Шановні колеги, я прошу повертатися після перерви до сесійної зали. Ми продовжуємо наше сесійне засідання, розпочинаємо вечірнє засідання. Шановні колеги, я прошу підготуватися до реєстрації. І прошу зареєструватися народних депутатів, що присутні в сесійній залі, як ми це завжди робимо перед початком вечірнього засідання. [[16:05:42]] 354 народних депутати зареєструвалися в залі. Ми можемо продовжувати сесійне засідання. Шановні колеги, дозвольте з вами порадитися ось з якого питання. Ми зараз переходимо до блоку питань національної безпеки і оборони, і у нас є розгляд законопроекту зараз в другому читанні – 5512. Але через. там небагато поправок і, враховуючи, що дійсно є такі певні транспорті проблеми в місті, дозвольте мені розпочати зараз в першому читанні по повній процедурі розгляд законопроекту 6697, який йде наступний, а потім ми повернемося до 5512. Немає заперечень, колеги? Думаю всі з розумінням до цього ставляться. Дякую, дякую за розуміння. І ми переходимо з вами зараз до проекту Закону про внесення змін до Законів України щодо вирішення деяких питань заборгованості підприємств оборонно-промислового комплексу – учасників Державного концерну "Укроборонпром" перед державою-агресором та/або державою окупантом та забезпечення їх стабільного розвитку. Шановні колеги, ми по повній процедурі будемо працювати, тому що бачимо, що колеги тільки повертаються ще до зали. І я запрошую до слова доповідача – народного депутата України Андрія Вадатурського. Прошу вас, пане Андрію.
Доброго дня, колеги! Дуже приємно, що ми йдемо вже котрий законопроект по повній процедурі, що дозволяє прийняття якраз якісних законопроектів у Верховній Раді. Ну, насправді тут питання досить просте. Ми зараз будемо розглядати якраз питання, яке є дуже важливим, на наш погляд, в оборонному комплексі. Україна десятиліттями вела торгівлю з Росією, і багато оборонних договорів було підписано на 3, на 5 років наперед. Чому? Тому що була інша доктрина чи концепція, оборона. По таким договорам навіть було проведено ряд попередніх оплат за товари. Через початок російської агресії у серпні 2014 року Президент України віддав указ про рішення РНБО, яким було передбачено припинення експорту до Російської Федерації товарів військового призначення. Нагадую, що якраз експорт з країн ЄС і Сполучених Штатів також було зупинено і впроваджені санкції, які і сьогодні продовжують діяти. І тому виконати договори, які були укладені до 2014 року, стало просто неможливим. Навіть якщо кошти замовника були в повному обсязі використано на виробництво продукції, поставити її сьогодні не можна, тому що діє мораторій. З іншого боку, знайти іншого покупця на такі товари, які є специфічними, просто неможливо. Тому ми маємо убезпечити наш оборонний комплекс законодавчими змінами. Тому проект 6697 покликаний зробити наступне: перше – попередити втручання держави-агресора в господарську діяльність українських стратегічних оборонних підприємств та не допустити примусове стягнення з них коштів та майна (зараз заборгованість на користь держави-агресора сягає понад 3,8 мільярда гривень); забезпечити стабільну роботу оборонних підприємств та не допустити скорочення. Тільки уявіть, в одному місті Миколаєві працює близько 15 тисяч людей на таких підприємствах. В Україні задіяно близько 80 тисяч людей, у них є також родини. І подумайте, ще скільки підприємств, які пов’язують свою діяльність з виробництвом "Укроборонпрому"?! Зупинити вже відкритий та не допускати відкриття нових виконавчих проваджень, де позивачем є підприємства держави-агресора. Поширити мораторій на виплату державі-агресора у разі штучного перепису або уступки боргу на фіктивну фірму, зареєстровану в Україні, це для того, щоб просто унеможливити створення схем і відводу очей, як кажуть. Рішення Комітету з питань оборони від 17.05 було враховано у зауваженнях ГНЕУ та прийнято рішення підтримати проект за основу та в цілому. Колеги, це дуже важливий законопроект, тому що, з одного боку, ми хочемо якось порвати відношення від країни-агресора і не допомагати їм з виготовленням зброї, а, з іншого боку, нам потрібно просто захистити ті підприємства, які стали заручниками, на жаль, такої ситуації. Тому нам сьогодні потрібно виправити якраз цю помилку і надати можливість, просто уявіть собі, сьогодні ми маємо підприємства, які не можуть навіть заплатити, виплатити заробітну плату. Є таке підприємство як, ну, в Миколаєві "Миколаївський суднобудівний завод", в минулому – 61-й, де заборгованість по заробітній платі становить 60 мільйонів гривень, а ми сьогодні бачимо як компанії, пов’язані з країною-агресором, хочуть відібрати 3,8 мільярди гривень. Просто я думаю, що це буде. може призвести до банкрутства деяких підприємств і звільнення людей, які сьогодні працюють в інтересах України, які виробляють продукцію, яка повинна захищати країну. Тому давайте ми збережемо заробітну плату 80 тисячам людей, які сьогодні пов’язані з підприємством "Укроборонпром". Тому, колеги, прошу повернутися в зал і підтримати, і прийняти цей дуже важливий законопроект 6697 в цілому відповідно до рішення, яке прийняв комітет, профільний комітет. Дякую вам.
Дякую. Залишайтеся, будь ласка, на трибуні. Шановні колеги, прошу записатися на запитання до доповідача. Прошу, будь ласка. Будь ласка, Остап Єднак, ваше запитання.
Шановний пане доповідач! Оскільки ви є автором даної законодавчої ініціативи, мабуть, ви вивчали дане питання більш глибоко. І наскільки ви оцінюєте професійність дій самих підприємств і концерну "Укроборонпром" стосовно юридичної складової розірвання стосунків договірних з підприємствами і з державою-агресором, і які перспективи? Я так можу собі уявити, що держава-агресор, можливо, буде використовувати міжнародні арбітражні процеси стосовно цих договорів. Тому, звичайно, ми повинні прийняти цей закон і захистити наші підприємства саме в українському правовому полі. А що стосовно міжнародного правового поля? Дякую.
Відповідь ваша, будь ласка.
Я думаю, що це загальна світова практика і традиції, тому що, коли країна входить в фазу агресії, ну, звичайно. і ми бачимо, до речі, якраз коли санкції вводяться, навпаки розриваються контракти, які можуть посилити обороноздатність країни ворога, то тут навпаки потрібно зробити все для того, щоб просто надати можливість не виконати контракт, а ми сьогодні кажемо про те, щоб заморозити на дію конфлікту. А потім вже розбиратися в суді щодо виконання оцих контрактів або пені, хоча б зупинити пеню, яку сьогодні в російських судах, до речі, нараховують проти українських підприємств.
Наступне запитання Ігоря Мосійчука.
Ігор Мосійчук, Радикальна партія Олега Ляшка. У мене дуже конкретні запитання до автора законодавчої ініціативи. Я так розумію, ви глибоко в темі, тому такі питання. Перше. Чи виконувались протягом останніх чотирьох років, поки йде війна, ці контракти, які укладені з боку України? Друге питання. Ви говорите, щойно відповідаючи на запитання, про те, що контракти будуть заморожені і будуть виконуватись тоді, коли конфлікт закінчиться. Коли він закінчиться? Війна може закінчитись виключно або перемогою, або поразкою. Тому контракти мають бути розірвані. І взагалі дико на четвертому році війни, коли кращі з кращих гинуть, що ми тільки сьогодні розглядаємо цей законопроект. Що заважало розглянути його на першому році війни? Дякую.
По-перше, ми зареєстрували цей законопроект рік тому назад. І сьогодні ми його розглядаємо, але ситуацію ще можна спасти, по-перше. По-друге, щодо виконання контрактів за останніх чотири роки. Я не знаю про такі випадки, я знаю по підприємствам, які працюють сьогодні в Миколаєві, які зупинили постачання своєї продукції до Російської Федерації. Я знаю, що робили ці підприємства для того, щоб знайти інші країни, до яких можна постачати свою продукцію. По-третє, я вважаю, що виконувати контракти. Ми сьогодні зупиняємо процес збору грошей і пені, тобто ми сьогодні відводимо банкрутство і ризик банкрутства від тих підприємств, які сьогодні не можуть поставити товар і не можуть повернути кошти. Ми таким чином просто виграємо час, поки вирішиться це.
Дякую. Останнє запитання. Будь ласка, Андрій Іллєнко, вам слово.
Андрій Іллєнко, Всеукраїнське об’єднання "Свобода", місто Київ. Шановний доповідач, є питання щодо запропонованої норми щодо можливості задоволення вимог заставодержателів з числа юридичних осіб держави-агресора за рахунок заставленого майна боржника. Натомість, на наш погляд, доцільно чітко зазначити в законі, що вимоги заставодержателів з числа осіб, юридичних осіб держави-агресора та його підприємств не можуть бути задоволені до часу припинення окупації української території. І тільки в такому контексті ми можемо ставити питання, бо інакше ніби ідея правильна, але фактично виконання виходить якесь трошки криве. Нам треба чітко ставити питання. Будь-які зв’язки з державою-агресором і будь-які їхні претензії до нашої сторони, вони є неможливі до тих пір, поки Російська Федерація окуповує частину території України, веде проти нас агресивну війну.
Ваша відповідь.
Дякую за запитання. Ну, по-перше, ми таким чином і робимо. Тобто ми не даємо право стягувати заборгованість сьогодні з підприємств "Укроборонпрому". Ми якраз і на комітеті дійшли згоди, щоб врахувати пропозиції від ГНЕУ. Якраз це питання підтримано, я думаю, що це оголосить якраз представник від комітету, де ми знайшли підтримку. То, що ви кажете, це враховано в цьому законопроекті. Дякую.
Дякую. Прошу вас повертатися на ваше робоче місце. І я запрошую для співдоповіді секретаря Комітету з питань нацбезпеки і оборони Івана Вінника. Пане Іване, запрошуємо вас до слова.
Доброго дня, колеги! Ну, насправді, як комітет визначив, цей законопроект низки авторів, він не про відносини з країною-агресором, а власне про протидії будь-яким агресивним діям країни-агресора щодо підприємств, які мають стратегічне значення для оборони України. Суть його полягає про заборону стягнення заборгованостей від суб’єктів, які належать країні-агресору, з підприємств українського сектору військово-промислового комплексу, заборону відкриття виконавчих проваджень, прямий припис закрити чинні виконавчі провадження. Ну, власне, по відношенню до предмету застави, що зараз коментували наші колеги. Комітет так само вважає за доцільне накласти ембарго на стягнення предмету застави, принаймні до моменту поки наші всі майнові відносини, в тому числі серед інших, не будуть врегульовані з державою-агресором в порядку, можливо, репарації, якій доведеться платити у зв’язку з анексією, а також окупацією української території. З огляду на це, комітет дійсно запропонував підтримати цей проект за основу та в цілому, але виключно з урахуванням висловлених зауважень та пропозицій, які я зараз змушений буду зачитати під стенограму. Якщо ви це підтримаєте, ми його зараз проголосуємо. Таким чином, розділ І проекту після абзацу першого доповнити новим абзацом другим такого змісту: "Преамбулу закону після слів "Державного концерну "Укроборонпром" доповнити словами "державних підприємств, створених Державним концерном "Укроборонпром", а також акціонерних товариств, єдиним акціонером яких є держава в особі Державного концерну "Укроборонпром". Друге. У частині першій нової статті 2 прим.1 слова "установити, що у відносинах застави, де заставодержателем є" замінити словами "установити, що у відносинах зобов’язань щодо стягнення заборгованості, де заявником є". Окрім цього, в цій самій статті речення: "Вимоги заставодержателя можуть бути задоволені виключно за рахунок заставленого майна боржника" виключити. Пункт 3. У частині другій нової статті 2 прим.1 слова "підлягають зупиненню виконавчі провадження" замінити словами "підлягають зупиненню вже відкриті та не допускаються до відкриття нові виконавчі провадження". Четвертий пункт. Перше речення частини четвертої нової статті 2 прим.1 викласти в такій редакції: "Положення частин першої-третьої цієї статті розповсюджується в тому числі на зобов’язання, у яких не було здійснено заміну сторони (кредитора, заявника) або уступку права. у яких було здійснено заміну сторони (кредитора, заявника) або уступку права вимоги, в результаті якої таке право перейшло на третіх осіб, однак першочергово такий борг виник саме щодо юридичної особи держави-агресора та/або держави окупанта". Це важливо, тому що уступка права вимоги реалізується і таким чином можна почати процедуру виконавчого провадження. П’ятий пункт. У розділі ІІІ проекту (зміни до статті 34 і статті 35 Закону України "Про виконавче впровадження") цифру "12" замінити цифрою "13". Прошу підтримати проект за основу та в цілому як закон в редакції комітету з урахуванням техніко-юридичних правок та те, що я зараз висловив під стенограму. Тут враховані питання взаємовідносин по питаннях застави – те, що тільки що представник об’єднання "Свободи" висловив. Дякую.
Дякую. Будь ласка, залишайтесь на трибуні. Шановні колеги, я прошу записатися на запитання до представника профільного комітету відносно законопроекту, який ми розглядаємо. Олександра Кужель. Пані Олександра, ваше запитання. Прошу.
Відверто, я дуже здивована сьогоднішнім законопроектом, який з’явився на четвертий рік війни. За ці часи війни я мала судову справу з оборонпромом. І можу сказати, що дуже велика кількість керівників підприємств оборонпрому приїжджало до мене і давало дуже серйозну інформацію щодо дій керівництва оборонпрому, де банкрутства, де просто зупинка підприємств. Можу вам сказати, що цей закон немає права на життя. Тому що існує закон, який передбачає, що якщо є форс-мажорні обставини і там є в скобочках "війна", "напад", то ці підприємства повинні в Торгово-промисловій палаті взяти справку про форс-мажорні обставини і на цьому все закінчується. І тоді жоден європейський суд не зможе переглянути будь-яке інше рішення, бо це є світова практика. А прийняття.
Будь ласка, 10 секунд. Ще одне питання. Да, будь ласка, ще одну хвилину передає народний депутат Євтушок. Прошу.
а рішати таким справам в закритому плані, просто позакривати справи і. Ми вже прийняли таке рішення по судах, по банках, перепрошую, Верховна Рада, не глядячи, прийняла рішення, що банки, які підпадають під дію Національного банку, управління, не можуть втручатися у виконавче провадження. Що ми зараз маємо? Жодне підприємство, жодна людина, фізична особа, не може захистити свої права по бездіяльності Національного банку або злочинній його діяльності і Фонду гарантування. Така ж ситуація з оборонпромом. Я вважаю, що треба провести серйозний публічний аудит або дати доручення Верховної Ради Рахунковій палаті, а краще запросити незалежних аудиторів і провести аудит з 2015 року роботи оборонпрому, подивитися. Бо в часи війни, коли ми даємо таке серйозне фінансування, яке оборонпром не бачив за все життя, виносити такий закон є злочинним. Дякую.
Дякую. Прошу.
Треба, напевно, відзначити, що Закон України про деякі питання заборгованості підприємств оборонно-промислового комплексу - учасників Державного концерну "Укроборонпром" та забезпечення їх стабільного розвитку з’явився не сьогодні. Сьогодні ми пропонуємо внести деякі зміни в зв’язку з тим, що Верховна Рада прийняла Закон про деокупацію, де Російська Федерація на високій парламентській трибуні була визнана країною-агресором, він набув чинності. І сьогодні весь світ розуміє, що Росія здійснила збройний напад, збройну агресію проти України. Тому в цьому розумінні у нас є відповідь. А що стосується порівняння цих правовідносин з правовідносинами,про які ви згадували в контексті діяльності Фонду гарантування вкладів, нічого спільного в даному випадку пропонований законопроект з діяльністю фонду ані Національного банку як головного фінансового регулятора України не має. Мова йде виключно про те, щоб нам максимально заборонити з оборонних стратегічних державних підприємств країні-агресору стягувати будь-які заборгованості, застави. Тому що Росія буде нам винна набагато більше. Я прошу підтримати це. А аудит діяльності ми будемо спільно з вами робити, і про це багато зараз дискусій ведеться. Дякую.
Дякую. У нас часу вже не залишилося. Дякую тоді співдоповідачу. І ми переходимо до обговорень. Давайте ще одне питання. Прошу, народний депутат Кишкар. Прошу.
Дякую, пані головуюча. Насправді я хотів би коротко проінформувати пані Кужель, в чому проблематика і чому я як один із співавторів змушений подати був цей закон. Тому що російські компанії ідуть в російські суди і зазвичай посилання на форс-мажор в російському судочинстві за наявності української довідки про форс-мажор не використовується, і суди його не приймають до уваги. Мова йде сьогодні про 3,8 мільярда гривень, які ми мусимо або ж поставити у вигляді товару, або компенсувати з нарахуванням пені і відповідних штрафів російським компаніям. Тому, будь ласка, закликаю всіх підтримати цей правильний нагальний законопроект заради збереження нашого "Укроборонпрому". Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Так, закінчилися запитання. Прошу репліка одна хвилина народний депутат Кужель.
Шановні колеги, я хочу надати відповідь на непрофесійний коментар. Міжнародне законодавство передбачає, що якщо є випадок війни, то контрагент звільняється від виконання обов’язків, це є форс-мажорні обставини. І рішення российских судов пусть Путин складывает себе в тумбочку. У нас є українське законодавство і європейське законодавство, і нема чого займатися, прикривати шури-мури оборонпрому, яким керує Президент вже чотири року. Дякую.
Дякую. Переходимо до обговорення. Прошу провести запис для обговорення від фракцій. Шановні колеги, я прошу підготуватися, прошу провести запис. Запрошую до слова народного депутата Вадатурського.
Прошу передати слово Івану Віннику. Дякую.
Будь ласка, народний депутат Вінник.
Я, власне, хотів би відзначити досить неприємну ситуацію, яка зараз в залі складається. Ми бачимо, з одного боку, підтримку політичну доцільності обговорення і, напевно голосування за цей проект. Можливо, в цілому, можливо, в першому читанні, якщо потім його швидко доопрацювати. Але ми не бачимо фізичної наявності депутатів, необхідної кількості для того, щоб ми це проголосували. Можливо якісь зараз консультації голів фракції ведуться з приводу того самого антикорупційного суду чи по якихось інших резонансних питаннях. Тому я хотів би наголосити на тому, що, якщо, пані головуюча, ми будемо бачити, що у нас фізично немає депутатів в залі, нам дуже важливо не відхилити цей проект, а перенести, можливо, розгляд. Чи знайти якусь іншу регламентну можливість, що, коли у нас будуть депутати в залі, в четвер, наприклад, вже обговорений законопроект ми могли би проголосувати, тому що у нас така практика існувала. У нас дійсно існують проблеми сьогодні з тим, що Україна як суб’єкт міжнародного права зобов’язана виконувати, в тому числі приписи і накази і російських судів. І нам треба створити відповідно законодавчу базу, щоб ані стягнення заборгованості по відповідних кредитах від держави-агресора, ані стягнення майна, яке знаходиться в заставі у суб’єктів, які належать державі країни-агресора та безпосередньо координуються державою країною-агресором. Очевидно з якою метою – для підриву нашої обороноздатності, фактично диверсії в оборонно-промисловому комплексі. Нам треба завадити законодавчими засобами реалізації цієї стратегії. Все є в наших руках, є в нашій можливості, просто депутатів фізично в залі наразі немає. Хочу наголосити на тому, що комітет підтримав цей проект за основу і в цілому. Комітет з нацбезпеки і оборони досить нечасто виносить подібні рішення, тому це свідчить про наявність політичної підтримки з боку представників різних фракцій щодо правовідносин, які пропонуються врегулювати цим проектом. У зв’язку з цим прошу підтримати все ж таки моє побоювання, якщо не буде голосів, перенести розгляд, фінальне голосування за цей проект на якийсь інших день або час. Дякую.
Дякую. Шановні депутати! Ви знаєте, що ми не можемо переносити голосування, що голосування завжди має бути після завершення розгляду законопроекту. Тому ми мусимо розглядати його і приймати рішення відповідно до тої кількості депутатів, яка є у залі. Запрошую до слова народного депутата Тараса Пастуха від "Об’єднання "Самопоміч". Прошу.
Шановні колеги, народні депутати! Шановна пані головуюча! Шановні українці! Дійсно правильно колеги підняли питання, що пройшло чотири роки війни, а ми й далі дискутуємо про те, що робити з країною-агресором, визнавати війну війною, називати свої речі нарешті своїми іменами. Нарешті ми дійшли до того, щоби допомогти нашим підприємствам не виконувати тих рішень судів країни-агресора, які сьогодні виникають через ті самі судові рішення, які диктуються Кремлем. Але всі ці проблеми потрібно виконувати правильно для того, щоб потім Україна навпаки не погіршила своє становище, враховуючи ці рішення судів. З однієї сторони, ми сьогодні маємо вже прецеденти, коли відбуваються ці позови. Але вони сьогодні відбуваються між господарюючими суб’єктами країни-агресора і господарюючими суб’єктами України. Якщо би на початку цієї війни був би запроваджений стан війни, то відповідно це настав би форс-мажор, настала б форс-мажорна обставина, при яких з наших підприємств була б знята відповідальність за невиконання таких договорів. На жаль, цього не відбулося. Що ми маємо сьогодні? Цей спосіб, який пропонують автори законодавчої ініціативи, вирішення цієї проблеми може призвести до того, що Російською Федерацією, вірніше, підприємствами, які сьогодні позиваються до українських підприємств, тепер будуть подані суди, міжнародні арбітражі не по відношенню до українських підприємств, а по відношенню до держави Україна, яка прийняла закон, у зв’язку з чим нібито настали збитки, завдані суб’єктам господарюючим країни-агресора. І якщо сьогодні ці підприємства з Росії не можуть стягнути з наших підприємств кошти, то через міжнародні арбітражі такі кошти абсолютно реально буде стягнути з держави Україна. Тому коли ми приймаємо такі законодавчі ініціативи, потрібно враховувати, відповідно, подальші кроки. Але для вирішення цієї проблеми, я не знаю, наскільки це реально буде врегулювати між першим і другим читанням, пропозиція "Самопомочі" полягає в тому, для того, щоб вирішити проблему підприємств "Укроборонпрому", потрібно внести зміни до Закону України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення", доповнивши її визначенням кінцевого бенефіціара-власника, контролера юридичної особи за принципом доктрини контролю, суть якої в тому, що юридична особа має національність тієї держави, з території якої контролюється і управляється його діяльність, в тому числі за допомогою фінансування. І це потрібно для визнання російських контрагентів за договорами особами, які потребують. перебувають під контролем ворога. Саме таким чином Великобританія уникла відповідальності за порушення торгових угод в часи Першої світової війни. Таку ж практику застосовували під час війн і в подальшому. Також внести зміни у Закон України про міжнародне.
30 секунд, завершити дайте, будь ласка. 30 секунд завершити дайте, будь ласка.
про міжнародне приватне право, заборонивши виконання Україною рішень, винесених на користь осіб, що перебувають під контролем ворога. І відповідно, щоб подібні ситуації не повторювалися, нарешті приступити до санкцій по відношенню до країни-агресора і тих підприємств, які сьогодні якраз власне і укладали ці договори, оскільки це є підприємства, як правило, військового сектору країни-агресора.
Дякую вам, шановний пане Тарасе. Я запрошую до слова Ігоря Мосійчука, який представить позицію фракції Радикальної партії з приводу цього законопроекту.
Ігор Мосійчук, Радикальна партія Олега Ляшка. Шановні колеги, шановні українці, в мене є одне питання. Уявіть собі британський парламент, який на четвертому році війни з нацистською Німеччиною розглядає подібне питання. Можете уявити? Я – ні. А знаєте в чому різниця? Різниця дуже проста: Британією керував Уїнстон Черчіль, а у нас при владі, м’яко кажучи, бариги, які заробляють, в тому числі і на війні. Що заважало, коли в цьому залі розглядався законопроект нашого лідера Олега Ляшка про націоналізацію майна країни-агресора, включити і розглянути це питання? Нічого не заважало. Зараз. рік тому автор законодавчої ініціативи подав її, рік вона десь лежала. Зараз її або провалять через відсутність народних депутатів в залі, або в кращому випадку приймуть в першому читанні і ще рік, тобто п’ятий рік війни, будуть чекати. Про які взагалі зобов’язання перед країною-агресором може йтись, перед підприємствами країни-агресора? Тисячі кращих з кращих синів країни загинуло в результаті війни, в результаті захисту нашої Батьківщини, а ми розглядаємо зобов’язання фінансові перед тими, хто вбиває наших співвітчизників, хто вбиває героїв нашої національно-визвольної війни. Більше того, мова йде навіть в цьому законопроекті, який, я думаю, варто було б і посилити, і доопрацювати, про те, що ми колись, можливо, наші державні підприємства будуть виконувати ці контракти. Давайте скажемо чесно: ці контракти Україна ніколи і ні за яких обставин виконувати не буде, тому що військова співпраця з країною-агресором є неможливою, тому що це країна-агресор – Російська Федерація – винна Україні репарації. І, я переконаний, рано чи пізно, вона їх буде платити за анексію Криму, за окупацію Донбасу, за знищення інфраструктури Донбасу, за 2 мільйони біженців – не соромимося цього сказати, бо ми сором’язливо називаємо переміщеними особами, - за вбитих і поранених українців. Тому об’єднуємося і голосуємо зараз хоча б те, що не змогли зробити 4 роки тому.
Дякуємо. Я запрошую до слова зараз Олександру Кужель від "Батьківщини". Прошу вас, пані Олександра.
Після Майдану, коли до влади прийшов нині діючий Президент Петро Порошенко, ми всі вже привикли, що на дуже важливі посади, особливо в час війни, він призначив керівником оборонпрому людину, яка продавала "Богдани" в Херсоні. Це є рівень відношення в часи війни до важливої оборонної промисловості. Скільки раз, виступаючи, ми говорили про корупцію, яка існує в оборонпромі?! Два роки я була в судах з оборонпромом, коли вони звернулись на захист своєї честі і достоїнства, але я виграла суд. Суд не визнав, що у них є честь і достоїнство, тому що кожну ніч до мене приїжджали керівники підприємств оборонпрому і розповідали, що вони роблять в часи війни, як вони банкрутять, як вони крадуть. А запитайте у них сьогодні, як вони заставляють піднімати ціну для того, щоб робити откати для оборонпрому. Сьогодні прийшло нове керівництво. Ми знаємо, що вони повідкривали велику кількість кримінальних справ. Ми маємо надію, що буде продовження наведення порядку в оборонпромі. Ми знаємо, що багато людей звільнено, і деякі партії, які є авторами цього законопроекту, ці люди ввійшли в цю партію і зараз фінансують на вкрадені гроші в часи війни. Я хочу сказати, що у нас існує міжнародна практика. Є можливість в будь-якій країні, коли йде війна, невиконання договорів. І тут ніяких законів не може бути прийнято. Якщо ви сьогодні голосуєте цей законопроект, то ви визнаєте, що у нас не було чотири роки війни, ви визнаєте, що держава бере на себе зобов’язання за непрофесійне керівництво керівників оборонпрому, і це є просто принизливо. Давайте з вами запитаємо, чому Ахметов не подає в суд, що розбомбили його власність – Донецький аеропорт. Чому не подають власники підприємств, яких розбомбили там і не дають працювати? Які збитки несуть сьогодні підприємства в Донецьку і Луганську? Давайте запитаємо у наших власників в Криму, чому бізнес залишився тільки у пана Порошенка, у всіх інших відібрали. Запитайте у Жеваго, як він відповідає по тим боргам, які він не виконав, коли Росія забрала у нього бізнес. Я вважаю цей закон просто злочинним, і партія "Батьківщина" не дасть жодного за нього голосу.
Колеги, наскільки я розумію, фракції і групи, всі взяли участь у обговоренні цього законопроекту, більше бажаючих немає від груп і фракцій. Я прошу записатися на обговорення від депутатів Верховної Ради, у яких зараз буде можливість доєднатися до дискусії щодо цього важливого законопроекту. Будь ласка, Юрій Левченко запрошується до слова. З місця буде виступати.
Левченко, "Свобода", 223 округ, місто Київ. Насправді, у мене дуже короткий виступ з приводу того, що я прошу, будь ласка, дотримуватися в контексті цього законопроекту в кінці, коли буде поставлено на голосування, Регламенту, і щоб цей законопроект був прийнятий сьогодні, якщо він буде прийнятий виключно в першому читанні. Тому що, справді, у нього. він настільки важливий і до нього настільки є багато різних питань як технічних, так і не просто технічних, а політично. взагалі філософських, скажімо так, як це має бути виписано, що неприпустимо з голосу отак просто приймати питання в першому читанні і в цілому. Тому, підтримуючи багато що в ньому написано, але так само вважаючи, що багато що там треба опрацювати, власне кажучи. і, наприклад, на мою думку, має бути набагато більш жорсткі речі прописані по відношенню до, скажімо, будь-яких економічних зв’язків з агресором, з Російською Федерацією. Закликаю, щоби він розглядався виключно, ставився на голосування як згідно Регламенту в першому читанні, щоб народним депутатам дали можливість належним чином підготуватися до фахового другого читання. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Ігор Мосійчук, ваш виступ вже як народного депутата України, не від фракції. Прошу.
Ігор Мосійчук, Радикальна партія Олега Ляшка. Тут точиться дискусія зараз, абсолютно незрозуміла мені в чому? Чи є корумпованим керівництво оборонпрому? Можливо, є – є відповідні звинувачення, але в той же час це ж не привід не голосувати про припинення зобов’язань фінансових і виконання контрактів з країною-агресором. Це ж не привід вчиняти дії, які далі будуть продовжувати оцей зв’язок, злочинний зв’язок, який триває останні чотири роки, який мав бути перерваний в перші дні війни, залишати його далі. Це абсолютно не привід, мусимо розірвати цю пуповина раз і назавжди. А для того, щоб це відбулося дійсно назавжди, потрібно цей законопроект доопрацювати до другого читання, потрібно чітко прописати норми. Як я вже говорив з цієї трибуни, що ці контракти не будуть виконуватись Україною ніколи і ні за яких обставин, що військове співробітництво між країною, яка знищила український Донбас, яка окупувала Крим, яка вбиває десятками тисяч українців, не є можливий, неможливий і ніколи не буде можливий. Давайте нарешті припинимо бути політиками, а станемо державними діячами. Давайте говорити про те, що в інтересах держави і нації, а не в інтересах якихось політичних груп. Дане питання є надто принциповим, воно є принциповим, тому що дійсно мало бути вирішено 4 роки тому. І дякую автору законопроекту, який хоча б рік тому виніс це питання. І ми зараз маємо змогу його обговорювати і найголовніше – прийняти рішення, яке захистить українську оборонну промисловість від співпраці, від глитаїв, які сидять за лінією східного фронту. Але в той же час, ну, не привід, ще раз звертаюсь до колег, не привід – корупція, якщо така має місце в оборонпромі, не підтримувати цей законопроект. Він зовсім про інше. Він не про покривання корупції в оборонпромі, а про те, щоб назавжди позбутися зв’язків з тими, хто вбиває українців. Дякую.
Наступний виступ. Народний депутат Ігор Лапін запрошується до трибуни.
Слава Україні! Шановні колеги! Ви знаєте, я нещодавно мав розмову з приводу війни і миру. І я звертаюсь до наших колег, в тому числі і партії "Батьківщина", при всій повазі до всіх, хто сьогодні тут присутній. Зрозумійте одну річ: ми, наше покоління маємо закінчити цю війну. Якщо в цьому залі є хоч одна людина, яка хоче в спадщину нашим дітям передати цю війну, тоді вона може не голосувати за цей законопроект, розповідати нам про корупцію в "Укроборонпромі" і говорити, що нам потрібно виконувати замовлення перед Російською Федерацією, можливо, навіть колись віддавати борги і так далі. На сьогоднішній день я не готовий передати в спадщину своєму синові своє зобов’язання захищати державу. Я мушу виконати цей обов’язок і захистити нашу державу від Російської Федерації. Я мушу виконати разом з вами цей обов’язок і закінчити цю війну, переможну цю війну закінчити і не передавати її в спадщину. У нас є зараз два варіанти. Або ми далі продовжуємо виконувати замовлення – або погашати заборгованості країні, яка прийшла до мене в дім зі зброєю. Вони прийшли до нас в державу, вони зґвалтували наших жінок, вони вигнали на вулицю наших дітей. І ще хтось хоче сказати, що я маю за це віддати їм гроші? Шановні, наш обов’язок – закінчити переможно цю війну. Ми не маємо морального права їм платити гроші, це агресор, ще раз наголошую, це агресор. А, якщо є корупціонери і, ми вважаємо, що "Укроборонпром" і такі люди, так ми з вами прийняли безпрецедентне антикорупційне законодавство і ми з вами, я надіюсь, об’єднаємося навколо прийняття Закону про антикорупційний суд. І корупціонери мають сидіти в тюрмі, а держава Україна і наші державні підприємства не мають дати ні однієї копійки країні-агресору, і це стосується не лише "Укроборонпрому" чи будь-якої іншої військової структури чи нашого заводу. Ми всі говоримо, що у нас йде війна, так давайте на війні не будемо платити агресору. Тут дуже багато, хто топив за блокаду, тут багато, хто топив за те, який він патріот. Так давайте ми всі з вами об’єднаємося навколо даного законопроекту і зробимо один маленький крок до перемоги. Давайте не будемо платити агресору, щоб він не мав можливості розвиватися за наші гроші, давайте не будемо платити Росії, тому що вона нам должна набагато більше. Ще раз наголошую, ми не маємо морального права в спадок нашим дітям передати зобов’язання боргові і війну. Дякую. Слава Україні!
Дякую. Будь ласка, наступний виступ Іван Мельничук. Іван Мельничук. Я дуже прошу, колеги, от дивіться, у нас, ми дуже сьогодні конструктивно обговорюємо всі законопроекти, кожен має цю трибуну, права використати так, як він вважає за потрібне. Давайте не перебивати один одного. Дуже дякую. Будь ласка, пане Іване.
Шановні колеги, насправді, законопроект, він дуже зрозумілий і він говорить про посилення обороноздатності нашої країни, про те, що ми можемо це зробити, голосуючи за даний законопроект. От. Тому я хочу наголосити на слідуючому. От подивіться, який сюрреалізм відбувається у залі Верховної Ради: виходять, виступають і кажуть, що не можна голосувати за цей законопроект, тому що Головнокомандувач нашої держави, він не такий якби комусь хотілося. І хто про це говорить? Шановна пані, ви повинні свій виступ, на мою думку, починати не так, а казати, я недавно підтримувала Януковича і на всю країну казала: "Янукович, прийде, порядок наведи". І тому я не можу любити Порошенка до сих пір, і я в любому своєму виступі буду розказувати, що він поганий. Це моя теза вам: прийди и спаси. В Ютубі можуть подивитися всі, кому не лінь, хто ще не дивився. І я закликаю всіх подивитися на ту людину, на того народного депутата, що вона говорила недавно, і чому вона зараз кляне нашого Верховного Головнокомандуючого. До другого деятеля, який говорить про те, що в "Укроборонпромі" кругом у нас ганьба, корупція і так далі. Слухайте, дорогенькі, ви недавно під камери брали по 100 тисяч хабарів, а зараз стоїте на трибуні і розказуєте, що у нас в "Укроборонпромі" корупція. Я вас дуже попрошу, перед тим як когось згадати, що один, що друга, подивіться на себе в дзеркало. І подивіться, це я говорю, чи це хто говорить? Голосуємо, друзі, за законопроекти, які прибавлять сили нашому війську, які прибавлять обороноздатності нашій державі. А цим неумитим поросятам ще раз нагадуємо: дивіться на себе в дзеркало.
Колеги, дуже прошу не відходити від парламентської лексики. Колеги, в принципі у нас закінчилися вже обговорення, але наш шановний колега пан Семенуха мріє виступити в цьому обговоренні. Будь ласка, пане Семенуха, надаємо вам це право. Три хвилини ваш виступ. І я дуже прошу і в першу чергу Голова Верховної Ради вже просить повертатись до сесійної зали. Зараз ми будемо переходити за три хвилини до голосування. Будь ласка.
Дякую, пані головуюча. Семенуха Роман, "Об’єднання "Самопоміч". Шановні колеги, насправді є нонсенс, п’ятий рік вже війни, п’ятий рік війни, а національний парламент розглядає питання заборгованості Державного підприємства "Укроборонпром" перед державою-агресором. Ну, як ще донести? Якою логікою? Що є норми міжнародного права, згідно яких контрагенти можуть не виконувати свої зобов’язання, якщо країни перебувають у стані війни. Якою ще мовою це пояснити? Я розумію логіку, є гібридна війна, яку ви придумали, є гібридний мир і є гібридні рішення. Але ж очевидно, що є норми міжнародного права, слава Богу, які ніхто не скасовував. Чому ми тоді не користуємося? Я погоджуюся з тими колегами, які виступали з трибуни, що голосування у тому форматі, та ідея, через яку реалізовується концепт цього законопроекту, очевидно, означає заперечувати реальність, заперечувати існування п’ятий рік війни між Україною і Росією. Наступне. Це питання також законопроекту піднімає взагалі ефективність і в тому вигляді доцільність існування "Укроборонпрому". Я от чую, що сьогодні деякі колеги ратують: давайте збережемо "Укроборонпром". От викликає питання, якщо сьогодні є господарчі питання "Укроборонпрому", то де законодавча ініціатива уряду, профільного міністерства, а як бути з "Укроборонпромом". Якщо хтось піклується про "Укроборонпром", то я звертаю вашу увагу, що згідно даних останнього аудиту, кожне друге підприємство, яке входить до складу "Укроборонпрому", є неефективним. Запрошую до міста Харкова, наприклад, на унікальний завод імені Малишева. Для того, щоб ми всі почули відповідь, чому третина всієї виручки від експортних контрактів, залишається на "Укрспецекспорті" і не доходить до реального виробника. Що відбувається з Державним підприємством "Харківський завод транспортного устаткування", який також є складовою частиною "Укроборонпрому". І вдумайтеся, під час війни, на цьому підприємстві заборгованість по заробітній платі. То про яку ж ефективність "Укроборонпрому" може йти мова? Чи не очевидно, що "Укроборонпром" в тому вигляді, який він є, має, як Карфаген, бути зруйнований. Має бути проведений ефективний аудит, корпоратизація, для того, щоб ми з вами, колеги, створили ті умови, які дозволять якісно, і ефективно керувати підприємствами, які створюють сьогодні воєнний комплекс. Дякую.
Отже, колеги, обговорення завершене, ми переходимо до прийняття рішення. Зараз заключне буде від комітету. Я прошу усіх зайти в зал. Прошу голів фракцій запросити депутатів в зал, і секретаріат, запросити всіх в зал. Зараз 3 хвилини, заключне від комітету Іван Вінник. І переходимо до прийняття рішення. Через 3 хвилини голосуємо. Запросіть усіх в зал. Будь ласка, пане Іване.
Давайте почну з того, що законопроектом про національну безпеку, внесеним Президентом України, передбачається створення центрального органу виконавчої влади, який буде реалізовувати державну політику в сфері військово-промислового комплексу. Він і буде регулятором, яким сьогодні де-факто є "Укроборонпром", незважаючи на те, що він є повноцінним господарюючим суб’єктом. Ця колізія в законодавстві буде припинена після того, як ми приймемо відповідне законодавство. Мало того, в "Прикінцевих і перехідних положеннях" буде зазначено про обов’язок Кабінету Міністрів створити відповідний регулятор впродовж шести місяців. Що стосується пропозицій, як нам голосувати, враховуючи консультації, які я зараз провів з фракціями, ми пропонуємо приймати цей проект за основу, тому що за основу і в цілому, я так розумію, не буде голосів. Окрім того, пропонуємо в постанову до першого читання вже включити зміни, які я зачитав під стенограму, від імені комітету, в рішення комітету. Окрім того, дозволити комітету під час опрацювання до другого читання внести зміни в Закон України про запобігання та протидії легалізації коштів, отриманих злочинним шляхом, які йдуть на фінансування тероризму тощо, і Закон про міжнародне приватне право. В такій редакції, я думаю, ми зможемо до другого читання підготувати збалансований текс, який, з одного боку, вирішить питання заборони мораторію на будь-які стягнення з боку підприємств, які належать країні-агресору Російської Федерації, з іншого боку, збалансує ці правовідносини таким чином, щоб в подальшому Україна через виконання відповідних рішень міжнародних судів у зв’язку з певною правовою невизначеністю не зобов’язала Україні сплатити ці борги у інший спосіб. Тому саме в такій редакції, як я зараз озвучив, з правками під стенограму, з можливістю внесення змін в ці два закони, про які я сказав, про запобігання та протидії легалізації коштів, отриманих злочинним шляхом та міжнародне приватне право, я пропоную і прошу спікера поставити на голосування проект 6697 за основу. Дякую.
Дякую вам. Отже, переходимо до прийняття рішення. Я прошу, колеги, зайти в зал, покинути ложі і зайняти робочі місця. І я ставлю за пропозицією комітету за основу, щоб у вас не було сумнівів, і переходимо до голосування, займіть робочі місця. Я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Законів України щодо вирішення деяких питань заборгованості підприємств оборонно-промислового комплексу – учасників Державного концерну "Укроборонпром" перед державою-агресором та/або державою окупантом та забезпечення їх стабільного розвитку (№6697) з правками, які були озвучені під стенограму представником комітету за основу, колеги, лишень за основу. За основу. Прошу голосувати. Я сказав, ви будьте уважні і чуйте. З правками, які озвучив під стенограму представник комітету Іван Вінник. Прошу голосувати, прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати. [[16:59:28]] За-230 230 – за. Рішення прийняте. Закон прийнятий. Колеги, не виходіть із залу, ой, вибачте, в першому читанні. Рішення прийняте, перепрошую. Просто у мене було написано рішення комітету і я прийняти рішення в першому читанні. Колеги, увага, зараз закон другий, наступний в порядку безпеки і оборони має всього кілька правок, дві-три правки. І тому прошу не розходитись, обговорення буде дуже і дуже коротким. Переходимо до наступного питання блоку безпеки і оборони – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" (№5512) в другому читанні. І я запрошую до доповіді представника Комітету безпеки і оборони Вінника. І наголошую дуже мало поправок, голосування буде буквально за кілька хвилин. Будь ласка, пане Іван.
Колеги, дуже простий, але дуже важливий законопроект, який ми розглядаємо в другому читанні. Мова йде про внесення змін до Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей". Суть не враховувати час, необхідний для проїзду до місця проживання, у щорічну відпустку. Таким чином військовослужбовці отримають повноцінну відпустку, передбачену законодавством, а час, необхідний для проїзду, буде враховуватися в робочий час. Таке правозастосування цих норм існувало завжди, воно переважно існує в більшості армій світу, і ми зобов’язані це зробити для України. Це друге читання. В нас було 9 пропозицій: чотири враховані, дві враховані редакційно, три відхилені. Прошу підтримати редакцію комітету і проголосувати за основу та в цілому. Дякую.
Це в цілому, це друге читання. Отже, колеги, я буду називати, всього три правки були відхилені, я буду їх називати. 2-а, Семенуха. Ні. 3-ю, Одарченко, включіть мікрофон.
Дякую. Юрій Одарченко, "Батьківщина". Шановні колеги, поправка колеги Пастуха, на жаль, нівелює зміст цього законопроекту. Суть проекту полягає в тому, що час, поки військовослужбовець їде з місця служби додому, не враховується в його відпустці. Поправка передбачає, що такий час не може бути більшим за одну добу. Але на жаль, транспортне сполучення в Україні зовсім не ідеальне. Військовий не може відповідати за те, що "Укрзалізниця" має часто не дуже зручний розклад, що у віддалені населені пункти автобуси їздять один раз на два дні і тому подібне. Тому пропоную поставити поправку на підтвердження і не підтримувати її, інакше ми просто дискримінуємо тих військових, які проживають на великій відстані від місця служби.
Будь ласка, пане Іване.
Я просто пропоную прокоментувати автору правки, він краще це викладе.
Якщо комітет не заперечує, може пан Тарас прокоментувати. Будь ласка.
Шановні колеги, дана поправка виникла з тієї точки зору, що цей законопроект регулює не лише щорічну відпустку. Він крім того регулює відпустки, які даються за сімейними обставинами. Термін такої відпустки є 10 днів. Командирам, якщо сьогодні частина знаходиться на виконанні бойового завдання, важливо знати, коли боєць повернеться в місце розташування. На жаль, є побоювання Міністерства оборони і Генерального штабу, що може розпочатися "військовий туризм", коли військовослужбовець, отримавши відпустку, назад в свою частину буде повертатися не добу, не необхідний час, а буде повертатися 5-7 днів. І відповідно командир не зможе визначити: чи він самовільно залишив частину, його потрібно в розшук подавати, чи все-таки боєць може повернутися завтра-післязавтра в місце несення служби. Тому виходили з того розрахунку, що в середньо доби достатньо для того, щоби добиратися. Якщо навіть десь буде перетримуватися там доба, це вже на суто персональне рішення командирів це питання буде врегульовуватися. Тому прохання зараз зняти. прохання на підтвердження не ставити цієї поправки, тому що в залі може не назбиратися і це розбалансує.
Пане Юрію, може, дослухаємося комітету, наших колег? Це ваша вимога, так, ви ставите? Отже, колеги, 3 поправка – на підтвердження. Але комітет дуже просить її підтримати, колеги. Всі є в залі, давайте підтримаємо комітет. Колеги, всі є в залі, я прошу займіть місця свої робочі, приготуйтесь до голосування. Будь ласка, зайдіть в зал. Ну по безпекових питаннях будьте в залі, не виходьте із залу. Отже, я ставлю на голосування пропозицію Юрія Одарченка підтвердити правку номер 3. Комітет просить, щоб ми її усі разом підтримали, всі прихильники законопроекту. І давайте її підтримаємо, колеги. Прошу проголосувати за підтримку правки номер 3. Прошу голосувати і прошу підтримати, колеги. Проголосуємо за, голосуємо. Зупиніть голосування. Що сталося? Ну, чому ви кричите? Знімає поправку? Не знімаєте, ні? Не знімає, перепрошую. Не знімає поправки, це право народного депутата. Отже, ставлю на підтвердження і прошу усіх підтримати і підтвердити правку номер 3. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо, прошу підтримати. [[17:05:32]] За-184 Багато, але недостатньо. Отже, наступна – 4-а. Не наполягає. 8-а – Семенуха. Наполягає. Будь ласка.
Семенуха роман, фракція "Об’єднання "Самопоміч". Шановні колеги, ідея нашої правки з Тарасом Пастухом – це вирішити питання бронювання залізничних і інших квитків для військовослужбовців. Сьогодні в Збройних Силах України служать близько 250 тисяч людей. Мінімум що раз на рік ці люди пересуваються Україною. Ви знаєте, що сьогодні в країні є величезна проблема бронювання квитків. Більше того, часто військовослужбовці не можуть завчасно планувати свої відпустки. Абсолютно логічно було би на законодавчому рівні закріпити можливість поза чергою чи у спосіб броні військовослужбовцям дати можливість бронювати такі квитки і поза чергою їх викупляти. Якщо ми вже сьогодні взялися врегульовувати абсолютно справедливе питання, яке виникає в українських солдат, то давайте також дамо на законодавчому рівні можливість закріпити бронювання квитків для військовослужбовців. Прошу підтримати нашу правку. Дякую.
Прошу прокоментувати. Восьма правка. Сергій? Іван? Прошу, восьма правка. Отже, ставлю на голосування. Поясніть, я ж говорю два рази, поясніть.
Колеги, дивіться, у нас військовослужбовці використовують свої щорічні відпустки, які можуть бути терміном від 30-и до 45 днів неодноразово. І це нормально абсолютно, раз на місяць чи раз на два місяці вони хочуть відвідати свою родину, приїхати там, припустимо, на два тижні чи на тиждень, чи навіть на 5 днів, у зв’язку з якоюсь подією, яка не підпадає під сімейні обставини, по яких є окремі категорії відпусток. І, дійсно, цей один день проїзду до місця проживання та повернення до місця дислокації, якщо це порахувати і помножити на 5-6 відпусток на рік, може дати додаткові 10 днів, дуже важливих днів, для будь-якого українського воїна. Тому ця правка погоджена з Міністерством оборони, вона дає абсолютно прогнозованість і розуміння будь-якому органу військового управління, в координації з яким діє відповідний військовослужбовець. Тому прошу вас ще раз підтримати в редакції комітету з урахуванням всіх правок, які ми.
30 секунд.
зокрема, правки номер 3 народного депутата Пастуха, яка є врахованою комітетом, законопроект в другому читанні та в цілому. Прошу спікера поставити на голосування це питання саме в такій редакції: в редакції комітету з врахуванням правки номер 3, яка наразі була не підтверджена залом. Або ці два окремі голосування. Визначайтесь, будь ласка, шановний пане спікер.
Дякую. Спочатку ми проголосуємо за правку Семенухи. Отже, я ставлю на голосування. Я ще раз вам наголошую, зараз ми обговорюємо правку Семенухи. І будьте уважні, представники комітету, під час обговорення. Отже, правку 8 Семенухи комітет відхилив. Хто підтримує дану правку, прошу проголосувати. Прошу визначатись. [[17:09:15]] За-162 Колеги, обговорення завершене. Переходимо до прийняття рішення. Я прошу всіх зайти в зал. Колеги, я прошу по фракціях подивитись, кого немає і запросити. Якщо необхідність, з кулуарів запросити. Подивіться, передзвоніть. Безпековий закон, і я прошу всіх прибути в зал. Отже, на вимогу комітету, я запропоную повернутися до правки № 3. Пане Тарас, я поставлю повернутися до правки 3, але ви забезпечте, щоб всі були присутні із вашої фракції. Будь ласка, колеги, запросіть усіх в зал. Прошу приготуватися до голосування. Прошу усіх зайняти робочі місця. Отже, колеги, представник комітету готовий сформулювати компромісну пропозицію і на неї згоден автор правки. Я поставлю на голосування з правкою, яку озвучив як компромісну. Будь ласка, пане Іван, озвучте. І заходим в зал, будь ласка.
В частині першій статті 10 прим.1 в редакції комітету в четвертій колонці "але не більше доби в один кінець" замінити "але не більше двох діб в один кінець". Дякую.
Приймається, так? Приймається. Все, приймаємо рішення, колеги. Отже, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" (щодо неврахування часу проїзду у межах України до місця проведення відпустки та назад) (№ 5512) в другому читанні та в цілому з поправкою, яку озвучив під стенограму представник комітету Іван Вінник, яка є компромісною і приймається усіма фракціями, в цілому. Прошу голосувати і прошу підтримати. Колеги, уважно! Кожен голос! Прошу підтримати. Прошу підтримати. В редакції комітету, яку озвучив Іван Вінник. [[17:11:39]] За-226 Рішення прийняте. Закон прийнятий. Колеги, у нас стоять наступних два закони комітету Третьякова. Але звернувся. Увага! На місці будьте. Звернувся пан Олександр, це питання про постраждалих учасників Революції Гідності, щоб перед тим провести рейтингове голосування, чи є підтримка по них. Уважно, колеги! Я дуже вас прошу. Я зараз поясню. Колеги, заходіть у зал, зараз я поставлю. Хочу вас повідомити, що зараз ще перебуває, ще немає рішення кінцевого комітету, доопрацьованого по Закону про Вищий антикорупційний суд. Зараз воно доопрацьовується в юридичному управлінні, ми очікуємо на нього. І сьогодні буде засідання з МВФ для узгодження останньої позиції, яка ще не узгоджена. І тому, колеги, дочекаємось рішення комітету. Без комітету я не маю право поставити на розгляд, без оформлення рішення комітету. Колеги, будьте на місцях. Я ставлю на голосування на рейтингове. Не виходіть, хлопці, ну, для чого? Зараз йдеться про майданців закони. Чому ви виходите з залу, чому ви виходите, як же можна? Отже, я ставлю на рейтингове голосування наступний проект Закону про внесення змін до законодавчих актів України щодо соціального захисту постраждалих учасників Революції Гідності та деяких інших осіб (8201). Прошу підтримати, колеги, це рейтингове голосування. Підтримаймо, щоб ми сьогодні його пройшли. Це технічні правки, підтримка наших хлопців. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо, рейтингове голосування. [[17:13:33]] За-199 Входимо? Входимо, пан Олександр? Входимо. Отже, я прошу вас підтримати пропозицію комітету, щоб проект Закону 8201 ми розглянули за скороченою процедурою. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Прошу проголосувати за скорочену. [[17:14:05]] За-155 Рішення прийняте. Запрошую до доповіді голову комітету Третьякова Олександра Юрійовича. Пане Олександр, хто доповідає? Максим Бурбак. Від комітету доповідає Максим Бурбак, будь ласка.
Шановні колеги, законопроект 8201 – це перший з двох важливих проектів законів, який наш комітет пропонує ухвалити сьогодні. Вони стосуються гарантування рівного доступу до пільг та соціальних гарантій людям, які захищали Україну під час Революції Гідності та у війні на сході. Я наголошую на важливості цих законопроектів і прошу всіх не покидати зал. Ми не можемо собі дозволити, щоб через прогалини в законодавстві захисники нашої держави були позбавлені уваги та належної допомоги. Законодавство має бути сучасним та встигати за реаліями життя. Наш обов’язок як законотворців – вчасно робити свою роботу. Основна мета цього законопроекту – забезпечити реалізацію постраждалим учасникам Революції Гідності пільг, які надані їм Законом 2203. Нагадаю, цим законом надано статус постраждалого учасника Революції Гідності особам, які під час участі в Революції Гідності отримали тілесні ушкодження, що не призвели до інвалідності. Такі особи в пільгах прирівняні до учасників бойових дій. В той же час пільги для учасників бойових дій, які передбачені Законом про статус ветеранів війни, дублюються в інших законодавчих актах. Так, право на додаткову відпустку дублюється в Трудовому кодексі, право на забезпечення житлом – в Житловому, право на державну підтримку для здобуття освіти – в законах, що регулюють питання освіти. Тому законопроектом вносяться відповідні зміни до 21 закону. Водночас уточняється норма про те, який орган здійснює медико-соціальну експертизу дітей (ЛКК) для встановлення статусу дитини з інвалідністю внаслідок війни. Вносяться зміни до 13 законодавчих актів щодо зміни терміну "Велика Вітчизняна війна" на термін "Друга світова війна". Законопроект підтриманий Мінфіном та Мінсоцполітики. ГНЕУ також рекомендує прийняти законопроект за основу. Комітет у справах ветеранів та учасників бойових дій в зоні АТО, та учасників Революції Гідності рекомендує прийняти законопроект в цілому як закон. Водночас просимо надати право секретаріату комітету спільно з Головним юридичним управлінням внести техніко-юридичні правки в частині.
30 секунд, будь ласка.
внесення змін до законів "Про судовий збір", "Про поховання та похоронну справу", "Про обов’язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів" щодо надання постраждалим учасникам Революції Гідності пільг, передбачених цими законами для учасників бойових дій. Шановні колеги, це технічний законопроект і прошу його підтримати. Дякую.
Дякую вам. Прошу провести запис: два – за, два – проти. Німченко від "Опозиційного блоку". Включіть мікрофон.
Нимченко, "Оппозиционный блок". Есть предположение, что действительно надо отрегулировать эти вопросы, о которых говорил господин Бурбак.
Пан Німченко, я до вас звернусь з величезним проханням, ви ж добре володієте державною мовою, якщо вам не важко. Дякую дуже вам за розуміння.
Вы о чем?
Про державну мову, якщо можна.
Вы о чем?
Про виступ державною мовою.
Друзья мои, ну, во-первых, Регламент такое не предусматривает ваше право лишить меня слова.
Я вас прошу, пан Німченко. Ви добре знаєте українську мову, я до вас звертаюсь з проханням без образ і не принижуючи вас, а з проханням звертаюсь.
Вы, по сути, лишаете возможности исполнять функции народного депутата.
Я звертаюсь до вас з проханням, пане Німченко. Дякую вам.
Хорошо. Я тоді попробую на українській мові. І вважаю, що може і є там підстави вести мову, щоб. вдосконалення цього закону. Разом з тим, я хотів би, щоб воно було взагалі удосконалено. І хочу проінформувати, що згідно цих законів за нанесення легких тілесних ушкоджень – це синець і т.д. і т. п. передбачено 200 тисяч, 200 тисяч компенсації. Там, де є інвалідність, немає питань. Але давайте ми подивимося на справедливість, що це таке 200 тисяч? Я підняв це питання, мільйони, десятки мільйонів заплачено грошей. Хто це встановлює, де ці легкі тілесні ушкодження були отримані? Я хочу вам доповісти, що, якщо покалічились де-небудь чи вбили при виконанні службових обов’язків, така сама виплачується система оплати десятиріччя чи як?
Дякую вам. Величкович Микола Романович.
Шановні колеги, тут немає що дискутувати, тут просто треба проголосувати і підтримати цей законопроект, яким ми вносимо соціальну підтримку тим постраждалим під час Революції Гідності. Просимо підтримати. "Народний фронт" "за".
Колеги, я прошу всіх запрошувати в зал. Обговорення буде ще недовгим. Зараз від "Батьківщини" визначиться. Іван Крулько, дві хвилини, будь ласка. Скажіть, хто буде від "Блоку Петра Порошенка", щоб я оголосив. Будь ласка, 2 хвилини. І прошу запрошувати депутатів в зал.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, ну, безумовно, що питання захисту соціальних гарантій учасникам АТО, а також учасникам Революції Гідності та особливо членам їх сімей і дітям, цей парламент завжди голосує. Але в той же час я би хотів звернути увагу нас усіх, щоб ми у питанні ведення українського законодавства, дійсно, підходили системно. Я виступаю і буду виступати за те, щоб такі питання як соціальні гарантії для учасників АТО і учасників Революції Гідності ми прийняли одним комплексним законом одного разу і не вводили кожного тижня. Ми по кілька разів повертаємося до цього питання, вводячи якісь точкові зміни. Тому я звертаюся і до профільного комітету в першу чергу, щоб ми не спекулювали на цих питаннях, на почуттях людей, а визначилися системно, надали максимальний захист і рухалися, дійсно, в законодавчій роботі таким чином, щоб приймали системні законопроекти, яких чекає українська держава, а не робили видимість законодавчого процесу, як це дуже часто, на жаль, відбувається. А що стосується цього законопроекту, то "Батьківщина" буде за нього голосувати, буде його підтримувати. Дякую.
Дякую вам. І зараз від "Народного фронту" Максим Бурбак. Дві хвилини, будь ласка. Потім Олександр Третьяков, дві хвилини.
Шановні колеги, ще раз закликаю проголосувати за цей дуже важливий законопроект, тому що я наголошував ще під час виступу, що він є технічний, тому що вносяться зміни деякі в низку законопроектів. А до тих доповідачів, які нас закликають, профільний комітет, працювати більш краще і зробити один законопроект, який буде враховувати всі верства населення, які брали участь у Революції Гідності і в АТО, то хотів би запросити ці фракції попрацювати в цьому комітеті. Бо хочу вам наголосити, що нас п’ятеро працює в Комітеті з питань учасників бойових дій в зоні АТО, Революції Гідності та людей з інвалідністю. Фракція "Самопоміч" туди не делегувала нового члена, останній звідти був звільнений. Один, прикро так сталося, що вже нема на цьому світі. Один – не приходить на роботу жодного разу. То скажіть, будь ласка, хто буде розробляти ці законопроекти? Бо тут розказувати всім історію, що краще попрацюйте, дуже багато є охочих. Приходьте на комітет і працюйте. Ми будемо дуже раді вислухати ваші пропозиції. Дякую.
Колеги, я хочу зазначити, зараз буде заключний виступ і через 2 хвилини ми переходимо до голосування. Це дуже важливий законопроект, і вразливий, і стосується учасників Революції Гідності. Я просив би всіх голів фракцій максимально запросити депутатів в зал. Я знаю, що йдуть комітетські засідання. От зверніться до членів комітетів, щоб вони повернулися в зал для прийняття рішення. Через 2 хвилини ми переходимо до прийняття рішення. А зараз слово від "Блоку Петра Порошенка" надаю слово для виступу Олександру Третьякову. Будь ласка, пане Олександр.
Всіх дуже прошу не займатись по цьому законопроекту політикою. Це суто технічний законопроект. Вкотре ми прибираємо просто дуалізм, який існує в багатьох законах, і вирівнюємо законодавство так, як воно і повинно бути. Тут нема ніяких нових пільг. Тут нема чогось нового, що отримують, можливо, зможуть отримувати люди, які були на Майдані. Це суто технічний законопроект, який прибирає дуалізм. І я дуже прошу, щоб не було ніяких баталій політичних, а ми просто його прийняли. Дуже дякую.
Дякую вам. Отже, ми завершили обговорення. Вже нема бажаючих виступати? Прошу заходити в зал. Покличте, комітет! Будь ласка, запросіть тих, хто знаходиться на комітеті, хай негайно повертаються в зал. І прошу оголосити секретаріату Верховної Ради, щоб депутати зайшли в зал. Отже, підходить ціла група з комітету. Давайте я поставлю на рейтингове, а потім. Чи будемо повертатися? Колеги, скажіть мені реально, скільки чекати? Дві, три хвилини? Ну, колеги, прошу, давайте, якщо ми не приймемо рішення, повернемося, коли прийде комітет, поставлю на повернення просто. Будь ласка, займіть робочі місця, приготуйтеся до прийняття рішення. І ми переходимо до прийняття рішення. Я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до законодавчих актів України щодо соціального захисту постраждалих учасників Революції Гідності та деяких інших осіб (8201) за пропозицією комітету за основу і в цілому. Це технічний законопроект. Прошу проголосувати, колеги, кожен голос має вагу, і прошу підтримати. Голосуємо, Руслан, голосуємо. Прошу підтримати, прошу проголосувати, голосуємо, прошу підтримати. [[17:26:26]] За-195 Не всі зайшли в зал, будемо повертатися. Запросіть в зал, колеги, і нікого з залу зараз не випускайте. Я прошу запросити в зал, зв’яжіться ще раз з комітетом, щоб негайно зайшли в зал. Прошу негайно повернутися в зал всім депутатам парламенту на свої робочі місця, де ви і повинні бути під час розгляду законопроектів. Прошу показати по фракціям. "Блок Петра Порошенка" – 79, "Народний фронт" – 50, "Самопоміч" – 16, Радикальна партія – 13, "Батьківщина" – 7, "Воля народу" – 3, "Відродження" – 3. Мені видається ми можемо змобілізуватись, і я прошу зайти в зал, я бачу заходять групами депутати. Прошу приготуватись до голосування. Це вже заходять члени комітету? Отже, члени комітету заходять, будь ласка, заходьте без вас ми не можемо рішення прийняти. Прошу займати робочі місця. Будь ласка, друзі, заходіть, займайте робочі місця. Будь ласка. Прошу всіх взяти участь в голосуванні, кожен голос має вагу, ви бачите. Прошу приготуватись до голосування. Нагадую: ми розглядаємо проект Закону про внесення змін до законодавчих актів України щодо соціального захисту постраждалих учасників Революції Гідності та деяких інших осіб. І тому я прошу всіх проголосувати за повернення до проекту Закону 8201. Кожен голос, прошу проголосувати за повернення. Прошу підтримати, прошу проголосувати. Уважно, кожен голос, голосуємо! Прошу підтримати. [[17:28:51]] За-214 214. Ще не всі повернулись, не встигли, будь ласка, запрошуйте в зал. Колеги, не виходіть з залу, я прошу стати членам комітету просто не випускати з залу, навпаки, запрошувати. Я прошу максимально змобілізуватись, я прошу, не виходіть з залу, для чого ви це робите? Запросіть назад, вийшла щойно депутат з залу. Отже, колеги, я ще раз поставлю на повернення. І я прошу членів комітету допомогти змобілізувати максимально зал. Прошу приготуватися до голосування. Займіть робочі місця. Отже, готові? Колеги, максимальна мобілізація, і кожен голос має значення. Я ставлю ще раз на голосування пропозицію повернення до розгляду проекту Закону про внесення змін до законодавчих актів України щодо соціального захисту постраждалих учасників Революції Гідності та деяких інших осіб (8201). Прошу підтримати повернення. Колеги, кожен голос! Уважно! Голосуємо за повернення. Прошу підтримати, прошу проголосувати. Голосуємо колеги, уважно! Прошу підтримати, прошу проголосувати! Голосуємо. [[17:30:29]] За-226 Повернулися. Тепер, колеги, кожен на місці. Я ставлю проект Закону 8201 за основу і в цілому. Кожен голос, колеги! Кожен голос! Уважно голосуємо. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо! Голосуємо! Уважно! Голосуємо! Голосуємо "за". Прошу проголосувати. [[17:31:03]] За-226 Рішення прийнято, закон прийнятий. Колеги, наступний закон надзвичайно важливий для нашої федерації – це проект Закону про забезпечення охорони та захисту прав інтелектуальної власності УЄФА під час проведення Ліги Чемпіонів УЄФА 2018 року та фіналу жіночої Ліги Чемпіонів УЄФА 2018 року в Україні. Надзвичайно важливий законопроект. Запевняє нас комітет і Павелко, що весь зал підтримує, всі фракції підтримують. І я прошу підтримати розгляд його за скороченою процедурою. Прошу проголосувати, прошу підтримати, 8335 – скорочена процедура. [[17:32:04]] За-159 Рішення прийнято. І запрошую до доповіді народного депутата України Андрія Павелко. Будь ласка, пане Андрій.
Дякую, шановні колеги. Дякую, Андрій Володимирович. Необхідність прийняття даного закону зумовлена багатьма факторами. Зокрема, проблема паразитичного маркетингу завжди була присутня під час таких футбольних подій. І, на жаль, як показує практика першочергово від цього страждає УЄФА, і це дуже важливо для нашого іміджу України. Законопроект 8335 має на меті зробити все можливе заради того, щоб мінімізувати репутаційні та фінансові втрати УЄФА. Не зважаючи на чималу кількість нормативно-правових актів, питання порушення інтелектуальної власності внаслідок паразитичного маркетингу все одно залишається неврегульованим, оскільки немає чіткого переліку дій, які б вважалися ambuch-маркетингом. Натомість законопроеккт 8335 закріплює повний та вичерпний перелік дій, вчинення яких без дозволу УЄФА буде порушенням їх прав. Законопроект 8335 має на меті повне врегулювання питання незаконного передпродажу квитків та передбачення встановлення санкцій у разі порушення таких вимог. Заразe нас є можливість виправити недоліки та стати на шлях інтеграції кращих європейських норм, що захищають інтелектуальну власність УЄФА. Дякую.
Дякую вам. Шановні колеги, я запрошую до слова першого заступника голови Комітету з питань науки і освіти Олександра Співаковського, який є співдоповідачем з цього важливого закону.
Шановні колеги, використовуючи футбольну термінологію, хочу сказати, що Комітет з питань науки і освіти проголосував 4:0– 4:0 за позитивне рішення. Шановні колеги, ми чудово просто розуміємо, що ми повинні захищати інтелектуальну власність, в тому числі інтелектуальну власність, яку має УЄФА. У зв’язку із тим, що багато недоброчесних суб’єктів, які використовують відповідну символіку, білети і так далі. Тому, шановні колеги, є пропозиція комітету проголосувати за основу і в цілому для того, щоб інвестор, а ми його розглядаємо, в тому числі як інвестора, мав можливість захищати свої права на території України. Прошу проголосувати. Дякую.
Дякую вам за лаконічну презентацію цього законопроекту. Я прошу депутатів записатися на обговорення. Будь ласка, Сергій Каплін. З місця буде виступати. Прошу.
Я хочу підтримати свого колегу. Ми будемо голосувати цей законопроект. А ще я хотів би, користуючись нагодою, привітати Арсенія Петровича Яценюка з днем народження. Сьогодні йому 44 роки. Давайте всі привітаємо. І колись у нього на бігбордах було дуже гарне гасло: "Все тільки починається". Так от, я хотів сказати: все тільки починається, Арсенію Петровичу. Сьогодні наша команда зареєструвала звернення до Генеральної прокуратури і Міністерства внутрішніх справ за ту неймовірну дискредитацію, яку ви робили останні два роки проти Сергія Капліна. І ви теж будете свідчити за ті всі ініціативи і кроки, які. нашу партію і простих людей.
Пане Сергію, я прошу повернутися до обговорення законопроекту, що стосується Ліги Чемпіонів УЄФА і авторського права. Тепер я запрошую до слова пані Романову, яка представить позицію "Самопомочі". Будь ласка.
"Об’єднання "Самопоміч", звісно, буде підтримувати даний законопроект, тому що такі події, як фінал Ліги Чемпіонів, це шанс для України поліпшити свій імідж. А я хочу нагадати, що Україна наразі входить в топ-10 небезпечних країн для подорожування. Це за рейтингом такої авторитетної організації, як Всесвітній економічний форум. І ми з достоїнством, гідно маємо пройти цю велику міжнародну подію, бо ми бачимо, які зараз точаться події: то готельєри підвищили в сто разів ціни на послуги розміщення, то зараз багато недобросовісних підприємців наживаються на перепродажі квитків. Це все ганьбить імідж України, який і так зараз підриває корупція і інші погані речі. Тому давайте об’єднаємось і зробимо цю невеличку, але хорошу справу для нашої країни. Дякую.
Дякую вам. Будь ласка, Іван Крулько, вам слово. Колеги! Іван Крулько, шановний колега Іван Крулько, відірвіться від спілкування не менш шановним Максимом Бурбаком і прийдіть до нас на трибуну з позицією вашої фракції. Будь ласка.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, цей законопроект, безумовно, голосувати треба. І тим більше, що на цьому тижні в Києві відбудуться два матчі: фінал жіночої Ліги Чемпіонів і фінал Ліги Чемпіонів серед чоловіків. Питання і проблема захисту права інтелектуальної власності в Україні – це є однією з наріжних проблем, яка існує і яка виставляє Україну в непримітному світлі. Тому в мене є пропозиція. Голосуючи цей законопроект, який стосується використання знаків УЄФА, в Україні відбуваються різного роду футбольні турніри, які відбуваються під егідою УЄФА. Тому пропозиція: не обмежувати цей закон до 1 червня, а зробити цю норму універсальною, і притягати до відповідальності тих, хто використовує знаки права інтелектуальної власності УЄФА, а також притягати до відповідальності тих, хто займається перепродажем квитків на матчі, роблячи таким чином ажіотаж, показуючи країну Україну країною, де немає нормальної можливості не тільки в законний, а ще в інший порядок придбання квитків. Тому я вважаю, що цей закон треба приймати, але робити норму універсальною, а не тільки до 1 червня. Дякую.
Дякую. Колеги, тільки три фракції і групи виступили з цього питання. Ще є бажаючі? Будь ласка, пан Іванчук.
Від "Народного фронту".
Так, я ж кажу, шановний пане Іванчук, від "Народного фронту" я вам даю слово.
Шановна пані головуюча! Шановні присутні народні депутати! Ну, з одного боку, може здатися, що даний законопроект дріб’язковий, але от я спілкувався з Андрієм Васильовичем Павелко, це іміджева річ для нашої країни. Тому що, я вважаю, що кожен присутній з цьому залі депутат, незалежно від політичного забарвлення, гордий тим, що в суботу 26 травня Україна буде приймати фінал футболу, у нас буде весь світ дивитися на Україну. І цей закон дасть відповідь на те, що ми, дійсно, європейська країна, де захищаються права інтелектуальної власності, де ми рухаємося в ногу з часом, і ми достойні проводити такі великі знакові події в світовому спорті, і Україна достойно може приймати такого високого рівня змагання. Тому я думаю, що це перший крок, який стосується нашої відповіді УЄФА, але це відповідь всьому спортивному світу, всій спільноті світовій, що Україна – нормальна, цивілізована, європейська країна. Я дуже прошу підтримати нашого колегу Павелка, який ще за сумісництвом являється президентом футбольної федерації. Дякую всім. Голосуємо "за".
Дякую. Я також дякую всім виступаючим, які звернули увагу під час обговорення в тому числі і суспільства, що, дійсно, буде проходити два важливих спортивних заходи: це і фінал Ліги Чемпіонів УЄФА та фінал жіночої Ліги Чемпіонів. Не забуваймо про це. Колеги, всі? Так, в нас ще є фанати футболу тут. Будь ласка, пан Рибчинський, він представить позицію групи "Воля народу". Будь ласка.
Шановна головуюча, шановний український народе! Я хотів би сказати не за футбол наразі, а взагалі за ситуацію з крадіжками. Коли крадеться машина чи крадеться корова, всі розуміють, що щось вкрадено, і це є злочин. Коли крадуться продукти інтелектуального права, люди вважають, що це загальновживано, і чому не красти, хоча це і є найбільш свідомим піратством, яке тільки є. Однозначно треба приймати цей закон і не тільки для того, щоб показувати світові, що ми – цивілізована країна, а й для того, щоб надалі розумілося, що інтелектуальне право є не правом, а обов’язком людей його виконувати. Дуже вам дякую.
Дякую. Колеги, я так розумію, всі бажаючі виступили з цього законопроекту короткого. Я прошу повертатись до сесійної зали. За хвилину відбудеться голосування. Від позафракційних є бажання в когось долучитись до обговорення? Будь ласка, будь ласка, пан Кривенко. І ця хвилина, яку якраз ми використаємо для того, щоби всі повернулись до сесійної зали. Дуже прошу.
Віктор Кривенко, Народний Рух України. Безумовно, треба підтримувати цей законопроект. Треба паралельно шукати і знаходити компроміс з фанатами, щоб ніяким чином це не задівало їх інтереси, бо вони стали одними з перших на захист України. І пам’ятаємо, в 14 році як багато і важливого вони зробили для збереження українського світу в українських містах, як вони між собою мирилися, будучи непримиренними супротивниками. Треба, мабуть, краще їм роз’яснювати. І насправді нас чекає велике свято. Я хочу подякувати УЄФА і тим нашим українським переговірникам, які досягли зняття емблеми "Газпрому" з рекламних площ. Хоча він є спонсором УЄФА, але пообіцяли, що в Україні цього не буде, бо все одно українські патріоти не дадуть бути цим символам на українській землі. Тому закликаю всіх голосувати. Дякую всім, хто долучений до цього свята: Федерації футболу, Київський міський державній адміністрації і всі, хто лобіював його, і вірю, що Україна його гідно проведе. Дякую.
Дякую, дякую. Я так розумію, пан Павелко вимагає? Ми голосуємо зараз, не тисніть на головуючу, ну, будь ласка. Будь ласка, пане Павелко, одну хвилину вам заключне слово. Зараз повертаються до залу і всі, хто хочуть долучитись до цього залу і голосуємо. Хвилину.
Прошу колег підтримати дане запропоноване комітетом рішення за основу та в цілому, щоб ми і в очах наших європейських партнерів, і в очах всього суспільства спортивного, яке буде у телеекранів зі всього світу дивитись Київ і це чудове футбольне спортивне свято. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую, колеги. Я сподіваюсь, всі вже на своїх робочих місцях? Зараз ми будемо переходити до голосування по законопроекту 8335 – це проект Закону про забезпечення охорони та захисту прав інтелектуальної власності УЄФА під час проведення фіналу Ліги Чемпіонів. І я після обговорення бачу, що у нас така дуже конструктивна позиція в залі. Всі фракції і групи будуть підтримувати цей законопроект.
Отже, колеги, обговорення завершено. Прошу запросити всіх колег депутатів в зал. Ми переходимо до прийняття рішення. Надважливий законопроект для проведення чемпіонату УЄФА. І дуже важлива загальна консолідована позиція залу. Будь ласка, поверніться з лож на робочі місця, щоб ми знову не повертались до прийняття. Я прошу. Я почекаю, я почекаю ще 10 секунд. Будь ласка, заходіть в зал, передзвоніть, кого немає, щоб зайшли в зал. Готові, так? Я ж бачу по голосах, як в залі є. Зараз будемо вертатись п’ять разів. Прийдуть, прийдуть. Отже, я ставлю на голосування проект Закону про забезпечення охорони та захисту прав інтелектуальної власності УЄФА під час проведення фіналу Ліги Чемпіонів УЄФА 2018 року та фіналу жіночої Ліги Чемпіонів УЄФА 2018 року в Україні. Комітет пропонує прийняти за основу і в цілому. Отже, 8335 – за основу і в цілому. Прошу голосувати, прошу підтримати. Кожен голос, уважно голосуйте. Прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати. [[17:46:29]] За-221 221. Я почекаю 30 секунд, запросіть в зал, колеги, повернемось. Це є авторитет нашої держави, будь ласка, запросіть, запросіть в зал, в кулуарах подивіться, лідери фракцій, кого немає в залі. І, будь ласка, ніхто не виходить з залу зараз. Я прошу зайняти також робочі місця, під час голосування брати участь в голосуванні, будь ласка. Нам не вистачило. Будь ласка, покажіть по фракціям і заходіть в зал. "Блок Петра Порошенка" – 96, "Народний фронт" – 60, "Опозиційний блок" – 5, "Самопоміч" – 16, Радикальна партія Ляшка – 7, "Батьківщина" – 6, "Воля народу" – 4, "Партія Відродження" – 8. Отже, зараз я поставлю пропозицію повернутись до розгляду. Прошу усіх приготуватись. І я ставлю на голосування пропозицію повернутись до розгляду проекту Закону про забезпечення охорони та захисту прав інтелектуальної власності УЄФА під час проведення фіналу Ліги Чемпіонів УЄФА 2018 року та фіналу жіночої Ліги Чемпіонів УЄФА 2018 року в Україні. Прошу проголосувати і прошу підтримати. Колеги, кожен голос, голосуємо. Прошу підтримати, прошу проголосувати. [[17:48:08]] За-230 230. Повернулись. Тепер переходимо до прийняття рішення. Увага! Я ставлю на голосування проект Закону 8335 за пропозицією комітету за основу і в цілому, прошу голосувати і прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати. [[17:48:44]] За-236 236 – за. Рішення прийняте. Колеги, увага, залишайтеся на місцях. Я поставлю зараз наступне питання на рейтингове голосування. Не виходіть. Іванчук, не виходіть. Наступний проект Закону про внесення змін до законодавчих актів України щодо соціального захисту постраждалих. Ні, це наступний інакший. Проект Закону про внесення змін до деяких законів України у зв’язку із прийняттям Закону України "Про особливості державної політики із забезпечення державного суверенітету України на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях" Третьякова. Якщо рейтинг покаже, що можемо входити, увійдемо, якщо ні, не будемо входити. Я прошу всіх взяти участь в рейтинговому голосуванні по проекту Закону 8293. Прошу проголосувати, прошу підтримати рейтингове голосування. [[17:49:49]] За-166 166 – за. Зал не готовий входити в дане питання. Ми не поставимо його під ризик, надто важливе питання. Ми зможемо в будь-який день його поставити і прийняти, пане Олександр, і найдемо таку змогу і такий час. Колеги, ми фактично вже не встигаємо. Колеги, є сенс ставити включення в порядок денний сесії? Ми блок так і не пройшли. Колеги, тоді давайте я вам краще розповім про детальний перебіг. Ми вже фактично не встигаємо поставити ще один закон. Я вам доповім детально про перебіг переговорів по антикорупційному суду, про створення Вищого антикорупційного суду. Отже, шановні колеги, ми провели кілька раундів переговорів. Ви знаєте, що я запросив в Україну Секретаря Венеційської комісії і за участю МВФ ми провели фактично вже чотири етапи переговорів. Було узгоджено тринадцять з чотирнадцяти рекомендацій Венеційської комісії. І я хочу віддати належне, комітет тут же дав рішення і більшістю голосів підтримав усі узгоджені позиції. Ці позиції, вважаю, стосуються дуже важливих моментів. Зокрема, підслідності антикорупційного суду, щоб воно відповідало НАБУ і САП. Це стосується також, що визначено розміщення його місцезнаходження в Києві. Це стосується також і того, щоб антикорупційний суд і його члени могли мати захист від держави у випадку тиску на них. І також, не менш важлива позиція, яка стосувалася зменшення вимог до суддів антикорупційного суду. Щоб більша кількість людей, міжнародників, могли брати участь і кандидатуватись на суддів. По тринадцяти позиціях ми вийшли на позитивне рішення. Залишилася одна, але надзвичайно важлива позиція – це повноваження Громадської ради міжнародних експертів. Розглядаються кілька способів, яким чином забезпечити їхнє вирішальне рішення, як рекомендувала Венеційська комісія. Пропонується, що якщо хтось з кандидатів не пройшов перевірку Громадської ради, він може подати апеляцію, а потім цю апеляцію може розглянути або спільне засідання Кваліфікаційної комісії суддів або знову ж таки Громадська рада міжнародних експертів. Комітет з цього приводу, не прийнявши рішення, комітет прийняв рішення на розсуд залу. Сьогодні ми спробуємо знайти по цій останній позиції порозуміння. Якщо ми по ній знайдемо порозуміння, завтра комітет нам зможе подати позицію узгоджену. Якщо не знайдемо порозуміння, фактично по останній позиції, позиція комітету буде – на розсуд залу, і нам доведеться визначатися в залі по кожній з тих позицій. Я вважаю, було б надзвичайно правильним, якби ми змогли узгодити, якби ми змогли узгодити ще перед входженням в законопроект. Але якщо такого узгодження не буде, якщо не буде такого узгодження, нам доведеться по кожній з тих позицій визначатися у залі. І тому відповідальність кожного народного депутата, відповідальність кожної фракції буде значна і висока. Фактично Апарат зараз вже доопрацьовує всю таблицю, це 2 тисячі правок майже, 1 тисяча 925, літературна вичитка, юридична вичитка, це таблиці, які будуть значного об’єму. Апарат обіцяє, що на ранок вже таблиці будуть подані в зал і буде важливо прийняти політичне рішення, як нам діяти, якщо узгодження сьогодні ми не дійдемо. Тому я проведу консультації з головами фракцій. Але моя думка, моя особиста думка: завтра входити і розглядати – така моя особиста позиція, так буде правильно, і визначатися вже в залі, така моя позиція. Але я проведу консультації з усіма головами фракцій, з представниками фракцій для того, щоб ми змогли вийти на узгоджену позицію. Отже, це я пояснюю всім народним депутатам, зважаючи на те, що швидше всього найближчих два дні ми будемо перебувати в розгляді, щоб була відповідальність за те рішення, яке ми будемо приймати. І також хочу оголосити, що до мене в президію надійшла заява на перерву від двох фракцій, але я звернувся до фракції, вони згодні, щоб замість перерви дозволити виступ. Це від фракції "Самопоміч" і фракції "Батьківщина" – від двох фракцій. І вони замість перерви беруть виступ. І я надаю слово, 3 хвилини, для виступу Єгору Соболєву. Будь ласка, пане Єгор.
Ми дуже цінуємо бажання в парламенті знаходити спільне рішення і голосувати за них разом. І поза сумнівом утворення Закону про антикорупційний суд є одним із таких завдань. Тільки у мене прохання до спікера парламенту і до всіх: давайте припинимо дезінформувати українське суспільство про те, що представники Верховної Ради України ведуть перемовини з МВФ і з Венеціанської комісією. Правда полягає зовсім в іншому: Україна потребує правосуддя, антикорупційний суд, який атакує топ-корупціонерів є найнеобхіднішим інструментом для створення цього правосуддя. Судді, які беруть хабарі, мають опинитися в цьому антикорупційному суді на лаві підсудних разом з тими, хто їх призначав. Міжнародний валютний фонд, уряд Сполучених Штатів, Європейський Союз, експерти Венеційської комісії підтримують бажання українського народу мати правосуддя. Не треба з ними ніяких перемовин, немає про що говорити. Ухвалюємо закон, забезпечуємо в законі, що судді будуть відібрані по-чесному і що суд буде спеціалізуватися саме на справах про топ-корупцію, і виходимо з парламенту з чистою совістю.
Дякую. Хочу проінформувати, що у переговорах із секретарем Венеційської комісії і з представництвом МВФ бере участь: голова парламенту – Голова Верховної Ради України, який має право вести консультації, голова комітету профільного Руслан Князевич – і всі позиції, по яким ми узгоджуємося, інформуються всі фракції, по тих позиціях, про які ми проговорюємо. Остаточна консультація буде з представниками фракцій. І я сказав, на тій позиції, якій ми зійдемося, я проконсультуюсь з усіма фракціями. І сьогодні я мав консультації з усіма фракціями, з більшістю: із "Самопоміччю" – з головою фракції, з "Батьківщиною" – представником Сергієм Соболєвим, з БПП – Артуром Герасимовим, головою фракції "Народного фронту" – Максимом Бурбаком. Консультації ведуться на самому широкому рівні. І це некоректно і неправильно знецінювати ті зусилля, які докладає, в тому числі і Голова Верховної Ради України, щоб рішення Громадської ради міжнародних експертів мало вирішальне значення. Це треба вітати і підтримувати, а не критикувати зусилля Голови Верховної Ради України і всіх тих фракцій, з якими ми ведемо переговори. Я вірю і переконаний, що ми вийдемо на узгоджену позицію, бо якщо ми в залі не підтримаємо жодної з позиції, буде дуже просто: буде редакція першого читання. Оце буде найгірше. Якщо не буде будь-яка пропозиція проголосована, буде редакція першого читання по позиції громадської ради, я цього найбільше остерігаюсь. За те, щоб ми знайшли компроміс, це в будь-якому випадку. це у будь-якому випадку зробить більше, аніж базова річ. І весь парламент, і всі фракції беруть участь, і я з ними проводжу консультації з приводу цих переговорів. Отже, колеги, сьогодні був плідний день, важливий день. Ми пройшли весь аграрний блок, ми прийняли усі закони аграрного блоку, і я хочу сказати, що комітет попрацював дуже фахово і професійно, готуючи закони. Ми прийняли закони національної безпеки і оборони і, звичайно, важливий Закон для УЄФА, і це спільні зусилля парламенту. Але наш час для роботи є вичерпаний. Вечірнє засідання Верховної Ради України я оголошую закритим. Завтра всіх в 10 годині ранку чекаю в зал для продовження нашої роботи.