere, da bi bila vsebina zakona po našem mnenju v opreki s ciljem in namenom, s katerim je Vlada ta predlog zakona predlagala Državnemu zboru v sprejem. Vprašanju reprogamiranja kreditov, ki so bili najeti pred krizo in jih zaradi krize podjetja ne morejo odplačati, je namenjen Zakon o jamstveni shemi. In že danes lahko podjetja, ki imajo težave z odplačevanjem obstoječih kreditov, v skladu z določbami Zakona o jamstveni shemi predlagajo oziroma se vključijo v izvajanje tovrstnih programov. Samo kot dodatno informacijo naj omenim, da je trenutno odprta shema oziroma odprta kvota, preko katere se podjetja lahko prijavijo tudi v zvezi z reprogramiranjem dolgov. In ta kvota bo odprta - mislim - do 21. junija. Sredstva za ta namen so še vedno prosta. Če pa pogledamo podatke za nazaj, kako so bile dosedanje kvote izkoriščene, pa lahko ugotovimo, da je približno 23% vseh poroštev, ki so bila izdana na podlagi Zakona o jamstveni shemi, bilo namenjenih prav reprogramiranju kreditov. Nenazadnje moram v zvezi s predlaganim amandmajem omeniti tudi evropsko dimenzijo. Zakon o jamstveni shemi, ki omogoča poroštva tudi za reprogramiranje kreditov, je bil prijavljen Evropski komisiji kot državna pomoč. Skozi šivankino uho smo lahko zaradi razlogov finančne in gospodarske krize uspeli prepričati Evropsko komisijo, da je to dovoljen ukrep in da ne ovira proste konkurence na notranjem trgu. V kolikor bi v tem predlogu zakona, ki časovno ni omejen in ki je namenjen izhodu iz krize, ne pa blažitvi posledic krize, vključili enak ukrep, bi se v bistvu izpostavili možnim težavam in problemom v zvezi s spoštovanjem pravil državnih pomoči. In tudi to je eden od pomembnih razlogov, zaradi katerih Vlada predlaganemu amandmaju nasprotuje. Hvala lepa.
Gospod Černač, izvolite!
Hvala lepa. Lep pozdrav vsem prisotnim! S tem, ko se spreminja drugi odstavek 2. člena, se ostale določbe zakona ne spreminjajo, ostajajo v veljavi. V kolikor bi se, potem bi dejansko bil tak amandma problematičen. Vendar se ne. Prvi odstavek 2. člena ostaja. Ta pa govori o tem, da gre za financiranje investicij v razvojne projekte, ki imajo za posledico rast dodane vrednosti na zaposlenega in omogočajo večjo zaposlenost, kar mora biti razvidno iz investicijskega programa in tako naprej. To velja tudi v primeru tako imenovanega reprograma. In konkreten odgovor na konkretno izpostavljeno dilemo, ne, Stožic ne bo mogoče financirati, če bo ta amandma sprejet. Kajti, Stožice stadion ne izpolnjujejo nobenega izmed teh parametrov, ki so navedeni v prvem odstavku tega zakona. Ne gre za nobeno rast dodane vrednosti na zaposlenega. Ne gre za nobeno večjo zaposlenost in tako naprej, ampak gre za prerazporejanje nekega kapitala iz enega kotla na drugega. Gre pa za nekatere gospodarske subjekte, ki bi lahko skozi ta zakon, v kolikor bi bil ta amandma sprejet, ohranili obstoječa delovna mesta. Verjetno pa je glavni namen tega zakona ravno v tem, da se na eni strani ohrani obstoječa delovna mesta, omogoči zaposlitev novih ljudi in omogoči nadaljevanje, dokončanje in izvedbo novih investicij. Vendar očitno to ni politika te Vlade, zaradi tega vladajoči tudi ta amandma zavračate. Kajti v zadnjih dneh smo priča temu, da ob napovedi rebalansa, ki naj bi blazno skrčil izdatke, da se je zgodila rdeča luč na vseh tistih projektih, ki se jim reče investicijski projekti in ki trenutno tečejo. Na ministrstvu za promet so ustavili vse projekte, tiste, ki so napovedani in tiste, za katere so bili objavljeni razpisi, celo tiste kjer so že izbrani izvajalci in celo tiste, kjer so že podpisane pogodbe. To pomeni, da Vlada ravna panično, da nima jasne usmeritve. In ne čudijo podatki, ki prihajajo v zadnjih dneh o tem, da vprašanje, če nismo mi že dlje od grškega scenarija. Samo verodostojnih podatkov še danes nimamo na mizi. Ta amandma ni škodljiv, je koristen in v povezavi z vsemi ostalimi določbami tega zakona mislim, da se ga da izvajati na pravilen način.
Besedo ima gospod Vili Rezman.
Danes zelo na kratko, ker ni časa. Se strinjam, potrebno je poskrbeti za dodano vrednost in nove zaposlitve. Najmanj tako potrebno je vedeti, da tudi obstoječa podjetja ustvarjajo dodano vrednost in da so tam delovna mesta, ki jih je treba ohraniti. Zelo pogosto je ohranitev delovnih mest bistveno cenejša od ustvarjanja novih delovnih mest. In kar zadeva Zakon o jamstvenih shemah, ima skrajni rok, do takrat, ko bo skrajni rok potekel firme, ne bodo vse rešene in novi zakon bi jim s širitvijo omogočil dodatno pomoč.
Zaključnem razpravo o tem amandmaju. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj pol ure po prekinjeni 17. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 16. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVI ZAKONA O REVIDIRANJU, V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina petih poslancev s prvopodpisanim Francem Bogovičem. V zvezi s tem predlogom zakona Odbor za finance in monetarno politiko predlaga Državnemu zboru sprejem sklepa, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Za dopolnilno obrazložitev predloga sklepa dajem besedo članu odbora gospodu Bogdanu Čepiču. Prosim!
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Lep pozdrav državni sekretarki s sodelavko, kolegice in kolegi! Odbor za finance in monetarno politiko je na 17. seji 5.5.2010 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o revidiranju, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo s predlogom za skrajšani postopek predložila skupina petih poslancev s prvopodpisanim gospodom Francem Bogovičem. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 54. seji dne, 26. 2. 2010, sklenil, da se zadevni zakon obravnava po rednem postopku. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora, ki poleg določenih splošnih, kot je na primer ustreznejša ureditev rešitev na sistemski ravni, dosledne opredelitve nosilca revidiranja s hkratno uveljavitvijo ustreznim mehanizmom za zagotovitev potrebnih strokovnosti, neodvisnosti in nepristranskosti priložene Zadružne revizije s strani zadružne zveze posreduje še konkretne pripombe k 1., 2. in 3. členu zakonskega predloga. Hkrati odbor prej o mnenju Vlade z argumentiranimi razlogi, zaradi katerih predložene rešitve ne izraža podpore oziroma zavzema stališče, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Po dani oceni Zadružna zveza ne izpolnjuje enega izmed osnovnih pogojev, konkretno, pogoja neodvisnosti, saj za svoje člane opravlja vrsto opravil, ki vzpostavljajo odnose odvisnosti. Po drugi strani bi bilo tovrstno opravljanje revizije računovodskih izkazov na podlagi Zakona o revidiranju izven zakonskih okvirov področne direktive, to pa bi pomenilo kršitev določil glede revizijskih podjetij, njihovega upravljanja, predvsem pa nedovoljen poseg v neodvisnost tovrstnega delovanja. Ker je Slovenija osnovni Zakon o revidiranju pri Evropski komisiji že notificirala, bi hkrati ob ponovni zahtevi za nostrifikacijo bile predložene spremembe najverjetneje ocenjene za neskladne s pravnim redom Evropske unije. V okviru dodatnega delovnega gradiva je bil odbor seznanjen z mnenjem Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance, ki, upoštevajoč mnenje Vlade, predlaganega zakona ni podprla. Po končani daljši razpravi in na podlagi predhodno navedenih odklonilnih mnenj ter napovedanem glasovanju o predlogu sklepa, da predloženi zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo, je odbor menil, da gre za večplastno problematiko, ki je v okviru Zakona o revidiranju ne gre reševati. Po drugi strani se zlasti zaradi v razpravah predstavljenih različnih tolmačenj med finančnim in kmetijskim resorjem odgovornima za obravnavo materije z enako ciljno naravnanostjo, ki je v sočasni državnozborski proceduri, ponovno odpira vprašanje ustreznosti in možnosti uvajanja predlaganih rešitev v Zakonu o zadrugah. V smeri generalne rešitve nakazane problematike na izpostavljenem področju revidiranja zadrug je odbor na podlagi opravljene razprave najprej sprejel sklep o predlogu za skupno pripravo ustreznih sistemskih sprememb, naslovljen na finančno in kmetijsko ministrstvo, Inštitut za revizijo ter predlagatelje obravnavanih sprememb zakona. Na podlagi tega je na koncu obravnave sprejel tudi sklep, da Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o revidiranju ni primeren za nadaljnjo obravnavo.
Hvala lepa. Za uvodno predstavitev stališča do predloga matičnega delovnega telesa dajem besedo predstavniku predlagateljev zakona, gospodu Francu Bogoviču.
Lep dober dan, spoštovani podpredsednik, predstavnice Ministrstva za finance, spoštovane kolegice in kolegi! Pri sprejemanju zadnjih sprememb Zakona o zadrugah smo prišli do ugotovitve, da je problematična novela Zakona o zadrugah, ki je izločila zadružno revizijo na osnovi Zakona o revidiranju in na osnovi Direktive 2006/43/ES. Zadnji Zakon o revidiranju je namreč v slovenski pravni red prenesel direktivo, ki določa pravila za delovanje organa za javni nadzor kot nadzornega organa med revizorji in revizijskimi družbami ter uvaja dodatna strokovna merila za nadzor nad kakovostjo dela revizorjev in revizijskih družb, zaradi česar je bilo treba takrat obstoječi Zakon o revidiranju posodobiti in ga nadomestiti z novim. Trenutno veljavni Zakon o revidiranju pa je v nekaterih delih strožji od direktive, kar pa ne bi bilo potrebno, saj direktiva dopušča nacionalnim zakonodajalcem, da določene zadeve priredijo svojim razmeram. Zakon o revidiranju je poleg mnogih pozitivnih sprememb določil tudi, da lahko revizijo opravljajo le revizijske družbe, ki so registrirane kot gospodarske družbe po Zakonu o gospodarskih družbah in imajo veljavno dovoljenje slovenskega Inštituta za revizijo in opravljanje storitev revidiranja. Določeno je bilo tudi, da zadružna zveza opravlja storitve revidiranja zadrug po tem zakonu največ 12 mesecev po njegovi uveljavitvi. Predlagatelji menimo, da ni formalnih ovir za nadaljnji razvoj zadružne revizije, saj omenjena direktiva ne omejuje opravljanja revizije glede na pravno obliko revizijskega podjetja in govori le o zakonitih revizorjih ter o revizijskih podjetjih, medtem ko Zakon o revidiranju določa, da lahko storitve revidiranja opravlja samo revizijska družba, ki je lahko le gospodarska družba ali samostojni revizor. Direktiva 2006/43/ES pa celo izrecno predvideva, da lahko zadruge revidira subjekt, v katerega so zadruge včlanjene, kar pomeni, da niso utemeljeni očitki, da bi članstvo subjekta, ki ga zadružna revizija revidira, pomenilo nedopusten odstop od zahteve neodvisnosti revizijskega podjetja. Spremembe Zakona o revidiranju smo torej predlagali, ker menimo, da je revidiranje zadrug po revizijskih zadružnih zvezah posebno zadružne organiziranosti ter eden izmed elementov zadružnega načela članskega upravljanja, kar izhaja tudi iz primerljive ureditve zadružne revizije v Nemčiji in Avstriji, kjer lahko revizijske zadružne zveze opravljajo revidiranje zadrug tudi po implementaciji direktive. Zakon pa smo predlagali tudi, ker se po mnenju Zakonodajno-pravne službe vsebina ne da urediti le v Zakonu o zadrugah, ki smo ga obravnavali včeraj, ampak so prvotno potrebne spremembe zakona o revidiranju. Nasvet smo torej upoštevali. Vendar pa razočarani ugotavljamo, da je bil ves dober namen zaman, kot že velikokrat doslej, ko je kakšen dober zakon predlagala opozicijska stranka. Hvala.
Hvala lepa za uvodno predstavitev stališča do predloga matičnega delovnega telesa. Dajem besedo predstavniku vlade. Gospa mag. Mateja Vraničar, državna sekretarka. Prosim!
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Gospe in gospodje poslanci! V zvezi s prelaganim zakonom je treba povedati, da Direktiva o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze določa, da obvezno revizijo izvajajo samo zakoniti revizorji ali revizijska podjetja, ki imajo dovoljenje države članice, ki zahteva obvezno revizijo. Govorimo torej o obvezni reviziji. S sprejetjem Zakonom o revidiranju, s katerim se je direktiva prenesla v slovenski pravni red, je zadružna zveza izgubila status revizijske družbe, ker ne izpolnjuje pogojev, ki jih direktiva in zakon določata za revizijske družbe. Ena od glavnih zahtev, ki jih določa direktiva, je, da mora pri izvajanju obveznih revizij biti revizijsko podjetje neodvisno in ne sme biti vključeno v sprejemanje odločitev revidiranega subjekta. V tem je eno temeljnih razhajanj med predlagatelji zakona in mnenjem Vlade. Vlada meni, da opravila, ki jih v skladu z 49. členom Zakona o zadrugah opravijo zadružne zveze za svoje člane, kažejo na odvisno razmerje med zadrugami in zadružnimi zvezami. In po mnenju Vlade ni mogoče sklepati, da bi zadružna zveza lahko bila neodvisna pri izvajanju obveznih revizij. Poudariti pa je potrebno, da ureditev revizije, kot izhaja iz Zakona o revidiranju, še vedno omogoča izvajanje revizije v zadrugah, saj se lahko revizorji, ki izpolnjujejo pogoje, organizirajo v eni od pravno organizacijskih oblik, ki jih predvideva zakon, in opravljajo svoje naloge tudi naprej. Poudariti je treba, da bi sicer zadružna zveza morala izpolnjevati vse pogoje za revizijske družbe. To pa pomeni tudi, da bi bila podvržena nadzoru in morebitnemu sankcioniranju s strani slovenskega instituta za revizijo oziroma agencije za javni nadzor nad revidiranjem. Veljavni zakon o revidiranju določa pogoje za registracijo in poslovanje pooblaščenih revizorjev in revizijskih družb ter nadzor nad njihovim delom. Pri presoji predlaganega zakona se je potrebno vprašati tudi, ali je primerno pri reviziji zadrug in na podoben način tudi pri reviziji društev smiselno upoštevati vse mednarodne standarde revidiranja in druga pravila revidiranja, kakor veljajo za največje gospodarske subjekte v posameznem nacionalnem gospodarstvu. Rešitev v Zakonu o revidiranju, ki ureja obvezno revizijo, ne pomeni, da poleg obvezne revizije računovodskih izkazov, ki jo izvajajo neodvisna revizijska podjetja, z Zakonom o zadrugah ni mogoče vzpostaviti dodatne posebne zadružne revizije, ki bo delovala po načelu samopomoči, na primer v obliki službe notranje revizije na ravni zadružne zveze. Slovenski institut za revizijo in Ministrstvo za finance sta že pri pripravi Zakona o revidiranju ugotovila, da vrste zadrug, ki jih določa direktiva, v Sloveniji ni. Zaradi česar bi kakršnakoli zadružna revizija, obravnana v Zakonu o revidiranju v delu usklajevanja z direktivo obravnavala obvezno revizijo letnih računovodskih izkazov, bila v nasprotju z določili direktive. Spoštovani! Če še enkrat na kratko povzamem stališče Vlade. Vlada meni, da zadružna zveza ni eden izmed subjektov, ki jih določa direktiva za opravljanje nalog obvezne revizije. Prav tako zadružna zveza ne bi izpolnjevala enega izmed osnovnih pogojev revidiranja, to je pogoja neodvisnosti. V skladu z navedenim Vlada Republike Slovenije nasprotuje predlogu zakona in podpira predlog sklepa, ki ga je oblikovalo matično delovno telo. Torej, predlagamo Državnemu zboru, da predloga zakona ne podpre in sprejme sklep, da ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališča poslanskih skupin. Besedo ima gospod Matjaž Zanoškar v imenu Poslanske skupine DeSUS.
Hvala. Spoštovani predsedujoči! Spoštovana, državna sekretarka! Kolegice in kolegi! Dovolite, da predstavim stališče Poslanske skupine DeSUS glede Predloga Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o revidiranju. Temeljni zakon s področja revidiranja je Zakon o revidiranju, ki je bil sprejet pred dvema letoma. Slednji poleg mnogih pozitivnih sprememb glede na predhodni zakon s tega področja določa tudi, da lahko revizijo opravlja le revizijska družba, ki je registrirana kot gospodarska družba po Zakonu o gospodarskih družbah in ima veljavno dovoljenje slovenskega instituta za revizijo in opravljanja storitev revidiranja. Predpisano je tudi, da Zadružna zveza opravlja storitve revidiranje zadrug po tem zakonu največ 12 mesecev po njegovi uveljavitvi. Predlagatelj se s to zadnjo omenjeno ureditvijo glede zadrug ne strinja. Zato predlaga ponovno uvedbo zadružne revizije. Veljavni ureditvi očita, da zakon ni predvidel posebne ureditve zadružne revizije in določil zgolj prehodni rok, po katerem zadružna zveza, ki je pridobila dovoljenje za opravljanje revidiranja po prejšnjem zakonu, lahko opravlja storitev revidiranja največ 12 mesecev po njegovi uveljavitvi. Meni, da bi se s ponovno uvedbo zadružne revizije sledilo načelom poštenosti, nepristranosti, poklicni usmerjenosti, zaupnosti in poslovni skrivnosti ter splošni odgovornosti, ki so pomembne za zagotavljanje njihove strokovnosti in neodvisnosti. Meni tudi, da posebnost zadružne revizije predstavlja njen predmet, kot je na primer obsega ugotavljanje premoženjskega položaja, organiziranosti in poslovanja zadruge in vključuje tudi revidiranje računovodskih izkazov, ki so prilagojeni posebnostim zadrug, in omogoča zadrugam lažje pospeševanje gospodarskih koristi članov kot njihovega temeljnega namena ter prispeva k hitrejšemu odkrivanju tveganj. Našteva tudi vsebinske razloge za zadružno revizijo. Poslanska skupina DeSUS ob proučitvi predloga zakona ni presodila tehtnosti, strokovnosti in opravičenosti argumentov predlagatelja v tolikšni meri, da bi dala podporo temu predlogu. Ocenili smo, da so argumenti Vlade in Državnega sveta, ki predlagane rešitve ne podpirata, tehtni in da temeljijo na določilih evropske direktive ter na osnovnih načelih, na katerih le ta temelji. Prav tako menimo, da bi morebitna ponovna uvedba zadružne revizije okrnila osnovne pogoje revidiranja predvsem neodvisnost ter ločnico med revizorjem nad revidirancem v samem postopku revidiranja. Veljavni zakon je sicer dejansko res povzročil, da je zadružna zveza izgubila status revizijske družbe. Vendar je tukaj potrebno upoštevati, da se je ob sprejemanju tega zakona sledilo načelu in pogojem direktive EU, ki določa posebna določila za revizijske družbe. Predlagatelj te novele predlaga tudi noveliran Zakon o zadrugah torej z istim ciljem in istimi rešitvami. Ker se s to idejo ne moremo strinjati, predlagatelj pa z obema predlogoma ni zadostil osnovnim načelom, ki ju pogojuje revizijsko pravo, smatramo, da zakona nista primerna za nadaljnjo obravnavo. Tako smo se odločili, da v Poslanski skupini DeSUS glasujemo, da zakona niste primerna za nadaljnji postopek. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Bogdan Barovič v imenu Poslanske skupine SNS. Prosim!
Hvala lepa. Za razliko mogoče od ostalih kolegov v Slovenski nacionalni stranki in tudi sam ne vidim nobenih vsebinskih pomembnih elementov v tem zakonu. Kolikor je meni poznano, je ta problem o revidiranju nastal pri obravnavi Zakona o zadrugah, kamor naj ta vsebina revidiranja ne bi sodila in je bilo menda takrat rečeno, da naj bi sodil v Zakon o revidiranju. No, danes, ko pa je ta vsebina dana v Zakon o revidiranju, pa poslušamo isto zgodbo, da pač ne sodi sem in da, če sem prav razumel bi pa mogoče lahko sodila tja, kjer je že nekoč bila, pa takrat tja ni sodila. Tako, da jaz bi tukaj prosil samo - mislim, da že sedmič poudarjam - da bi bilo zelo fino, če bi se včasih ministrstva malo uskladila kaj delajo med seboj - da leva roka ve, kaj dela desna. Opredeljevati se zdaj okrog tega zakona, kaj je prav in kaj ne - še enkrat pravim - vsebinsko je vsekakor pomembno, da več je revizij, manj je možnosti za leve posle, za prepovedane posle. Bolj čisti so posli, več napak se odkrije. To je moje stališče do revizijskih služb in postopkov. Kar pa se - še enkrat pravim - tega zakona tiče, pa se bo vsak od nas posebej odločil, kako bo glasoval. Zato, ker vidimo, da je tukaj predvsem neusklajenost med ministrstvi in da se pač ne ve, kam kakšna stvar sodi. Seveda s tem ne mislim, da ste vi kaj krivi. Vaša dolžnost je vsebina ne pa to, da eno ministrstvo pravi, da mora iti v zakon, iz enega zakona v drug, to ministrstvo pa pravi, da sem ne sodi in da mora iti tja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod mag. Borut Sajovic v imenu Poslanske skupine LDS.
Hvala lepa. Še enkrat vsem skupaj prijazen pozdrav in hvala lepa za besedo. Poslanski klub Liberalne demokracije bo podprl sklep, da Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o revidiranju ni primeren za nadaljnjo obravnavo, pa če ta zakon pride še neštetokrat - ali na odbor ali na sejo. Bistvo in osnovno načelo vsake revizije je, da je seveda neodvisna. In takrat so rezultati pravi in dobri. Vsi tisti, ki pa imajo težave pri poslovanju ali jih želijo v bodoče odpraviti in popraviti, imajo pa številne možnosti notranjih revizij in še česa. Gre namreč za zakon dvojček v predlogu sprememb in dopolnitev Zakona o zadrugah. S temi spremembami želi predlagatelj vzpostaviti sistem, ko bo Zadružna zveza lahko izvajala posebno revizijo, kar pa je ravno v nasprotju z že sprejetimi dopolnitvami Zakona o revidiranju. Predlagatelj namreč utemeljujem, da je zadružna revizija posebna zaradi predmeta revidiranja. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije pa menimo, da je trenutno veljavni Zakon o revidiranju ustrezen, saj pri izvajanju revizij zagotavlja temeljno načelo, ki velja pri nas, Evropi in svetu, to je načelo neodvisnosti revizij. In ravno to se izkaže v tem primeru za največji problem pri posebnih revizijah Zadružne zveze, saj izvajanje tega načela neodvisnosti v praksi pri nas v Sloveniji ni mogoče izvesti. Gre namreč za tesno povezanost Zadružne zveze s samimi revidiranci. Prav tako pa sta Slovenski institut za revizijo in Ministrstvo za finance v luči evropske zakonodaje že pri pripravi Zakona o revidiranju 2 ugotovila, da vrste zadrug, ki jih določa Evropska direktiva, v Sloveniji ni, zaradi česar bi kakršnakoli zadružna revizija obravnavana v Zakonu o reviziji 2, bila v nasprotju z določili te evropske direktive. Razširitev nabora subjektov, ki lahko opravljajo revizijo računovodskih izkazov na področju Zakona o revidiranju 2, v nasprotju z določili te evropske direktive, zato bi bila takšna rešitev, kot jo mi predlagamo, v nasprotju z uveljavljeno prakso v Evropi z računovodskimi izkazi in še čem. Določila, ki jih vsebuje veljavni Zakon o revidiranju, ki ureja obvezno revizijo, po navedbah Vlade ne pomenijo, da poleg obvezne revizije računovodskih izkazov, ki jih izvajajo neodvisna revizijska podjetja z Zakonom o zadrugah, ni mogoče vzpostaviti dodatne zadružne revizije, ki bo delovala po načelu samopomoči, kot na primer oblika službe notranje revizije na ravni Zadružne zveze. To zagovarjamo in podpiramo. V tem kontekstu smo tudi na matičnem delovnem telesu sprejeli sklep, da predlagamo Ministrstvu za finance, Ministrstvu za kmetijstvo in Slovenskemu inštitutu za revizijo, da se v sodelovanju s predlagateljem obravnavanih sprememb za celovito rešitev izkazane problematike revidiranja o zadrugah, da se skupaj pripravi ustrezen predlog sistemskih sprememb. Gre namreč za kompleksno tematiko, ki jo je potrebno ustrezno in strokovno reševati, predvsem pa skladno z Evropsko zakonodajo in temeljnimi osnovnimi načeli revidiranja, to sta predvsem neodvisnost, nepovezanost, zakonitost in poštenost izkazov. Kot že rečeno, v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije bomo glasovali tako, da ta zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Bomo pa, ker se zavedamo pomembnosti in pomena zadružnega sistema za celo Slovenijo, slovensko gospodarstvo pa tudi razvoj kmetijstva in podeželja v bodoče podprli morebitne strokovne rešitve, ki bodo urejale neobvezno zadružno revizijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo dajem gospodu Bogdanu Čepiču za stališče Poslanske skupine SD.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Lep pozdrav še enkrat! Skupina poslancev, ki je posredovala Državnemu zboru predlog Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o revidiranju, je z namenom, da se v Zakonu o revidiranju ponovno uvede zadružna revizija. Po mnenju Poslanske skupine Socialnih demokratov pa tega ni možno vnesti v Zakon o revidiranju. Direktiva o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze namreč določa, da obvezno revizijo izvajajo samo zakoniti revizorji ali revizijska podjetja, ki imajo dovoljenje države članice, ki zahteva obvezno revizijo. S sprejetjem Zakona o revidiranju, s katerim se direktiva prenaša v slovenski pravni red, je zadružna zveza izgubila status revizijske družbe, ker ne izpolnjuje pogojev, ki jih direktiva in Zakon o revidiranju določata za revizijske družbe. Direktiva namreč določa, da je zadruga, kot jo pojmuje evropska zadruga, kot je določeno v 1. členu uredbe Sveta Evrope številka 1.435/2.003 z dne, 22. julij 2003, o statutu evropske zadruge ali katerakoli druga zadruga, za katero se na podlagi zakonodaje skupnosti zahteva obvezna revizija, kot so kreditne institucije, določene v 1. točki direktive 2000/12ES ter zavarovalnice v smislu prvega odstavka 2. člena direktive 91694/ES. Zadružna zveza ni eden izmed subjektov, ki jih določa direktiva za opravljanje nalog in obvezne revizije. Prav tako Zadružna zveza ne bi izpolnjevala enega izmed osnovnih pogojev revidiranja, to je pogoja neodvisnosti, saj je za svoje člane opravljala vrsto opravil, preko katerih se vzpostavlja odnos odvisnosti. Zahteva po neodvisnosti pa ne bi bila izpolnjena tudi zato, ker bi Zadružna zveza, katere člani so zadruge, ki bi bile subjekt revidiranja računovodskih izkazov in na ta način revidirale svoje ustanovitelje. Glede na razpravo na Odboru za finance in monetarno politiko o urejanju zadružne revizije smo ugotovili, da bo to potrebno spremeniti v Zakonu o zadrugah, ker Zadružna zveza ne more opravljati zunanje revizije računovodskih izkazov, kot jih določa Zakon o revidiranju. Seveda pa lahko Zadružna zveza opravlja druge storitve, na primer notranjo kontrolo, ampak ne more pa Zadružna zveza svoje hkrati neodvisno revizijsko poročilo, da so njihovi računovodski izkazi resnični in pošteni, ker pač ni zagotovljena neodvisnost. Tukaj smo si verjetno enotni, kako imajo druge države to rešeno. Nobena od primerljivih držav, ki so naštete v gradivu, tega nima rešenega v Zakonu o revidiranju. Vse druge države imajo to rešeno v posebnih zakonih. In tudi to smo Ministrstvu za kmetijstvo in Zadružni zvezi, ko smo zavračali predlagani zakon, naj združijo revizijo zaradi vseh specifik in tudi zaradi njihove majhnosti in zaradi tega ni treba, da imajo zunanjo neodvisno revizijo, kot jo določa Zakon o revidiranju z vsemi upoštevanji mednarodnih standardov revidiranja, rešijo pa po svoje, vendar v Zakonu o zadrugah, ne v Zakonu o revidiranju. Male zadruge po Zakonu o revidiranju niso zavezanci revizij. In tisto, kar se lahko specifično uredi v Zakonu o zadrugah, se ne more imenovati neodvisna oziroma revizija. Glede na dejstvo, da je Odbor za finance sprejel sklep, da predlaga Ministrstvu za finance, Ministrstvu za kmetijstvo in Slovenskemu institutu za revizijo, da v sodelovanju s predlagatelji obravnavanih sprememb za celovito rešitev izkazane problematike revidiranje v zadrugah skupaj pripravi ustrezen predlog sistemske spremembe, bo Poslanska skupina Socialnih demokratov podprla negativni sklep Odbora za finance in monetarno politiko.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Rado Likar v imenu Poslanske skupine SDS.
Še enkrat, hvala za besedo. Z vsebinske plati je Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o revidiranju tesno povezan s predlogom Zakona o zadrugah, ki smo ga obravnavali včeraj. Zakon o revidiranju, ki je bil sprejet leta 2008, je po navedbah predlagateljev poleg mnogih pozitivnih sprememb določil tudi, da lahko revizijo opravljajo le revizijske družbe, ki so registrirane kot gospodarske družbe po Zakonu o gospodarskih družbah in imajo veljavna dovoljenja Slovenskega instituta za revizijo. Določeno je bilo tudi, da Zadružna zveza, ki je do uveljavitve novega zakona opravljala storitev zunanjega revidiranja, to opravlja po tem zakonu največ 12 mesecev po njegovi uveljaviti. Po mnenju predlagateljev bi v veljavnem zakonu določeno enostavno črtanje določb po zadružni reviziji pomenilo pretrganje več kot 100 letne tradicije zadružne revizije na slovenskem. Menijo tudi, da stališče, da Zadružna zveza, ne izpolnjuje temeljnega pogoja neodvisnosti iz direktive in da revizija, ki jo je do sedaj opravljala tudi zadružna zveza lahko takšno odvisnost okrnila glede na navedene določbe direktive, ni utemeljeno. Zadruge seveda so članice Zadružne zveze in jo z njo lahko vežejo različni interesi, tako lastniški kot finančni. Če pa neodvisnost presojamo po teh kriterijih, potem se lahko enako vprašanje pojavi za, recimo, Računsko sodišče kot Vrhovno državno revizijsko hišo, ki kontrolira Vlado in ministrstva, torej te institucije, ki se štejejo za državne in so na neki način njeni ustanovitelji. Direktiva 2006/43 Evropskega sveta ne določa organizacija nadzora, ampak določa le načela. Zato po našem mnenju ni ovire, da v Zakonu o revidiranju ponovno vnesemo možnost zadružne revizije seveda pod pogojem, da bi za opravljanje teh storitev dobila dovoljenja Slovenskega instituta za revizijo. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo glasovali proti sklepu, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Vili Trofenik v imenu Poslanske skupine Zares.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Namen predlagateljev sprememb in dopolnitev Zakona o revidiranju je z zakonskimi spremembami jim omogočiti oziroma ponovno uvesti zadružno revizijo, ki bi je za zadruge izvajala Zadružna zveza. Obstoječi Zakon o revidiranju, sprejet v letu 2008, povzema direktivo 2004/43, ki določa, da je revizijsko podjetje pri izvajanju obveznih revizij neodvisno in ne sme biti vključeno v sprejemanje odločitev revidiranega subjekta. Glede na določbe 49. člena Zakona o zadrugah pa ni možno trditi, da bi bila Zadružna zveza neodvisna pri izvajanju obveznih revizij, saj je glede na omenjeni Zakon o zadrugah z zadrugami v odvisnem odnosu. Predlagatelji zakona sicer razumejo Direktivo 2004/43 tako, da le ta omogoča zadružno revizijo, vendar je Slovenski institut za revizijo že pri pripravi obstoječega Zakona o revidiranju ugotovil, da te vrste zadrug, ki jih navaja Direktiva 2004/43 in na katero se sklicujejo predlagatelji zakonskih sprememb, v Sloveniji enostavno ni. Nadalje. Obstoječi Zakon o revidiranju še vedno omogoča izvajanje revizije v zadrugah, le da se morajo revizorji, ki izpolnjujejo pogoje po veljavnem zakonu, organizirati v eni od pravno organizacijskih oblik, ki jih predvideva veljavni Zakon o revidiranju. Istočasno pa je tudi res, da je poleg obvezne revizije računovodskih izkazov, pod katero zapade manjše število slovenskih zadrug, možnost za ustrezno spremembo Zakona o zadrugah vzpostaviti dodatno zadružno revizijo po načelu samopomoči oziroma obliki notranje revizije. Zaradi navedenega bomo v naši poslanski skupini podprli sklep matičnega delovnega telesa. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še gospod Jakob Presečnik v imenu Poslanske skupine SLS. Prosim!
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovana državna sekretarka s sodelavko, kolegica in kolegi! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke ne bomo podprli sklepa odbora, da predlagani Zakon o spremembah in dopolnitvi zakona o revidiranju ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hkrati naj povem, da smo v Poslanski skupini SLS nad takšnim sklepom razočarani. Zadnje spremembe Zakona o revidiranju namreč niso predvidevale posebne ureditve zadružne revizije in določen je bil zgolj prehodni rok, po katerem Zadružna zveza, ki je pridobila dovoljenje za opravljanje revidiranja po prejšnjem zakonu, lahko opravlja storitve revidiranja največ še 12 mesecev po njegovi uveljavitvi. Ker je zadružna revizija specialno urejena v Zakonu o zadrugah, je zakonodajalec v postopku sprejemanja Zakona o revidiranju očitno izhajal iz predpostavke, da bo mogoče v enoletnem roku po uveljavitvi zakona o ureditvi zadružno revizijo skladno z direktivo 2006/43 v zakonu, ki bo med vprašanji iz uredbe 1435/2003 uskladil posebnosti zadružne revizije z omenjeno direktivo. Ko je Poslanska skupina SLS želela to vsebino uskladiti in je ob sprejemanju zadnje novele Zakona o zadrugah predlagala amandmaje, ki bi preprečili ukinitev zadružne revizije, je bilo večkrat povedano, da se amandmaji ne morejo podpreti, ker niso v skladu z Zakonom o revidiranju. Zato smo tokrat v Poslanski skupini SLS hkrati s spremembami zakona o zadrugah predlagali tudi spremembe Zakona o revidiranju, ki bi omogočale Zadružno revizijo. Pa baje to še vedno ni dovolj in še vedno se navajajo argumenti in neusklajenosti Zakona o zadrugah in Zakona o revidiranju. Na koncu naj povem le še to, da smo v Poslanski skupini SLS imeli dober namen ureditve področja zadružne revizije in da ste se s predlaganimi rešitvami ob sprejemanju zadnje novele Zakona o zadrugah strinjali tudi v koalicijskih strankah. Na odboru in danes pa so žal spet v ospredju neutemeljeni argumenti proti, na čemer smo v Poslanski skupini SLS presenečeni in razočarani. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. O predlogu sklepa bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 17. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. In prehajamo na 17. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O POROŠTVU REPUBLIKE SLOVENIJE ZA OBVEZNOSTI SLOVENSKE ODŠKODNINSKE DRUŽBE, D.D. V VIŠINI 300.000.000 EVROV IZ NASLOVA NAJETIH KREDITOV IN IZDANIH OBVEZNIC ZA FINANCIRANJE SLOVENSKE ODŠKODNINSKE DRUŽBE, D.D., V LETU 2010, v okviru rednega postopka. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici Vlade. Gospa mag. Mateja Vraničar, državna sekretarka.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovani! Za začetek moram poseči nekoliko nazaj. Z Zakonom o denacionalizaciji in nekaterimi drugimi predpisi je Republika Slovenija na Slovensko odškodninsko družbo prenesla del svojih obveznosti iz naslova odškodnin za denacionalizacijske postopke, odškodnin žrtvam vojnega in povojnega nasilja ter odškodnin iz naslova vlaganj v telekomunikacijsko omrežje. V ta namen je država Sodu zagotovila sredstva za izplačilo teh obveznosti, in sicer v obliki deležev v gospodarskih družbah, prenesenih na Sod v procesu lastninjena teh družb. Do začetka svetovne finančne krize leta 2009 je Sod iz prodaj in upravljanja deležev v podjetjih uspešno izpolnjeval svoje obveznosti. Zaradi finančne krize pa je tržna vrednost deležev v upravljanju SOD v letu 2009 zelo upadla. Poleg tega je SOD večino likvidnih in portfeljskih naložb prodal v obdobju med leti 2004 in 2008. Preostanek premoženja pa pretežno predstavljajo naložbe, ki jih po mnenju Vlade ni smotrno prodajati. Gre za naložbe, ki bi jih lahko v luči bodoče zakonodaje že opredelili kot strateške, kot na primer naložbe v Petrolu, Luki Koper, Krki in podobnih podjetjih. Skratka, SOD trenutno ne more pokrivati svojih obveznosti iz izdanih obveznic s prodajo deležev. Ampak mora, dokler se situacija na finančnih trgih ne umiri in dokler ne pride do ponovnega dviga vrednosti delnic, premostiti to obdobje z drugačnimi vrstami financiranja, predvsem z zadolževanjem. Z Zakonom o poroštvu bomo Slovenski odškodninski družbi predvsem zagotovili denarna sredstva za refinanciranje že obstoječih zakonskih obveznosti iz naslova že izdanih obveznic in novo izročenih obveznic SOS-2E, RS-21, RS-39, skladno z amortizacijskimi načrti teh obveznic. Slovenska odškodninska družba potrebuje za poravnavo zapadlih kuponov do 300 milijonov evrov denarnih sredstev in zaradi navedenega načrtuje zadolžitev v tej višini v letu 2010. Pri tem se z izdano novo emisijo obveznic družba ne bo dodatno zadolževala, saj bo šlo v pretežnem delu za poplačilo obstoječega dolga. Tako je na podlagi treba Slovenski odškodninski družbi zagotoviti poroštvo za kredite ali obveznice, ki jih bo družba najela oziroma izdala za izpolnjevanje svojih zakonskih obveznosti. Vir za plačilo obveznosti kreditov bo kupnina iz prodaje delnic premoženja Slovenske odškodninske družbe, ki bo pritekalo s prodajo v naslednjih letih. Pri postopku dolgoročne zadolžitve Slovenske odškodninske družbe bo namreč mogoče s poroštvom doseči optimalne pogoje za zadolžitev in s tem zmanjšati oportunitetne stroške najetega kredita. V skladu z navedenim predlagamo, da Državni zbor sprejme predlagani zakon in s tem omogoči financiranje družbe SOD za namen izpolnjevanja obveznosti, ki jih je država prenesla na Slovensko odškodninsko družbo z veljavno zakonodajo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo gospodu Bogdanu Čepiču.
Hvala lepa za besedo. Še enkrat lep pozdrav! Odbor je Predlog zakona obravnaval na 17. seji 5. 5. 2010. Posredovano mu je bilo mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je podala pripombe glede neenotne uporabe veznikov v naslovu predloga zakona ter v posameznih določbah. Neenotna je tudi navedba pojma "stroškov", tudi v primerjavi s smiselno enakim zakonom iz lanskega leta, ki uporablja navedbo "stroškov kreditov". Ker gre za redni zakonodajni postopek, je pomanjkljiva tudi obrazložitev predlagatelja, zakaj naj bi se zakon uveljavil že naslednji dan po objavi, saj gre za izjemo od običajnega 15-dnevnega roka uveljavitve, kot ga določa ustava. K predloženemu zakonu v poslovniškem roku kvalificirani predlagatelji niso vložili amandmajev. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke je 4.5.2010 predlagala umik obravnave tega predloga zakona z dnevnega reda seje odbora. V obrazložitvi predloga je predstavnik poslanske skupine med drugim poudaril: da bi bila z vidika zlasti dolgoročne stabilnosti javnih financ nujna restriktivnost pri dodeljevanju državnih poroštev; da ni odgovora na vprašanje, ali je najetje kredita edini način za poravnavo obveznosti SOD-a, ki ima precej premoženja in ga lahko odproda ter na ta način poravnava svoje obveznosti; da bi pred odločanjem o predloženem zakonu potrebovali podrobnejšo analizo dosedanjih ukrepov oziroma aktivnosti SOD-a za zagotovitev potrebnih finančnih sredstev za odprodajo določenih strateških oziroma portfeljskih naložb. Odbor predloga za umik točke ni podprl. Izraženo je bilo stališče, da je v prehodnem obdobju do ustanovitve Agencije za upravljanje kapitalskih naložb Republike Slovenije oziroma do sprejetja strategije o upravljanju kapitalskih naložb, ki bo jasno definirala, katere so strateške in katere portfeljske naložbe ter kako bo država z njimi ravnala potrebno zagotoviti normalno financiranje zakonskih obveznosti Soda, zato je predlagani zakon potrebno sprejeti. V uvodni dopolnitvi obrazložitve predloženega zakona je minister za finance med drugim opozoril zlasti na dejstvo, da je Sod do začetka svetovne finančne krize svoje zakonske obveznosti uspešno izpolnjeval iz naslova opravljanja deležev, v podjetjih s krizo pa je tržna vrednost teh delež izjemno padla. Poleg tega je SOD večino likvidnih naložb prodal v obdobju 2004-2008. Preostanek premoženja pa predstavljajo pretežno naložbe, ki so po oceni Vlade lahko tudi strateške Petrol, Luka Koper, Krka. Dokler se situacija na finančnih trgih ne umiri in se vrednost delnic ne poveča, SOD ne more svojih obveznosti financirati s prodajo deležev, temveč mora to krizno obdobje premostiti z drugačnim načinom financiranja. Predvsem z zadolževanjem. Kredit je torej smiseln način financiranja obveznosti, poleg tega pa je tudi zelo dobro zavarovan, s tega vidika proračuna dejansko ni ogrožen. V razpravi o posameznih členih je bilo med drugim poudarjeno, da gre za drugo poroštvo države za tekoče obveznosti Soda v tem mandatu, pri čemer celotna zadolžitev iz obeh paketov dosega znesek za zadolžitve vseh slovenskih občin za sicer številne projekte. Omenjeno je bilo, da gre dodatno zadolževanje na račun reševanja tekoče likvidnosti posameznih sistemov ne pa razvojnega napredovanja in da niso bile preverjene nobene druge možnosti financiranja obveznosti Soda, s katerimi bi se bilo možno izogniti zadolževanju. Minister za finance, prisoten na seji odbora, je ob tem poudaril, da je lanski znesek poroštev vključen v skupno kvoto 300 milijonov evrov, saj gre v bistvu za reinžinering tega dolga z bistveno ugodnejšo obrestno mero. Glede pripomb Zakonodajno-pravne službe je bilo s strani predstavnika predlagatelja zakona opozorjeno na dejstvo, da je bila uporaba veznikov v zakonskem besedilu otežkočena zaradi alternativne uporabe izrazov za dva različna inštrumenta. Torej, kredite, ki se najemajo, in obveznice, ki se izdajajo. Razlog za predlagani rok uveljavitve zakona pa je ta, da je bil prvotno predviden nujni postopek obravnave predloženega zakona po spremembi odločitve Vlade o postopku obravnave pa uveljavitvena določba ni bila ustrezno spremenjena. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika DZ glasoval o členih predloga zakona in jih sprejel. Ker odbor ni sprejel amandmajev, Državnemu zboru predlaga, da predlog zakona sprejme v predloženem besedilu.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Bogdan Barovič v imenu Poslanske skupine SNS.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik Državnega zbora. Še zadnjič danes ob predstavljanju stališč se srečujemo za tem govorniškem odrom. Sedaj kot po navadi je potrebno vsak zakon najprej pogledati objektivno, kaj prinaša, kaj, zakaj ta zakon pravzaprav je v obravnavi. Gre torej za zagotovitev finančnih virov za poplačilo zakonskih obveznosti Soda. Človek se seveda, potem vpraša, zakaj pa s pomočjo države, zato ker, potem naprej obrazložitev, prodaja kapitalskih naložb ne bo sledila dinamiki zapadlih obveznosti družbe Sod. Menda je Sod življenjsko vezan na preoblikovanje premoženja v denarno obliko načrtovanih rokih in zaradi tveganj časovne in vrednostne neusklajenosti naj bi bil ta zakon obvezen in hitro ga je potrebno sprejeti. Prvo vprašanje, ki se nam, potem v nadaljevanju ob branju tega, da je svetovna finančna kriza tista, ki je odrast povzročila drastični padec vrednosti premoženja družbe Sod, da je padec delnic in deležev v podjetju portfelju družbe Sod onemogočil načrtovane prodaje nekaterih družb. Se seveda najprej vprašamo, ali je, in če je, kje je točno razdelana delitev, katere so - recimo - portfeljske in katere so strateške pomembne vrednosti, ki jih Sod ima, in kakšni so načrti Soda, seveda, tako z enimi kot drugimi. To je dobro vedeti, preden se človek odloča. Poleg tega se poraja drugo vprašanje, ali je zatekanje po iskanju pomoči pri državi ob upoštevanju, da se bodo razmere stabilizirale v dveh ali treh letih, ali je to prava usmeritev ali ni prava. Znesek, ki se predvideva, je 300 milijonov evrov, sedaj ob tem, da je stanje, kolikor sem uspel preveriti iz leta 2009, Sod že ima državno poroštvo v višini 180 milijonov evrov s sedem letnim odplačilom. Kakorkoli že, to so velike številke. In drugim pomeni - kolikor je meni znano - ta znesek, toliko, kolikor je znesek zadolžitev vseh slovenskih občin za številne projekte, ki jih morajo občine izvajati in ki jih še dobivajo na ramena brez državne pomoči. Človek mora biti previden in mi smo previdni pri tem. Če pa potegnemo laično paralelo, da je, citiram: "kredit smiseln način financiranja obveznosti". In če potegnem paralelo z vsebino zakona oziroma z dvomom, ki smo ga imeli malo prej pred Zakonom o revidiranju, kjer pa poroštvo države izključuje način financiranja obveznosti, se mi zdi, seveda, vprašanje enakosti tukaj, v tem nihče ne more dobiti kredita, za katerega s poroštvom jamči država, če bi z njim reprogramiral dolgove ali zaključil in s tem zaključil nedokončano investicijo. V tem primeru je pa ravno obratno sorazmerna situacija. Človek dejansko več ne razume, ali želimo res pomagati tistim, ki jim gre slabo, zato da bomo vsi skupaj živeli potem bolje, ali pa želimo pomagati samo enim. Moram pa reči, da sam osebno, kar se tiče izrazja, kot so Kad, Sod, kapitalske družbe imam zelo slabo mnenje. V tem primeru jaz osebno ne bom in ne podpiram tega zakona iz osebnih razlogov. Kolegi iz Slovenske nacionalne stranke pa se bodo odločili sami.
Hvala lepa. Besedo ima gospod mag. Borut Sajovic v imenu Poslanskega kluba LDS.
Hvala lepa! Vsem skupaj prijazen pozdrav. Pomembne teme, pa mimo njih danes zelo hitro gremo. Zanimivo je tudi, kaj rečejo o tem zakonu, kjer se krešejo najrazličnejša mnenja, v poslanskem klubu Liberalne demokracije pa menimo sledeče. Vlada je v parlamentarno proceduro poslala predlog Zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti Soda v znesku kar 300 milijonov evrov. S tem zakonom se bo na eni strani zagotovil finančni vir za zakonsko obveznost Soda. Poroštvo se predvideva zato, da bo mogoče zagotoviti cenejši najem kreditov oziroma izdajo obveznic, kar bo zmanjšalo oportunitetne stroške. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije v teh kriznih časih, tudi z vidika javnih financ ne podpiramo dodatnih bremen oziroma morebitnih bremen za javne finance. Vendar se na drugi strani tudi sami zavedamo, da trenutno ni najboljši čas, da bi Sod svoje obveznosti poravnaval s prodajo premoženja, ki ga ima v upravljanju. Gre namreč za preprosto dejstvo, da razmere na kapitalskih trgih niso ugodne. Še več, izrazito neugodne. Poleg tega moramo za to upoštevati še dejstvo, da ob portfelju Soda od vseh kapitalskih naložb predstavljajo predvidene strateške naložbe več kot 90% tega portfelja. Zato bi bilo poravnavanje obveznosti Soda iz naslova prodaje v slabih negotovih časih zagotovo še bolj in dodatno tvegano. Ob sprejemanju tega zakona in v luči nasprotovanja opozicije opozarjamo zlasti na velike obveznosti, da velike obveznosti Soda izvirajo iz Zakona o denacionalizaciji. Gospe in gospodje, če bi potegnili pod črto, kako smo popravili tisto, kar je bilo prav moralno in pošteno popraviti in kakšno ceno bomo za to plačali vsi skupaj, potem bi se ob tem zgrozili. Ni dejstvo, da so številni pravni postopki na meji. Pokazalo se je tudi, da smo nekaterim nekaj že vrnili, kar so enkrat dobili plačano in da so odškodnine v marsikaterem primeru nekajkrat presegle tisto, kar je bilo v resnici in po krivici tudi odvzeto. Torej morajo tisti, ki nasprotujejo tej likvidnosti, tudi vedeti, da implicitno nasprotujejo tudi poravnavanju tovrstnih obveznosti. Pa če se vrnemo na sam zakon, velja omeniti tudi dejstvo, da se je v tem mandatu že enkrat odobrilo poroštvo Sodu, za kar je bilo na odboru pojasnjeno, da poroštvo, ki ga predvideva pričujoči zakon, že vključuje lansko poroštvo, in da gre za reinžiniring tega dolga z bistveno ugodnejšo obrestno mero. Kljub nekaterim resnim in utemeljenim zadržkom, povezanih s tveganjem za javne finance bomo v poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije za zagotovitev likvidnosti in sprotnega poravnavanja obveznosti Soda predlog zakona podprli, saj menimo, da je to najmanj slaba rešitev v danih okoliščinah. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Matevž Frangež v imenu poslanske skupine SD.
Spoštovane in spoštovani! Socialni demokrati smo bili vseskozi kritični do izbranega modela denacionalizacije v Republiki Sloveniji in večkrat poizkušali ta model spremeniti tako, da bi dejansko popravili krivice, a pri tem ne oškodovali bistveno naših skupnih interesov, torej države. Poglavitni razlog za sprejem Zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti slovenske odškodninske družbe je zagotovitev potrebnih finančnih virov za poplačilo zakonskih obveznosti slovenske odškodninske družbe. Slovenska odškodninska družba ima za poravnavo zakonskih in pogodbenih obveznosti naložbe v delnice in deleže gospodarskih družb ter bank in drugih finančnih institucij, ki jih je pridobila v procesu lastninskega preoblikovanja podjetij z nakupi in na drugih podlagah, vendar jih zaradi bistveno spremenjenih finančnih okoliščin sedaj ne more prodajati. Od vseh kapitalskih naložb pa predstavljajo predvidene strateške naložbe države v portfelju slovenske odškodninske družbe več kot 90% portfelja in je brez dogovora z državo glede umika iz strateških naložb nemogoče poravnavati obveznosti Slovenske odškodninske družbe v naslednjih letih. Zaradi tega je poroštvo države smiselno, ker je potrebno strategijo upravljanja kapitalskih naložb določiti strateške naložbe države vključno z naložbami, ki jih ima slovenska odškodninska družba. Naložbe pa je v tem času tudi nesmiselno prodajati, ker bi bile prodane pod ceno. Denarnega primanjkljaja slovenske odškodninske družbe tako ne bo mogoče financirati le s kratkoročnim zadolževanjem, zato bo potrebno z najetim kreditom ali z izdajo obveznic zagotoviti dolgoročne vire. Brez poroštva države pri izdaji obveznic ali najema kreditov Sod ne bo mogla pridobiti ustreznih virov. Z Zakonom o poroštvu bo tako omogočeno zagotoviti finančne vire za zakonske obveznosti Slovenske odškodninske družbe v letu 2010 s krediti ali izdajo obveznic v višini 300 milijonov evrov. Pri postopku dolgoročne zadolžitve družbe Sod bo namreč mogoče s poroštvom Republike Slovenije doseči optimalne pogoje za zadolžitev in s tem zmanjšati oportunitetne stroške najema kreditov. V primeru plačila poroštvene obveznosti je Republika Slovenija po tem zakonu upravičena do vračila plačanih zneskov. V zakonu je določen tudi način zavarovanja poroštva, ki ga daje Republika Slovenija, ker bosta država in Sod dodatno uredili še s posebno pogodbo. Zakon upošteva načelo dobrega gospodarja v delu, ki se nanaša na pogoje zadolžitve, ki morajo biti primerljivi pogojem za primerljive kredite z državnim poroštvom ter v delu, ki se nanaša na zavarovanje poroštva, kjer v skladu s 75. členom Zakona o javnih financah Ministrstvo za finance s kreditojemalcem sklene posebno pogodbo o zavarovanju poroštva. Z uveljavitvijo tega zakona ne bodo nastopile finančne obveznosti za proračun Republike Slovenije, saj za Republiko Slovenijo kot poroka nove obveznosti te obveznosti ne nastanejo. Neposredne finančne posledice bi lahko za proračun Republike Slovenije nastopile le v primeru, da družba Sod sama ne bi vračala kreditov ali odplačala obveznic v skladu s pogodbenimi določili in bi prišlo do uveljavitve obveznosti poroka. Za te namene bodo v proračunu Republike Slovenija na proračunski postavki Ministrstva za finance zagotovljena ustrezna sredstva. Poslanska skupina Socialnih demokratov podpira predlagani zakon, kljub temu, da se bo s sprejemom tega zakona začasno povečal dolg države, ker tudi Sod spada v širši sektor države, se nam zdi to ustreznejša rešitev, kot da bi danes strateške naložbe prodajali ali jih prodajali celo pod ceno.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Zvonko Černač v imenu Poslanske skupine SDS.
Spoštovane kolegice in kolegi, vsi ostali prisotni! Zgleda, da bomo v nadaljevanju parlamentarnih zasedanj na vsaki seji govorili o dodatnem zadolževanju države, o dodatnih obveznostih torej. In ta zakon, ki ga imamo danes na mizi, tudi govori o tem. Govori o tem, da država nima dovolj premoženja, da bi zagotovila izvajanje zakonskih obveznosti na podlagi zakonov, ki so bili sprejeti v preteklosti. Pri tem pa se moramo strinjati, da verjetno niso problem zakoni, ki so uzakonili, da se vrne ukradeno, pač pa so problem zakoni, ki jih je bivša LDS-ova vladavina sprejemala v letih 1992 do 2004, s katerimi se je posvečenim posameznikom več ali manj iz te stranke in njej sorodnih strank omogočilo, da so v relativno kratkem času prišli do našega bivšega skupnega premoženja. Govorimo o 300 milijonih evrov, to je približno toliko, kolikor je Slovenija pred kratkim namenila Grčiji. Nedolgo tega nazaj, mislim, da je leto dni, smo v tem Državnem zboru oziroma ste, ker je Slovenska demokratska stranka temu nasprotovala, sprejeli Zakon o poroštvu, ki je Sodu omogočil 180 milijonov poroštev. Se pravi, da je vse skupaj v letu dni pol milijarde evrov. To je toliko, kolikor znaša dolg vseh slovenskih občin za vsa leta nazaj in za investicije, ki so v vseh primerih pomenile neko novo dodano vrednost. V tem primeru pa govorimo o pol milijardah evrov, ki bodo namenjeni za tekoče poslovanje, za zagotovitev likvidnosti, za servisiranje tekočih obveznosti. Normalno je, da takšnega zakona ni mogoče podpreti. Nenormalno pa je, da Vlada prihaja s takšnim zakonom že drugič v letu dni v Državni zbor. Ob tem, ko govori o tem, da je treba sprejeti celovito strategijo, celovit način upravljanja in gospodarjenja z državnim premoženjem, in smo samo v slabega pol leta priča enemu zakonu, ki govori o Agenciji za upravljanje državnih naložb, potem pa smo včeraj obravnavali zakon, ki obravnava en majhen delček tega problema spet na nek specifičen, unikaten način, brez da bi zakon imel sploh vse elemente, kot jih procedura v Državnem zboru v skladu s Poslovnikom zahteva. Nobene garancije ni, da bo ta denar, ki bo - po našem mnenju - nepovratno plasiran v Sod, kdajkoli vrnjen. Res pa je, da je tu zdaj del celotnega državnega premoženja, kajti tudi Sod je bil z zakonom o agenciji prenesen na Agencijo za upravljanje s kapitalskimi naložbami. In da se bo ta silna vsota v temu tudi izgubila. Zadnji podatki, ki so bili nedavno objavljeni, kažejo, da je Slovenija utrpela največji padec v zadnjem letu dni. Po številnih kazalnikih smo padli za od 15, 20 ali celo več mest. In tisto, kar zaskrbljuje, je to, da nekako Vlada ob teh podatkih reagira panično, namesto da bi prišla z učinkovito strategijo pred poslance v Državni zbor. Reagira panično namreč na tak način, da na eni strani enormno povečuje zadolženost države brez kakršnihkoli pridržkov podpira tiste, ki so bogatejši od nas in imajo boljše pogoje. Ne pride pa v Državni zbor s celovitim programom, ki bi omogočil Sloveniji nadaljnjo rast in sanacijo tistega dela gospodarstva, ki je vezano predvsem na slovenski domači trg. Po učinkovitosti delovanja je Slovenija upadla za 15 mest. Najbolj sta k temu pripomogli eksploziji državnega dolga in lanska javno-finančna luknja. Najbolj je bila Slovenija poslabšala svoje delovanje na področju delovanja gospodarstva. Tukaj je upadla za 21 mest zaradi strmega upada bruto domačega proizvoda, zaradi upada zunanje trgovinske menjave in zaradi upada tujih neposrednih naložb. In kaj je storila Vlada v zadnjem letu, da se to ne bi zgodilo? Nič. Vse, kar je storila, je pripomoglo k temu, da so se ti kazalniki bistveno bistveno poslabšali. Bolje bi bilo, da ne bi storila nič. Bolje bi bilo, da ne bi storila nič, ker sem prepričan, da bi v takem primeru ta padec ne bil tako velik tako, kot je v tem konkretnem trenutku. Tisto, kar sedanja Vlada obvlada, je samo dodatno zadolževanje, ki pelje v neko začarano spiralo, iz katere ni več izhoda. Tega zakona v Slovenski demokratski stranki ne podpiramo in bomo glasovali proti.
Besedo ima gospod Vili Trofenik v imenu Poslanske skupine Zares.
Še enkrat hvala za besedo. Slovenska odškodninska družba je vse od začetka svetovne finančne krize svoje zakonske obveznosti uspešno izpolnjevala iz naslova upravljanja deležev v podjetjih, v katerih vrednost pa je z nastopom krize občutno padla. Poleg navedenega je Sod večino likvidnih naložb prodal v obdobju 2004-2008. Preostale so mu po oceni Vlade pretežno strateške naložbe, ki v tem trenutku glede na stanje na finančnih trgih ni smotrno prodajati za potrebe zagotavljanja likvidnih sredstev za poravnavo obveznosti družbe. Zaradi zagotavljanja likvidnih sredstev za izvajanje nalog se mora Sod zadolžiti z izdajo obveznic v višini 300 milijonov evrov, kar je enako ena in polletni obveznosti družbe. Od navedene 300 milijonske vsote bo približno polovica namenjena za refinanciranje ali zamenjavo obstoječih dražjih kreditov, druga polovica pa za pokrivanja tekočih obveznosti družbe. V danih razmerah nimamo druge možnosti, kot da predlagani Zakon o poroštvu v Slovenski odškodninski družbi podpremo. Kakršnokoli nasprotovanje predlaganemu zakonu, ker praktično drugih rešitev ni, bi praktično pomenilo nasprotovanje tekočemu izvrševanju zakonskih obveznosti družbe, tudi obveznostim iz naslova denacionalizacije. Zato še enkrat povedano, bomo zakon podprli. Hvala lepa!
Hvala lepa. Besedo ima gospod mag. Radovan Žerjav, v imenu Poslanske skupine SLS.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Poglaviten razlog za sprejem Zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti Slovenske odškodninske družbe je po besedah predlagatelja za ugotovitev potrebnih finančnih virov za poplačilo zakonskih obveznosti družbe Sod. Le-ta ima za poravnavo zakonskih in pogodbenih obveznosti naložbe v delnice in deleže gospodarskih družb ter bank in drugih finančnih institucij, ki jih je pridobila v procesu lastninskega preoblikovanja podjetij, z nakupi in na drugih podlagah. Res je verjetno to, da jih zaradi bistveno spremenjenih finančnih okoliščin sedaj ne more prodajati. Vendar se nam v Poslanski skupini SLS poraja vedno več in več vprašanj, predvsem pa skrbi zaradi slabih in negotovih tržnih razmerij pričakovati, da prodaja kapitalskih naložb ne bo sledila dinamiki zapadlih obveznosti družbe Sod in da se bo njegov primanjkljaj povečeval. Po oceni finančnih posledic predlagatelj sicer pravi, da z uveljavitvijo zakona ne bodo nastopile finančne obveznosti za proračun Republike Slovenije, saj za Republiko Slovenijo kot poroka nove obveznosti ne nastanejo. Neposredne finančne posledice bi lahko za proračun Republike Slovenije nastopile le v primeru, da družba Sod sama ne bi vračala kreditov ali odplačevala obveznic v skladu s pogodbenimi določili in bi prišlo do uveljavitve obveznosti poroka. Zanima nas, ali je bila opravljena natančnejša analiza, ali bo Sod ob vseh takšnih in drugačnih neznankah in predlaganih rešitvah, med katerimi je z vidika tega vprašanja zanimiv predlog njegove ukinitve z letom 2016, sposoben poplačati najete kredite, ali pa bo njihovo poplačilo v končni fazi preneseno v breme državnega proračuna. Z vidika dolgoročne stabilnosti javnih financ bi bila takšna analiza vsekakor nujno potrebna. Menimo, da je takšno lahkotno zatekanje k izdajanjem poroštev države nevarno in neodgovorno. Sploh, če imamo v mislih nepredstavljivo obveznost, ki jo je na svoja pleča prevzela Republika Slovenija za reševanje evroobmočja. Predlaganega zakona zaradi navedenega v Poslanski skupini SLS ne moremo podpreti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še gospod Matjaž Zanoškar v imenu Poslanske skupine DeSUS.
Hvala, predsedujoči. Spoštovane poslanke in poslanci! Dovolite, da predstavim stališče Poslanske skupine DeSUS glede predloga Zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti Slovenske odškodninske družbe. V Poslanski skupini DeSUS bomo glasovali za sprejetje zakona, ki omogoča poroštvo Republike Slovenije za obveznosti Slovenske odškodninske družbe, Sod, v višini 300 milijonov za poplačilo zakonskih obveznosti Soda. Zavedamo se namreč dejstva, da je izplačilo Soda pomembno za servisiranje mnogih področij, tako za izplačilo odškodnin po Zakonu o vojnih odškodninah, po Zakonu o izvrševanju kazenskih sankcij, za zaključevanje denacionalizacijskih postopkov, za vlaganje v javno telekomunikacijsko omrežje. In v ta namen ima Sod naložbe v delnice in deleže gospodarskih družb ter bank in drugih finančnih institucij, ki jih je pridobila v procesu lastninskega preoblikovanja podjetij z nakupi in na drugih podlagah. Zagotovo je najpomembnejši vir za odplačilo obveznosti Soda izkupiček iz prodaje namenskega premoženja, ki je bilo Sodu dano v upravljanje. Vendar, zavedamo se, da so posledice finančne krize in se kažejo tudi na vrednosti premoženja Soda, saj zaradi slednje drastično padla vrednost tega premoženja in jih Sod v bistvu zaradi teh spremenjenih finančnih okoliščin sedaj ne more prodati oziroma bi bilo popolnoma nesmiselno in neracionalno. Zato Vlada predlaga zagotovitev sredstev družbi Sod za najetje kreditov ali za izdajo novih obveznic v višini 300 milijonov evrov, kateri bi bili zavarovani s poroštvom države. Le tako bo mogoče doseči optimalne pogoje za zadolžitev in s temu zmanjšati oportunitetne stroške najetje kredita. Kljub tem, kar sem že uvodoma povedal, da naša poslanska skupina sicer podpira predlagani zakon, imamo seveda tudi nekatere pripombe, ki gredo predvsem v smeri. Prvič, torej upoštevanje mnenje Zakonodajno-pravne službe. Slednja je opozorila na nedoslednost uporabe veznikov, na uskladitev pojmov ter na rok uveljavitve. Mnenja smo, da je potrebno mnenje naše Zakonodajno-pravne zakonodajne službe dosledno upoštevati. Drugič, imamo pripombo, da po našem mnenju je zgolj navedba, da gre za poroštvo Republike Slovenije za tekoče poslovanje Soda v letu 2010, brez določitve namenske porabe finančnih sredstev tudi ni ravno utemeljeno. Gre za zadolževanje države, za 300 milijonov evrov, ki bodo namenjeni za poslovanje te družbe. Čeprav bi bilo boljše, da bi se ta zadolžitev dala v neke nove investicije, nove naložbe, ki bi jo v prihodnje vračali nekaj nazaj, v samo družbo. Kot tretjič imamo pripombo, da zavarovanje tega poroštva ni zakonsko predvideno. Sicer je res, da se medsebojna razmerja strank, torej Republike Slovenije in SOD-a, opredelijo v posebni pogodbi. Prav tako je res, da je pri poroštvih, ki jih daje Republika Slovenija, tveganje, da na državo preide poplačilo kredita, relativno majhno, vendar kljub temu poslanci DeSUS-a menimo, da bi bilo priporočljivo dogovoriti višjo stopnjo zavarovanja poroštva in to vnesti v zakon. Torej gre za nekatere pripombe, na katere opozarjamo v Poslanski skupini DeSUS. Prepričani smo, da tudi ta pogojna potrditev zakona v naši poslanski skupini ne bi bila vezana na korekture vseh teh pripomb, ki naj bi se zgodile v nadaljnjem postopku, torej z amandmajem ali na kakšen drug način. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni možno vlagati. Zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam 17. sejo Državnega zbora, ki jo bomo z glasovanjem nadaljevali ob 13.35. Hvala.
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Prehajamo na glasovanja o predlogih odločitev. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda - obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davčnem postopku v okviru nujnega postopka Ker v drugi obravnavi amandmaji niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Prosim za pozornost, smo pred glasovanjem. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 63, proti nihče. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda - obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davku od dohodkov pravnih oseb v okviru nujnega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 70, proti nihče. [[Za je glasovalo 70.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko dnevnega reda - obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o dohodnini v okviru nujnega postopka. Ker k drugi obravnavi amandmaji niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev sprejetih na matičnem delovnem telesu predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev. Za je glasovalo 73, proti nihče. [[Za je glasovalo 73.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. V zvezi s to točko dnevnega reda Vlada predlaga zboru, da na podlagi 153. člena Poslovnika zbora sprejme naslednji sklep: Zakonodajno-pravna služba pripravi uradno prečiščeno besedilo Zakona o dohodnini. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev. Za je glasovalo 75, proti nihče. [[Za je glasovalo 75.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 5. točko dnevnega reda - obravnava Predloga zakona o poroštvih Republike Slovenije za financiranje investicij gospodarskih družb. Nadaljujemo z drugo obravnavo, torej z odločanjem o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne, 20.5.2010. Ste jih dobili. Prehajamo na odločanje o amandmaju k 1. členu Poslanske skupine SD. Obrazložitev glasu v lastnem imenu? Želi katera poslanska skupina obrazložiti glas? Ne. V lastnem imenu, mag. Andrej Vizjak. Prosim!
Poglejte, temu amandmaju bom nasprotoval, ker gre za povsem nepotreben, nepomemben in zgrešen pristop. Namreč, vidim poanto v neki dodatni zakompliciranosti besedila, ki pa vsi želimo, da je kar se da enostaven in operativen. Torej, ko govorimo o dodeljevanju kreditov s poroštvom države gospodarskim subjektom, želimo, da to poteka hitro in učinkovito tam, kjer gospodarstvo potrebuje to za nove investicije. S tem amandmajem koalicijska SD vnaša v besedilo besedo "prvovrstnih". Torej, da se sme najemati s strani gospodarskih subjektov samo kredite pri prvovrstnih komercialnih bankah. Katere so prvovrstne komercialne banke? Kdo bo to ugotavljal? Saj, če banke dajejo kredite, komercialne banke dajejo kredite. Jih dajejo, in sicer jih ne morejo dajati, če niso registrirane po Zakonu o bančništvu, če ne izpolnjujejo vseh pogojev, ker nadzira Banka Slovenije. In ena takšna določba povsem nepotrebna dodatno ovira in zapleta postopek pri dodeljevanju kreditov gospodarstvom za investicije. Ne vem, kaj je vodilo SD, da je šlo v to noter, vendar gotovo bo ta določba prej zakomplicirala izvajanje tega zakona, kot pa mu kakorkoli pomagala. Zato bom glasoval proti.
Hvala lepa. V lastnem imenu? Gospod Bogdan Čepič.
Hvala za besedo. Amandma, ki ga je vložila poslanska skupina, ni v ničemer brez veze. V ničemer ne bo otežil ali zakompliciral, predvsem pa bo dal možnost Vladi, da bo v uredbi določila, katere so te prvovrstne banke, zato da bo lahko pri tem upoštevala tudi mednarodne standarde, ki so na tem področju zato, da se nam ne bo dogajalo, da bi eventuelno kakšne banke v tako imenovanem off shore conah, ki delujejo. Gre za to, da bo jasno določila, kaj, komu se dajejo prvovrstna jamstva, ki so podkrepljena z garancijo države v višini 75%. Pomembno je, da tudi tisti, ki kredit jemlje, od koga jemlje, ker gre za veliko obveznost države.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 26. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SDS k 2. členu. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS mag. Andrej Vizjak.
Hvala lepa. Spoštovani predsednik, poslanke in poslanci! V 2. členu v drugem odstavku govorimo o tem, zakaj se poroštva ne smejo izdajati. In v prvi alineji piše, da se ne smejo poroštva izdajati tudi za reprograme obstoječih kreditov. Ko smo brali poročila o izvajanju jamstvene sheme, smo lahko prebrali, da je gospodarstvo v več kot 90% povpraševalo prav po reprogramu kreditov za določene investicije in tudi sicer kreditov za, ne vem, obratna sredstva in podobno. To je tisto, kar v času kreditnega krča potrebujejo gospodarski subjekti. Vlada se je odločila, da zdaj ni več protikriznih ukrepov, ampak bo sprejemala samo še ukrepe za izhod iz krize. Se pravi, ukrepe tako imenovane izhodne strategije. Spoštovana Vlada, to, kar ste se vi odločili, je nepomembno. Pomembno je, kar gospodarstvo potrebuje. Gospodarstvo pa potrebuje denar za financiranje in reprograme obstoječih naložb in novih investicij. Zato v Slovenski demokratski stranki predlagamo črtanje te omejitve in jo bomo tudi podprli, kajti gospodarstvo potrebuje denar, ne samo za nove, povsem nove investicije, ki jih pravzaprav lahko verjetno preštejemo na prste ene roke v celi Sloveniji. Gospodarstvo potrebuje tudi denar za financiranje že začetih in nedokončanih investicij. Tudi tu potrebuje gospodarstvo denar, ki ga ne more dobiti pod enakimi pogoji, kot ga je dobilo takrat, ko je začelo neko investicijo, to je v letu 2007, 2008 in tako naprej. Zato predlagamo, da je omogočena uporaba tega zakona in ukrepa, ki ga pozdravljamo, tudi za poplačilo obstoječih obveznosti upravičencev do dobaviteljev, bank in drugih upnikov, zato predlagamo črtanje te alineje, ki nekako dodatno fokusira ta kredit. In še nekaj. Razlog, zakaj predlagamo ta amandma in zakaj ga bomo podprli, je tudi v tem, da bo zakon sploh operativen, da se bo sploh kaj kreditov po tej shemi dalo. Teh novih, začetih investicij je, po moji oceni, bistveno bistveno bistveno manj, kot pa povpraševanja po kreditih za obstoječe kredite in reprograme le-teh. Zato menim, da bi bilo v smislu učinkovitosti tega ukrepa, ki je, mimogrede, dober, čeprav zopet zakomplicira celo stvar, ker vpeljuje tega agenta, to nesrečno SID banko, ki ni operativna in usposobljena za to, ampak kakorkoli. Predlagamo, da se vsaj razširit krog potencialnih upravičencev do tega ukrepa dobivanja poroštev s strani države.
Hvala lepa. Gospod Bogdan Čepič, obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine? V imenu Poslanske skupine SD, prosim.
Hvala za besedo. Poslanska skupina Socialnih demokratov ne bo podprla tega amandmaja predvsem zaradi tega ne, ker zakon, ki ga sprejemamo za financiranje investicij v gospodarske družbe, je predvsem investicijski zakon, saj s tem zakonom želimo spodbuditi kreditiranje investicij ne pa reprogramiranje že obstoječih kreditov in teh stvari. Za reprogramiranje imamo dve jamstveni shemi, ki omogočata reprogramiranje starih dolgov, ki nista, mimogrede, 90%, ampak je državna sekretarka povedala okrog 30% iz kvote jamstvenih shem. Ampak saj to ni pomembno. Banke so imele možnost, in kreditojemalci, da reprogramirajo svoje slabe dolgove, da eventualno podaljšajo svoje stvari na osnovi enega drugega zakona. Ta zakon omogoča nove investicije, predvsem tiste, ki bodo povečale dodano vrednost, ki bodo usmerjene v razvoj in na ta način imajo prvovrstno jamstvo in bi zato morali biti nekoliko cenejši. Ocenjujemo, da bodo ti krediti pospešili investicijsko dejavnost v naši državi.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine SNS, Bogdan Barovič. Prosim.
Hvala. Že petič bom povedal, da bi bilo normalno in logično, da bi ta amandma sprejeli in da bi ta zakon dal tudi to možnost. Zdaj pa še sploh zaradi tega, ker je diametralno nasprotno stališče pa do poroštva države do Soda. Tam izrecno dovoljuje za odplačilo dolgov, v tem primeru, ko pa dejansko je ogromno na tri četrt nedokončanih investicij, pa očitno država ima raje, da tri četrt, bom rekel na pamet, postavljene fabrike propade, kot da bi pomagala še s tisto četrtino, da bi fabrika stala. Ne razumem tega. In če bi bil jaz podjetnik, če imam lastna sredstva, seveda bom raje lastna sredstva vlagal v razvoj, kot pa da bi drago plačeval denar, ki bi mi ga posodila banka, čeprav ga imam sam. Res ne vem, kdo bo potem po tem zakonu od prvovrstnih komercialnih bank, to moram tudi povedati, da nimam pojma, katera je prvovrstna ali pa katera je drugovrstna in tretjevrstna, da bo potem od takšnih bank dobivali kredite, ne vem, zakaj. Verjetno že spet za nakupe lastnih vil, lastnih avtomobilov, jaht in za lastne privatne zadeve, ker za drugega tako ne rabijo. Hvala. Mi bomo absolutno podprli ta amandma, in to je edina pametna rešitev, ki je lahko danes še rečena ob tem zakonu.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v svojem imenu, Iztok Podkrižnik. Prosim.
Predsednik, hvala lepa za besedo. Jaz bom še enkrat to ponovil, da dejansko s tem amandmajem, sam ga podpiram, bomo podprli večino slovenskega gospodarstva, se pravi podjetja, ki so zrela, ki delujejo na trgu več desetletij in ki se srečujejo s težavami, se pravi, da ne dobivajo pravočasno kreditov. Gre pa predvsem za to, da nedokončane investicije in predvidene investicije dejansko to gospodarstvo financira iz tekočega poslovanja. In to mislim, da je zelo obremenjujoče za ta podjetja in zato tudi prihajajo v težave. In tudi mislim, da to gospodarstvo bo tudi potegnilo to Slovenijo iz te situacije, v kateri je. Mislim, da ta nova podjetja, ki pa se na novo ustanavljajo, pa bodo potrebovala še kar nekaj časa, da bodo polnoletna in bodo lahko parirala tem podjetjem, ki že toliko let delujejo na trgu. Bo pa pokazalo glasovanje, tega za kaj se boste pač odločili, ali za ta amandma ali ne, koliko časa ste dejansko vsi skupaj tu preživeli v gospodarstvu. Če ste naredili nekaj ur ali let v gospodarstvu, potem boste podprli ta amandma, če niste ga pa ne boste. Hvala lepa.
Hvala lepa. V lastnem imenu, mag. Andrej Vizjak.
Še eno dimenzijo, prej nisem imel časa v imenu poslanske, bi rad izpostavil pri tem. Verjetno, spoštovani poslanci, ni nobeden spregledal današnjih objav v medijih, da je Slovenija zdrsnila na lestvicah konkurenčnosti oziroma na eni izmed lestvic konkurenčnosti za 20 mest iz 32. na 52. mesto. Ko boste analizirali razloge, zakaj je zdrsnila, boste lahko ugotovili, da je padec BDP-ja, padec izvoza, ne nazadnje tudi bistveno manj neposrednih tujih investicij, da sodi med ključne razloge za ta padec. Nezadostno, spoštovani koalicijski poslanci, ste opravili nalogo, eno najpomembnejših protikriznih nalog, torej spodbujanje gospodarske aktivnosti. Če bi bili vaši ukrepi, ki ste jih izglasovali v tem parlamentu, in če bi bili ukrepi, ki jih je vaša Vlada predlagala temu parlamentu, učinkoviti, verjetno ne bi najbolj padli na lestvicah mednarodne konkurenčnosti. Padli smo za 20 mest, najbolj smo padli. Celo države, kot je Poljska in še marsikatere druge so imele celo rast in napredovanje v tem času. Dajte za božjo voljo že enkrat malo samokritike premoči in poglejte, ali delate v korist te države in nacionalne ekonomije, ali ji zgolj s svojimi odločitvami ne škodite. In ta ukrep boste obkljukali, mogoče bo tam celo kakšen semafor zagorel, učinka pa ne bo imel nobenega na ekonomijo. Ti, ki se danes odločajo za nove investicije, teh je verjetno pet ali deset v Sloveniji. Teh, ki pa potrebujejo reprogram v času konjunkture štartanja investicije, teh je pa ogromno. In če želite gospodarstvu karkoli pomagati, potem izglasujte ta amandma, ker bo imel bistveno širši krog potencialno zainteresiranih, kot pa to, kar vi predlagate. To kar vi predlagate, se sicer lepo sliši, učinka ne bo pa nobenega.
Hvala lepa. Mogoče bi bilo najboljše, da dam za prijavo, ker vidim, da si še želite obrazlagati glas. Prosim za prijavo. Obrazložitev glasu, v svojem imenu, Breda Pečan.
Hvala lepa. Če bi bil amandma pripravljen tako, da bi pisalo, da se v alinejo, ki naj bi jo črtal ta amandma, vnese, da je dovoljeno reprogramiranje kreditov, ki so bili namenjeni za investicije, potem bi jaz tak amandma podprla. Ker pa je evidentno, da je črtanje te alineje namenjeno temu, da lahko skozi stranska vrata pridejo družbe, ki niso uspele ali pa ki jim je premalo jamstvo države v višini 50% po zakonu o jamstveni shemi za gospodarske družbe, potem je ta amandma potreben zato, da nekatere družbe, bog si ga vedi, če se ne bi dalo po majhnem razmisleku dobiti celo seznam imen teh družb, dobile še dodatnih 25% jamstva za reprogramiranje kreditov, ki so jih najemale v preteklosti, ker so bile spodbujane zaradi napačne ekonomske politike te države pred dvema letoma, tremi leti.
Hvala lepa. Glasujemo o amandmaju Poslanske skupine SDS k 2. členu. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 49. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandma k 1. členu dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k temu členu vložiti amandma oziroma amandmaje. Prosim, mag. Vizjak, imate besedo.
Hvala lepa. Res je, napovedali bomo amandma, samo bi ga napovedali k 2. členu, žal pa ne moremo k 1. členu. Z veseljem bi ga napovedali v duhu, kot ga je najavila gospa Pečanova, ki je rekla, pod katerimi pogoji bi podprla to, kajti to prav to želimo doseči, da so reprogrami investicijskih kreditov možni tudi skozi to shemo. Žal nam procedura to onemogoča. Ker je odprt samo 1. člen, verjetno tudi ne bi bilo formalno konsistentno, da predlagamo amandma k njemu.
Če sem vas prav razumel, vendarle kljub vsemu ne boste vložili amandmaja k 1. členu dopolnjenega zakona. Ne nameravate vložiti amandmaja k 1. členu dopolnjenega zakona. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih v drugi obravnavi, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 72, proti 2. [[Za je glasovalo 72.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 16. točko dnevnega reda - z drugo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o revidiranju v okviru rednega postopka. Prehajam na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o revidiranju ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti 26. Kdo je za? [[45 članov.]] Kdo je proti? [[26 članov.]] Ugotavljam, da je zbor sklep sprejel, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 17. točko dnevnega reda - obravnava Predloga zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti Slovenske odškodninske družbe, d.d. v višini 300 milijonov evrov iz naslova najetih kreditov in izdanih obveznic za financiranje Slovenske odškodninske družbe, d.d., v letu 2010 v okviru rednega postopka. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Samo trenutek. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS, mag. Andrej Vizjak. Prosim.
Hvala lepa. V Poslanski skupini tega predloga ne bomo podprli. Vse je preveč lahkotno se slovenska država in slovenska vlada s koalicijo v tem parlamentu zadolžuje in obremenjuje prihodnje rodove in sedanje rodove davkoplačevalcev. Preveč lahkotno. Če pogledate, kako je narastel v Sloveniji javni dolg samo v enem letu, v letu 2009, glede na leto 2008, boste ugotovili, da smo rekorderji med vsemi državami evroobmočja in Evropske unije. Povečali smo svoj javni dolg za 59%. Iz 22.6% BDP-ja smo lepo pridelali 36% BDP-ja javnega dolga. Evropska unija je imela rast javnega dolga v tem obdobju približno 14%, Grčija 16%. Spoštovana koalicija, spoštovana Vlada. Če boste po tej poti zadolževali Slovenijo tudi v prihodnje, nam grški scenarij sledi čez približno 3 do 4 leta. Nimate nobene ideje, kako resno obvladovati odhodke v tej državi in kako se spopasti s temi škarjami, ki se čedalje bolj razpirajo med prihodki in med odhodki v tej državi. Ta zakon še dodatno po nepotrebnem povečuje javni dolg in probleme v javni blagajni. Zakaj ni bila predhodno preverjena prodaja možnih naložb za servisiranje obveznosti? Ni bila. Ni bila testirana. Družba razpolaga z delnicami Telekoma, z določenimi naložbami, po katerih je povpraševanje ne samo doma, tudi na mednarodnem trgu. Zakaj na tak način ne poiščete virov za obveznosti, in to počnete z nenehnim zadolževanje države? Ko govorite o grškem scenariju in o pomoči Grčiji, je seveda čedalje bolj razvidno tudi to, da se verjetno zavedate, da bomo kmalu mi tisti, ki bomo potrebovali pomoč. Ob taki dinamiki naraščanja primanjkljaja in posledično javnega dolga, ne vem, če boste dočakali konec tega mandata pa ne dosegli javnega dolga, ki bo blizu maastrichtskega kriterija. Zato spoštovani, ker je Vlada imela, pa ne Vlada, tudi ostale paradržavne institucije so imele drugačno možnost pred to, pa se je niso poslužile. Najlepše in najenostavnejše je potrkati na državna vrata in reči, dajte nam poroštvo. In bomo mi seveda dali ta denar, vi boste pa lepo špilali direktorja naprej. Lahko je biti direktor v takem paradržavnem skladu, če dobivate poroštva za 300 milijonov evrov. Sedaj za kakšnih 100 še v prihodnje in za kakšnih 100 še v preteklosti. Taki direktor bi lahko vsak bil.
Hvala lepa, gospod mag. Vizjak. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je 48 glasovalo, 24 proti. Kdo je za? [[48 članov.]] Kdo je proti? [[24 članov.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 6. točko dnevnega reda - obravnava Predloga zakona o udeležbi delavcev pri dobičku, nujni postopek. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 20. 5. 2010. Prehajamo na odločanje o prvem amandmaju poslanskih skupin SD in DeSUS k 3. členu, pri čemer opozarjam, da je amandma vsebinsko povezan z amandmaji istega predlagatelja k 19., 23. in 24. členu. Če ta amandma ni sprejet, postanejo vsebinsko povezani amandmaji brezpredmetni, če pa bo ta amandma sprejet, postane amandma pod številko 2 brezpredmeten. Obrazložitev glasu v imenu SDS mag. Andrej Vizjak.
Problematika in področje delitve dobička, kakor tudi marsikatero področje, ki ureja razmerja med delodajalci in delojemalci, morajo, podčrtujem, morajo biti predmet socialnega dogovarjanja: dogovarjanja med delodajalci, delojemalci in Vlado. Pa tudi pri tem konkretnem problemu oziroma vprašanju delitve dobička nastopa tudi Vlada oziroma država, ker z davčnimi ugodnostmi postaja partner v tej zgodbi. V Slovenski demokratski stranki ne moremo pristajati na rešitve, kjer imajo privilegij samo nekatere skupine v socialnem dogovarjanju, pa naj si bodo to delodajalci ali delojemalci. Vlada je predlagala zakon, s katerim je nadgrajevala obstoječo rešitev in je bil usklajen med socialnimi partnerji. Nekatere koalicije poslanske skupine so posegle v ta dogovor in uveljavljajo enostransko rešitev, ki jo podpirajo delojemalci, delodajalci pa temu nasprotujejo. To smo lahko brali s skupno izjavo vseh gospodarskih asociacij. Spoštovani Social demokrati, zastavonoše tem rešitvam, kaj lahko naredimo z vašo koalicijsko pogodbo, vašimi predvolilnimi obljubami, da je socialni dialog za vas svetinja, kaj lahko s tem naredimo?! Ali lahko to res dokončno vržemo stran?! Že nekajkrat ste pohodili svoja lastna načela, lastne zapisane trditve in obljube. Nekajkrat ste to pohodili. Kako naj vam ljudje še verjamemo?! Kako naj vam ljudje verjamejo pri rešitvah za, katere se zavzemate, ki jih zagovarjate in tako naprej, če pa hodite po njih, dnevno. V koalicijski pogodbi in neštetih vaših dokumentih je za vas socialni dialog prva in edina stvar. Tukaj ste ga pohodili. Niti usklajevali se niste z delodajalci. Rešitev, prostovoljna rešitev delitve dobička delavcem je bila usklajena med socialnimi partnerji. S strani SD-ja smo večkrat slišali, češ, to smo predlagali, ker smo morali presekati, ker se socialni partnerji niso zmenili. Socialni partnerji so se zmenili, vendar se niso zmenili za vašo rešitev, ki je slaba in pogubna in bo verjetno znižala konkurenčnost slovenskega gospodarstva še za nekaj mest. Veliko se ne da. Za 20 mest, med 58, se z 52. mesta ne da pasti, ker lahko padete kvečjemu na 58. mesto. Se pravi, še za Bolgarijo, Romunijo, ki sta med evropskimi državami edini še za nami po konkurenčnosti, ki je bila pravkar izmerjena in objavljena. Spoštovani! To je rešitev, ki bi jo sicer mi podprli, tudi obvezno delitev, če bi bila usklajena med socialnimi partnerji. Pa ni. Nespoštovanje lastnih zavez je nekaj najhujšega, kar ste si ponovno privoščili.
Hvala lepa. Glasujemo. Pardon. Prosim, Breda Pečan. Želite v imenu Poslanske skupine SD? Želi obrazložiti glas še kakšna od poslanskih skupin? [[Ne želi.]] Obrazložitev glasu v svojem imenu Breda Pečan. Prosim.
Hvala lepa. Amandma, ki je bil sprejet na odboru, omogoča vsem kapitalistom v Sloveniji, ki ustvarjajo s svojim kapitalom del dobička, ker en del dobička s tem kapitalom skupaj soustvarjajo delavci v teh podjetjih, imajo možnost, da če bodo delili do 25% dobička lastnikom kapitala, lahko to prostovoljno delijo tudi z delavci. Vse, kar pa bodo delili nad 25%, pa bodo morali obvezno deliti. Mi bomo letos jeseni priča temu, ali je res dobra volja pri delodajalcih, pri lastnikih kapitala, da z delavci delijo usodo gospodarske situacije. Zaradi tega je treba tak zakon podpreti, ta amandma, ki smo ga popravili, podpreti zaradi tega, da bomo lahko dokazali, da je naš kapitalist, slovenski kapitalist postal sodoben kapitalist socialnega kapitalizma, ne pa kapitalizma izkoriščanja delavca in zlorabe tiste moči, ki jo kapital v Sloveniji sedaj ima. Veliko slovenskih kapitalistov je postalo kapitalistov na zelo čudne načine in prav ti so [[...]]
Prosim mir v dvorani!
[[...]]dokaz, da je način, kako nekdo pride do premoženja, tudi karakterističen za to, kakšen ima odnos do delavcev, ki pomagajo soustvarjati dobiček. Zaradi tega bom jaz vedno podpirala vse tiste zakone in vse tiste spremembe, ki dajejo delavcu pravo vlogo v ustvarjanju dobička v podjetjih.
Vidim, da je želja po obrazlaganju glasov, zato prosim za prijavo. Obrazložitev glasu, mag. Andrej Vizjak. Prosim.
Hvala lepa. Poslušajte. Seveda takega amandmaja ne morem podpreti, ker se del te koalicije iz seje v sejo, iz pravzaprav predloga v predlog ukvarja samo s tem, kako deliti. Nihče se ne ukvarja, kako ustvarjati. V tej državi bi se kdo moral seveda tudi ukvarjati s tem, kako ustvarjati v tej državi, da bo kaj deliti. Vi bi pa samo delili. In za deliti bo vse manj. Najprej boste zdaj ustavili investicije skozi rebalans, potem boste verjetno na koncu pa še sebi priškrtnili kakšen privilegij. In pravzaprav ta rešitev, ki gre skozi ta amandma in skozi ta amandmiran zakon Vlade, se ukvarja samo s tem, kako deliti, ne pa kako ustvarjati. Spoštovani, ta predlog je ciničen, ciničen do skrajnosti. Prvič želite povedati, da boste nekaj delili, deliti pa ni kaj, ker ni dobička. Dobiček je drastično padel. In rečeno je bilo, da bo to samo za tiste, ki imajo nad 25%. Gre za bilančni dobiček. Bilančnega dobička je kar hitro toliko, ko se ga deli. Problem je pri čistem dobičku. Čistega dobička se po navadi manj deli, ker je že ukleščen vsega živega. Tudi davkov med drugim. Drugič. Ciničen je zaradi tega, ker če bi vaši kadri, ki ste jih namestili v nadzorne in upravne organe družb v državni ali pa, bi rekel, tudi v paradržavni lasti, če bi želeli deliti dobiček, bi ga že delili. Pa so ti vaši isti japiji in skupine yes, in vaši tudi žlahtniki v teh družbah raje dobiček odnesli vam v državni budžet, ne pa zaposlenim. Zato je ta predlog ciničen. Če bi hoteli ljudem deliti dobiček, bi ga že zdavnaj delili.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, Matevž Frangež. Prosim.
Ta amandma bom podprl, ker verjamem, da obvezna delitev dobička v svojem bistvu govori o ustvarjanju in ne o deljenjih. Gre za to, da moramo v tej državi na nekaterih bistvenih točkah vendarle uveljaviti novo razumevanje pravičnosti in dejstvo, da koristi in vrednosti v tej državi ustvarjamo vsi skupaj. Ne pa samo nek mrtev kapital, ki je brez dela, brez idej, brez znanja, brez ustvarjalnosti. Ostaja točno tisto, kar je v svojem izhodišču. Človek mu daje dodano vrednost. Zato je prav, da je človek, ki ustvarja dodano vrednost deležen tudi koristi od te dodane vrednosti. In v tem pogledu v tem zakonu pravzaprav odgovarjamo na vprašanje, kakšno ekonomijo v tej državi želimo. In ne želimo ekonomij po zgledu neoliberalnih ekonomskih doktrin, ampak želimo drugačno ekonomijo, želimo ekonomijo, ki bo spodbujala ljudi k ustvarjanju in ki jim bo v zameno za to ustvarjanje obljubljala tudi soudeležbo pri dobičku. Zato bom ta amandma podprl.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu Dejan Levanič.
Hvala lepa za besedo. Danes sem slišal s strani nekaterih, da je pogubno, če bi delili dobiček tudi med delavce. Mislim oziroma prepričan sem, da to ne sme biti pogubno in da moramo še posebej v današnji družbi začeti razmišljati drugače. Kdo pa ustvarja dobiček, če ne tudi delavci? Kdo pa ustvarja to, kar je razvoj, če ne tudi delavci? In prav je, da če se že deli dobiček nad 25%, da se razdeli tudi med delavce, zato bom podprl ta amandma, torej obvezno delitev dobička. In govoriti to, kar smo tudi danes slišali, da je cinično, da se to danes predlaga, ker dobička ni. Ampak poslušajte, v preteklosti je dobiček bil, pa se ni delilo med delavce. Tudi danes ponekod dobiček obstaja in se ne deli med delavce. In tudi v prihodnje dobiček bo in po vašem predlogu se ne bi delil med delavce. Mislim, da je temu treba narediti konec, da če je le možno, da se dobiček razdeli tudi med delavce, ki imajo ogromno pri tem. Velike besede so padale v Državnem zboru, kako za krizo plačujejo tisti, ki niso zanjo nič krivi, ampak ko je pa treba narediti en konkreten korak, eno konkretno dejanje, torej zapisati obvezno delitev dobička, potem se usedemo nazaj in temu nasprotujemo. Mislim, da je treba pogledati resnici v oči in reči, če lahko s temi ukrepi kako pomagamo, dajmo to narediti. In obvezno delitev dobička si marsikatera podjetja lahko privoščijo, če bi nekdo res razmišljal v dobrobit delavk in delavcev. Hvala lepa.
Prosim za prijavo za obrazložitev glasu. Besedo ima Gvido Kres.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Ta amandma bom podprl. Podprl ga bom zaradi tega, ker ocenjujem, da je kriza čas, ko lahko nekatere zadeve zastaviš na novo. In mi se vseskozi pogovarjamo in slišimo, da naj bi bil to čas, ko bo Slovenijo postavil na mesto zmagovalcev. Tistih zmagovalcev, ki bodo po tej krizi še močnejši. Res, da ta čas prihaja malo počasi, nad tem sem sicer razočaran, želel bi si, da bi bilo to hitreje. Ampak to je priložnost, ko lahko to zadevo spremenimo. In to je priložnost, ko se lahko pripravimo na čas, ko bodo v tej državi spet dobički. Želim si, da to postane čim prej. In danes bom ta amandma podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu Marijan Križman.
Hvala lepa. Vedno znova je treba ponavljati eno in isto resnico, ko govorimo o uspešnih direktorjih in predsednikih uprav, ko nam dajete nasvete, kakšne ljudi bi morali na taka mesta postavljati, vam bom jaz povedal, kakšne ste vi postavili v prejšnjem mandatu na Primorsko. Če bi postavili ljudi, ki bi resnično znali peljati podjetja in vladati, bi meli kaj deliti. Tako ste postavili v Luko Koper, v Intereuropo, o Istrabenzu sicer ne bom govoril, ampak je zelo blizu, ljudi, ki so zapravili vse, kar se je zapraviti dalo. V neznano kam je šlo na milijone, na milijone evrov. In ugotovitev, da dobička več ni, je točna. Ampak to, da dobička ni, si morate pripisati, napisati na čelo in se pogledati v ogledalo, da ne pozabite, da je to bil vaš mandat, da so to bili vaši ljudje. In ko boste o teh zadevah še govorili, vas bomo vedno znova spomnili, kaj ste naredili v slovenski Istri in zakaj tam danes dobička nimamo, zakaj se mora Intereuropa otepati s tako velikansko izgubo in zakaj pravzaprav bo morala v zelo hude ukrepe, po mojem, celo v odpuščanje, upam, da ne, ampak tako kaže. Dragi gospodje, to je smo odgovor na tisto, kar kar naprej vrtite in trobite, nam svetujete, kakšne kadre naj bi postavili, ki bi znali Slovenijo potegniti iz gospodarske krize. To je odgovor, ki bi si ga lahko tudi sami dali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo o prvem amandmaju poslanske skupin SD in DeSUS k 3. členu. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 41, proti 24. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 24.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. S tem je amandma k istemu členu pod točko 2 postal brezpredmeten. Prehajamo na odločanje o amandmaju k 19. členu. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za 45, proti 23. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SD in DeSUS k 23. členu. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za 41, proti 22. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 22.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SD in DeSUS k 24. členu. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za 41, proti 24. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 24.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SD in DeSUS k 27. členu. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za 42, proti 24. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 24.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandmaje k 3., 19., 23., 24. in 27. členu. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k tem členom vložiti amandmaje? Ugotavljam, da ne. Amandmaji niso vloženi niti napovedani. Prehajamo na tretjo obravnavo. K predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. V zvezi z usklajenostjo dajem besedo predstavnici Vlade. Besedo ima državna sekretarka Darja Radić. Prosim.
Hvala lepa, predsednik. Lepo pozdravljeni spoštovane poslanke in poslanci! Vlada je na današnji seji k predlogu zakona o udeležbi delavcev pri dobičku sprejela uskladitveni amandma. Uskladitveni amandma je potreben zaradi neskladja, ki je nastalo s sprejetjem amandmaja k 3. členu predloga zakona. Ker navedeni amandma uzakonja obvezno udeležbo delavcev pri dobičku in s tem odstopa od koncepta predloga zakona, je treba z uskladitvenim amandmajem to neskladje odpraviti. S tem se posledično omogoča uveljavljanje davčnih olajšav tudi v primeru obvezne udeležbe delavcev v dobičku in prispeva k temu, da bo zakon, upamo, izvedljiv tudi v praksi. Hvala.
Hvala lepa. Ker je predlog zakona zaradi sprejetih amandmajev na seji matičnega delovnega telesa neusklajen, kot ste slišali, Vlada pripravlja uskladitveni amandma k 25. členu, ki ga pravkar prejemate na klop. Predstavnica Vlade je že dobila besedo. Ali lahko nadaljujemo ali počakamo? Želijo besedo poslanke in poslanci? Bom kar dal prijavo za razpravo. Vsak ima na voljo pet minut. Besedo ima mag. Andrej Vizjak.
Hvala lepa. Vlada to rešuje skozi ta amandma, kar se pač rešiti da, in je očitno pokleknila pod pritiskom vodje največje poslanske skupine, ki je zastavonoša tem rešitvam. Mislim, da bo pri izvajanju te določbe in teh rešitev prihajalo v praksi do kar veliko problemov. In tudi po moji oceni zakon ne bo dosegel namena iz enega preprostega razloga, ker se bodo delodajalci, s katerimi te rešitve niso bile usklajene, posluževali številnih obvodov, številnih načinov izmikanja temu. Problem je, da bomo z ustvarjanjem podjetju in lastnikom ter kapitalu neprijazne regulative povzročali obnašanje, kot smo ga imeli v času prohibicije, ko so viski pili s kavo, tukaj bodo pa znašli in zinovirali nove rešitve, kako ubiti in "izpumpati" dobiček iz družb. Številne primere poznamo. Ustanavljale se bodo hčerinske družbe, ki bodo pošiljale maticam fakture v višinah in s tem zniževale dobiček oziroma povečevale odhodke, posledica bo manj dobička, manj davka in deliti ne bo kaj, čeprav bi sicer lahko kaj delili. Problem pri izvajanju je tudi ta, da je ta zadeva totalno neusklajena s samo Vlado. Mene zanima, ali je Vlada naredila kakšne analize finančnih posledic te rešitve. Jaz sem prepričan, da je nima. En primer vam bom povedal, ki ga boste, upam, da razumeli vsi. Imamo Holding Slovenske elektrarne. Holding Slovenske elektrarne zaposluje nekaj tisoč ljudi tudi v proizvodnih firmah, Dravske elektrarne, Termoelektrarna Šoštanj, Premogovnik Velenje, Soške elektrarne in tako naprej. Ta holding določa odkupne cene, ona odkupuje od svojih hčerinskih družb po transfernem principu, določa ravno toliko, da tista hčerinska družba nima izgube in da pokrije vse svoje investicije. Torej dobiček ne ostaja na hčerinskih družbah. Vse se prikaže na holdingu in holding ima na koncu dobiček. In če bo država želela pobrati dobiček iz tega holdinga, ki je v 100% državni lasti, bo razdelila to med tistih 100 "mandeljcev", ki so v holdingu, ne v proizvodnih firmah, v tistih, ki prekupčujejo z elektriko, kajti holding ne dela nič drugega, kot samo trži električno energijo, pa določene skupne službe in tako naprej. Torej rezultat bo, da boste ustvarili takšne krivice med zaposlenimi, med tistimi v proizvodnji in med tistimi, ki si bodo na koncu delili dobiček zaradi tega, ker se bo država tako odločila, ker bo država potegnila dividendo iz državne firme. To ste naredili s tem zakonom. Pa takšnih holdingov je še kar nekaj. Tudi Gen energija je en tak holding in še nekatere druge. In spoštovani, ali se vam zdi fer, da boste imeli dve družbi - banko, recimo, ki po pravilu ustvarja dobiček, zavarovalnico, ki že s premijami poskrbi, da je dobiček, tudi banka vam bo "ruknila" obresti tako, da bo dobila dobiček, in zraven proizvodno firmo, ki se ukvarja, ne vem, s tekstilom ali kovinsko-predelovalno ali kakršnokoli drugo predelovalno zadevo, ki zaposluje veliko ljudi in se težko prebija skozi čas. Tisti v banki, zavarovalnici si bodo lepo delili dobiček, tisti zraven, si ga pač ne bodo. Ali je to fer?! Ni fer. Takšne rešitve pod pritiskom populizma in neke namišljene, navidezne všečnosti do zaposlenih ste naredili. In takšne krivice boste ustvarjali! In še enkrat vam povem, kako boste rudarju v premogovniku Velenje, spoštovani gospod Kontič, povedali, da si bodo lahko delili dobiček samo gospodje na Holdingu v Ljubljani, on pa ne?! In tisti v Termoelektrarni Šoštanj se bo tudi pod nosom obrisal za dobičke. Ja, in tisti v Dravskih elektrarnah tudi [[...]]
Prosim, mir v dvorani.
[[...]]ki ga pravzaprav edini v Holding skupini ustvarja. Če prav razumem, ste ustvarili ta zakon za posvečene, ki so v privilegiju, da si to delijo, za tiste, ki ga po navadi ustvarjajo, do tistih pa bodisi ga ne bo, še najmanj pa delitve.
Hval lepa. Želi še kdo razpravljati? Ugotavljam, da želje po razpravi ni, zato zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 26. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 20. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 20.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključuje to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 7. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o postopnem zapiranju Rudnika Trbovlje-Hrastnik in razvojnem prestrukturiranju regije, v okviru skrajšanega postopka. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji Državnega zbora ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 73, proti nihče. [[Za je glasovalo 73.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 8. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembi Zakona o sodelovanju med Državnim zborom in Vlado v zadevah Evropske unije, skrajšani postopek. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predloga zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Obveščam vas, da bo zakon sprejet, če bosta zanj v skladu s četrtim odstavkom 3.A člena Ustave Republike Slovenija glasovali vsaj dve tretjini navzočih poslancev. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 76, proti nihče. [[Za je glasovalo 76.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 10. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o Skladu kmetijskih zemljišč in gozdov v okviru skrajšanega postopka. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakon o Skladu kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 27. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da je zbor sklep sprejel, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 11. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zadrugah, v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zadrugah ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 27. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da je zbor sklep sprejel, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 18. točko dnevnega reda, to je s prvo obravnavo Predloga zakona o preoblikovanju Kapitalske družbe pokojninskega in invalidskega zavarovanja, prenosu pravic in pooblastil DSU na Slovensko odškodninsko družbo in o naložbeni politiki Kapitalske družbe pokojninskega in invalidskega zavarovanja ter Slovenske odškodninske družbe. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o preoblikovanju Kapitalske družbe pokojninskega in invalidskega zavarovanja, prenosu pravic in pooblastil DSU na Slovensko odškodninsko družbo in o naložbeni politiki Kapitalske družbe pokojninskega in invalidskega zavarovanja ter Slovenske odškodninske družbe je primeren za nadaljnjo obravnavo. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine? V imenu Poslanske skupine SDS Zvonko Černač.
Hvala lepa. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke nasprotujemo temu zakonu. Pogrešamo celovit pristop Vlade, neko strateško usmeritev, iz katere bi jasno izhajalo, kako in na kakšen način bo v bodoče zagotovljeno upravljanje s premoženjem, ki je last vseh državljank in državljanov in ki ga vsaka oblast nekako dobi samo v učinkovito in odgovorno upravljanje in nič več. Poskusi, ki smo jim priča v tem mandatu, in zakonodaja, tako kot se sprejema, govori o tem, da to ni primarni cilj. Primarni cilj preoblikovanja inštitucij na področju gospodarjenja in opravljanja z državnim premoženjem in državnimi naložbami iz predvsem razrahljanje tistih mehanizmov, ki preprečujejo, da bi se v tej tretji fazi privatizacije ne zgodilo to, kar se je zgodilo prej v predhodnih, se pravi, da bi posvečene elite, ki na to priložnost čakajo, na cenen način prišle do premoženja, ki je sedaj vsem skupno. Slabe izkušnje iz obdobja 1992 in naprej kažejo, da razrahljani mehanizmi ne omogočajo transparentne in učinkovite privatizacije in gospodarjenja. In te izkušnje bi nas morale voditi k temu, predvsem pa vladajočo koalicijo, da se zakonodaja nikoli več ne zgodi na tak način, da omogoča take postopke. Ta zakon je tudi v nasprotju s tistim, kar ste si zapisali v koalicijsko pogodbo, zato bi morali biti predvsem vladajoči poslanci proti temu zakonu. Glede Kada ste v koalicijski pogodbi namreč zapisali, da ga boste preoblikovali tako, da boste upravljanje s premoženjem z namenom zagotavljanja sredstev za pokojninsko blagajno organizirali posebej tako, da se bo zagotovila strokovnost in avtonomnost upravljanja državnega premoženja. Lastnino te nove organizacije, ste zapisali, pa boste z države prenesli na Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje kot poseben kapitalski sklad, ki bo ločen od tekoče bilance ZPIZ-a in tako naprej. Vi pa ste z zakonom o Agenciji za upravljanje državnih naložb ta sklad ukinili. Črtali ste 246. člen zakona. Tako, je ta zakon po tej vsebinski plati neprimeren za nadaljnjo obravnavo, neprimeren pa je tudi zaradi tega, ker ne izpolnjuje osnovnih formalnih pogojev za to, da bi bil obravnavan. V obrazložitvi zakona ne najdemo primerjave z ostalimi pravnimi sistemi, ne najdemo ocene finančnih posledic, ki jih ta zakon bo imel, zaradi tega bi ga bilo treba zavrniti že v proceduri presoje primernosti, ali je sploh primeren, da o njem Državni zbor razpravlja ali ne. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke, tako kot sem že povedal, takega zakona in njegove nadaljnje procedure ne podpiramo. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v svojem imenu. Prosim za prijavo. Obrazložitev glasu v svojem imenu, mag. Franc Žnidaršič, prosim.
Lepa hvala. Jaz tega sklepa ne bom podprl iz preprostega razloga in z drugimi argumenti kot na primer predhodniki. Gre za to, da se obravnava premoženje Kada kot državno premoženje, ki to ni. To je premoženje aktualnih in že pokojnih upokojencev, ki so ga pridobili po Zakonu o lastninskem preoblikovanju. In to premoženje ni namenjeno ničemer drugemu kot zagotavljanju primanjkljaja v pokojninski blagajni. V obrazložitvi Vlade pa je takrat, ko smo ponovno glasovali o zakonu o agenciji, bilo napisano, da se bo rezultat poslovanja agencije uporabljal znotraj katere bo tudi premoženje Kada, uporabljal za tri blagajne: za Kadove obveznosti, za Sodove obveznosti in za državne obveznosti proračuna. To pa pomeni, da je osnovni namen, ki bi ga morali zagotavljati v okviru pravega lastništva tega premoženja, porušen. Zaradi tega zakona ne morem podpreti. Težava je še nekje drugje. Da je dosedanje upravljanje tega premoženja bilo problematično, milo rečeno, pa tudi zelo slabo v nekaterih potezah. In drugič, da se je del tega premoženja neupravičeno in neutemeljeno začel prelivati v drugi steber pokojninskega prostovoljnega zavarovanja, kjer so bile izgube zaradi slabega upravljanja in ki je pravzaprav prevara, od katere imajo korist samo upravljavci in nadzorniki, ki z ničemer ne odgovarjajo za to upravljanje. To so razlogi, zaradi česar ne bom podprl stvari. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, Jože Tanko. Prosim.
Hvala lepa. Ni slučajno, da imamo danes na dnevnem redu tako zakon o udeležbi delavcev pri dobičku kot tudi ta zakon. Prvi zakon je prazen zakon, zgolj za zbujanje lepega vtisa in iz tega za delavce ne bo nobenih pričakovanj, ki jih je zbudila koalicija. Ta zakon, ki je pa zdaj pred nami, pa je poln. Ta nosi v sebi ogromno premoženja in na tem premoženju se bodo pasle elite. In zanimivo, da v tem zakonu ni nikjer zapisanega in opredeljenega nobenega nadzora in ta zakon nima nikjer zapisanih kazenskih določb. Gre za zakon, ki prinaša ogromno prerazporejanja premoženja, državnega premoženja iz institucijo na institucijo, nastajanja novih agencij, nastajanja zavarovalnice in nikjer nikogar, nikjer ene same, samcate določbe o odgovornosti, o kazenskih določbah, o poročanju, o nadzoru. Zanimivo! Kako si je pač koalicija zamislila urejanje in razpolaganje z državnim premoženjem. In s tem premoženjem, ki ga boste sedaj prerazporedili na osnovi tega zakona, bo samo nadaljevanje tistega, kar ste si zastavili. Daleč od socialne države, daleč ob česarkoli, ampak zgolj za potešitev apetitov elit, ki so nastale in jih spodbuja ta koalicijski proračun. Proti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, dr. Luka Juri.
Hvala lepa. Zakon bom podprl. Predvsem zato, ker omogoča uveljavitev treh načel. Prvo načelo je učinkovitost upravljanja, drugo načelo so jasna pravila upravljanja in tretjo načelo je stabilnost, stabilnost financiranja pokojninske blagajne. Ta zakon jasno določa, koliko na letni ravni pripada pokojninski blagajni in seveda še vedno dopušča in predvideva možnost, če to ne bi bilo dovolj, se ostalo financira iz državnega proračuna. Tako ni nobene bojazni ne more biti, da bi s tem postavili kakor koli pod vprašanje pokojninsko blagajno. Obratno. Zaradi jasnosti in stabilnosti letnega financiranja omogočamo večjo predvidljivost tudi pri pokojninski blagajni. Če je bil zakon o upravljanju kapitalskih naložb z ustanovitvijo agencije postavitev strukture za učinkovito upravljanje našega premoženja, ta zakon, zakon o preoblikovanju, daje tej strukturi vsebino. Eden je povezan z drugim in skupaj predstavljata celoto, ki jasno postavlja način, kako upravljamo z našim skupnim premoženjem na nove temelje. In me nič ne preseneča, da tisti, ki so se pasli na netransparentnosti starih temeljev, danes tej reformi nasprotujejo. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 40, proti 28. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 28.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel, zato bo predlog zakona dodeljen, v drugo obravnavo Odboru za finance, monetarno politiko kot matičnemu delovnemu telesu. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo prekinjeno 12. točko dnevnega reda - tretjo obravnavo Predloga zakona o šolski prehrani v okviru rednega postopka. Državni zbor je v torek 18. 5. 2010 opravil drugo obravnavo navedenega predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetim členom dopolnjenega predloga zakona, je zbor na predlog predlagatelja zakona sklenil, da bo na podlagi prvega odstavka 138. člena Poslovnika zbora še na tej seji opravil tretjo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na razpravo o vloženem amandmaju, ki ste ga prejeli na klop. V razpravo dajem amandma Poslanske skupine SDS k 15. členu. Prosim, želi kdo razpravljati? Prosim za prijavo. Vsak od razpravljavcev ima po 5 minut. Besedo ima Alenka Jeraj. Prosim.
Hvala za besedo. Torej amandma, ki smo ga v naši poslanski skupini ponovno vložili, ohranja 100% subvencijo za vseh 85.000 dijakinj in dijakov, ker ne razumemo zakaj je potrebno ravno pri dijakih varčevati, zakaj s prstom kazati na tiste, ki prihajajo iz revnejših družin. V prejšnjem mandatu smo se trudili, da smo vodili pozitivno družinsko politiko, dajali mladim in dajali družinam, zato so tudi rezultati pozitivni. Ta vlada jim pa očitno samo jemlje. V parlament tako prihaja zakon, ki bo ukinil državne štipendije za mladoletne dijake, denar v štipendijskem skladu ostaja, kljub temu da je veliko tistih, ki so zaprosili za štipendijo, te niso dobili. [[Nemir v poslanskih klopeh.]]
Prosim za pozornost v dvorani. Na obeh straneh dvorane. Prosim.
Mi ocenjujemo, da se zakon spreminja samo zato, ker je bil sprejet v prejšnjem mandatu in to kljub temu da je bil sprejet soglasno z glasovi vseh prisotnih poslank in poslancev tako koalicije kot opozicije. In v razpravi je bilo veliko govora o socialni pravičnosti, splošno znano in tudi velikokrat se o tem pogovarjamo v Državnem zboru, da je nepravično, kolikokrat je nepravično, in v koliko primerih so tisti, ki dobijo socialne pomoči in razne transferje tisti, ki v resnici niso socialno ogroženi. Zato je Ministrstvo za delo predlagalo, da se z zakonom počaka, da se postavi nova socialna zakonodaja, da se uredi projekt te sociale, da se uredijo evidence, iz katerih bo razvidno, kdo je res tisti, ki je socialno ogrožen in kdo ne. Jaz sem prepričana, da je bil naš amandma dober in ga bom zato tudi podprla, da je bila rešitev, ki je bila sprejeta v prejšnjem mandatu, dobra, subvencija je bila vezna na status, za vse dijake enako, ne glede na njihov status, ne na njihov socialni položaj, tako kot je to urejeno za področje študentske prehrane za vse študente enako, ne glede na njihov socialni položaj. In če bi še vedno bila naša vlada in ostala koalicija, ki je izvajala tako pozitivno politiko, bi se enako uredilo tudi za osnovnošolce, torej za vse šolarje enako, ne glede na njihov socialni status. V šolskem letu 2008/2009 [[....]]
Prosim za pozornost v dvorani. Je razprava o vloženem amandmaju.
[[...]]so vsi dijaki in dijakinje, 85.000 teh, imeli prvič organiziran topli obrok, v celoti sofinanciran s strani države. Ukrep se je dobro prejel, zanimanje za obrok je veliko, tretjina dijakov ocenjuje kvaliteto obroka z najvišjo oceno 5, torej zelo dobro, dve tretjini pa z oceno 4, še kar dobro. Ne pristajamo na to, da delimo dijake v kategorije zelo reven, reven in bogat in da bodo to morali dokazovati z obrazci, prijavami, pritožbami, potem pa bo nekdo vseh teh 85.000 vlog obdelal, odgovarjal na pritožbe, pošiljal sklepe o izbiri, o neizbiri in na koncu vsak mesec pripravljal in razpošiljal najmanj 50.000 položnic za 8 in 16 evrov. Prejšnja vlada je dobivala nagrade in priznanja različnih evropskih inštitucij, ker je vodila antibirokratsko politiko in zmanjševala in ukinjala nepotrebno administracijo. Ta vlada jo ponovno uvaja in pri tem pozablja, da bodo administratorji stali veliko več kot nekaj obrokov, ki jih ukinja oziroma njihovo 100% sofinanciranje. Da se bo za to izgubilo ogromno časa in energije, ki bi jo lahko usmerili v kaj drugega - da o tem sploh ne govorim. Predlagamo, da amandma, ki smo ga vložili, podprete, ker ohranja tisto, kar smo dijakom v prejšnjem mandatu dodelili, 100% subvencijo za vseh 85.000 slovenskih dijakov in dijakinj, in da prenehate s prstom kazati na dijake, ki prihajajo iz revnejših družin. Doslej, lahko rečemo, da tega ni bilo v srednjih šolah, sedaj to prenašamo v srednje šole. Predlagamo ponovni razmislek in predlagamo, da podprete naš amandma.
Hvala lepa. Besedo ima Samo Bevk. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor! Poslanska skupina Socialnih demokratov ne bo podprla amandmaja Slovenske demokratske stranke k 15. členu. V Poslanski skupini Socialnih demokratov namreč podpiramo Predlog zakona o šolski prehrani, podpiramo pa ga zato, ker bo po sprejemu tega zakona vsak izmed 250.000 učencev in dijakov prejemal vsaj dve tretjini subvencije cene obroka. Med njimi pa bo tudi 90.000 takšnih, ki bodo obrok prejemali povsem zastonj, ponavljam, 90.000 učenk in učencev ter dijakov, ki bodo malico dobivali povsem zastonj. Nikomur ničesar ne jemljemo, kar bodo ugotovili tudi dijaki sami, ko bodo 1. septembra sedli v šolske klopi, pač pa skušamo z gospodarnejšo in socialno pravično ureditvijo pomagati tistim, ki ne zmorejo. Socialni demokrati smo v vseh dosedanjih razpravah podpirali poskuse celovitega reševanja problematike, ki ne sledi le motivu predvolilne všečnosti oblasti z univerzalnim podeljevanjem pravic vsem. Če sredstva so, s takšnimi ali drugačnimi bombončki, seveda, ni nič narobe in jih je moč podpreti. A teh sredstev sedaj pač ni. In iz ene prazne v drugo prazno vrečo ni možno več kaj prenašati. Zato v času finančne negotovosti načelo socialne države bolj kot kadarkoli prej terja ukrepe, kjer so tisti, ki imajo in lahko, solidarni do tistih, ki nimajo in ne zmorejo. In prenehajmo biti demagoški, ko govorimo o plačnikih teh malic, govorimo o starših, ne o učencih in dijakih. Velja še poudariti, da ima predlog poleg socialnega tudi vzgojno sporočilo, ki bo učence in dijake usmerjal in zavezoval k odgovornemu ravnanju s hrano. Ocene, da se do 13% hrane delno ali v celoti zavrže, nas obvezujejo h gospodarnemu ravnanju. Predlog, ki je pred nami, ohranja in širi krog upravičencev do subvencionirane prehrane. Le starši tistih, ki lahko, bodo prispevali manjši del za otroke tistih, ki ne zmorejo, in tako omogočili subvencionirano prehrano v osnovni šoli. In tako je v teh okoliščinah tudi prav. Kot rečeno, poslanke in poslanci Socialnih demokratov tega amandmaja ne bomo podprli, kajti mislim, da je predlog zakona, kot ga je pripravilo Ministrstvo za šolstvo, boljši od prejšnjega predloga zakona o dijaški prehrani. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker je še želja po razpravi, prosim za prijavo. Vsak od razpravljavcev in razpravljavk ima po 5 minut. Besedo ima mag. Majda Potrata.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Amandmaja Slovenske demokratske stranke ne bom podprla. Je pa v razpravi seveda treba reagirati na nekatera neprestano ponavljajoče se navedbe, ki ne zdržijo trezne presoje. Rečeno je bilo, da se povečuje administriranje. No, ker imam v rokah poročilo Računskega sodišča, ki je opravilo revizijo na petih srednjih šolah in na ministrstvu, je treba povedati, da kar 17% šol ni opravilo nobenih zaznamk in zabeležk o tem, kakšno je bilo število prevzetih obrokov. To se pravi, da nekaj v nadzoru nad razdeljevanjem hrane močno škriplje. In Ministrstvo za šolstvo je ugotovilo, da bi program za spremljanje prijav k malicam za uvedbo potreboval 80.000 evrov vložka. To pa je bistveno manj, kot je približno 250.000 evrov dnevno za to, kar je potrebno za subvencijo prehrane, o kateri govorimo. Nobenega dodatno zaposlenega. Druga izmišljena navedba je, da bo obrok z delno subvencijo, univerzalno, v višini dveh tretjin povzročil socialno diferenciacijo. Obrok je ne bo povzročil, zaradi tega, ker bo za vse enak. In tudi prijava bo za vse, ne glede na to, ali bodo dobili dvotretjinsko univerzalno subvencijo ali polno subvencijo, o kateri je govoril tudi kolega Samo Bevk in bo med 260.000 upravičenci zajela 90.000. Prijava bo za vse. Prijava pa je zvezana tudi z odgovornostjo tistih, ki se prijavijo k obroku, da odjavijo upravičenost do obroka, sicer morajo poravnati stroške obroka. Gre torej za vzgojni moment, o katerem smo govorili; da za tisto, kar dobiš, kolikor je že to, tudi odgovarjaš in se do tega odgovorno vedeš. Okrog 7% povečanih bioloških odpadkov so v prvem letu ugotovili na šolah, ko so razdeljevali malice. Iz tega kaže, da je bilo bistveno več, kot tistih 160 tisoč evrov vrednosti, kot je ugotovilo Računsko sodišče, ker gre tudi za višji odstotek zavrženih in nezaužitih obrokov. Mogoče bi bilo razpravljati tudi o tem, koliko je bila uresničena želja ali cilj po zdravi prehrani. Kar na treh od petih šol, ki jih je preučevalo Računsko sodišče, je bilo ugotovljeno, da ni mogoče govoriti o zagotavljanju zdravega obroka - da so bile ali vsebnosti takšne, da temu ne ustrezajo, ali je bil način priprave obrokov tak, da temu ne ustreza. Druga plat tega je prostor, v katerem je mogoče zaužiti obrok, in čas, v katerem ga je mogoče zaužiti. Ne po enih parametrih ne po drugih ne moremo ugotoviti, da je bil ukrep ustrezno načrtovan, in da so bile zagotovljen vse možnosti. Ali se je podaljšala prisotnost učencev oziroma dijakov na šoli zaradi tega, ker niso mogli zagotoviti dovolj hitrega razdeljevanja obrokov vsem dijakom hkrati, ali pa je bilo to v neustreznih prostorih. Računsko sodišče je Ministrstvu za šolstvo naložilo, da mora narediti pregled investicij, ki so potrebne za to, da bodo lahko učenci in dijaki uživali obroke v ustreznih prostorih. Tega takrat, ko je bil zakon vpeljan, ni bilo storjenega in koliko je finančnih obveznosti in investicij še potrebnih, tega takratno ministrstvo ob uvedbi ni vedelo. Najhuje od [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]vsega pa je, da zavajajo, tisti, ki zagovarjajo tak amandma, s tem, da se ukinja brezplačen obrok. Subvencija je zagotovljena, spreminja se samo višina in namenja se skrb mladim [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. No, zagotovo smo v tem mandatu mnogi ali pa so mnogi pričakovali, da se bodo zgodile spremembe na bolje. To, kar je predlagala ta vlada na področju dijaške ali šolske prehrane, zagotovo v segmentu dijaške prehrane ni korak na bolje. Zelo enostaven model ste zamenjali z zelo neučinkovitim in birokratsko potrošnim sistemom ugotavljanja, razpisov, pozivov, nadzorov, kontrol, izterjave in tako naprej. Rad bi vas opozoril, da bo za vsako tisto položnico, na kateri bo znesek 8 evrov dodatno zraven še 1,8 evrov bančne provizije. Toliko pač stane položnica, ki jo greš plačati. To zagotovo pomeni 20% podražitev vsak mesec in to zagotovo prispeva k tem dodatnih 100 tisoč položnic, prispeva predvsem k sanaciji bančnega sistema, ne pa k delitvi in socialni pravičnosti in tako naprej. Prav gotovo bi bilo smiselno, da bi Ministrstvo za šolstvo izpeljalo na osnovi določil zakona kontrolo, nadzor in ukrepalo. Če niso prostori zagotovljeni, lahko prostore izboljša in zagotovi dodatne prostore, če posamezne šole, posamezni ravnatelji ne izvajajo ustrezno dijaške prehrane, lahko na osnovi pooblastil, ki jih imajo, ukrepajo! Nič od tega niste storili. Nič od tega. Tu je eden od kolegov govoril o tem, da se med srednjimi šolami zavrže 13% hrane. Zanima me, če imate vi doma 107% porabo, 107% izkoristek hrane. Verjetno bi pričakoval, da boste Socialni demokrati sedaj, ko ste spremenili to subvencioniranje, boste imeli 107% izkoristek. Do sedaj - ne vem, verjetno tako učinkovita izraba, da bo 100% izraba vsega tistega kar dobite na mizo, tudi v menzi tega državnega zbora, ne potrošite. Vseeno, tudi tu je plačano, iz sredstev, ki so za to namenjena. In pravzaprav ta model, ko se išče neke sisteme in neke obrazložitve in se uvajajo neke preverke, neki formularji itn., to je tipično za socialistične sisteme. Tipično. Tam je čisto vse slonelo na obrazcih, na prijavah, na evidentiranih, na čekiranjih itn. Zakaj ne bi naredili in pustili sistem, tako kot je bil zastavljen, ko ni bilo pravzaprav nobenih birokratskih elementov - v tem delu? Uvedli pa bi lahko boljši nadzor, boljšo kontrolo, sankcionirali itn., če je bilo karkoli slabega. In prav zanima me, zakaj, recimo, se sedaj pušča razlika med dijaškim delom in pa študentskim delom. Zakaj niste pripravili tudi predlog o študentski prehrani, pa imajo študentje mnogo bolj fleksibilno življenje, mnogo bolj fleksibilen urnik kot katerikoli dijak, kot katerikoli dijak. Študentje si več ali manj sami prilagajajo svoj sistem, svoj način, gredo na predavanja, ne gredo na predavanja itn., lahko vmes tudi opravljajo malo delo ali pa podobne zadeve, dijaki tega ne morejo. Dijak ima urnik od - do in spredaj in zadaj še dodatke za obvezne izbirne predmete in za prevoze. In ne razumem, da imate takšno veliko željo, da pravzaprav rušite vse stvari, ki so bile v prejšnjem mandatu narejene in ki so se pokazale za dobro. Zagotovo, z dodatnimi birokratskimi preprekami, z dodatnimi sofinanciranji vi izboljšali tega sistema ne boste. Ne bo bolj učinkovit, ne bo boljše izrabe, ne bo ničesar od tega boljšega. Samo en kup administracije, en kupa papirjev, en kup položnic, izterjav in na koncu za vsako položnico dodatnega 1,8 evra za plačilo provizije, ki jih bo treba plačati na banki. Tisto bi raje porabili za dijaško prehrano. In vse tisto, kar boste dodatno administrativnega potrebovali za izpeljavo tega sistema, bi namenili za prehrano, pa še marsikateremu drugemu nepotrebnemu strošku bi se lahko odpovedali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Dejan Levanič.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Mogoče je dobro, da imamo nekoliko razprave na to temo, ker je nujno zavrniti nekatere zadeve, ki so bile rečene, in predvsem, kaj se pridobiva z novim zakonom o šolski prehrani. Štirje konkretni argumenti, da prejšnji zakon ni bil dober, so jasni. Prvi je, ki govori o tem, in še danes trdite, da je bil dijakom zagotovljen topli obrok. To ni res. Vodstva šole so priznavala, da so se dijaki večinoma še vedno posluževali hitre hrane: hot-dog, hamburger, pizza. To ni topli obrok. Če je bilo nekaj izmed hitre hrane narejenega pa je bil topel napitek - to ni topli obrok. In torej ni bil narejen prvi cilj tega zakona, da se dijakom zagotovi topli obrok. In tukaj je prejšnji oziroma še obstoječi zakon narobe smer začrtal in ni dosegel tega cilja. In to je stvar, ki se spreminja v tem zakonu, nadomešča se topel obrok z zdravim obrokom, ker je mnogo bolj jasno definirano in tudi daje jasne smernice vodstvom šol, kaj naj naredijo z zdravim obrokom. Drugi argument, ki govori proti temu, kako je bila ta stvar urejena do sedaj, je, koliko sredstev smo vrgli stran oziroma koliko hrane smo zavrgli v smeti, tako rekoč v smeti. In da bomo bolj natančni, dnevno zavrženih obrokov je bilo za 5 tisoč 834 evrov. Torej, na dan smo 5.834 evrov vrgli stran. Računsko sodišče je ocenilo, da smo samo v enem letu zavrgli obrokov za 160 tisoč evrov. Naprej recimo, prej ko smo govorili o 13% dijakov, ki hrane ne poje ali jo delno ali celo v celoti zavrže 13% znaša 3,2 milijonov evrov, spoštovane kolegice in kolegi, če je to normalno, kot je prej dejal eden izmed predstavnikov Slovenske demokratske stranke, ker se pač vsega ne more izkoristiti, potem res ne vem, da je to nek strošek, ki ga moramo vzeti v obzir. 3,2 milijona evrov moramo vzeti v obzir? Ne! Priznati je treba, da je pač obstoječi predlog slab in ga je treba spremeniti. Tretji argument. Govori se, da gre za enostaven model. Enostaven model, ki je bil vpeljan v osnovne šole v preteklem mandatu. Ni res. Samo 19% srednjih šol je lahko zagotovilo obrok v lastni kuhinji, 17% jih je obrok dobilo iz drugega zavoda, 56% si je topli obrok zagotovilo pri zunanjih ponudnikih, ostalih 7% pa je vse tri načine kombiniralo. Velike težave! Torej ni bilo enostavnega modela. Velike težave in dijaki niso imeli enakovrednega dostopa do toplega obroka. In četrti argument, zakaj zakon ni dober. Administracija in demokracija in tako naprej, kar se očita temu zakonu. Ampak tudi v prejšnjem zakonu so bile težave. So bile težave in tak sistem ni dober. Enostavno ni dober in še povemo argument pri tem. Državna sekretarka je pojasnila, da bo za vzpostavitev evidence treba dati 80.000 evrov. Poleg tega bo od sedaj naprej vsaka šola enostavno ugotavljala po lestvici otroških dodatkov, kaj se dogaja z dijaki. Medtem ko do sedaj so to delo opravljale šolske svetovalne službe, računovodski delavci, posebej so morale biti ustanovljene komisije in morajo biti sprejeti pravilniki, nato se je na podlagi le-tega sprejela odločitev. Če to ni birokratska ovira, potem res ne vem, kaj je. Če to ni več administracij, potem res ne vem, kaj je. In ne trditi in zavajati, da bo več administracij v obstoječem zakonu. Vse, kar se želi v obstoječem zakonu narediti in to je sedaj že jasno, da se želi pravično razporediti subvencija med dijake in osnovnošolce, pravično, s solidarnostno komponento. In to je pomembno. Vsi bodo imeli subvencioniran obrok v višini dveh tretjin. Čisto vsi. Zdaj je pa samo pomembno, ali bomo razdelili to med osnovnošolce in dijake ali pa bomo pustili samo dijake, da imajo subvencioniran obrok v celoti, pri čemer smo videli, koliko denarja smo zmetali stran, ali pa bomo to razdelili, da bo bolj pravično. In konkretno ne govoriti, da ukinjamo 100% obrok. To ni res. 40% osnovnošolcev bo imelo zastonj prehrano, 35% dijakov bo imelo zastonj prehrano. To ni zavržena subvencija. Vsi ostali bodo imeli dve tretjini, in najdražji obrok za tiste, ki so premožni, bo 16 evrov na mesec, ker se vzpostavlja neka odgovornost do prehrane. In ne govoriti, da kažemo na tiste, ki imajo manj v družbi! Te razlike so že jasne. Te razlike so jasne. Mi si samo ne zakrivamo oči - ne vem. Zatiskamo si oči pred tem. Treba je prepoznati te razlike in omogočiti tistim, ki nimajo, lažji dostop do prehrane. In ravno to ta zakon dela: pravična in solidarna komponenta. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Alenka Jeraj.
Hvala za besedo. Torej, zakaj je za nas problem spremembe tega zakona? Prej sem povedala, da je bil sprejet soglasno v prejšnjem mandatu z glasovi vseh poslank in poslancev. Mi imamo zakon o študentski prehrani, kjer urejamo študentsko prehrano, imamo zakon o subvencioniranju dijaške prehrane, kjer urejamo dijaško prehrano, in imamo prehrano osnovnošolcev, urejano v zakonu o osnovni šoli in njeno financiranje v zakonu o financiranju vzgoje in izobraževanja. Vi ponovno dajete skupaj oziroma Vlada ponovno daje skupaj neke populacije, ki po logiki stvari ne bi šle skupaj. Namreč, osnovna šola je v Sloveniji obvezna. Otroci so v domačem kraju, večina vsaj mlajših, ostaja tudi v popoldanskem varstvu v šoli. Urnik njihov je specifičen, potrebe otrok, starih od 6 do 14 let, so bistveno drugačne kot potrebe mladostnikov. Srednješolsko izobraževanje ni obvezno. Dijaki prihajajo iz različnih krajev in mnogo časa, mnogo ur celo preživljajo na poti in potem še bistveno več ur v šoli, kot, recimo, osnovnošolci, ki jih dajete skupaj. Celoten proces traja veliko več časa. Poleg tega ima pač, če se še dotaknemo študentske prehrane, ta spet neke druge specifike, drugačen urnik, ki se lahko drugače temu prilagaja. Zakaj ponovno združujemo stvari in specifične populacije, za katere moramo stvari različno urejati? Kot rečeno, osnovna šola je obvezna, za to so pač neke specifike. Srednja šola ni. In v srednji šoli je mnogo več stvari treba že sicer plačati, ki jih plačajo starši. Poleg tega ukinjate štipendijo za mladoletne dijake, ki so najbrž to štipendijo kdaj tudi porabili za malico in avtobusni prevoz, ki ga v osnovni šoli ne plačajo otroci, pač pa ga plača lokalna skupnost, občina oziroma njihovi starši, ne otroci. Govoriti, koliko bomo privarčevali. Privarčevali boste šest milijonov evrov, zraven pa nimate nobenih težav plačevati enormne najemnine, nimate težav plačevati in kupovati računalnike in avtomobile, plačevati obresti od kreditov in podobno. O zavrženi hrani. Poglejte, danes se tudi v osnovnih šolah zavrže 5% hrane. Pa dela kdo iz tega problem? Noben! Ker je enako tudi doma. Če na krožniku nekaj ostane, potem to dobi vaš kužek. Ampak to je odpadla hrana - je tako? Nekateri ste rekli, da je problem stvari nadzorovati. Nadzor mora po zakonu, ki smo ga sprejeli v prejšnjem mandatu, izvajati ministrstvo! In ga zelo slabo izvaja, če se vse to, o čemer govorite, dogaja. Kakšni ravnatelji so to, da rečejo, da ima v zakonu, da mora zagotoviti topli obrok, pa tega ne izvaja? Ministrstvo je tisto, ki nadzoruje. Če je topli obrok za vas premalo določen, spremeniti tisti člen in napišite, kaj je to topli obrok, kaj vse mora vsebovati, kaj vse to pomeni. Očitno je treba vsakemu ravnatelju natančno povedati, kaj mora delati. To, da nekatere šole so organizirale kuhinje in jedilnice v svojih prostorih, druge pa za to koristijo zunanje izvajalce. Zakaj je to problem? Toliko ljudi ima delo, pripelje hrano in jo v šoli razdelijo. Zakaj je to kakšen problem? Ravno tako imajo ti dijaki topli obrok in njega najbrž ne zanima, ali sta to pripravili dve kuharici v njihovi kuhinji ali je to pripeljal nekdo in potem so tisti, ki so tam zaposleni, to razdelili. To sploh ni slabo. Zakaj bi bilo to slabo? V nekaterih okoljih se je zadeva čisto v redu organizirala in to je tudi prav, to je normalno spodbujanje gospodarstva. To je za vse druge države normalno, samo pri nas je očitno to problem, da pač lahko neka gostilna malo razširi kapacitete in poskrbi še za dijake. Omenili ste težave. Lahko rečemo, da so kakšne težave, zagotovo, po enem letu in pol uvedbe zakona so ponavadi težave. To ni nič novega, zato tudi zakone spreminjamo. Pogleda se, kaj ni v redu in se tisto spremeni in popraviti. In ne govoriti, da ne bo dodatne administracije, dostop do evidenc otroškega dodatka, jih ta trenutek še nimamo, to vam je Ministrstvo za delo povedalo. Tako bo kar nekaj težav tudi na tem področju, ki ga uvajate, in ne govoriti, da dodatne administracije ne bo. Zagotovo bo. Se bomo pa čez eno leto pogovarjali, koliko je bilo treba novih zaposliti in koliko več imajo dela z vsemi temi papirji, ki jih boste morali po novem izpolnjevati in obdelovati.
Hvala lepa. Bili smo opozorjeni, da je gospa Alenka Jeraj dobila besedo dvakrat. Ni njena krivda, ampak krivda v predsedstvu. Lepo prosim, da tiste, ki ste že razpravljali o tem amandmaju, da se ponovno ne javite, ker ne boste dobili besede. Besedo ima gospod Vito Rožej.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Moja razprava bo kratka. Deloma zato, ker imam poln nos, pa niti ne zato, ker bi po parlamentu bil prehud prepih, ker kdo ne bi oken zapiral, ampak zaradi drugih razlogov. Deloma pa zato, ker je veliko bilo že v prejšnjih razpravah povedanega. Glasoval bom proti takšnemu amandmaju zato, ker se mi zdi vseeno prav, da pri prispevkih ločimo med bogatejšimi in revnejšemi, pa ne otroci, ampak starši teh otrok. Pri otrocih pač ne ločujemo. Vsak otrok, ki bo želel jesti, bo to v slovenskih osnovnih in srednjih šolah lahko naredil, in to zdrav obrok. Zavrnil bom ta amandma predvsem zato, da bo vsaj kdo, kot je bilo prej rečeno, od tistih par sto "mandeljcev" iz holdinga HSE, ki imajo otroka v osnovni oziroma v srednji šoli in bodo deležni te delitve dobička, da bo vsaj kdo od teh plačal 16 evrov več kot pa tiste stotine delavcev v Termoelektrarne Šoštanj pa ostalih elektrarnah, ki od tiste delitve ne bodo dobili nič in jim bo to eno redkih malih zadoščenj, da je Slovenija še vedno socialna država, v kateri bogatejši prispevajo več. Res, da samo 16 evrov, dobijo pa zaradi tega dobiček iz tistih delitev o katerih smo prej razpravljali, ampak vsaj nekaj pa bo. Torej zato.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franci Kek.
Hvala za besedo. Prav je, da država pomaga tistim, ki težje nosijo bremena, tako kot na primer pri plačilu vrtca, tako tudi pri malici. Prav je, da tisti, ki najtežje plačujejo, imajo brezplačno malico v srednji šoli, in prav je, da tisti, ki to zmorejo, plačajo 8 evrov na mesec. Zato amandmaja ne bom podprl.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Cvetka Zalokar Oražem.
Hvala lepa. Amandmaja ne bom podprla. Marsikaj je bilo že pred menoj povedanega, moram pa reči, da vsaj kar se mene tiče, mi odmevajo včerajšnje ugotovitve Računskega sodišča, ki je slovensko javnost takoj po novici o študentskih in dijaških nemirih, seznanilo tudi o tem, da je v lanskem letu bilo v okviru dijaških malic odvrženih za okoli 160.000 evrov malic v smeti. To je žalosten podatek, to je podatek, ki govori o marsičem, o nas kot starših in o dijakih in dijakinjah, ki takšne stvari počnejo. In mislim, da je prav, da se je ministrstvo lotilo in se zavedalo tega problema, ki nikakor ni samo finančni in socialni problem, ampak je tudi problem, povezan z našo ali dijaško moralo. Moram reči, da marsikaj hodim okoli srednjih šol in da je žalostno gledati, koliko hrane je v kantah za smeti okoli srednjih šol. To so stvari, ki nas morajo skrbeti - ne zato, ker to leži v kanti, ampak zato, ker to govori marsikaj o mladi generaciji, ki smo jo imeli možnost tudi včeraj opazovati tu pred Državnim zborom, predvsem cvet slovenskega dijaštva s polnimi rokami pločevink piva in podobno. Ne govorim, da je to splošen vzorec, je pa vzorec, ki nas mora skrbeti, kajti ti otroci, ti dijaki in dijakinje, ki so bili v večini včeraj pred parlamentom in ga obmetavali s kockami in tudi mnogimi drugimi zadevami, so zrcalo nas. In v tem smislu se mi zdi rešitev prava. Mislim, da je prav, da tudi dijaki in dijakinje vedo, tisti, ki prihajajo iz premožnejših okolij, da to ni nekaj, kar jim kar tako pripada, kar tako morajo dobiti, ampak je prav, da tisti, ki skupaj s starši to zmorejo, delno to tudi pokrijejo. In potem bodo morda koši za smeti ob srednjih šolah manj polni, manj polni hrane in slabega odnosa do hrane. In v tem smislu mislim, da je zadeva premišljena. Ne nazadnje denar ne gre, ki bo na ta način - če rečem - privarčevan, v druge namene, ampak gre v malice za osnovnošolce. Ponovno za tiste, ki so socialno ogroženi v večji meri. In v tem smislu se mi zdi, da smo žal ljudje takšni, da tisto, kar dobimo kar tako in kar tako zastonj, ni vredno nič. In takšno je marsikdaj sporočilo, ki ga jaz razumem, ko hodim okoli srednjih šol, kjer je v kantah polno te hrane. In ne nazadnje: mislim, da časi niso takšni, da bi lahko tako razmetavali z zadevami. Mislim, da je rešitev dobra, dolgo je bila preučevana, tehtalo se je, kako najti takšno rešitev, da bo čim bolj pravična in zdi se mi in čestitam predlagateljem, ker mislim, da so našli dobro in relativno pravično rešitev, morda pa tudi rešitev, ki bo na nek način odgovor Računskemu sodišču, ki je včeraj vse nas opozorilo na velikansko številko tega, kako in kaj se dogaja z razmetavanjem pri dijaški prehrani. V tem smislu mislim, da je treba amandma zavrniti in so rešitve, ki jih imamo v smislu predloga spremembe zakona, popolnoma korektne.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Luka Juri.
Z vsem je treba ravnati odgovorno in gospodarno. V primeru hrane bi lahko potegnili paralelno misel in pomislili na primer na družino, kjer se oče odloči, da bo vsak dan vsakemu od otrok dal dodatno malico, tako da bodo zagotovo siti. Po enem letu ugotovi, da en del njegovih otrok to malico zavrže. Jih spet skliče k sebi in jim pove: "Jaz vam bo še vedno dajal, vendar želim, da s to malico ravnate bolj odgovorno. Zato pričakujem, da tisti, ki se boste zanjo odločali, boste tudi prispevali z enim delčkom tistega, kar si tudi sami znate prislužiti." In to je klic k odgovornosti. Socialni demokrati smo za socialno državo, ampak smo za socialno državo, kjer je vsak odgovoren za to, da se ta nivo sociale ohranja, ne pa, da se to socialo zavrača, s tem da se simbol tega, in to je brezplačna delitev hrane, meče v smeti. Kakšen je odnos nekaterih od teh, katerim je hrana namenjena brezplačno, kakšen je njihov odnos do hrane, smo lahko videli včeraj, ker jo je bilo skorajda več na pročelju Državnega zbora, kolikor pa tiste, katero so verjetno v tistem času zaužili. Zaužili so predvsem pijačo. Tako podpiram zakon tako, kot je napisan, in nikakor ne amandmaja, kjer spet črta to odgovornost in v stilu bombončka, sploh takrat, ko finančne osnove za ta bombonček ni več, skuša brisati občutek do odgovornosti, daje hrano vsakomur - pa če jo potrebuje ali ne. Daje hrano vsakomur - pa če jo izkoristi ali če jo zavrže. In daje hrano brezplačno vsakomur - pa če si jo lahko plača ali ne. Novela je bistveno pravičnejša. V vsakem primeru še vedno sofinancira dve tretjini hrane, za ostalo tretjino pa pričakuje odgovornost. In doplačilo tistih, ki si to lahko privoščijo, hkrati pa ima še vedno močan socialni čut, ker tistim, ki si tega ne morejo privoščiti, pa sofinancira tudi tisti del. Hkrati pa ta novela misli širše in se ne omejuje le na en sektor, torej na srednjo šolo, ampak razširi tudi na osnovno šolo. Pričakoval bi od tistih, ki so že od začetka mislili na to vprašanje, da bi začeli od začetka in se lotili tudi osnovne šole, pa se niso, morda zato, ker ni bila glavna skrb narediti nekaj, kar je sistemsko in smiselno, ampak narediti nekaj, kar bo pripeljalo tisoč glasov več na volitvah. Da ta koalicija misli na prihodnost države in ne na prihodnost volitev, smo že dokazali. In da ta koalicija zaupa prebivalstvu naše države, da ne bo padala na poceni ali brezplačne bombončke, ampak da bo znala ceniti odgovornost in sposobnost načrtovanja vodenja države na daljši rok, smo že dokazali in s tem zakonom bomo šli naprej točno na tej poti. Hvala.
Za razpravo je prosila še gospa Breda Pečan. Želi še kdo? Še? Potem dajem čas za prijavo. Besedo ima gospod Borut Sajovic.
Hvala lepa, gospod predsedujoči, za besedo. V teh dneh je bilo demagogije na to temo zagotovo veliko, manjka pa treznega, normalnega in pa življenjskega razmisleka. Vlada je pripravila dober zakon, ki je v luči teh kriznih časov zagotovo pošten. Če smo prej sprejeli neko predvolilno odločitev, ki je pred volitvami bodočim potencialnim polnoletnim volivcev dajala malico zastonj, drugim pa nič, potem danes v teh časih argument ne zdrži. Breme stroška malice se pravično razdeli med vse, tudi tisti, ki so v osnovnih šolah rabijo to kvalitetno storitev, prav tako kot srednješolci in prav je v vsaki družbi, da k malici več prispevajo starši otrok, ki več zaslužijo. Dva od osnovnih načel pravičnosti in poštenosti: v krizi in v težavah, kdor ima več, naj v zgodbo tudi več prispeva. In zato je vsaka demagogija in vse na tem mestu odveč. Večkrat sem že povedal, da seveda starši, ko se odločamo ali pa soodločamo o potrebah otrok, takrat pri malici navadno ne varčujemo. Me pa skrbijo razlike med otroci v osnovni in srednji šoli, kajti nekateri nosijo čevlje za 20 evrov, drugi pa za 200, pa se nihče "ne sekira", marsikdo od tistih iz bogatih družin, za katerega zahtevate brezplačno malico, bo prišel jutri zjutraj k pouku, z mobitelom, ki nekajkrat presega strošek, ki ga bo v vsem letu zapravil za prehrano. In potem še dejstvo. Večkrat smo vsi skupaj že povedali, da za tiste, ki pa sredstev nimajo ali jim gre slabše, pa država zagotavlja brezplačen obrok, in to na način zbiranja in ustvarjanja evidenc, da nikogar ne daje na javno ogledalo, ali mu s tem povzroča kakršnekoli težave in duševne bolečine. Mislim, da imamo pred nami dober zakon, naša naloga je samo, da ga potrdimo, politikantske amandmaje pa zavrnemo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo gospod Gvido Kres.
Hvala, gospod predsednik. Kljub temu sem vas slišal že prej. Hvala. Danes, ne vem, če smo kaj spregovorili tudi o tem, kakršenkoli bo že izid pri tem zakonu, bi bilo smiselno opozoriti, kako se te obroki delijo, kako se to nadzira, da ne bi prihajalo do takšnega neprimernega, da ne rečem še kaj več, odnosa do hrane, o kakršnem smo slišali v tem času - da se hrane veliko zavrže. Predvsem bi apeliral na vse tiste, ki so za to odgovorni, da temu posvetijo veliko odgovornost in veliko pozornost. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Breda Pečan.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Jaz bi najprej rada povedala, da pri tako obširni spremembi načina subvencioniranja šolske prehrane, s tem da zelo logično združujemo pristop k šolski prehrani tako v osnovnih šolah kot v srednjih šolah zato, ker je sistem pouka, ker je kurikulum, ker je urnik zelo podoben, ker so učenci v šoli fiksno razporejeni, tako v osnovni kot v srednji šoli, zato ta skupina otrok od 6. do 19. leta ni primerljiva s študenti, zaradi tega, ker so študenti bistveno drugače mobilni in bistveno drugače imajo razporejene svoja predavanja in svoje študijske obveznosti kot pa srednješolci in osnovnošolci. To je prvo. Drugo. Banalizirati te spremembe na način, da neprestano in pretirano poudarjamo to, koliko bo stalo administriranje, smo zato tudi dobili odgovor že na samem odboru, da bo vse skupaj stalo, vse evidence in vse ugotavljanje upravičenosti do 100% subvencioniranja obroka, reci in piši 80 tisoč evrov. Da so podatki, ki bodo dosegljivi, bistveno bolj enostavno dosegljivi, kot so bili dosegljivi do sedaj za druge socialne transfere, zaradi tega ker bodo zajemali enostavno na osnovi pripadajočih otroških doklad, kdo je upravičen do 100% subvencije in kdo ne. Govoriti o tem, da država sebi nekaj jemlje na račun srednješolcev, je seveda debela laž, ne morem drugače reči, zaradi tega, ker država samo prerazporeja od tistih, ki imajo dovolj, k vsem, ki imajo premalo. Se pravi, 2/3 obroka bo tako v osnovni kot v srednji šoli subvencionirano, kar je zelo veliko, kakorkoli že vzamemo, in približno 1/3 otrok pa bo dobila subvencije na tak ali drugačen način tudi 100%. Se pravi, denar bo preseljen tudi v osnovne šole, kar se do sedaj ni dogajalo. In zaradi tega menim, da govoriti o tem, da je to socialistično; ja sreča, da imamo še kaj socialističnega razmišljanja v tej državi, da še vedno razmišljamo o tem, da je treba tistim ljudem, ki enostavno nimajo, ne da niso sposobni, ampak da enostavno nimajo možnosti zaslužiti dovolj, da bi lahko plačali celotno vrednost ali vsaj 1/3 vrednosti malice, da tem ljudem omogočimo, da bodo njihovi otroci imeli enako malico kot tisti, ki imajo doma dovolj denarja, enako malico, brez plačila, medtem ko oni drugi bodo pač plačali 1/3 vrednosti. Moram reči, ko smo danes že veliko slišali tudi o zavrženi hrani, mislim, da se marsikdaj dogaja. Torej, prvo kar je, govora je bilo o tem, da je Računsko sodišče ugotovilo, da se zavrže za 160 tisoč evrov letno hrane. Ja! Tiste hrane, ki niti ni razdeljena! Poleg tega je treba do konca prebrati te podatke, da je ocena ravnateljev šol, ki jih je bilo približno 45%, ni bilo to malo srednjih šol, da ugotavljajo, da dijaki razdeljene malice, se pravi, ne tiste, ki predstavljajo 7% nerazdeljenih malic, ampak da razdeljene malice končajo v smetnjakih med 10 in 17%. Se pravi, najmanj 17% vse hrane, ki jo je država plačala 100%, je bilo zavrženo. Reči moram, da dvomi v to, da je treba enkrat vendarle reči bobu bob in da imamo v državi vedno več in več družin, ki nimajo možnosti plačevati prehrane svojim otrokom - kolega iz Poslanske skupine SDS je pred časom vprašal ministra za šolstvo, kaj bo naredil, zaradi tega, ker ugotavljajo ravnatelji, da vedno več in več družin ni sposobno plačevati prehrane otrokom v osnovni šoli in kaj bo Vlada naredila, da bo to rešila. To je ena od poti za rešitev! In zaradi tega mislim, da ko govorimo pa o subvenciji 100%, pa je to pot k univerzalnemu državljanskemu dohodku, ki pa ima pred seboj še nekaj časa, preden bo [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Besedo ima gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa kolegice in kolegi! Če mislite, da boste na takšen način, ko jemljete srednješolcem brezplačno malico, rešili koše okrog šol, srednjih, se motite. To je narobe. Bolj bi bilo potrebno seveda narediti nadzor nad tistimi, ki to resnično delajo in tisti, ki delajo tiste ne rabijo; in tisti, ki to naredi, potem pač malico naj ne dobi. Skratka, kontroling je potrebno vzpostaviti znotraj. Govoriti pa, da je dobro, da je še v tej državi nekaj socializma ostalo ali pa od tega socializma. Res ga je nekaj ostalo! Torej, ostala je pravzaprav revščina za veliko večino oziroma za ogromno večino teh državljank in državljanov. Je pa ostalo nekaj za posameznike, kot so Kordeš in kompanija, ki so si izplačali 12 milijonov. Kolegice in kolegi, na oblasti ste že drugo leto. Tem je potrebno z davki pobrati in onemogočiti. In seveda ta denar spraviti pod kontrolo in iz tega torej poskrbeti tako za prehrano otrok v šoli, za tako večje plače, tako za delitev dobička, tako za tudi tisto, kar smo v Slovenski ljudski stranki predlagali za tistih nekaj tisoč upokojencev, ki živijo s 160 evri pokojnine. Eden od razpravljavcev je rekel, da ste pokazali v tej koaliciji, da ste vendarle nekaj naredili za to državi. Resnično. V enem letu ste ogromno naredili! Z 32. na 52. mesto razvoja ste pripeljali to državo. Včasih smo rekli: "No, ja, gremo na Madžarsko, tam je poceni. Tam bomo mi za malo denarja veliko stvari kupili." Sedaj bodo Madžari hodili zlahka v Slovenijo, ker so na bistveno višji točki kot pa Slovenija. Torej, tu so problemi. Vi se pa lotevate reševanje tega tam, kjer vam pravzaprav ne bi bilo potrebno. Dati malice v osnovno šolo - pravilno! Ne pa na račun tega, da srednješolcem poberete. In razlikovati otroke že v šoli na bogate in manj bogate in revne, se že tako ali tako navzven dovolj vidi. Ni potrebno, da še to potencirate. Potrebno je tistim bogatim staršem seveda pobrati te, v glavnem neupravičene, dobičke. Pa ne samo neupravičene dobičke. Do premoženja so prišli v glavnem po neupravičeni plati, na kar smo seveda vsa leta pravzaprav, vsaj nekateri, ki sedimo v tej dvorani, opozarjali. Vendar, žal ni pomagalo. Jaz bom ta amandma podprl in upam, da bo sprejet.
Hvala lepa. Gospod Juri, da ne bo nesporazumov, gospod Brulc ima še razpravo, potem bomo pa odprli ponovni krog in vi ste že zabeleženi za razpravo. Je v redu? Ker res ne vem, kaj bi naj bila replika. Brulc, izvolite.
Bom jaz repliciral, če lahko. Toliko neumnih, kolikor je bilo pravkar povedano. Pa kaj ima Madžarska z našo šolsko prehrano? Ste bili gospod, kdaj v Monoštru? Pa pojdite pogledat! Gospa Jerajeva, eno klobaso ste naredili, ki ne bi bila niti za šolsko malico. Osnovnošolski otroci - resno, strokovno govorim. Sem bil ravnatelj 30 let in vem, kaj je hrana v osnovni šoli, vem, kaj je hrana v srednji šoli, in vem, kaj rabijo študentje. In govoriti to, kar je bilo rečeno zdaj in zaradi tega so včeraj kamne metali sem: vzeli ste srednješolcem brezplačno malico! Ja pa kdo? Vzeli smo jo en del tistim, ki se vozijo z BMV-ji v šolo. Vzeli smo tistim, ki v odmoru v Novi Gorici, namesto na malico srednješolci gredo na ulico, v kavarno na kavo in na cigarete. Tistim bomo vzeli in tistim, ki so bogati. Nismo vsi enako bogati. Nismo! Mojemu otroku, če bi ga imel v osnovni šoli, ni treba, da mu država subvencionira malico. V tem je razlika in bodimo pošteni drug do drugega. Revežu je treba pomagati. To ni segregacija, to ni žigosanje otrok v šoli! Veste, ko je treba iti v šolo v naravi, kolikokrat smo v šoli peljali otroka v trgovino, mu kupili trenirko s šolskim denarjem zato, da je šel spodoben v šolo v naravi - brez velikih besed. Niti sošolci niso vedeli. To je sociala in na to smo mi ponosni. In tukaj to, kar govorite, je nekaj neverjetnega. Resno! Jaz ne morem drugače reči. Poglejte, verjetno nima smisla govoriti dalje, zato ker je vsem vse jasno. Vi boste svoje govorili. Tisti, ki ne poslušajo, ki ne poznajo vsebine, tisti bodo pač pograbili to in metali kamenje. Stvar Ministrstva za šolstvo je, da ravnatelje seznani s to zakonodajo, ki so dolžni srednješolce podučiti, kaj je njihova pravica in kaj se jim jemlje in kaj se komu dodaja. Njihov piar bi moral povedati, da ne bi potem včeraj pijani otroci tukaj kričali kar vse povprek in vse je zanič. To pričakujem od ministrstva. Ta zakon je dober, je pošten do tistih, ki pomoč rabijo, in je pošten do tistih, ki imajo blazen nadstandard in bodo dali 15 evrov - namesto za tri škatlice cigaret bodo dali pa za malico. In tako je prav. Hvala.
Ker smo o tem razpravljali tudi v drugi obravnavi, smo opravili tretji krog razprave o bistvenih vprašanjih tega zakona. Želi še kdo razpravljati? Ne želi. Torej, zaključujem razpravo o predlogu amandmaja, ki ga je vložila Slovenska demokratska stranka, in prehajamo na odločanje k temu amandmaju. Glasujemo. Prosim? Obrazložitev glasu? Gospa Cvetka, izvolite. Želite?
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Prosim za tri minute odmora, da se v poslanski skupini odločimo, kako bomo glasovali.
Tri minute odmora. Lepo prosim, posedimo tu, jaz bom pa gledal na uro.
Prehajamo na odločanje o amandmaju Slovenske demokratične stranke k 15. členu. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 26, 43 proti. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 43.]] Amandma ni bil sprejet. Končali smo glasovanje o amandmajih. Prehajamo na odločanje o zakonu. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi sprejetih amandmajev predlog zakona neusklajen. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 1. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in prekinjam današnjo sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 10. uri. Hvala lepa.