Добрий вечір. Реєструємося, шановні колеги. [[16:03:44]] 437 народних депутатів за даними реєстрації у парламентській залі. Шановні народні депутати, вечірнє засідання оголошую відкритим. Продовжуємо розгляд питань порядку денного. 3076-2, Кириленко Іван Григорович.
Шановні колеги, шановний Голово, шановні виборці! Я думаю, по мірі того, як ми розглядаємо це злободенне питання, температура в залі не наростає, а, я думаю, вона спадає, і ми в кінці кінців прийдемо до спільного зваженого рішення. Якщо воно буде виражено в якійсь заяві, то я думаю, що наша заява, яку я зараз оприлюдню від імені фракції, можливо, стоїть найближче до істини і до розв’язання цієї проблеми, яка для України має теж немале значення. Дозвольте зачитати цю заяву, і вдумайтеся в її зміст і в смисл тих слів, які ми сюди вклали. Пропозиція щодо Заяви Верховної Ради України щодо конфлікту на Кавказі. „Верховна Рада України глибоко занепокоєна збройним конфліктом між Росією та Грузією та його серйозними негативними наслідками для регіональної безпеки у Європі та світі. Верховна Рада засуджує застосування зброї будь-якою стороною та всі односторонні кроки і непропорційне застосування сили, що сприяють ескалації протистояння. Ми висловлюємо глибокий сум з приводу загибелі та виникнення ситуації, що призвела до страждань мирного населення, збільшення кількості біженців, руйнування соціально-економічної інфраструктури та загрожує перерости в гуманітарну катастрофу. Верховна Рада вважає, що в основу мирного і довготривалого вирішення цього конфлікту має бути покладена повага всіма сторонами принципів незалежності, суверенітету та територіальної цілісності, які визначаються і визнаються міжнародним правом та резолюціями Ради Безпеки ООН, та спільна позиція Європейського Союзу, яка закріплена у висновках Ради Європейського Союзу щодо ситуації в Грузії. Верховна Рада закликає до безумовного виконання всіх без винятку складових плану мирного врегулювання, узгодженого сторонами за посередництва Європейського Союзу. Це той план, який підписаний президентами Росії, Грузії і Франції. Верховна Рада закликає Кабінет Міністрів України вжити усіх необхідних заходів для надання ефективної гуманітарної допомоги всім постраждалим без жодної дискримінації. Верховна Рада висловлює підтримку більш активній і скоординованій участі України у нинішній і майбутніх миротворчих і гуманітарних зусиллях в рамках ООН, ОБСЄ, а також в рамках європейської безпекової та оборонної політики Європейського Союзу. Верховна Рада вважає за необхідне використати всі наявні політико-правові інструменти в рамках існуючих двосторонніх міждержавних інституцій України і Росії для встановлення й врегулювання всіх процедур щодо перебування Чорноморського флоту Російської Федерації на території України. Верховна Рада закликає усі відповідальні політичні сили утриматися від використання радикальної риторики і спокуси перевести питання регіональної безпеки у внутрішньополітичну площину”. Шановні колеги, декілька коментарів до цієї заяви. Перше. Що фракція просить Верховну Раду врахувати у нашій позиції? Немає нічого ціннішого, ніж мир на нашій українській землі. Це перший посил. Друге. Позиція фракції проукраїнська. Це значить, національні інтереси перш за все. У всіх таких конфліктах ми повинні діяти так, щоб ніяким чином не втягнути нашу країну у вир чужої війни і стати, зробити заложником наш народ і нашу територію. Ми поважаємо і цінуємо добросусідські стосунки між Україною і Грузією, між Україною і Росією. Наш національний інтерес нашої держави – це постійно зростаючий товарообіг між нашими країнами, культурні та регіональні зв’язки. Ми повинні зробити все можливе, щоб цей конфлікт був врегульований якнайскоріше. Ми за посилення нашої миротворчої функції. Наш уряд діяв і діє в суворій відповідності до Конституції. І це визнало світове співтовариство. Була вчасно надана гуманітарна допомога і евакуйований контингент українців. Ми рішуче відкидаємо безпідставні звинувачення у так званій державній зраді. І хочу зазначити таке. У той час, коли уряд робив все, що від нього вимагалося для допомоги громадянам України, які опинилися в зоні військового конфлікту, і, водночас, ліквідовував наслідки трагедії нашої, української, в західних областях України, саме в цей час зірвався шквал безпідставних звинувачень на адресу Прем’єр-міністра України. Розпочалось, по суті, цькування особистості Юлії Тимошенко, були висунуті безпідставні абсурдні звинувачення в зраді національних інтересів. І це знущання триває, по суті, вже з 2005 року, колеги. Оцінки з вашого боку, я звертаюся до наших партнерів, до цих пір немає. І нас це дуже сьогодні турбує. Сьогодні вас схвилювало результативне голосування в залі. Колеги, по всім принциповим питанням для держави – 360-370 голосів у залі. Невже ви думаєте, що дує в паруса, а тут надуваєте тільки щоки. Приєднуйтеся! Верховна Рада об’єдналася для того, щоб позбутися впливу із зовні. [[О п л е с к и]] Стосовно цієї проблеми, яку ми обговорюємо, у кожного своє бачення, ми цінуємо це бачення. Кожний по своєму пропустив через серце і душу, і це було видно по виступах. І ми цінуємо це кожне серце і душу. Мені запам’яталося, зокрема, особисто одне, більше всього вразило: на Олімпійських іграх на другий день війни на п’єдесталі пошани обнялися російська і грузинська спортсменки. Не народ розпочав війну, не люди хочуть бойні, політики за рейтинги! Нам мало своєї бойні за наші рейтинги?! Шановні друзі, якщо не пройде наша пропозиція, ми просимо, друга постанова, яка зареєстрована, я буду, інший раз виходити на трибуну вже не буду, нам все-таки треба мати спільне бачення по цій проблемі усіх гілок влади. У нас є український Президент, український уряд, та й парламент працює не „левый берег слоновой кости”, а працює теж на Україну. Ми повинні об’єднатися навколо цієї біди, не народи хочуть війни і я переконаний, що люди, які зараз нас слухають, моляться Богу, щоб хлопці, які на цій трибуні, не дай Бог, якимось не влучним словом довели до того, що довелось пережити на Кавказі. Не доведи, Боже, нам. Мир – це саме головне, яке ми повинні цінити. Тому дуже виважене, толерантне, дуже обережне відношення і чутливе до того, що відбулося, мир на своїй землі, перш за все. Шановні колеги, не вдасться провести якесь рішення, давайте створимо спільну тимчасову комісію спеціальну, яка скоординує всі гілки влади і випрацює єдиний механізм і єдиний підхід. Дякую.
5 хвилин запитання-відповіді. Олег Гуменюк.
Гуменюк Олег Іванович, фракція "Наша Україна – Народна Самооборона". Прошу передати слово Руслану Князевич.
Руслан Князевич.
Шановний Іван Григорович, скажіть, будь ласка, наскільки я зрозумів, то позиція в тій заяві, яку ви пропонуєте полягає в тому, що Україна не може жодним чином ставати на бік однієї чи іншої сторони у конфлікті. Яке ваше ставлення до того, що одна з фракцій парламенту проголосила в односторонньому порядку визнання двох самопроголошених держав після того як тільки кілька, скажімо так, екстремістських організацій в світі вдалися до такого абсолютного, мені здається, нерозумного кроку, який брутально порушує всі міжнародноправові домовленості України? Дякую.
Шановні колеги, дякую за запитання. Воно не до нас відноситься. Я те, що відноситься до нас, відповім. Так, ви абсолютно праві, ми не стаємо на бік жодної із сторін. Ми стаємо на бік народу, який постраждав. І думаємо за 46 мільйонів нашого народу. Не доведи, Боже, щоб ми своїми невмілими діями спровокували щось подібне, не доведи, Господі. Але у нашій заяві, якщо ви чули, ми за територіальну цілісність, ми за врегулювання конфлікту так, як пропонує сьогодні цивілізований Європейський Союз. І підписаний цей план і Президентом Росії, і Президентом Грузії. Тобто ми на стороні врегулювання найбільш цивілізованим шляхом. Стосовно визнання чи невизнання, це компетенція відповідних органів. Я думаю, що це може бути тільки після того, як ми знайдемо спільне рішення тут, у цьому залі. Я б дуже сподівався, щоб воно було таке, як ми пропонуєм. Спасибі.
Віталій Чудновський.
Я прошу передати слово Яворівському.
Володимир Яворівський.
Володимир Яворівський, „Блок Юлії Тимошенко”. Шановний доповідачу, тут, у цей зал внесено заяву від однієї, одного депутатського крила, яка хоче визнати і підтримує Росію в тому, щоби визнати державність цих республік. Абсолютно зрозуміло, що це майже, майже божевільне рішення, яке дає ляпаса всьому світовому співтовариству, яке провокує розподіл і роздирання самої Росії, і воно є абсолютно неприйнятний, неприйнятним. І я не уявляю, хто може за нього проголосувати. Є два проекти постанови. Наш, від „Блоку Юлії Тимошенко” і від наших союзників, соратників – від НУ-НСу. Я дуже уважно прослухав заяву у виконанні Кириленка. Я стежив за нашою заявою, бютівською. І мені дуже важливо, що подумають люди, чи є розбіжність, чи ні. Ви бачите різницю між цими двома заявами, чи не бачите? Бо я особисто
Шановний Володимире Олександровичу, наша відмінність в заявах, я проаналізував одну і іншу, полягає в іншому. У „Нашої України” партійна заява, а у нас – державна заява. Ми не стаємо на бік жодних з конфліктуючих сторін. Це не наша війна. І втягувати нас в чужі війни не треба. Бо дуже далеко зайдемо. В обов’язковому порядку ми повинні посилити нашу миротворчу функцію. Чому приїхав примиряти Саркозі за декілька тисяч кілометрів? А ми поруч з братніми народами! Оце наша роль і ми підтримуємо тих, хто за посилення миротворчої функції при збереженні територіальної цілісності кожної країни.
Сергій Шевчук.
Шановний Іване Григоровичу, ну очевидно, що проект заяви, який ви репрезентуєте є найбільш проєвропейським, тому що в ньому чітко вказані основні пріоритети, які підтримала і Рада Європи, і європейські держави. В ньому говориться про план врегулювання ситуації, який дійсно погоджений з Президентом Грузії і з Президентом Росії, і головуючим в ЄС нині. І, дійсно, такий підхід відображає сутність української зовнішньої політики, яка потрібна сьогодні. Але є відмінність від проекту, який запропонувала фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”. Відмінність полягає в тому, що ми не згадуємо про великі зусилля Президента. Як, на вашу думку, чи потрібно в заяві парламенту робити якісь натяки на возвеличувався ролі будь-якої персони чи парламент має іншу функцію? Спасибі.
Якщо ви звернули увагу, колеги, ми нікого не вирячуємо у своїй заяві. Ми намагалися уже в цій заяві не робити кивки в сторону одних чи інших і комусь давати заробляти на чужій крові якісь рейтинги. Ми категорично проти цього. Ми вважаємо. що уряд в цьому відношенні діяв найбільш професійно. Негайно була надана гуманітарна допомога і евакуйовані наші громадяни. І треба було мабуть найбільш дієво працювати в плані посилення миротворчої функції саме України у цьому конфлікті. Ми запропонували нашим колегам по коаліції, які письмово до нас звернулися, і ми письмово відповіли. Ми запропонували негайно вчора ввечері зібратися, спільну робочу групу створити і випрацювати єдину заяву від коаліції. На жаль, відповіді ми не отримали, тому довелося виступати зі своєю заявою, яка більш, ми вважаємо, толерантна і більш державницька і пропонуємо її підтримати. Дякую.
Станіслав Аржевітін.
Прошу передати Зіновію Шкукяку.
Зіновій Шкутяк.
Шановний Іване Григоровичу, скажіть, будь ласка, поясніть, будь ласка, як ви відноситесь до того факту, що був використаний Чорноморський флот, який базується в Україні, в односторонньому порядку був використаний у цьому конфлікті? І друге питання. Ви закликаєте, щоб врегулювати все-таки питання відносин, унормувати наявність флоту Чорноморського в Україні. Але наскільки ми знаємо, у липні місяці була постанова Кабінету Міністрів ще до конфлікту, відповідно до якої вже унормовувалося використання Чорноморського флоту, який знаходиться на території України. Чому ця постанова Кабінету Міністрів не була введена в дію.
шановні колеги, і по Чорноморському флоту у нас в жодній заяві, наскільки я уважно прослухав, не було ніяких посилок. У нашій заяві, цитую ще раз: „Верховна Рада вважає за необхідне використати всі наявні політико-правові інструменти в рамках існуючих двосторонніх міждержавних інституцій України Росії для встановлення і врегулювання всіх процедур щодо перебування Чорноморського флоту Російської Федерації на території України”. Ми заявляємо це і просимо підтримати. Що мається на увазі? Да, у нас Великий договір, так званий, він стоїть вище над законодавством України, бо це наші міждержавні зносини, міждержавні стосунки, ми його ратифікували. Давайте подивимося всі, всі питання, які у цьому відношенні виникли. У нас все там прораховано, ми все там передбачили? Як показали події, мабуть не все там передбачено. Ця робоча група, ця спеціальна комісія, яка буде створена, з залученням фахівців, які мають досвід дипломатичної роботи, всіх, всіх, всіх правових, міжнародних інституцій і досвідів міжнародної практики, яка була у цьому відношенні. А вона, на жаль, останніми роками, такі досвіди єсть. Давайте вивчимо це питання. Ми пропонуємо одне – з опалу не рубати. Рубанувши з опалу.
Дякуємо. Наступний законопроект – 3082. Тарасюк Борис Іванович. Борис Іванович, прошу на трибуну парламенту.
Шановні народні депутати! Шановні виборці! Сьогодні фактично ми розглядаємо питання, від якого залежать погляди наших громадян, нашого суспільства, нашої влади до таких питань як світовий порядок, безпека держави, безпека України. Акт агресії Росії проти суверенної держави Грузії можна хіба що порівняти з наслідками з терактами у США 11 вересня 2001 року, коли корінним чином змінилися підходи до понять „безпека громадянина”, „безпека держави” і „колективна безпека”. Російська сторона цинічно, маніпулюючи термінами „примус до миру”, „гуманітарна катастрофа”, „етнічні чистки”, „геноцид”, зазіхнула на територіальну цілісність суверенної держави. Події на Кавказі ще раз підтвердили, що так звана миротворчість, якою нібито займалася Росія, це прикриття. Події в Грузії також показали наскільки Росія використовує інформаційну війну для того, щоб приховати дійсні причини та перебіг цієї війни, адже факти є очевидними. Надавши збройну підтримку сепаратистському режиму та визнавши незалежність Абхазії і Південної Осетії, Російська Федерація з міжнародно-правової точки зору порушила цілий ряд міжнародних правових договорів, таких як Статут ООН, Хельсінський заключний акт 75-го року і Паризьку хартію для нової Європи 90-го року. Вона діяла всупереч своїм зобов’язанням як член Організації Об’єднаних Націй і інших міжнародних інститутів. Знехтувавши базовими цілями і принципами статуту ООН, зокрема пунктом 4 статті 2 Статуту ООН, відповідно до якого, я цитую: „Всі члени ООН утримаються в своїх міжнародних відносинах від погрози силою, чи її застосування, як проти територіальної цілісності, чи політичної незалежності будь-якої держави, так і будь-яким іншим чином несумісним з цілями Об’єднаних Націй”, - кінець цитати. Фактично Росія зазіхнула на суверенітет, територіальну цілісність та політичну незалежність держави Грузія. Прийняття даної постанови, яку я запропонував, засвідчить позицію Верховної Ради щодо поваги до міжнародного права, статуту ООН, на яких базується нинішній світовий порядок. Вона, ця заява, має бути застереженням проти нехтування такими принципами міжнародного права, як повага до територіальної цілісності. Даючи оцінку, Верховна Рада висловить своє ставлення до власної безпеки, до власної територіальної цілісності і суверенітету. Дане питання є принциповим для нашої держави. Перед нами стоїть питання: визнати правду і назвати речі своїми іменами, або змовчати і стати на коліна перед Росією. На жаль, в історії відомо чимало випадків, коли з чиєїсь мовчазної згоди розв’язувалися війни, жертвами яких ставали мільйони. Хочу підкреслити, що майже на кордоні української держави виникає збройна агресія, то це повинно об’єднувати всі політичні сили. В цьому контексті мене дуже дивують політичні сили з опозиції, які навипередки намагаються вклонитися Росії, фактично, підтримуючи її протиправні, агресивні дії. В зв’язку із тим, що лунали оцінки дій Президента і Міністерства закордонних справ, я хочу сказати, що я підтримую, як і більшість українців, про що свідчать результати вчорашнього опитування, дії президента, уряду і, зокрема, Міністерства закордонних справ. Зазначений проект постанови, який я вніс, є виваженим, обґрунтованим з точки зору міжнародного права і містить конкретні посилання на ті міжнародно-правові акти, які своїми діями порушила Російська Федерація. Хотів би нагадати шановним народним депутатам, що свого часу Верховна Рада ратифікувала договір про дружбу, співробітництво і взаємодопомогу з Грузією. Фактично, це єдиний договір, в якому Україна взяла на себе зобов’язання надати допомогу Грузії в разі загрози. І це договір, в якому ми зобов’язалися не надавати свою територію для здійснення ворожих дій по відношенню до Грузії. Отже, участь Російського Чорноморського флоту, який базується на території України, цією участю, фактично, Україна порушила свої зобов’язання. У зв’язку з цим я вважаю своєчасними і Укази Президента, і рішення Уряду щодо наведення порядку в плані перебування Російського Чорноморського флоту. З огляду на сказане вище, шановні народні депутати, я пропоную схвалити заяву Верховної Ради щодо засудження акту агресії Росії проти суверенної держави Грузія. І наше голосування або неголосування буде перевіркою на відданість присязі, яку ми з вами давали українському народу, буде перевіркою відносно того, наскільки ми піклуємося про захист інтересів своєї, а не чужої держави. Шановні народні депутати, під час перерви як голова депутатської групи по міжпарламентських зв’язках з Грузією я скликав засідання цієї депутатської групи. В результаті свого засідання депутатська група по міжпарламентських зв’язках з Грузією прийняла заяву, яку я маю честь зачитати. Отже, депутатська група по зв’язках з Грузією висловлює тривогу у зв’язку з подіями, які відбуваються на території суверенної держави Грузія. Збройні сили Російської Федерації під приводом виконання „миротворчої місії” у лапках здійснили акт агресії проти незалежної держави Грузія. Застосовуючи збройну силу всупереч своїм зобов’язанням за статутом ООН та міжнародним правом, влада Росії спекулює категоріями: примус до миру, гуманітарна катастрофа, етнічні чистки та геноцид – і безпідставно використовує дану термінологію для звинувачень Грузії, аби виправдати факт бомбардувань авіацією Росії грузинських міст. Надаючи збройну підтримку сепаратистському режиму Південної Осетії, Росія зазіхає на суверенітет, територіальну цілісність та політичну незалежність іншої держави. Особливо небезпечним у цьому контексті є визнання Російською Федерацією незалежності Південної Осетії та Абхазії, що є рівнозначним територіальному розчленуванню цієї держави. Зазначені дії Російської Федерації необхідно оцінювати як такі, що грубо суперечать базовим цілям і принципам статуту ООН, зокрема процитованому мною пункту 4 статті 2. У подальшому принцип, закріплені в статуті ООН, були підтверджені в Гельсінському заключному акті 1975 року у Паризькій хартії 1990 року, норми яких відповідно також порушені діями Росії. Депутатська група вважає неприпустимим використання бази російського Чорноморського флоту у місті Севастополь, яке суперечить двостороннім домовленостям та нормативним актам щодо дислокації Чорноморського флоту на території України і порушує загальновизнані норми та принципи міжнародного права. Депутатська група по зв’язках з Грузією висловлює жаль з приводу загибелі мирних громадян, які стали жертвою збройної агресії, та співчуває всьому народу Грузії. На завершення. Депутатська група засуджує акт агресії Російської Федерації проти суверенної держави Грузії і закликає її відновити статус-кво, діяти відповідно до норм міжнародного права і сприяти посередництву ООН та ОБСЄ у врегулюванні конфлікту. Група підтримала вчорашнє рішення саміту Європейського Союзу щодо ситуації у Грузії. Дякую за увагу.
П’ять хвилин – запитання-відповіді. Найдьонов, фракція комуністів.
Симоненко Петр Николаевич.
Петро Симоненко.
Симоненко, фракція комуністів. Шановний доповідачу, я хотів би вас попросити прокоментувати як людину, яка займала посаду міністра закордонних справ у минулому, прокоментувати виступ на вчорашньому надзвичайному саміті Євросоюзу виступ Президента Європарламенту Ганса-Герта Поттерінга, який заявив: „Президент Грузии сделал серьезную ошибку в отношении Южной Осетии». Прокоментуйте, будь ласка, цей виступ його, виходячи з того, що ви тут наговорили. Ми знаємо вашу позицію. Ви завжди були проти українських інтересів і проти народу України, бо вам було важливо сьогодні захищати американські інтереси. Це знаємо ми вашу позицію. Але прокоментуйте, будь ласка, те, що сказав якраз Президент Європарламенту, що я вам і сказав.
Оскільки, Петре Миколайовичу, ви фактично заторкнули мене особисто, то я хочу сказати, що я не так, я не належу до тих політичних сил, які захищають у Верховній Раді України інтереси сусідньої Росії, на відміну від вас. Що стосується висловлювань, які звучали на саміті Європейського Союзу, я хочу сказати, що я можу коментувати рішення саміту, тобто всіх глав держав – членів Європейського Союзу. На мою думку, і це є думка депутатської групи по зв’язках з Грузією, дане рішення є позитивним, оскільки в ньому, на відміну від попередніх рішень, міститься посилання на необхідність поваги до територіальної цілісності, суверенітету і незалежності Грузії. Дякую.
Олег Зарубінський.
Дякую. Шановний Борисе Івановичу, сьогодні зранку отам на урядовій трибуні чи ложі сиділи всі ті люди, які є продуктом наявності коаліції. Вони отримали владу тому, що вважалося, що є 226 чоловік, яких підтримують у сесійній залі. Ви прекрасно знаєте, що на відміну від засад внутрішньої політики, які дійсно в цій залі очевидно можуть бути контраверсійними, Верховна Рада має виконувати свій конституційний обов’язок і приймати засади зовнішньої політики. Зовнішня політика не може не бути консолідованою, хоча погляди на ключові питання у тих хто дає владу, тобто у коаліції. Скажіть, будь ласка, шановний Борисе Івановичу, з вашої фракції є чотири варіанти заяви: ваша, Костенка, колег, я не буду називати по-батькові, Ар’єва, Кириленка. З БЮТу є два варіанти заяви. Що кваліфікувати, як заяву від фракції НУ-НС і як від коаліції? Дуже дякую.
Дякую. Об’єктивні обставини, а саме те, що Верховна Рада не працювала і не було можливості узгодити всі позиції і проекти, вона привела до появи декількох різних законопроектів. Я вважаю це недоліком, вважаю, що не мав би бути не лише в одній фракції декілька законопроектів, а мав би бути один єдиний консолідований законопроект від всієї Верховної Ради, яку би підтримали всі фракції, що опікуються інтересами своєї держави. На жаль, цього не сталося. Тому ми маємо справу з декількома проектами. Я вважаю, що заслуговують на підтримку законопроект, який внесений В’ячеславом Кириленком, Юрієм Костенком, Ар’євим. На мою думку, я би підтримав ці законопроекти і сподіваюся, що і Верховна Рада підтримає їх.
Дем’янчук, фракція комуністів.
Прошу передати слово Самойлик Катерині Семенівні.
Дякую. Я хочу задати вам наступні питання. Скажіть, будь ласка, чому вас схвилювало самовизначення Південної Осетії, Абхазії? Чому ж ви промовчали стосовно Косово? Перше. Навіщо з трибуни Верховної Ради України обманювати народ України, треба чесно сказати, хто почав обстріл з системи „Град” в Цхенвалі, хто обливав бензином і палив дітей та старих, хто танками їхав по живих людях, не думаючи про те, що це дитина тільки почала жити, а стара людина, можливо, захищала цю батьківщину і цю землю, все своє життя. Я не розумію на що розраховує так звана демократична коаліція. „Наша Україна”, якщо вона обманює людей, скільки можна дурити, фашизм наступає і в Грузії, і в Україні, а ви його.
Я думаю, що зміст вашого виступу є результатом інформаційної війни, яку вела, веде і буде вести Російська Федерація проти українських громадян, заповнюючи наш інформаційний простір. Що стосується Косово, то очевидно вас погано інформували, ніколи моя позиція щодо Косово не полягала в підтримці надання незалежності Косово. Ніколи, повторюю! І я ще хочу вам сказати, що на відміну від вас, комуністів, я ніколи неправду не говорив. От я хочу вам сказати, що мої переговори з спеціальним представником ООН з питань Косово, з лідерами Європейського Союзу, з країнами-членами Європейського Союзу і НАТО на всіх цих переговорах я послідовно відстоював позицію, згідно з якою визнання незалежності Косово буде помилкою. Я дотримувався такої позиції як міністр закордонних справ і тим більше дотримуюсь такої позиції як фахівець міжнародного права. Ніхто з нас ніколи не обман.
Дякуємо, Борис Іванович. Репліку я вам не можу дати, тому що не було назване прізвище. Називали прізвище ви, Борис Іванович? Та ви і так здурите, називали - не називали. Щоб не сварились, дайте Петру Миколайовичу репліку.
Шановні колеги, ми розуміємо чому доповідач посилається на політичну силу, не говорячи аргументами щодо того чи іншого питання, особливо коли на останнє запитання Катерини Семенівни Самойлик він сказав, що він не бреше. Та я розумію, так скажемо, що іншого він і не міг сказати, бо сьогодні сам Президент, який патронує цю коаліцію, він же є і, так скажемо, духовним наставником цієї коаліції, сказав, що це не демократична коаліція – це коаліція отруйників і шпигунів. Тому для мене все зрозуміло, хто бреше, а хто не бреше. І я думаю, так кажемо, позицію, яку тут доповідав Віктор Іванович, вона всім давно вже зрозуміла. Отруйники шпигунів – це коаліція, якраз яку очолює Президент Ющенко.
Наступний законопроект 3083, Кілінкаров Спірідон Павлович. Колеги, нема ні у кого бажання відмовитись від окремих законопроектів? Тому що їх ми вже перевалили за десять.
Уважаемые народные депутаты! Грузино-осетинский конфликт, это типичный образец этнического конфликта, порожденного националистическими, реакционными режимами в разный период исторического времени. Если вернуться к истории данного конфликта, то Осетия вошла в состав Российской Империи в качестве единой губернии, без разделения на северную и южную, в 1774 году. А после развала Российской Империи, в 18-м и 20-м году народ Южной Осетии был подвергнут первому геноциду со стороны независимой на тот момент Грузии. Тогда тысячи южных осетин были уничтожены или изгнаны в Северную Осетию грузинскими войсками, которые практически стерли с лица земли почти все, все населенные пункты Южной Осетии. Если говорить о том проекте постановления, который предлагается сегодня на рассмотрение парламента о признании суверенитета и независимости Южной Осетии и Абхазии, то я хотел бы вернуться к вопросу сохранения территориальной целостности Грузии. Ни коим образом принятие решения о признании суверенитета Абхазии и Южной Осетии, ни коим образом, скажем так, никоим образом не ущемляет права Грузии на территориальную целостность. Ибо в конце 80-х годов грузинские национал-экстремисты, которые развернули кампанию по ликвидации Южной Осетии и на тот момент были упразднены все правовые акты, являющиеся основой существования автономии. В 90-м году Верховный Совет Грузинской ССР отменил все законодательные акты, принятые после 21 года, в том числе, я подчеркиваю, и включение Южной Осетии в состав Грузинской ССР. Тем самым поставив Южную Осетию вне коституционноправового пространства Грузии. Что касается Абхазии. Что касается грузино-абхазского конфликта. На момент развала Советского Союза Абхазская Республика не принимала участия в референдуме о признании независимости Республики Грузия и приняла решение о вхождении в состав Советского Союза. Поэтому ни Абхазия, ни Южная Осетия де-юре и де-факто не являются территорией Грузии. Следующее. Дискредитация, угроза в отношении осетин. В 1989- 1990 годах перешли вооруженную агрессию по уничтожению Южной Осетии. На тот момент в результате силовых акций Грузии против Южной Осетии с ноября 1989 года по июль 1992 года к моменту введения в зону грузинско-осетинского конфликта российских миротворческих сил погибло свыше 3-х тысяч мирных осетин. Около 300 попало в плен. Свыше 100 осетинских сел было сожжено. А более 40 тысяч человек стали беженцами России. Поэтому, уважаемые народные депутаты, сколько мы б не говорили о желании сохранить целостность, суверенитет или попытаться примерить два этих народа, которые имеют вековую историю противостояния вряд ли нам это удастся. Мы должны сделать все для того, чтобы на Кавказ сегодня пришел мир. И я хотел бы обратиться отдельно к тем, кто сегодня поддерживает режим Саакашвили и говорит о необходимости сохранения единства и целостности государства. Я думаю, что единство и целостность государства не может быть сохранена под огнем системы «Град». Единство и целостность государства может быть сохранена только при проведении политики в интересах народа только при условии если будут учтены мнения и позиции всех политических партий и всех территориальных единиц, которые входят в состав государства. Поэтому я считаю сегодня необходимым поставить на голосование вопрос о признании суверенитета Южной Осетии и Абхазии. Спасибо.
Прошу записувати 5 хвилин на запитання і відповіді. Лілія Григорович.
Лілія Григорович, „Наша Україна”. Я хочу привітати вашу історичну розвідку і сказати, якщо вже йти по аналогії, то чому у своєму виступі ви не назвали перед цими двома об’єднаннями, визнання яких, до речі, руйнує кордони визнані Європою після Другої світової війни, чому ви не назвали Чечню, яка так само боролася за право бути визнаною республікою. І тому у мене запитання: „Чи ви дійсно боретесь у своєму виступі і бажаєте добра Україні і іншим утворенням, за які ви ратуєте, чи ви боретесь за права цих утворень і за національні інтереси України, чи ви виступаєте рупором антиукраїнських інтересів.
Спасибо. Я хотел бы, чтобы, в первую очередь, украинские политики сделали правильные выводы из того, что произошло в Грузии. Если вы говорите сегодня о Чечне, это может быть темой отдельного разговора и обсуждения тех процессов, которые происходили в Чечне. Единственное скажу, что чеченский народ не проводил референдум и не провозглашал независимость своей республики. А то что касается этих республик, здесь есть юридические акты, которые являются международными, в том числе и на основании которых на сегодняшний день де-юре и де-факто ни Южная Осетия, ни Абхазия не входят в состав Грузии.
Юрій Ключковський.
Дякую. Юрій Ключковський. Ви дозволите мені задати запитання? Дякую. Юрій Ключковський, „Наша Україна – Народна Самооборона”. Я розумію, що ви дуже добре вивчили конституційний статус суб’єктів Автономії Російської Федерації, але у мене є сильна підозра щодо того, чи ви ознайомлені з Конституцією України. У своєму проекті постанови ви пропонуєте, щоби Верховна Рада визнала незалежність деяких державних утворень. Я би просив вас, щоб ви з трибуни Верховної Ради України назвали норму Конституції, яка відносить до повноважень Верховної Ради України визнання незалежності чи суверенітету інших держав. А якщо такої норми немає, то скажіть, будь ласка, чи дотримуєте ви присяги народного депутата України, де сказано: дотримуватися Конституції України. І розкажіть всім, які правові наслідки порушення присяги народного депутат України.
Спасибо. Дякую за запитання. Якщо ви дуже уважно читали проект постанови, то тут передбачено: „Запропонувати Президенту України відповідно до пункту 4 частини 1 статті 106 Конституції негайно прийняти рішення про визнання Республіки Південна Осетія та Республіки Абхазія як незалежних та суверенних держав та встановити з ними дипломатичні відносини”. Почитайте документ, прежде чем выступать и задавать такие вопросы. Спасибо.
Стойко.
Іван Стойко, Народний Рух України, фракція „Наша Україна". Я до вас звертаюся як до того, хто підтримує неосталінський режим Путіна-Медвед. Ви сказали про Саакашвілі, я до вас як до тієї людини, яка підтримує саме цей режим. Ви говорили в історичному аспекті про війну на Кавказі. Так, ця війна ведеться не одне століття. Дійсно, так є. Але Росія ніколи не завоювала і не завоює Кавказ, ви про це чудово знаєте. Але я сьогодні провожу аналогію із 30-ми роками минулого століття, коли починався режим саме Адольфа Гітлера, який потім став ким, ви знаєте теж – покоряв Європу і став фюрером. Сьогодні Путін те саме хоче зробити на пострадянському просторі. Це боротьба за демократію і більше нічого. Тому у мене питання. Чи ви підтримуєте той режим, який був в 30-х роках Гітлера, комуністи особливо, чи ви підтримуєте той режим, який сьогодні намагається підтримати Росія, саме відбілити Сталіна і зробити все аби він.
Спасибо. Вы знаете, советский период, в том числе период правления Сталина они характеризуются, в первую очередь той политикой, которая проводилась в национальном вопросе. И никто в этом зале не может сказать, что в советский период времени национальные вопросы вызывали вот такого рода конфликты. Потому что национально озабоченные идиоты они все время. [[Ш у м у з а л і]] Минутку. Национально озабоченные идиоты в то время сидели в тюрьмах, а «тех, кого разыскивает милиция», висела перед зданием милиции. А сегодня, на сегодняшний день некоторые национально озабоченные идиоты сидят в парламенте, а те, которые висели на доске «Их разыскивает милиция», на сегодняшний день представляют бизнес-элиту нашей страны. Поэтому мне очень легко судить о том в какой период времени жила наша страна и где и когда было больше порядка. Спасибо.
Володимир Карпук.
Володимир Карпук, "Наша Україна".
Это не касается вас.
Володимир Карпук, "Наша Україна". Шановний доповідачу, той ідол продовж багатьох років, якому ви кланялися і кланяєтеся до цього часу – Фрідріх Енгельс, аналізуючи загарбницьку політику Росії впродовж багатьох років, зробив висновок, що вона завжди проводилася під миролюбними лозунгами. І ви до цього звикли. Разом з тим, в цій заяві ви пишете про геноцид відносно осетинського народу, в той же час є тією політичною силою, яка, голосуючи проти прийняття закону про визнання голодомору геноцидом проти українського народу і зараз заперечується цей геноцид, де загинуло мільйони українських людей. То де ваша совість, де ваша правда? І ті заяви, які ви озвучуєте, ще раз свідчать, що ви завжди залишаєтеся на суто проросійських позиціях. Інших позицій в вас не може бути.
Я всегда оставался на государственных позициях. У вас, о чем бы мы не говорили, у вас все сводится к вопросу голодомора. Потому что у вас нет будущего. Вы жили и живете прошлым и тянете нашу страну в прошлое, вместо того, чтобы думать о будущем нашей страны. Спасибо.
Наступний законопроект. [[Ш у м у з а л і]] Олена Лукаш – 3089.
Шановні колеги, шановні присутні, пані та панове! Вашій увазі пропонується проект постанови 3089 про утворення тимчасової спеціальної комісії Верховної Ради України з питань розслідування фактів міжнародної передачі Грузії зброї, товарів військового призначення і подвійного використання та участі громадян України у збройному конфлікті у Південній Осетії та Абхазії. Ми пропонуємо вам цю постанову, оскільки неможливо не взяти до уваги ту ситуацію, яка склалася в Південній Осетії внаслідок збройного протистояння між військовими підрозділами Російської Федерації та Грузії. Ми вважаємо за необхідне, щоб ця комісія працювала і ми таки дізналися, яким чином постачалася зброя, в якій кількості, хто і де отримував кошти за цю зброю і чи не порушила Україна своїх міжнародних зобов’язань під час цього збройного конфлікту. Пропонуємо підтримати.
Шановні колеги, п’ять хвилин запитання-відповіді. Іван Заєць.
Пані Олена, ще до 8 серпня я звернув увагу, як у низці засобів масової інформації йшла шалена атака на українську владу, на Президента саме по лінії того, що Україна от продає зброю Грузії. Я зробив для себе тоді висновок, що п’ята колонна одержала сигнал із Кремля з тим, щоб провести в Україні артпідготовку, підготовку громадської думки до вторгнення Росії у Грузію. І я бачу, що ця п’ята колонна і до сьогоднішнього дня не заспокоїлася, и вона подала в даному випадку оцей проект постанови з тим, щоб розколоти українську владу, щоб послабити українську державу. Адже вам абсолютно відомо, що українська держава продає зброю відповідно до міжнародного права і продає державам, які мають право їх набути. Ми вже мали таку аналогію із „Кольчугами” і чим ця аналогія закінчилася, ви так само знаєте. Так скажіть мені, будь ласка, це ви.
Дякую за запитання. Я могла б собі припустити і уявити, які сигнали і звідки ви отримуєте, але я хочу відповісти вам як юрист. Із засобів масової інформації, через дипломатичні канали про можливі масовані поставки наступальних і оборонних видів зброї в таку небезпечну країну, як Грузія. Якщо подивитися на статут державної компанії з експорту та імпорту продукції послуг військового та спеціального призначення „Укрспецекспорт”, то компанія самостійно планує свою виробничо-господарську діяльність, виходячи із споживчого попиту на її продукцію і послуги. Основу планів становлять договори із замовниками, покупцями-продавцями. То дуже хотілося б дізнатися, хто були покупці-продавці? Чи не була це безоплатна поставка чи дарування взагалі? Чи не порушила Україна своїх міжнародних зобов’язань при цьому? Я абсолютно нікого зараз не звинувачую і нічого не стверджую, але в рамках цієї комісії ми зможемо дізнатися і у межах парламентського контролю проконтролювати що саме постачалося, на яку суму.
Матвієнко Анатолій.
Українська республіканська партія „Собор”, Блок „Наша Україна - Народна Самооборона". Пані Олено, сьогодні ми прослухали дуже багато ініціатив ваших і фракції, яку ви представляєте. І чи не видається вам, що всі ваші ініціативи зводяться під абсолютно копірку позицій Росії? І чи не видається вам, що нам з вами потрібно було б думати все-таки про Україну як про нашу власну державу, бо, маючи розбіжності внутрішні, ми очевидно не можемо топтати свою власну державу в угоду будь-кому? І якщо ви дуже, і запитання моє наступне. Якщо ви дуже стурбовані, дійсно, а я визнаю ваше право щодо порядку організації торгівлі зброєю, то чи не варто вам було внести це питання не в рамках розгляду сьогоднішнього конфлікту, а внести в рамках просто як законодавчої ініціативи про створення такої депутатської групи, яка б розглянула взагалі проблеми торгівлі. І не підспівувати сьогодні тим, хто дійсно ігнорує інтереси сусідніх держав і українських зокрема. Дякую вам за відповідь.
Спасибо за вопрос. Знаете, говорят, что самая страшная ложь – это искаженная правда. Я не специалист в вооружении и никому не собираюсь пидспивуваты. Я просто хочу сказать, что мы и депутаты имеем право знать, не стала ли Украина или отдельные ее граждане соучастницами военного нападения. Это очень просто. Просто спросить куда деваются бюджетные средства и не являемся ли мы спонсорами и донорами стран, участвующих в конфликте. Я не понимаю, почему такое огромное возмущение вызывает наш интерес.
Таран.
Віктор Терен, "Блок Юлії Тимошенко". Шановна доповідачко, Росія видає паспорти українським громадянам у Криму. Власне, йдеться про апробований сценарій в Південній Осетії, коли осетинцям спочатку видавали російські паспорти, а потім Росія заявила про захист своїх громадян. Тобто в перспективі може бути в Україні той самий сценарій – видача російських паспортів українським громадянам, а потім захист так званих російських громадян. Власне, історія знала подібні випадки. Абсолютно аналогічно, до речі, діяла фашистська Німеччина стосовно Австрії, ви це знаєте. І отже питання: чи схвалює ваша фракція, чи схвалюєте ви дії Росії, які аналогічні діям фашистської Німеччини, дії Росії, які порушують Конституцію України, адже в Україні немає подвійного громадянства. І чи відомо вам і вашій фракції, скільком громадянам, скільком тисячам громадян всупереч нашій Конституції вже видано російські паспорти?
Я вважаю, що інформацію, яку ви оголосили, не можна підтвердити жодним чином. І я вважаю вас нещасною людиною. Знаєте чому? Бо ви не можете навіть уявити, що є держава, яка буде захищати своїх громадян, їх безпеку і життя. І якщо цим громадянам вночі буде завдана шкода, вона стане на їх захист, тому що цей громадянин має паспорт цієї держави. Вам просто важко уявити, 18 років вимагаєте незалежності і самостійності України, що такі держави, які захищають своїх громадян, існують. І в зв’язку з цією біллю, що вас ніхто в цій державі не захистить поки що, ви ставите такі запитання. Ви заспокойтеся, будь ласка. Мова йде не про паспорти, не про ваш і не про інших, а мова йде про постачання зброї. От це питання ми хочемо з’ясувати.
3093 законопроект наступний. Кириленко Іван Григорович. Іван Григорович Кириленко!
Шановний Арсенію Петровичу, шановні колеги, доповідаючи наш проект постанови стосовно нашого проекту заяви я пропонував, що якщо не пройде жоден з варіантів, який тут обговорюється в залі, ми пропонуємо створити тимчасову спеціальну комісію, яка повинна напрацювати разом з усіма гілками влади узгоджену позицію. Тому я, Арсеній Петрович, презентував цю постанову в своєму єдиному виступі. Прошу той виступ зарахувати як презентацію двох проектів постанов – створення спеціальної комісії і підтримку нашої заяви. Дякую.
П’ять хвилин питання-відповіді. Є? Іван Григорович, просять запитання, 5 хвилин. Каськів передає слово Зваричу. Владислав Касків передає Зваричу, прошу.
Шановний Іване Григоровичу! Насправді, оскільки ви пов’язали один проект з проектом, який ви доповідали раніше, я вам буду ставити питання по проекту, який ви доповідали раніше. Відверто кажучи, я не думав, що на одній сторінці можна стільки написати і нічого не сказати, бо насправді, ваш проект до того і зводиться. Тому я хочу почути офіційну позицію з двох дуже простих питань. Чи БЮТ вважає дії Російської Федерації в Грузії актом агресії? І друге. Чи ви не є занепокоєні тим, що була використана суверенна українська територія, де базується Російський Чорноморський флот як плацдарм для воєнної агресії проти союзника нашої держави по ГУАМу? Конкретні запитання – конкретна відповідь, будь ласка.
Романе Михайловичу, знаючи вас, як надзвичайну людину, яка до кожної коми і в кожній комі має великий смисл, і це правильно, я на це питання вже відповідав. Тому повертатися до відповіді не буду. Чітко записано в заяві і позиція по Чорноморському флоту, і по агресіях таких – все записано. Читайте не на сторінці, а на двох сторінках.
Олександр Стоян.
Шановний доповідачу! Іване Григоровичу! [[Ось я тут]] Щойно наша колега Лукаш запропонувала створити комісію, яка б вивчила би як продавалася зброя. Чи можливе поєднання роботи двох комісій. Це перша часть питання. Друга часть питання. Зараз в Севастополі перебуває американський корабель „Даллас” і ще два кораблі мають туди зайти. Ви людина наближена до Прем’єра, до політичних кругів, дайте нам відповідь чи це законно, що іноземний корабель, американський присутній у водах військовий нашої країни і чи не треба було б для цього спитати дозволу у Верховної Ради України, тому що ми кажемо про Грузію, вони вже забули про війну, а ми ще за них там воюємо. А ось нам уже загрожує Америка, мабуть, підійшла, щоб і залякати Україну. Скажіть, будь ласка, з вашої точки зору це справедливо чи ні, що іноземний корабель у водах нашої держави? Дякую за відповідь.
Дякую за запитання. Стосовно першої половини вашого запитання відповідає так. Ви звернулися до нас з пропозицією створити Тимчасову слідчу комісію по розслідуванню фактів чи була, чи не була торгівля зброєю і, якою зброєю, ми внесли пропозиції, тому ми підтримуємо створення такої комісії. Голосування достатньо 150 голосів у залі, в порядок дня включено, ви розумієте, що це питання проходить і, мабуть, хай ця комісія працює. Наша комісія, ту, що ми пропонуємо створити, мабуть, це набагато більш ширше буде питання, набагато ширше, якщо то специфічна робота, то тут серйозна політична, узгоджувальна робота, вона буде не простою, ви бачите, які полярні думки звучать, а нам доведеться знайти спільну мову, щоб держава вигляділа єдиним обличчям, мала єдину думку. Тому наша позиція, мати все-таки дві комісії. І стосовно візиту. Я думаю, що Верховна Рада в праві це робити і ми це часто робили, єдина людина, яка компетентно може відповісти на ці питання, згідно в тому числі і Конституції, і законів – міністр закордонних справ. Ми можемо будь-якої миті його запросити сюди на трибуну, дати пояснення стосовно візиту.
Володимир Карпук. Я звертаюсь до Володимира Карпука з проханням. У Каськіва фракція не зовсім правильно забрала слово, я прошу залишити слово за Владиславом Каськівим. Прошу Каськову дати слово.
Дякую. Дякую, пане Володимире, я знаю, що це не зовсім гарна вийшла ситуація. Але, вибачте, я перший раз виступаю з місця і я би не скористався цією можливістю, якби не було таке актуальне питання. Скажіть будь ласка, Іван Григорович, я розумію, що ця дискусія безглузда, тому що всі політичні рішення вже прийняті. Тому в першу чергу я звертаюся до наших опонентів з Партії регіонів. Ви, я розумію, що для вас це реванш і ви насолоджуєтеся цією перемогою. Ви втягнули частину демократичного табору в цей процес. Але зрозумійте, що рано чи пізно для вас ціна цієї перемоги буде дуже висока. Бо ті, чиї інтереси ви зараз відстоюєте, завтра будуть ваші інтереси в комерційному секторі забирати. І звертаюсь також до колег з „Блоку Юлії Тимошенко”. Не до „Блоку Юлії Тимошенко”, а до кожного депутата. Шановні колеги, зніміть полуду. Україна вже є стороною конфлікту. Тому що з її території Чорноморський флот здійснював військові дії. І саме тому вона є воюючою стороною.
Дайте закінчити.
І, хочемо ми цього чи не хочемо, це наша вже війна і наше питання. А питання виборів Президента України може стояти так: хто б не став президентом, а для нього вже країни не буде, якщо ми будемо так далі продовжувати.
Прошу сідати. Наступний.
Це виступ, колеги, я розумію, багато вирує пристрастей. Багато крайніх думок. Багато різних думок звучить. Нікого не залишила байдужим ця ситуація. Нікого. Шановні колеги, давайте по-тихеньку температуру збивати. Повірте, кожне необережне слово, а тим паче рішення дуже дорого буде коштувати Україні. У нас своїх негараздів дуже багато для того, щоб ми могли ще загострювати питання і на чужій біді. Оце наш лейт-мотив головний. Тому ми відкидаєм будь-які звинувачення. І те, що в залі 360 голосів одне, друге, третє, четверте питання набирає, ми ж не будемо рахувати, що ця половина залу не права, а тільки ця права. Давайте шукати спільну думку. Приєднуйтесь, хай буде 450 голосів. Оце з цього почнеться єднання залу і України! Все.
Законопроект 3094, Гриневецький Сергій Рафаїлович.
Шановний пане Голово, шановні колеги, шановні телеглядачі, виборці! Фракція „Блоку Литвина” у Верховній Раді висловлюють високе занепокоєння з приводу загострення ситуації, яка відбулась в Грузії навколо Південної Осетії і Абхазії. Сьогодні є певні підстави зробити перші висновки та з об’єктивних позицій подивитися на роль нашої держави в політичних процесах у Чорноморському регіоні. Ситуація показала, що застосування збройної сили, на жаль, ще залишається одним з інструментів для використання заморожених конфліктів на пострадянському просторі з метою загострення ситуації в інтересах інших держав. Перебіг подій на Кавказі був певним чином передбачуваним. За останні роки відбувається посилена мілітаризація регіону. Зростає і конфліктний потенціал в цілому в Чорноморському регіоні, який стає однією з основних зон протистояння між Заходом і Сходом, зокрема за доступ до енергоресурсів та маршрутів їх транспортування. Джерелом цих конфліктів виступає не тільки зовнішній чинник. Для України вони тісно пов’язані із зменшенням ефективності та впливу державної влади, її ерозією. За таких умов зовнішня конфронтація стає одним із засобів відволікання суспільної уваги від внутрішніх негараздів. Слабка економіка та зубожіння населення стають причиною зростання екстремізму, у тому числі релігійного та етнічного. Це стосується, практично, всіх країн Причорномор’я. Безпосередньо для України конфлікт на Кавказі виявив також низку проблем. Зокрема в кризовій ситуації об’єднання ГУАМ показало свою повну безпорадність, хоча тема розв’язання заморожених конфліктів декларувалася як одна з головних у його діяльності. Очевидно, що українське керівництво не мала сценарію дій на випадок збройного конфлікту, не прорахувало всі ризики, які можуть виникнути в цій ситуації. Звідси нервова реакція, відсутність узгодженої позиції, а інколи красномовне мовчання високих посадовців. Дається в знаки і політика подвійних стандартів. Громадськість досі не почула ставлення України до косовського прецеденту і її бачення в цьому контексті статусу невизнаних країн на пост радянському просторі. Так само українське зовнішнє політичне відомство мляво відреагувало на висловлювання румунського президента Трояна Басеску, який фактично поставив під сумнів належність до України Придунав’я. Які висновки має зробити Україна з конфлікту на Кавказі? По-перше, потрібний радикальний перегляд її зовнішньої політики, включаючи чорноморський вектор. Вона має бути спрямованою на створення комплексної системи безпеки з врахуванням інтересів всіх без винятку країн регіону, забезпечення територіальної цілісності держав та непорушності їх кордонів, захист прав людини, мирне розв’язання суперечок та конфліктів. Ми рішуче засуджуємо практику вирішення цих проблем вогнем і кров’ю. За таких умов варто відмовитись від орієнтації виключно на один центр сили, який довів свою неефективність і будувати рівноправні відносини з усіма державами Причорномор’я. Не останню роль тут має відігравати неухильне дотримання і вдосконалення чинного законодавства, яке регулює цю сферу, зокрема, Закону „Про основи національної безпеки України”. Основою зовнішньої політики має стати відмова від форсованого вступу до НАТО та поступові кроки з набуття міжнародного визнаного нейтрального статусу з реальними гарантіями незалежності і безпеки держави. По-друге, події на Кавказі ще раз нагадали, що гарантія національної безпеки – це передусім боєздатні Збройні сили. Отже потрібно радикально змінити ставлення до оснащення їх сучасною бойовою технікою та озброєнням. Нинішній стан фінансування армії, спеціальних служб та підрозділів попри всі заяви високих урядовців не відповідає а ні вимогам часу, а ні тим викликам, які сьогодні постали перед державою. По-третє, необхідно нарешті навести елементарний порядок всередині країни: забезпечені стабільність влади та суспільства, на ділі повести боротьбу з тотальною корупцією та бідністю, відмова від подвійних стандартів у зовнішній політиці повинна супроводжуватись відмовою від подвійних стандартів у політиці внутрішній, тобто реальним утвердженням верховенства права. Саме у такій площині фракція Блоку Литвина підготувала проект постанови, сутність якої зводиться до наступного: „Верховна Рада України висловлює гостре занепокоєння з приводу подій на Кавказі, що призвели до збройного конфлікту, загибелі та страждань мирних громадян. Ми висловлюємо глибокий сум та співчуття сім’ям і рідним, які зазнали тяжких втрат. Керуючись принципами гуманізму і міжнародного права, Верховна Рада України гостро засуджує спроби і практику вирішення міжетнічних та територіальних проблем насильницькими методами. Такі дії належить однозначно розцінювати як агресію і вони не можуть бути виправданими жодними проголошуваними цілями. На тля загострення протиріч між двома ключовими принципами Організації Об’єднаний Націй – право нації на самовизначення та непорушність суверенітету і територіальної цілісності держав – демонстрації політики подвійних стандартів світ опинився перед загрозою втягування у черговий виток „холодної війни”. При цьому Україна в особі її керівництва та Міністерства закордонних справ однозначно зайняло позицію однієї з сторін конфлікту, що призвело до внутрісуспільного та внутрішньополітичного напруження і зробило вразливим міжнародні позиції держави. Верховна Рада постановляє: Перше. Вважати такими, що не відповідають національним інтересам України і тому є неприйнятними дії, які однозначно позиціонують Україну як сторону конфлікту. Друге. Невідкладно заслухати на пленарному засіданні Верховної Ради України доповідь міністра закордонних справ України про діяльність МЗС під час цього конфлікту в контексті її відповідності національним інтересам України. Третє. Доручити Голові Верховної Ради України забезпечити до 30 вересня 2008 року створення та організацію роботи Тимчасової спеціальної комісії Верховної Ради України з напрацювання засад нейтрального статусу України та заходів з їх практичної реалізації. Дякую за увагу.
5 хвилин запитання і відповіді. Анатолій Матвієнко.
Українська республіканська партія „Собор”, Блок "Наша Україна - Народна Самооборона". Пане Сергію, я знаю вас як проукраїнського політика, вірніше, знав, і думаю, що нинішня ситуація має проявити, в тому числі і вашу позицію вашої фракції. Керівник фракції БЮТ заявив, що це чужа війна. Я думаю, що він попутав із весіллям. Очевидно, весілля може бути чужим, а війна - ні. Чи вважаєте ви, що є чужі війни? А якщо не вважаєте, то скажіть, будь ласка, чому в своїй позиції ви і ваша фракція, або як відноситесь до того, так є агресія Росії по відношенню до Грузії. І чи є правомірним визнання двох республік сьогодні - Південної Осетії і Абхазії? І як трактуєте ви цю подію, чому в вашій політичній позиції у вигляді проекти про це нічого не сказано? Дякую.
Дякую, Анатолій Сергійович, за запитання. Я не буду говорити, як вас знав і як кого. Але я можу сказати, що фракція „Блоку Литвина” керується статтею 8 Закону про основні. про основи національної безпеки. А стаття 8-ма говорить про основні напрями державної політики з питань національної безпеки. І що стосується зовнішньополітичного виміру, то я хотів би всім нагадати і в першу чергу нашим телеглядачам, і в своїй заяві ми на це зробили акцент. У зовнішньополітичній сфері забезпечення повноправної участі України в загальноєвропейській та регіональних системах колективної безпеки, набуття членства в Європейському Союзі та організації Північноатлантичного договору при збереженні добросусідських відносин і стратегічного партнерства з Російською Федерацією, іншими країнами співдружності незалежних держав, а також іншими державами світу. Ми – законослухняні депутати і в своєму виступі я про це наголосив, або ми виконуємо.
Михайло Чечетов.
Чечетов, фракция Партии регионов. Сергей Рафаилович, скажите, пожалуйста, на ваш взгляд есть ли разница между варварской бомбежкой фашистами 22 июня мирных сел и городов Украины и между варварским артобстрелом со всех видов орудий грузинским режимом мирных городов и сел Южной Осетии. Есть ли разница, или между этими трагедиями, случившимися в разное время, можно поставить знак равенства? Спасибо.
Спасибо, Михаил Васильевич. Ну, я не судья, но судя по вашему вопросу, если вы говорите и в одном предложении варварство, и в другом варварство, то, наверное, что-то общее есть. Но вопрос заключается в другом. Наше головне завдання, яке ми вбачаємо як фракція – це уникнути провокацій у зовнішній політиці. І, ви знаєте, треба зробити все, щоб уникнути суспільного протесту. Якщо ми цього досягнемо в цій залі. Розумієте, коли розглядається таке важливе питання для держави і немає міністра закордонних справ, я вже не говорю про інших посадовців, то виникає питання, на що ми тримаємо оцих полковників і генералів тут цілий день?
Це шахтарі. Це не полковники і генерали. Іван Заєць.
Пане Сергію Рафаїловичу, ви пропонуєте закрити очі на все, що ми бачимо на Кавказі, займаючи буцім-то нейтральну, урівноважену, мудру позицію. Є дещо. є ніщо інше як страусиною політикою, яка відображає принцип „моя хата з краю”. Називаючи речі своїми іменами, ця позиція є позиція умиротворення агресора, яка розбігається з національними інтересами України. Ви пропонуєте нейтральний статус для України. Скажіть мені, будь ласка, хто вам дасть такий статус сьогодні, коли на нашій території є війська російські, як це узгоджується з українським законодавством, де чітко сказана ціль – вступ до НАТО. Це що, політика подвійних стандартів чи це просто обслуговування інтересів Москви? Я хотів би знати, бо таке враження, що ви так налякалися, що переплутали шахтарів із військовими. Я пам’ятаю, у першому парламенті був у нас такий контр-адмірал, який пісню цього хлопця, що босий танцював. пам’ятаєте чи ні? Про самогонний апарат, автомат. Сплутав трошки.
Дякую, Іване Олександровичу. Перш за все я хотів би зазначити, що ми категорично проти того, щоб декілька людей монополізували зовнішню політику, посадовців. І я вам зачитав статтю 8-му, яка говорить, що ми маємо або дотримуватися в повному обсязі її, або змінити статтю 8, і це буде зовнішньополітична сфера України. Так змініть, у вас же коаліція! Внесіть! У вас же коаліція, внесіть і змініть. І тоді викресліть „при збереженні добросусідських відносин”. А якщо ви не здатні це зробити, то змініть, будь ласка, уряд, змініть, будь ласка, зовнішньополітичне відомство.
Дякуємо, Сергію Рафаїловичу. Шановні народні депутати, увага! Петро Миколайович Симоненко наполягає на розгляді законопроекту 3072, який у нас не попав у загальний список, він не стосується. Півсекунди. Проект постанови щодо сучасного стану відносин України і Організації Північноатлантичного договору НАТО, 3072. Він просить поставити на голосування про включення до порядку денного. Я ставлю на голосування про включення до порядку денного 3072. Він не був включений, Петро Миколайовичу. Не був. Я ж перевірив стенограму. [[17:19:21]] За-22 Не включений до порядку денного. Колеги, таким чином я оголошую про завершення доповіді. А зараз у нас виступи від фракцій і виступи від народних депутатів і переходимо до процедури голосування. Я прошу, колеги, усіх дуже оперативно і сконцентровано пропрацювати. Нам треба перейти до шахтарських питань. Записуємося – виступи керівників фракцій. Замів ще виберемо, уже ж комплект сформатуємо. Записуємося – керівники фракцій і народні депутати. Прошу записуватися на виступи з місця. Фракція Партії регіонів, хто буде виступати? Інна Богословська. Будь ласка.
Шановні колеги-депутати, шановна українська громада, сьогодні, в перший день роботи нової сесії Верховної Ради, ми впевнені, що нам треба зрозуміти одне й головне – вперше за 17 років незалежності України ми стоїмо на порозі втрати головної цінності, яку ми маємо за 17 років незалежності, це мир і спокій як в середині країни, так і ззовні. Україна досі є єдиною пострадянською країною, в якої ніколи за 17 років не було всередині країни громадянських конфліктів, і вона не була втягнута в жодні міжнародні, військові тим паче, конфлікти. Сьогодні бездарна, безвідповідальна позиція Глави держави, Президента України і скрита, така, знаєте, щоб нікому не нашкодити і собі мати всі дивіденди, позиція Прем’єр-міністра, який промовчав фактично стосовно цих подій, поставила Україну в таке положення, коли ми дійсно можемо бути втягнуті в середині країни в громадянський конфлікт між Заходом і Сходом ззовні. Я дуже поважаю мого колегу Каськіва, але він сьогодні сказав слова, які не може дозволити жоден парламентар країни, якщо він хоче зберегти мир всередині країни. Ви сказали, що ми є стороною військового конфлікту. Це сором. І сьогодні кожен з нас, і кожен громадянин України повинен зробити все, щоб ми зберегли основне – це мир. Це головна цінність. Для панів-бізнесменів я можу сказати, якщо ми не збережемо мир, всі ваші бізнеси будуть стояти два центи. Для панів національно таких свідомих я хочу сказати, якщо ми не зберемо, не збережемо мир, ваші діти будуть ненавидіти вас за те, що ви зробили. І тому сьогодні будь-які спекуляції з приводу того, що Україна повинна стати чи на бік Росії, чи на бік Грузії, це спекуляції з національним інтересом. І тому ми вимагаємо, щоб сьогодні Верховна Рада підтримала позиції Партії регіонів, де ми звертаємося до всієї світової спільноти про початок міжнародних багатосторонніх переговорів про відпрацювання нової моделі відношення до заморожених конфліктів. Це проблема, яку відкрили тоді, коли Україна соромливо промовчала щодо подій в Косово. Косово відкрило „ящик Пандори” стосовно заморожених конфліктів і це теж відповідальність тих хто мовчав. Країна Україна не повинна сьогодні захищати будь-які інтерес, крім національного – українського. А це інтерес – це мир у середині і ззовні країни. Дякую.
Фракція "Блоку Литвина", Олег Зарубінський. Хто буде виступати? Володимир Литвин, будь ласка.
Шановні колеги! Тут прозвучала одна теза: „наша хата з краю”. Я розумію так, що для декого Україна це щось з краю. Це перше. Друге. Що я хотів сказати? От якщо аналізувати проекти постанов, які запропоновані, вони покажуть нашу українську незнищенну мрію – знайти собі хазяїна і тішити себе ілюзією, що нас цей хазяїн буде слухати. От ви подивіться на проекти постанови: одні хочуть сподобатися одній стороні конфлікту, а інші, ну, не знають як поцілувати і сподобатися іншій стороні конфлікту. Давайте скажемо, що потрібно для України. Давайте називати речі своїми іменами, що ввійшли в суперечність право нації на самовизначення із питання щодо територіальної цілісності. Якщо підходити з цих мірок і Україна розуміє вразливість своєї позиції, то Україна від самого початку мала б категорично виступити проти визнання Косово. Україна в особі її керівництва промовчала і прилаштувалася до Європейського Союзу. Ви зверніть увагу, як Україна оцінює міжнародні події? Вона завжди підтримує позицію ЄС щодо тих подій, які відбуваються у світі і в Європі. Треба зрозуміти, шановні колеги, що Україна не може демонструвати подвійні стандарти. І треба припините оце бісивство, яке спостерігається, що до нас раптом почали їздити, розказують, що вони підтримують територіальну цілісність України. Про які проблеми може йти мова? Це навіювання страхів, щоб Україна виступала батогом в чужих руках, ми цього не можемо абсолютно допустити. А тепер, шановні колеги, Будапештський меморандум підписаний був, країни ядерні визнали наші гарантії, політичні, економічні, воєнні, проблема Тузли була. скажіть, будь ласка, вони хоть пальцем поворушили, абсолютно ні. Друга проблема. Чорнобильську атомну станцію закрили, країни Великої сімки пообіцяли Україні, що вони здійснять цілий ряд заходів, ноль забули. І ви хочете ще молитись, або на одну, або на іншу сторону. Тому я просив би вас, шановні колеги, уважно прочитайте постанову, яку ми запропонували пропозицію Верховної Ради України з приводу ситуації навколо Південної Осетії та Абхазії і ми повинні зайняти українську позицію, а так у нас намагаються сподобатись одній і іншій стороні. Україна, як правило, дійсно буде при такому підході з краю, ми цього допустити не можемо. Вдумайтесь, прочитайте і проголосуйте, щоб люди думали про нас і оцінювали, а не за межами України. Дякую.
Фракція комуністів, Петро Симоненко.
Уважаемые избиратели! Уважаемые коллеги! Позиция фракции коммунистов и внесенный проект на рассмотрение Верховной Рады определена той тревогой, которую мы хотели бы донести как в зале, так и Украине в связи с фашизацией украинского общества. И мы должны сегодня быть в плане понимания этих проблем, свідомі, як то кажуть, для того, чтобы понимали, что за годы независимости, в том числе и Украины мы являемся с вами свидетелями начала третьего передела постсоветского пространства. Первый передел – когда разрушили великую страну, осуществлялся руками националистов и именно они создали вот эти горячие точки на бывшей территории Советского Союза сегодня независимых государств. Второй передел осуществлялся под патронатом американца уже непосредственно черед проведение цветных революций на территории уже независимых государств, потому что первый этап осуществления переворота националистами и первого передела дал возможность, по сути дела, обществу осознать угрозу националистов. И третий передел под контролем американцев, это организация межгосударственных войн на территории бывшего Советского Союза, в чем сегодня мы и убеждаемся. Поэтому угроза националистов сегодня очевидна. Именно национализм сегодня является той средой, на которую пытаются опереться американцы и другие, поддерживающие их политику государства. Касается ли это НАТО? НАТО сегодня активно способствовал милитаризации Грузии и, таким образом, втянул представителей националистических сил Украины тоже в этот процесс, сегодня опирается на них здесь. Активная поддержка агрессии. Вице-президент Чейни, Кондолиза Райс, президенты, как птенцы из одного гнезда, слетелись в, так скажем, Грузию для того, чтобы еще и еще раз сказать, что мало убили осетинов, там надо было убивать больше. Никто из них не осудил эту агрессию и никто не остановил. А наоборот, сказали, ты правильно действуешь, Миша, давай, дальше убивай осетин. Мы сегодня должны понимать, что НАТО – это и возможная доктрина превентивного ядерного удара, это кризис внутри блока, это агрессия Соединенных Штатов в Ираке, это всем уже давно понятно. Уважаемые коллеги, я хотел бы, чтоб мы сегодня поняли, что происходит в Украине, оглянувшись и зайдя в парк вот здесь, который находится рядом с Верховной Радой, еще раз поклонились на могиле Ватутина тем героям, которые освобождали Украину. Здесь стоит памятник герою Советского Союза, который погиб, защищая Украину от рук националистов. Он не стал героем Украины. Героем Украины стал его убийца. Причем, героя Украины присвоил ему Президент Ющенко. Вот в чем угроза сегодня для будущего Украины! Убийцы героев украинского народа стали героями Украины. Я считаю, что это позор для нас. И надо сегодня объективно подойти к рассмотрению этой проблемы, и принять то предложение, которое предложили именно фракция коммунистов, - осудить агрессию, начать процедуру импичмента против
Михайло Косів, „Блок Юлії Тимошенко”. „Блок Юлії Тимошенко”, Микола Томенко.
Шановні колеги, ми, як звичайно, пішли традиційним українським шляхом. Наша фракція сподівалась, що після парламентських канікул ми як правильний український парламент, заспівавши Гімн, почнемо розглядати питання, які захищають українські національні інтереси. Але сталося так, як і йде у нас в парламенті, що ми вирішили зранку подумати і захистити хтось російський інтереси, хтось американські, а потім подумати про українські. Я як історик за освітою скажу, що мене завжди дивував такий радянський термін як „братня держава”. В нас життя іде, тільки держави міняються і всі вони братні. Я вважаю, що немає братніх держав. Є держави, з якими ми працюємо і виконуємо зобов’язання по договору. Бо в нас одна сторона зробила одну країну братньою, а інша - іншу братньою. Я думаю, що ми повинні виходити з того, щоб були ці країни і як не допустити, щоби територіальна цілісність нашої країни, національної нашої країни національні інтереси не були поставлені в ущерб цих братніх відносин. Тому ми говорили сьогодні не треба розглядати 10 резолюцій, і, щоби всі слухали, і так з певним гумором дивились на цю ситуацію. Ми як український парламент мусили винести або одну резолюцію, або жодної. Але сталося, як сталось. Тому я пропоную сьогодні все-таки з повагою поставитися до того, що ми в кінці-кінців приреченні вийти на один документ і цей документ не коаліційний, ні опозиції, а документ українського парламенту. Тому ми будемо пропонувати після того, як жодна резолюція не пройде чи заява, а це абсолютно очевидно кожному в цій залі, проголосувати за створення комісії стосовного одного документу. Третя теза. Ми завжди думали, що світ крутиться довкола України і я чув яка тут тональність виступів, і складалось враження, що по силу голосу тут стояли люди, які керують світом. Очевидно криком ми не привернемо увагу європейського співтовариства чи Росії, що ми такі великі. Очевидно можемо привернути увагу лише загальними принципами, які ми визнаємо. Так от, в нашій резолюції чітко зафіксовані. Є рішення Європейського Союзу від 12 вересня і є рішення Європейського Союзу від 1 вересня. І ми чітко зафіксували, що ті загальні принципи як територіальна цілісність країни, як засудження військових дій, як засудження агресії –це ті принципи, по яким живе світ. І Україна не може жити по інших принципах, вона може жити тільки по тих принципах. Тому я з сумом констатую нашу сьогодні кількаденну дискусію і скажу, що взагалі у геополітиці не треба нічого придумувати, все придумано. Колись геніальний поет Василь Симоненко у 1962 році написав: „Хай мочать америки і Росії, коли я з тобою говорю”. Давайте говорити з Україною. Дякую.
Юрій Костенко, „Наша Україна – Народна Самооборона”. Роман Зварич.
Я не буду тут вам оголошувати пусті слова про те, що ми повинні думати про Україну, не думати про інші інтереси. Бо якщо хтось із вас думає, що вам потрібно думати про інші інтереси, тоді не місце у цьому залі. Натомість, я би хотів також, щоб ми зрозуміли, де ми разом з вами опинилися, в якому моменті історії ми з вами опинилися. Якщо ви думаєте, що ми можемо на ці речі, які відбуваються у Росії, у Грузії, вірніше, дивитися спокійно і виключно з політичних інтересів на них реагувати, то ви дуже сильно помиляєтеся. Якщо ви думаєте, що цей конфлікт, що це військове вторгнення російських збройних сил в Грузію нас може обійти, що це не наша проблема, то ви дуже сильно помиляєтеся. Якщо ви можете спокійно сьогодні лягати спати і дивитися в очі своїх дітей, своїх внуків і не розуміти, що зависла смертельна загроза над самим існуванням того, що Симоненко називав „Україна”, то я вам дуже сильно співчуваю, у вас є дуже залізні нерви, а можливо, панове, ви насправді самі собі лукавите, можливо пора самому собі перестати брехати. А тепер давайте будемо називати речі своїми іменами. Факт залишається фактом, що російські сили, збройні сили сьогодні здійснюють військову окупацію Грузії. Тому у постанові ми повинні дати дуже просту відповідь на банальне питання чи цей парламент може знайти у собі мужності і назвати цей акт Російської Федерації актом військової агресії. Фракція "Наша Україна - Народна Самооборона" такої мужності має. Чи ми також можемо спокійно дивитися на те, що наша суверенна територія використовувалася як плацдарм для здійснення воєнного військового вторгнення на територію суверенної держави, яка є нашим союзником по ГУАМу, і тому я вам ставлю банальне питання, панове, чи ви готові змиритися з тим, що наша територія таким чином використовувалася. Фракція "Наша Україна - Народна Самооборона" має мужність сказати, що нам не підходить. Шановні панове, якщо ви дійсно любите Україну, я вам тепер ставлю питання, чи ви хочете зберегти суверен.
Дайте завершити.
Чи ви готові зберегти територіальну цілісність і суверенітет України? бо для того, щоби можна було відповісти на це запитання, вам потрібно тоді сказати, що Грузія має залишитися територіально цілісною і суверенною, незалежною державою. Інакше ви не маєте права себе називати українцем.
Дякую, Роман Михайлович. Олександр Стоян, фракція Партії регіонів. [[Ш у м у з а л і]] Свистіть не треба. Ми вже на матчі між „Динамо” і „Спартаком” виграли, так що не треба свистіть. Колеги, давайте. Олександр Стоян. З місця будете чи ні? З трибуни? Будь ласка.
Шановні колеги! Сьогодні всі без винятку фракції внесли пропозиції про подію, яку ми обговорюємо. Кожний з нас мав можливість задати запитання виступаючим. Більше того, концентровану думку, концентровану, висловили представники кожної фракції. Більше того, є проекти постанов, в яких ми можемо визначитися, я зразу скажу, що ні одна постанова не буде проголосована. Тому я вношу пропозицію від імені фракції Партії регіонів: припинити зараз обговорення і перейти до голосування. Подивіться, нам сьогодні все-таки треба вирішити питання шахтарів, а вже 18 година. Нам треба вирішити сьогодні кадрові питання, бо важко одному пану Яценюку працювати. Тому я хочу, щоб ви зараз поставили, пане Яценюк, на голосування мою пропозицію, а це думка фракції Партії регіонів: припинити обговорення і перейти до голосування. І там ми висловив свою точку зору до тієї, чи іншої постанови. Дякую.
Я вражений, пане Стоян, що ви так за мене гризетеся, що я так тут один мучаюся. Шановні колеги, в нас є пропозиція щодо зупинки обговорення даного питання і переходу до голосування. Підтримується ця пропозиція, колеги? Підтримується. [[Ш у м у з а л і]] Я можу проголосувати, голосуємо за пропозицію, щодо зупинки розгляду питання і переходу до процедури голосування. Прошу голосувати. [[17:39:13]] За-341 Покажіть по фракціям, по фракціям. Партія регіонів - 173, "Блок Юлії Тимошенко" - 149, "Наша Україна" – 1, комуністи – 0, „Блок Литвина” – 18. Колеги, припиняємо обговорення, все. Значить, шановні народні депутати, увага, у нас, фактично, розглядається два питання. Перше питання – це сама заява, а друге питання, це створення ТСК. По заяві ситуація зрозуміла, за яку першу заяву проголосуємо, та і буде рішенням парламенту. По ТСК абсолютно аналогічна ситуація, у нас є дві постанови по тимчасовій спеціальній комісії, таким чином ми будемо іти виключно за регламентними вимогами. Голосуємо все в порядку надходження, що набере 226, а там - 150 голосів по спецкомісії, на те і приймається рішення. Щоб не відбулося так, що у нас буде дві ТСК. Я буду називати прізвища авторів. Є прохання записатися. Володимир Михайлович хоче виступити. Тому 3 хвилини, запишіться з процедури голосування. Володимир Литвин.
Шановні колеги, справа у тому, що, дійсно, є заяви, а є постанови. Але заяви оформляються постановами. У нас крім. у постанові йдеться не лише про констатацію, а міститься три пропозиції. Тому ми просили, враховуючи це, не приєднувати до заяви, а голосувати заяви окремо, а постанови окремо. У нас йдеться тут про ті речі, які не співпадають з іншими питаннями, які обговорювалися і які окреслені в інших заявах.
Віктор Таран.
Керівнику фракції Кириленко слово, будь ласка.
Іван Кириленко.
Шановні колеги, звертаюся до головуючого, Арсенія Петровича, який робить це, можливо, щоб ми детально обговорювали кожне питання. А я звертаюся до залу: шановні колеги, все зрозуміло, приступаємо до голосування, бо попереду ще 10 питань, які ми домовилися, що сьогодні розглянемо. Тому давайте приступати до голосування.
Скудар Георгій, Партія регіонів.
Передайте слово Шуфричу.
Нестор Шуфрич.
Дякую. Шановні колеги, я думаю, що ми сьогодні приділили достатньо уваги питанню, яке, безумовно, потребує на увагу. Я думаю, якщо ми порахуємо навіть сукупний час, який було витрачено на розгляд цього питання, то, мабуть, наші грузинські колеги у своєму парламенті не приділили стільки уваги своїй проблемі, як ми, питанню, яке сьогодні турбує європейське суспільство. Але я хотів би звернути увагу на те, що вчора вже наші колеги з Євросоюзу прийняли рішення, яке, чесно кажучи, є на багато м’якшим, ніж ті пропозиції, які пропонують окремі наші колеги. Я пропоную негайно припинити будь-яке обговорення і приступити до голосування. Дякую.
Останнє. Фракція комуністів, Андрій Найдьонов.
Прошу передать слово Петру Николаевичу Симоненко.
Петро Симоненко.
Симоненко, фракція комуністів. Ми пропонуємо голосувати в порядку надходження і представлення законопроектів і заяв, як ми їх тут представляли і обговорювали. Це, по-перше. По-друге. Я все ж таки хотів би вам, Арсенію Петровичу, нагадати, що під час обговорення питання щодо включення до порядку денного проектів законів і проектів постанов і заяв відносно ситуації в Грузії і агресії Грузії проти Південної Осетії я запропонував розглянути 3072. Це якраз засвідчує і стенограма. Потім 249 голосів якраз ви проголосували про включення до цього питання і обговорення всіх постанов. Тобто, Арсенію Петровичу, ви виключили мене з обговорення якраз відносно цієї проблеми постанову, проект постанови 3072. Завтра я візьму ще раз стенограму, і прошу завтра тоді надасте мені слово у зв’язку з тим, що це проголосовано, і я буду представляти цей проект постанови.
В’ячеслав Кириленко. Станіслав Аржевітін передав слово В’ячеславу Кириленку.
В’ячеслав Кириленко, "Наша Україна - Народна Самооборона". Для нас і надалі не все ясно в позиції наших колег по коаліції. Абзац із нашого проекту. Збройний виступ. Арсенію Петровичу, я прошу, щоб ви закликали Партію регіонів у їхньому пориві підтримки БЮТу до порядку. І прошу мені повернути 20 секунд, які вони забрали. Я мотивую позицію, нашої фракції для виборців. Ми у своїй заяві пропонуємо просту і стриману річ. Збройний виступ Російської Федерації проти Грузії, а також наступне визнання Росією незалежності Абхазії і Південної Осетії визнати безумовним порушенням ключових норм міжнародного права. Цього і близько немає в заяві колег від БЮТу. Далі – з приводу Чорноморського флоту. Ми пропонуємо, щоб парламент висловив занепокоєння фактом використання бази російського Чорноморського флоту в Севастополі для виконання завдань, що несумісні зі статусом перебування флоту на території України.
Дайте завершити.
Це повернуть і мені 20 секунд. Заспокойтеся. Наші колеги із БЮТ пропонують і цю тему оминути, і в передостанньому абзаці просять „встановити й врегулювати всі процедури щодо перебування Чорноморського флоту Російської Федерації на території України”. Шановні колеги по коаліції, поки не пізно, схаменімося і проголосуймо за той проект заяви, який ми запропонували, з тим щоби витримати коаліційну позицію. Ми вас до цього закликаємо, оскільки не змогли, так і дочекатися вас на засіданні ради коаліції демократичних сил.
Шановні колеги, отже переходимо до процедури голосування. Значить, відповідно до тимчасового Регламенту парламент приймає окремо постанови, окремо резолюції, окремо заяви. Але заява може бути оформлена постановою, тобто, в принципі, тут правової колізії як такої немає. Я ще раз нагадую, що проекти постанов будуть ставитися в порядку надходження. Як тільки буде прийнята перша постанова, будь-яка, чи то про заяву, чи то заява, чи то постанова про заяву, таким чином ми зупиняємо голосування по інших постановах. Аналогічна ситуація відбувається по Тимчасових спеціальних комісіях. Ставлю на голосування, увага, проект Постанови Верховної Ради України, реєстраційний номер 3053 „Про засудження військової інтервенції Російської Федерації на території Грузії”, внесений народним депутатом України Володимиром Ігоровичем Арієвим. Голосуємо. [[17:47:09]] За-65 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування проект постанови [[Ш у м у з а л і]]. Прошу показати по фракціях. Ставлю на голосування проект Постанови №3054 „Про заяву Верховної Ради України про військову агресію Росії проти Грузії”, внесений народним депутатом України Костенком Юрієм Івановичем. [[17:47:48]] За-66 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування, увага! Прошу показати по фракціях: Партія регіонів – 0; БЮТ – 3; "Наша Україна" – 63; комуністів – 0; "Блок Юлії Тимошенко" – 0. Увага! Колеги, тепер я ставлю на голосування Постанову про спеціальну, про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України. Внесена ця постанова народним депутатом України Коновалюком номер 3059. Єдине, що Валерій Ілліч мені щойно сказав про те, що внесені кандидатури на членів, включіть мікрофон, будь ласка, Коновалюку. Зараз я скажу.
Дякую, Арсеній Петрович. Внесена кандидатура від фракції "Блок Литвина" – народний депутат Гриневецький Сергій Рафаїлович. І все. А всі фракції погодили і надали своїх представників. Дякую.
Тобто. Ще раз від "Блоку Литвина" кандидатура?
Сергій Рафаїлович Гриневецький. Зрозуміло. Тепер, "Наша Україна-Народна Самооборона". Кириленко В’ячеслав.
В’ячеслав Кириленко "Наша Україна – Народна Самооборона". Тут конфуз один вийшов. Бута Юрія Анатолійович фракція "Наша Україна – Народна Самооборона" не подавала і подавати не могла, ми звернулися до апарату Верховної Ради вчора зранку я цей лист підписав вважати внесення в проект постанови прізвище цього депутата – колишнього нашого колеги помилковим і таким яким є фальсифікацією волевиявлення фракцій. Фракція не приймала жодного рішення і в роботі цієї комісії ми участі не беремо просимо Бута вилучити із проекту постанови.
Таким чином кандидатура від "Наша Україна – Народної Самооборони" відсутня в комісії. Далі. Дві кандидатури від "Блоку Юлії Тимошенко", тут прочерки. Хто буде від "Блоку Юлії Тимошенко"? Іван Кириленко, ввімкніть, будь ласка, мікрофон. Я користуюсь не чутками, а документами. Переді мною документ: "Блок Юлії Тимошенко" - прочерки, ви зараз дивитесь інший акт, який внесений на заміну, який не пройшов і не включений. Нехай скаже БЮТ під стенограму. Будь ласка, Іван Григорович.
Шановні колеги, ми дали пропозицію в роботу цієї комісії і свої кандидатури підтримуємо, щоб працювали в цій комісії.
Щойно мені принесли два прізвища: Осика Сергій Григорович і Петрук Микола Миколайович, так, БЮТ? Тобто я під стенограму це кажу. І саме в редакції даної постанови, яка внесена Валерієм Іллічем в першому формулюванні без восьмого пункту, ставлю на голосування питання номер 3059 про створення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України. Прошу голосувати. Немає. Немає. Це під стенограму сказано. [[17:51:14]] За-217 Питання про створення Тимчасової комісії створено. Прошу показати по фракціям. Регіони – 172, БЮТ – 0, „Наша Україна” – 1, комуністи – 27, "Блок Литвина" – 17. Колеги, наступний Проект постанови про засудження військової агресії Грузії проти народу Південної Осетії. Симоненко Петро Миколайович вніс, реєстраційний номер – 3070. Голосуємо. [[17:52:03]] За-196 Рішення не прийнято. Прошу показати по фракціям. Далі. Реєстраційний номер 3076. Колеги, Проект постанови Верховної Ради України про заяву Верховної Ради України з приводу російсько-грузинського конфлікту внесений В’ячеславом Анатолійовичем Кириленко. Прошу голосувати. [[17:52:39]] За-72 Рішення не прийнято. Прошу показати по фракціям: Партія регіонів – 0, „Блок Юлії Тимошенко” – 5, "Наша Україна - Народна Самооборона" - 67, комуністи – 0, „Блок Литвина” – 0. Наступний. Проект постанови 3076-1. Проект постанови про заяву Верховної Ради України щодо подій у Південній Осетії та Абхазії. Народний депутат України Лукаш Олена Леонідівна. Прошу голосувати. [[17:53:19]] За-201 Рішення не прийнято. Покажіть по фракціям. Наступний. Проект постанови номер 3076-2 про Заяву Верховної Ради України щодо конфлікту між Росією та Грузією. Внесений Кириленко Іваном Григоровичем. Голосуємо. [[17:53:50]] За-167 Рішення не прийнято. Наступний. Проект постанови номер 3082. Внесений Борис Івановичем Тарасюком про Заяву Верховної Ради України щодо засудження акту агресії Російської Федерації проти суверенної держави Грузія. [[17:54:20]] За-70 Рішення не прийнято. Проект постанови номер 3083 про визнання незалежності Республіки Південна Осетія та Республіка Абхазія, Кілінкаров Спиридон Павлович. [[17:54:47]] За-167 Корисне голосування для міжнародної спільноти. Прошу показати по фракціям. Партія регіонів - 140, БЮТ – 0, „Наша Україна” – 0, комуністи – 27, „Блок Литвина” – 0. Наступний проект постанови 3089, який внесений Оленою Леонідівною Лукаш з приводу ТСК знятий, у зв’язку з прийняттям попередньої. Наступний проект постанови номер 3093 внесений Кириленком Іваном Григоровичем також про утворення ТСК не розглядається у зв’язку з прийняттям попередньої. І останній. Проект постанови про позицію Верховної Ради України з приводу ситуації навколо Південної Осетії та Абхазії. Гриневецький Сергій Рафаїлович, номер 3094. Голосуємо. [[17:55:55]] За-22 Рішення не прийнято. Шановні колеги, шановний Іване Григоровичу, я вас дуже прошу. Ми пропрацювали 9 місяців і починаємо дурити один другого. Ну написано: постанова про утворення Тимчасової спеціальної комісії. Ну яка різниця – 150. Ну ми ж тільки що прийняли постанову, колеги. Ну про що іде дискусія? Ми ж прийняли постанову. Ви хочете поставити її на голосування? Буде дві ТСК по одному питанню. Ну ми ж її прийняли. Я ж коли оголошував, колеги, коли я оголошував голосування, я ж вам пояснював про те, що іде голосування про створення ТСК. Якщо ви бажаєте, то в нас тоді буде два ТСК по одному питанню і як завжди ні одне ТСК не прийме рішення. Хочете голосувати? Ну це незаконно, колеги! Мартинюку мікрофон. Мартинюк, потім Володимир Литвин, а потім Іван Кириленка.
Дякую. Мартинюк фракція комуністів. Шановні колеги, Арсеній Петровичу. Я розумію, сьогодні тяжкий день, і ви трошки, мабуть, втомилися. Мова йде не про тимчасову слідчу комісію, де треба 150 підписів, а мова йде про комісію, яка буде підміняти комітет профільний. І тут не 150 голосів, а тут треба 226 голосів, це трохи різні комісії. Тому ставте на голосування 226 голосів.
Якщо ви наполягаєте на голосуванні по цій постанові, немає питань, тим більше зрозуміло, що зараз це буде йти у ракурсі подолання вето Президента на Закон України „Про тимчасові спеціальні комісії”, тому треба підготуватися до цього закону. Шановні колеги, ставлю на голосування законопроект номер 3093, внесений народним депутатом Іваном Григоровичем Кириленко про утворення Тимчасової спецкомісії для узгодження дій всіх гілок влади. Голосуйте. [[17:58:37]] За-169 Рішення не прийнято. Шановні колеги, ітак, до єдиного рішення, до якого ми прийшли, це фактично утворення ТСК. Прошу показати по фракціям. Що стосується узгодженої позиції по грузино-осетинському, а точніше взагалі регіональному і фактично глобальному конфлікту парламент до згоди не прийшов в силу дуже простої причини – тому що парламент дуже складно відображає внутрішньо-українську позицію, а, на превеликий жаль, часто-густо орієнтується на зовнішні фактори. Тому відкладаємо це питання. Буде готовий узгоджений проект постанови, будемо ще раз ставити на голосування. Не буде, таким чином кожна фракція вже висловила своє бачення з приводу даного конфлікту, з приводу норм міжнародного права. Шановні колеги, переходимо до наступного питання. Так як я обіцяв - це обрання першого заступника та заступника Голови Верховної Ради України. Якщо є добро на перехід до шахтарів, кажіть: я пропоную на шахтарів перейти спочатку. Шахтарі? Давайте шахтарі тоді. 2708. Я запрошую міністра праці та соціальної політики Денисову Людмилу Леонтівну. Будь ласка, Людмила Леонтівна. [[Ш у м у з а л і]] Зараз я скажу. Перед голосуванням. Колеги, є пропозиція наступна. Розглянути законопроект номер 2708 за скороченою процедурою. Прошу проголосувати за розгляд даного проекту. Хвилинку. Стоп. Слово, будь ласка, Олександру Єфремову.
Уважаемый Арсений Петрович, я насколько понимаю, мы проголосовали по порядку ведения сегодня и по порядку расстановки вопросов, поэтому убедительная просьба к вам не манипулировать залом, а все-таки поставить в том порядке, который зал согласовал и проголосовал.
Александр Сергеевич, вы меня извините, но вас, Ивановых, не поймешь. Вы говорите: „Ставим шахтерский вопрос”. Я кажу: „Ставим”. Зараз ви кажете: „Вертаємся до заступників”. Так ви в середині прийміть рішення. Я ще раз запитую. Я ставлю питання на голосування. Що зараз розглядаємо? Шахтарське питання чи заступників? Що розглядаєм? Ставлю на голосування питання про розгляд питання щодо обрання заступників. Набирайте 226 голосів. [[Ш у м у з а л і]] А шахта. Якщо не набере, зразу шахтарів розглядаємо. [[18:01:25]] За-345 Переходим до розгляду питання про обрання Першого заступника та заступника Голови Верховної Ради. За це проголосували. Людмила Леонтіївна, вибачайте. [[Ш у м у з а л і]] Значит у нас є. Ну ви ж не слухаєте що я говорю. Я вже не поставлю. Все. Я вже не поставлю. [[Ш у м у з а л і]] Ну зараз я поставлю на переголосування. Не набере, В’ячеслав Анатолійович. [[Ш у м у з а л і]] Я не поставлю. Ні. [[Ш у м у з а л і]] Хорошо. Вимагає про повернення до розгляду питання щодо черговості розгляду питання. Шахтарі чи заступники. Голосуйте. [[18:02:41]] За-62 Все пішли. Шановні народні депутати України, розглядається питання про обрання Першого заступника ста заступника Голови Верховної Ради України. Перше, з чого я хотів би почати, це з протоколу, який підписувався 14 грудня 2007 року. На протоколі стоїть підпис: Тимошенко Юлія Володимирівна, Кириленко В’ячеслав Анатолійович, Симоненко Петро Миколайович, Литвин Володимир Михайлович і Азаров Микола Янович. Протокол передбачав вимогу внесення постанови про обрання першого заступника і заступника за підписом всіх п’яти фракцій. Я хочу публічно, щоб відмовилися від цього протоколу. Історія, папери не горять і рукописи також, а я маю добру пам’ять. Давайте, дорогі друзі, прошу слово по фракціям. Записуємося на виступи від фракцій. Було? Було, треба про це говорити. Роман Зварич. В’ячеслав Кириленко. Якщо хтось хоче ознайомитися з протоколом, ось він. Прошу.
В’ячеслав Кириленко, "Наша Україна - Народна Самооборона". Так вам там заважають он.
Шановні колеги, я прошу, сядьте. Ми зараз дійдемо до голосування по цьому питанню. Ви сядьте, будь ласка. Є керівники фракцій, які зараз висловлять позицію, не займайте, будь ласка, час Голови парламенту. В’ячеслав Кириленко, будь ласка, з трибуни.
В’ячеслав Кириленко, "Наша Україна – Народна Самооборона". От, шановні шахтарі, які зліва сидять і по центру на балконі. Оце розійшлися вже, бачите? Вони не хочуть три законопроекти проголосувати. Це треба 15 хвилин. Щоб вас відпустити, які цілий день сидять. Зате кожен день вони нам розказують про те, як вони люблять Донбас і шахтарів. І б’ються за посади зараз, хто буде сидіти праворуч від Яценюка, Партія регіонів, і ліворуч – Блок Тимошенко. І не можуть 30 хвилин свого часу виділити, щоб три ваші законопроекти розглянути. Бігом треба посади, портфелі сісти. Тому робіть висновки на майбутнє. А „Наша Україна” і зараз наполягає, відпустимо літніх людей, приймемо законопроекти на їхню користь, а потім обирайте собі крісла, портфелі і все, що ви хочете і коаліцію змінюйте.
Олександр Стоян. Олександр Стоян з місця.
Олександр Стоян, фракція Партії регіонів. Шановні колеги, шановні виборці! Партія регіонів внесла один законопроект, який стосується Грузії, коаліція внесла вісім законів, і цілий день товклися. А тепер вони вболівають про шахтарів. Ми все приймемо. Пане Яценюк, я пропоную зараз проголосувати постанову Портнова, це узгоджена позиція Партії регіонів і всіх інших. Вона передбачає голосування руками за кандидатури. Це займе рівно п’ять хвилин. Ми проголосуємо, поможемо вам, дійсно, обрати заступників, бо ви, бачу, перегрілися і ведете нас не туди, і буде нормально працюватися. І ми потім спільно проголосуємо за всі питання шахтарів. Шахтарі, не хвилюйтеся! Тут іде велика політична гра, а ми не допустимо, щоб пан Яценюк і далі не мав заступників. І так, поставте на голосування постанову Портнова і вона вирішить всі питання.
Фракція комуністів, Петро Симоненко. Колеги, сідайте, зараз будемо розглядати. Не переживайте!
Симоненко, фракция коммунистов. Я еще раз хочу подтвердить то, что фракция коммунистов подтверждает записанное в протоколе и предлагает выдержать до конца те договоренности, которые были при определении формата руководства Верховной Рады. В отношение проблем, которые связаны с угольно промышленностью и другими отраслевыми проблемами. Фракция коммунистов будет поддерживать эти законопроекты, и в этом у нас никаких сомнений нет. Только я хотел бы просить своих коллег не спекулировать на этой теме, в связи с тем, что до этого я могу массу примеров привести, как вы угробили угольную промышленность еще в 1995, 1997 году «Наша Украина» [[тогда руховцы были]], вы как раз способствовали тому, что отказали в государственной дотации угольной промышленности. Поэтому не надо спекулировать, здесь сегодня объективно рассмотреть все эти проблемы и принять решение. Я еще раз подтверждаю, фракция коммунистов проголосует в поддержку тех проектов, которые касаются угольной промышленности, других отраслевых. Так же, как мы и подтверждаем, что в протоколе записано то, что было предметом договоренности, и этот протокол надо.
Валерій Писаренко. Іван Кириленко.
Шановні колеги, прошу заспокоїтися. Ми вісім годин витратили на обговорення теми, яка не дала жодного результату по суті. Залишилися питання, де є узгоджена позиція, винесена комітетами. Тому і шахтарське питання за скороченою процедурою, дійсно, 10-15 хвилин забере, не більше, і набере 450 голосів у залі. І той проект, який запропонований нашим колегою Портновим, передбачає відхід від процедури, тимчасовий відхід від процедури, голосування картками, він забере 5 хвилин і не більше. Давайте це зробимо і приступимо до інших питань. Давайте приступати до голосування.
Володимир Литвин.
Шановні колеги, тут цікава прозвучала фраза: Партія регіонів і інші. Цілком очевидно, що ви вже все, шановні колеги, поділили. То може не будемо голосувати? Давайте відразу привітаємо заступників. Посадіть їх у президію і давайте ділити далі все, що залишилося. Ви розкажіть, який сценарій далі розвитку подій в Україні. Це – перше. І друге. Ми стояли давно на тому, що треба прийняти рішення для шахтарів, не треба їх опікувати, дайте їм нормально жити і працювати. І треба прийняти було це рішення давно уже і не чекати цього дня. Бо розписали програму під вибори і зараз кажуть, як люблять шахтарів. Давайте приймемо відповідне рішення. І наостанок. За минулий рік прямі інвестиції за межі України склали 300 мільйонів, за 7 місяців цього року – 6,2 мільйона, із них 5,8 на Кіпр. Давайте зараз ще проголосуємо, щоб і далі продовжували творити цю роботу. Треба, мабуть, наводити порядок комплексно в країні. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, значить, я ще раз акцентую увагу, що 13 грудня був підписаний Протокол, який вимагав п’ять підписів фракцій. У нас є тільки постанова, яка має два підписи. Це "Блок Юлії Тимошенко" і Партія регіонів. Відповідно до вимог тимчасового Регламенту я поставлю на голосування всі постанови в порядку надходження, так як вони йшли. Перше. Що стосується зміни способу голосування. Є два варіанти. Перший варіант – сухий і формально-юридичний. Відповідно до Регламенту вибори першого заступника та заступника Голови Верховної Ради здійснюється виключно шляхом таємного голосування. Зміна способу голосування може відбуватися тільки в одному випадку, коли передбачена можливість такої зміни способу або коли спосіб голосування не визначений вимогами тимчасового Регламенту. У нас спосіб визначений, але я переходжу з юридичної площини в політичну. Абсолютно зрозуміло, що чи тягнути цю історію годину, чи її тягнути 15 хвилин, немає ніякого змісту. Тому ми поставимо зараз на голосування питання про порушення вимог тимчасового Регламенту і про введення особливої процедури щодо обрання першого заступника та заступника Голови Верховної Ради України. Запропонований проект постанови передбачає обрання першого заступника і заступника шляхом поіменного голосування через систему „Рада”. Якщо мені не зраджує пам’ять, це вперше в історії українського парламенту, коли таким чином обираються перші заступники. Навіть якщо це було, нічого страшного, хороший досвід. Тому, колеги, я поставлю на голосування перше питання, але я зразу вам кажу, що це не питання про зміну способу голосування – 150. У вас є 380 голосів, то я прошу, щоб ви проголосували більше ніж 226, щоб не виникало правової колізії по відношенню до Регламенту. Ви почули мою позицію. Тобто я поставлю на голосування проект постанови Верховної Ради, вона вимагає 226, бо це Постанова про зміну способу голосування внесена народним депутатом Портновим. Вона передбачає послухайте уважно. Перше, що вона передбачає? Що обираються одночасно за єдиним списком, тобто, всі постанови які вносилися попередньо і не мали єдиного списку, де не було пакету: Перший заступник і заступник, - вони не ставляться на голосування ви зрозуміли. А у нас їх декілька. І друге. Що це питання розглядається без процедури обговорення. Добр? Шановні колеги, я ставлю на голосування постанову номер 3084 ”Про визначення способу і способу голосування. З процедури. Давайте одну-дві хвилини з процедури. Будь ласка. До речі, продовжую засідання парламенту, адже ми проголосували, що працюємо до ранку. А розвидниться і всіх попустить, я думаю. Шановні колеги! Ярослав Сухий Партія регіонів.
Шановний Арсеній Петрович! Мені здається, що справа абсолютно зрозуміла, вона очевидна, вона прозора, вона дуже демократична. Дуже прошу, є воля народних депутатів, просто поставте на голосування і не потрібно тягнути час. Ми оцими закликами такими провокаційними, що хтось любить шахтарів, раптом полюбив ні з того, ні з цього, погано спав. Ми нічого доброго не носимо, ми проголосуємо процедуру обрання Першого заступника і заступника, займе буквально декілька хвилин. Тому я повністю підтримую вами запропонований шлях. Ми голосуємо проект постанови, колеги Портнова, переходимо до голосування, розглядаємо наші законопроекти. Дякую.
Валерій Камчатний.
Камчатний "Блок Юлії Тимошенко", Харківська область. Давайте не зволікати, давайте голосувати, давайте працювати. Дякую.
Петро Симоненко.
Симоненко, фракція комуністів. Шановні колеги, керівники фракцій і до вас, шановний Арсеній Петровичу. Ви якраз поставили питання точно відносно того, яка подальша доля нашого спільного протоколу, який ми підписали. Зараз ми повинні дати відповідь, так, можна проголосувати цей проект змін до Регламенту як процедура ad hoc, але після цього тоді ви знову тоді повинні дати відповідь чи ми розглядаємо питання, чи все ж таки під проектом пропозиції щодо обрання першого заступника, заступника повинні стояти підписи всіх п’яти керівників фракцій та вимога, яка і тоді об’єднала нас, коли ми підписували цей протокол. Дайте, будь ласка, відповідь.
Олег Зарубінський.
Шановні колеги, "Блок Литвина" не відмовляється і ніколи не буде відмовлятися від підписів під будь-якими угодами, якщо є протокол, якщо є угода і наш підпис, то очевидно ніколи ми не будемо від цього відмовлятися. Але я хотів би колег звернути увагу, що зараз обираються не технічні працівники, обираються заступники Голови Верховної Ради – Вищого представницького і єдиного законодавчого органу. А нас би дуже цікавило, Арсеній Петрович, і шановні всі інші колеги, документи на цих людей чи хто змінив вже Регламент мають бути відповідні документи, вони подаються, бодай завжди так було, мені здається, що треба серйозніше поставитися до тих людей, які будуть сидіти по праву і по ліву руку від вас. Будь ласка, виконайте норми Регламенту, подайте документи, податкові декларації, біографії на претендентів. Дуже дякую.
Шановні колеги, тепер я ще раз повертаюся до предмету політичних домовленостей. У мене зараз складна ситуація, знаєте, чому, тому що ну це тягнути немає чого, його немає змісту тягнути. Абсолютно зрозуміло, що день, два, година чи три це питання вирішиться, тому що це не технічне питання обрання заступників, якщо хтось сьогодні думає, що обрання заступників це для покращення роботи Верховної Ради, ну це можна розповідати людям, які не посвячені у процес роботи парламенту. Тому, парламент 9 місяців проробив, не кричіть! Тепер друге. Що робимо з постановою? Підписали і виплюнули, і забули? І кинули своїх колег народних депутатів. Це нормально в українській політиці. Кинули Литвина, кинули Симоненка і „Нашу Україну”. Добре. Це так, щоб під стенограму було. Щоб не забули, не дай Бог. Знаєте, історія має все записувать. Воно ж потім все вертається на круги своя. От, записано. Тепер пішли далі. Значит, голосуємо, колеги, за постанову, яка внесена нашим колегою Портновим. Прошу голосувать. Зміна способу голосування. Будь ласка. [[18:18:11]] За-336 Таким чином, прошу по фракціям показати. Партія регіонів – 174, "Блок Юлії Тимошенко" - 151, НУ-НС – 11, комуністи – 0, „Блок Литвина” – 0. Колеги, відповідно до даної постанови, Перший заступник і заступник обираються за єдиним списком. Єдиний список у нас внесений. Це постанова за підписом Віктор Федоровича Януковича і Іван Григоровича Кириленка. Реєстраційний номер постанови 3098. Постанова гласить наступне. Обрати Першим заступником Голови Верховної Ради України народного депутата Лавриновича Олександра Володимировича, обрати Заступником Голови Верховної Ради України народного депутата України Томенка Миколу Володимировича. Колеги, є пропозиція поставити на голосування даний законопроект. Володимир Михайлович, включіть мікрофон Литвину. Просить слово Володимир Литвин.
Шановні колеги, Арсеній Петрович! Так ви зверніть увагу, що є постанова 2530-1, яка зареєстрована раніше, бо наступна постанова – це номер 3098, якою вноситься інша кандидатура. Або цю постанову треба зняти, або треба тоді її голосувати першою. Давайте ж хоч елементарно дотримуватись. Бо ви слухаєте, а робите свою справу. А прочитайте регламент, там написано, які документи мають бути подані. Або хай в постанові додадуть, що ці документи в даному випадку не потрібні, що діє право сили. І все. Так давайте хоч елементарних якихось будемо дотримуватися прав.
Володимире Михайловичу, можна вам запитання. Яку постанову ви пропонуєте поставити на голосування? Бо яку не поставимо крім цієї, яку я тільки що назвав, ніяка не пройде.
Регламент вимагає ставити першу постанову, яка зареєстрована першою і в залежності від результатів голосувати далі.
Шановні колеги, я ще раз тоді звертаюся. Я п’ять раз повторюю, що написано в постанові. А таке враження, що мене не чують. Проголосувало 336 народних депутатів України за постанову виключно та, яка внесена єдиним списком. У нас така тільки одна. У нас інших просто немає цих постанов – це Лавринович і Томенко. Тому зміст дискусії, я можу поставити по Регламенту. Друге. Що стосується питання по особовим справам. Я дав команду розмножити особові справи. Зараз занесуть. Це наші колеги народні депутати, ми їх всіх знаємо. Іван Кириленко, а потім Петро Симоненко, а потім Олександр Єфремов.
Шановні колеги, давайте заспокоїмося. Конституційна вимога Перший заступник і заступник Голови Верховної Ради. Наступна теза. Верховна Рада завжди права. Це визначається 226 голосами чи зміна способу голосування, чи обрання Верховна Рада завжди права. Колеги, ми давно вже домовилися, що Перший заступник і ми послідовно витримуємо домовленості. Це питання опозиції. Визначилися. Є кандидатура, будь ласка. Наша кандидатура була дивним давно визначена. Тому, будь ласка, переходимо до голосування яке передбачено Конституцією негайно.
Петро Симоненко, а потім Олександр Єфремов. Хто ще хоче від фракцій?
Симоненко фракція комуністів. В даному випадку ми закладаємо також небезпечний прецедент в нашу роботу. Бо він передбачає, як і говорилося попередніми виступаючими – позицію сили, а не позицію, яка передбачена з точки зору законодавчої ініціативи для кожного нашого народного депутата тією ж самою Конституцією. Я про що веду розмову? Фракція комуністів внесла конкретну пропозицію щодо Першого заступника і ми пропонуємо розглянути кандидатуру Адама Івановича Мартинюка. Я думаю, що кожний сьогодні розуміє – це підготовлена людина, він не один рік працював першим заступником і дуже професійно проводив засідання Верховної Ради України, коли був відсутній Голова Верховної Ради. Але у даному випадку тоді з позиції сили забороняється нам взагалі виносити на обговорення кандидатуру. Це неможливо, і не неприпустимо просто, це небезпечний прецедент, Арсенію Петровичу.
Олександр Єфремов і завершуємо обговорення.
Дорогие друзья, я хотел бы напомнить тот момент, когда мы собрали временную комиссию, которая работала над организацией работы Верховного Совета и над выбором руководящими органами, тот документ, который Арсений Петрович нам сегодня демонстрирует. Так вот во время работы этой комиссии было принято решение, что должность спикера парламента остается за «Нашей Украиной», и коалиция согласовала эту тему, что должность первого вице-спикера остается за Партией регионов или, если она посчитает нужным, за представителями оппозиции, и тоже это было согласовано, а должность заместителя спикера остается за БЮТом. В течение последнего полугода, уважаемые коллеги, многие из вас подходили лично ко мне и задавали один вопрос: «Почему вы не вносите кандидатуру?» Сегодня, когда кандидатуры вынесены с той договоренностью, которая у нас была достигнута, я считаю, что у нас нет ни морального, никакого другого права обвинять своих коллег в том нарушении, которое было. Мы сегодня выполняем все те договоренности, которые были достигнуты в первый день, когда мы встретились в новом составе нашего парламента. Спасибо.
Шановні колеги, є декілька пропозицій. Перше. Для того, щоб не було дискусій, що позбавлено права законодавчої ініціативи, я думаю, що не буде заперечень, перед постановою, де дві кандидатури, поставити чотири постанови на голосування, де по одній кандидатурі. Щоб ми зберегли процес. Нема питань? Нема. І друге. Я мушу зачитати то, що підписували всі керівники тоді фракцій: „Призначення першого заступника та заступника Голови Верховної Ради України може розглядатися Верховною Радою України виключно за умови його погодження та підписання усіма представниками депутатських фракцій у Верховній Раді”. Я тільки читаю документ. Колеги, ставим на голосування 2382 – проект Постанови, внесений Кириленком, Кожемякіним про обрання заступником Голови Верховної Ради України Томенко Миколу Володимировича. Голосуєм. [[18:25:05]] За-32 Рішення не прийнято. Покажіть по фракціям. Партія регіонів – 0, БЮТ – 0, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 32, комуністи – 0, „Блок Литвина” – 0. Наступна постанова. 2382-1. Про обрання заступником Голови Верховної Ради України народного депутата Марущенко Володимира Станіславовича. [[18:25:44]] За-42 Рішення не прийнято. Наступний проект Постанови про обрання Першим заступником. Першим, колеги. Увага! Заступником Голови Верховної Ради України народного депутата Лук’янову Катерину Євгеніївну. [[18:26:19]] За-44 Не вдалось, Катерина Євгеніївна. Ну нічого, наступний раз. Наступний проект Постанови 2350-1 про обрання Першим заступником Голови Верховної ради України народного депутата України Мартинюка Адама Івановича. [[18:26:54]] За-31 І останній проект Постанови – я прошу апарат Верховної Ради квіти занести. Не вінки, а квіти – про обрання Першого заступника Голови Верховної Ради України народного депутата України Лавриновича і заступника Голови Верховної Ради України народного депутата Томенка Миколу Володимировича. Законопроект номер 3098. [[18:27:30]] За-340 Шановні колеги, рішення прийнято. Прошу показати по фракціям. [[О п л е с к и]] Партія регіонів - 175, "Блок Юлії Тимошенко" -153, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 12, комуністи - , „Блок Литвина” – 0. Я прошу Олександра Володимировича та Миколу Володимировича зайняти місце в президії Верховної Ради України. Шановні колеги, оголошується розгляду наступного питання порядку денного: законопроект номер 2708, проект закону про підвищення престижності шахтарської праці. Доповідає міністр праці та соціальної політики Денисова Людмила Леонтіївна. Ви будете доповідати? Доповідає Прем’єр-міністр України Тимошенко Юлія Володимирівна.
Доброго дня, шановні друзі, добрий день, добрий день всім. Я, дійсно, доповідати закон не буду, тому що ми домовилися, що ми будемо доповідати сьогодні депутатський закон, який поданий як раз і відпрацьований спільно всіма депутатськими фракціями, відпрацьований урядом і власне я хотіла б, щоб цей законопроект доповідали як раз керівники профспілок вугільних. Але в той же час я хотіла б подякувати всім сьогодні представникам шахтарської професії, які сидять в залі. Тут герої України, герої соціалістичної праці, тут люди, які, можливо, ніколи своїми очима не бачили те, що відбувається в парламенті. Я хочу привітати всіх вас з Днем шахтаря ще раз. Я хочу побажати вам, щоб завжди парламент знаходив компроміси і порозуміння для того, щоб приймати закони, які вам потрібні, які покращують ваше життя. Я хочу вибачитися перед вами за те, що ваше питання ми не поставили першим. На жаль, політика. переважає іноді прагматичні речі. Але в той же час, я думаю, що всі депутати за ці законопроекти, яких ви чекали десятки років, будуть голосувати одностайно, з любов’ю в серці до вас, і будуть голосувати так. [[О п л е с к и]] щоб насправді ви отримали те від влади, чого ви хочете. Тому скажу тільки одне: два законопроекти, одночасно Закон „Про престижність шахтарської праці” і зміни до бюджету, які дають можливість його виконати реально. Тому в добрий час! Успіхів! Дай Боже, щоб сьогодні в парламенті відбувся День шахтаря.
Шановні колеги, я пропоную розгляд даних законопроектів за скороченою процедурою. Приймається? Ставлю на голосування питання про розгляд законопроекту 2708 за скороченою процедурою. [[18:31:12]] За-347 Рішення прийнято. Людмила Леонтіївна, будь ласка.
Цей законопроект знятий на користь депутатського законопроекту, який доповідає пан Турманов.
Шановні колеги, це стає документом парламенту. Ви не будете заперечувати, щоб ми не ставили питання про виключення? Давайте формально поставимо 2708 про виключення з порядку денного і перехід до іншого законопроекту. Прошу проголосувати. [[18:32:07]] За-385 Розгляд законопроекту 3091, Турманов Віктор Іванович. Я прошу проголосувати за скорочену процедуру 3091. Прошу голосувати. [[18:32:31]] За-387 Вікторе Івановичу, будь ласка, доповідайте.
Уважаемые коллеги! Сегодня здесь принимают участие в работе нашего парламента наши шахтеры, которых сюда пригласили. Я хочу еще раз подчеркнуть, что данный законопроект, который мы сегодня будем с вами рассматривать, уже два года назад должны были принять. Но то политическая нестабильность наша, то розпущение парламента. Полтора месяца назад мы рассматривали проект закона. Его мы тоже провалили. Поэтому я обращаюсь ко всем буквально депутатам сегодня, что мы сегодня должны этот законопроект принять с вами не только в первом чтении и как закон в целом. Его шахтеры ждут два года. А ситуация, связанная в угольной отрасли с кадровым потенциалом, сегодня 53 процента шахтеров, они здесь присутствуют, работают пенсионеры. А если технологическая цепочка – 70 процентов. Через три года некому будет добывать уголь. Поэтому мы приняли такое решение и вышли в парламент, чтобы мы сегодня рассмотрели закон о престижности шахтерского труда. Что он дает? Он дает увеличение заработной платы, налогообложение, которое было льготное у шахтеров, и самое главное – вопрос пенсионный решается. Поэтому я прошу всех сегодня проголосовать в первом чтении и как закон. И у меня есть небольшая поправка. Мы просто упустили, Михаил Яковлевич хорошо знает. Это статья 8 – об особенностях пенсионного обеспечения. Мы здесь говорим минимальный размер пенсии шахтарям: 15 лет отработал шахтер – это чоловік, дальше мы через запятую, 7,5 років – жінок. Женщины у нас работали под землей. И сегодня таких женщин у нас, которые на пенсии, 18 тысяч. Поэтому под стенограмму я говорю, мы вносим поправку в 8 статью, где мы пишем «15 років для чоловіка» отработать и « сім з половиною років для жінок». Я хотел бы, чтобы эта поправка сюда тоже самое принята была и в целом принят закон. Спасибо за внимание, я надеюсь.
Дайте завершити. Дякую. [[О п л е с к и]] Співдоповідає Михайло Якович Волинець.
Шановні друзі, брати-шахтарі. За 17 років незалежності держави не було ні однієї подібної спроби, щоб всі питання, які торкаються соціального життя шахтарів, заробітної плати, пенсій, організації роботи, їхньої безпеки, охорони праці були сьогодні об’єднані в один законопроект. І ми йшли протягом кількох років, були депутатські законопроекти, були урядові. Ми два місяці назад розглядали урядовий, і він був кращий. Але коли прем’єр-міністр відвідала Луганськ під час святкування Дня шахтаря, вона сказала: „Я бачу, багато питань ще виникло сьогодні, які не вирішені. Депутати, об’єднайтеся всі фракції і допрацюйте цей законопроект”. Таким чином протягом останніх трьох днів доопрацьований законопроект. І ви бачите, що Турманов зараз вносить ще одну пропозицію. Я цю пропозицію підтримую, тому що жінки, які працювали під землею, вони в цей час були виведені на поверхню і не змогли допрацювати до певного стажу пільгового. І тому таких жінок не 18 тисяч, а тисячу 800. І тому я пропоную також з голосу зарахувати цю пропозицію. Що стосується цього законопроекту, то хочу сказати, тут на 30 відсотків збільшується заробітна плата зразу автоматично шахтарям. Вдвічі збільшуються пенсії, буде можливість шахтарям брати ділянку землі і будувати житло, брати ссуду і отримувати, купувати квартиру. Також передбачено питання з охорони праці, техніки безпеки, навчання шахтарів у вищих навчальних закладах, державних закладах і комунальних. Також навчання дітей шахтарів, батьки яких пропрацювали певний час під землею, в шахті. Питання торкається не тільки гірників з видобутку вугілля, а й гірників з видобутку залізної руди, марганцю, цирконію, уранових руд, кольорових руд. І таким чином торкається дуже великого кола людей. Я віддав зараз в ту ложу список осіб, які підписали на підтримку законопроекту урядового. Але.
Дайте завершити.
Відносно спільними зусиллями всіх фракцій і уряду цей законопроект парламентський став кращим. То пропоную проголосувати за цей законопроект. Дякую за увагу.
Дякую. Записуємося „за” два – два „проти”. "Наша Україна-Народна Самооборона". Хто виступає від "Нашої України"? Це виступ від фракції. Клименко, будь ласка.
Шановні колеги! Я хочу сьогодні привітати всіх шахтарів з цією надзвичайною подією. І хочу сказати велику пошану, і подякувати тим народним депутатам, і нашому уряду, і особливо, і в тому числі і нашій фракції. Оскільки я її сьогодні представляю, як колишній ваш колега гірник підчисного забою у бригаді імені Стрельчинка. Але із сьогоднішнього, що ми приймаємо мені здається буде замало. Тому що ми мусимо сьогодні розробити той план який дасть кожному директору шахти самостійність. По-перше, це питання ціни на вугілля. Друге питання – це пов’язано з ПДВ. Давайте згадаємо ті часи, коли ми ще пам’ятаємо 95-96 роки Луганська область, Донецька область була відключена від електроенергії тому що тоді ми були відключені від єдиної енергетичної системи. І саме в той час якраз українське вугілля врятувало нашу енергетику. І на мою думку, що я впевнений, що потужна керована вугільна галузь – це є національний інтерес, а все інше його зрада. Слава шахтарям!
Євгеній Іванович Суслов, "Блок Юлії Тимошенко".
Слово прошу передати Королевській Наталі.
Наталя Королевська
Уважаемые шахтеры! Уважаемые коллеги! Действительно сегодня мы в первые за все годы независимости Украины сможем провести День шахтера в парламенте. И мы должны сегодня отдать все те долги, которые накопились у украинской власти шахтерам. Мы поистине должны сегодня встать перед тем шансом выбора, когда перед нами есть сегодня в зале шахтеры и отдать свои голоса за них. Мы понимаем, что сегодня принятие данного закона позволит существенно оздоровить ситуацию не только шахтерской отрасли, но и в ряде шахтерских регионов: в Луганской, Донецкой, Днепропетровской, Кировоградской, Волынской, Львовских областях. Мы знаем, что за последние годы независимости 640 тысяч шахтеров сократилось на своих рабочих места и только за последний год на 8 тысяч подземных работников сократилось количество рабочих. Мы должны сделать все возможное, чтобы вернуть престижность шахтерскому труду, облегчить условия работы шахтеров, усилить безопасность и перейти к достойной, высокой, по истине соответствующей европейскому уровню заработной плате. И это только несколько тех масштабных шагов, которые мы должны сделать уже сегодня. Пришло время возвращать социальный долг шахтерам. Поэтому фракция «Блока Юлии Тимошенко» полностью поддерживает данный законопроект и предлагает принять его в первом чтении и в целом как закон. Спасибо.
Дякуємо. Шановні колеги, є наступна пропозиція, перейти до процедури голосування за даний законопроект. Значить, перше. Комітет Верховної Ради з питань паливно-енергетичного комплексу ядерної політики та ядерної безпеки пропонує прийняти даний законопроект за основу і в цілому. Я думаю, що не буде заперечень, я по процедурі буду ставити це питання за основу і в цілому. Шановні народні депутати України, в День шахтаря я відвідував Червоноград – це також шахтарське місто і гарантував, що парламент розгляне це питання. І дуже важливо, що всі фракції фактично погодились про розгляд цього питання. В минулому році я відвідав Шахту Гайового, ну фахівці знають, що це таке шахта крутого падіння – це пекло на землі, такі шахти заборонені в Європі взагалі. Ми сьогодні зобов’язані прийняти не тільки цей законопроект, тому що цей законопроект, це тільки номер один крок, ми повинні прийняти весь пакет законодавства, який на порядку денному, тобто фінансування, конкретне бюджетне фінансування. Я закликаю вас всіх проголосувати за даний законопроект. Колеги, голосуєм. До другого читання я вам дам слово. Голосуєм 3091 за основу. Прошу голосувати. Закінчили слова, обговорення завершено. [[18:42:35]] За-439 Колеги, слава шахтарям. Але, це, знаєте, по-українськи. Ще закон не прийняли, а вже дякують. Ще треба два голосування прийнять. Значить, голосуємо за зміну процедури голосування і перехід до другого читання. Слово Стретовичу, добре. Будь ласка, Стретович наполягає.
Стретович, Християнсько-демократичний союз „Наша Україна”. Арсеній Петрович, ніхто не заперечує проти прийняття цього закону. Але як правник правнику кажу, що ми цим законом руйнуєм систему права. Це зміни до п’яти законів. Пакет називається правильно, ми його всі підтримуємо. Але треба в другому читанні вносити закон до Гірничого кодексу, вносити закон про оплату праці, про освіту, про пенсійне забезпечення, про державне соціальне страхування. Ми зробили компілятиву, з усіх цих законів забрали норми і розвиваєм систему права. Студенти нам цього не вибачать. Ми ж законодавчий орган. Тому я вас закликаю, прийнявши в першому читанні, на друге його підготувати відповідно до юридичної техніки і системи нормотворення. Дякую.
Наталія Королевська і Петро Симоненко. Це друге читання. Специфічна річ. Давайте, хай обговорим.
Мы настаиваем на том, чтобы сегодня закон был принят в целом. А все необходимые поправки, которые сейчас говорил Стретович, мы уже доработаем, когда закон будет полностью работать. Шахтеры сегодня провели целый день в Верховной Раде не для того, чтобы ждать до следующего дня шахтера, потом принятие этого закона. Мы настаиваем на принятии этого закона в целом. Петро Симоненко і Ганна Герман.
Симоненко фракция коммунистов. Уважаемые коллеги, я сразу заявляю, понимаю в каких условиях мы принимаем это решение, что фракция коммунистов проголосует. Но я сейчас вас предупреждаю и представителей горняков здесь. Во-первых. Это закон популистский он не будет выполнен. Я вам сразу говорю. Во-вторых. Здесь этот закон, этот закон не предусматривает, а там вы посмотрите, там же изменена ставка подоходного налога. А местные бюджеты за счет чего будут компенсироваться? Так что там масса вопросов. И здесь я еще раз говорю, я к своим коллегам горнякам, обращаюсь. Мы проголосуем фракция коммунистов, но я вас предупреждаю. Это закон не будет выполнен, а тем более будут страдать местные бюджеты, те градообразующие предприятия, которые выбудете формировать. А фракция сейчас проголосует в целом, но предупреждаю чем это закончится.
Ганна Герман і останнє слово колега Турманов, як автор законопроекту.
Шановні колеги, насамперед, ми хотіли би подякувати БЮТу і уряду за підтримку ініціативи Партії регіонів прийняття цього законопроекту. Давайте припинимо вже говорити. Ми віримо, що цей закон буде виконуватися. Він зараз буде ухвалений і він буде виконуватися. І давайте припинимо вже говорити про те, що те, що ми тут приймаємо не буде виконуватися. Ще раз дякуємо БЮТу за підтримку ініціативи Партії регіонів.
Віктор Іванович, будь ласка.
Уважаемый Арсений Петрович, уважаемые коллеги. Давайте ставить на голосование, а то сейчас договоримся и отправим этот закон. Это первое. И второе. Хотел бы, чтобы мы сейчас проголосовали в целом как закон и поправку, которую говорил по женщинам значит 7,5 років , значит, их включили тоже туда с этой поправкой. Прошу депутатов давайте голосовать за Закон «О престижности». Спасибо.
Вікторе Івановичу, я прошу вас не виключайте мікрофон Турманова. Конкретний текст поправки, бо потім заблудимося в трьох соснах. Тишина , колеги.
Арсению Петровичу, статья 8 „Особливості приватизації пенсіонного забезпечення”. Я зачитую: „Мінімальний розмір пенсії шахтарям, які відпрацювали на підземних роботах не менше 15 років [[для чоловіків-шахтарів]] та 7,5 років жінок.
Тобто у восьмий пункт ми добавляємо після 15 років кому і даємо 7,5 років жінок?
Жінок. И остальное все идет по тексту.
А далі за текстом. Товариші, всі почули? Я вас прошу тільки одне, щоб ми зараз не йшли на друге читання, бо це як зара тільки підем на друге читання, заговорим тему. Ви інколи ображаєтесь, що я намагаюся, щоб швидше приймалися акти, але це та ситуація, що на другому читанні ці шахтарі будуть, вибачте, чекати ще півроку. Я прошу вас голосувати за друге читання. Увага, перше голосування про зміни процедури голосування і перехід до голосування зразу до другого читання, а друге голосування – у другому читанні і в цілому з врахуванням поправок Турманова. Пішли, голосуєм. Перше голосування про зміни процедури голосування і перехід до голосування у другому читанні. [[18:48:36]] За-435 Далі, колеги, я пропоную до другого читання включити поправку колеги Турманова, і щоб зняти питання, яке підняв Стретович, далі останнім пунктом внести зміни до відповідного законодавства. Зрозуміло? Те, яке ми у прикінцевих положеннях. Приймається такий підхід? І таким чином ми врегулюємо ці питання. Увага, колеги, голосуємо, прошу голосувати за прийняття законопроекту про підвищення престижності шахтарської праці в цілому з врахуванням моєї поправки і Турманова. [[18:49:23]] За-446 От тепер можна поаплодувать. Колеги, після голосування я прошу записатися на виступи від фракцій з мотивів голосування. Перший Віктор Федорович Янукович. А далі всі по запису. По одній хвилині.
Я прежде всего хочу поздравить своих друзей и коллег-шахтеров с той победой, которую сегодня в очередной раз мы с вами одержали вместе со всеми депутатами парламента. [[О п л е с к и]] И хочу поблагодарить своих коллег за поддержку действительно флагмана промышленности – шахтеров, как раньше говорили гвардию труда. Спасибо.
Олег Зарубінський.
Прошу передати слово Володимиру Михайловичу Литвину.
Володимир Литвин. З місця.
Шановні колеги, ви бачите, коаліція розпалася, і Верховна Рада почала працювати. Це перше. [[Ш у м у з а л і.О п л е с к и]] І друге, що я хочу сказати. Уявіть собі, доярка подоїть корову, відійде від неї, потанцює так, як ви зараз танцюєте і поаплодує. Тракторист зійде з трактора, поаплодує, подивиться що він зорав. Да схаменіться! Це робота Верховної Ради України! Що ви хочете так сподобатись шахтарям? Да начальство ще 20 разів поміняється. Да не будуть вони за вас голосувати, бо вони знають вам ціну. Що ви робите з Верховної Ради України?!
Лілія Григорович, "Наша Україна - Народна Самооборона".
Прошу передати слово Клименко.
Клименко.
Дуже приємно те, що в цій залі з такими теплими оплесками ми сьогодні шануємо честь наших шахтарів. Дуже багато наших колег згадували жінок, які працюють і сьогодні на шахтах. А я хотів би все-таки згадати і тих жінок, а їх 257 тисяч, які у роки війни, і після років війни, практично, врятували тоді стан України і перемогу Великої Вітчизняної війни. І сьогодні робота шахтаря дуже небезпечна, і сьогодні, мені здається, що маємо зробити все для того, щоб цей закон діяв, і щоб все-таки на ділі кожна людина, яка сьогодні іде працювати і пише заву на шахту, щоб вона розуміла, що її сьогодні безпекою буде опікуватися держава і не лише держава, а ті власники, які сьогодні утримують сьогодні шахтарів. Дякую всім нам.
Іван Кириленко.
Шановні колеги, шановні, дорогі шахтарі, я не маю права говорити слово, бо хочу його передати людині, яка в повній мірі хоче розділити радість з вами, яка причетна до цього. Я передаю слово Прем’єр-міністру України.
Мікрофон Прем’єру включить.
Шановні друзі, я чесно слова не очікувала. Я просто хочу подякувати всім депутатам за таку унікальну одностайність і хочу побажати, щоб у на 99 відсотків законів приймалися саме так. І я думаю, що сьогодні, дійсно, ці герої України, герої соцпраці, вони об’єднали парламент, чого не вдалося зробити, ну, багатьом політикам. Тому я хочу ще подякувати за це всім шахтарям, що вони об’єднали парламент своїм приїздом, своєю присутністю.
Шановні шахтарі, прийнято правильне рішення, законне рішення, накінец-то почали оцінювати ваш труд. Почнуть платити гроші, а голосувати ви все рівно будете не той, хто плате, а того, за кого душа болить, і переживає. 3088, колеги, Наталія Юріївна Королевська. Проект закону про внесення змін до закону України про державний бюджет. Але тут повинен доповідати основний комітет, Микола Іванович Деркач. Тому я змінюю. Ви, Наталія Юріївна, другою підете як додатковий комітет, а перший – Микола Іванович Деркач. Прошу, Микола Іванович. [[Ш у м у з а л і]] А, як автор ви доповідаєте, потім – Деркач. Будь ласка, будь ласка, Наталія Юріївна.
Решение комитета находится у Арсения Петровича. Уважаемые коллеги, уважаемые шахтеры! Я искренне и вся наша фракция, действительно, поздравляет вас сегодня с победой в парламенте. Вы все-таки не зря провели эту вахту, эту смену здесь, среди нас, депутатов. Но мы все также прекрасно понимаем, что говорить о престижности, но при этом не говорить о деньгах, которые должны подкреплять данную престижность, невозможно. Поэтому сегодня мы предлагаем рассмотреть возможность принятия изменений в бюджет с целью того, чтобы увеличить финансирование угольной промышленности. Мы понимаем, что угледобывающая отрасль, она одна из главных отраслей, которая составляет стабильное экономическое развитие нашей страны. И от угледобывающей отрасли сегодня зависит и металлургия, и химическая промышленность, и энергетическая безопасность страны в целом. И не смотря на все те проблемы, которые на протяжении десяти лет в нашей стране накапливались, угольная отрасль остается перспективной, и, безусловно, является приоритетной в нашей стране. Я хочу в нескольких словах, буквально, описать то состояние, в котором была и находилась угольная отрасль. За годы независимости количество шахт в нашей угольной отрасли сократилось на 115 штук. За годы независимости у нас сократилось количество. возможностей на 103 миллиона тонн. Я говорю за последние, начиная с 1991 года. Я в нескольких словах хочу описать ситуацию. Динамика численности рабочих сократилась на 640 тысяч человек, и сегодня осталось в угольной промышленности только 230 тысяч. А мы прекрасно с вами понимаем, что безработица в угольных регионах приводит к тяжелой социальной обстановке. И, конечно, самое главное, то, что сегодня разрушаются традиции шахтерских династий. Сегодня молодежь не хочет идти работать шахтерами. И мы понимаем, что и принятие Закона о престижности шахтерского труда и данного бюджета сегодня нам поможет привлечь молодежь в отрасль. Мы также хотим сказать, что общий объем добычи угля сократился с 1991 года на 60 миллионов тонн. И предприятия отрасли, которые были закрыты, создали сегодня большую проблему в тех закрытых шахтерских поселках, где люди сегодня живут на гране выживаемости. Мы понимаем, что и предприятия градообразующие в регионе, которые сегодня работают, находятся в очень глубокой депрессии. У нас также очень большая проблема дисбаланса цен на уголь и горно-шахтного оборудования. И над этим действительно нужно сегодня серьезно заниматься. Мы прекрасно понимаем, что суммарное недофинансирование отрасли, начиная с 2001 года, составило 30 миллиардов гривен. И основная сегодня проблема в отрасли – это ее хроническое недофинансирование. Ни одна отрасль сегодня не знает такой проблемы, как своевременная выплата заработной платы. А шахтеры только буквально последние месяцы стали получать зарплату, не боясь о том, что в следующем месяце ее не будет. Потому что только 15 процентов финансирования в отрасли направлялось на техническое перевооружение и на капитальное строительство. Поэтому отрасль своего рода проедало свое будущее, свой завтрашний день. В результате чего, конечно, и было падение производства. Мы можем констатировать факт, что за январь-август 2008 года можно увидеть, что увеличился объем добычи угля по сравнение с прошлым годом на 2 миллиона 200 тысяч тонн. И можно действительно сегодня официально заявлять, что в 2008 году будет остановлена тенденция падения добычи угля, продолжающаяся с 2000 года. Да, за 2008 год получилось увеличить заработные платы шахтерам в среднем на 30 процентов. Но мы прекрасно понимаем, что этого недостаточно, что зарплата шахтеров в несколько раз в Украине меньше, чем в европейских государствах и меньше, чем в России. И рабочий человек, шахтер, он должен также чувствовать, что он не раб на подземных плантациях, с которого выжмут все соки, а это человек, которому мы обязаны и показать и доказать, что уважаем его труд и готовы вкладывать действительно сегодня деньги бюджета в развитие угольной отрасли. Мы можем констатировать, что впервые за последние годы цена как на коксовый уголь повышена до мировых уровней, так и тенденция повышения цены на энергетический уголь самая высокая за последние годы. Но мы также должны прекрасно понимать, что предлагаемый проект закона, внесение изменений в закон Украины предусматривает увеличение государственного дотирования угольной отрасли на 590, на 569 миллионов 800 тысяч гривен, и эти средства будут в первую очередь направлены на заработную плату и компенсацию роста цен на электроэнергию, также компенсацию процентов по кредитам. Это те деньги, которые сегодня необходимые горнякам. Мы также предоставляем гарантии правительства по обязательным государственным угольным предприятиям. Предприятия смогут привлечь 3,1 миллиарда гривен кредитных ресурсов, чтобы потратить их на техническое переоснащение новых лав, на строительство новых мощностей по добыче угля. Государственные угледобывающие предприятия смогут приобрести крайне необходимое горно-шахтное оборудование. Мы должны понять, что сегодня у нас реальная возможность модернизировать основные фонды, ввести новые мощности, дать шахтерам гарантии в завтрашнем дне. Сегодня есть шанс благодаря тому, что правительству удалось получить дополнительные деньги в бюджет в результате детенизации экономики и за счет налогов мы можем дать шанс вознаграждения в угольную промышленность, в шахтерские города. Я обращаюсь ко всем депутатам, чтобы наша совесть была сегодня чиста, нам нужно выделить деньги шахтерам и начинать отдавать долги. Я прошу принять законопроект в первом чтении и в целом как закон. Спасибо.
Колеги, є декілька варіантів розвитку подій. Варіант перший – йдемо за скороченою процедурою. Варіант другий – йдемо по повній процедурі. Хочете скороченої процедури? Тоді Наталі Юріївні питання не будемо задавати. Ставлю на голосування питання про розгляд законопроекту за скороченою процедурою. [[19:01:57]] За – 370. Є така справа. Микола Іванович Деркач, будь ласка.
Шановний Арсеній Петрович! Шановні народні депутати! Шановні шахтарі! До комітету з питань бюджету надійшли на розгляд три законопроекти щодо внесення змін до Закону України про Державний бюджет України на 2008 рік та про внесення змін до деяких законодавчих актів України: підтримки агропромислового комплексу, підтримки вугільної галузі, наближення третього етапу. Комітет з питань бюджету на своєму засіданні 2 вересня 2008 року розглянув Проект Закону „Про внесення змін до Закону України про державний бюджет України на 2008 рік та про внесення змін до деяких законодавчих актів України поданими народними депутатами України: Королевською, Турмановим, Волонцем, Кожумякіним. За реєстраційним номером 3088. Законопроект розроблено з метою забезпечення енергетичного балансу економіки України та подальшого розвитку вугільної галузі. Законопроектом передбачено збільшити видатки загального фонду державного бюджету на 2008 рік на 568 мільйонів гривень, в тому числі на державну підтримку вугледобувних підприємств на часткове покриття витрат з собівартості продукції в сумі 468 мільйонів гривень. Державну підтримку підприємств видобутку кам’яного вугілля, лігміту і торфу, на будівництво технічне переоснащення та капітальний ремонт гірничо-шахтно обладнання здешевлення відповідних кредитів у сумі 100 мільйонів гривень. Для покриття цих додаткових видатків запропоновано збільшити прогноз податку на додану вартість із ввезених на територію України товарів на 568 мільйонів гривень. Таким чином зазначений законопроект є збалансованим стосовно показників бюджету. Згідно з експертним висновком Міністерства фінансів України законопроект за реєстраційним номером 3088 пропонується підтримати. Висновок Головного науково-експертного управління відсутній. За наслідками розгляду Комітет з питань бюджету.
Давайте завершити.
рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект за реєстраційним номером 3088 за основу та в цілому як закон. Шановні народні депутати, слід відмітити, що комітет прийняв рішення розглянути законопроект про внесення змін Закону України „Про Державний бюджет України на 2008 рік” та про внесення змін до деяких законодавчих актів України за реєстраційним номером 3087 народного депутата Ващук стосовно збільшення бюджетних витрат для підтримки агропромислового комплексу. У середу 3 вересня він буде розглянутий в комітеті і подан Верховній Раді України. Дякую за увагу.
Дякую, Микола Іванович. Прошу сідати. Два – за, два – проти. "Блок Литвина", Вадим Гривковський. Володимир Литвин, будь ласка.
Шановні колеги, цілком очевидно, що ми маємо підтримати прийняття цього закону в першому читанні і як закон. Але я хотів би привернути вашу увагу до останнього, що сказав голова бюджетного комітету, а саме, що завтра комітет має розглянути питання, які стосуються підтримки людей, які працюють на селі і я просив би, і, Арсеній Петрович, ваша обіцянка, щоб була виконана, щоб в четвер Верховна Рада розглядала це питання попри те, які будуть висновки з цього зроблено. Я думаю, що тут не повинно відігравати якусь роль, хто вніс цей законопроект, головне, щоб була підтримка людям на селі рівно ж як і шахтарям. І ми сподіваємося, що тут буде також продемонстрований державний підхід. Дякую.
Володимир Михайлович, якщо в четвер ще буду тут, то точно виконаю всі обіцянки як і попередні. Олег Ляшко, "Блок Юлії Тимошенко".
Волинцю! Волинцю! Арсеній! Арсеній, Волинцю!
Волинець, будь ласка.
Ага. Шановні колеги, у зв’язку з тим, що ми зараз розглядаємо збільшення фінансування вугільної галузі до кінця року на суму 3 мільярди 667 мільйонів гривень і таким чином загальне фінансування складе більше 10 мільярдів гривен, це рекордне фінансування. Але хочу наголосити на тому, що ми трошки запізнюємся з прийняттям рішення, тому що сьогодні вугільні шахти недофінансовані, не вистачає комплексів, не вистачає комбайнів, зношене основне шахтне обладнання на 70 відсотків. Ми відстаємо у заробітній платі. І таким чином, із цієї суми, що виділяється, передбачено 468 мільйонів на збільшення заробітної плати шахтарям. Ще 100 мільйонів передбачається на здешевлення електроенергії, яка зростає в другому півріччі цього року. Крім того, 3,1 мільярда виділяється як кредитний ресурс. Із них 100 мільйонів на погашення кредитних ставок. І, таким чином, через кредитні ресурси вливаються, як би сказати, обігові кошти для того, щоб шахтарі могли купити техніку і таке інше. І в зв’язку з тим, що ми запізнюємся з таким фінансуванням у вугільній галузі, пропоную прийняти сьогодні закон в цілому.
Колеги, завершили обговорення даного питання. Колега Турманов просить, будь ласка, з трибуни.
Уважаемый Арсений Петрович, уважаемые коллеги! Я, что касается изменения в бюджет по угольной отрасли. Пользуясь случаем, что сегодня здесь присутствует Премьер-министр, мы об этом говорили, Юлия Владимировна, Юлия Владимировна, мы вносим изменения в бюджет по угольной отрасли. Но упустили один момент. Мы с вами говорили, вы мне обещали. Давайте снимем в 51 статье мы вносим изменения в бюджет, в 51 статье в бюджете, где мы установили норму угля реструктуризацию переходят местным советам 3,1 тонны. Но это ни в какие рамки не вписывается. А у нас норма – 5,9. Поэтому я прошу, прошу и проголосовать с изменением именно 51 статьи по норме угля. Вместо 3,1 должны получать шахтеры закрывающихся шахт 5,9.
Олег Ляшко.
Олег Ляшко, "Блок Юлії Тимошенко". Шановні колеги, ми сьогодні зібрали позачергове засідання бюджетного комітету, де розглянули питання про внесення змін до закону про державний бюджет. Передбачили зміни. Три мільярди гарантій на, значить, державні гарантії за зобов’язаннями державних вугледобувних підприємств. 568 мільйонів додатково на фінансування галузі, у тому числі на зарплату. І ми пропонуємо цей законопроект прийняти за основу і в цілому. Але, шановний Арсенію Петровичу, без доповнень унесених щойно паном Турмановим. Зміни до бюджету – це надзвичайно серйозні питання. І розглядати їх ось так на ходу, правильно там Володимир Литвин казав. Про селян, про село законопроект лежить, ми його сьогодні не розглянули, бо досконально не розібралися і вносити з голосу зміни до Закону „Про бюджет” детально їх не розібравши, я думаю, що це буде неправильно. Мінфін має проаналізувати, які наслідки для місцевих бюджетів, для Державного бюджету.
Колеги, є пропозиція завершити обговорення. Значить перше, що стосується прийняття даного законопроекту. Це Державний бюджет, це не те, що ми можемо внести ту чим іншу правку з голосу. Ми повністю тоді розбалансуємо систему державних фінансів. І тому тут треба опиратися виключно на рішення бюджетного комітету, яке є. Вікторе Івановичу, я вас прошу прийняти таку позицію задля того, щоби взагалі прийняти якесь законодавство. Друге. Комітет пропонує перше і в цілому. Значить, увага , колеги. Що пропонується? Збільшити фінансування галузі з Держбюджету на 568 мільйонів, з яких ділиться 468 мільйонів – це реалізація мінімальної заробітної плати, тобто, підвищення міні малки. Друге. 100 мільйонів спрямування на здешевлення відсотків за користування кредитними ресурсами. У Пояснювальній записці помилково написали 100 тисяч гривень. Тому я кажу, що 100 мільйонів. І третє. 3 мільярди державних гарантій, колеги. Увага. Надати державні гарантії за зобов’язаннями державних вугледобувних підприємств на їх переоснащення у розмірі 3,1 мільярда гривень. Значить я ставлю на голосування питання про прийняття законопроекту номер 3088 за основу. Голосуємо. [[19:11:54]] За-424 По мотивам в кінці, колеги. [[О п л е с к и]] Тепер. Про перехід до розгляду питання. Давайте перед другим читанням хто хоче висловитися, будь ласка. Юрій Сергійович Сербін і хто ще? І Александровська. Запишіться, 3 хвилини, запишіться, будь ласка. Записуйтесь, колеги, записуйтесь. Кирило Куликов.
Я хочу сказати від фракцій „Наша Україна – Народна Самооборона”. Ми підтримуємо ці зміни, але сьогодні зранку відбулося те, що нас сьогодні не запросили на бюджетний комітет всіх представників фракції „Наша Україна – Народна Самооборона”. Це по-перше. По-друге. Всі ці державні гарантії якось повинні бути контрольовані, яким чином будуть закуповуватись це шахтно-вибобувне обладнання, через що будуть іти закупівлі. Тобто переш я хочу поставити до уваги, що не запросили членів Нашої України – Народної Самооборони на обговорення цього питання у бюджетному комітеті.
Євген Волинець.
Прошу передать слово Александровской Алле Александролвне.
Алла Александровська.
Александровская, фракция коммунистов, город Харьков. Уважаемые колеги, уважаемые присутствующие шахтеры, фракция коммунистов поддерживает предложение об увеличении финансирования на заработную плату, о выделении еще 100 миллионов дополнительно шахтерам, но я обращаюсь сейчас к Юлии Владимировне Тимошенко. Гарантии правительства на 3 миллиарда 100 миллионов гривен – это фикция, это деньги, которые получат банки, это деньги, которые должны будут заработать шахтеры и вернуть еще эти кредиты да еще с процентом, да еще правительству за то, что они эти деньги получили. Если у нас эти деньги есть в бюджете, а судя по предложению правительства они есть, я предлагаю 3 миллиарда 100 миллионов от фракции коммунистов направить на перевооружение, не как гарантия, а как прямое финансирование отрясли. Вот это будет справедливо, и тогда не нужно будет шахтерам платить процент дополнительный банкам, и банки на этом не заработают.
Юрій Прокопчук.
Прошу передати слово депутату Сербіну.
Будь ласка, Юрій Сергійович Сербін.
Юрій Сербін, фракція "Блоку Юлії Тимошенко". Безумовно ми підтримуєм цей законопроект, тим більше, що ми повинні дати оцінку роботи нашого уряду, бо тільки завдяки цій роботі ми отримали в бюджеті ці кошти, які можем надати шахтарям. Тобто ми будем як фракція голосувать „за”. Але в мене є попутна пропозиція. Ми щось пішли не тим шляхом. Ми по кусочкам видьоргуєм з бюджету і голосуєм. То є така пропозиція, давайте зараз проголосуєм за зміни для бюджету як закон по шахтарям, а на завтра доручим бюджетному комітету. Хай вони допрацюють взагалі оці зміни бюджету, які через. ну просто через якусь незрозумілу позицію [[ви знаєте що за позиція]] ми завалили взагалі зміни до бюджету. То давайте завтра розглянем, або в четвер, не пізніше взагалі це.
Мудро. Віктор Турманов.
Арсений Петрович, я еще раз хочу сказать. То, что мой коллега с БЮТа выступил, что поправки не вносить. Мы давно ставим этот вопрос. Речь о чем идет? 51 статья бюджета, который приняли, на 2008 год. Что касается шахт закрытых реструктуризации, а потом их передают местным советам и норма угля с 5,9 тонны сменяется на 3,1. Вот это 3,1 брать с этого бюджета. Больше ж ничего. Оно никак не повлияет на доходную и расходную часть бюджета. А то, что касается сегодня предложенные изменения в бюджет, фракция регионов полностью будет поддерживать и в первом чтении, и в целом.
Колеги, значить, наступна пропозиція. Зараз переходимо до процедури голосування по другому читанню. Є питання по державним гарантіям? Якщо є, тут висловлені було декілька пропозицій щодо контролю за ними. Можем додати, що порядок видачі державних гарантій узгоджується з профільними комітетами Верховної Ради. Для того, щоб не виникало питань. Можете? Нема проблем. Шановні колеги! Увага! Голосуєм про перехід до другого читання даного законопроекту. [[19:16:59]] За-422 Тепер, колеги, голосуємо в другому читанні з урахуванням правки щодо необхідності узгодження порядку і умов видачі гарантій з профільними комітетами Верховної Ради України. Голосуємо в другому читанні і в цілому. Бюджетний перший, звичайно. [[19:17:28]] За-251 Рішення прийнято. Яка ваша поправка була? Включить Александровській.
Арсений Петрович, у меня поправка очень простая, чтобы присутствующие понимали, о чем идет речь, ггосударственные гарантии – 3 миллиарда 100 миллионов, это значит, в бюджете есть реально эти деньги, они отложены, образно говоря, на отдельный счет, их никто не имеет права использовать ни на какие цели, кроме как гарантии банкам под кредиты, которые берут угледо., шахтеры. Если эти деньги лежат на отдельной полочке 3 миллиарда 100 миллионов, это значит, что банки дадут кредиты, шахтеры эти кредиты получат, должны будут эти кредиты заработать и вернуть еще с процентом. Если у государства есть 3 миллиарда 100 миллионов гривен на отдельной полочке, как гарантии, так давайте шатрам отдадим, чтобы они не горбатились, чтобы они банкам не платили банковский процент, который от этой суммы будет составлять несколько сот миллионов гривен. Давайте отдадим напрямую на поддержку отрасли 3 миллиарда 100 миллионов.
Колеги, я почув, формально-юридично була дійсно поправка депутата Александровської, щоб ми повернулися до цієї поправки, ми маємо зробити дві дії. Перше, скасування результатів голосування, почули. Після цього, включення до питання, включення даної поправки і голосування за неї. Якщо є бажання підтримати поправку, то ми її підтримаємо. Петро Миколайович, ну, не кричить ви, будь ласка. Звідки у вас така агресивність? От звідкіля вона у вас? Давайте голосуємо про скасування результатів голосування. Потім я поставлю на голосування поправку Александровської. Увага! Про скасування результатів голосування про прийняття закону в цілому, потім поправка Александровської, і знову голосування закону в цілому. Голосуємо про скасування результатів голосування за друге читання. [[19:19:45]] За-198 Рішення не прийнято. Дайте Петру Миколайовичу з процедури.
Симоненко, фракция коммунистов. Арсений Петрович, я вас попрошу тоже свои эмоции, пожалуйста, оставьте при себе, давая мне оценки. А ваши ошибки, которые вы допускаете как Председательствующий, оборачиваются тем, что вы ставите в неловкую ситуацию всю Верховную Раду. Поправка была внесена вовремя, вы невнимательны были, пропустили это все, не голосовали, а теперь ставите позицию, значит, оправдываться отдельно всю Верховную Раду. Так, как вы сделали по моему проекту, когда обсуждали Грузию. И я вам завтра это покажу по стенограмме. И тогда извинитесь, пожалуйста, за то, что вы делаете такие выводы.
Шановний Петро Миколайович, объясняю на русском языке. Я тільки що. только что дал возможность парламенту вернуться к этой поправке. Формально юридически я вообще не должен был ставить эту поправку Александровской. Но для того, чтобы вы не поднимали этот вопрос, я дал возможность залу проголосовать. Я второй раз ставлю вопрос на голосование о рассмотрении поправки Александровской. Голосуем! Стоп! Чтобы потом не обвиняли. Немає підтримки поправки. Ви це розумієте, що за неї голосувать треба було? [[19:21:12]] За-190 Два раза я голосовал, вопрос снят. Шановні колеги, законопроект прийнятий за основу і в цілому. Прошу показати по фракціях. Переходимо до наступного законопроекту. Партія регіонів – 163, всі інші по нулям, крім блоку комуністів – 27. 2001 законопроект, Турманов Віктор Іванович. Віктор Іванович, є пропозиція за скороченою процедурою. Підтримуєте? Підтримуєте. Голосуємо, колеги, за скороченою процедурою по законопроекту 2001. Хай тоді скаже, що він знімає. [[19:21:59]] За-368 Віктор Іванович Турманов, будь ласка. Слово з місця, Турманов.
Уважаемый Арсений Петрович, уважаемые коллеги! Мы сегодня с вами приняли Закон о престижности шахтерского труда, где законопроект, который надо сейчас рассматривать 2001, он вошел в комплекс законов о престижности шахтерского труда. Поэтому я этот законопроект снимаю, Арсений Петрович. И настаиваю, чтобы мы сейчас рассмотрели законопроект 1033-2. Терехин, комитет профильный рассмотрел на второе чтение. И там небольшая поправка. Это касается вдов умерших шахтеров. Прошу поставить вопросы и рассмотреть.
Хорошо. Значить, ставлю на голосування питання про зняття, про виключення з порядку денного законопроекту 2001. Виключення, тому що він зняв, але це документ Ради, треба його виключити з порядку денного. [[19:23:05]] За-394 Виключений. Тепер, колеги, у нас до другого читання 1033-2. Таблиця роздана у всіх? Роздана. Даєте мені право поставити на голосування? Добре. Значить, колеги, є дві пропозиції та поправки до даного проекту. Перше. Народний депутат Круць. Вона редакційно врахована ця поправка. У вас є зауваження? Немає. Наступне. Народний депутат Круць, також поправка номер 4. Є зауваження? Немає. Наступне. Народний депутат Терьохін Сергій Анатолійович. Є зауваження? Таке щось понаприймаємо. Шановні колеги, всі поправки враховані, комітетом розглянуті. Тому я ставлю на голосування про прийняття у другому читанні і в цілому. Колеги, подивіться дуже уважно. Все враховано. Заперечень немає по 1033? Ставлю на голосування про прийняття у другому читанні і в цілому законопроекту, реєстраційний номер 1033-2, про внесення змін до статті 4 Закону України „Про податок з доходів фізичних осіб”. Голосуємо. [[19:24:33]] За – 423 Рішення прийнято. Шановні народні депутати України, ми прийняли сьогодні весь пакет законодавства, який пропонувався для вирішення проблем шахтарської галузі. Тепер найважливіше – виконати те, що ми понаприймали, щоб це не залишилося деклараціями, як часто-густо буває. Шановні народні депутати, ми переходимо до наступних питань порядку денного. Це законопроект №0857, №2219, №3086 і №3085. Шановні колеги, я хотів би коротко ще раз оголосити, про які законопроекти йдеться. Ми зараз з вами відійшли від економічних і соціально-важливих питань для держави. Все, що тут знаходиться, це виключно політичний пакет, який передбачає, перше – процедуру імпічменту, друге – перерозподіл повноважень, не прописаних в Конституції, третє – повернення до Закону „Про Кабінет Міністрів”, четверте – перерозподіл впливу на Конституційний Суд. Шановні народні депутати України, я робив усе для того, щоб утримати демократичну коаліцію, не дивлячись на те, що я є Головою всієї Верховної Ради. Моїми руками розвалу коаліції не буде. Ви обрали Першого заступника і заступника Голови Верховної Ради, маєте можливість, ведіть засідання, я таке засідання, яке розвалює демократію, вести не буду.
Шановні колеги, продовжуємо засідання. Все-таки демократія й демократична коаліція – це різні речі. Наступне питання порядку денного у нас законопроект №0857 для повторного розгляду з пропозиціями Президента України. [[Ш у м у з а л і]] Закон України „Про Тимчасові слідчі комісії”, спеціальну слідчу комісію і Тимчасовій спеціальній комісії Верховної Ради України з пропозиціями Президента України від 13.04 2007 року з цього питання має доповідати заступник голови секретаріату Президента України Ставнійчук Марина Іванівна. Марина Іванівна, прошу вас на трибуну.
Шановні народні депутати України! Президент України скористався наданим йому Конституцією України правом повернення прийнятого Верховною Радою України Закону „Про Тимчасові слідчі комісії, спеціальну тимчасову слідчу комісію, і тимчасові спеціальні комісії Верховної Ради як і передбачено Конституцією із вмотивованим із формульованими пропозиціями до Верховної Ради щодо вдосконалення цього закону. Прийнятий Верховною Радою України 22 березня 2007 року Закону України про тимчасові слідчі комісії, спеціальну тимчасову слідчу комісію, і тимчасові спеціальні комісії Верховної Ради України не може бути підписаний Президентом України. Оскільки окремі його положення на позицію Президента України не відповідають Конституції України. А їх реалізація може призвести до порушень Конституційних прав і свобод громадян. Законом не забезпечено належного законодавчого врегулювання організації порядку діяльності Тимчасових спеціальних і слідчих комісій Верховної Ради України як того вимагає частина п’ята статті 89 Конституції України. А повноваження які пропонуються надати Тимчасовій слідчій комісії виходять за межі конституційних повноважень Верховної Ради України. Основні зауваження зводяться до такого. Частиною четвертої статті 1 закону встановлено, що організація і порядок діяльності Тимчасових слідчих комісій спеціальної Тимчасової комісії та тимчасових спеціальних комісій визначаються Конституцією, названим та іншими законами України. Законом також передбачається, що ці ж питання визначаються і Регламентом Верховної Ради України та прийнятими відповідно до них постановами Верховної Ради. Разом з тим, відповідно до частини п’ятої статті 89 Конституції України організація і порядок діяльності тимчасових спеціальних і слідчих комісій Верховної Ради встановлюється виключно законами. За таких умов запропонований частиною четвертою статті 1 закону спосіб регулювання організації порядку діяльності тимчасових слідчих комісій, спеціальної тимчасової слідчої комісії та тимчасових спеціальних комісій постановами Верховної ради, Регламентом Верховної Ради, а я хотіла звернути увагу, що на сьогодні діє у Верховній Раді ще й Тимчасовий регламент Верховної Ради, який затверджений на даний час постановою Верховної Ради суперечить відповідно конституційним положенням. Зазначене повною мірою стосується і положень частини першої статті 24 закону. Законом не визначено чітких критеріїв, за якими питаннями можуть бути визнані такими, що становлять суспільний інтерес і утворюються відповідні слідчі тимчасові комісії. Не кореспондується з пунктом 33 частини 1 статті 85 Конституції України і питання, які можуть бути предметом розгляду цих комісій. На наше переконання, законом має бути чітко визначене коло питань, коло підстав щодо створення тимчасових слідчих комісій, визначено перелік підстав, з яких не можуть утворюватись Верховною Радою України відповідно тимчасові слідчі комісії, зокрема, йдеться про діяльність судів та здійснення правосуддя, про встановлення винуватості конкретних осіб у вчиненні злочинів, а також інших питань, які є предметом діяльності тимчасової спеціальної комісії. Шановні колеги, шановні народні депутати, практично стаття 18 закону пропонується наділити, чи статтею 18 закону пропонується наділити Тимчасову слідчу комісію правом приймати рішення про вилучення необхідних для її розслідування документів за винятком тих, які знаходяться у житлі громадян. Таким чином, закон допускає вилучення документів з володіння особи без вмотивованого рішення суду, що не відповідає статтям 30 і 41Конституції України щодо права на недоторканість житла, чи іншого володіння особи, та порядку примусового відчуження об’єктів приватної власності. Шановні народні депутати! Зауваження викликає пропонований спосіб законодавчого регулювання діяльності спеціальної тимчасової слідчої комісії. Звертаю увагу на необхідність законодавчого визначення вимог і до постанов Верховної Ради про утворення Тимчасової спеціальної комісії Верховної Ради України. З огляду на викладене, пропонується прийнятий Верховною Радою України 22 березня 2007 року Закон про Тимчасові слідчі комісії, Спеціальну тимчасову слідчу комісію, Тимчасові спеціальні комісії Верховної Ради України відхилити і відправити на доопрацювання з вимогою дотримання конституційних прав і свобод громадян України. Йдеться про дійсно серйозні речі і про дійсно серйозні акценти в частині порушення Конституції України.
Дякую, Марина Іванівна, будь ласка, запишіться на запитання до Марини Іванівни. Будь ласка, Кириленко В”ячеслав Анатолійович.
В”ячеслав Кириленко, "Наша Україна - Народна Самооборона". Шановні колеги і шановні виборці, які голосували за демократичну коаліцію! Сталася безпрецедентна подія. В зв’язку з тим, що парламент почав розглядати абсолютно непогоджений всередині коаліції блок антипрезидентських політичних питань, коаліційний спікер, який обраний голосами НУ-НС і БЮТ, залишив засідання. Якщо ви вважаєте, що це не привід для того, щоб скликати термінову Раду коаліції демократичних сил за участі Голови Верховної Ради і Прем’єр-міністра України Тимошенко, яка щойно була в цьому залі, то ви помиляєтесь. Ми повідомляємо виборцям, що зараз руками наших партнерів по коаліції може розвалитися з таким трудом створена коаліція демократичних сил. Я закликаю БЮТ зараз припинити участь в обговоренні цього питання і направити представників на засідання ради коаліції демократичних сил і не брати участі антипрезидентському шабаші.
Марино Іванівно, я розумію це питання не до вас.
Ну я розумію, що ця репліка не є питанням. Це позиція фракції і фракція звичайно, як на мою думку, має право на свою відповідну позицію. Тим більше, шановні народні депутати, звичайно, що закони приймати вам, це ваше конституційне право. Але йдеться про, дійсно, декілька моментів, які пов’язані з серйозними порушеннями вимог положень Конституції України. І я б хотіла звернути увагу, що вони вимагають ретельного обговорення.
Самойлик Катерина Семенівна, будь ласка, питання.
Дякую. Марино Іванівно, ну мене взагалі дивує. Це питання з дуже великою бородою.
Згодна з вами.
Був Президентом Кучма. Скільки разів Верховна Рада України приймала оці законопроекти і він весь час його ветував, більше того своїй більшості кишенькове зібрання голосувати за подолання вето. Тепер. Ми вже один раз проголосували за цей законопроект. Ми уже подолали вето Президента. Більш того, ідучи на президентську кампанію, тоді кандидат в Президенти Ющенко обіцяв, що серед першочергових законопроектів будуть саме ці законопроекти. Я хочу задати питання. Що ж міняється від того, коли людина займає уже отой трон, який недосяжний до людей. Потрібні ці закони. Треба приймати. А привід для вето завжди знайдеться особливо.
Катерино Семенівна, шановна, я юрист, я вибачаюся. Катерино Семенівно, шановна, я юрист і у своїх зауваженнях, які озвучені мною у зауваженнях Президента України не йдеться про політичну складову, не йдеться про якісь бажання чи не бажання, йдеться про чіткі положення Конституції України, які повинні бути дотримані Верховною Радою при прийнятті відповідних законів. Мета ніколи не виправдовує засоби у юристів. У юристів буква і дух закону завжди повинні бути дотримані. Президент України виступає за те, щоби такий закон був ухвалений, але він дав свої мотивовані пропозиції і має право відповідно до Конституції на розгляд Верховною Радою цих пропозицій і визначення Верховною Радою і відповідно, можливо, і корегування відповідних положень закону. Я хочу сказати, що Президент України має свою позицію. Такий закон повинен бути ухвалений, але він повинен за духом і буквою відповідати Конституції України.
Будь ласка, питання Бондик Валерій Анатолійович.
Шановна Марина Іванівна, ціную вас як юриста із тої тези, яку ви давали відповідь на запитання Катерини Семенівни Самойлик, але чомусь міняється ваша точка зору. Коли ми з вами працювали в одному конституційному органі, вона була декілька інша. Тому я хотів би вам нагадати, що є по цьому питанню заключення Науково-експертного управління, і згадайте його. А решту свого часу прошу передати Нестору Шуфричу.
Будь ласка, Шуфрич Нестор Іванович.
Шановна Марина Іванівна, ви знаєте, ми багато років вже б’ємось над цим законом, ми тільки що повернули наш величезний борг шахтарям. Хочу вам нагадати, що у Конституції, яка була прийнята 12 років тому, чітко виписана необхідність цього закону. Але я хочу нагадати 2004 рік, коли мені особисто Віктор Андрійович Ющенко, коли ще був порядним депутатом більш-менш, говорив: „Несторе, прийміть цей закон, це ж не проти Кучми, це.
Дайте завершити, будь ласка.
Я вибачаюсь. Віктор Андрійович мені тоді говорив: „Несторе, прийміть цей закон, він же ж не проти Кучми, він для народу”. І я зараз звертаюсь до своїх колег з „Нашої України”: „Прийміть цей закон, підтримайте, він необхідний, це складова Конституції, і він не проти Ющенка, він для народу”. Дякую.
Ну по-перше, цей закон для депутатів Верховної Ради України, бо стосується він організації роботи Верховної Ради України. Давайте не будемо плутати грішне з праведним, шановний народний депутат. Це перше. А по-друге. Я наполягаю на тому, що Президент України не заперечує. Більше того, він підтримує прийняття такого закону, але при цьому наполягає на тому, щоби Конституція України була дотримана повною мірою.
Наступне питання народний депутат Писаренко, будь ласка.
Залишилось. Шановний Олександре Володимировичу, Валерій Анатолійович не отримав відповіді.
Я вибачаюсь. У мене запитання до вас. Ви можете послухати?
Секундочку, будь ласка. Зараз питання народного депутата Писаренко. Це останнє питання. Потім, Марино Іванівно, ви відповісте те, що ви не встигли сказати.
Дякую. А то у Верховній Раді ми вже не можемо перекричати представників Секретаріату Президента. По-перше, хочу звернутися до наших колег з "Нашої України - Народної Самооборони", хочу нагадати вам як ви самі в 2004 році голосували за цей закон і всіх схиляли до того, щоб за нього проголосувати. Сьогодні, коли ви нас закликаєте до збереження демократичної коаліції, запитайте самі себе чому Президент всі 8 місяців ці розвалював цю коаліцію. Чому кожного дня його керівник Секретаріату розвалював цю коаліцію? Запитайте самі себе. Не потрібно на всіх перекладати. І це призводить до таких ось. створення і появи таких ось горе-демократів, які борються за те, незвісно за що. А до вас, пані Ставнійчук, запитання. Ось ви як юрист скажіть чи потрібно сьогодні боротися з корупцією і встановлювати механізми, які запобігають цій корупції? А ви зараз намагаєтесь захистити одну людину – одну людину! – і знищити всі механізми, які напрацьовували депутати роками, щоб не допустити зловживань будь-якою особою незалежно на якій посаді він знаходиться. Припиніть.
Так в чому запитання, шановний народний депутате?
Будь ласка, дайте завершити запитання.
Для вас спеціально повторюю. Я сподіваюсь, що з другого разу ви зрозумієте. Запитання. Чи потрібно боротися з корупцією, яка процвітає в певних кабінетах вне залежності від того, яку посаду займають особи. Дякую.
Сумніву у мене не має, що потрібно боротися з корупцією. Україна має цілу систему антикорупційного законодавства і я думаю, що тимчасові слідчі комісії Верховної Ради, дійсно, є складовою системи антикорупційного законодавства. Але я знову привертаю вашу увагу, шановні народні депутати України, що мета ніколи не виправдовує засоби. Мені здається, що є всі можливості і підстави опрацювати пропозиції Президента України. Тим більше зверну вашу увагу, Катерина Семенівна абсолютно правильно сказала, цей закон має довгу історію. Зауваження Президента України надійшли до Верховної Ради України 13 квітня 2007 року. І здається, що з того часу принаймні у демократичної коаліції були можливості обговорити і внести ці пропозиції. Якщо такого не сталося, треба шукати цю можливість для того, щоб виробити позицію – непорушення Конституції при прийнятті відповідних законів.
Дякую, Марина Іванівна. Сідайте, будь ласка.
Дякую, шановні народні депутати.
До слова запрошується співдоповідач від комітету, голова Комітету з питань регламенту Єфремов Олександр Сергійович.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, 22 березня 2007 року Верховною Радою України п’ятого скликання прийнято закон України про тимчасові слідчі комісії, спеціальну тимчасову слідчу комісію і тимчасові спеціальні комісії Верховної Ради України. Тринадцятого квітня 2008 року Президент України повернув цей закон, висловивши до нього низку зауважень та у підсумку Президент пропонує його відхилити. Слід звернути увагу на те, що відповідно до рішення Конституційного Суду України від 7 квітня 98-го року за номером 1198, Президент України має право повернути закон зі своїми вмотивованими і сформульованими пропозиціями до Верховної Ради для повторного розгляду, що не було зроблено, оскільки пропозиції Президента України не є конкретними і не чітко викладені. На засіданні комітету 11 лютого 2008 року були розглянуті пропозиції Президента України. Всього до порівняльної таблиці внесено пропозицій 11, з них враховані дві пропозиції, враховано частково дві пропозиції, відхилено сім пропозицій. Рішення комітету щодо врахування пропозицій Президента України співпало з висновком Головного науково-експертного управління від 15 травня 2007 року. Комітет прийняв рішення внести для повторного розгляду Верховної Ради Закону України "Про Тимчасові слідчі комісії”, Спеціальну тимчасову слідчу комісію і Тимчасові спеціальні комісії Верховної Ради України з частковим урахуванням пропозицій Президента України, а також висловив думку, що ми. потрібно поставити вопрос на преодоление вето Президента.
Дякую, Олександр Сергійович. Будь ласка, питання до Олександра Сергійовича. Записуємося. Олександр Сергійович, будь ласка, вам питання. Відповідно до Регламенту ми маємо поставити питання доповідачу і співдоповідачу. Перше питання народний депутат Забзалюк, будь ласка.
Як на вашу думку, чи посилює прийняття такого закону боротьбу з корупцією і чи він іде і поєднується сьогодні з демократичними засадами, і, по великому рахунку, чи він запроваджує те знайоме для нас гасло, де ми говорили „закон один для всіх”?
Уважаемые коллеги, я позволю себе напомнить, что несколько составов нашего парламента, несколько созывов делали попытки принять этот законопроект. И одна инстанция, точнее, один человек, который был всегда против – это президентский институт. Сегодня мы каждый день с вами создаем или буквально каждую неделю возвращаемся к тому, что создаем либо тимчасові слідчі, либо тимчасові спеціальні комісії, которые, не имея соответствующего законодательного обеспечения, не имеют никаких правовых последствий. Для того, чтобы мы работали в рамках законодательства, которое определено в любой цивилизованной стране, я считаю, этот законопроект принять надо. И не может наша страна выделяться от других демократических стран только одним тем, что у нас должна отсутствовать процедура импичмента Президента. Если глава государства работает в рамках Конституции, работает в рамках законодательного поля, то никогда не будет вопросов по импичменту такого главы государства. Если же он нарушает, то у нас с вами должно быть право поставить этот вопрос.
Наступне питання народний депутат Вечерко, будь ласка.
Вечерко, Партия регионов. Передаю слово Стояну.
Будь ласка, народний депутат Стоян.
Шановний доповідачу, по-перше, дійсно, цей закон не загрожує імпічмент нинішньому Президенту, його і так ніхто вже не обере. Але на перспективу нам треба, безумовно, мати цей закон. Це перше. Друге. Скажіть, будь ласка, дайте нам чітко команду, ви сказали, що ви хочете, щоб ми врахували дві пропозиції Президента і п’ять чи сім ваших, а потім сказали, що ви рекомендуєте подолання вето. Так дайте нам чітко установку, що краще для нас буде: чи ми долаємо вето Президента, і Президент тоді зобов’язаний підписати цей закон, бо якщо буде понад 300 голосів, чи ми все-таки враховуємо пропозиції, дві там пропозиції Президента, і інші ваші? Я все-таки вважаю, що треба подолати вето Президента, і щоб той закон, який ми раніше прийняли, вступив у силу. І після цього уже починаємо думати, як нам далі діяти. Але ще раз підкреслюю, що цей закон буде працювати на майбутніх президентів як засторога, а для цього Президента, як-то кажуть, уже пєсєнка спєта.
Спасибо за вопрос. Я обязан был доложить точку зрения комитета регламентного, что я сделал в полном соответствие с процедурой. Если вы хотите узнать мою точку зрения, то дальнейшие действия наши могут быть следующие. Если мы пойдем по принятию поправок Президента, то мы затянем вопрос принятия данного законопроекта на неизвестный срок в связи с событиями, которые есть сегодня в нашем государстве. Поэтому нам необходимо идти на преодоление вета Президента. Спасибо.
Наступне питання. Народний депутат Бондаренко. Будь ласка.
Шановний пане доповідачу, Володимир Бондаренко, "Блок Юлії Тимошенко". Я хотів би вас запитати, ваші особисті думки з приводу того, чи не є гальмування цього закону небажанням, щоби Спеціальна слідча комісія Верховної Ради, до складу якої обов’язково ввійде спеціальний слідчий прокурор, розглянула такі затяжні питання, як проблема з „Венко”, де шість разів, здається, РНБО розглядає це питання, ніби в нас інших важливих нема, або, наприклад, проблема з РосУрЕерго, з реверсом чи аверсом нафти, а також діла окремих так званих губернаторів чи київського мера, де сотнями гектарів роздається земля, ігноруються всякі запити Верховної Ради, ніхто на них не звертав увагу, бо Верховна Рада залишається як би без рук, вона втратила свою основну, одну з основних функцій – контрольну функцію. Оця боязнь, очевидно, на мій погляд, а ви як думаєте, є причиною гальмування окремими політичними силами і певними структурами цього закону.
Уважаемые коллеги, я очень осторожно отношусь к обвинениям, тем более которые могут звучать либо с этой трибуны, либо в этом зале. Поэтому я воздержался бы от комментирования по конкретным фактам, которые коллега здесь нам представил, но мне хотелось бы сказать, что принятие данного законопроекта качественно улучшит работу депутатского корпуса Верховного Совета в рамках работы Тимчасових слідчих или специальных комиссий.
Наступне питання народний депутат Писаренко. Будь ласка.
Олександре Сергійовичу, до вас запитання таке, ну, дуже, мені здається, просте. Тут багато хто звинувачує, що цей закон приймається нібито проти Президента Ющенка, що нібито імпічмент і так далі. Ось мені здається, що тут навіть це питання не стоїть, і перш за все ми орієнтуємося на те, щоб вдосконалити контрольну функцію Верховної Ради. Давайте будемо пам’ятати, що на сьогодні жодна з комісій тимчасових слідчих, які ми створювали, не дійшла до якогось певного результату. Давайте згадаємо по „Криворіжсталі”, по Гонгадзе, по місту Києву. Сьогодні немає практичної реалізації функцій контрольних Верховної Ради і Верховна Рада сама себе не може, фактично, захистити. Тому в мене таке запитання: чи можете нашим слухачам роз’яснити, пояснити, що конкретно буде після прийняття цього закону? Дякую.
Уважаемые коллеги! Я позволил бы себе более широко ответить на этот вопрос. Вы знаете одна из политических сил, когда шла на выбора она своим лозунгом выбрала вполне хороший лозунг «Закон один для всех». И это действительно в любом цивилизованном государстве так происходит. Но, у нас, когда я задал в свое время вопрос, вообще-то возможно ли пройти процедуру импичмента Президента? То юристы, которые выписывали данную процедуру они мне ответили она была выписана таким от образом, что пройти ее не возможно. Одним из камнем преткновения стоит не принятие Закона по созданию тимчасових слідчих і спеціальних комісій. Что касается против кого? Не против кого? Потому что уже этот законопроект был внесен при предыдущем Президенте и значительная часть времени он дорабатывался здесь у нас депутатским корпусом. Поэтому я считаю, что пришло и политически, и морально время, когда мы должны этот законопроект принять как закон.
Дякую, Олександр Сергійович, час на запитання закінчився. Шановні народні депутати! Я прошу вас звернути увагу на лист який підписаний Президентом України. Після аргументаційної частини ті аргументи які висловив Президент і які сьогодні озвучувала Марина Іванівна він вніс лише одну пропозицію. Ця пропозицію сформульована таким чином: „враховуючи викладене пропоную прийняти Верховною Радою України 22 березня 2007 року Закон України „Про Тимчасові слідчі комісії, Спеціальну тимчасову комісію і Тимчасові спеціальні комісії Верховної Ради України” – відхилити.” Це єдина пропозиція. Тому відповідно до частини першої статті 130 тимчасового Регламенту Верховної Ради України я ставлю на голосування пропозицію Президента України про відхилення даного законопроекту. Прошу голосувати. [[19:54:09]] За-3 Не підтримана пропозиція Президента. З мотивів голосування, будь ласка, Кириленко В’ячеслав Анатолійович.
В’ячеслав Кириленко, "Наша Україна – Народна Самооборона". Три позиції. Перша. Для колег із БЮТ, які не посвячені в тонкощі коаліційних переговорів. Жодного разу під час укладання угоди про коаліцію демократичних сил цей закон, по якому ви сьогодні збираєтесь долати вето,вашим лідером Прем’єр-міністром Тимошенко до коаліційної угоди не вносився. Ми погодили 12 законопроектів, серед них і згадки немає про Закон „Про тимчасові слідчі комісії”. Ви були принципові, ви були, мали одні погляди тоді і стали принциповими тільки зараз, коли входите в союз із Партією регіонів. Друге. Нагадую вам, коли Партія регіонів місяць тому виносила питання про відставку Кабінету Тимошенко, не дивлячись на прогнози усілякі, ви не отримали від нас жодного голосу проти Кабінеті, тільки від Партії регіонів, а зараз, щоб виборці знали, ви разом з ними по суті цим голосуванням розпочинаєте процедуру імпічменту Президента Віктора Ющенка. Будете нести відповідальність. І третє. Останній раз попереджаємо вас, не голосуйте за подолання вето, ви руйнуєте коаліцію.
Дякую, В’ячеслав Анатолійович. Шановні народні депутати України, відповідно до частини другої цієї статті 130 в разі не підтримання пропозиції Президента України ставиться на голосування пропозиція про прийняття повторно в цілому проекту закону, тобто подолання вето. Прошу, будь ласка, голосуємо. Зупиніть голосування, будь ласка. Будь ласка, Олександр Сергійович з процедури голосування.
Я, если позволите, коллеги, здесь, чтобы мы не сделали ошибку, потому что когда Президент внес свои дополнения к данному законопроекту, то комитет регламентный из них часть учел и они действительно нормальные изменения. Поэтому согласно Регламента, которым мы действуем, мы имеем право с учетом замечаний Президента, которые прошли Регламент, и мы подтвердили это в регламенте, проголосовать и если этим голосованием подтверждается вето. [[Ш у м у з а л і]] Я еще раз говорю то, что соответствует нашему Регламенту. Это не новая редакция. Я еще раз говорю, это не новая редакция. Это учтены изменения. И, согласно Регламента, которым мы руководствуемся, если за эти изменения с учетом преодоления вето проголосует более 300 человек в зале, значит, вето будет преодолено и те замечания будут учтены. Пожалуйста, прочтите норму Регламента.
Дякую, Олександр Сергійович. Будь ласка, сідайте на місце. Шановні народні депутати, я зачитую вам, частина друга статті 130: „У разі, якщо пропозиція Президента України про відхилення закону в цілому не підтримана Верховною Радою, голосування проводиться щодо повторного прийняття закону в цілому”, долання вето, і він вважається прийнятий у цілому, якщо, на його думку, підтримку отримано не менше, як дві третини голосів народних депутатів від конституційного складу Верховної Ради, після чого закон направляється на підпис Президенту України. Я ставлю на голосування прийняття в цілому законопроекту, відповідно до процедури, яка визначена Регламентом України. Прошу голосувати. Законопроект 0857 голосуєм в цілому. [[19:58:25]] За-361 Вето подолано, закон прийнятий в цілому і буде направлений на підпис Президенту України. Переходимо до наступного питання порядку денного. А, будь ласка, по фракціях покажіть. Партія регіонів – 173, "Блок Юлії Тимошенко" – 152, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 9, фракція комуністів – 27, „Блок Литвина „ – 0. Шановні народні депутати, надійшла пропозиція наступні питання порядку денного розглядати за скороченою процедурою. Є необхідність обговорити цю пропозицію? Немає. Я ставлю на голосування наступні питання, які сьогодні включенні до порядку денного розглядати за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[19:59:39]] За-351 Рішення прийнято. Всі наступні питання розглядаються за скороченою процедурою. Зараз розглядаємо наступне питання проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо повноважень Конституційного Суду України, особливостей провадження у справах за конституційними зверненнями та недопущення зловживань правом на конституційне подання]]. Буде доповідати цей законопроект народний депутат України Портнов співавтор законопроекту.
Дякую. Шановні народні депутати України, шановний головуючий, я хотів би сказати, що цей законопроект внесений на заміну його першим автором є Лавринович Олександр Володимирович. Суттю цього законопроекту є подолання тої конституційної кризи, яка існує сьогодні в правовому полі, яке регулює відносини з питань, які становляться предметом розгляду Конституційного Суду. На жаль, сьогодні в Україні склалася ситуація в якій високоповажний Конституційний Суд України, фактично, став заручником системних зловживань з боку одного суб’єктів права на конституційне подання. Що ми бачимо сьогодні, яким чином формує свою роботу Президент України з Конституційним Судом. Перше. Зупиняються акти уряду. 48 актів уряду зупинено з одночасним зверненням до Конституційного Суду по жодному з них Президент України не отримав позитивного рішення. Жодного не виграв. За один два дні до того, як Конституційний Суд приступає до розгляду питання, після того як колегія суддів Конституційного Суду, фактично, визначає, що Президент програв. Президент зупиняє свій акт, скасовує та відкликає. Конституційний Суд зупиняє провадження, а Президент на наступний день вносить подання з таким же самим змістом. Це є зловживання правом на конституційне подання, що і стало предметом регулювання цього закону. Друге. Рішення РНБО і укази Президента з дорученнями, де надаються доручення уряду, також незаконні, не можуть бути розглянуті Конституційним Судом в силу того, що Президент фактично зупиняє сам ці акти і їх відкликає. Цим законом ми покладаємо край і цьому свавіллю. Більше того, цим законом ми пропонуємо впорядкувати певні процедури надання висновку Конституційного Суду, а також висновків щодо рішень за конституційними поданнями щодо внесення змін до Конституції України. Просимо підтримати цей законопроект в цілому. І згідно з рішенням Комітету з питань правової політики, яке саме в цілому.
Дякуй, Андрій Володимирович. Будь ласка, сідайте. За скороченою процедурою питань не передбачається. Відповідно до рішення Комітету з питань правової політики я мав доповісти рішення комітету, воно вам роздане, комітет розглянув це питання на своєму засіданні і одностайно ухвалив рішення підтримати цей законопроект в цілому. Будь ласка, відповідно до процедури записуємося: два – за, два – проти. На виступ записались два депутати. Будь ласка, народний депутат Писаренко.
Шановні колеги, по-перше, хотів би подякувати нашим колегам Лавріновичу та Портнову за те, що вони зробили такий ґрунтовний труд, і це все з’явилось у цьому законі. Ви знаєте, проблема зловживань правом у Конституційному Суді призвела до того, що ми фактично бачили весь минулий, коли було протистояння за Конституційний Суд, і зараз ми бачимо те ж саме, що Конституційний Суд опинився фактично між молотом і наковальнею, коли кожного дня туди лунають дзвінки по тому чи іншому запитанню. Більше того, ви бачите, що та процедура, про яку тільки що повідомив доповідач, вона відбувається майже по кожному із звернень. Через це ми фактично в цьому році загубили приватизацію. Через це ми сьогодні загубили розвиток економіки, по яких більше 50 насправді подань Кабінету Міністрів лише цього уряду Тимошенко було зупинено. До цього потрібно додати ще постанови уряду, який працював до цього, і по яким також немає жодного позитивного висновку Конституційного Суду України. тому сьогодні, якщо ми хочемо мати захищену Конституцію, відповідальність за її порушення і відповідальність за вчинення корупційних дій, ми повинні з вами підтримати цю ініціативу наших колег, проголосувати її в цьому залі і так само в цілому проголосувати, хочу замітити, і передати на підпис Президенту. Дякую.
Дякую. Будь ласка, наступний виступаючий народний депутат Мірошниченко.
Шановні виборці! Шановні колеги! Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів. Я працюю в Комітеті з питань правової політики, який є основним по цьому законопроекту. Я неодноразово представляв інтереси суб’єктів на конституційне подання і Верховну Раду в Конституційному Суді і можу вам засвідчити, що ухвалення цього закону дозволить не лише впорядкувати діяльність і нашу з вами, коли ми ініціюємо розгляд якихось питань в Конституційному Суді, ми розв’яжемо і руки Кабінет Міністрів, який дуже часто не може працювати, оскільки постійно його постанови зупиняються Президентом України. але ми і знімемо певний тиск на Конституційний Суд, оскільки тоді будуть чітко впорядковані всі процедури, встановлені рамки часові, коли буде ухвалено те чи інше рішення по нашим поданням. Шановні колеги, абсолютно простий закон. Він небагато має змін до Закону про Кабінет Міністрів і про закон. про Конституційний Суд. Я думаю, що його треба ухвалювати в цілому і таким чином ми знімемо ще одну проблему, яка сьогодні провокує протистояння між гілками влади, інституціями і розв’яжемо руки для дій Конституційного Суду, який буде спиратися виключно на закон і на Конституцію. Таким чином, я думаю, що ми знімемо політичну напругу і правову напругу в нашій країні. Закликаю проголосувати цей закон в цілому. Дякую.
Дякую. Будь ласка, відповідно до процедури ми маємо зараз, якщо є наполягання з мотивів у тих фракцій. [[Ш у м у з а л і]] Немає, да? Якщо немає. То ставлю прийняття цього законопроекту в першому читанні. Прошу підтримати. [[20:07:04]] За-363 Рішення прийнято. Комітет пропонує прийняти цей законопроект в цілому. Є заперечення, чи зауваження? Немає в народних депутатів. Я ставлю законопроект номер 2219 в цілому прийняття як закон. [[20:07:37]] За-363 Рішення прийнято. Будь ласка, з мотивів народний депутат Портнов.
Шановні народні депутати, шановний Олександре Володимировичу, "Блок Юлії Тимошенко" пропонує зараз проголосувати за включення до порядку денного Верховної Ради України проекту постанови Верховної Ради України про призначення Валентина Наливайченка головою Служби безпеки України. Цей законопроект 1260 внесений Президентом України 19 грудня 2007 року і проголосувати.
Шановні народні депутати України, взагалі ці подання розглядаються без включення до порядку денного. Але я пропоную зараз зробити таким чином, оскільки ми визначили порядок розгляду питань, зараз у народних депутатів на руках немає цього подання, я попрошу секретаріат зараз роздати. А потім ми визначимося, коли будуть матеріали на руках щодо його розгляду. Нема заперечень? Якщо нема, будь ласка, роздадуть матеріали, тоді ми будемо розглядати.
У всіх роздані були.
Будь ласка, оскільки ми сьогодні визначили порядок денний, я прошу зараз секретаріат, роздайте ці матеріали, і ми тоді, коли вони будуть роздані, відразу поставимо питання про їхній розгляд. Хто за те, щоб ми це питання сьогодні внесли до порядку денного, прошу голосувати? Прошу, хто за включення до порядку денного, прошу голосувати. [[20:09:34]] За-341 Рішення прийнято. Як будуть роздані матеріали, ми будемо розглядати. Зараз оголошується до розгляду проект Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про Службу безпеки України”. Доповідає народний депутат України Портнов Андрій Володимирович. Прошу, будь ласка, доповідайте.
Дякую. Шановні народні депутати України! Вашій увазі Закон України "Про внесення змін до Закону України "Про Службу безпеки України” [[щодо призначення та звільнення керівництва Служби безпеки та вдосконалення окремих положень цього закону]]. Чинне законодавство покладає на Службу безпеки України низку важливих завдань. Це, насамперед, забезпечення державної безпеки України, а також у межах визначеної законодавством компетенції – захист державного суверенітету, конституційного ладу, територіальної цілісності, економічного, науково-технічного і оборонного потенціалу України. Саме тому представники всіх органів влади мають бути зацікавлені в ефективному функціонуванні цього органу. Разом з тим, на сьогодні досі не призначено голову Служби безпеки України, що свідчить про зацікавлення представників окремих політичних сил у свідомому затягуванні процесі формування керівництва Служби безпеки України. Крім цього, слід також звернути увагу на недостатнє врегулювання на рівні законів статусу виконуючого обов’язки голови Служби безпеки України у випадку відсутності легітимно призначеного голови СБУ, що навряд чи, на наш погляд, позитивно відобразиться на роботі цієї служби. У зв’язку з цим нами пропонується проект закону, який, з одного боку, визначить належним чином статус виконуючого обов’язки голови Служби безпеки, посилить роль голови Служби безпеки у керівництві служби, а з іншого боку, простимулює якнайшвидше призначення легітимного голови СБУ України. Я хочу вас проінформувати, що сьогодні відбулося засідання профільного Комітету з питань національної безпеки і оборони, на якому до цього проекту закону були надані зауваження і пропозиції, вони повністю враховані. У результаті їх врахування призначення заступників голови СБУ, керівників управлінь та керівників обласних управлінь СБУ буде здійснюватися головою Служби безпеки України або відповідно виконуючим обов’язки за погодженням з профільним парламентським Комітетом з питань національної безпеки і оборони. Комітет визначив: за таких умов проголосувати законопроект у цілому. Просимо підтримати наш закон.
Дякую, Андрію Володимировичу. Прошу сідати. Від комітету Гриценко Анатолій Степанович, прошу.
Шановний Олександре Володимировичу, шановні колеги! Питання виключної важливості. Причому тут немає проблеми особистого характеру, а є питання системне. Наш комітет і Верховна Рада у письмовій і усній формі неодноразово зверталися до Президента, щоб унормувати питання Служби безпеки. Можливо, не всі знають, чиїм наказом призначений нинішній виконуючий обов’язки. Навіть не указом Президента. Було так. Колишній голова Служби безпеки Ігор Дріжчаний пішов у відпустку. Своїм наказом призначив виконуючого обов’язки. З відпустки Дріжчаний не повернувся, був звільнений, переведений в апарат РНБО заступником. Із тих пір понад два роки Наливайченко незаконно перебуває у цьому статусі. Чи можна говорити про те, що людина у такій ситуації буде дійсно відстоювати, іти проти вітру навіть, коли треба, ми бачимо, які впливи на Службу безпеки. Очевидно Наливайченку важко. Президент вніс кандидатуру Наливайченка для призначення головою Служби безпеки у грудні місяці. Але після того під час усіх нарад з коаліцією жодного разу Президент не наполягав на тому, щоб розглянули це питання, включили до порядку денного. Очевидно „підвішений” голова СБУ комусь вигідний. Але це невигідно державі. Тому по суті документ фактично на грані законодавства, але пробує заповнити прогалину ту, яка зараз сталася із-за невиконання посадовою особою свого обов’язку. І це велика проблема. Друге, що тут пропонується, і це вже елемент системний – посилення парламентського контролю. Пропонується, щоб кадрові призначення на рівні заступників і керівників обласних і регіональних підрозділів здійснювався головою або в. о. обов’язків голови, але, прошу уваги, за погодженням з профільним парламентським Комітетом з питань національної безпеки і оборони. І це запорука парламентського контролю, це нормальна європейська норма, починаючи від Польщі й інших держав. Наш комітет сьогодні розглянув це питання.
Дайте можливість завершити.
Буквально 30 секунд. Комітет сьогодні розглянув це питання, одноголосно рекомендує Верховній Раді прийняти його за основу в першому читанні. Якщо буде наполягання приймати його в цілому, то ми просили б врахувати дві пропозиції, які викладені письмово. Вони стосуються якраз погодження з профільним парламентським комітетом, правильної назви „Автономна Республіка Крим”, бо там в законі і зараз, в чинному законі-„Республіка Крим”, і деяких інших редакційних правок, з якими погодилися автори законопроекту. Дякую.
Дякую, Анатолію Степановичу. Сідайте, будь ласка. Будь ласка, записуємося: два – за, два – проти. Будь ласка, Шуфрича Нестор Іванович.
Шановні колеги, уважаемые коллеги, вы только что меня встретили словами «как он любит Наливайченко». Вы знаете, мне все равно, Наливайченко там или Переливайченко. Сегодня принципиально стоит вопрос о том, что такой очень важный с точки зрения обеспечения национальных интересов и безопасности нашей страны орган, как Служба безопасности Украины, был огражден от политической коньюнктуры и давления извне. И чтобы СБУ у нас было действительно Службой безопасности Украины, а не службой обслуживания интересов одной семьи и ее прихлебателей. Я абсолютно уверен в том, что сегодня принимая этот закон, мы демонстрируем народу Украины, что мы сегодня хотим, чтобы все органы, в том числе и правоохранительные работали прозрачно на интересы, прежде всего, государства, на интересы каждого гражданина. Потому что в тех условиях, в которых мы, к сожалению, наблюдаем работу профессионалов людей, которые сегодня прошли в основном большую школу, которые прошли от лейтенантских погон или прапорщицких до полковников и генералов, сегодня должны унижаться перед людьми, которые понятия не имеют, в том что такое Служба безопасности, что такое контрразведка, и которых интересует только одно – чтобы найти компромат на своих политических противников. А сегодня мы наблюдаем и союзников. Я думаю, что этим законом мы защитим честь офицеров, которые я надеюсь наши сотрудники службы безопасности дорожат. Мы поможем и им и нашим гражданам, чьи интересы они должны защищать. Надеюсь, что мы сегодня более чем 300 голосами, чтобы и ни у кого и мысли не было.
Дякую. Будь ласка, наступний виступаючи народний депутат Писаренко.
Прошу передати слово моєму колезі Святославу Олійнику. Будь ласка, Святослав Олійник.
Шановні колеги! Я теж виступаю за прийняття цього закону і хочу звернути увагу чому ж саме? Дійсно, є низка питань і, в тому числі, ті які висловлені у висновку Наукового управління які пов’язані з теоретичними аспектами піднятої проблеми. Я особисто вважаю, що проблема починається з першої статті цього закону, де написано, що Служба безпеки України підпорядковується Президенту України. Я думаю, що це не є нормальним, коли правоохоронний орган на який покладено абсолютно чітко визначені законом повноваження є підпорядкованим конкретній посадовій особі. І ми бачимо, що саме це стало причиною перетворення правоохоронного органу на інструмент вирішення політичних питань. Чому ми, в чому ми бачимо підтвердження цього. Ну це дійсно ненормальна ситуація, коли більше року немає легітимного конституційного керівника Служби безпеки України. Ми бачимо так само, що вже сьогодні, коли поставлено в порядку денному питання за один день відбулися, здається, вже три чи чотири кадрових зміни Секретаріатом Президента в Службі безпеки України, мені здається, що це теж політичні мотиви аж ніяк непрофесійні. І нарешті, коли вже мова йде, що Секретаріату Президента лунають обвинувачення на адресу Прем’єр-міністра у державній зраді, ті обвинувачення намагаються легалізувати через Служби безпеки України, але вона діє поза правовим полем із 21 серпня, коли надійшли ці матеріали, сьогодні, коли пройшло 10 днів передбачених законом ще немає жодного процесуального рішення по цим матеріалам, хоча це вимагає чітко закон, яким мусять керуватися правоохоронні органи. І саме тому сьогодні історичний момент закликає нас підтримати зазначені зміни до закону і навести лад у Службі безпеки України. Дякую.
Дякую. Обговорення закінчено. Шановний Анатолій Степанович, голова комітету, у мене питання до вас. Ви говорили про правки, які зробив комітет, я хочу, щоб ви зараз ще раз уточнили, коли ви говорили про Автономну Республіку Крим, там же ж очевидно не Служба безпеки, а Головне управління, чи як там структура називається, уточніть, будь ласка.
Дякую. Олександр Володимирович, я хочу під стенограму сказати про ті правки, які треба внести до голосування в другому читанні і в цілому, якщо таке рішення буде прийнято Верховною Радою. Перше. Частина 5 статті 13, частина 1 та 2 статті 15 проекту закону мають завершуватись словами „за погодженням з Комітетом Верховної Ради України з питань національної безпеки і оборони”. І друге. В тексті там, де назва регіонального підрозділу Автономної Республіки Крим написано: Республіки Крим, треба виправити згідно Конституції України. Дякую.
Дякую. Я ставлю на голосування прийняття в першому читанні і за основу проекту закону номер 3086 про внесення змін до закону України „Про Службу безпеки України”. Прошу голосувати. [[20:21:35]] За-364 Рішення прийнято. Шановні народні депутати! Під час доповіді голови профільного комітету пролунали пропозиції про врахування двох змін до закону, які він зараз повторив ще раз під стенограму, щоб вони були зафіксовані. Є ще пропозиції до цього законопроекту? Немає. Є заперечення, щоб поставити зараз на голосування в цілому? Немає. Тоді я ставлю на голосування в цілому законопроект 3086, з урахуванням пропозицій профільного комітету України. Голосується проект Закону про Службу безпеки України щодо призначення та звільнення керівництва Служби безпеки України та вдосконалення окремих положень. Прошу голосувати в цілому. [[20:22:37]] За-362 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 173, "Блок Юлії Тимошенко" – 151, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 11, комуністи – 27, „Блок Литвина” – 0. Шановні народні депутати! Я хочу вам повідомити, що виконуючий обов”язки Голови Служби безпеки Валентин Олександрович Наливайченко зараз знаходиться на шляху до Верховної Ради України. Ми чекаємо його прибуття, щоб він мав можливість відповісти на питання, якщо такі з’являться. І також запрошений заступник Голови Секретаріата Президента Пукшин Ігор Гелярович, зараз, якщо знайдуть можливість, щоб він також прибув, відповідно до подання Президента України, в якому він визначив доповідачем з цього питання Ігоря Геляровича Пукшина. А зараз переходим до розгляду наступного питання порядку денного. Розгляд проекту Закону про внесення змін до Закону України про Кабінет Міністрів України. Номер 3085, доповідає народний депутат України Портнов Андрій Володимирович.
Сьогодні мій день. Нада было меня назначить Фонда госимущества. Шановні народні депутати України, шановний головуючий. Відповідно до пункту 31 частини першої статті 106 Конституції України повноваження Президента України визначаються виключно Конституцією. Цим у свою чергу унеможливлює прийняття законів, які б встановлювали додаткові непередбачені Конституцією повноваження Президента. Саме такої правової позиції дотримується Конституційний Суд України в своїх чисельних рішеннях за конституційними поданнями, в тому числі і депутатів Верховної Ради України. Однак не зважаючи на вище наведене у законодавстві залишаються положення, які надають Президенту України додаткові у порівнянні з Конституцією України повноваження. Мова іде перш за все про Закон „Про Кабінет Міністрів України”. Проектом закону пропонується вилучити з Закону „Про Кабінет Міністрів” неконституційні норми зокрема: щодо обов’язків уряду України погоджувати з Президентом України ініціативи щодо звільнення окремих міністрів. Щодо обов’язків уряду України забезпечувати виконання указів Президента України, а не керуватися ними, як передбачає Конституція. Щодо здійснення права законодавчої ініціативи за дорученням Президента України, щодо забезпечення урядом виконання рішень Ради національної безпеки і оборони України, щодо вступу у відносини з урядом іноземних держав на підставі актів Президента України, щодо права Президента України не вносити кандидатуру на посаду Прем’єр-Міністра України на розгляд Верховної Ради України та інші неконституційні норми. Просимо підтримати зазначений законопроект профільним комітетом з цього закону був комітет з питань державного будівництва під керівництвом Олександра Олександровича Омельченка рекомендовано Верховній Раді України прийняти цей законопроект в цілому.
Дякую. Будь ласка, сідайте. Запрошується до доповіді співдоповідач від комітету перший заступник голови Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Ольга Борисівна Боднар.
Дякую. Шановні колеги, шановний головуючий, шановні громадяни України. Комітет Верховної Ради України з питань державного будівництва та місцевого самоврядування на своєму засіданні, що відбулося 2 вересня 2008 року, розглянув проект Закону про внесення змін до Закону України „Про Кабінет Міністрів України” щодо проведення положень цього закону у відповідність до Конституції України, внесений народним депутатом Андрієм Портновим. У цьому законопроекті пропонується внести низку змін до окремих положень чинного закону України „Про Кабінет Міністрів України”, що лежать у площині відносин уряду і Президента України, зокрема, із тексту закону вилучаються окремі норми, що дублюють положення Конституції або не є предметом регулювання цього закону. В ході обговорення було заслухано автора проекту, з’ясовано позицію всіх присутніх членів комітету та ухвалено одностайно висновок – рекомендувати Верховній Раді України за наслідками розгляду прийняти даний законопроект за основу та в цілому. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Будь ласка, сідайте. Два – за, два – проти, будь ласка, записуємося. Будь ласка, народний депутат Богдан. Народний депутат Писаренко, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, ми повертаємось до багатостраждального цього Закону „Про Кабінет Міністрів”. Хочу сказати, що, дійсно, сьогодні підготовлені нашими колегами достатньо виважені зміни до цього закону, які дозволять нарешті унормувати діяльність між органами влади і припинити спір про те, хто за що відповідає, і хто що робить. Напевно, Верховна Рада робила декілька помилок, коли цей закон ухвалювався і вносились певні корективи до нього. Адже основною метою було те, що в рамках цього закону ніхто не боровся за повноваження. Сьогодні ми бачимо, що є хибність в цих помилках і йде повністю зловживання повноваженнями, блокування економічних функцій держави, блокування діяльності Кабінету Міністрів в незаконний спосіб. Тому сьогодні, шановні народні депутати, наша фракція – "Блок Юлії Тимошенко" пропонує підтримати цей законопроект. Ми пропонуємо унормувати діяльність державних органів і цей закон як і ті закони, які ми сьогодні ухвалили, будуть початком тих конституційних перемін, які в нашій державі конче необхідні. Більш того, я думаю, що сьогоднішнім днем голосувань ми показали державі, що Верховна Рада може працювати, може працювати плідно, і дуже шкода, що сьогодні частина депутатів не витримали напруги і раніше пішли додому, не дочекавшись таких значних перемін до законодавства України. Дякую.
Дякую. Наступний виступаючий народний депутат України Колесніченко. Будь ласка.
Уважаемые коллеги! Уважаемые радиослушатели и телезрители! Сегодня вы присутствуете при очень знаковых голосованиях и тот закон, который мы сейчас рассматриваем, в очередной раз подчеркивает, что Верховный Совет Украины всячески делает все от него зависящее, чтобы и мы, и исполнительные органы власти, и государство жило исключительно в рамках Конституции, исключительно по закону, потому что события последних лет показали, если мы начинаем отказываться от Конституции, если мы подстраиваем под личные интересы закон, нормативные акты, Конституцию либо свои должностные полномочия используем для себя любимых, а во вред государству, начинается рассыпаться государственная система. Поэтому очень важно, что мы сегодня вернулись к предыдущей редакции закона о Кабинете Министров , который кстати стал одним из оснований того, что была распущена. предыдущий состав Верховного Совета. Я рад, что у нас торжествует сегодня закон. Я рад, что торжествует право для государства, для каждого жителя Украины очень важно получить ту новую точку отсчета, на которой все поймут – в стране начинает торжествовать закон. Если начнет работать закон и для Верховного Совета, и для Кабинета Министров, и для Президента, то следовательно это будет первый шаг к преодолению коррупции, первый шаг к преодолению не только коррупции, а к преодолению коррупции в умах людей. Мы начинаем понимать и нашим голосованием мы подтвердим, что Украина выходит на новый европейский путь развития нашего общества для построения единой, неделимой суверенной, самостоятельной державы под названием Украина, где будут защищены все граждане, не зависимо от статуса, положения, языка, национальности и церкви, в которую он ходит. За нашу независимую Украину! Благодарю вас.
Дякую. Обговорення завершено. Чи є у фракцій з мотивів голосування необхідність висловитись? Немає. Ставлю тоді на голосування за основу в першому читанні проект закону 3085 про внесення змін до закону України про Кабінет Міністрів України. Будь ласка, голосуємо. [[20:32:27]] За-362 Рішення прийнято. Комітет рекомендує, комітет Олександра Олександровича Омельченка пропонує ухвалити цей законопроект в цілому. Чи є заперечення народних депутатів? Чи бажання внести пропозиції до другого читання? [[Ш у м у з а л і]] Немає таких пропозицій? Тоді я ставлю на голосування в цілому прийняття законопроекту 3085. Проект закону про внесення змін до Закону України „Про Кабінет Міністрів України”. Будь ласка, голосуємо. [[20:33:15]] За-363 Рішення прийнято. Будь ласка, по фракціям. Партія регіонів - 172, "Блок Юлії Тимошенко" – 154, ""Наша Україна - Народна Самооборона" - 10, партія комуністів – 27, „Блок Литвина” – 0. Рішення прийнято, закон в цілому прийнятий. Шановні народні депутати України, як мені зараз повідомили Валентин Олександрович Наливайченко представляє нового керівника Служби безпеки в Дніпропетровській області і не встигне доїхати до Верховної Ради України. Уповноважений Президентом України Ігор Гелярович Пукшин також не може прибути зараз до Верховної Ради України. Чи будемо ми розглядати це питання про призначення за їх відсутності? Немає заперечень, щоб ми розглядали? Тоді я оголошую до розгляду питання, реєстраційний номер 1260 і 1269-д, проект постанови про призначення Наливайченка Головою Служби безпеки України. Я прошу з цього питання до слова голову Комітету з питань національної безпеки і оборони Анатолія Степановича Гриценка. Анатолій Степанович. Будь ласка, оголосіть, Анатолій Степанович Гриценко визначений доповідачем від комітету. Будь ласка, хто уповноважений від комітету доповідати з цього питання? Я прошу, будь ласка, зараз одну хвилину почекаємо, поки. Уповноважений від комітету заступник голови комітету народний депутат Зубов, да? Будь ласка, прошу.
Уважаемый Президиум, уважаемые коллеги народные депутаты! Мы сегодня уже говорили серьезно по проблеме, которая связана с деятельностью Службы безопасности Украины. Нарекания многих народных депутатов сводилось к тому, что Служба безопасности, практически, не занимается непосредственно своими обязанностями, а занимается больше, особенно последнее время, политическими разборками. Все мы говорили о том, насколько важна качественная работа Службы безопасности Украины. Поэтому сегодня мы очень хотели бы, чтобы исполняющий обязанности председателя Службы безопасности Украины Наливайченко Валентин Александрович был здесь, чтобы здесь в зале присутствовали представители Администрации Президента, чтобы мы в цивилизованном русле рассмотрели эту проблему. Выслушали исполняющего обязанности, который два года работал, скажем так, ему можно по-человечески посочувствовать, и исключительно сложной ситуации. То есть быть два года и.о. – это значит позволять издеваться над собой со стороны, издеваться со стороны Президента Украины. Это унижение он прошел. Я не знаю почему он это прошел, но он прошел. И, конечно, я сожалею о том, что он здесь сегодня, сейчас отсутствует. То же самое касается и представителей Администрации Президента. Решается важнейший для жизни страны вопрос – определение судьбы председателя Службы безопасности Украины. И мне кажется, что сегодня обязательно Администрация должна была бы здесь присутствовать и помогать нам всем вместе выработать консолидирующую позицию. Учитывая, что ни одного, ни второго нет, я прошу зал рассматривать эту проблему в их отсутствии и решать этот вопрос. Прошу поддержать нашу инициативу.
Дякую. Будь ласка, сідайте.
Уважаемые коллеги!
Будь ласка,оголосіть рішення комітету.
Да. Уважаемые коллеги, сегодня на заседании Комитета по вопросам национальной безопасности и обороны, на котором мы рассматривали вопрос, законопроект, связанный с изменением и внесением дополнений в Закон о Службе безопасности Украины, мы эту тему рассматривали в контексте того, что Администрация Президента направила в Службу безопасности непонятные материалы об обвинении Премьер-министра в государственной измене и так далее. Мы считаем, и мы приняли решение, что в такой ситуации нужно ставить вопрос о выражении недоверия господину Наливайченко в связи с той ситуацией, которая есть. Прошу поддержать наше решение.
Дякую. Сідайте, будь ласка. [[О п л е с к и]] Шановні колеги, Шановні народні депутати України, я прошу заспокоїтися, в нас уже останнє питання. Я хочу вам доповісти, що відповідно до рішення комітету від 22 грудня 2007 року Комітет Верховної Ради України рекомендує призначити Наливайченка Валентина Олександровича на посаду Голови Служби безпеки України. Тому ми будемо ставити на голосування всі пропозиції, і Президента, і комітету. Я уточнив, усі мають на руках зараз подання Президента України, біографічну довідку, декларацію, і два проекти постанови. В усіх є? Є. Таким чином, я хочу сказати, що два проекти постанови відрізняються один від одного тільки тим, що за ініціативою народних депутатів внесений другий пункт в постанову. Президент України в своєму поданні відповідно до пункту 14 частини першої статті 106 Конституції України вносить подання про призначення Наливайченка Валентина Олександровича на посаду Голови Служби безпеки України, і вносить проект постанови Верховної Ради України, в якому сказано, що відповідно до пункту 12 частини першої статті 85 Конституції України Верховна Рада України постановляє: призначити Наливайченка Валентина Олександровича на посаду Голови Служби безпеки України. Народні депутати України з Комітету Верховної Ради України з питань національної безпеки і оборони запропонували редакцію постанови наступного змісту: „Відповідно до пункту 12, частини першої статті 85 Конституції України Верховна Рада України постановляє: призначити Наливайченка Валентина Олександровича на посаду Голови Служби безпеки України. 2. Ця постанова набирає чинності з моменту її прийняття.” Таким чином я хочу сказати, що відповідно до Регламенту Верховної Ради України потрібно визначати нам, коли ця постанова набуде чинності. Тому я прошу, будь ласка, щоб ми поставили на голосування спочатку пропозицію про призначення яку вносить комітет підписану Анатолієм Степановичем Гриценко. А потім, якщо буде потреба проголосуємо і постанову в іншій редакції. Немає заперечень. Я ставлю на голосування законопроект 1260-д. Про призначення Наливайченка Валентина Олександровича на посаду Голови Служби безпеки. Будь ласка, голосуємо. [[20:42:03]] За-0 Рішення не прийнято. Шановні колеги! Я ставлю на голосування наступний проект постанови 1260 – Постанова Верховної Ради України про призначення Наливайченка Валентина Олександровича Головою Служби безпеки України відповідно до пункту 12, штрих, частини першої статті 85 Конституції України Верховної Ради України постановляє: призначити Наливайченка Валентина Олександровича на посаду Голови Служби безпеки України. Прошу голосувати. [[20:42:54]] За-0 Проти – 5. Утримались - 2. Рішення не прийнято. Шановні колеги! На цьому порядок денний сьогоднішнього пленарного дня вичерпано. Дякую всім за роботу. Завтра о 10 годині розпочнеться ранкове пленарне засідання. На все добре.