Jyväskylästä oleva yhteiskuntatieteiden maisteri Riitta Mäkinen, joka on tullut varamiehenä Keski-Suomen vaalipiiristä edustajantoimesta vapautetun Susanna Huovisen sijaan, on esittänyt minulle edustajavaltakirjansa ja ryhtynyt 15.6.2018 hoitamaan edustajantointaan. — Tervetuloa!
Ensimmäiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 10. asia. Käsittelyn pohjana on sivistysvaliokunnan mietintö SiVM 2/2018 vp. Yleiskeskustelu asiasta päättyi 13.6.2018 pidetyssä täysistunnossa. Nyt käsitellään muutosehdotukset. Pyydän tekemään ehdotukset.
Arvoisa puhemies! Teen vastalauseen 2 mukaiset esitykset 2 §:ään ja 11 §:ään.
Arvoisa puhemies! Kannatan edustaja Torstin tekemiä esityksiä.
Pilvi Torsti on Li Anderssonin kannattamana ehdottanut, että 2 § ja 11 § hyväksytään vastalauseen 2 mukaisina.
Arvoisa puhemies! Teen vastalauseen 1 mukaisen muutosehdotuksen.
Arvoisa puhemies! Kannatan edustaja Savion esitystä.
Sami Savio on Ritva Elomaan kannattamana ehdottanut, että pykälä hyväksytään vastalauseen 1 mukaisena.
Arvoisa puhemies! Teen vastalauseen 1 mukaisen muutosehdotuksen.
Arvoisa puhemies! Kannatan edustaja Savion esitystä.
Sami Savio on Ritva Elomaan kannattamana ehdottanut, että pykälä hyväksytään vastalauseen 1 mukaisena.
Lähetekeskustelua varten esitellään päiväjärjestyksen 11. asia. Puhemiesneuvosto ehdottaa, että asia lähetetään perustuslakivaliokuntaan.
Ärade fru talman! I den här lagmotionen föreslår jag att vallagen ändras så att en av Finlands Europaparlamentariker väljs från landskapet Åland för att kompensera för den behörighet som genom EU-medlemskapet har överförts till unionens kompetensområde. Detta skulle genom motionen genomföras så att landskapet Åland skulle utgöra en egen valkrets i Europaparlamentsvalet. Valet skulle förrättas i tillämpliga delar i enlighet med vallagens bestämmelser om val av riksdagsledamot i landskapet Ålands valkrets. Avsikten är att lagen tillämpas första gången i det val av ledamöter till Europaparlamentet som hålls år 2019. Genom självstyrelselagen har landskapet Åland ett unikt och långt utvecklat självstyre som innefattar överförd lagstiftnings- och förvaltningsmakt från Finlands riksdag och regering. Då landskapet tillsammans med resten av landet godkände ett inträde i Europeiska unionen överfördes även en betydande del av denna lagstiftningsmakt till unionen från landskapet. Trots sin unika särställning och denna kompetensöverföring har landskapet ändå inte någon egen representation i Europeiska unionens organ. EU erkänner endast länder som sina medlemmar och därmed är bestämmelserna om dess organ även uppbyggda runt medlemsstaterna. Självstyrda områden inom unionens medlemsstater kan inte tilldelas representation i unionens organ i eget namn, utan endast ifall medlemsstaterna internt besluter att fördela makten så. Det här gäller bland annat medlemsstaternas mandatfördelning i Europaparlamentet. Vissa självstyrande områden inom unionen har tidigare erhållit egna ledamotsplatser i Europaparlamentet. Som exempel beslöt Danmark att överföra ett av sina mandat i Europaparlamentet åt det självstyrda Grönland. Det självstyrda området har sedermera utträtt ur unionen men principbeslutet består som prejudikat. Även Belgien fick i samband med en tidigare utvidgning av unionen behålla ett extra mandat med motiveringen att detta tilldelas landets tyskspråkiga minoritet, som proportionellt med sitt befolkningstal kan jämföras med Åland.
Arvoisa puhemies! On tietenkin oikein ja kohtuullista, että edustaja edustaa äänestäjiään ja puolustaa heidän etuaan, mutta tässä lakiesityksessä nyt edustaja Löfström — jos ilmaisu sallitaan — hieman yliedustaakin heidän etuaan. Nythän on niin, että edustajien paikat tulisi jakaa mahdollisimman tasan väestöpohjan mukaan äänestäjien ja äänten tasapuolisuuden turvaamiseksi kautta maan. Vaikka tämä onkin hieman kyseenalaista, ettei näitä brexitin myötä vapautuneita europarlamentin paikkoja poistettu kokonaan vaan ne jaettiin uudestaan, niin kuitenkin siinä on se positiivinen puoli sen 14:nnen paikan saamisesta. Suomi on tällä hetkellä hieman aliedustettuna Euroopan parlamentissa, ja tämä korjaantuisi tämän 14:nnen paikan myötä. Nyt Ahvenanmaan osalta tämä periaate tasaisesta jakautumisesta toteutuu kohtuullisen hyvin eduskuntavaaleissa, kun Ahvenanmaalla on yksi paikka 200:sta. Se on jotakuinkin oikeassa suhteessa väestöpohjaan. Mutta sitten jos Ahvenanmaa saisi tämän esityksen mukaisesti yhden paikan europarlamenttiin 14:stä, tästä aiheutuisi matemaattisesti katsoen noin 14‑kertainen yliedustus Ahvenanmaalle. Näin ollen tätä esitystä on valitettavasti mahdotonta kannattaa.
Arvoisa rouva puhemies! Edustaja Mats Löfström tuo jälleen kerran meille tänne eduskunnan istuntosaliin vahvaa ahvenanmaalaista ääntä ja pitää hyvin oman vaalipiirinsä puolta ja herättelee meitä täällä niin sanotusti valtakunnan puolella, mantereen puolella, olevia kansanedustajiakin näkemään nämä heidän erityiskysymyksensä. Lakialoitteen tehneen edustajan ajatus ja ihan tiukat faktatkin siitä, että Ahvenanmaan mahdollisuus vaikuttaa Euroopan unionin päätöksentekoon ei ole riittävä, täytyy ottaa vakavasti, ja siihen pitää löytää keinoja, että ahvenanmaalaiset voivat riittävällä tavalla autonomisena alueena ja autonomiaa omaavana väestöryhmänä vaikuttaa EU:ssa. Mutta kieltämättä on todettava, että tämä lakialoitteen tarkoittama oma meppipaikka vaikuttaisi aika paljon kielteisesti Euroopan parlamentin vaalien suhteellisuuteen. Kuitenkin meillä vaalijärjestelmässä on kaksi isoa tekijää, mitkä pitäisi aina huomioida: alueellinen edustavuus toki tässä vahvistuisi, mutta sitten suhteellisuus kyllä heikkenisi. Eli ehkä meidän täytyy nyt kuitenkin miettiä ensisijaisesti muita keinoja kuin tätä omaa meppipaikkaa. Toki jos saamme rutkasti lisää paikkoja sinne Euroopan parlamenttiin, niin mikä ettei sen jälkeen. Kuitenkin haluaisin herättää tässä kohtaa vähän laajempaa keskustelua siitä, miksi meillä ei voisi olla Euroopan parlamentin vaaleissa vaalipiirejä. Tämähän on hyvin poikkeuksellinen juttu. Meillä on kaikissa muissa Suomen vaaleissa vaalipiirejä, on sitten kunta tai oma vaalipiirinsä, mutta EU-vaaleissa koko maa on yksi vaalipiiri, ja se kyllä aiheuttaa tosi pahoja ongelmia. Kampanjat ovat erittäin kalliita. Tämä vaikeuttaa naisten, nuorten läpimenemistä, ja väitän, että se laskee myös äänestysaktiivisuutta. En kannata sitä, että EU-vaaleissa olisi niin monta vaalipiiriä kuin eduskuntavaaleissa, mutta minusta vaikkapa kolme tai neljä vaalipiiriä voisi olla ihan perusteltua, ja siinä sitä Ahvenanmaankin roolia voisi tarkastella.
Arvoisa rouva puhemies! Edustaja Löfström ansaitsee todellakin arvostuksen siitä, miten hän Ahvenanmaan puolesta puhuu ja hienolla tavalla edustaa Ahvenanmaata myös täällä eduskunnassa ja julkisuudessa. Ahvenanmaan itsehallinnon asemaa on syytä kunnioittaa, mutta mielestäni nämä tässä esitetyt perustelut eivät kuitenkaan ole riittäviä sille, että Suomen yhtenäinen vaalipiiri hajotettaisiin. Tulee muistaa, että verrattuna siihen, että nämä nyt kaavaillut europarlamenttipaikat tulisivat koko Suomen jaettavaksi, se tarkoittaisi sitä, että äänikynnys olisi sitten korkeampi. Meillä on tälläkin hetkellä sellaisia pienempiä poliittisia ryhmiä, esimerkiksi kristillisdemokraatit, joiden kannattajakunta on suurempi kuin Ahvenanmaan väestö mutta joilla ei ole omaa edustajaa Euroopan parlamentissa. Sen vuoksi tällainen muutos voisi kyllä herättää aika paljon myös Manner-Suomessa kielteistä mielialaa, mikäli Ahvenanmaalle korvamerkittäisiin kohtuullisen pienellä väestöpohjalla tämä yksi paikka.
Arvoisa puhemies! Jag tycker det är mycket viktigt att vi har den här lagmotionen här i plenum. Tack till ledamot Löfström.
Arvoisa rouva puhemies! Vierailin aikanaan perustuslakivaliokunnan kanssa Ahvenanmaalla, ja täytyy sanoa ja myöntää, että mannermaalaisena valtakunnan asukkaana ensimmäistä kertaa silloin. Kyllä teki vaikutuksen se työ, mitä maakuntahallinto siellä tekee, ja selvästi se osaaminen, jolla maakunnan asioita hoidetaan. Kävimme silloin hyvän keskustelun myös Ahvenanmaan ja valtakunnan välisistä suhteista ja tulevaisuudesta. Kun miettii sitten tätä lakialoitetta, niin kuten tässä on tullut esille, tosiaan on koko maan vaalipiiri eurovaaleissa. Meillä ei ole kiintiöitä tavallaan millekään maakunnalle eikä ole millekään väestöryhmällekään, mihin vähän tässä edustaja Räsänen kristillisdemokraattien kohdalla viittasi omassa puheenvuorossaan. Ei myöskään millekään vähemmistöryhmille tässä suhteessa ole näissä vaaleissa kiintiöitä. Käytännössä katson, että täytyy lähteä vain ehdolle vaaleihin listalla ja sitten hakea kannatusta koko maasta sille omalle linjalle ja ehdokkaalle. Kyllä on tärkeää kuulla Ahvenanmaan näkemyksiä. Täällä tuli jo niitä tapoja, joilla Ahvenanmaa on mukana eurooppalaisessa päätöksenteossa tällä hetkellä, mutta myös, totta kai, on tärkeää puolueiden kautta kuulla näkemyksiä. Mutta se ajatus, että kiintiöitäisiin yksi meppipaikka Ahvenanmaalle, vaikka nyt näyttää siltä, että yksi paikka Suomelle lisää europarlamenttiin tulee, ei ole minun nähdäkseni realistinen eikä kannatettava, ja siniset ei sitä näkemystä hallituksessa voi tukea. Pidin hieman harmillisena sitä, että pääministeri Sipilä, kun tästä häneltä kysyttiin helmikuussa, antoi tavallaan liekaa ja sanoi, että tällaista voitaisiin harkita. Ajattelin jo silloin, että tätä ei kyllä valitettavasti voi edes harkita. Uusjaon jälkeenhän, jos Suomelle nyt tulee sitten uusi meppi lisää, yksi meppi vastaa Suomessa 390 000:ta asukasta, ja kun siihen vertaa sitten Ahvenanmaan 30 000:ta asukasta — kaikki kunnia jokaiselle heistä — niin kyllä se epäsuhta on selvä, eli en pysty näkemään, että tällaiseen kiintiöintiin voitaisiin mennä. Sen sijaan se, mitä edustaja Kurvinen toi esille tästä vaalipiirijaottelusta noin yleisesti eurovaaleissa, on harkitsemisen arvoinen asia.
Ärade fru talman! Ledamot Mäkelä, som nu har gått härifrån, tog också upp det som flera andra ledamöter tog upp gällande befolkningsgrunden och att befolkningen på Åland är 30 000 och motsvarar en Europaparlamentsplats medan det i hela Finland är 300 000. Det här kan man också jämföra med många andra länder. Till exempel i Frankrike är det 800 000 invånare för en Europaparlamentsplats, så det är klart att man kan diskutera befolkningsgrunden, men också kontra den konstitutionella rätten för Åland som ett självstyrt område att ha en egen plats, på samma sätt som Grönland hade en egen plats i kungariket Danmark och de tysktalande regionerna i Belgien, med samma befolkningsrelation som Åland i Finland, har en egen plats. Jag tackar ledamot Kurvinen för att han noterar behovet av att stärka Ålands påverkningsmöjligheter i EU. Till ledamot Räsänen: att KD inte har en plats har också att göra med befolkningsgrunden, vill man se det här från ett befolkningsgrundsperspektiv eller ett konstitutionellt perspektiv. Grundlagsutskottet har konstaterat att det här i sista hand är en politisk fråga. Till ledamot Mikkonen: tack för stödet för att detta diskuteras. Detta diskuterades också i en lagmotion år 1994 av Gunnar Jansson, Ålands dåvarande ledamot, och i samband med Finlands EU-medlemskap. Också i en lagmotion år 2006 av Roger Jansson och en framställan av lagtinget år 2007, i samband med Lissabonfördraget, har samma fråga diskuterats. Frågan blir aktuell nu igen eftersom toppmötet 28—29 juni närmar sig, där Finland kommer att få en plats till, och jag vet också att lagtinget kommer att göra en framställan till riksdagen i den här frågan. Till sist tog också ledamot Mikkonen upp regionkommittén, men den har inte några reella påverkningsmöjligheter i EU. Det är en fin plats, men den har inte någon formell beslutandemakt. Tack ännu till ledamot Mikkonen för att hon konstaterar att det här inte bara är en åländsk fråga utan en fråga för hela landet. Tack också till ledamot Elo för att han deltog i debatten, även om vi inte är av samma åsikt.
Värderade fru talman! Det är mycket positivt att riksdagsledamot Löfström har lyft fram den här frågan i en lagmotion så att vi får diskutera den, för nu är rätt momentum att ta ställning till den här frågan.