Доброго ранку, шановні колеги! Доброго ранку, шановні представники засобів масової інформації! Розпочинаємо нашу роботу. Будь ласка, займіть свої місця, підготуйтесь до голосування. Сподіваюсь, що всі вже змогли потрапити на свої робочі місця, і ми зможемо сьогодні ефективно, швидко опрацювати ті питання, які для себе запланували. Нагадую, Сергій Володимирович Власенко, нагадую: реєстрація відбувається шляхом натискання зеленої кнопки, першої зліва, як завжди. Нічого за останні три тижні також не змінилось. Готові реєструватись? Прошу реєструватись. [[10:20:31]] В залі зареєстровано 259 народних депутатів України. Пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, у нас сьогодні є три іменинники. Це Ігор Петрович Кісільов [[Оплески]], Олексій Олександрович Кузнєцов [[Оплески]] та Суто Чолоєвич Мамоян [[Оплески]]. Я вас вітаю! Бажаю здоров’я, бажаю успіхів, бажаю нових досягнень. Ще раз зі святом. Шановні колеги, згідно статті 25 Регламенту Верховної Ради України в середу ми маємо 30 хвилин на виступи уповноважених представників депутатських фракцій та на виступи народних депутатів України. Будь ласка, запишіться на виступи. Кунаєв Артем Юрійович. Пушкаренко Арсеній Михайлович.
Доброго дня, шановні колеги, пане Голово, дорогі українці! Ви знаєте, страшна статистика за останній місяць в нас не тільки з коронавірусом, а і з зафіксованими дорожньо-транспортними пригодами на зупинках громадського транспорту України. 6 листопада в Харкові у нас п’ять людей постраждало. 10 листопада, Кропивницький – маршрутка влетіла на зупинку. 11 листопада, Одеса – чотири людини постраждало, дві дитини. 12 листопада, Донецька область – водій в’їхав на зупинку, загинула жінка. 13 листопада, Київ – на Кільцевій водій в’їхав у зупинку, дві людини загинули, дві отримали травми. Я можу перелічувати і перелічувати, тільки за останній місяць у нас більше десяти дорожньо-транспортних пригод сталося на зупинках громадського транспорту. Травмуються люди, залишаються з інвалідністю, гинуть люди – і це все відбувається на зупинках. У той час, коли в нас війна, в той час, коли в нас коронавірус, у нас елементарно на зупинках громадського транспорту нам, громадянам, страшно стояти, тому що в будь-який момент можна загинути на зупинці громадського транспорту, очікуючи транспорт, на роботу їдучи, їдучи в лікарню, їдучи на ринок за продуктами. Тому ситуацію треба виправляти. У нас загалом з початку року більше 3 тисяч людей загинуло в дорожньо-транспортних пригодах. І те, що сьогодні відбувається на дорогах України, це, звичайно, сумна статистика. Ситуація покращується з тим, що дороги стають кращі, з тим, що в нас сьогодні вводиться швидкісний контроль і все інше. Але я хотів би сьогодні акцентувати саме на дорожньо-транспортних пригодах, які відбуваються на зупинках громадського транспорту. Тому я як народний депутат України, шановні колеги, ініціюю звернення до Кабінету Міністрів України і прошу кожного з вас підтримати для того, щоб все-таки Міністерство інфраструктури внесло от в цей документ (Галузеві будівельні норми України) обов’язкове знаходження захисних стовпчиків на кожній зупинці. Так, сьогодні є в Україні приклади, де на окремих зупинках, але це поодинокі приклади, з’являються захисні стовпчики, і в разі того, якщо трапляється наїзд автотранспорту на зупинку, вони беруть на себе удар і, як мінімум, зменшують наслідки для тих громадян наших, які перебувають на зупинці. Але нам потрібно, щоб ці стовпчики були на кожних зупинках, тому що вони будуть захищати кожного з нас, кожного з нас, наших громадян на зупинках. Тому що як показує останній місяць, більше десяти дорожньо-транспортних пригод на зупинках громадського транспорту – це страшна статистика. Тому я звертаюсь до Кабміну і прошу кожного з вас підтримати моє звернення, щоб були внесені зміни в Галузеві будівельні норми України, Мінінфраструктури затвердило їх, і всі зупинки України були обов’язково із захисними стовпчиками, а не, як є це сьогодні, вибірково. Дякую.
Любота Дмитро Валерійович.
Прошу передати слово Качурі Олександру.
Качура Олександр Анатолійович.
Олександр Качура, фракція "Слуга народу". Що, колеги, зараз я бачу, що ніхто не слухає, займаються всі своїми справами. Але водночас я хотів би вам зараз розказати, як відбувався вчорашній день. Підприємці зібралися під стінами Верховної Ради, десятки тисяч підприємців. І протягом уже вони останніх місяців всупереч, а не за допомогою держави існують, вони створюють робочі місця, вони створюють собі роботу, вони нічого не просять у держави, кормлять свої сім’ї, вони не розраховують на медичну допомогу. Але вчора ми їм таку кинули подачку – відтермінування, відтермінування тотальної фіскалізації, кешбеку і всього іншого. Їх це не влаштовує. Ви розумієте, що відбувається? Під час пандемії коронавірусу, під час всесвітньої економічної кризи ми як представники народу України робимо все для того, щоб підприємцям простим стало тяжче працювати, для того, щоб вони, ледве виживаючи, повинні наймати тепер бухгалтерів, вони повинні закуповувати касові апарати, купувати смартфони, додатки скачувати, платити за це все, а ці гроші вони могли просто витратити на свої сім’ї. Про що зараз йде мова? Я впевнений, що підприємці точно не відступлять. І вчорашнє наше голосування, що начебто багато народних депутатів у фракції думають, що на цьому припинився вже "податковий майдан". Ні, він тільки розпочинається. Я впевнений, що ми тільки ще більше обурили підприємців, тому що вони виходили не за відтермінування фіскалізації, вони виходили за повну відміну фіскалізації. Тому що вони відчувають несправедливість. Питання навіть не у фіскальних апаратах, ми з самого початку почали займатися маленькими, ми повинні займатися великим бізнесом, який не платить податки, який виводить гроші в офшори. Дуже простий приклад. Компанія "Tедіс Україна", яка програла суд українській державі і повинна сплатити вже 3 мільярди 400 мільйонів гривень, офіційно заявляє: ми не будемо платити. Тому я прошу правоохоронні органи, виконавчу службу, Антимонопольний комітет, подивіться сюди, подивіться на цей олігархат, подивіться на великі підприємства, нехай вони платять податки, а не маленький бізнес, який ми хочемо так на горлі ще затягнути зашморг і витягнути з них останнє. Тому я прошу мудро приймати рішення. Я прошу, щоб ми приймали ті закони, які будуть відновлювати в Україні справедливість, а справедливість – це коли для всіх рівні правила гри. А поки що у нас є правила гри для великих і для маленьких. Для великих – закон особливий, а для маленьких – фіскальний тиск і тиск держави. Тому давайте, можливо, змінимо позицію.
Батенко Тарас Іванович. Антон Едуардович Поляков.
Антон Поляков, депутатська група "За майбутнє". Шановні колеги, хто такі ФОПи? Це ті люди, які самі собі створили робочі місця, які не покинули нашу країну. Це ті люди, які допомагали найбільше разом з волонтерами нашим військовим, коли почалася війна на сході. Це ті люди, які самі собі створили робочі місця. Це ті люди, які допомагають зараз нашим медикам, і вони нікуди не втікають і працюють на своїх місцях. І про ці заяви ганебні голови соцкомітету вчорашнього про те, що знайдіть мені ФОП, який сплачує 8 тисяч гривень податків за рік. Я можу вам відповісти, пані голова соцкомітету, знайдіть мені ФОП, який переводить свої кошти в офшори. Такого ФОП не існує. Або знайдіть мені ФОП, який заробив на піраміді ОВГЗ, як наш Президент, мільйони та забув їх задекларувати. Таких не існує. Або про заяви нашого голови фінкомітету, який ображає 2 мільйони підприємців, називає її контрабандистами та тіньовиками. Ви назвіть мені ФОП, який дійсно працює в тіні. Знайдіть. Вони всі свої кошти витрачають де? В своїх містах, селищах, в місцевості, де вони дійсно працюють, де вони створюють робочі місця. Вони навіть не можуть збанкрутитись так, як великі підприємства, тому що вони відповідають повністю свої майном, майном своєї родини. Тому не треба ображати малих підприємців. Я дуже вдячний всім підприємцям, які вчора виїхали в Київ для того, щоб відстояти права малого бізнесу. Користуючись нагодою, хочу звернутися до Кабміну та провладної фракції щодо введення так званого "інтелектуального локдауну". Локдаун треба вже вводити, але місцевий, в тих регіонах, де критична ситуація з пандемією коронавірусу. Вивчати ситуацію і на основі цих висновків вже потім робити якийсь локдаун на всю країну. Але вже зараз, а не гадати на каві та думати, коли його ввести, і цим самим приводити до того, що тисячі українців можуть загинути вже до нового року. Дякую всім підприємцям, які вчора приїхали до Києва, ще раз. Борітеся, як каже Тарас Шевченко: "Борітеся – поборете. Вам Бог помагає! За вас правда, за вас слава. І воля святая!". Слава Україні! Дякую.
Гео Багратович Лерос.
Прошу передати слово.
Піпа Наталія Романівна.
Доброго дня! Наталія Піпа, 115 округ, Львів, фракція "Голос". Дорогі українці, шановні депутати! Я в цьому залі хочу підняти важливу тему – захист мови, щоб ми змогли раз і назавжди як держава поставити крапку в цьому питанні. Як ви знаєте, більше чотирьох місяців тому в нашому славному Конституційному Суді триває розгляд ганебного подання 50 депутатів, ми чудово знаємо якої фракції. Це ті депутати, які роками намагаються шкодити Україні, українській державності і суверенітету. Зараз вони намагаються довести, що нібито мовний закон порушує права національних меншин і порушує хартію регіональних мов або мов меншин. Але такої хартії не існує. Її перекладали у 2013 році при Януковичу. Переклад неправильний, бо він перекладався з російської, а не з мови оригіналу – англійської чи французької. І це вже не вперше, коли ця хартія стає предметом спекуляції на питанні мови. Але мало хто знає, що насправді хартія має бути хартією регіональних та міноритарних мов і захищати ті мови, які зникають. В Україні немає міноритарних мов – мов, які зникають. Це ті мови, які знаходяться під загрозою зникнення, саме так воно діє в європейських країнах. Через неправильний переклад ми маємо цю проблему, і ця хартія стала зброєю в руках прислужників Кремля. Вони роками використовують помилку в перекладі і стверджують, що хартія захищає російську мову і російськомовне населення. Саме згадайте, саме тому Путін вже 3 роки захищає російськомовне населення на сході України. Колеги, маленька помилка в одному документі руками вмілих маніпуляторів може стати фатальною для української мови і державності. Так не має бути. Я звернулася до МЗС щодо правильно перекладу. Ви знаєте, він давно існує, але Мінкульт не виносить його на розгляд уряду. Я і фракція "Голос" зробимо все можливе, аби уряд затвердив цей переклад і далі це було винесено у Верховну Раду України. Я впевнена, колеги, що в цьому залі знайдеться 226 депутатів, які розуміють, що на 29-му році незалежності дискусії по мовному питанню треба давно припинити, поставити крапку, адже в країні є дуже багато іншої роботи, окрім мовного питання. Я вірю в те, що ми як держава спроможні закінчити всі дискусії і спекуляції щодо мовного питання і продовжувати роботу конструктивно. Дякую, колеги. Слава Україні!
Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, я сьогодні звертаюся до вас від кожного шахтаря, від кожної сім’ї, яка голодує. В тому скликанні з цієї трибуни постійно, кожен виступ практично мій був про шахтарів, і мене запитують: "Сергію, тебе не чують". Але крапля по краплі, все ж таки, я переконаний, в цьому залі люди сидять, а не звірі, які також хочуть жити, які також бачать, як живуть наші люди. І я звертаюся від Волині, від Кіровоградщини, від Луганщини, від Донеччини, від кожної людини, а це не просто шахтарі - будувалися цілі області під цю галузь. Шахтарська галузь – це наповнення українського бюджету, це локомотив економіки нашої держави. І ще скажу: я син шахтарів. На цій трибуні стоїть син шахтарів, який бачив, як мій батько (Царство Небесне!) працював в шахті, приходив додому, 2 метри росту, і ревів, як ведмідь, від болю, від силікозу, від того, що боліли суглоби, і ліз тисячу метрів в землю, щоб дати нам оце світло, холодильники, щоб у вас були продукти харчування. А сьогодні у звичайного робітника-шахтаря немає чим годувати свою сім’ю. Чому приватні шахти, отримують сьогодні шахтарі, які там працюють, заробітну плату, а наші державні шахти не отримують? Чому мільярди гривень йдуть на реконструкцію сьогодні шахт, але реконструкція так і не відбувається? Чому постійно збуджують кримінальне провадження і не доводять до логічного завершення? Чому сьогодні ніхто не покараний по 175 статті Кримінального кодексу за невиплату заробітної плати? Хто буде в нашій державі відповідати? Я звертаюся до Президента України. Зверніть увагу, а якщо в Кабміні не вирішив питання міністр енергетики, якщо весь Кабмін сьогодні не звертає уваги і парламент, то вже Президент хай подивиться в цей бік. Вчора прийшли ФОПи і прийняли закон типу загальмувати на рік сьогодні РРО. Я говорю, прийдуть шахтарі, і оця люстра як впаде сюди, буде народна люстрація врешті-решт. Шахтарі сьогодні – це аполітичні люди, які хочу годувати своїх дітей, щоб діти йшли в дитячі садочки, в школи одягнені, було тепло в квартирах. А сьогодні ми дивимося, що сьогодні Кабмін тільки думає, як підвищити тарифи на електроенергію, на газ, на транзит газу, як зідрати три шкури і не відповісти за ті податки, які платять звичайні люди. А це і відсотки на армію. І люди запитують.
Бурміч Анатолій Петрович. Шуфрич Нестор Іванович.
Дякую. Шановний головуючий! Шановні колеги! Безумовно, обурення людей, свідками чого ми стали вчора, є абсолютно правовим, має підстави, і люди праві. Спочатку дайте людям альтернативу отримання доходів, а потім вимагайте надмірний контроль за їх коштами. За тим мізером, який вони сьогодні знаходять, ви ще хочете, щоб вони щось доплачували. Та ви маєте дякувати їм і заробітчанам, що на них тримається сьогодні і наша гривня, і наші основні національні доходи. Фактично вони сьогодні утримують владу, яка називає себе їх слугами. І це коли? В умовах, коли фактично ми втратили як держава, влада втратила контроль над COVID. Народні депутаті України сьогодні отримують результати тестів в державних лікарнях на п’ятий-шостий день. Я можу собі тільки уявити що роблять громадяни, які також звертаються в державні лікарні. Сім-десять днів очікують результати тестів на коронавірус. Сьогодні я сам став свідком прикладу, коли в четвер ввечері у Києві неможливо було знайти місце в лікарні для забезпечення хворого киснем. Знайшли приватний концентратор і влаштували фактично палату вдома. Я вважаю, що така підготовка для захисту наших громадян щодо подолання наслідків COVID є бездіяльністю, і мають люди нести кримінальну відповідальність. Головний санлікар Ляшко, якому, я ще раз повторю, півроку тому ми дали 2,3 мільярда доларів – 67 мільярдів гривень, а люди, закрившись на жорсткий локдаун, дали фактично вісім місяців підготуватись владі до осені – нічого зроблено не було, як кажуть, за рахунок людей сьогодні проводиться рятування: спасение утопающих руками самих утопающих. От те, що зараз робить влада. А цинізм влади в тому, що гроші, які ми виділили, буквально закатали в асфальт, в бюджеті наступного року на будівництво доріг передбачено більше коштів, ніж на всю систему охорони здоров’я. Так у мене запитання: що для вас важливіше – откатики, корупція, з якою ви не в змозі боротися і блокуєте в Верховній Раді прийняття відповідних законів, або здоров’я людей. Пані і панове, господа хозяева, думайте про людей і про їх здоров’я! Дякую за увагу.
Стефанишина Ольга Анатоліївна. Бобровська Соломія Анатоліївна.
Шановні колеги, доброго дня! Ви знаєте, у нас країна не стала на паузу і не стоїть, особливо на сході і особливо в контексті гібридної російської війни. І ви знаєте, для мене дуже прикро, коли я буквально вчора отримала відповідь на свій запит від Мінекономіки на моє питання, а якого біса робить Інститут ядерних досліджень Російської академії наук у нас на сході в Бахмуті на "Артемсолі"? А ви знаєте, що досі вони мають, Інститут ядерних досліджень має дозвіл на розробку і на використання надр "Артемсолі" у місті Бахмуті? Ви знаєте, я вражена. Тому що ту відповідь, яку я отримала від Мінекономіки, яка враховує всі, які можливі цитування законодавства, де написана якась дивна історія з позиції, чому вони далі продовжують цю ліцензію, попри те, що інститут нашої геології надр виступає категорично проти і за скасування ліцензії, пишуть, що ви знаєте, ми не вбачаємо в цьому загрози національній безпеці України. Більше того, вони наводять мені відповідь Служби безпеки України. Ви знаєте, я, при всій повазі і бажанні захоплюватися Службою безпеки, очевидно, нічого не можу сказати, крім того, що це або депутати мають займатися роботою Служби безпеки і справді швидше прийняти реформу СБУ для того, щоб якомога швидше і якісніше розпустити всіх тих, хто насправді працює проти держави, а не на її користь. Так от вони відповіли, окрім того, що немає загрози національній безпеці, вони і не планують скасовувати цю ліцензію для Інституту ядерних досліджень Російської академії наук. Ви знаєте, шановні колеги, коли ми говоримо про санкційну політику, так вона має бути послідовна, безперечно, виважена. Але в мене питання: що тоді ми робимо останні два роки в цьому парламенті і, в принципі, сім років з війною, коли ми не здатні і не спроможні випрацювати в себе в своїй державі механізм адекватний, системний фундаментальної санкційної політики. Одна історія, коли ми говоримо на весь світ з проханням підтримати санкційну політику по відношенню до агресора Російської федерації. Але в мене питання до нас всіх: а що, ми тоді не варті ані цих мандатів, ані роботи на благо України, коли просто перед носом нам мають право відписувати, уряд – я при всій повазі, розумію, що вперше люди зайшли на державну службу – лободу, яку вони пишуть у своїх відповідях. Більше того, я докладу максимум зусиль із фракцією "Голос" для того, щоб ця ліцензія була скасована і жодний інститут ядерних досліджень не мав відношення до жодної з державних надр України. Дякую.
Рудик Кіра Олександрівна.
Передаю слово Рахманіну.
Ар’єв Володимир Ігорович. Рахманін чи хто? Рахманін? Рахманін Сергій Іванович.
Шановні колеги, як відомо, для того, щоб народилася дитина, потрібно дев’ять місяців, але політика складна річ і тому з’ясовується, що дев’яти місяців недостатньо, щоб народився міністр з людини, яка обіймає цю посаду. Післязавтра виповнюється дев’ять місяців, як пан Андрій Таран очолює Міністерство оборони України. Відвідуючи комітет, профільний комітет, Комітет з питань національної безпеки, оборони і розвідки, він просив дати йому час для того, щоб він належним чином занурився у складні проблеми і ухвалив необхідні рішення. Дев’ять місяців потому маємо констатувати: можна витерпіти поганого міністра, можна радіти доброму. У Міністерства оборони міністра немає, і країна, яка веде війну, на сьомому році війни не може собі дозволити розкіш тримати людину, яка не є міністром, яка невідомо що робить на посаді, яка є вкрай важливою для держави. Я дуже ціную пана Тарана за його філософські вправи, за його глибокі роздуми про життя і майбутнє цієї армії, цієї країни, але це надто велика розкіш, повторюся ще раз, утримувати за державний кошт людину, яка завалила все, що можна завалити на важливій посаді. Законотворчої діяльності немає, співпраці з парламентом немає, реформ немає. У нас є підрозділи, які досі не мають постійного пункту дислокації, вони живуть між окопами і наметами на зборах. У нас досі є величезні проблеми з паливно-мастильними матеріалами, з речовим довольством, з їжею. У нас так і не зрозуміло, що Міністерство оборони збирається закуповувати і яку армію збирається робити, тому якщо ми не можемо дозволити собі нормального міністра оборони, то нащо взагалі нам Міністерство оборони? Я нагадаю, що відповідно до Конституції Верховна Рада призначає і звільняє міністрів. Хоча стосовно міністра оборони вона це робить за поданням Президента. Давайте зберемося з думками і запропонуємо Президенту знайти іншого гідного кандидата, тому що цей міністр так і не народився. Дякую.
Дякую. Колтунович Олександр, будь ласка. Колтунович.
Дякую. Шановні народні депутати України, я хотів би сьогодні вам доповісти про окремі параметри економічного розвитку, а чи точніше, падіння України і визначення пріоритетів щодо державної економічної політики на середню і короткострокову перспективу. Перше. Ми маємо уже дані за десять місяців 2020 року і ми маємо дані по падінню промисловості на 6,8 відсотка, в тому числі падіння машинобудування на 20,4 відсотка, агропромисловий комплекс і сільське господарство у нас спадає на 14 відсотків, вантажообіг – 15,9, пасажирообіг – більше ніж 50 відсотків. Для чого я приводжу ці цифри? Для того, щоб ті сектори економіки, які показують найбільше падіння, для того, щоб пріоритети державної, економічної і бюджетної політики в подальшому якраз йшли на підтримку окремих секторів національної економіки. Ще один дуже важливий момент. У нас за підсумками уже 10 місяців цього року мінус 112 мільярдів гривень дефіцит бюджету. Так само недоотримує і дефіцит має 17,9 мільярда гривень Пенсійний фонд від єдиного соціального внеску. Це при тому, що бюджет дефіцитний суттєво Пенсійного фонду, він уже в цьому році недоотримає ЄСВ. Щодо інших моментів. Ми ж коли говоримо з вами за стратегічні речі, і якщо ви пам’ятаєте, що у 18-му році ми і мої колеги звертались щодо збереження обсягів транзиту газу. Чому ми про це говорили? Тому що сьогодні ми маємо завдяки певному газовому контракту падіння обсягів транзиту на 45 відсотків. Зменшення обсягів транзиту на 45 відсотків свідчить про те, що ми недоотримуємо порядка 1,5 мільярда доларів або 42 мільярди гривень у дохідну частину бюджету в цьому році і у наступних роках в порівнянні, наприклад, з базовим минулим роком. Тому, коли ми говоримо про транзит газу і багато інших речей, ми звертаємо увагу на те, що це наповнення дохідної частини бюджету, це виплати соціальних стандартів тощо. Також не можу не звернути увагу на те, що у нас вчора вже відбулось фактичне зростання тарифу на електроенергію. Це в умовах локдауну, в умовах обмежених карантинних речей і так далі. Ми не можемо підвищувати і не маємо економічних механізмів для того, щоб підвищувати тариф на електроенергію і ціну на газ. Ціна на газ в середньому по країні перевищує 9 тисяч 700 гривень, а вона має бути максимум 4, мінімум 2.500. Тобто ось ці економічно обґрунтовані цифри мають лягти в подальшу стратегію державної уже енергетичної політики. Ну, і на завершення. Клаус Шваб, Крістін Лаґард, багато інших економістів говорять про те, що необхідні структурні економічні реформи для того, щоб визначати майбутнє і бути учасником формування економічного майбутнього своєї країни. Я закликаю вас відштовхуватись саме від цих пріоритетів і формувати саме таку економічну політику. Я дякую за увагу.
Степан Кубів, "Європейська солідарність". Немає?
Я прошу слово передати Софії Федині. Дякую.
Федина, будь ласка. Софія Федина, "Європейська солідарність", прошу.
Коли найвищий очільник держави дозволяє собі відкрито насміхатися з Революції Гідності і майданівців, регочучи по "беркутівцях" з ебонітовими паличками, якими треба бити майданівців, видобуваючи електроенергію, на жаль, це і визначає те, як буде розвиватися держава. В ці дні ми вшановуємо сьому річницю повномасштабного початку Революції Гідності. Але ми так само бачимо тотальну "повзучу" дискредитацію, яка спрямована на зневаження кожного з етапів Революції Гідності і кожного прояву боротьби за демократію, за свободу і, зрештою, за право на життя. Згадайте, якщо зібрати всі факти докупи, то минулорічна річниця розстрілів на Майдані була затьмарена "театрами" навколо Нових Санжарів. Цьогоріч початок Революції Гідності позначився обшуками в музеї Майдану. Хоча ми точно всі знаємо, що саме стовідсоткова Генпрокуратура Зеленського заблокувала будівництво музею Майдану, позначились анонсуванням кримінальної справи про держпереворот за поданням тотально антидержавницьких сил, які, на жаль, присутні і зараз тут, у Верховній Раді. 30 листопада, сьома річниця побиття студентів на Майдані, у нас позначилася рішеннями про обшуки "Прямого", чи не єдиного телеканалу, який прямо говорив про ситуацію на Майдані і про те, як сьогодні його зневажують. Але так само мушу зазначити, що ще раз нагадаю про повернення антимайданівців до влади під кришуванням Президента Зеленського. І тут ідеться про колишнього заступника голови ДБР і про заступника керівника Офісу Президента, який зараз тримається за своє крісло, незважаючи на кримінальні справи проти нього. Але я хотіла б також згадати, навіщо це робиться. Не тому, що Майдан там привів якусь зміну влади. Ми вийшли на Майдан не за владу, не за політиків і не за якісь там конкретні системи влади. Ми вийшли на Майдан захистити свою гідність, свободу, право, право на життя передусім і на захист своїх прав людини елементарних. І сьогодні в намаганнях зневажити Майдан влада нам не розказує, що і як відбувається і кого ми маємо міняти, чи якісь політики погані чи непогані, влада сьогодні намагається у нас, вільних людей, забрати віру в те, що своєю честю, гідністю, справедливістю і захистом закону ми можемо змінювати державу і можемо будувати краще майбутнє для своєї держави. Тому всіх майданців, справжніх майданівців, я закликаю згадати про свою гідність, бо її ніхто не забере, поки ми її не віддамо!
Шановні колеги, повертаємося до нашої роботи. В мене. Я пам’ятаю, я бачу, що є заява із заміною на виступ, про перерву із заміною на виступ. Я звертаюся зараз до керівників депутатських фракцій та груп. Будь ласка, о 12:00 прошу зібратися в моєму кабінеті, поки буде перерва, щодо перемовин, як ми рухаємося далі у зв’язку з питаннями вирішення е-декларування і повернення відповідальності. На 30 хвилин проведемо нараду для того, щоб розуміти всі позиції по цьому процесу. Також Давид Георгійович Арахамія повинен забезпечити участь інших учасників цього процесу. Давид Георгійович Арахамія, ви забезпечуєте о 12-й участь всіх інших учасників цього процесу. Дякую. 3 хвилини – перерва з заміною на виступ. Виступає Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, якщо ми думаємо, що вибори закінчилися, то вони ще продовжуються. Я не хотів виносити бруд з хати, так мене вчили мої батьки, але сьогодні політична сила "Наш край" звернулася у всі міжнародні організації по захисту людини. Я знову, коли нас не чують в парламенті, коли нас не чують всі політики класу "А", з цієї трибуни я заявляв, що у людей у Луганській, Донецькій областях перед початком виборів місцевих вкрали майже мільйон голосів, а ще і переселенців голоси, які також проживають на тих територіях. Порушено конституційне право кожної людини. Мало того, що грабують грошима, так ще не дають висловити свою позицію людині і проголосувати за тих, кого не хочуть. Тому що, мабуть, наша команда від "Нашого краю" Сергій Вельможний, Олександр Сухов, Борис Приходько, Антон Кіссе, Сергій Шахов перемогли на парламентських виборах. Але я хочу сказати, в 2015 році ми перемогли і посіли третє місце в країні – 4,5 тисячі депутатів і більше 100 голів. Нас переслідували, переслідували наші родини, але ми йдемо вперед. І сьогодні в Київській області було спорчено 10 тисяч бюлетенів "Нашого краю". Я звертаюся від голови київської організації "Нашого краю" Присяжнюка Анатолія Йосиповича, щоб нас почули сьогодні, що лишають людей і не запускають сьогодні наших депутатів від нашої політичної сили в облраду. Також в Одесі я був на суді, коли суддя сміється в обличчя і, каже, ви праві, але з Офісу Президента дали команду. Я звертаюся знову до Президента України розібратися в цій ситуації. Також було 5,35 відсотка, залишилося 4,98 відсотка, до парламенту типу ми не проходимо. Ми судимося і дійдемо до логічного завершення. Ми будемо в усіх облрадах, як це є сьогодні по всій країні. І ніхто не змусить сьогодні нас зупинитися. Тому я звертаюся до кожного з вас. Схаменіться, не грайтеся в політику, так говорив Черчилль, займіться господарською діяльністю, наводьте порядок в країні, будуйте, годуйте людей, дайте робочі місця і також дайте людям висловити своє конституційне право і проголосувати за тих, кого вони хочуть бачити в облрадах і в місцевих радах. Дякую. Сергій Шахов, депутатська група "Довіра".
Дякую. Шановні колеги, повертаємося до нашої роботи. Переходимо до питання порядку денного, це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення відповідальності за правопорушення у сфері продажу дітям електронних сигарет і рідини щодо використання в електронних сигаретах (реєстраційний номер 3628). До слова запрошується голова Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Гетманцев Данило Олександрович. Хто буде наполягати на своїх правках? Можемо голосувати? Ніхто ні на чому наполягати не буде? Цимбалюк, будете наполягати на правках? Одна правка? Яка? Ні, шановні колеги, я десятий раз запитую одне і те ж саме питання, хто буде наполягати, ви сидите розмовляєте. Розмовляйте далі тоді. Один Цимбалюк тоді виступає по цьому закону. Яка правка, Михайло Михайлович?
Правка за номером 33.
Десять? Яка правка, Михайло Михайлович?
Правка за номером 33.
Цимбалюк Михайло Михайлович, так.
Шановний пане Голово, шановна президія, народні депутати! Насправді, законопроект за номером 3628 є надзвичайно актуальним. І основне завдання його покликане щодо встановлення відповідальності за правопорушення у сфері продажу дітям електронних сигарет і рідин. Автори законопроекту чітко переконують, що є розрахунки, що прийняття цього законопроекту збереже життя мільйонів українців, особливо дітей. Фракція "Батьківщина" в першому читанні підтримала цей законопроект. І дякую комітету, що одну із трьох правок підтримали. Я хотів би на завершення сказати, що ми будемо голосувати в другому читанні і не наполягаю на своїй правці. Дякую.
Позиція комітету.
Так автор не наполягає на поправці. Я хочу сказати від комітету, що, власне кажучи, до цього законопроекту надійшло 53 пропозиції, ми вдячні всім, хто ці пропозиції подав. З них враховано в повному обсязі або частково 37 і відхилено лише 16. Ми досить плідно попрацювали над цим законопроектом, і я маю надію на те, що всім залом ми сьогодні підтримаємо ці нормальні цивілізовані норми для торгівлі і вживання тютюнових виробів, рідин для паління, а також інших аналогічних продуктів, в тому числі електронних сигарет. Дякую.
Ставлю на голосування правку номер 33. Не наполягаєте. Переходимо до голосування? Будь ласка, займіть свої місця, підготуйтеся до голосування. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення Змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення відповідальності за правопорушення у сфері продажу дітям електронних сигарет і рідини, що використовується в електронних сигаретах (реєстраційний номер 3628). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:02:59]] За-309 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту прав осіб з числа дітей-сиріт, дітей, позбавлених батьківського піклування, які мають інвалідність (реєстраційний номер 3594). Хтось буде наполягати на своїх правках? Не будуть. Можемо голосувати. Євтушок? Одна правка? Одну правку, Євтушок. Скажіть номер тільки, будь ласка.
22 правка, пане Голово. Я хотів би запитати у голови комітету, оскільки в цій правці мова йде про те, що особи з числа дітей-сиріт і дітей, позбавлених батьківського піклування, які мають інвалідність, можуть за згодою батьків-вихователів проживати та виховуватися у дитячому будинку сімейного типу до досягнення ними 23-річного віку і навчатися в різних закладах: профтехосвіти, освіти, вищої освіти. Але комітет чомусь цю правочку не врахував, але прописав наступним чином: що особи з числа дітей-сиріт і дітей, позбавлених батьківського піклування, яким встановлено інвалідність, за їхнім вибором можуть продовжувати проживати та виховуватися в дитячих будинках, навчатися в закладах освіти. В чому відмінність, я хотів би запитати у голови комітету? Нехай дасть просто роз’яснення. Дякую.
Цією правкою пропонується надати батькам-вихователям право визначати, чи будуть особи з числа дітей-сиріт і дітей, позбавлених батьківського піклування, які мають інвалідність, проживати з ними до 20 років. А така правка не підтримується чому? Тому що, оскільки правом вибору проживати після 23 років в сім’ї мають скористатися саме діти. Дякую.
Наполягаєте на голосуванні? Не наполягаєте. Можемо переходити до голосування за закон, правильно? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту прав осіб з числа дітей-сиріт, дітей, позбавлених батьківського піклування, які мають інвалідність (реєстраційний номер 3594). Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? 3594. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:06:08]] За-317 Рішення прийнято. Закон прийнято в цілому. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про публічні закупівлі" щодо закупівлі природного газу (реєстраційний номер 3176). Готові голосувати одразу чи будете наполягати на правках? Олексій Юрійович, одна правка? Включіть, будь ласка, мікрофон Кучеренку. Яка правка? Номер відразу скажіть, будь ласка.
Дякую. 24-а. Олексій Кучеренко, фракція "Батьківщина". Шановні депутати, шановні українці, я використаю цю хвилину для того, щоб пояснити суть цією правки. Я розумію, що вона не пройде через зал, але, як на мене, вона свідчить і про повний безлад, який твориться сьогодні в системі державного управління в енергетиці. Своєю правкою я пропонував визначити, що органом, який відповідає за роботу газотранспортної системи та оператора газотранспортної системи є Міністерство енергетики, а ніяка не наглядова рада незалежна, які на сьогодні спотворюють взагалі систему управління в енергетичному секторі, починаючи з НАК "Нафтогаз". І весь бардак (вибачте за вислів), який сьогодні твориться в системі нафто-газовидобутку, саме пов’язаний з цими наглядовими радами і з втратами державного управління, і державного контролю за цим сегментом. Я не наполягаю на цій правці і розумію, що зовнішній вплив сьогодні дуже великий на Раду, але прошу звернути на це увагу. Дякую.
24 правка. Наполягаєте на голосуванні? Не наполягаєте. Можу ставити на голосування закон? Дякую. Шановні колеги, будь ласка, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про публічні закупівлі" щодо закупівлі природного газу (реєстраційний номер 3176). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:08:39]] За-300 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Дякую.
Наступне питання нашого порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Регламенту Верховної Ради України щодо опублікування рішень Верховної Ради України (реєстраційний номер 4334). Доповідач з цього питання – голова Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організаційної роботи Верховної Ради Кальченко Сергій Віталійович. Але спочатку нам треба проголосувати, оскільки це перше читання, за скорочену процедуру. Ставлю на голосування розгляд цього законопроекту за скороченою процедурою, прошу голосувати. [[11:09:28]] За-243 Рішення прийнято. Прошу доповідача, голову комітету Сергія Віталійовича Кальченка, до слова.
Шановна пані головуюча, шановні народні депутати, регламентний комітет на своєму засіданні прийняв рішення внести народними депутатами членами нашого комітету на розгляд парламенту проект Закону (реєстраційний 4334) про внесення змін до Регламенту Верховної Ради України щодо опублікування рішень Верховної Ради України. Зокрема, пропонується передбачити, що з 1 січня 2021 року гласність засідань Верховної Ради і опублікування законів, постанов, інших актів парламенту здійснюватиметься шляхом публікації тільки в газеті "Голос України", виключивши при цьому "Відомості Верховної Ради України". Для запровадження на практиці цих змін проектом пропонується внести зміни до частини п’ятої статті 3, частин першої, другої і третьої статті 139 Регламенту Верховної Ради. На думку членів регламентного комітету, ці зміни дозволять оптимізувати витрати на здійснення повноважень Верховної Ради, пов’язаної з опублікуванням законів, постанов, інших актів парламенту, а це в свою чергу в нинішніх умовах дозволить зменшити видатки на видавництво Верховної Ради за бюджетною програмою "Законотворча діяльність Верховної Ради України". І враховуючи викладене, в своєму рішенні регламентний комітет висловив низку рекомендацій Верховній Раді України щодо законопроекту 4334, в тому числі і висловив рекомендації за результатами розгляду цього законопроекту в першому читанні прийняти його за основу та в цілому. Дякуємо. І прошу підтримати.
Дякую. Є потреба обговорення цього законопроекту? Є потреба. Прошу записатися: два – за, два – проти. Прошу, Крулько Іван, фракція "Батьківщина".
Прошу передати слово колезі Михайлу Цимбалюку.
Михайло Цимбалюк, фракція "Батьківщина". Будь ласка, пане Михайло.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Насамперед хочу висловити вдячність колезі по фракції Івану Крульку за передане слово. По суті законопроекту. Шановні колеги, ми, однозначно, поважаємо думку наших європейських колег, які допомагають нам реформувати парламент, але, як на мене, комітет і члени комітету, які є авторами цього законопроекту, не зовсім фахово підійшли до його підготовки. Спробую пояснити. Немає аргументації суми зекономлених коштів, в результаті невипуску "Відомості Верховної Ради". Чому важливе це видання? Хто у своєму житті мав можливість займатися наукою, науковою діяльністю, той знав, що вивчаються всі акти, які приймає Верховна Рада саме, у "Відомостях", які є офіційним виданням найвищого законодавчого органу держави. Коли ми закриваємо це видання і там не будуть публікуватися офіційні рішення Верховної Ради, тоді слід тим, хто хоче досліджувати діяльність законодавства, має тоді тільки одну можливість – звертатись в архів, а архів буде давати відповідь протягом десяти днів, і все. Шановні колеги, це не той шлях, це не той шлях реформування і не там треба економити. Давайте направимо цей законопроект на повторне перше читання як той, який не відповідає реаліям сьогодення. Дякую.
Дякую, пане Михайле. Олександр Аліксійчук, фракція "Слуга народу", будь ласка. Є Олександр Аліксійчук?
Прошу передати слово Сергію Кальченку.
Передайте, будь ласка, слово.
Шановні народні депутати, передовсім, коли члени регламентного комітету обговорювали це питання на своєму засіданні і приймали рішення про внесення цього проекту, ми виходили з кількох позицій. Передовсім ми враховували, що це жодним чином не вплине на реалізацію конституційних положень про необхідність опублікування рішень парламенту, законів, постанов та інших актів, оскільки лишається офіційна публікація в газеті "Голос України". Таким чином будуть забезпечені конституційні гарантії того, по-перше, про те, що обов’язки мають бути доведені до всіх громадян, до всього населення. Тобто це жодним чином не вплине на питання набрання чинності, але це значною мірою, на думку членів регламентного комітету, все ж таки в нинішніх складних економічних умовах дасть можливість зекономити певні кошти, оптимізувати витрати на здійснення повноважень парламенту, які пов’язані з опублікуванням всіх актів Верховної Ради і відповідно зменшить видатки на видавництво, Парламентське видавництво, за бюджетною програмою "Законодавча діяльність". Тому члени регламентного комітету виходили передовсім з необхідності забезпечення конституційних прав всіх громадян знати про свої права, обов’язки через офіційне опублікування, з іншої сторони ми виходили з інтересів оптимізації видатків, які передбачені кошторисом Верховної Ради, особливо в нинішніх складних економічних умовах. Тому просимо підтримати цей законопроект. Дякую.
Дякую. Максим Саврасов. Артур Герасимов. Будь ласка.
Шановна пані головуюча, шановні колеги! Про що цей закон? Він непростий. Це про опублікування правових актів, а ця процедура не є далеко технічною. Далеко не є технічною. Тому що це одна з необхідних умов правового регулювання, тобто доведення волі держави до відома всіх, кого вона стосується. І хочу вам нагадати, що згідно української Конституції недоведені до відома населення у порядку, встановленому законом, правові акти є нечинними. Саме тому цьому приділяється така велика увага. І тепер дивіться, що хочуть зробити: хочуть знищити один зі стандартів опублікування і доведення інформації до українських громадян. Тому що якщо ви звернетеся до будь-якого професійного юриста, до будь-якої професійної юридичної команди, вони одразу вам скажуть, що для них стандарт номер один отримання даних – це якраз "Відомості Верховної Ради України". Бо це є першоджерело, звідки вони отримують інформацію. Не сайт Верховної Ради, який є допоміжним, не "Голос України", де будь-який печатник, друкар може зробити помилку і потім шукай. А от саме цей документ, який десятки разів вивіряється Верховною Радою і за нього несе відповідальність саме Верховна Рада. А тепер, увага, ключове слово тут "першоджерела". Навіщо знищується першоджерело? А я вам поясню. Ви, мабуть, вже забули трошки історію з фальсифікацією закону в Комітеті з податкової політики, коли був прийнятий нами один текс і всі бачили один текст, а було опубліковано інший. Ця історія не закінчена. Наскільки я знаю, зараз з нею розбираються правоохоронні органи. Але я закликаю вас не підтримувати цей законопроект, тому що це не про гроші. Тут обмежена кількість екземплярів друкується і це не питання витрат. Це питання знищення першоджерел. І сьогодні я розмовляв з юристами і нашою команди, і з юристами з інших команд: цього не можна робити. Тому "Європейська солідарність не буде підтримувати цей законопроект і закликає вас також його не підтримувати. Дякую.
Дякую. Скажіть, будь ласка, шановні колеги, всі висловилися з даного питання? Прошу. Ще хоче з групи. З мотивів, будь ласка, Нестор Шуфрич. І у нас там ще є з мотивів група "Довіра".
Дякую, шановні колеги. Слушне питання обговорюється. Але ви знаєте, я тільки що, знаходячись в цьому залі, займаюсь влаштуванням хворих в лікарні. Я прошу вас, серйозно поставтесь до тієї реальної загрози, яка є сьогодні перед нашими громадянами. А що ви пропонуєте як альтернативу? Інтелектуальний локдаун! Люди добрі, у мене таке враження, що у нашої влади вже настав давно локдаун інтелекту, якщо він колись там і був. Тому що на сцені ми бачили – було цікаво. Але життя реальне це не сцена, це не спектакль, а це безпека і здоров’я наших громадян, це їх життя! Тому сьогодні ми вимагаємо поставитись до людей з відповідальністю, говорити їм правду, як їх будуть лікувати, рятувати і що їх чекає. Люди мають право знати правду про себе. Дякую.
Дякую. Поляков, будь ласка, ще група "Довіра". Дайте, будь ласка, слово. Ви з місця будете виступати? Будь ласка, з місця включіть мікрофон.
Шановні колеги, є гарне прислів’я: те, що написано пером, не вирубаєш топором. А що таке сайт? Це образна хмара, з якої можна відредагувати дані або взагалі щось убрати, і потім ніхто нічого не докаже. А тим, хто хоче зекономити кошти, пропоную змінити видатки на Офіс Президента, який в минулому році витратив мільярд, а хоче витратити майже мільярд чотириста на 140 осіб штату. Наприклад, Чернігівська обласна державна адміністрація на 600 людей витрачає 220 мільйонів. Ось вам і кошти. А не треба знищувати це видання. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми можемо переходити до голосування. Прошу зайняти всі свої місця. Готові голосувати, шановні колеги?
Запросіть народних депутатів до зали, будь ласка. Шановні колеги, одразу ставлю питання. Цей законопроект запропонований комітетом і за основу, і в цілому. З техніко-юридичними правками. Давайте за основу і в цілому? [[Шум у залі]] Які фракції виступають проти в цілому? "Європейська солідарність". Ну, тоді буде. "Голос"? Дві фракції проти. Ну, добре. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до Регламенту Верховної Ради України щодо опублікування рішень Верховної Ради України (реєстраційний номер 4334). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:22:35]] За-246 Рішення прийнято. По фракціях покажіть. Ставлю на голосування пропозицію згідно частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України про скорочення наполовину строків подачі правок та пропозицій та підготовки до другого читання законопроекту (реєстраційний номер 4334). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:23:11]] За-228 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Земельного кодексу України та інших законодавчих актів щодо удосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин (це друге читання) (законопроект реєстраційний номер 2194). Шановні колеги, в нас багато правок, є пропозиція: ті, хто будуть наполягати, взяти виступи. Так зробимо і швидше пройдемо, швидше проголосуємо. Скажіть, будь ласка, хто буде наполягати на виступах? Шуфрич, Колтунович, Івченко, Цимбалюк. Так Соболєв чи Івченко? І Княжицький. П’ять людей, правильно я розумію? 5 хвилин – Колтунович, Шуфрич – 5 хвилин, Івченко – 5 хвилин. [[Шум у залі]] 6 хвилин. Домовились. Михайло Михайлович, скільки хвилин? 3 хвилини. І Княжицький Микола Леонідович, вас не видно, скільки хвилин? 3 хвилини. Добре, домовились. Так і підемо. Колтунович Олександр Сергійович. Включіть, будь ласка, мікрофон, 5 хвилин.
Дякую. Шановний Дмитро Олександрович, шановні народні депутати, я просив би вас уважно послухати. Я вам зараз приведу дуже суттєві аргументи, чому цей проект закону не потрібно підтримувати, і чому, в принципі, ми в свій час виступали проти, якщо ви пам’ятаєте, прийняття законопроекту 2178-10 щодо обігу земель сільськогосподарського призначення. Перше. Ми ж тоді в свій час говорили про що, що землі державної і комунальної власності сільгосппризначення не можуть передаватися і продаватися. Другий момент. Ми говорили про те, що іноземці не можуть набувати землі сільськогосподарського призначення. І третій дуже важливий момент. Ми тоді зменшили концентрацію земель, якщо взяти по відсотку з найбільшого, з 200 тисяч фактично до 100 гектарів. Я для чого приводжу цю передісторію. Тому що ми в цьому законопроекті і в подальших підзаконних актах якраз нівелюємо ті норми, на які наполягав і Президент, і інші, і наші колеги народні депутати. Ну, от дивіться, для прикладу, я вам окремі положення приведу. В даному проекті законі передбачається можливість набуття у власність іноземними юридичними особами земель, ділянок сільськогосподарського призначення. Це раз. Передбачається новий документ, який подається іноземною юридичною особою, до заяви про придбання земельної ділянки, це два, державної, комунальної власності. Третій важливий момент. Власник земельної ділянки державної чи комунальної форми власності зможе без погодження з уповноваженим органом виконавчої влади самостійно змінити будь-яке цільове призначення земельної ділянки. А це вже сумнівний аргумент, я розумію, хто за нього, як кажуть, топить. Ще один дуже важливий момент. Надання надракористувачам першочергового права на купівлю земельної ділянки сільськогосподарського призначення. Це теж сумнівний момент. Ще один важливий момент. Запровадження можливості передачі в оренду земельної ділянки не власником такої ділянки, а її фактичним користувачем. І ще. Пропонується скасувати вимоги щодо цільового використання земель сільськогосподарського призначення, в тому числі і заборону передачі таких земель у власність іноземцям, я звертаю увагу. І також передбачено виключити поняття "особливо цінні землі". На мій погляд, це взагалі злочинна річ і злочинна норма, цю поправку необхідно буде чи ставити на підтвердження, чи просто на повторному другому читанні просто виключати. Норма щодо позбавлення місцевих державних адміністрацій повноважень щодо здійснення державного контролю на використання та охорону земель також, з одного боку, свідчить про передачу і делегування повноважень органам місцевого самоврядування, з одного боку, а з іншого, призводить до того, що землі державної і комунальної власності можуть фактично вийти з-під контролю. Це одні із найбільш кричущих норм, які є в даному проекті законі, які все-таки, на наш погляд, говорять про те, що його не потрібно підтримувати. Ще один дуже важливий момент. Ми в свій час, ще з досвіду 2178-10 законопроекту щодо обігу земель сільськогосподарського призначення, проводили певні розрахунки. І тоді в свій час приводили наші колеги дуже важливий аргумент щодо світлого права громадянина купувати і продавати земельну ділянку. Так-от я вам провів розрахунки, і ви зараз навіть посмієтеся. У нас громадяни України далеко не найбагатші люди, особливо в сільській місцевості, по диференціації доходів. От ми зробили розрахунки: люди, які на січень місяць отримували мінімальну заробітну плату, для того, щоб купити 100 гектарів землі по 1 тисячі доларів гектар кожен, це 100 тисяч доларів або десь 2,7-2,8 мільйона гривень, мають 48 років складати всю свою зарплату, не платити податки і збори, щоб купити ті 100 гектарів землі, які ви заклали у змінах в Земельного кодексі. Ось в чому цинізм в такій бідній країні роздавати землю направо і наліво. Це раз. Другий момент. У нас же ще є важлива категорія – 11,3 чи 11,2 мільйона пенсіонерів. У них взагалі там до 88 відсотків громадян, точніше пенсіонерів, отримують доходи, менше. точніше пенсії, менше 5 тисяч гривень. Таким людям прийдеться 139 років, пенсіонеру в сільській місцевості складати пенсію, щоб стати власником 100 гектарів землі окремо. Безумовно, не кожен пенсіонер купує земельну ділянку. Але давайте скажемо відверто, закони щодо продажу і обігу земель сільськогосподарського призначення направлені виключно на підтримку агрохолдингів і тих людей, які в Україні отримують надприбутки. Це перший момент. А хто сумнівається, згадайте, ми тут голосували в першому читанні, не ми, а ви, законопроект щодо зниження ПДВ з 20 до 14 відсотків знову ж таки тим агрохолдингам, які якраз відстоюють не інтереси громадян України. Тому голосувати за такий законопроект недоречно. Дякую за увагу.
Ні, я думаю, що не варто, Олександр Сергійович висловив свою позицію. Дякую за конструктивний підхід. Нестор Іванович Шуфрич.
Дякую, шановний головуючий. Шановні колеги, згадую наше п’ятимісячне протистояння щодо Закону про обіг земель сільгоспризначення. І всі нам обіцяли, що треба проголосувати, тому що треба, вимагають. А хто вимагає, так і не пояснили, тому що народ України був категорично проти. Але пообіцяли референдум. Референдум, який мав би визначити багато аспектів цього питання. У нас не те, що референдум не призначений, у нас немає Закону про референдум, шановні колеги, немає закону. Це те, що ви обіцяли. Де ж ваше народовладдя? Де влада тих, кому ви нібито служите? Да ви вже людей закріпачили, люди стали вашими кріпаками, вони вже вам служать і прислуговують, а ви їх ще грабуєте і грабуєте. Скільки можна над людьми знущатись? І цей закон – яскрава демонстрація неповаги до розуміння людей щодо ставлення до землі. Що ви їм пропонуєте? Зараз, після прийняття, не дай Боже, цього закону, люди на рівні місцевих рад зможуть самі змінювати призначення земель. Це, дійсно, може привести до того, що у нас різко скоротиться розмір земель сільгосппризначення, а це вже питання національної безпеки. У нас сьогодні гостро стоїть питання відновлення лісів. 6 мільйонів гектарів лісів втрачено за 30 років. Так, не все вирубали при вас, але при вас рублять ще активніше, ніж за попередні 30 років. І зараз фактично буде втрачений контроль, в тому числі і в цьому напрямку. Цільове призначення землі – це був той реальний механізм контролю над використанням землі, який мали органи центральної влади. Фактично прийняттям цього закону ця функція позбавляється. Ми за те, щоб місцеві ради, громади розпоряджалися земельними ресурсами, але не безконтрольно. Тому що, на жаль, є різні приклади, різні випадки. Ми зараз шукаємо, де 5 ті мільйонів гектарів землі, які були роздані в тому числі при, скажімо так, "кришуванні" місцевих рад. Тому, якщо ми говоримо, що ми боремося за унітарну державу, що ми хочемо протистояти фактично федералізації (тобто ви хочете протистояти, тому що наші принципи інші, ми довіряємо регіонам), то що ви робите? Питання землі фактично ви віддаєте на розсуд людей, які зможуть впливати і розбазарювати наші земельні ресурси. То за яку ви реально владу? За сильну центральну владу із доходами сильними регіонів чи фактично ви віддаєте місцевим князькам можливість розпоряджатися головним надбанням наших громадян – земельними ресурсами? Тому, виходячи з вашої ініціативи, враховуючи те, що фактично відкриваються двері для можливості продажу землі іноземцям. В який спосіб? Спочатку земля буде переведена в сільгосппризначення на використання в інших цілях, зменшиться земельний аграрний фонд, а потім землі будуть переведені назад після продажу іноземцям. Це тільки один можливий приклад зловживання і спекуляції. А потім наші суди скажуть, що все правильно. І коли будуть притягати до відповідальності іноземців за нібито незаконне володіння землею, наш справедливий суд все узаконить. І ми це знаємо. Тому сьогодні я вважаю, що неприпустимо приймати цей закон – закон, який буде мати руйнівні наслідки, який фактично зруйнує можливість контролювати державі, як державі, земельні ресурси і, в першу чергу, земельні ресурси аграрного призначення. Сьогодні наша фракція "Опозиційна платформа – За життя" вимагає ці питання виносити на референдум і виключно після цього продовжувати такі законодавчі ініціативи, які на сьогоднішній день носять злочинний безвідповідальний і не державницький характер. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, наступний Івченко Вадим Євгенович.
Вадим Івченко, "Батьківщина". Колеги, ви знаєте, я думаю, що мало хто з вас читав 899 сторінок цих земельних новацій. Є плюси. Плюси ті, за які ще боролася "Батьківщина" в 15-му році. Це передача землі територіальним громадам. Ми боролися і фізично, і юридично за те, щоби тоді землі передалися у розпорядження територіальних громад. Так ось, колеги, саме тоді потрібно було передавати землю, бо зараз це фікція. Я особливо подивився деякі громади, в яких навіть живу, і подивився, що там договори всіх державних земель до 2064 року, до 2057 року, до 2054 року і так далі. Всі ці землі фактично підуть у розпорядження предків, які залишаться жити на цих територіях. Тому я називаю це фікцією. З іншої сторони, це податки, орендна плата буде іти безпосередньо в територіальні громади, і це потрібно робити. Колеги, функції контролю передаються безпосередньо за використанням земель на виконкоми місцевих рад, це теж плюс. Колеги, плюс те, що ми боролися з дерибаном землі. Ми з вами пограбовані по землі, 5 мільйонів гектарів землі через схеми видачі землі одноосібним селянським господарствам якоби (в лапках), а вони доставалися далеко не їм. 5 мільйонів гектарів – це приблизно 11 тисяч гектарів на район. Пограбована країна. І плюс в цьому законі є те, що дві третини ради, дві третини сільської ради, тепер будуть приймати рішення, чи віддати цю землю під ОСГ, чи безпосередньо віддати на аукціон. Ще один плюс і останній, на жаль. Це плюс те, що будуть аукціони, і аукціони будуть подрібнені лотами по 20 гектарів. Це дасть можливість дрібним і середнім фермерським господарствам участі безпосередньо на цих аукціонах. Тому що важко дрібним і середнім фермерам участь у лотах більше там 100-200 гектарів землі. А тепер, колеги, мінуси. Зміна цільового призначення за ініціативою власника. Колеги, ми повністю нівелюємо статтю 23 Земельного кодексу, говоримо про те, що пріоритетність використання землі все ж таки сільгосппризначення, ми повністю її знищуємо. А враховуючи те, що був прийнятий Закон 2280, це означає, що сільська рада за ініціативою власника буде сама вирішувати, чи це буде сільгоспземля, чи це буде інша земля несільськогосподарського призначення. І тут іде наступне, колеги, тут іде те, що землі несільськогосподарського призначення полегшено по цьому закону віддаються іноземцям і особам без громадянства. Я вам скажу, хто знає, як формуються земельні ділянки. Вони можуть формуватися лотами і по 200 гектарів, і по 300 гектарів, якщо поставити туалет, сформувати одну земельну ділянку як несільськогосподарського призначення, полегшено передати іноземцям чи особам без громадянства. І чітко тут простежується порушення Конституції України, я вам про це зараз кажу. Наступне, колеги, фізичні особи. Фізичні особи, які можуть вносити зміни в ДЗК. Так, це сертифіковані люди, які будуть займатися технічною документацією. Але запитайте Міністерство юстиції, колеги, скільки вони розглядають скарг і скільки відсотків порушено безпосередньо реєстраторів комунальних підприємств. Не державних, а комунальних. А тут взагалі "фізичні особи". Я думаю, це помилка. Помилка. Наступне, колеги. Ми нівелюємо повністю ті обмеження, які ви, колеги, прийняли, у 10 тисяч гектарів. Є новела в цьому законі: ми передаємо у користування землі полегшено, в тому числі іноземних компаніям й іноземним юридичним особам. Полегшено передаємо. А де ж обмеження, які ми з вами обіцяли в 10 тисяч гектарів? Тут повністю нівелюється будь-яке обмеження під час передачі у користування. Наступне, колеги, переважне право. Переважне право – це фікція, тому що нема переважного права для фермера, для ОТГ чи то до сусіда, який хоче купити земельний пай. Тут є переважне право – виключно бабло. Тому це фікція. Фікція повністю для фермера. І повірте, коли фермери будуть втрачати гектари землі у себе в користуванні і будуть звертатися до вас, ви побачите, що не працює переважне право. Наступне, колеги. Полегшена, я вже казав, полегшена купівля землі іноземцями, 82 стаття Земельного кодексу України, ми повністю її нівелюємо, ми її знищуємо, де в нас були чіткі критерії. І цінні землі. Колеги, цінні землі. Так, ви скасували в першому читанні питання щодо цінних земель. Так, частково повернули. Але частково, і це не вистачає в цьому законі для захисту безпосередньо таких цінних земель, які за ініціативою власника потім можуть полегшено змінювати цільове призначення і передаватися іноземцям. Я, колеги, закликаю вас подумати. Подумати, перш ніж нажати кнопку, тому що нам потрібен такий автомобіль, який буде їхати, їхати з точки зору аграрія, їхати з точки зору фермера, щоб вони мали можливості і мали бачити перспективу в цьому контексті, коли вони роблять бізнес в аграрному секторі. Я бачу, що тут потрібні значні доопрацювання. Я вам розказав тільки суть маленьку в цих 899 сторінках. Дякую, колеги, що вислухали.
Дякую. Сергій Владиславович, ви ж не наполягали на виступі. Скільки, 2 хвилини? Дайте, будь ласка, Соболєв, 2 хвилини.
Соболєв, "Батьківщина". Шановні колеги, цей закон, хто його уважно прочитав, це класична схема, коли в діжку дьогтю добавляють ложку меду. Що таке "ложка меду" в цьому законі? Це так звана обіцянка передати землі місцевим громадам. А тепер, власне, "діжка дьогтю". Цей закон дозволяє не просто зміну цільового призначення – цей закон дозволяє це робити в одноосібному порядку без контролю з боку держави. Що зараз захищає заповідні території, чорноземи від розбазарення? Те, що зараз, якщо ви хочете змінити цільове призначення, це робиться двома сторонами: центральним урядом і місцевою радою, яка дає погодження. Що цим законом пропонується? Фактично це нівелювати. Ще закон не ухвалений, а мені дали унікальні факти. Три карпатські полонини, Яремчанська об’єднана громада, старих рад уже немає, а нова рада ще не сформована. Швиденько Держгеокадастр Івано-Франківської області прийняв рішення: полонини 25 гектарів, 17 гектарів і 76 гектарів подробити на сотні ділянок і без згоди старих рад, яких вже немає, і нової ради, якої ще немає, передати новим так званим власникам. Землі, якими тисячоліттями користувалися власники, які передавалися із спадщини в спадщину, які стали землями загальними, тепер будуть дробитися і передаватися сотням власників. Ми не можемо цього допустити. Моя пропозиція: повторне друге читання, викинути всі статті зміни цільового призначення і залишити.
Дякую, Сергій Владиславович. Цимбалюк, 3 хвилини.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановні колеги, я би хотів мати можливість, щоб я бачив очі доповідача, шановні колеги. Дякую. Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Коли ми готували поправки до другого читання, я з командою підготував їх більше 30, а точніше 32 правки. Одна з них врахована. Дякую і за те. Ми надіялися, я надзвичайно поважаю Миколу Тарасовича Сольського, ми надіялися на те, що він справді як голова комітету уважно перегляне їх, вивчить і прийме державницьку позицію. Але не так сталося, як гадалося. І я сьогодні можу відповісти, чому. Тому що є група авторів, це члени комітету, бо я впевнений, що якщо би це була думка Миколи Тарасовича, то мої правки були б враховані, хоча би половина. Тепер по суті. Справді, слід було ще і раніше передавати право розпоряджатися землями місцевим громадам, але, ради справедливості, в цьому законопроекті є частково раціональне зерно, як сказав заступник голови фракції Сергій Соболєв. Що є небезпечно? Небезпечно те, що немає вже більше що передавати і до другого читання появилися нові повноваження Держгеокадастру. Там зараз цю структуру державну очолює один підпанок, так він розказує, що все було вкрадено до нього, але насправді шляхом передачі державних земель в об’єднані територіальні громади є бажання розділити відповідальність за ті землі, які вже де-факто не належать громадам, і перекласти, щоб майбутні покоління залишилися тільки уже з чужими землями. Наступна, як на мене, небезпека – це все-таки те, що згідно цього законопроекту можна буде розміщувати об’єкти енергосистеми без погодження із землевласниками. Інша річ, як на мене, є небезпечна, що може трапитися шпаринка щодо набування земель у власність іноземними громадянами. Дуже важливо, щоб держава, з одного боку, забезпечила контроль за збереженням земель державних, що належать і заповідникам, землі, які все-таки є надзвичайно цінними і корисними. В цьому разі закон би був збалансований.
Дякую, Михайло Михайлович. Шановні колеги, зараз крайній. Я бачу, я пам’ятаю, Микола Леонідович, крайній виступ щодо цього законопроекту. 3 хвилини будуть у Княжицького, 2. 3 хвилини будуть у Княжицького, і після цього ми переходимо до голосування за закон в цілому. Дві правки на підтвердження. На врахування чи на підтвердження? На врахування. І після цього переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали, через фактично там 3-4 хвилини будемо голосувати. Княжицький Микола Леонідович.
Дякую. Це, звичайно, таке дивне обговорення, тому що за важливі правки треба було би голосувати, про це говорили попередні виступаючі. Хочу лише сказати, що норма закону передбачає виключення з кодексу можливість повноважень Верховної Ради, до яких належить погодження питань, пов’язаних зі зміною цільового призначення особливо цінних земель. Законопроектом пропонується вилучити цю норму, а натомість поправка пропонує залишити чинну редакцію закону, це моя поправка, про яку я прошу. Особливо цінні землі через їх унікальний статус повинні мати особливий правовий статус агрономічних і екологічно цінних ґрунтів. Видалення цієї норми з кодексу відкриває дорогу до можливостей внаслідок махінацій, захоплення земель природно-заповідного, іншого природоохоронного призначення і земель історико-культурного значення. Фактично цей закон відкриває шлях до приватизації земель заповідників і земель історико-культурного значення. Тому я вимагав цю поправку все ж таки проголосувати. Крім того, тут вже говорили, що відповідна норма закону, яку я пропоную вилучити, передбачає, що розмір земельної ділянки, що надається громадянину в оренду для огородництва, не може перевищувати 0,6 гектара. Чому для городу можна мати не більше 60 соток чи для саду? Поправкою пропонується вилучити теж цю норму. Бо якщо людина може обробляти більше, то закон повинен стимулювати її, а не обмежувати. При тому, що ми даємо можливість приватизувати землі у величезних кількостях. Закон передбачає вилучення з кодексу норми, якою уточнюється, які саме земельні ділянки несільськогосподарського призначення можуть перебувати у власності іноземців. Про це говорили. Це знову можливість для іноземців приватизувати землю. І одна з моїх правок остання 1058. Законопроект пропонує виключити з Земельного кодексу статтю про особливо цінні землі – те, про що я говорив раніше, коли ця норма виключалась з повноважень Верховної Ради. Особливо цінні землі через їх унікальний статус повинні мати особливий правовий статус агрономічно та екологічно цінних ґрунтів. І виділення цієї норми, ще раз наголошую, відкриває можливості приватизації природно-заповідного, природоохоронного значення земель, земель історико-культурного призначення, земель дослідних полів науково-дослідних установ, торфовищ, широкого спектру особливо цінних ґрунтів, перелік яких затверджений наказом Держкомзему. Така стаття повинна залишитись в кодексі. І я наполягаю на тому, щоб моя поправка її залишила. Інакше голосувати за цей законопроект не можна в жодному разі. Дякую.
Дякую. Ви не будете наполягати, так, на голосуванні? Ні. Можемо йти далі. Зараз Фріс, правка 844 і 2205 правка. Я пропоную: півтори хвилини обидві проговорюєте, і потім позиція комітету, і голосуємо.
Дякую, пане голово. Правка 844. Вона передбачає обов’язкове нотаріальне посвідчення заяви згоди на використання переважного права купівлі. Не обговорюючи те питання, що в даному законопроекті переважне право купівлі взагалі може передаватися, що, в принципі, є порушенням, на моє переконання, загального положення норм Цивільного кодексу, бо воно є особистим і не може бути передане іншій особі, це по-перше. Але в будь-якому випадку, щоб уникнути будь-яких рейдерських захоплень або іншої процедури, яка не пов’язана з реалізацією переважного права, пропонується нотаріальне посвідчення вказаної заяви на такому документі. Це по першій правці. А друга правка чисто технічна. У законопроекті неправильно застосована норма щодо засвідчення і посвідчення. Тобто відповідна заява щодо поділу земельної ділянки не може бути посвідчена, бо законом забороняється посвідчувати підпис осіб на документах, які містять форму угоду. На цих документах виключно здійснюється засвідчення підпису особи. З тою метою, щоб врегулювати вказану колізію, направлена ця правка до даного законопроекту. Дякую.
Позиція комітету щодо цих двох правок.
Не заперечую. Прошу підтримати.
Ще раз.
Не заперечую. Прошу підтримати.
Тобто, я правильно розумію, що 844 і 2205 ви вважаєте, що можна було б підтримати? Вони не були враховані комітетом до цього. Правильно?
Правильно.
Шановні колеги, я зараз поставлю дві правки на врахування і після цього переходимо до голосування. Готові? 844 правка. Комітетом вона не була врахована, але зараз ми чуємо позицію, що комітет не заперечує, якщо зал буде визначатися та може підтримати цю правку. Ставлю на голосування правку 844. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:53:16]] За-259 Рішення прийнято. Правка врахована. Правка 2205. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. На врахування ставиться. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:53:40]] За-268 Рішення прийнято. Правка врахована. Переходимо до голосування за закон. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Земельного кодексу України та інших законодавчих актів щодо удосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин (реєстраційний номер 2194). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:54:25]] За-201 Рішення не прийнято. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про направлення до комітету на повторне друге читання проект Закону про внесення змін до Земельного кодексу України та інших законодавчих актів щодо удосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин (реєстраційний номер 2194). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. Повторне друге читання. [[11:55:09]] За-260 Рішення прийнято. Дякую. По фракціях покажіть. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення зміни до пункту 1 розділу ХІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про концесію" (реєстраційний номер 3961). Скажіть, будь ласка, хтось буде наполягати на правках? Ні. Переходимо до голосування. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до пункту 1 розділу ХІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про концесію" (реєстраційний номер 3961). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:56:14]] За-280 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" щодо забезпечення додержання державних гарантій місцевого самоврядування та захисту його економічних основ (реєстраційний номер 3118). Ніхто не буде на правках наполягати? Переходимо до голосування? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" щодо забезпечення додержання державних гарантій місцевого самоврядування та захисту його економічних основ (реєстраційний номер 3118). Прошу підтримати та проголосувати. [[11:57:12]] За-305 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Покажіть по фракціях. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення зміни до статті 3 Закону України "Про публічні закупівлі" щодо ефективної реалізації державної політики у сфері фізичної культури і спорту (реєстраційний номер 3075). Ніхто не наполягає на правках? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення зміни до статті 3 Закону України "Про публічні закупівлі" щодо ефективної реалізації державної політики у сфері фізичної культури і спорту (реєстраційний номер 3075). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:58:10]] За-291 Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо забезпечення виконання рішення Конституційного Суду України стосовно оскарження ухвали суду про продовження строку тримання під вартою (реєстраційний номер 2315). Тут хтось буде наполягати на правках? Можемо голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо забезпечення виконання рішення Конституційного Суду України стосовно оскарження ухвали суду про продовження строку тримання під вартою (реєстраційний номер 2315). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:59:15]] За-318 Рішення прийнято. Покажіть, будь ласка, по фракціях. "Слуга народу" – 214, "Опозиційна платформа – За життя" – 20, "Європейська солідарність" – 22, "Батьківщина" – 11, Партія "За майбутнє" – 13, "Голос" – 16, "Довіра" – 11, позафракційні – 11. 12:00. Оголошується перерва до 12:30. Нагадую: представників фракцій прошу зібратися на нараду.
Шановні колеги, запросіть, будь ласка, народних депутатів до залу. Продовжуємо нашу роботу. Шановні колеги, відповідно до статті 60 прим. Регламенту Верховної Ради повідомляю про створення у Верховній Раді України дев’ятого скликання міжфракційного депутатського об’єднання "Права людини та здоров’я нації". Головою цього об’єднання була обрана Булах Лада Валентинівна. Вітаю вас! Лада Валентинівна, а можна вас на хвилинку, поки збираються народні депутати? Лада Валентинівна, можна вас на хвилинку? Дякую. Шановні колеги, повертаємося до роботи. Будь ласка, запросіть народних депутатів. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Регламенту Верховної Ради України, Закону України "Про статус народного депутата України", Закону України "Про комітети Верховної Ради України" щодо підстав відсутності народних депутатів України на пленарних засіданнях Верховної Ради України та засіданнях комітетів Верховної Ради України. Я так розумію, ніхто не буде на правках наполягати? [[Шум у залі]] А Князевича ж нема. [[Шум у залі]] Ні. Я розумію. Ні, на своїх правках тільки автори правок. Шановні колеги, ви ж добре знаєте Регламент. На жаль, там один автор – Руслан Петрович. Бажаємо йому здоров’я і якомога швидше повернутися до роботи. Але ні. Готові голосувати? Запросіть народних депутатів. Займіть свої місця, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Регламенту Верховної Ради України, Закону України "Про статус народного депутата України", Закону України "Про комітети Верховної Ради України" щодо підстав відсутності народних депутатів України на пленарних засіданнях Верховної Ради України та на засіданнях комітетів Верховної Ради України (реєстраційний номер 3642). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:44:29]] За-248 Рішення прийнято, закон прийнятий в цілому. Покажіть по фракціях. Шановні колеги, наступне питання – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України" щодо визначення територіальної підсудності судових справ, підсудних розташованим на території Автономної Республіки Крим та міста Севастополя судам, та підслідності кримінальних правопорушень, вчинених на тимчасово окупованих територіях (реєстраційний номер 0941). Доповідає член Комітету з питань прав людини, деокупації та реінтеграції тимчасово окупованих територій у Донецькій, Луганській областях та Автономної Республіки Крим, міста Севастополя, національних меншин і міжнаціональних відносин Горбенко Руслан Олександрович. Включіть мікрофон, будь ласка.
Шановні народні депутати.
Почекайте. Скажіть, будь ласка, хтось буде наполягати на правках? Ні. Можемо голосувати? Добре. Дякую, у вас був гарний виступ. Що значить ємко доповісти по всіх правках. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України" щодо визначення територіальної підсудності судових справ, підсудних розташованим на території Автономної Республіки Крим та міста Севастополя судам, та підслідності кримінальних правопорушень, вчинених на тимчасово окупованій території (реєстраційний номер 0941). Прошу підтримати та проголосувати. [[12:46:42]] За-275 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Ще раз усім дякую. Наступне питання – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо соціального захисту населення в період карантину, пов’язаного з запобіганням виникнення і поширення коронавірусної хвороби (COVID-19) (реєстраційний номер 3486). На трибуну запрошується голова Комітету з питань соціальної політики та захисту прав ветеранів Третьякова Галина Миколаївна. Необхідно? Можемо голосувати. Дякую, Галина Миколаївна, за доповідь. Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо соціального захисту населення в період карантину, пов’язаного з запобіганням виникнення і поширення коронавірусної хвороби (COVID-19) (реєстраційний номер 3486). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:47:52]] За-287 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Переходимо до наступного питання порядку денного. Це проект Закону про віртуальні активи (реєстраційний номер 3637). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:48:23]] За-229 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Жмеренецький Олексій Сергійович.
Доброго дня, шановні колеги, шановна президія! Радий, що нарешті настав цей час, коли ми в парламенті розглядаємо таке інноваційне питання. Напевно, одні з небагатьох в світі, тому що сьогодні лише декілька країн, які можна перелічити на пальцях однієї руки, мають законодавство, яке регулює відносини в сфері віртуальних активів. Наразі експерти оцінюють обсяг транзакцій в Україні з віртуальними активами близько 150-200 мільйонів доларів на день, а капіталізація віртуальних активів в Україні складає більше 2 мільярдів доларів. Але, на жаль, весь цей час вся галузь знаходиться абсолютно в тіні. Підприємці, які займаються бізнесом в цій сфері, не можуть реєструватися, не можуть захищати свої права в суді, не можуть укладати контракти. Стартапи, які в цій сфері створюються в Україні, починають тікати з України або просто реєструють свої компанії в іноземних юрисдикціях. Не можна платити податки, іноземні компанії не можуть приходити в Україну і співпрацювати з банками, з будь-якими іншими установами і також або працюють в тіні, або просто не приходять в Україну. Це перший проект закону за всі каденції парламенту, який підходить до віртуальних активів комплексно, не розглядаючи їх виключно як криптоактиви або криптовалюти і таке інше, що намагалися зробити в минулих каденціях парламенту. Законопроект є базовим, він визначає всі базові поняття, пов’язані з віртуальними активами: перелік постачальників послуг в сфері віртуальних активів, всі визначення і дефініції. Законопроект також доповнює раніше прийнятий нами законопроект про запобігання відмиванню брудних коштів, який імплементує в українське законодавство норми FATF щодо запобігання якраз відмиванню брудних коштів. Ці норми наразі не працюють, тому що немає базового закону, і Україна ризикує потрапити в список "сірих" країн і відповідно мати певні проблеми з фінансовими взаємовідносинами. Пропонується в першому читанні прийняти. До другого читання, якщо будуть якісь зауваження або пропозиції, обов’язково всі врахуємо. Хочу зазначити, що на обговоренні на комітеті жоден орган центральної влади не висловив.
Дякую. До слова запрошується заступник голови Комітету з питань цифрової трансформації Чернєв Єгор Володимирович.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Насправді в Україні за останні роки розвинувся ринок віртуальних активів, і вже сотні тисяч українців використовують віртуальні активи у своєму повсякденному житті. І ми не можемо насправді зволікати цим. Вони, на жаль, зараз працюють поза правовим полем. Саме тому цей законопроект і пропонується зараз прийняти задля того, щоб створити це правове поле, щоб насправді власники платили податки, власники цих віртуальних активів, щоб ми виконували вимоги FATF, як вже казав автор законопроекту. Це перше читання. Звісно, що будуть ще обговорення цього законопроекту до другого читання, ми чекаємо на ваші пропозиції. Але зараз підкомітет і комітет просять підтримати цей законопроект та проголосувати його в першому читанні. Дякую.
Дякую. Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, по фракціях. Шинкаренко.
З місця. Добрий день! Добрий день, шановні колеги! Це надзвичайно актуальним на сьогоднішній день є законопроект, адже Україна і українці займають перші місця у світі по оберту криптоактивів у всьому світі. Даний законопроект введе країну в легальне поле. І я переконаний, що це надасть надзвичайно велике зростання нашій економіці, якщо внаслідок прийняття даного закону та потім ще додаткових ми зможемо, по-перше, отримувати додаткові надходження до бюджету завдяки легалізації криптоактивів та електронних активів. Ми зможемо допомагати врегульовувати всі питання, які виникають у користувачів цих активів у випадку, якщо є заяви до органів СБУ або інших внаслідок неправомірного заволодіння чиїмись активами. Наразі це знаходиться в незрозумілому полі. Тому ми не можемо захистити гроші інвесторів, які вкладають величезні суми в цю індустрію. А також ми знаємо, що українські ІТ-компанії розробляють величезну кількість проектів, які пов’язані з цим. У підсумку я хочу сказати, що це надасть величезний ріст для України, для економіки та дасть зелене світло для інвестицій в Україну в цьому напрямку. Дякую.
Величкович Микола Романович.
Ар’єву.
Ар’єв Володимир Ігорович.
Коли цей законопроект прочитали деякі фахівці з питань інвестицій, вони за голову вхопилися. Тому що все, що підготовлено, підготовлено дуже швидко, без врахування особливо тих речей, які можуть запобігати відмиванню коштів, без врахування повного і всеохоплюючого захисту інвесторів, без врахування серйозного контролю за емітентами. Тобто створюється така собі чорна діра, якщо приймати законопроект у такому вигляді. Шановні колеги, я можу вам гарантувати, що після ухвалення цього законопроекту у країни почнуться набагато більші проблеми, ніж є зараз. І Міжнародний валютний фонд після ухвалення цього законопроекту в такому вигляді не те, що не дасть, а й завимагає швидко погасити перед ним всі заборгованості. Повірте мені, що зауважень до цього документу стільки, що робити друге читання просто немає сенсу. Я пропоную: давайте не ризикувати і не гратися Україною, давайте не створювати можливості для чорних дірок фінансових, в тому числі і для шахрайства, які залишаються при цій чинній редакції, яку поправити буде дуже важко. А відправимо цей законопроект на повторне перше читання, зберемо фахівців з інвестиційного банкінгу, тих, хто розуміє, що таке віртуальні активи, і підготуємо серйозний законопроект, а не похапцем будемо вносити сюди речі, які можуть потім суттєво вплинути не тільки на імідж України, а на її фінансовий стан. Дякую.
Скороход Анна Костянтинівна.
Шановні колеги, ми абсолютно підтримуємо легалізацію віртуальних активів. Але даний закон робить ще більше колізії в праві, оскільки ніхто чітко не визначить за цим законопроектом, що таке віртуальні активи. А те визначення, яке є в цьому законопроекті, воно настільки розпливчате, що туди можна буде запхнути все, що завгодно, і у нас все ще більше може перейти в тінь. Більше того, немає чіткого врегулювання, як будуть ідентифікувати власників цих віртуальних активів. Ви кажете, що ми будемо збирати податки і нарешті залучимо якісь інвестиції. Але як ви взагалі будете ідентифікувати цих власників? Як ви з них збираєтесь збирати податки? Це в законі ніяк не врегульовано. Окрім того, почитайте висновки ГНЕУ. Там чітко зазначено, що положення проекту не відповідає конституційному принципу верховенства права в частині дотримання в законодавстві принципу правової визначеності. Все-таки давайте даний законопроект доопрацюємо і відправимо на повторне перше читання. Дякую.
Дякую. Шуфрич Нестор Іванович, будь ласка.
Дякую, шановна пані головуюча. Шановні колеги! Ви знаєте, я за невелику практику роботи у Верховній Раді України звик, що ми отримуємо рішення Головного юридичного управління, науково-експертного управління. Люди добрые, этот закон требует еще психологической экспертизы. Скажіть мені, будь ласка, у вас все гаразд в реальному житті? Так ви потягнулися у віртуальне життя. Илоны Маски нашлись тут. Люди добрі, що ви робите? Я вже не говорю про вплив на ВВП, на такі нормальні речі, які ми мали би сьогодні обговорити – нуль, нічого нема. Ви розберіться з реальною ситуацією сьогодні в країні, з реальними хворими. Оте, що Великобританія на наступному тижні починає пфайзерівську вакцину вже людям давати послуги, це реальна дія. Німеччина в січні місяці або в останній тиждень грудня – це реальна дія. Угорщина "Спутник V" із Росії завезла – це реальна дія. Вы накормите сначала людей, а потім віртуальними речами їх тут, пробуйте їм впхнути. Я розумію, що в смартфоні у керівництва нашої країни все гаразд. А у мене таке враження, що ви не інтелектуальний локдаун готуєте, а вже настав локдаун інтелекту навіть у вашому віртуальному світі. Ще раз прошу вас, схаменіться. Поверніться до того, в якій ситуації ми знаходимось саме зараз. Не ховайтесь самі і не тягніть в Україну якийсь віртуальний мир. Сьогодні ви маєте збагнути відповідальність за людей в реальному світі і сьогодні, і негайно, захищаючи їх життя, захищаючи здоров’я українського народу. Думайте про людей, а не про віртуальність. В смартфоні у вас все гаразд, а в житті все дуже погано, складно і небезпечно. Дякую за увагу.
Дякую. Соболєв – хвилина з мотивів. Шахов – хвилина з мотивів. Після цього переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали, будь ласка.
Колеги, ситуація дуже небезпечна. Якщо ми ухвалимо цей закон, я гарантую, що Україна підпадає під особливий моніторинг FATF. Вдумайтесь, як можна ще один емісійний центр, виводячи з Нацбанку, передавати Мінфіну, який зацікавлений в емісії, бо йому треба покривати розрив фінансування. По-друге, ви хоч читали, що в цьому законопроекті виведена юрисдикція України? Ви хочете, щоб Україна стала помийною ямою, де будуть відмиватися всі брудні гроші? Покажіть мені визначення віртуальних активів. Де біткоїн визначений? Чи біткоїн у вас не віртуальний актив? Цей закон не можна ухвалювати, я вважаю, треба експертиза антикорупційного комітету. Тут не все просто так, такі закони просто так не вносяться.
Шахов Сергій Володимирович.
Шановні колеги, безумовно, інновації нашій країні потрібні. Скажіть, будь ласка, коли ми повернемося до тих активів, які були пограбовані ще в 90-х роках, не віртуальні, а реальні? Підприємства, "Лиссода", яку розвалили повністю на корню, і рекультивації землі навіть не відбулося, сьогодні бруд ллється в Сєвєродонецьку. "Мехстекло", яке зруйновано повністю, "РТИ" завод, який вивезли, де працювало мінімум 20 тисяч людей, сьогодні залишилися люди без роботи. Завод "Зоря", який сьогодні у приватних руках "Оборонпрому", де вибухівку сьогодні виготовляють. Коли буде аудит цих підприємств і повернення в реалії сьогоднішнього життя, і доведений аудит всіх цих підприємств, і коли покарають тих негідників, які зруйнували економічний локомотив нашої держави саме в Донбасі? Вимагаємо сьогодні негайного аудиту всіх підприємств, які були зруйновані і сьогодні стоять з ртуттю, де діти наші бігають, навіть і в Київській області.
Дякуємо.
Шановні колеги, будь ласка, підготуйтеся до голосування, займіть свої місця. Готові голосувати? Запросіть народних депутатів до зали. Готові голосувати? Шановні колеги, займіть свої місця, будь ласка, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про віртуальні активи (реєстраційний номер 3637). Готові проголосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:04:27]] За-230 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до статті 4 Закону України (не кричіть, будь ласка) "Про пестициди та агрохімікати" щодо ввезення пестицидів на митну територію України. Що по фракціях? Покажіть по фракціях. 2289. Переходимо. [[Шум у залі]] Я зайшов вже в питання, наступне скажете. Іван Іванович, після цього я дам з процедури. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:05:24]] За-224 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Кучер Микола Іванович. Є Микола Іванович?
Шановні колеги, шановний Дмитро Олександрович! Основна мета законопроекту 2289 – це розблокувати ввезення зразків інноваційних засобів захисту рослин для наукових досліджень і державних випробувань з метою використання в сільському господарстві, а також використання залишків пестицидів, ядохімікатів, термін реєстрації яких закінчився, питання можливості застосування, зберігання і торгівлі. Проблема по цьому законопроекту виникла ще в грудні 2015 року, коли так званим дерегуляційним законопроектом були внесені зміни до Закону "Про пестициди і агрохімікати" щодо неможливості випробування пестицидів в Україні без попередньої їх реєстрації у країні-виробнику. До речі, ця норма не діє ні в одній країні ні в ЄС, ні в Сполучених Штатах Америки. А по-друге, вона суперечить здоровому глузду і відверто надзвичайно лобістська. Я не пам’ятаю такого закону, який був такий лобістський, як закон, коли вносили зміни про пестициди і агрохімікати. Наприклад, сьогодні багато препаратів, які виробники – Швейцарія, Німеччина – виробляють, вона їх не реєструють, тому що там не сіють соняшника, а вони виробляють препарати для соняшника, там нема таких гербіцидів, нема таких хвороб, які використовуються. Тому обмеження, ми сьогодні обмежені до досвіду, до світових розробок у сфері захисту рослин, і це призводить до того, що в Україні купуються надзвичайно старі препарати. За розрахунками експертів втрати аграріїв через недоотримання врожайності складають біля 3 мільярдів щорічно. Тому навколо законопроекту сьогодні багато розмов, але я вважаю, що він зменшить екологічне навантаження досить сильно, ми вносимо препарати по 3, по 4 кілограма, і не ввозимо тих, які вносяться по 20, по 40 грамів. Тому я сьогодні звертаюсь до всіх вас підтримати законопроект і голосувати за законопроект 2289. Дякую.
Дякую. До слова запрошується Сольський Микола Тарасович – голова Комітету з питань аграрної та земельної політики.
Шановні колеги, шановний головуючий, пропоную до вашої уваги проект Закону про внесення змін до статті 4 Закону України "Про пестициди та агрохімікати". Метою законопроекту є вдосконалення окремих положень даного закону. Даний законопроект покликаний, перш за все, усунути положення, яке з’явилось в законі відносно нещодавно і якого не існує в законодавстві ні ЄС, ні в США, ні в інших розвинутих країнах. Відповідно законопроект носить антикорупційний характер, оскільки. [[не чути]]декілька норм, про які попередньо розказав Микола Іванович. Наголошую, що ухвалення цього законопроекту підтримується Міністерством економіки, Європейською Бізнес Асоціацією, Американською торговельною палатою, Німецько-українською промислово-торговельною палатою, Всеукраїнським аграрним форумом, Всеукраїнською аграрною радою, Аграрним союзом, Всеукраїнською асоціацією сільських, селищних рад, Аграрною конфедерацією, Клубом аграрного бізнесу, Фітосанітарною асоціацією України, "Український контроль аграрного захисту". З Міністерством екології також досягнуто згоди по цьому законопроекту, паном міністром, з врахуванням певних зміни при вашому голосуванні до проекту закону щодо другого читання. Це виключення рекламування протягом двох років залишків пестицидів, а також строку набуття з 2021 року. Крім того, при позитивному голосуванні є зауваження від євроінтеграційного комітету, які будуть враховані. Дякую.
Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, по фракціях, на виступи від фракцій та груп.
Будь ласка, Лабазюк, фракція "За майбутнє". Будь ласка.
Шановні колеги, ми з вами в цій сесійній залі маємо працювати на те, щоб допомагати бізнесу, розвивати промисловість, виробництво, а ні в якому разі не заважати. І сьогодні законопроект, який ми з вами зараз розглядаємо, він саме покликаний на те, щоб та галузь, яка вже є локомотивом нашої економіки, мала підтримку. Дійсно, була прийнята недолуга, як на мене, позиція про те, що не можна ввозити в Україну для дослідів засоби захисту рослин – ті, які вже випробувані, зареєстровані і успішно працюють в інших країнах. Але потрібно взяти до уваги, що Україна має свої кліматичні особливості, ґрунтові особливості і відповідно ті засоби захисту рослин, які працюють успішно в інших державах, не факт, що будуть працювати у нас. Отож сьогодні ми даним законопроектом створюємо можливість ввезення в Україну засобів захисту рослин – пестицидів, які можна буде випробовувати у наших умовах і успішно використовувати, що дасть, в свою чергу, збільшити дохідність агровиробників і, відповідно, більше сплачувати до бюджету, більше виробляти продукції. Тому група "За майбутнє" підтримає даний законопроект. Дякую.
Дякую. Галина Васильченко, фракція "Голос", будь ласка.
Прошу передати слово Цабалю Володимиру.
Прошу передати слово.
Шановні колеги, якщо коротко, цей закон про три речі. Перше. Цей закон позитивний для наших аграріїв українських, які зможуть більш дешевших купляти добрива, тому що спектр добрив, які вони зможуть купляти, значно розшириться. Друге. Цей закон корисний для споживача, тому що собівартість продукції, яку вони будуть купляти, вона значно знизиться. І третє. Цей закон, дійсно, як було сказано, і це основне, він виправляє ті лобістські норми, які були під конкретних виробників прийняті 4 роки назад і, відповідно, вертає ринок агрохімікатів в нормальні ринкові умови. Прошу підтримати цей законопроект. Дякую, колеги.
Дякую. Шуфрич Нестор Іванович. Бурміч Анатолій Петрович.
Я передаю, прошу передати слово Бурмічу.
Я бачу. Я вже передав, да. Дякую.
Шановні колеги, ми багато чули про те, що Україна є випробувальним полігоном. Про це навіть не тільки ми говорили про ті біологічні лабораторії, які невідомо що виробляють, коронавірус чи що у нас на нашій території, ніхто нам не дав відповіді. Навіть посол Канади, і той не витримав, прокинулись в ньому якісь патріотичні риси і сказав про те, що Україна – це полігон. Цей закон саме з цієї опери, з цього самого зрізу. Хто сказав взагалі, що це пестициди? А може це не пестициди? Це може добрива? А може наркотики, а може якась інша субстанція? Ця хімічна речовина ніде не зареєстрована, дорогі друзі, ніде. Вона ввозиться сюди для того, щоб розуміти, що це таке взагалі. Навіщо ми даємо свою землю, свої ресурси, свою екологію для того, щоб щось випробовувати? Хай випробовують у себе, зареєструють, а потім привозять до нас і так, як воно існує на сьогоднішній день, і випробовують – підходить для землі України чи ні. Це перше. Я думаю, що під виглядом пестицидів може завозитися все, навіть і наркотики, скажуть, що це пестицид, вибачте, воно не зареєстроване, і таке інше. Це все дає можливості. Друге. Законом дозволяється торгувати пестицидами, які зареєстровані, але вже більше 2 років строк гідності закінчився. Використовуйте для себе, це хімія, невідомо у що воно перетворилося. Я вважаю, це теж небезпека для екології. Думав собі: навіщо це все робить. І тоді думаю, мабуть у когось прокинулась совість, і коли продали землю фактично, то хочуть її отравити, типу "так не доставайся ж ты никому". Не можна себе перетворювати і свою землю на випробувальний полігон. Ми будемо проти. Дякую.
Дякую. Зінкевич Яна Вадимівна.
Прошу передати слово Іванці Климпуш-Цинцадзе.
Вибачте, не чутно.
Климпуш-Цинцадзе.
Климпуш-Цинцадзе Іванна Орестівна.
Дякую. Шановні колеги, дійсно, цей законопроект є дуже потрібним для аграріїв. Ми розуміємо, наскільки важливо підтримати їх в тому, щоб вони отримували додаткову можливість уникнути втрат від шкідників, мати додаткову інвестиційну привабливість, і все це, безумовно, є важливим взагалі і для нашої держави. І попри всі позитивні речі, які були озвучені нашими колегами, цей законопроект дійсно містить, на жаль, норму, яка дозволяє використовувати пестициди і агрохімікати після завершення строку їх реєстрації. І ми дуже сподіваємося, що ця норма буде прибрана до другого читання, як говорили і автори, і представник комітету, а також, на жаль, цей законопроект містить норми, які прямо суперечать праву Європейського Союзу, Угоді про асоціацію і нашим зобов’язанням в рамках Світової організації торгівлі. І я дякую голові комітету, що він під стенограму сказав, що комітет готовий врахувати зауваження Комітету з питань інтеграції України до Європейського Союзу. Якщо це буде зроблено, то це дійсно цей законопроект буде повністю підтриманий нами і в другому читанні. На сьогодні ми готові дати цей кредит довіри і підтримати як "Європейська солідарність" законопроект у першому читанні. Дякую.
Тиша, будь ласка. Шановні колеги, будь ласка, всі бажаючі виступили? Запросіть народних депутатів до зали. Переходимо до голосування за закон. У мене одне питання: комітет пропонує прийняти цей закон за основу і в цілому. Ні? Як ви кажете "ні", якщо тут написано "в цілому"? Я тому питаю. Нема питань. Рішення комітету ви ж приймали. Микола Тарасович, погано, якщо ви не знаєте свої рішення. Навіть комітет вже не пропонує в цілому. Тому переходимо до голосування, будь ласка. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до статті 4 Закону України "Про пестициди та агрохімікати" щодо ввезення пестицидів на митну територію України (реєстраційний номер 2289). Будь ласка, підготуйтесь до голосування ще раз. Готові? Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:17:59]] За-239 Рішення прийнято. Дякую. Крулько Іван Іванович – з процедури. Будь ласка, включіть мікрофон.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановний Дмитро Олександрович, шановні колеги, є пропозиція розглянути зараз попередній звіт Тимчасової слідчої комісії з питань розслідування оприлюднених у ЗМІ фактів можливих корупційних дій посадових осіб органів державної влади, які призвели до значних втрат дохідної частини Державного бюджету. За скороченою процедурою пропонується розглянути це питання і прохання його розглянути зараз. Дякую.
Іван Іванович, якщо я не помиляюся, ми домовлялися наступним чином, що 2 хвилини – виступ доповідача, після цього голосуємо. Ніхто не заперечує? Так ідемо? Будь ласка. Без обговорення. Без обговорення. Добре. Домовилися.
Шановний Голово Верховної Ради, шановні народні депутати, шановні українці, до вашої уваги пропонується попередній звіт тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України, яка була створена в цьому залі для того, щоб розслідувати можливі корупційні діяння у питаннях, які стосуються діяльності Державної податкової служби та Державної митної служби. Хотів би відзначити, що попередній звіт, який зареєстрований як проект постанови Верховної Ради, підтримали і підписали представники усіх депутатських фракцій, які входять до тимчасової слідчої комісії. Важливо відзначити, що тимчасовою слідчою комісією за період роботи встановлено, що найбільш поширеною схемою ухилення від сплати ПДВ є формування фіктивного податкового кредиту, який отримав назву "скрутка". Обсяги скрутки ПДВ складали близько 2,5 мільярда гривень щомісяця. Разом за період діяльності ДФС і Державної податкової служби за січень 2019 – березень 2020 року суб’єктами господарювання сформовано та використано фіктивного ПДВ на суму щонайменше 28,5 мільярда гривень. Крім того, покупці товару з фіктивним ПДВ, і це треба відмітити, могли інколи і не знати про фіктивну його природу. Відразу хочу зазначити, що ми не говоримо про те, що ці дії вже є злочином, тому що це можуть зробити тільки правоохоронні органи і суд. До того часу, поки немає рішення суду, існує презумпція невинуватості. Але в той же час ми можемо відмітити, що встановлені територіальні органи Державної податкової служби, на обліку яких перебуває найбільша кількість таких платників: це Львівська, Київська, Донецька, Запорізька, Кіровоградська, Харківська області і місто Київ. Завдяки роботі ТСК, Державної податкової служби разом зі Службою безпеки і Міністерством цифрової трансформації були виявлені і усунені випадки некоректної роботи алгоритмів СМКОР, внаслідок чого до державного бюджету не дійшло додатково 32 мільярди гривень. Важливо відзначити, що тимчасова слідча комісія з огляду на великий обсяг завдань, які перед нею поставлені, повинна продовжити свою роботу на наступні 6 місяців. І я би просив.
Ні, ми не даємо. Ми не додаємо додаткового часу, Іван Іванович, ви знаєте. Дякую. Шановні колеги, ставлю на. Шановні колеги! Шановні колеги, мова йде про продовження роботи ТСК. Тому я ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови (реєстраційний номер 4263) щодо звіту Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування оприлюднених у ЗМІ фактів можливих корупційних дій посадових осіб органів державної влади, які призвели до значних втрат дохідної частини Державного бюджету України. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:22:49]] За-306 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до прикінцевих положень Закону України "Про безпечність та гігієну кормів" з метою стабілізації ринку (реєстраційний номер 3672). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:23:24]] За-235 Дякую. Рішення прийнято. Переходимо до розгляду питання. До слова запрошується голова Комітету з питань аграрної та земельної політики Сольський Микола Тарасович.
Шановний Дмитре Олександровичу, шановні народні депутати України! Вашій увазі пропонується законопроект про внесення змін до прикінцевих положень Закону України "Про безпечність та гігієну кормів" з метою стабілізації ринку кормів. Донедавна відповідно до Закону "Про ветеринарну медицину" в Україні діяла система реєстрації готових кормів. Але такий підхід не відповідав законодавству ЄС. Однак, у січні 20-го року набув чинності Закон України "Про безпечність і гігієну кормів", і реєстрацію готових кормів було скасовано. Замість цього законом запроваджено реєстрацію кормових добавок, що відповідає європейському законодавству. Відповідно до вимог статті 17 зазначеного закону виробництво та обіг кормів, виготовлених із застосуванням кормових добавок, а також обіг самих добавок дозволяється виключно за умови реєстрації таких кормових добавок. Зазначений закон передбачав 2 роки перехідного періоду. А також необхідно було затвердити 19 підзаконних актів. На сьогоднішній день прийнято лише частину. Відсутність підзаконних актів не дозволяє реєструвати жодну кормову добавку. І у нас з цього року заблоковано поставку в Україну всіх кормових добавок – це є консерванти, вітаміни і все решта. Отже, на даний час процедура реєстрації кормових добавок не функціонує ще. Така ситуація вже призводить до скорочення пропозицій на ринку. Прийняття цього рішення дозволить розблокувати ринок готових кормів, запровадити в Україні абсолютно нову систему реєстрації добавок відповідно до європейської моделі, здійснити наповнення українського реєстру кормових добавок, надати час для прийняття необхідних додаткових підзаконних актів. Дія закону в проекті відповідно з 24-го року припиняється. Це тимчасовий режим. З цього моменту в Україні будуть дозволені тільки ті добавки, що були зареєстровані в Україні. Комітет просить підтримати законопроект за основу та в цілому. Дякую.
Дякую, Миколо Тарасовичу. Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти по фракціях на виступи. Люшняк Микола Володимирович.
Прошу передати Кучеру Миколі.
Кучер Микола Іванович.
Шановні колеги, я закликаю всіх підтримати законопроект 3672, тому що законопроект врегульовує всі питання, все, що стосується завезення в Україну тих препаратів, з яких роблять комбікорми. Якщо ми цього не зробимо, Кабмін буде вирішувати це питання як мінімум кілька років, тому що їх 2 тисячі найменувань. Тому я підтримую і хочу, щоб підтримали цей законопроект, який вирішує наше питання, це що стосується завезення добавок. Він дасть можливість нашим імпортерам ввозити комбікорми і реєструвати готові комбікорми. Такий підхід буде відповідати європейському законодавству. Тому закликаю всіх підтримати цей законопроект.
В’ятрович Володимир Михайлович.
Прошу передати Артуру Герасимову.
Герасимов Артур Володимирович.
Шановний пане головуючий, шановні колеги, шановні українці! Ви знаєте, на додачу до кризи в економіці, на додачу до кризи в протидії епідемії коронавірусу, на додачу до кризи в міжнародній сфері, яку спровокувала "зелена" влада Зеленського, вони ще хочуть зараз створити реальну кризу в тваринництві для того, щоб у нас всі майже, хто займається тваринництвом, стали збитковими, а всі продукти здорожчали. Якщо не прийняти цей законопроект і не зробити його законом, саме це і станеться. Тому "Європейська солідарність", як завжди, іде назустріч бізнесу, іде назустріч нашим аграріям і буде голосувати за цей законопроект, і просить всіх також його в залі підтримати. Але цей законопроект не є досконалим, тому що він не вирішує проблему, він тільки відтерміновує її рішення. Саме тому ми просимо сьогодні проголосувати за прийняття цього законопроекту в першому читанні і до другого обов’язково виправити всі прогалини цього законопроекту для того, щоб не відбулося ключове, я звертаю на це вашу увагу, дискримінації вітчизняного виробника. Бо ми можемо дуже багато говорити про одні отрасли, але ключове в кожному законопроекті, коли ми його приймаємо, роблячи плюси для одних галузей чи промисловості, чи нашого сільського господарства, не робити мінуси для інших. Саме тому підтримаємо його в першому читанні всім залом, до другого виправляємо всі прогалини, ключове, що не було дискримінації національного виробника. Дякую.
Дякую. Поляков Антон Едуардович.
Передайте, будь ласка, слово Лабазюку Сергію. Дякую.
Лабазюку включіть мікрофон.
Лабазюк Сергій, Хмельниччина, 188 округ. Шановні колеги, це дуже добре, що ми намагаємося привести українське законодавство до норм європейського законодавства. Але дуже часто ми цим шкодимо, адже в свій час, приймаючи законопроект про безпечність і гігієну кормів, ми взяли на себе зобов’язання разом з цим законопроектом прийняти ще 19 законопроектів. І станом на сьогодні тільки 16 розглянуті і прийняті, 3 ще не розглянуті. Автоматично ми заблокували можливість ввезення вітамінів, добавок для виробництва кормів. Хочу нагадати, що вже 3 роки постіль в Україні вирує АЧС, чума, чим знову ж таки спричинено великі втрати для виробників в тваринницькій галузі. І сьогодні ми фактично монополізували такими діями ввезення кормових добавок в Україну, і окремі компанії, монополізуючи, піднімають ціну на корми в Україні, що в свою чергу дійсно призведе до кінцевого продукту, таке як м’ясо, молоко, здорожчення. Даним законопроектом ми пропонуємо розблокувати процедуру реєстрації і надати можливість ввезення кормових добавок в Україну для того, щоб ми могли отримати за ринковою ціною корми з відповідною якістю, тому що велика кількість кормових добавок виробляється в інших країнах, і вони нам надзвичайно сьогодні необхідні. Так, звичайно, цей законопроект, як щойно було сказано колегами, потребує ще доопрацювання. Але для того ми разом з вами у комітеті маємо змогу його доопрацювати і в короткі терміни прийняти. Тому група "За майбутнє" підтримує даний законопроект, прошу підтримати.
Соболєв Сергій Владиславович.
Прошу передати Івченку.
Івченко? Івченко Вадим Євгенович.
Івченко, "Батьківщина". Колеги, цей закон потрібен, цей закон потрібен, перш за все, із-за того, що уряд на протязі двох перехідних років так і не спромігся зробити реєстр кормових добавок. 11 мільйонів домашніх тварин, 6 мільярдів взагалі в обороті в цьому секторі, 260 мільйонів. Нам потрібен цей сьогодні закон прийняти за основу, ми чітко маємо доопрацювати його. І я хочу на останок сказати, що це питання не тільки реєстру кормових добавок, це питання нашої конкурентоспроможності, це питання виживання фактично через вітаміни, поставку цих кормових добавок наших, в тому числі і домашніх тварин. І, колеги, при цьому це питання відповідальності, відповідальності тих людей, які за два роки після прийняття Закону про гігієну кормів, "Про безпечність та гігієну кормів", не спромоглися зробити відповідний реєстр. Голосуємо "за" і доопрацьовуємо. Дякую.
Всі бажаючі виступили? Шахов – хвилина з мотивів, після цього переходимо до голосування.
Сергій Шахов, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, безумовно, наша група буде підтримувати цей законопроект. Але хотілося б зазначити, колись в дитинстві, я пам’ятаю часи, коли розбудовувалися птахофабрики, ферми, тваринництво, птахарство, кроливодство і так далі, і вироблялися корми саме в нашій державі. Сьогодні чомусь ми повинні закуповувати не тільки корми для тварин, а повинні сьогодні для людей везти з Ізраїлю картоплю або полуницю, везти з Бразилії м’ясо і так далі. Треба у нас сьогодні займатися цим питанням і доручити Міністерству аграрної промисловості максимально включитися в цей процес і зробити фундаментальну зміну в нашій державі. Це наша економіка. Якщо говорять, що Україна сьогодні аграрна держава, так давайте будемо показувати, що ми працюємо саме в аграрній державі і покажемо всьому світу стандарти українські, як в Європі. Дякую.
Качура Олександр Анатолійович. Не говорив ніхто з "Голосу"? Потім ще Цабаль – хвилина з мотивів. Після цього голосуємо. Качура включіть, будь ласка, мікрофон Олександру Анатолійовичу.
Олександр Качура, фракція "Слуга народу". Шановні колеги, по-перше, до цього законопроекту є багато запитань, я думаю, що до другого читання його повинні доопрацювати. По-друге, я хотів би звернутися до всіх керівників фракцій. Скажіть, будь ласка, під час пандемії коронавірусу, коли в нас в деяких регіонах 100 відсотків завантаженість ліжко-місць, я люблю тварин, але це найголовніше питання, яке повинен розглядати парламент, збиратися зараз на пленарне засідання, корми для тварин розглядати? Ви що, смієтесь чи що над українським народом? Давайте розглядати зараз питання, які стосуються пандемії коронавірусу, підтримки підприємництва, соціального забезпечення. Це те, для чого працює парламент. А питання кормів, я думаю, ми можемо відкласти до того моменту, поки епідеміологічна ситуація виправиться. Дякую.
Цабаль Володимир Володимирович.
Коментуючи попередній виступ, насправді цей закон підтримує підприємництво. Фракція "Голос" підтримує цей закон. Цей закон потрібен і аграріям, і споживачам звичайним. Але я хочу про інше сказати. Чому ми взагалі розглядаємо цей закон? Тому що уряд не виконує попередньо прийняті нами закони вже два роки. І у мене питання. А коли ми нарешті будемо приймати відповідні закони про парламентських контроль, наскільки я знаю, вже є зареєстровані закони, за допомогою яких ми зможемо робити цей контроль, щоб в майбутньому ми потім не переголосовували всі закони і не продовжували строки дії. Тому я дуже закликаю колег, давайте більше думати в цьому парламенті не тільки про прийняття законів, а про те, як ми контролюємо уряд і інші органи влади, які мають ці закони виконувати. А цей закон прошу підтримати. Дякую за увагу.
Всі бажаючі виступили? Зараз переходимо до голосування. Ні, "Слуга народу" виступала. Будь ласка, підготуйтеся до голосування. Готові? Готові голосувати? Ставлю на голосування. Шановні колеги, в мене питання по 3672, комітет пропонує за основу і в цілому. Немає заперечень? Можемо голосувати. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до "Прикінцевих положень" Закону України "Про безпечність та гігієну кормів" з метою стабілізації ринку (реєстраційний номер 3672). Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:36:39]] За-290 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до "Прикінцевих положень" Закону України "Про безпечність та гігієну кормів" з метою стабілізації ринку (реєстраційний номер 3672). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:37:13]] За-268 Рішення прийнято, закон прийнятий в цілому. Дякую, шановні колеги. Шановні колеги, в нас підходили декілька голів комітетів і паралельно представники різних депутатських фракцій і груп, в нас зібралася велика кількість Постанов Верховної Ради України щодо молодих вчених тощо. Проголосуємо їх без обговорення? І так само є ратифікації. Без обговорення, ніхто не буде наполягати, голосуємо? Добре. Тоді я швидко, щоб ми просто проголосували ці питання. Будь ласка, не розходьтесь. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Постанови про присудження щорічної Премії Верховної Ради України педагогічним працівникам загальноосвітніх, професійно-технічних, дошкільних та позашкільних навчальних закладів (реєстраційний номер 4359). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:38:25]] За-304 Рішення прийнято. Шановні колеги, наступне питання. Це проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про встановлення щорічної Премії Верховної Ради України педагогічним працівникам загальноосвітніх, професійно-технічних, дошкільних та позашкільних навчальних закладів" (реєстраційний номер 4379). Готові голосувати? Ставлю цю пропозицію про прийняття в цілому з необхідними техніко-юридичними правками. Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:39:17]] За-310 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Постанови про внесення змін до деяких постанов Верховної Ради України щодо відзначення молодих учених (реєстраційний номер 4424). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:39:53]] За-310 Рішення прийнято. Постанова прийнята в цілому. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Постанови про присудження Премії Верховної Ради України молодим ученим за 2019 рік (реєстраційний номер 4425). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:40:23]] За-309 Рішення прийнято. Постанова прийнята в цілому. Наступне питання порядку денного. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Постанови про присудження у 2020 році Премії Верховної Ради України за внесок молоді у розвиток парламентаризму, місцевого самоврядування (реєстраційний номер 4138). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:41:01]] За-312 Рішення прийнято. Наступне питання. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Постанови про присудження у 2020 році Премії Верховної Ради України за внесок молоді у розвиток парламентаризму, місцевого самоврядування. Вибачте, ми тільки що це проголосували, вибачте. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про Премію Верховної Ради України за внесок молоді у розвиток парламентаризму, місцевого самоврядування" (реєстраційний номер 4159). Інша, назви схожі, але інша. [[13:41:56]] За-312 Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про звернення до Кабінету Міністрів України щодо налагодження залізничного сполучення. Це з інших постанов, шановні колеги. Можемо голосувати? Налагодження залізничного сполучення північних районів Луганської області із загальною мережею української залізниці (реєстраційний номер 4145). Всі почули? Готові голосувати? Ставлю цю пропозицію про прийняття в цілому (реєстраційний номер 4145). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:42:54]] За-302 Рішення прийнято. Шановні колеги, паралельно підходили колеги, тут є ще постанова про утворення тимчасової слідчої. Я думаю, що після ратифікації ми по ній підемо по скороченій процедурі. Правильно я розумію? Зараз ратифікації, після цього – постанова. Проект закону вам запропонований до розгляду, проект Закону про ратифікацію Гарантійної угоди між Україною та Європейським інвестиційним банком (Проект "Програма підвищення надійності підстанцій"). Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому вищезазначеного проекту Закону (реєстраційний номер 0051). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:43:55]] За-303 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Закону про приєднання до Угоди про розвиток мультимодальних перевезень ТРАСЕКА (реєстраційний номер 0052). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:44:27]] За-305 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Федеративної Республіки Німеччина про фінансове співробітництво (реєстраційний номер 0070). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:44:55]] За-311 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Закону про приєднання до Протоколу про сталий розвиток сільського господарства та сільської місцевості до Рамкової конвенції про охорону та сталий розвиток Карпат (реєстраційний номер 0071). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:45:26]] За-312 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Закону про ратифікацію поправки до Римської конвенції про охорону та сталий розвиток Карпат щодо нової статті 12bis. Вибачте, Рамкової конвенції про охорону та сталий розвиток Карпат щодо нової статті 12bis "Зміна клімату" (реєстраційний номер 0072). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:46:05]] За-313 Рішення прийнято. Герасимов – з процедури.
Шановний пане головуючий, шановні колеги, я звертаюся перш за все до монобільшості і профільного комітету з міжнародних питань. Є дуже багато ратифікацій, які стосуються працевлаштування сімей наших дипломатів, і, як ви бачите, їх майже немає в порядку денному. Тому в мене велике прохання, я знаю, що багато з них вже готові до голосування в залі чи готові для розгляду в комітеті, давайте наступного пленарного тижня якраз до річниці нашої дипломатичної служби, ці ратифікації приймемо в цій сесійній залі. Це є дуже важливим. Дякую.
Дивіться, це ж не виступи на Погоджувальній раді. Шановні колеги, це не з процедури. Наступного разу я буду вимушений виключити мікрофон. Артур Володимирович, будь ласка. Це ж не питання сьогоднішнього порядку денного, правда? Шановні колеги, проект Постанови про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування причин виникнення у 2020 році масштабних пожеж у Луганській області та дій/бездіяльності Луганського обласного управління ДСНС і Луганської обласної державної адміністрації – Луганської обласної військово-цивільної адміністрації щодо вчасного реагування на виникнення та недопущення виникнення подій надзвичайного характеру (реєстраційний номер 4262). Шановні колеги, є пропозиція: виступ Горбенка як автора, позиція комітету і далі без обговорення. З обговоренням? Тоді пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. Тільки "ЄС" буде наполягати на обговоренні? "Голос". [[13:48:00]] За-275 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, до слова запрошується Горбенко Руслан Олександрович.
Шановні народні депутати, всі знають, яка біда спіткала Луганщину у цьому році. Тричі вогнище, вогняна стихія не тільки знищила величезні площі лісів, будинки та інше майно громадян, але призвела і до людських жертв. Внаслідок пожежі в липні 2020 року вигоріло 5 тисяч гектарів лісу, постраждала 71 особа, загинуло біля 10, згоріло 125 будинків. За час гасіння пожежі було виявлено відсутність дизпалива для виїзду пожежників, несправна техніка, відсутність координування та карт місцевих водойм. Після цієї події надходили звернення від громадян, громадських організацій, в яких зазначалося, що причиною таких наслідків була неефективність управлінських рішень та організації процесу локалізації та протидії пожеж посадовими особами Головного управління ДСНС у Луганській області. Були направлені запити, відкриті кримінальні справи, але порушень не знайшли. 30 вересня виникли повторні лісні пожежі. 17 вогнищ знищили 20 тисяч гектарів лісу, понад тисячі будинків були знищені, 11 осіб загинуло, 169 постраждало. Таке враження, як у Другу світову війну після бомбардування. На зустрічі з постраждалими люди кричали, скаржилися, що після пожеж влітку ніяких заходів щодо уникнення повторних масштабних лісових пожеж керівництвом ДСНС не було вжито. Пожежні машини своєчасно не приїжджали або ж приїжджали без води, евакуація не здійснювалась, люди вночі бігли хто куди без документів, грошей та особистих речей. Розміщення постраждалих було організовано в нелюдських умовах. Новим керівництвом, прокуратурою та ДБР вже виявлено факти розкрадання дизпалива в пожежних частинах Луганської області. Розслідується вирубка лісів, що могло бути головним приводом виникнення підпалів та пожеж. Але керівництво правоохоронних органів Луганщини та ДСНС саботують слідство, тому що.
Ні, більше часу немає. Чи треба комітет заслуховувати? Я думаю, що переходимо. Давайте тоді виступи від фракцій. Рішення комітету всім роздано. Правильно? Будь ласка, запишіться, хто бажає виступити, просто щоб ми іще одне питання встигли сьогодні розглянути: два – за, два – проти. Сергій Віталійович, ви не будете наполягати? Дякую вам. Дякую вам дуже. Бобровська Соломія Анатоліївна. Шановні колеги, продовжую засідання на 15 хвилин. Дякую.
Шановні колеги, ви знаєте, я би хотіла бачити всіх моїх колег на Луганщині, коли ця біда трапилася, і в ніч, коли було зроблено підпал, більше ніж ста з копійкам населених пунктів. На жаль, попри те, що ви депутати і багато хто з вас не був на сході до моменту організованого виїзду на схід, це мало кого обійшло. І мені дуже прикро, що в момент такої трагедії Президент поїхав взагалі на Рівненщину брати під свій особистий контроль чистку озера мало кому відомого, крім рівнян, на всю Україну попри те, що Луганщина лишалася без нагляду. Більше того, лише та третій день приїхав і Прем’єр-міністр, і лише тоді почалася злагоджена велика комунікація. Хоча я дякую голові Луганської ВЦА за фактично швидку і оперативну роботу. Але у мене залишається дуже багато питань до Служби безпеки, до контррозвідки: скільки заходів було вчинено, зроблено за останній рік або 6 років щодо протидії диверсії подібного роду? Тому що луганчани не пам’ятають за останні 70 років чи навіть більше подібного масштабу пожеж. Більше того, я наголошу, що ці пожежі були зроблені, спричинені фактично по всій лінії розмежування і захопили всі райони, які мають відношення до прифронтової лінії. Відповідно це не просто є кліматична загроза, яка виникла, а це була спровокована робота. Ми так, на жаль, і не отримали від Служби безпеки відповіді, що було зроблено, чому не було превентивних заходів і чому Луганщина фактично, Сєвєродонецьк міг взагалі бути в повітрі в першу ніч, коли навіть ЗМІ українські не зреагували на масовість пожеж на Луганщині? Тому фракція "Голос" буде підтримувати створення ТСК і буде слідкувати за розслідуванням і за відповідями Служби безпеки. Дякую.
Поляк Владіслав. Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Сьогодні йде питання не тільки тієї землі, де я народився, а кожного з нас. 7 років іде війна, 7 років люди знаходяться під практично обстрілами. Діти на передку ховаються від взрыва кульки на день народження під стіл. Я дякую сьогодні колегам Руслану Горбенку, Максиму Ткаченку за те, що все ж таки підготували проект постанови Тимчасової слідчої комісії по шаленим пожежам у Луганській області. 6 червня я виступав з цієї трибуни і говорив, що якщо ми не втрутимось в ситуацію, буде ще гірше чим зараз. Шалена вирубка лісів, контрабанда, пограбування Луганської області. Я вже говорив за розкрадання голосів, розкрадання бюджетних коштів, вивезення ресурсу сьогодні, копанок, розкопанок. І це все йде в Луганській області, за якими злочинами стоїть губернатор Гайдай, якого треба. вже давно треба було відсторонити і робити розслідування по всім його злочинам. Чому тести сьогодні в 3 рази дорожче і немає їх сьогодні в лікарнях? Чому сьогодні розкрадається державний бюджет і ніхто не звертає уваги? Я сьогодні звертаюсь до вас, колеги, до кожної фракції – підтримати цю постанову і пильно розслідувати всі злочини, які були вчинені цим негідником, який сьогодні вже дев’ятий в Луганській області, дев’ятий по списку голова військово-цивільної адміністрації. Многострадальна Луганська область повинна знати, що все ж таки за нею дбають і дивляться за Донбасом пильно наші народні депутати. Дякую. Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра".
Дякуємо. Михайло Цимбалюк, фракція "Батьківщина". Будь ласка.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Прошу передати колезі по фракції Євтушку, представнику Рівненського краю.
Представнику Рівненського краю пану Сергію Євтушку. Будь ласка, пане Сергію.
Дякую, пані Олено. Дякую, Михайле Михайловичу, за таке хороше представлення. Сергій Євтушок, Рівненщина, "Батьківщина". Я повністю підтримую, як і вся фракція "Батьківщина", проект даної постанови, яким, очевидно, буде надана можливість авторам і учасникам створення цієї ТСК, аби промоніторити і знайти все ж таки винних, і дати відповіді, хто винний в першу чергу за пожежі в Луганській області. Я також хочу звернутися до авторів та і, в принципі, шановні колеги, до всіх народних депутатів, які чітко розуміють, що ми не можемо по одній кожній техногенній катастрофі створювати ту чи іншу ТСК. Тому пропоную об’єднати в цю ТСК, і це пропозиція до авторів: внести ще раз зміни до цієї постанови і розслідувати також причини, наслідки пожежі в Чорнобилі, відповіді якої також українці не знають Чому загорілися чорнобильські ліси? І в якій спосіб наші рятувальники ці техногенні наслідки ліквідовували? Також я хочу пригадати Закарпаття, це підтоплення. Тобто ми з вами, створюючи по кожній техногенній катастрофі чи якихось там викликів природних, пожежах і різних підтопленнях, можемо прийти до того моменту, коли ми не зможемо створити чергову ТСК, оскільки кожен народний депутат України має бути в одній комісії за Регламентом. Я пропоную об’єднати і пожежу в Луганській області, і чорнобильську пожежу в одну ТСК, житомирські випадки (зараз я дякую Михайлу Цимбалюку, який мені також підказує зараз, що там ми мали теж проблеми) і Закарпаття, підтоплення. І дати відповіді українцям, чому ці пожежі виникли. Якщо це мова йде про підтоплення, то в якій спосіб і як швидко, оперативно спрацювала влада на місцях?
Дякую. Ірина Геращенко, "Європейська солідарність", будь ласка.
Шановні колеги, можна, будь ласка, дати можливість із залою говорити.
Будь ласка, увага! Займіть, будь ласка, свої місця, будьте добрі.
Можна без інтелектуального локдауну тут. Дуже дякую. Шановні колеги, серед тих причин, які привели до аномальних пожеж на Луганщині, називали і диверсії, і трасуючі снаряди, які могли просто диверсанти тоді таким чином знищувати Луганщину. І, власне, дуже дивно, що у звітах влади або навіть в заявах влади ось ця версія не звучала. Натомість переможні реляції відносно закупки нових пожежних машин звучали. І зараз всі про це забули. І нам би хотілося в рамках "години запитань до Уряду" почути від пана Шмигаля, так а де ж додаткові пожежні машини на Луганщині? Також я хочу поінформувати вас, що "Європейська солідарність" провела чудову акцію по відновленню лісів Луганщини. Наші львівські колеги передали більше 10 тисяч саджанців і висадили їх. Так само Тернопільська область, Одеська область посадили саджанці на Луганщині. І ми ще раз публічно оголошуємо челендж такий, інтелектуальний челендж. Давайте допоможемо лісам Луганщини усіма фракціями, партіями і висадимо там якомога більше саджанців замість тих, які просто були знищені під час цих аномальних пожеж. Ми хотіли би від нашої Служби безпеки України почути все-таки, чи були там серед причин пожеж диверсії з боку незаконних збройних формувань Російської Федерації. Що стосується ТСК, ми її підтримуємо. Але ще раз публічно звертаємося до пана Разумкова з вимогою так само винести вже через кілька місяців ТСК по "вагнерівцям", по зраді в найвищих кабінетах країни, яку ви, пане Разумков, блокуєте і не виносите на порядок денний сесії. Дякую.
Дякую. Нестор Шуфрич, будь ласка, "Опозиційна платформа – За життя". По хвилині, будь ласка.
Дякую. Слушне питання розібратися, чому були масштабні лісові пожежі на Луганщині. Але в мене є прохання, давайте винуватих не призначати, не розпочавши розслідування. Я маю певний досвід і можу вам сказати, при чому тут "рука Москви"? А на Житомирщині, коли спалили декілька сіл, а на Чорнобилі, коли не могли на протязі місяця вгамувати пожежу? А потім виявляється, що чомусь так співпало, що пожежа була на місцях незаконних вирубок лісів. Тому давайте розбиратися, ми маємо робити, і взагалі питання лісових пожеж в Україні має бути розслідуване нами. Хочу для всіх сказати, не МНС і не Державна служба з питань надзвичайних ситуацій відповідає за ліквідацію пожеж в лісах, а Державний комітет лісного господарства. Тобто ті, хто вирубують, ті потім за це і контролюють – горить чи не горить. Тому давайте розберемося про реальні причини, а не шукати винуватих. Дякую.
Дякую. Качура Олександр Анатолійович. Після цього переходимо до голосування.
Олександр Качура, фракція "Слуга народу". Дійсно, сталася на Луганщині катастрофа, і це горе, людське горе, 600 згорілих житлових будинків, це мільярди збитків для держави. І те, що не можна виміряти жодними грошима, це людські життя, це 11 загиблих українських громадян. Тому я впевнений, що ми повинні розібратися, здійснити парламентський контроль. І тут різні позиції звучать. Істину, надіюся, всі парламентські фракції зможуть встановити на базі тимчасової слідчої комісії. Тому давайте голосувати. Давайте розберемося, що сталося, і дамо відповідь нашим українським всім громадянам і виборцям. Дякую.
Шановні колеги, переходимо до голосування. Готові голосувати? Шановні колеги, комітет запропонував Верховній Раді визначитися щодо проекту постанови шляхом голосування. Я ставлю так, як завжди, спочатку прийняти в цілому, а далі будемо дивитися на рішення Верховної Ради України. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування причин виникнення в 2020 році масштабних пожеж в Луганській області та дій/бездіяльності Луганського обласного управління ДСНС і Луганської обласної державної адміністрації – військово-цивільної адміністрації щодо вчасного реагування на виникнення та недопущення виникнення подій надзвичайного характеру. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:03:04]] За-258 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Шановні колеги, ми на 3 хвилини вийшли за межі, час був продовжений, але далі, я думаю, що немає сенсу розглядати законопроекти, щоб їх не провалити. Дякую всім за роботу. Пленарне засідання Верховної Ради оголошую закритим.