Доброго ранку, шановні колеги! Будь ласка, займайте свої місця, підготуйтесь до реєстрації. Нагадую, що реєстрація відбувається шляхом натискання кнопки "за". Будь ласка, підготуйтесь до реєстрації. Шановні колеги, готові реєструватись? Ще раз доброго ранку, колеги, шановні представники ЗМІ, гості Верховної Ради України! Підготуйтесь до реєстрації. Через хвилину починаємо реєстрацію. Шановні колеги, прошу реєструватись. Нагадую, що реєстрація відбувається шляхом натискання кнопки "за". Прошу реєструватись. [[10:02:52]] В залі зареєструвалось 330 народних депутатів України. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, відповідно до статті 25 Регламенту у вівторок ми маємо 30 хвилин для виступів уповноважених представників депутатських фракцій та груп з внесенням пропозицій, оголошень, заяв і повідомлень. Прошу записатися на виступи від депутатських фракцій та груп. До слова запрошується Тимошенко Юлія Володимирівна, депутатська фракція "Батьківщина".
Доброго дня, шановні колеги! Я хотіла б розпочати з найголовнішого питання нашої країни сьогодні: мова іде про розпродаж сільськогосподарської землі. Я думаю, що багато хто в цьому залі до кінця не розуміє взагалі, що сьогодні відбувається в глобальному світі щодо землі сільськогосподарської, її цінності і стратегії відносно поводження з сільськогосподарською землею. Для того, щоб ми трошки глибше зрозуміли цю проблематику, наша команда взяла спеціальну брошуру, яку розробили міжнародні представники, науковці, в тому числі України і за межами України, про те, що сьогодні в глобальному світі означає земля. І можу вам сказати, що, за оцінками Організації Об’єднаних Націй, кількість родючих земель в світі стрімко скорочується разом зі скороченням джерел питної води. У нас сьогодні, за оцінками Організації Об’єднаних Націй, кожна сьома людина в світі знаходиться в стані голоду, включаючи дітей. І, враховуючи таку ситуацію, всіма міжнародними організаціями, які мають стосунок до оцінки значимості сільськогосподарських земель, визначено, що земля стає в світі найдорожчим стратегічним ресурсом. В 2008 році скачок цін на продовольство був майже втричі. І цей процес продовжується. І тому сильні, інтелектуальні, розумні країни світу своєю стратегією визначили скупку в державну власність земель сільськогосподарського призначення як в своїй країні, так і за межами країни. Земля на весь період життя людства буде єдиним цінним товаром, єдиним цінним ресурсом, який вже не буде вироблятися, а буде тільки зменшуватися. Країни світу сильні визначилися, що тільки ті, хто будуть мати в своєму розпорядженні максимум сільськогосподарської землі, будуть глобальними гравцями і будуть реально впливати на всі процеси. Саме тому сьогодні і великі спекулятивні структури корпоративні глобального світу визначили землю як основний товар, який вони хочуть скуповувати, маючи в своєму розпорядженні трильйони. І тому ні в якому випадку не можна сьогодні Україні позбавитися цього стратегічного ресурсу. Ми позбавимо, якщо, не дай Боже, це трапиться, стратегічного ресурсу всі наступні покоління України. І потім відсудити в.
Дайте завершити.
відсудити в міжнародних судах буде неможливо це. І тому сьогодні аграрії всієї країни повстали. Ми вимагаємо зняти з розгляду всі без виключення закони про продаж землі і продовжити на один рік мораторій, щоб визначити стратегію держави, як нам бути з нашою землею. Підтримайте це і не допустіть розпродажу землі! Слава Україні!
Дякую. Слово для доповіді надається Цабалю Володимиру Володимировичу, депутатська фракція "Голос". Святослав Іванович Вакарчук.
Доброго ранку, шановні колеги! Я хотів би сказати декілька слів про не менш важливу тему, яка насправді сьогодні є ключовою для майбутнього України. Це те, як, коли і яким чином ми будемо повертати окуповані Донбас і Крим. Ми часто в цій залі говоримо про необхідність повернути наші території і про необхідність досягнення миру. Ми всі з вами хочемо миру. Цього хоче вся наша держава. І ми хочемо повернення окупованих Криму і Донбасу на наших умовах. Але план повернення і план миру має підтримувати все населення України, або хоча б його більшість. Сьогодні існує тільки три сценарії, за якими ми можемо рухатись. Перший – це військовий шлях, шлях військового повернення. На сьогодні він виглядає нереалістичним. Є другий шлях, за яким сьогодні нас веде діюча команда Президента. Це виконання нездійснених, на українських умовах, Мінських домовленостей, зустрічі у нормандських форматах ради зустрічей і продовження гри на умовах Російської Федерації, на умовах Путіна. Цей шлях призведе до дуже не передбачуваних наслідків, аж до ризику втрати нашого суверенітету і незалежності, що теж цікаво, такий шлях підтримує меншість населення України. І нарешті існує третій шлях, який є прагматичним, який є дорослим і який є продуманим. Це знайти в собі сили зібратися, підняти нашу економіку, зробити так, щоб Україна була готова до викликів, які стоять перед нею, і разом зі всією країною на українських умовах встановити мир і повернути окуповані території. Саме цей шлях пропонує партія "Голос". Ми просимо від парламенту стати нарешті місцем, який виробить цей чіткий проукраїнський план, ні неіснуючі Мінські домовленості, які насправді не приведуть ні до чого доброго і які не треба виконувати, і ні нереалістичні інші шляхи. Саме цей шлях має бути дієвим і об’єднати всю державу. Нам потрібен план, який підтримує більшість. І я нагадую, що саме цим шляхом пішла в свій час західна Німеччина під проводом канцлера Аденауера, які спочатку відбудували ту територію, яку вони могли контролювати, зробили на ній справді взірцеву економіку і сильну державу, і потім все одно повернули всі.
Дайте 10 секунд завершити.
на своїх умовах. Давайте створимо план і реалізуємо план, який підтримає більшість населення України, і саме парламент є майданчиком і місцем для цього. Дякую.
Дякую, Святослав Іванович. Янченко Галина Ігорівна. Сергій Швець.
Чи мене чути? Шановна громада, доброго дня! Доброго дня, пане спікере, пане віце-спікере, пані віце-спікерко, моє шанування усім! Дивіться, друзі, я насправді вийшов для того, щоб привітати нас всіх з тим, що минулого тижня у Верховній Раді нового, дев’ятого скликання відбулися перші парламентські слухання. Вони були організовані Комітетом з питань захисту свободи слова, більшість в якому представлена представниками фракції "Слуга народу". Це були парламентські слухання, присвячені свободі волевиявлення, свободі слова і захисту безпеки журналістів в Україні, безпосередньо. Від імені комітету я висловлюю подяку парламенту, який підтримав цю ініціативу, я висловлюю подяку і секретаріату комітету, який безпосередньо організовував і подолав грандіозну роботу. До нас долучився Офіс Ради Європи, який теж брав активну участь в цьому. Перепрошую, трохи хвилююсь. Але річ в тому, що у нас було близько 700 учасників. Це були одні з найбільших парламентських слухань, які я бачив в історії українського парламенту. 24 журналісти, 15 членів журналістських та громадських організацій. Ми так само, як і учасники слухань, хотіли мати предмет розмови. Ми її отримали і вийшли на предметні рекомендації, вони дуже важливі. Зокрема, в тому числі, і, напевно, насамперед через те, що Інститут масової інформації зафіксував, що переважна більшість порушень, а їх понад 200, і впродовж цього року в Україні 149 були випадками фізичного насильства проти журналістів. І за результатами слухань, перших парламентських слухань цієї Ради, ми прийняли цілу низку рекомендацій і до Верховної Ради, і до Президента України, до всіх правоохоронних, силових органів в Україні, які стосуються, зокрема, активізації зусиль щодо розслідування вбивств і знаходження організаторів, замовників вбивств: Георгія Гонгадзе, Павла Шеремета, Вадима Комарова, В’ячеслава Веремія, Олеся Бузини і решти, решти наших колег, наших співгромадян, які були покарані злочинцями саме через те, що вони висловлювали свободу слова, вони дотримувалися принципів свободи слова, які є непорушними в Україні. Ціла низка рекомендацій. Наш комітет працюватиме над тим, щоб вони вилилися у, власне, безпосередні в законодавчі рішення, які б допомогли захистити журналістів в Україні, журналістів і правозахисників. І я, насамкінець, наголошую, що свобода громадських зборів і свобода слова - це є невід’ємними цінностями українського суспільства, котрі будуть завжди, завжди, наголошую це і для парламенту, і для.
Дякую, Сергію. Дайте завершити, будь ласка, 20 секунд.
фракції "Слуга народу". Дякую.
Дякую, Сергію Федоровичу. Рабінович Вадим Зіновійович, "Опозиційна платформа – За життя".
Дорогі співвітчизники, сьогодні вирішальний день в новітній історії України. Багато лиха бачила наша земля, але такого, щоб її продавали, такого ще не було. Різні попередники крали заводи, фабрики, гривню, а зараз прийшли нові до влади – нова команда з новими креативними заморочками, одна з яких - продати землю України та ще й розповісти, як гарно ми будемо жити, коли українська земля стане власністю іноземців. Учора Президент виголосив: "Проголосуйте в першому читанні продаж землі, а потім ми обов’язково внесемо правки і проведемо референдум". Геніально! Просто повірте на слово новій владі - і продайте свою землю. Але ми вже повірили цій владі, що вона буде захищати свободу слова, що вона не тиснутиме на канали, що вона знизить тарифи, а навесні здійснять посадки. Але не так сталося, як гадалося. Тому - ні, пане Президенте. Є тільки одна доцільна пропозиція: всенародний референдум спочатку, а після нього – побачимо. Все інше – антиукраїнська позиція. Кожна розумна людина у будь-якій політичній силі усвідомлює: це не питання політичне, це питання виживання та існування нашої держави, нашої України. А всім представникам МВФ, Сороса та іншим, чиї загребущие руки эти тянутся к земле України, я хочу сказать: ви прорахувалися, панове, не вийде, хрен вам, а не земля Украины! Запомнили? А кто не понимает по-русски, я переведу: дідька лисого ви отримаєте, а не землю України! Понятно так? Понятно, да. Поэтому закликаю всіх об’єднатися заради захисту нашої землі. Коли б я мав талант, я б сейчас заспівав пісню "Вставай страна огромная". Але таланту в мене нема, да и здесь не співуче поле. Поэтому просто вам скажу, давайте забудемо всі політичні чвари, забудемо, хто в якій політичній силі. Давайте пригадаємо, що ми всі – діти України, землю якої на наших очах розкрадають і продають. Я вірю в Україну, а ті, хто пропонує продати нашу землю, вони в Україну не вірять. Я вірю в Україну, і потому впевнений, ми не дамо продати землю Україну. Не дамо! Дякую вам дуже.
Княжицький Микола Леонідович, "Європейська солідарність".
Дякую. Отже, позиція "Європейської солідарності" з декількох важливих пунктів. Ми не будемо голосувати за закони про дерибан землі. Ми – за ринок землі, але коли український селянин буде захищений, мінімальна ціна буде високою, український фермер буде захищений і буде мати пріоритет. А ті, хто хочуть скупити землю шматками площею Ліхтенштейну чи Андорри, не будуть мати змогу це зробити. І ніякі популістські референдуми владі не допоможуть на користь українських олігархів проти іноземних інвесторів. Наступне питання. Ми вітаємо рішення суду в Гаазі, який визнав те, що Росія є агресором. Нам дуже шкода, що Президент Зеленський не зробив заяву на відміну від наших американських партнерів і не підтримав це рішення. Ми засуджуємо позицію команди Президента Зеленського, яка, за свідченнями посла Тейлора під присягою, стверджувала, що війну розпочав Порошенко, а не Путін. Війну розпочав Путін, і ми в війні переможемо. І нарешті свобода слова. Шановні друзі, я, як колишній журналіст, в 1992 році був першим українським журналістом, якого притягали до відповідальності за наклеп, а ця стаття тоді була криміналізована на тодішнього Президента Леоніда Кравчука. Я ходив в кайданках на допити, я сидів в Генеральній прокуратурі, і коли я бачу зараз бажання Президента встановлювати стандарти в медіа через свої укази і закони, коли я бачу бажання влади карати за фейки, коли я бачу тиск на незалежні телевізійні канали такі, як "Прямий" і інші, я розумію, що нас повертають в радянські часи, нас відвертають від Європи, нас хочуть кинути в хаос. "Європейська солідарність" – відповідальна партія, яка ніколи не дасть скривдити жодного журналіста, яка зробить все, щоб свобода слова завжди в Україні панувала і була ключовою цінністю, так як і інші демократичні свободи, які український народ виборов і продовжує виборювати в жахливій російсько-українській війні, в якій ми переможемо. Дякую.
Дякую. Батенко Тарас Іванович, депутатська група "За майбутнє".
Шановні колеги! Шановні друзі! Депутатська група "За майбутнє", як і більшість української нації, сьогодні переконані, що земля – це питання національного суверенітету. Друзі, ми знаємо останні соціологічні опитування, які є в Україні. Ми знаємо про те, що серед громадян України, які проти відкриття ринку землі, 68 відсотків громадян України. І я сьогодні звертаюся до монобільшості в цьому парламенті, яка сьогодні, як і Президент Зеленський, здобули більшість у громадян України: не йдіть у розріз позицій суспільної думки сьогодні, яка вам довірила мандат у травні і в липні цього року. Переконуйте громадян, проводьте відкриті зустрічі, а не закриті зустрічі на закритих засіданнях комітетів. Спілкуйтеся з громадськістю сьогодні під стінами парламенту, тому що сьогодні зібралося велелюдне віче "Всеукраїнської аграрної ради" і політичних партій. Ми не хочемо політизувати це питання, але ми хочемо через дискусію досягнути істини і компромісу в ньому. Бо якщо 68 відсотків громадян "проти", а монобільшість "за", то де ця більшість, яку ви сьогодні представляєте в парламенті України? Друзі, ми хочемо розуміти, що питання землі – це не питання ігрищ, тому що рейтинг можна втратити швидко, довіру людей можна втратити швидко, а землі можна позбутися раз і назавжди. У нас немає інвентаризації землі в Україні, у нас немає об’єктивної ринкової вартості землі, у нас немає державного земельного банку як джерело фінансування викупу землі для дрібних фермерів, а не великих олігархічних структур, які потім можуть у подальшому перепродувати цю землю для іноземних громадян, іноземних інвестицій. Ми не можемо продати нашому фермеру землю під 2-3 відсотки річних, які він може взяти в кредит у державного банку, а він може взяти кредити під 20, 18-20 відсотків річних. Ми навіть не знаємо про те, чи МВФ від нас сьогодні офіційно вимагає продажу землі. Немає офіційно позиції Міжнародного валютного фонду, а ми такі вже заручники цієї міжнародної організації, що буквально сьогодні-завтра ми повинні приймати це рішення і ставити в порядок денний. Друзі, в нас не закінчена війна. У нас суспільство сьогодні розколоте між тим, як її закінчувати, – формула Штайнмайєра. Тому сьогодні ми входимо в дуже небезпечну полосу протистоянь. І я вважаю, що це може відбитися на соціальній стабільності в суспільстві. Ми розуміємо, що сьогодні в світі відбувається боротьба за майбутні продовольчі ринки в Україні і так далі. Ми вважаємо як депутатська група "За майбутнє" і громадськість вважає, що повинно бути сьогодні накладено мораторій на ринок землі. Ми повинні йти на референдум і спитати людей, коли вони хочуть і в який спосіб відкривати продаж ринку землі. Давайте прислухатися до людей. Дякую.
Бакунець Павло Андрійович, з мотивів. Без. Шановні колеги.
Шановний пане Голово, шановний пане Прем’єр-міністр! Сьогодні я не про політику, сьогодні я про "господарку". На дворі вже листопад, менше 4 градусів. А два міста Львівської області – Новояворівськ і Новий Розділ – перейшли поріг техногенної катастрофи. Люди сьогодні в розпачі не пускають дітей до школи. Люди в розпачі вчора перекривають міжнародні траси і надалі обіцяють загальноміський страйк, який я теж буду підтримувати. Сьогодні я закликаю і обласну державну адміністрацію, і наш уряд, аби зробити реальні кроки і інформувати населення і Новояворівська, і Нового Роздолу, бо вони у відчаї. Сьогодні я вимагаю від уряду визначити конкретну особу, яка крок за кроком буде йти до того дня, поки включать газ на ТЕЦах. Я закликаю і запрошую пана Прем’єр-міністра приїхати до Новояворівська і особисто запустити газ на ТЕЦ.
Дякую. Шановні колеги, час для виступів вичерпано. Переходимо до розгляду питань порядку денного. Шановні колеги, тиша в залі, будь ласка. Шановні колеги. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Постанови про внесення змін до порядку денного другої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання. Скажіть, будь ласка, чи потребує це обговорення, чи ми можемо проголосувати і перейти до розгляду питань? З мотивів – Геращенко.
Доброго дня, шановні колеги! Ви знаєте, я хочу ще раз звернути увагу в першу чергу виборців "Європейської солідарності", за яку проголосували мільйони українців, що в сесійній залі протягом цих місяців відбувається дискримінація опозиційної політичної сили. На жаль, наші законопроекти не включаються до порядку денного сесії. І цього тижня стоїть тільки кілька законопроектів, які є альтернативними до поданих законів "слуг". Мало того, що в цьому залі практикою стали крадіжки законів, коли просто переписуються подані опозицією законопроекти з приміткою а, б, в, г, д, 1, 2, 3, 4, 5, головне, щоб з правильними прізвищами. Так є друга практика, коли протягом двох місяців жоден законопроект "Європейської солідарності" просто не ставлять в порядок денний. І це є не просто нечесно по відношенню до політичної сили, це є ганебно по відношенню до наших виборців. Ми утримаємося при голосуванні за порядок денний. Дякую.
Шановні колеги. Вадим Євгенович Івченко з мотивів.
Дякую, пане Голово. "Батьківщина" теж не буде голосувати за цю постанову. І хочу нагадати: вчора Президент зробив звернення про референдум щодо продажу землі іноземцям. Натомість законопроекти про референдум ви знову не ставите в порядок денний. Цей законопроект, хочу вам нагадати, 2182 від 26 вересня. Вже півтора місяці ми просимо вас поставити даний Закон про референдум і працювати з цим законом задля того, щоб виконати те, що говорить Президент України. І наступне. Ви не ставите Закон, який ми же в серпні місяці подали, про державну допомогу сім’ям з дітьми. Ви не ставите Закони по землям постійного користування фермерських господарств, а вони, до речі, на вулиці стоять. Давайте поважати законодавчу ініціативу депутатів, у тому числі депутатів, які не входять до монобільшості, і ставити всі закони в порядок денний і розглядати. Дякую.
Дякую. Колтунович Олександр Сергійович, "Опозиційна платформа – За життя".
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, я хотів би звернути увагу на те, що у нас з вчорашнього дня на 15 відсотків зросла ціна на газ. На минулому пленарному тижні парламент провалив наш проект Закону 1122. Тому я наполягаю на тому, щоб все-таки на цьому пленарному тижні ми розглянули або проект Закону 2126 наших колег щодо зниження ціни на газ, або інші проекти законів, можливо, у вас є власні ініціативи, але ми маємо запропонувати нові дієві механізми щодо того, щоб не допустити підвищення ціни на газ для населення і, що найголовніше, тарифів на опалення і гарячу воду. Тому що в листопаді вже ціна буде вищою, а в подальшому вона теж буде зростати. Тому ми маємо врегулювати це питання і дати нові формули для того, щоб ціна не збільшувалась. Дякую.
Дякую. Є проект постанови, який вам запропонований. На жаль, в нього ми зараз з голосу. Ви бачите, що ми не вносимо з голосу в сесійній залі. Шановні колеги, чи всі бажаючі виступили з мотивів? Тоді пропоную перейти до голосування. Прошу підготуватись до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про внесення змін до порядку денного другої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання (реєстраційний номер 2101-11). Прошу підготуватись до голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[10:31:28]] За – 289 Рішення прийнято. 286, вибачте. Рішення прийнято. Постанова прийнята в цілому. Покажіть по фракціям, будь ласка. "Слуга народу" – 235, "Опозиційна платформа – За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 0, "За майбутнє" – 15, "Голос" – 19, позафракційні – 17. Дякую ще раз. Рішення прийнято. Переходимо до наступного питання порядку денного. Шановні колеги, на ваш розгляд вноситься проект Постанови реєстраційний. Шановні колеги, колеги, будь ласка, тиша в залі! Колеги, дякую вам дуже. Реєстраційний номер 2400: про зміну у складі Ради Національного банку України. Згідно частини четвертої статті 20 Регламенту Верховної Ради України питання включається до порядку денного сесії позачергово без голосування. Відповідно до пункту 19 частини першої статті 85 Конституції України, стаття 210 Регламенту Верховної Ради України і стаття 10 Закону України "Про Національний банк України": до повноважень Верховної Ради України належить призначення на посаду половини складу Ради Національного банку України. У зв’язку з переходом Тимофія Милованова на роботу до Кабінету Міністрів України та звільненням його з посади члена Національного банку України, нам необхідно призначити на вакантне місце нового члена Ради Національного банку України. Колеги, вам не цікаво, так? Колеги, я розумію, що вам весело. Але, Тарас Іванович, якщо можна, все ж таки так, щоб було чутно. Дякую. Шановні колеги, переходимо до розгляду питання. Процедуру розгляду визначено статтею 210 Регламенту Верховної Ради України. Слово для доповіді надається голові Комітету Верховної Ради України з питань фінансів, податкової та митної політики Гетманцеву Данилу Олександровичу. Регламент до 5 хвилин.
Шановні колеги, дякую за слово. Я не думаю, що я займу 5 хвилин. Насправді, я доповім про той конкурс, який ми провели в межах комітету. Ми з 23 кандидатів на посаду члена Ради Національного банку України обрали Віталія Шапрана, який, на нашу думку, після глибокого вивчення документів, був найкращим кандидатом з усіх, хто подався. Це людина, яка має досвід роботи фінансовим аналітиком в різноманітних поважних установах, яка на сьогоднішній день працює аналітиком, фінансовим саме аналітиком в Секретаріаті Ради Національного банку України. Це людина, яка є доцентом одного з вищих учбових закладів, тобто має і науковий досвід роботи. І насправді в спілкуванні з ним на комітеті було зрозуміло, що це один з небагатьох фахівців в державі в галузі банківської справи, в галузі монетарної політики. З огляду на це, комітет рекомендує Верховній Раді України призначити Віталія Шапрана на посаду члена Ради Національного банку України. Прошу підтримати нашу рекомендацію. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, далі за Регламентом виступи від фракцій, депутатських груп. Чи це необхідно? Прошу записатися від фракцій та груп. Кицак Богдан Вікторович, фракція "Слуга народу".
Прошу передати слово Олексію Леонову.
Олексій Леонов. Є Леонов в залі? Мікрофон включіть з місця, будь ласка.
Доброго дня! Цю кандидатуру підтримав комітет, прошу підтримати та голосувати.
Дякую. Колтунович Олександр Сергійович.
Шановні депутати, я хочу звернутися до вас, що коли ми обираємо члена Ради Національного банку України і фактично замінюємо Тимофія Милованова на сьогоднішнього кандидата, я хотів би звернути увагу на те, що, перше, які результати діяльності попередньої групи чи ради і що пропонується зараз? Що стосується результатів, то ми їх бачили: 207 відсотків девальвація національної грошової одиниці, зменшення кількості банків, вони це називають оздоровленням, із 180 до 77 банків, за позичальників і вкладників ніхто вже не каже. Ми говоримо про серйозні, складні структурні перебудови, які відбулися за останні 5 років, ми говоримо про те, що облікова ставка зменшилася, точніше зросла з 6,5 відсотків до 15,5 відсотків, а це здорожчання вартості кредитів, і в тому числі на споживчому ринку кредитування. Тому, коли ми сьогодні призначаємо нового члена Ради Національного банку, було б важливим почути пріоритети монетарної політики, взагалі, що ми будемо мати найближчі 5 років, куди будемо рухатись, якою буде облікова ставка, якою буде офіційний курс національної грошової одиниці, і інші параметри, які будуть визначати в подальшому економічну архітектоніку країни. Дякую.
Дякую. Климпуш-Цинцадзе Іванна Орестівна.
Прошу передати слово Артуру Герасимову, будь ласка.
Артур Володимирович Герасимов.
Шановний пане Голово! Шановні колеги! Шановні українці! Ви знаєте, що від діяльності Національного банку залежить дуже багато в питаннях стабільності фінансової системи, в питаннях стабільності нашої грошової одиниці, та і взагалі в питаннях економічної стабільності нашої держави. І Рада Нацбанку завжди виконувала роль, яка дозволяла більш стратегічно, більш виважено підходити до будь-яких питань керівництву Національного банку. І особливо були важливі присутність в цій Раді Національного банку критично налаштованих людей, думки яких дозволяли набагато більш виважено перевіряти ті стратегії і ті кроки тактичні і стратегічні, які після того керівництво Національного банку втілювало в життя, і всі ми бачили їх зараз. І я б хотів сказати, що діяльність Національного банку за останні п’ять років вона дійсно була позитивною, і ті авгієві конюшні, які в 14-му році досталися тоді владі, вони були розчищені і багато позитивних речей було зроблено, в тому числі і завдяки діяльності Ради НБУ. І саме тому, коли ми говоримо про сьогоднішнє голосування і про обрання члена Наглядової ради НБУ, ми вважаємо, що, при всій повазі до Віталія Сергійовича, під час засідання комітету згідно з інформацією від членів нашої фракції, які приймали участь в цьому засіданні, було декілька кандидатів, які значно переважали і за об’ємом знань, і за іншими показниками кандидата, який сьогодні пропонується комітетом. Наприклад, серед кандидатів був, наскільки я розумію, він теж набрав дуже високі результати, Віктор Михайлович Пинзеник. Я думаю, ця постать і ця фігура, вона не потребує жодних представлень. Саме тому сьогодні фракція політичної партії "Європейської солідарності" утримається під час голосування за цю кандидатуру. Але ми вважаємо, що ключове, щоб члени Наглядової ради Національного банку України не потакали діяльності влади, не потакали діяльності там Кабінету Міністрів чи іншим представникам влади, а допомагали Національному банку проводити самостійну, незалежну політику, як це і призначено і якою є суть Національного банку. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, всі бажаючі виступили? Пропоную переходити до голосування. Прошу народних депутатів підготуватись до голосування та зайняти свої місця. Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому проекту Постанови про зміну у складі Ради Національного банку України (реєстраційний номер 2400). Прошу підготуватись до голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[10:41:43]] За – 268 Рішення прийнято. Постанова прийнята в цілому. Дякую. Я вітаю вас, бажаю успіху на новій посаді. Шановні колеги, переходимо до наступного питання порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про добровільне об’єднання територіальних громад" (щодо спрощення процедури затвердження перспективних планів формування територій громад Автономної Республіки Крим, областей) (реєстраційний номер 2189). Пропоную його розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:42:35]] За – 263 Рішення прийнято. Шановні колеги, слово для доповіді надається заступнику міністра розвитку громад та територій Негоді В’ячеславу Андрійовичу.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! На ваш розгляд вноситься дуже лаконічний, але надзвичайно важливий законопроект про внесення змін до Закону України "Про добровільне об’єднання територіальних громад" (щодо спрощення процедури затвердження перспективних планів формування територій громад). Серед першочергових завдань в процесі децентралізації є формування спроможних територіальних громад, які здатні вирішувати локальні проблеми та задачі з організації свого життєвого простору. Дуже важливо, щоб процес формування територій майбутніх спроможних громад було завершено, підкреслюю, до наступних місцевих виборів. З цією метою урядом і внесено цей законопроект, яким пропонується. Перше: спростити механізм затвердження перспективних планів формування територій громад областей, виключивши із цього процесу стадію їх обов’язкового схвалення відповідними обласними радами. І друге: доповнити перелік умов добровільного об’єднання вимогою щодо здійснення цього процесу відповідно до затверджених перспективних планів, а не, як інколи буває, хаотично. Необхідність таких змін обумовлена складністю процесів, що відбувалися упродовж 5 років реформування системи місцевого самоврядування, під час яких проявилася низка недоліків, які продовжують перешкоджати створенню спроможних громад. Часто окремі обласні ради ігнорували затверджений критерій щодо формування спроможних громад. Як наслідок, у великій кількості регіонів досі немає перспективних планів, які б покривали область. Як приклад, в Одеській області перспективний план охоплює тільки 40 відсотків територій, в Київській – 54, у Вінницькій - 56, Черкаській – 75. І ще один важливий аргумент на користь законопроекту: понад 80 ОТГ, в яких ЦВК оголосило вибори в грудні цього року, не можуть бути визнані.
Дайте 10 секунд завершити, будь ласка.
не можуть бути визнані спроможними і не можуть перейти на міжбюджетні відносини в зв’язку з тим, що вони не в перспективних планах. Шановні народні депутати, з прийняттям цих змін нам відкриються нові можливості для проведення реформи.
Дякую. Слово для співдоповіді надається голові підкомітету Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Безгіну Віталію Юрійовичу.
Доброго дня, президія! Доброго дня, шановні колеги! Насправді, реформа децентралізації – це тема, яка має єднати зал, незалежно від політичних прапорів, тому що саме від її успіху залежить спроможність наших громад, її майбутнє. Не наша команда розпочинала дану реформу, і ми віддаємо належне попередньому уряду, але, в той же час, ми переконані, що поточна Верховна Рада та новий вже уряд спроможні довести її до кінця. Саме цей законопроект є першим в переліку на завершенні до централізації, підготовлений профільним міністерством. Комітет з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування розглянув на своєму засіданні 9 жовтня 2019 року проект Закону України №2189, внесений Кабінетом Міністрів України. Законопроектом пропонується внести зміни до Закону України "Про добровільне об’єднання територіальних громад" та встановити, що об’єднання територіальних громад здійснюється відповідно до перспективних планів формування територій громад Автономної Республіки Крим, областей. При цьому законопроектом визначається, що перспективні плани формування територій громад Автономної Республіки Крим та областей затверджуються Кабінетом Міністрів України за поданням відповідної обласної державної адміністрації. Всеукраїнська асоціація органів місцевого самоврядування, Асоціація міст України в цілому підтримують запропоноване спрощення процедури затвердження перспективних планів. Водночас асоціація вважає, що для забезпечення виконання положень Європейської хартії місцевого самоврядування необхідно передбачити механізми залучення органів місцевого самоврядування до консультацій, і відповідна ініціатива вже має відповідь від профільного комітету і від міністерства. Всебічно обговоривши питання, комітет ухвалив висновок: рекомендувати Верховній Раді відповідно до пункту 1 частини першої та частини другої статті 114 Регламенту Верховної Ради України проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про добровільне об’єднання територіальних громад" (щодо спрощення процедури затвердження перспективних планів) за наслідками розгляду у першому читанні прийняти за основу та в цілому. Просимо підтримати.
Дякую. Все, да? Дякую. Дякую, шановні колеги. Договоріть. Прошу записатися на виступи від депутатських фракцій та груп: два – за, два – проти. Абдуллін Олександр Рафкатович, "Батьківщина".
Прошу передати слово Анжеліці Лабунській.
Лабунська Анжела Вікторівна.
Доброго дня, колеги, доброго дня, шановна президія. Анжеліка Лабунська, фракція "Батьківщина". Я розумію, що сьогодні в цій Верховній Раді є монобільшість, і той законопроект, який сьогодні подав уряд, скоріше всього буде прийнятий. Але давайте згадаємо гасла, з якими йшов Президент на вибори, і що обіцяв нашим громадянам. Він обіцяв, один з лозунгів був: "Децентралізація". Що ми сьогодні бачимо не тільки по цьому законопроекту, а взагалі по інших законопроектах, які подаються сьогоднішньою владою? Іде повна централізація сьогодні влади, забираються повноваження у місцевих громад і повністю віддаються на Київ. Да, я розумію, що попередня влада прийняла такі законопроекти, і в такому вигляді, яким є сьогодні створення об’єднаних територіальних громад, знищуються сьогодні українські села. Тому що не вистачає сьогодні бюджету для того, щоб фінансувати села, які знаходяться на далекій відстані від центру об’єднаної територіальної громади. Я розумію, що принцип, який був раніше: якщо є від правлячої коаліції кандидат, який може виграти вибори на голову об’єднаної територіальної громади, то так і затверджувався перспективний план. Але якщо ми кажемо, що ми змінюємо сьогодні країну, то давайте тоді, якщо ви кажете, коротший путь, давайте тоді прибирати обласні адміністрації і обласні ради даже, якщо йти. І давайте тоді хай напряму подають документи, безпосередньо до Кабінету Міністрів. Не можна сьогодні прибирати з цього процесу обласні ради. Сьогодні, на жаль, губернатори, які сьогодні призначені, вони не є жителями тих областей. І ви вважаєте, що депутати, які обрані людьми, сьогодні в обласних радах гірше знають, як затверджувати перспективний план? Точно – ні. Колеги, давайте.
Дайте завершити.
Давайте повернемо цей закон на доопрацювання. І тоді, якщо даже так просто приберемо і обласні адміністрації, і напряму хай затверджують перспективний план.
Дякую. Васильченко Галина Іванівна.
Прошу передати слово Роману Лозинському.
Роман Михайлович Лозинський.
Шановні українці, шановні колеги! В програмі партії "Голос" чітко було вказано, що партія "Голос" підтримує реформу децентралізації. Чому ми її підтримуємо. Тому що повноваження і ресурси мають бути на максимально наближеному рівні до людей. Тому що рівень прийняття рішень: де навчатись, де лікуватись, де щось будувати і де створювати можливості для бізнесу, - повинні громади, а не десь далеко в центрі. Саме тому ці речі, і загалом реформу і процес децентралізації, фракція "Голос" абсолютно підтримує. Але чого фракція "Голос" не підтримує. Ми не підтримуємо турборежим завершення процесу децентралізації. Ми не підтримуємо прискорений і будь-який інший пришвидшений режим розгляду внесення змін до Конституції, особливо в період, коли наша країна воює, і в період, коли процес децентралізації може перевернутися процесом федералізації. Ми теж розуміємо, що в цьому законопроекті дуже чітко вказана важливість перспективних планів. Так от дуже багато є ще пропозицій, які потрібно врахувати. Саме тому фракція "Голос" буде підтримувати цей законопроект у першому читанні. Ми абсолютно за те, аби реформа децентралізації поступово і логічно була завершена. Але ми наголошуємо на важливості провести достатню кількість консультацій, спілкувань та діалогів з громадами, аби врахувати всі конструктивні пропозиції змін до перспективних планів, і аби ми не наробили дурниць і в турборежимі, в прискореному режимі, цю реформу не перевернули на великий ризик та загрозу для країни. Ми будемо підтримувати в першому читанні.
Дякую. Микола Скорик, "Опозиційна платформа – За життя".
Народний депутат Скорик, фракція "Опозиційна платформа – За життя". Шановні колеги, шановні громадяни України! Фракція "Опозиційна платформа – За життя" прийняла рішення не підтримувати зазначений законопроект. Це пов’язано з тим, що до Верховної Ради звернулася низка обласних рад з відповідними зверненнями, прийнятими на сесійних засіданнях, щодо неприйняття даного законопроекту. Ми вважаємо ці звернення абсолютно логічними, беручи до уваги, що прибирати з цієї ланки низку обласних рад – це абсолютно не вірно, це порушення їхньої компетенції, це порушення Закону про місцеве самоврядування. Взагалі те, що відбувається стосовно так званої реформи адміністративно-територіальної, це абсолютно ненормально. Я вважаю, що Президент мав би поновити роботу конституційної комісії і дійсно зайнятися реформою Конституції, не повторювати помилки своїх попередників, які заблокували цю роботу, не висмикувати окремі моменти з Конституції. А якщо ми, дійсно, нова Верховна Рада, прийняти нову редакцію Конституції, в тому числі стосовно адміністративно-територіального устрою і стосовно повноважень місцевої влади. На сьогоднішній день згідно з цим законом ми фактично прибираємо область з цього процесу. Беручи до уваги, що у нас на сьогоднішній день є райони, які існують тільки на папері, тому що на їхній території вже існують так звані об’єднані територіальні громади, ви маєте зрозуміти, що якщо з’єднати три, чи чотири, чи п’ять бідних громад, вони не стануть багатшими. І те, що відбувається, має відбуватися на основі обговорення. І ключове питання, ключове слово в цьому законі має бути - добровільне. Те, що ви зараз пропонуєте прийняти, це абсолютно недобровільне об’єднання. Воно примушує громади до цих кроків і не є правильним, і не є справедливим. Дякую за увагу.
Дякую, Микола Леонідович. Почекайте. Фріз. Гончаренко Олексій Олексійович.
Дякую. Гончаренко, Одещина, "Європейська солідарність". Шановні друзі, ви знаєте, продовжується цілеспрямоване знищення інституцій в державі. Ми вже бачили про Центральну виборчу комісію. Парламент перетворили на нотаріальну контору, яка штампує будь-що, що приходить з Банкової та з Грушевського. Ми можемо це побачити, вже зараз іде тиск на засоби масової інформації з ранку до ночі. Все зрозуміло. І одна з інституцій, яку знищують "Слуги народу", - це є місцеве самоврядування. Подивіться самі, зараз нам вноситься проект закону, яким пропонується прибрати обласні ради з процесу утворення нових об’єднаних територіальних громад через затвердження плану розвитку. Як таке може бути, скажіть мені, будь ласка? Обласна рада обирається людьми для того, щоб якраз вона представляла інтереси, спільні інтереси громад. Я розумію, що у складі "Слуги народу", напевно, немає жодної людини, яка працювала депутатом обласної ради, а можливо, там декілька – максимум. А нормально – це коли людина була депутатом місцевої ради, а потім стала депутатом Верховної Ради, а не пішла туди зі свадебного фотографа. Але ми бачимо, що тут все відбувається навпаки. І люди навіть не розуміють, навіть не розуміють, нащо потрібні обласні ради в державі. Обласні ради якраз мають створити всі механізми і так зробити, щоб, дійсно, ці громади були об’єднані, які будуть спроможні, які будуть реально потрібні державі. А кому ж ви пропонуєте це віддати: губернаторам? Ми вже бачимо ваших губернаторів. Ви вигадали новий тип губернаторів – "губернатор скоропортящийся". У вас за два місяці вилетіли губернатори з Черкащини, Луганщини, Київської області. Хто вас буде призначати? Ці губернатори, які не знають назви міст, в які ви їх прислали по тих областях? Тож цей проект. 10 секунд, будь ласка, завершити.
10 секунд дайте завершити.
Дякую. Цей проект – це проект на руйнацію місцевого самоврядування. Не давайте за це жодного голосу. Дякую.
Білозір Лариса Миколаївна.
Лариса Білозір, 15 виборчий округ, Вінниччина, група "За майбутнє". Шановні друзі, закликаю вас підтримати цей Закон 2189. Тому що на сьогодні вже у нас щодо перспективних планів, дійсно, тупик. Всі області, які мали їх прийняти - прийняли. П’ятнадцять областей стовідсотково прийняли ці перспективні плани: Волинська, Дніпропетровська. Харківська. Хмельницька. Але ж подивіться, є області із-за яких сьогодні 80 громад не можуть перейти на прямі міжбюджетні відносини. Через довготривалу процедуру громади втрачають значні кошти, із-за того, що є якісь певні інтереси, які потрібно збалансовувати на рівні обласних рад. Я вважаю, обласні ради потрібно нарешті уже виключити з цього процесу. Але, звісно, ті групи, які будуть робочі групи сформовані при ОДА, туди, я вважаю, потрібно включити народних депутатів, які як ніхто знають проблеми своїх громад і не будуть займатися цими містечковими відстоюваннями своїх інтересів. Тому я вас дуже прошу підтримати цей законопроект, який.
10 секунд дайте завершити.
який фактично блокує на сьогодні створення нормальних, спроможних громад. І фактично добровільне об’єднання себе вже вичерпало. Тут потрібно вже робити на.
Дякую. Люшняк Микола Володимирович, з мотивів, хвилина. З місця включіть мікрофон, будь ласка.
Микола Люшняк, 166 округ, Тернопільщина. Шановний пане головуючий і шановні колеги народні депутати, сьогодні чотири роки пройшло від того, коли Україна прийняла курс на децентралізацію. Чотири роки мали шанс обласні ради, місцеві ради, народні депутати, голови адміністрацій впливати на процес децентралізації. Сьогодні є багато помилок, багато успіхів. Але, повірте, якщо ми сьогодні повинні завершити цей процес децентралізації, тому що країна сьогодні змінюється завдяки децентралізації, коли ми передамо максимум податків, максимум повноважень органам місцевого самоврядування, відтоді зміниться країна, не треба буде возити в Київ, не треба буде боротися з корупцією, не треба буде такої великої Верховної Ради. Звертаюся до Президента, до Прем’єр-міністра для того, щоб у швидкому темпі ми могли завершити децентралізацію і перейти до другого етапу, тому що за цей час деякі країни.
Дякую. Довгий Олесь Станіславович, хвилина з мотивів. Все. Шановні колеги, почекайте секунду! І переходимо після цього до голосування. Будь ласка, займіть свої місця, підготуйтеся до голосування.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні колеги, я зараз використаю свій час, більше торкнувшись питань свого округу. Я мажоритарник, який обраний на 102 виборчому окрузі в Кіровоградській області. Я хочу сказати, що сьогодні вже фактично по всій країні почався опалювальний сезон, за виключенням декількох великих і невеличких міст. На моєму окрузі найбільшим містом є місто Світловодськ, в якому проживає 40 тисяч людей, всі 40 тисяч людей сьогодні третій тиждень поспіль фактично замерзають. Місто Світловодськ може перетворитися у наступну Смілу або в наступний Алчевськ. Я звернувся до Прем’єр-міністра, я звернувся до керівництва НАК "Нафтогазу". Слава Богу, вчора представили губернатора, і я мав сьогодні вранці з ним півгодинну нараду, він пообіцяв доторкнутись зі своєї сторони. Що я прошу? Я прошу з високої трибуни парламенту достукатись і звернути увагу керівництва НАК "Нафтогазу", керівництва міністерства.
Дякую, Олесь Станіславович. Десять секунд.
на те, щоб не допустити замерзнути цілому 40-тисячому місту. На цьому я вам буду щиро вдячний.
Дякую. Шановні колеги, обговорення завершено, переходимо до голосування. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до Закону України "Про добровільне об’єднання територіальних громад" (реєстраційний номер 2189). Прошу підготуватись до голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:03:39]] За – 283 Рішення прийнято. Шановні колеги! Комітет рекомендував прийняти цей законопроект і в цілому. [[Шум у залі]] Пропонується тоді скоротити строки наполовину. Шановні колеги. [[Шум у залі]] Не принципово, ну, два тижні - швидше підготуємося до другого читання. Шановні колеги. Ні, це ж не суперечить Регламенту. Я розумію. Шановні колеги, відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків і подачі пропозицій і правок та підготовки до другого читання (реєстраційний номер законопроекту 2189). Прошу підтримати та проголосувати. [[11:04:50]] За – 258 Рішення прийнято. Дякую. Переходимо до наступного питання порядку денного. Шановні колеги, вам запропонований проект Закону про внесення змін до деяких законів України (реєстраційний номер 2260). Нам необхідно для того, щоб його розглянути сьогодні, застосувати процедуру ad hoc щодо розгляду та прийняття рішення на цьому пленарному засіданні. Прошу підтримати цю пропозицію. Ставлю на голосування пропозицію щодо застосування процедури ad hoc по відношенню до законопроекту реєстраційний номер. щоб розглянути на цьому пленарному засіданні. Є така пропозиція комітету. Зараз перейдемо до розгляду, вони пояснять. Шановні колеги, ставлю на голосування цю пропозицію, прошу її підтримати та проголосувати. [[11:05:58]] За – 273 Рішення прийнято. Шановні колеги, пропоную розглянути цей законопроект за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:06:23]] За – 257 Рішення прийнято. Переходимо до розгляду цього законопроекту. Слово для доповіді надається народному депутату України Шкрум Альоні Іванівні.
Доброго дня, шановний пане Голово, шановні колеги, шановні українці! Цей законопроект вносить зміни до багатьох законів України щодо питань саме державної служби і розділення політичних посад від посад державної служби. Ви не повірите, але цей законопроект мав дуже довгий шлях, він був зареєстрований ще в липні 2016 року, зареєстрований тоді і підписаний, і підтриманий всіма членами комітету з усіх фракцій, Комітетом місцевого самоврядування та державного управління. Але, на жаль, так ніколи і не був розглянутий з 2016 року. Чому? Тому що це був наш шанс і це була можливість якраз відділити державну службу, професійну, аполітичну, від політичних течій, від політичного впливу і від інших якихось бізнесових інтересів, в тому числі політиків. Це наші європейські зобов’язання, це абсолютно європейська практика, коли ми намагаємося зробити державну службу в багатьох органах більш професійною і незалежною від зміни урядів. Насправді на сьогодні у нас державна служба є дуже слабкою за якістю інституцій і за міжнародними рейтингами. Ми б дуже хотіли б, щоб державна служба в органах була орієнтована на результат, а не на тонни паперу і процес заради процесу. Тому в цьому законопроекті також, за погодженням з урядом і колегами з фракції "Слуги народу", внесена зміна до законодавства України щодо застосування електронної форми документів, і я думаю, що це також би було правильно. Законопроект вносить зміни по державній службі до Законів "Про Службу безпеки України", Рахункову палату, Центральну виборчу комісію, Раду національної безпеки та оборони. І фактичні ці всі зміни погоджувалися з ними. Знаєте, колеги, відомий економіст Ніл Фергюсон був в Україні і казав, що йому наша державна влада і державні органи, і інституції нагадують долини Танзанії. Але в якому сенсі? В тому сенсі, що є державні інституції, які є антилопами гну, і вони спокійно собі їдять травичку, на них нападають державні інституції-хижаки; а ще є державні інституції – органи-падальщики і паразити, їх також в країні дуже багато. Ми намагаємося зараз зробити державну службу більш професійною, тому що економічно розвинена країна можлива лише там, де є професійні, незалежні і ефективні державні органи і ті люди, які в них працюють. Тому я буду вас просити підтримати цей законопроект.
Дякую. Слово надається голові підкомітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Олександру Сергійовичу Корнієнко.
Дякую. Шановні колеги, Комітет з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування на своєму засіданні 30 жовтня розглянув проект Закону про внесення змін до деяких законів (за реєстраційним номером 2260), поданий народними депутатами України: Шкрум, Безгіним, Безуглою, Корнієнком. За наслідками розгляду комітет ухвалив: рекомендувати Верховній Раді відповідно до частини першої статті 114 Регламенту Верховної Ради України прийняти в першому читанні законопроект за основу. Беручи до уваги висновок Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради щодо необхідності доопрацювання законопроекту, комітет звернувся до Голови Верховної Радої з пропозицією оголосити відповідно до частини першої 116-ї Регламенту Верховної Ради України під час розгляду даного питання на пленарному засіданні про необхідність внесення пропозицій і поправок щодо виправлення, уточнень, усунення помилок бо суперечностей у тексті законопроекту, інших структурних частин законопроекту та/або інших законодавчих актів, що не були предметом розгляду в першому читанні та відповідають предмету правового регулювання законопроекту. Від себе хочу сказати, що це продовження реформи держслужби, яку ми почали Законом 1066. Пані Шкрум нещодавно наводила статистику: вже, дійсно, біля 40 службовців категорії "А" звільнено за цією новою процедурою і близько 20 вже призначено. Я є членом Комісії з питань вищого корпусу, можу потім особисто кожному, кому цікаво, розповісти, що там відбувається, доповісти. В принципі, ті зміни, які по держслужбі, вони йдуть, ми хочемо на наступний "день уряду" через там два тижні запросити пана Дубілета, щоб він доповів про звільнення, про скорочення, як це відбувається, які є гарантії у тих службовців, яких ми скорочуємо. Але точно цей процес реформи держслужби дуже потрібний і буде далі рухатися. Щодо конкретно цього закону, він впорядковує держслужбу в дуже багатьох органах (близько 40, здається, органів ми зачепили), у нього навіть немає назви, в цього закону, бо це закон про внесення змін в багато законів. Тому прохання підтримати. Дякую.
Дякую, Олександр Сергійович. Шановні колеги, є необхідність обговорювати цей законопроект? [[Шум у залі]] Є! Тому прошу записатися: два – за, два – проти. Будь ласка, запрошую до слова народну депутатку України Климпуш-Цинцадзе Іванну Орестівну. Ви будете? Прошу.
Павленку Ростиславу, будь ласка.
Народний депутат Ростислав Павленко, будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. Шановні колеги народні депутати, шановні виборці! Знаєте, виглядає таким чином, що біг по граблях стає національним спортом цього парламенту. Говорили шановні попередні виступаючі про те, що цей закон йде в руслі так званої реформи державної служби (законопроект 1066). Знаєте, це такий наслідок "шаленого принтера" від перших днів нашої роботи, коли зараз намагаються якісь дірки залатати, але, на жаль, лише поглиблюють ту проблему, яка створена цими змінами до законів. Видно, що за основу, можливо, і взято законопроект, який розроблявся ще в минулому скликанні парламенту, але чи то під час підготовки чи доопрацювання, чи як це краще назвати, було запропоновано норми, які роблять цей проект у такому вигляді неприйнятним. Перш за все йдеться про подальше послаблення прав державних службовців і розширення можливостей для того, щоб їх можна було звільнити на догоду політичного моменту для того, щоби взяти потрібних людей, замінивши тих, хто працює і має досвід, а потім знову і знову їх міняти, як ми це бачимо вже впродовж тривалого часу. По-друге, запровадження норм цього закону створить мішанину, плутанину і колізію. Особливо те, що стосується удосконалення електронних форм комунікацій, коли ціла низка норм буде суперечити вже наявним нормам закону. А те, що стосується положень щодо Міністерства оборони і Служби безпеки Україні, в країні у війні викликає дуже великий сумнів. Тому, шановні колеги, ми утримуємося від підтримки цього проекту закону і закликаємо відповідно до пункту 3 статті 114 Регламенту відправити цей законопроект в комітет на доопрацювання і при тому мати тут думку Комітету з питань безпеки, оборони і розвідки. Дуже дякую.
Цимбалюк Михайло Михайлович. Шкрум? Шкрум Альона Іванівна. З місця, включіть мікрофон, будь ласка.
Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Колеги, "Батьківщина", безперечно, буде підтримувати цей законопроект. Я вже казала про те, що він пройшов довгий період очікування з 2016 року. Але ми чесно маємо сказати і собі, і всім українцям, що цей єдиний законопроект не вирішить усі проблеми і всі питання реформування і державного управління, і державної служби в Україні. На жаль, і я це казала публічно не один раз, в Програмі дій уряду дуже мало сказано про реформу державного управління. А саме без реформи державних органів, без того, щоб вони були професійними, незалежними, ефективними і складалися з професійних людей, Україна точно не зможе підняти своє економічне зростання і його забезпечити. Це доведено всіма можливими і неможливими міжнародними рейтингами. Також ми хотіли б зазначити, що прийнята Стратегія реформи державного управління, де одним з перших пунктів написано про те, що ми маємо вимагати від уряду проведення комплексного функціонального обстеження кожного державного органу. У нас на сьогодні є дуже багато застарілих радянських державних функцій, які вже цим органам не потрібні. І скорочувати людей в державних органах ми можемо, тільки скорочуючи непотрібні функції, а не довільно за якимись політичними або неполітичними показниками і відчуттями. Тому, колеги, ми дуже хотіли б від уряду почути, яка буде стратегія реформи державних інституцій і державної служби в країні? Чи буде проведено і як буде проведено комплексне функціональне обстеження і скорочення непотрібних функцій, які не надають нічого на сьогодні людям і громадянам України, а лише створюють перешкоди для розвитку громадян, для отримання ними послуг і для розвитку українського бізнесу та міжнародного бізнесу в країні. І я думаю, що буде правильно цю дискусію провести в стінах Верховної Ради і зрозуміти, як ми за рік від старого, забюрократизованого, радянського державного управління хочемо рухатися до нової, сильної, ефективної країни. Без цього, на жаль, ще раз повторюся, економічний розвиток України буде неможливим. Тому цей законопроект підтримуємо. Доопрацьовуємо його до другого читання. А далі нам треба комплексно говорити про реформування державних органів в країні. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, будь ласка, трошки тихіше! Бо дуже шумно в залі. Колеги. Дякую. Шановні колеги, слово для виступу надається Осадчуку Андрію Павловичу. Петровичу.
Петровичу. Прошу передати слово Роману Лозинському. Дякую.
Роман Михайлович Лозинський.
Шановні колеги, кожного разу, коли ми піднімаємо будь-які питання, що стосуються державної служби, я хотів би, щоб ми пам’ятали про цифру 220 тисяч – це саме така кількість державних службовців всіх рівнів є в нашій країні. І всі питання, які ми розглядаємо, стосуються 220 тисяч людей. Насправді ідея цього законопроекту в основі своїй, як згадувалось, з 2016 року є дуже здоровою. І автори закладали туди багато добрих норм, але в процесі опрацювання ми бачимо тут повторення тих самих проблем і тих самих слабких місць, які ми бачили в Законі 1066. Одне з них – це є принцип послаблення захищеності державних службовців. І щоб не бути голослівним, я нагадаю нам цифру, яка стала результатом законопроекту, який став Законом 1066, – 40 держслужбовців найвищої категорії було звільнено за останні 2 місяці, це близько чверті усіх державних службовців категорії А. Причина? Це люди, які пов’язані з корупційними ризиками, саме такий принцип закладався у Законі 1066. Наразі жодної справи по цих державних службовцях не відкрито. Я дуже хочу, аби ми всі не зловживали питаннями захищеності держслужбовців, аби ми пам’ятали про те, що це стосується 220 тисяч людей і це стосується великого інституту державної служби, і щоб жодна наша ініціатива не була спрямована на послаблення, а навпаки – тільки на посилення. І ми абсолютно погоджуємося з цим принципом, що уряд повинен розробити стратегію роботи щодо держслужби, стратегію підвищення, в тому числі умов проходження держслужби, в тому числі і майнову фінансову, і також організаційну. А зараз, роблячи їх, державних службовців, насправді безпорадними і незахищеними, таку державну службу ми не побудуємо.
Дякую. Макаренко Михайло Васильович.
Прошу передати слово пану Папієву.
Папієв Михайло Миколайович.
Дякую. Шановні народні депутати, шановні громадяни України, особливо я звертаюся до державних службовців. Ви знаєте, цей законопроект – це яскравий приклад того, як готують законопроект люди, які абсолютно не усвідомлюють, що таке державна служба, які жодного дня не працювали на державній службі, а хочуть вже виписувати якісь норми, не розуміючи взагалі, про що йде мова. Розказують нам, що цей законопроект вже декілька років у Верховній Раді України. Так ви би взяли, звернулися один раз до людей, які фахово знають, що таке державна служба, і вони б виписали вам цей законопроект, і ви би не виглядали так, як ви виглядаєте зараз на трибуні Верховної Ради України – непідготовленими і абсолютно необізнаними в суті цієї справи. Шановні колеги, не можна виписувати законопроекти під потреби тієї чи іншої влади. Ви абсолютно зробили зараз державних службовців не захищеними перед свавіллям начальників, перед свавіллям політичних сил. Замість того, щоб сьогодні виписувати закони і щоб головною цінністю відповідно до Конституції України була людина, щоб ви могли виписати в тому числі і конституційні права державних службовців та службовців органів місцевого самоврядування. Не можна так топтатися по долях людей. Не можна брати безпідставно звільняти людей, не виплачуючи їм ні компенсації, не забезпечуючи їх захист, соціальний захист їх сімей. Наша фракція політичної "Опозиційної платформи – За життя" голосувати буде проти цього законопроекту. Тому що, коли ми пішли на вибори, ми чітко і ясно сказали, що для нас пріоритетними питаннями є захист прав та свобод громадян, в тому числі захист державних службовців. Я закликаю всю Верховну Раду України голосувати проти цього.
Дякую. Батенко Тарас Іванович, з мотивів. І після цього переходимо до голосування. Прошу народних депутатів підготуватись до голосування і зайняти свої місця. Шановні народні депутати.
Прошу передати слово пані Ларисі Білозір від групи "За майбутнє". Дякую.
Ще раз, вибачте.? Білозір Лариса Миколаївна.
Колеги, проект розроблено у зв’язку з необхідністю приведення положення деяких законів до Закону України "Про державну службу", але за результатами аналізу законопроекту слід відзначити необхідність доопрацювання його щодо застосування електронної форми документів в частині визначення автоматичного режиму електронного документообігу, обов’язковість підпису громадянина, порядку розгляду звернень громад уповноваженими особами. І тут треба бути дуже обережними, щоб права громадян, дійсно, не дискримінувати. І тут ще є такий пункт про припинення державної служби за ініціативою суб’єкта призначення без отримання згоди виборного органу - первинної профспілкової організації. Профспілки, звичайно, проти. Тому наша група в цілому підтримає цей законопроект в першому читанні, але потрібно обов’язково його доопрацювати.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до голосування. Прошу зайняти свої місця. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу з пропозицією комітету щодо врахування при підготовці до другого читання зауважень Головного науково-експертного управління згідно із статтею 166 Регламенту проекту Закону про внесення змін до деяких законів України (реєстраційний номер 2260). Прошу підготуватися до голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:23:18]] За – 273 Рішення прийнято. Переходимо до наступного питання порядку денного. Покажіть по фракціям. "Слуга народу" – 234, "Опозиційна платформа - За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 20, "За майбутнє" – 12, "Голос" – 0, позафракційні – 7. Дякую ще раз. Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного - це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення освітньої діяльності у сфері вищої освіти (реєстраційний номер 2299). Шановні колеги, я пропоную розглянути цей законопроект за скороченою процедурою. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:24:19]] За – 248 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається народному депутату України Бабаку Сергію Віталійовичу.
Доброго дня, шановні колеги! Сьогодні я представляю проект Закону 2299, який передбачає суттєві зміни законодавчого регулювання освітньої галузі та спрямований на подальший розвиток вищої освіти і забезпечення її якості. Що нового в цьому законопроекті. Суттєво спрощуються процедури ліцензування в сфері вищої освіти, скасовуються ліцензування близько 100 спеціальностей, залишається ліцензування освітньої діяльності на певному рівні вищої освіти. Є зміни, пов’язані зі вступом на навчання до закладів вищої освіти. Так, законопроектом передбачено розширення доступу до вищої освіти для мешканців тимчасово окупованих територій, запровадження мотиваційного листа при вступі, збільшення питомої ваги творчих конкурсів у конкурсних балах, встановлення обов’язковості єдиного вступного іспиту з іноземної мови. Створюються умови для розвитку міждисциплінарних освітніх програм, освітніх програм спільного та подвійного дипломів. Передбачена відмова від диплому державного зразка та визначення на законодавчому рівні засад студент-орієнтованого навчання в закладах вищої освіти. Змінені підходи до надання закладам вищої освіти статусу національного, але, разом з тим, посилюються вимоги для надання статусу дослідницького, визначення особливостей його функціонування та управління, але передбачена передача значної частини повноважень національного та дослідницького університетів всім закладам вищої освіти. Упорядковується діяльність відокремлених структурних підрозділів та забезпечуються умови для реалізації повністю іноземномовних програм. Запроваджується дуальна форма здобуття освіти, яка передбачає поєднання навчання осіб у закладах вищої освіти з навчанням на робочих місцях на підприємствах. Комітет підтримує цей проект закону і просить прийняти рішення про підготовку до другого читання за скороченою процедурою через необхідність оперативного внесення змін до умов прийому до закладів вищої освіти Міністерством освіти і науки, для того, щоб ці нововведення запрацювали вже з наступного року. Прошу підтримати і прийняти за основу в першому читанні. Дякую.
Дякую. Слово для співдоповіді надається голові підкомітету Комітету з питань освіти, науки, інновацій Гришиній Юлії Миколаївні.
Шановні українці! Шановні колеги! Сьогодні ми розглядаємо законопроект, який спрямований на вирішення комплексу проблем, які накопичувалися у сфері вищої освіти і які є перешкодою для підвищення її якості та подальшого розвитку. Прийняттям цього закону ми проводимо модернізацію вищої освіти і наближуємо її до європейських стандартів. Наша мета - інтегрувати Україну в єдиний освітній простір з західними країнами. Це допоможе нашим студентам та викладач більш тісно співпрацювати з європейськими університетами. Для українських університетів суттєво спрощується процедура ліцензування, з одного боку; з іншого боку, вона суттєво ускладнюється в тих випадках, коли йдеться про професії з високим ступенем відповідальності. Процедура вступу до навчального закладу стане більш сучасною: буде запроваджено мотиваційний лист та будуть враховані результати міжнародних олімпіад. Вища освіта зазнає значних трансформацій, які допоможуть їй бути успішною і конкурентною. Адже зараз перед українським університетами стоїть нова, складна задача – це конкурувати за абітурієнтів з західними вузами. 30 жовтня 19-го року на своєму засіданні Комітет з питань освіти, науки та інновацій прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект 2299 за основу та підготувати його до другого читання за скороченою процедурою. Підставою для розгляду законопроекту на засіданні послужили висновки Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України та Міністерства освіти й науки України. Колеги, я закликаю всіх, кому не байдужа доля вищої освіти в Україні, підтримати законопроект 2299 та проголосувати його за основу. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися: два – за, два – проти від фракцій. Івченко Вадим Євгенович. Кириленко Іван Григорович.
Шановний пане голово, шановні колеги! "Батьківщина" підтримує цей законопроект у першому читанні. Саме головне, він чітко спрямований на підвищення якості вищої освіти, на посилення ролі й автономності вузів, і в цьому відношенні авторам можна подякувати за професійний підхід до врегулювання багатьох проблемних питань у цій сфері, за гармонізацію вимог цього закону з іншими спеціальними освітніми законами. Що треба доопрацювати до другого читання? На чому "Батьківщина" буде особливо наголошувати? Перше. Частина друга статті 6: зазначена пропозиція авторів є нечіткою і може призвести до зловживань, а тому треба конкретно виписати часовий проміжок, протягом якого заклад вищої освіти може скасувати своє рішення про присудження ступеня вищої освіти. І взагалі це компетенція вузу чи Національного агентства із забезпечення вищої освіти? Друге. Треба більше чітко врегулювати порядок дій здобувача ліцензії у випадку неприйняття органом ліцензування будь-якого рішення про видачу ліцензій на провадження освітньої діяльності. Третє. Мотиваційний лист вступника до вузу – це нова і креативна ідея, але нарахування балів за такі листи може призвести до неодмінно суб’єктивізму та поставити вступників у нерівні умови. Четверте. Пропонується єдиний вступний іспит з іноземної мови при вступі до магістратури. Чи не мінімізуємо ми цим число студентів у нас і не спровокуємо ще більший їх відтік за кордон? І п’яте. Мабуть, недоцільно при прийомі на навчання не враховувати бали за особливі успіхи призерів всеукраїнських учнівських олімпіад та членів Малої академії наук. Мабуть, це була хороша мотивація, яка сьогодні є, щоб вона залишилась. В цілому "Батьківщина" в першому читанні підтримує, до другого, я думаю, ми доопрацюємо і удосконалимо закон. Дякую.
Дякую, Іван Григорович. Одарченко Андрій Миколайович, фракція "Слуга народу".
Прошу передати слово Анатолію Драбовському.
Ще раз, кому?
Драбовському. Анатолію Драбовському.
Драбовському Анатолію.
Дякую. Анатолій Драбовський, "Слуга народу". Я в цілому і група освітян, які депутати "Слуги народу", підтримуємо цей прогресивний закон, цей прогресивний проект і рахуємо, що він принесе в освіту нову якість, новий темп, новий розвиток. Але хотів би підтвердити, що Бабак Сергій Віталійович широко його обговорював, ми спорили, ми обговорювали деякі питання. І хотів би застерегти, що все-таки є такі моменти, які треба до другого читання обговорити. Так, для випускників технікумів і коледжів цим проектом вводиться в повному обсязі здача ЗНО. Ми розуміємо, освітяни, особливо ті, хто працювали в освітній галузі, що частина цих випускників не зможуть потрапити і далі за скороченим терміном вчитися в університетах і в інститутах. Це створить умови для того, щоб ще тисячі-тисячі наших студентів виїжджали на роботу чи на навчання в Польщу. А, з другого боку, для викладачів не буде кількості годин, не буде можливості отримати роботу, і це створить соціальну напругу в освітній сфері. Тому наголошую, що ми підтримуємо цей закон, він прогресивний, але просимо допрацювати ці моменти до другого читання. Ми готові ще раз їх обговорювати. Дякую.
Дякую. Рущишин Ярослав Іванович, фракція "Голос". Совсун Інна Романівна.
Інна Совсун, фракція "Голос". Шановні колеги, вам пропонується до розгляду законопроект, яким вносяться зміни до проекту Закону про вищу освіту, який був прийнятий влітку 2014 року. В 2014 році закон, який приймався "Про вищу освіту" тоді, був прогресивним. Але треба визнати, що з моменту початку роботи над прийнятим законопроектом на сьогодні пройшло вже майже 10 років. І вочевидь, що на сьогодні є чимало норм Закону "Про вищу освіту", які потребують змін та кардинального переосмислення. Також треба визнати, що чинний Закон "Про вищу освіту" частково містить результат компромісів в дуже складних політичних умовах того часу. Саме тому сьогодні час переглянути проект закону. Закон "Про вищу освіту", і, власне, цей законопроект це робить. Власне, тому, що попередній склад міністерства розробив цей законопроект, який сьогодні виноситься в залу та підготував його до винесення в залу. Законопроект 2299 містить деякі прогресивні норми, як то спрощення процедури ліцензування університетів, конкретні санкції за порушення академічної доброчесності, можливість створення двомовних програм, де частина курсів викладається англійською мовою. Це є позитивні зміни, які, безперечно, потрібно підтримувати. Але, разом з тим, я хочу звернути увагу всіх в залі, що частина норм є дуже небезпечними. Ми вже почули тези про мотиваційний лист. Попри те, що законопроект передбачає, що мотиваційний лист може складати тільки 1 відсоток конкурсного бала, але, разом з тим, це створює дуже суттєві корупційні можливості в університетах, особливо на дуже престижних спеціальностях, де різниця між вступниками, які вступають чи не вступають, може становити соті бала. Я вже мовчу про те, яке це додаткове навантаження створить для викладачів університетів, яким треба буде перевірити сотні, а інколи тисячі додаткових мотиваційних листів під час вступної кампанії. Але, мабуть, головна проблема із законопроектом – це те, що в ньому бракує системних змін, які би змінили засадничі проблеми, які сьогодні є у вищій освіті. Тому я вдячна сьогодні керівництву парламенту, що сьогодні було включено до порядку денного запропонований мною з колегами законопроект про реформу фінансування університетів. Сподіваюся на його неупереджений розгляд для того, щоб вирішити системні проблеми у вищій освіті в Україні. Дякую.
Дякую. Батенко Тарас Іванович.
Прошу передати слово пані Ірині Констанкевич.
Ірина Мирославівна.
Шановний пане головуючий, шановні колеги! Відразу хочу сказати, що група "За майбутнє" підтримує даний законопроект. І ми вважаємо, що він є дійсно прогресивним, і що він дійсно в майбутньому змінить на краще ситуацію в українських університетах. Чим керуємося ми як депутати-мажоритарники, які підтримуємо даний законопроект? Ми як ніхто краще знаємо реально ситуацію в регіональних університетах, ми знаємо критичний стан в багатьох університетах, які, на жаль, не можуть впоратися з економічною неспроможністю, які не можуть впоратися з відтоком студентів закордон, які, на жаль, не можуть впоратися із ситуацією з працевлаштуванням. І таких проблем реально в регіональних університетах є чимало. Тому ми сподіваємося, що даний законопроект, він відкриє можливості вирішити питання автономності університетів, це найголовніше. Цей законопроект відкриє можливості для фінансування потужного для університетів. Даний законопроект відкриє можливості для творчого і наукового розвитку викладацького складу. І найголовніше - те, що ми як мантру завжди повторюємо: університети – це локомотиви прогресу. Я хочу, щоб наші університети стали реальними локомотивами нашого суспільного прогресу. Дякую.
Дякую, Ірина Мирославівна. Всі від фракцій виступили. Зараз буде ще два виступи з мотивів. Після цього переходимо до голосування. Павленко Ростислав Миколайович, "Європейська солідарність". Після цього – Колтунович.
Дякую, Дмитре Олександровичу. Ростислав Павленко, "Європейська солідарність". Шановні колеги, цей законопроект розроблявся, справді, ще попереднім складом уряду, опрацьовувався з усіма зацікавленими сторонами, навесні цього року був готовий до внесення. І добре, що ми його розглядаємо тут, в залі. Як уже було сказано, він містить цілу низку позитивних положень, які спрощують ліцензування, спрощують механізми вступу і дозволяють, справді, пожвавити цей процес. Але освіта – це те питання, де не буває дрібниць. Тому до другого читання закликаю звернути велику увагу, перш за все, на питання вступу. Вже говорилося про недоцільність запровадження мотиваційного листа. Друге – це питання збереження і посилення пільг для наших ветеранів щодо вступу до ВНЗ і можливості навчання там. І третє – це дуже важливе питання так званих уповноважених університетів для навчання людей з тимчасово окупованих територій. По-перше, там потрібно передбачити можливість і для студентів з Криму.
Дайте завершити, 10 секунд.
Дякую. Отже, посилити можливості для студентів з тимчасово окупованих територій. Ми підтримуємо в першому читанні. Але будемо дуже ретельно слідкувати за.
Дякую. Колтунович Олександр Сергійович – з мотивів. Після цього переходимо до голосування. Прошу підготуватись до голосування.
Шановний пане Голово, я прошу передати слово Олександру Лукашеву, Лукашев Олександр.
Олександр Лукашев. Включіть, будь ласка мікрофон з місця.
Дякую. Лукашев Олександр, 113 округ, Луганщина. Шановні колеги, на календарі 12 листопада. І, нарешті, ми дочекалися, коли дійдуть руки у Верховної Ради до питань освіти. Хоча Прем’єр-міністр Олексій Гончарук ще в серпні переконував українське суспільство в тому, що освіта – це найперше, на чому ми маємо зосередитись. Я б хотів би сказати стосовно ідеї автономії університетів. Якщо цим законопроектом пропонується заборонити створення територіально відокремлених підрозділів у містах Києві, Харкові, Львові, Одесі ті Дніпрі, то про яку автономію йде мова, оскільки це є пряме втручання і обмеження правосуб’єктності юридичної особи. Я вже не кажу про студентоорієнтовану.
10 секунд дайте завершити.
Якщо ми фактично нівелюємо право доступу до вищої освіти, яка гарантується Конституцією України. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення освітньої діяльності у сфері вищої освіти (реєстраційний номер 2299). Прошу підготуватись до голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:41:32]] За – 311 Рішення прийнято. Шановні колеги, звернувся комітет з проханням скоротити строки підготовки до другого читання. Я ставлю на голосування пропозицію, що відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків подачі пропозицій і правок та підготовки до другого читання законопроекту реєстраційний номер 2299. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:42:19]] За – 273 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, переходимо до наступного питання. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про ринок електричної енергії" (реєстраційний номер 2233 та три альтернативних: 2233-1, 2233-2, 2233-4). Пропонується його розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:43:05]] За – 269 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, слово для доповіді надається народному депутату України Камельчуку Юрію Олександровичу.
Юрій Камельчук, 124 виборчий округ, Червоноград, північ Львівщини. Шановні українці, шановні колеги, тепер про серйозне. До вашої уваги проект Закону про внесення змін до Закону України "Про ринок електричної енергії". Законопроект 2233 спрямований на вирішення кількох критичних питань. Перше. Дає право НКРЕКП встановлювати тариф ТЕЦ, що є необхідною умовою для прийняття Кабінетом Міністрів Постанови про покладання спеціальних обов’язків. Це дозволить ТЕЦ працювати протягом опалювального сезону та не накопичувати збитки, інакше збитки, неможливість уплатити за газ та криза під час опалювального сезону. Друге. Законопроект 2233 продовжує дію ліцензії НЕК "Укренерго" до його сертифікації. Це критичне питання. Тому що НЕК "Укренерго" наприкінці жовтня вже втратив ліцензію, і можливі наслідки цього наступні: криза розрахунків, тобто оспорювання рахунків, штраф, право кредиторів достроково вимагати повернення кредитів, а це 500 мільйонів доларів, і, на жаль, стало можливим це з 29 жовтня. Третє. н233ча і є автором альтернативного закону 2233-1, я пропоную ам сьогодні не підтримати жоден з цих законопроектів ані таким чинон233ча і є автором альтернативного закону 2233-1, я пропоную ам сьогодні не підтримати жоден з цих законопроектів ані таким чиноЦе дозволяє гарантованому покупцю направляти прибуток на виконання спеціальних обов’язків. Четверте. Право НКРЕКП встановлювати прайскепи, що запобігає зростанню ціни. Прайскепи втрачають чинність у квітні наступного року. Право НКРЕКП зобов’язувати виробників давати заявки на ринок на добу наперед, щоб вони не зловживали можливістю створювати штучний дефіцит та підвищувати таким чином ціни на ринку. Простими словами, ми робимо важливий крок для врегулюваня тарифів та забезпечення спокійного осінньо-зимового періоду. Законопроект 2233 критично важливий зараз. Прошу підтримати його і проголосувати в першому читанні та в цілому. Дякую.
Дякую. Слово для доповіді надається народному депутату України Гриб Вікторії Олександрівні.
Шановні колеги, доброго дня! Я прошу хвилинку вашої уваги. Я з великою повагою ставлюся до свого колеги Камельчука пана Юрія. Але я хочу вам сказати, що цей закон, він не вирішує тих проблем, про які він говорить. А він, навпаки, він робить дуже багато нам проблем, країні Україна, безпосередньо з Європейським Союзом, тому що Україна має обов’язок всі закони в енергетичній сфері погоджувати з Європейським Союзом. І що ми маємо на сьогодні? Вже був перший закон з ядерної енергетики, який не погоджувався з Європейським Союзом. До чого це привело? Це привело до того, що в нас на ринку сьогодні є російська електроенергія. Це другий закон зараз, такий самий. І я хоча і є автором альтернативного закону 2233-1, я пропоную вам сьогодні не підтримати жоден з цих законопроектів: ані 2233, ані 2233-1, 2, 3, 4. Чому ми це робимо? Ми це робимо тільки для того, щоб спрямувати зараз ці законопроекти на розгляд Європейській комісії. Вчора, до речі, у нас було засідання Комітету з євроінтеграції, яке повністю підтримало саме такий підхід, вони у своєму рішенні показали, що закон 2233 не відповідає вимогам нашої взаємодії з Європейською комісією, з Європейським Союзом. 2233-1, він більше відповідає, але все рівно необхідно його спрямувати сьогодні на розгляд Європейської комісії. І саме тому я також зареєструвала постанову 23.
10 секунд дайте, будь ласка.
Нам спочатку потрібно дійсно розглянути ті постанови, спрямувати до Європейської комісії, і тільки після того.
Дякую. Слово надається народному депутату України Бондарю Михайлу Леонтійовичу.
Доброго дня! Бондар Михайло, 119 виборчий округ. Я хочу з колегою погодитися, що 2233 фактично скасовує механізм реформування ринку електроенергії, і десь буду погоджуватися в питанні якраз, щоб всі ці законопроекти, 2233 і всі альтернативні, направили якраз для погодження з європейським співтовариством. Але 2233-2, наскільки я розумію, був підтриманий на Комітеті євроінтеграції як такий, що не суперечить якраз зобов’язанням України, які вони взяли при вступі в єдину енергетичну систему ЄС. Тому, на розсуд залу. Я все-таки буду просити підтримати свій законопроект 2233-2. Дякую.
Дякую. Слово для доповіді надається народному депутату України Морозу Володимиру Вікторовичу.
Шановні колеги! Шановна президія! Правила ринку електричної енергії встановлені до 01.04.2020 року: цінові обмеження щодо продажу електричної енергії на ринку на добу наперед - це 164 копійки за кіловат/годину. Такий рівень ціни на сьогодні не задовольняє теплові генерації, ТЕЦ або ТЕС, конгенерації, установки покрити ринкову вартість палива вугілля на рівні 1900-1950 гривень за тонну, газ на рівні 5 тисяч 392 гривні за кубічний метр. Ситуація поглиблюється також наявністю заборгованості старою моделлю ринку ДП "Енергоринок" за електроенергію першого півріччя 2019 року. Також слід зазначити, що на сьогодні існує проблема постачання вугілля марки "А" через обмеження на експорт енергоресурсів до України. Так, Луганська ТЕС вже сьогодні вимушена працювати виключно на природному газі, інші теплові електростанції через брак вугілля цієї марки в період зимового максимуму також змушені будуть перейти на газ. В таких умовах існує ризик щодо підприємств теплової генерації в опалювальний період до квітня 2020 року, можуть залишитися без вугілля і природного газу. І як наслідок, не зможуть забезпечувати населення прилеглих регіонів теплом та електроенергією. У зв’язку з цим для забезпечення сталого проходження осінньо-зимового періоду 2019-2020 та попередження можливих кризових ситуацій пропонується прийняти рішення про покладання на гарантованого покупця спеціальних обов’язків стосовно компенсації різниці між ринковою та встановленою ціною на електричну енергію, що виробляється ТЕЦ і ТЕС, виключно на природному газі до закінчення опалювального сезону.
Дякую. 10 секунд, завершуйте.
В принципі, я хочу сказати, щоб не було таких обмежень і щоб не було компенсаторів, нам сьогодні потрібно просто розблокувати, зняти блокаду з Донбасу, щоб.
Дякую. Шановні колеги, слово для доповіді надається голові Комітету з питань енергетики та житлово-комунальних послуг Герусу Андрію Михайловичу.
Доброго дня, президія! Доброго дня, шановні колеги! Комітет з питань енергетики та житлово-комунальних послуг 16 жовтня 2019 року розглянув проекти законів про внесення змін до Закону України "Про ринок електричної енергії" (реєстраційні номер 2233, 2233-1, 2233-2). Проектом Закону 2233 пропонується врегулювати питання виконання спеціальних обов’язків із купівлі електричної енергії за "зеленим" тарифом, недопущення неконтрольованого зростання ціни електроенергії. А також надається право зобов’язати виробників електричної енергії подавати заявки на продаж електричної енергії на ринку на добу наперед за цінами, що не перевищують граничні, для того щоб унеможливити створення штучних дефіцитів, яке у нас мало місце у вересні місяці цього року. Також до 1 липня 2023 року регулятору надається право встановлювати граничні ціни на ринку на добу наперед, наголошую – граничні, це не буде цінове регулювання, тому що буде відбуватися ринкове ціноутворення, але обмежуються можливості спекулятивного зростання ціни в окремі періоди часу. Крім того, проект закону має забезпечити теплопостачання в опалювальний період 2019-2020 року шляхом врегулювання питання роботи ТЕЦ в новому ринку електричної енергії. Для цього передбачається, що до 1 квітня 2020 року регулятор в разі звернення ліцензіата ТЕЦ має право встановлювати тарифи на рівні собівартості на відпуск електричної енергії виробникам, що експлуатують ТЕЦ, за рішенням Кабінету Міністрів про покладання спеціальних обов’язків. Рішення комітету – підтримати за основу і в цілому законопроект 2233 та відхилити законопроекти 2233-1 та 2233-2. Спасибі.
Дякую, Андрій Михайлович. Прошу записатися: два – за, два – проти від фракцій. Іонова Марія Миколаївна, "Європейська солідарність".
Я просила би передати слово Іванні Климпуш-Цинцадзе. Дякую.
Климпуш-Цинцадзе Іванна Орестівна.
Шановні колеги, хотіла би звернути вашу увагу, що ми з вами як країна задекларували курс на європейську інтеграцію, більше того, і уряд, і Президент, і парламент підтримали кілька основних напрямків секторальної інтеграції України до Європейського Союзу. Один з цих напрямків якраз є енергетика. Для того, щоб це було незворотне, ми ухвалили у Верховній Раді додаток XXVII до Угоди про асоціацію, згідно з яким будь-які зміни до енергетичного законодавства України повинні обов’язково погоджуватися в письмовій формі з Європейською комісією. Якщо ми цього не робимо, це означає, що ми з вами просто, знову ж таки, підважуємо свої перспективи реальної інтеграції секторальної до ринків енергетики Європейського Союзу. Я би просила спрямувати ці законопроекти до Європейської комісії і тільки після отримання висновку ухвалювати рішення щодо їх прийняття чи ні. Дякую.
Дякую. Олексій Юрійович Кучеренко, фракція "Батьківщина".
Дякую. Олексій Кучеренко, Фракція "Батьківщина". Шановні колеги, шановна президія! Ну, теза перша. Цей законопроект не можна назвати "про внесення змін в Закон про ринок електроенергії", він про скасування ринку електроенергії, так би правильно назвати. Теза друга. Коли потрапив в яму, перш за все треба перестати копати далі. Це основний заповіт для всіх реформаторів. Сьогодні йде спроба копати цю яму далі. Пане Голово, я вчора уважно дивився засідання спостережної ради, мене дуже здивувало, коли Прем’єр-міністр, який був на цьому засіданні, сказав, що за його інформацією Єврокомісія і євроенергетичне співтовариство підтримують цей законопроект. Це повні нісенітниця, є абсолютно зворотній відгук, підписаний паном Копачем. Вчергове дурять найвищих керівників держави, це вкрай. ну вкрай турбує. Тепер що я хочу сказати? Ще одна моя пропозиція, чому не можна підтримувати жодний з цих законопроектів. Шановні друзі, є такий орган – Національна комісія з регулювання енергетики та комунальних послуг. Буквально тиждень тому чотири члени нових було призначено Президентом України Зеленським. Скажіть мені, будь ласка, шановні автори законопроекту, а ви узгодили свої законопроекти з органом, який в 100 разів більше зараз відповідає за реальну ситуацію на ринку. Навіть не шановний міністр Оржель сьогодні відповідає: його важелі там достатньо мінімальні, саме національна комісія має сьогодні першочергові важелі. Тому я підтримую те, що нам треба порадитися з європейцями і порадитися обов’язково з офіційною думкою національної комісії. І останнє. Шановні друзі, 20 років тому була серія віяльних відключень в енергетиці України. На той час пані Тимошенко була віце-прем’єром, я мав честь бути губернатором, головою Запорізької ОДА і знаю, що це таке – річні заборгованості по заробітній платні і віяльні відключення. Зараз ми дуже близькі до цього, повірте мені. Тому я наполегливо пропоную вам взагалі визначитися з моделлю ринку і концептуально зрозуміти: або ми розвиваємо цей ринок, або ми взагалі робимо.
10 секунд.
іншу модель, яка працювала до того і називалася "англійський пул". Це доленосне рішення, яке ми з вами мусимо прийняти разом з експертами і професійною спільнотою. Дякую.
Дякую, Олексій Юрійович. Шановні колеги, я продовжую засідання на 15 хвилин, до розгляду цього питання або якщо буде швидше. Колтунович Олександр Сергійович. Після цього з мотивів міністр і переходимо до голосування.
Дякую. Шановний пане Голово! Шановні народні депутати, присутні! Я хотів би виступити в підтримку проекту Закону мого колеги Мороза – це номер 2233-4, – оскільки саме цей проект закону дасть можливість забезпечити належне енергопостачання Луганської ТЕС, яка на сьогоднішній день забезпечує енергією, це порядка одного мільйона українців на контрольованій території України. Друге: на відміну від трьох попередніх, да, трьох попередніх, цей законопроект не дає преференцій будь-яким учасникам даного ринку і для окремих покупців, а також закладає при визначенні ціни на електроенергію регульовану норму прибутку, що є необхідною передумовою інвестиційного забезпечення модернізації генеруючих потужностей. На сьогоднішній день це є вкрай важливе питання, і тому я хотів би тут з цієї трибуни також звернутися до Президента України, щоб все-таки вирішувало питання економічної блокади Донбасу. Тому що питання вугільної незалежності і енергетичної незалежності країни напряму пов’язане якраз з питанням блокади, економічної блокади окремих районів Донецької, Луганської областей. І тому вирішення питання енергетичної незалежності України можливе якраз насамперед після скасування цієї економічної блокади. Я дякую і прошу підтримати проект Закону 22. 4-й проект закону. Дякую.
Дякую. Дякую. Слово з мотивів надається міністру Олексію Оржелю.
Шановні народні депутати, я зі сторони уряду також хочу попросити підтримати законопроект 2233 в першому читанні і в цілому. Дійсно, законопроект, який вже потрібен, законопроект, який дає можливість встановити тарифи для теплоелектроцентралей, які вже опалюють і вже несуть збитки. Законопроект, який дає можливість виключити дефіцит на ринку електричної енергії, свідками якого ми були. І можна дійсно шантажувати цим фактом на ринку електричної енергії. Важливо, що також законопроект передбачає ще додаткові важливі елементи, які потрібні вже на ринку електричної енергії. Тому ще раз від імені уряду дуже прошу підтримати в першому читанні та в цілому. Дякую.
Дякую. Слово з мотивів ще голові комітету Герусу Андрію Михайловичу. І переходимо до голосування. Прошу зайняти свої місця.
Дякую. Чути? Спасибі за слово. Прошу також врахувати, що просили би проголосувати в редакції комітету з відповідними доповненнями комітету. І саме ця версія була підтримана комітетом в законопроекті 2233.
Виступали від "Опозиційної платформи". З процедури? Зараз. Папієв Михайло Миколайович - з процедури. Геращенко – з процедури після цього.
Дякую. Шановні народні депутати України! Шановні колеги! Я ще раз закликаю дотримуватись норм Регламенту. Народні депутати чітко і ясно сказали, що до цього закону є пропозиції і зауваження. Тому навіть, як би не хотілось міністру, але не можна цей закон ставити на голосування за основу і в цілому. Дякую. Прошу голосувати тільки в першому читанні. І бажано не голосувати.
Михайло Миколайович, ну, ми. Я ще ж не поставив ні за основу, ні в цілому. Я, коли буду ставити, якщо я щось зроблю не так, то ви зможете мене відкоригувати, добре? Дякую. Геращенко.
Шановні колеги, я змушена нагадати сесійній залі і Кабінету Міністрів, що у нас парламентсько-президентська республіка. І згідно Регламенту слово міністр отримує під час обговорення законопроекту з доброї волі спікера, який надав хвилину часу шановному пану міністру. І ми очікували, що буде реакція на запитання від нашої фракції, як цей законопроект корелюється з директивами Європейського Союзу. Ми не почули про це жодного слова. Ми почули про опалювальний сезон. Ми не почули жодного слова про інше питання: як корелюється з рішеннями останніми Ради безпеки ООН і Верховної Ради України попереднього скликання щодо країни-агресора? Те, що сьогодні є "торгівля на крові" з Росією електроенергією. Ми почули політичні гасла. А потім ще і хамську якусь заяву пана міністра нашій колежанці Климпуш-Цинцадзе. У нас є відповідний офіс. Ми вимагаємо від профільного міністра надати нам інформацію, як корелюється цей закон з директивами ЄС? І що відбувається з торгівлею з Росією? Дякую.
Дякую. Але це не з мотивів, Ірино Володимирівно. Ви можете звернутись без мікрофону до міністра або запитом, або зверненням. Дякую. Шановні колеги, переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу. [[Шум у залі]] "Година запитань до Уряду" буде в п’ятницю. Так само я впевнений, що Кабінет Міністрів відкритий до спілкування з народними депутатами, ви зможете це з ним проговорити. [[Шум у залі]] Я розумію, але у нас доповідали автори законів. [[Шум у залі]] Уряд не є ініціатором законопроекту цього. Переходимо до голосування. Вікторіє Олександрівно, я прошу вибачення, ви виступали, ну давайте голосувати. [[Шум у залі]] Я, на жаль, не чую. Ви з міністром окремо після засідання. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до закону України "Про ринок електричної енергії" (реєстраційний номер 2230). Прошу підготуватись до голосування. [[Шум у залі]] Вибачте, 2233. Ще раз – 2233. Автор законопроекту – Камельчук Юрій, так? Так. Готові голосувати? Ставлю на голосування. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:06:12]] За – 295 Рішення прийнято. По фракціях покажіть, будь ласка. Партія "Слуга народу" – 233, "Опозиційна платформа – За життя" – 30, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 0, "За майбутнє" – 15, "Голос" – 0, позафракційні – 17. Дякую. Рішення прийнято. Шановні колеги, комітет звертався з пропозицією прийняти цей законопроект в цілому. Є заперечення? Є заперечення. Тому ми не ставимо на голосування. Перерва оголошується до 12:30.
Шановні колеги, займайте свої місця. Шановні колеги, прошу зайняти свої місця, продовжуємо нашу роботу. Юрій Камельчук. Включіть, будь ласка, мікрофон, з місця, з мотивів щодо 2233. Шановні колеги, хвилина уваги, будь ласка! Прошу.
Доброго дня. По законопроекту 2233 - у нас є прохання розглянути його за скороченою процедурою протягом семи днів для того, щоб швидше дати можливість ТЕЦ увійти в нормальну роботу в опалювальному сезоні, Укренерго отримати все ж таки можливість мати ліцензію, а не бути під загрозою стягнення кредитів. І, звичайно, врегулювати ті ситуації, коли монополісти маніпулюють нашим ринком, створюючи штучний дефіцит, і таким чином завищуючи ціни на електроенергію та тепло. Дякую. Пропоную розглянути законопроект 2233 за скороченою процедурою.
Шановні колеги, є пропозиція розглянути законопроект 2233 за скороченою. підготовки до другого читання. Тобто відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України, я зараз ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків подачі пропозицій і правок та підготовки до другого читання законопроекту (реєстраційний номер 2233). Готові голосувати? Це не обговорюється. Це питання. Ми або голосуємо, або не голосуємо. Тут нема з мотивів. Я вибачаюсь. Шановні колеги, прошу підтримати та проголосувати щодо скорочення строків підготовки до другого читання. [[12:50:48]] За – 259 Рішення прийнято. Строки скорочено наполовину. Дякую. Шановні колеги, переходимо до наступного питання. Це інформація, що 11 листопада 2019 року Центральна виборча комісія зареєструвала народного депутата України обраного на позачергових виборах народних депутатів України 21 липня 2019 року в одномандатному виборчому окрузі № 198 Рудика Сергія Ярославовича. Відповідно до статті 79 Конституції України перед вступом на посаду народний депутат України складає присягу перед Верховною Радою. Для складання присяги на трибуну запрошується народний депутат України Рудик Сергій Ярославович. А є Рудик?
Кому мало моєї присяги від 29 серпня, трьох реєстрацій двома складами Центральної виборчої комісії, складаю присягу повторно. Отже, присяга. Присягаю на вірність Україні. Зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут Українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників. Народний депутат України Рудик Сергій Ярославович.
Дякую. Шановні колеги, а можна не перетворювати Верховну Раду у незрозуміло що? Я не розумію, що це за народний депутат, якщо у вас буде таке посвідчення. Я розумію, хто це, але, колеги. А можна зняти маску? Дякую. Мы не боимся резиновых масок. Дякую. Вибачте, продовжіть, будь ласка.
Шановні колеги, ви знаєте, я пройшов достатньо тривалий час для визнання мене народним депутатом. Але мої особисті переживання, переживання моєї родини і виборців 198 виборчого округу - це не така вже і велика проблема на фоні тих проблем, з якими зіштовхуються багато українців, які борються за свої права. Віталій Марків сидить в італійській в’язниці. Яніна Соколова бореться з недугою і показує приклад багатьом, що можна боротися. Ільмі Умеров, ми про нього майже забули, це кримський татарин з хворобою Паркінсона, який майже три роки сидів в російській психушці і зараз знаходиться завдяки нашій державі тут, в Києві. Буквально днями заарештований був Ігор Мазур, псевдо "Тополя", він зараз знаходиться в українському консульстві у Польщі, але це ще не фінал, ця історія може тривати місяць. І таких історій, на жаль, в наш час дуже багато. Я просто прошу пам’ятати про людей, які ніколи не здаються і борються за свої права, за права інших людей, гуртують біля себе інших людей і показують, що ми, українці, непереможні. Вірю в повернення українських земель, вірю в об’єднавче наших земель, єдину, соборну, самостійну Україну. Обіцяю показати всім свої і друзям, і недругам, що таке нормальна, хороша, якісна робота народного депутата України. Дякую всім, хто мене підтримував на цьому шляху. Слава Україні!
Дякую. Ні, будуть питання. З якої процедури, Нестор Іванович, я вибачаюсь? Я не брав ваші гумові вироби, я не брав, вибачте. Я розумію, що іноді надо. Дякую. Я могу и так, и так. Дякую. Переходимо до розгляду наступного питання порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо ліквідації корупційних схем у сфері реєстрації інформації зі звітів про оцінку об’єктів нерухомості (реєстраційні номери 2047, 2047-1, 2047-д). Знайшлось? День склався. Дякую. Переходимо до розгляду питання. Шановні колеги, пропоную розглянути його за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:56:53]] За – 255 Рішення прийнято. Шановні колеги, слово для доповіді надається народному депутату України Фролову Павлу Валерійовичу.
Доброго дня, шановні колеги! Нарешті я дуже задоволений, що Верховна Рада дійшла до розгляду цього найважливішого законопроекту. Сьогодні ми маємо виправити помилку Верховної Ради минулого скликання, яка впровадила так звані посередники - електронні майданчики, які використовувались для того, щоб при реєстрації угод купівлі-продажу кожен громадянин, хто продає-купує квартиру, він мав сплатити - зараз це 1 тисячу 800 гривень - посередникам ні за що, просто за відправлення електронної пошти. Відбувається в Україні на день приблизно більше тисячі угод купівлі-продажу квартир, і з кожної угоди громадяни платять до 1 тисячі 800 гривень на ці корупційні майданчики. Виходить, що день відстрочення. день існування цієї схеми коштує українцям близько одного мільйона гривень або 600 мільйонів гривень на рік. Для того, щоб скасувати цю схему, необхідно прийняти або цей законопроект, або депутатський законопроект 2047-д. Коли відбудеться це, українці перестануть платити по 1 тисячі 800 гривень ні за що. Створений був також державний модуль, який дозволяє не занижувати вартість майна і не зменшувати надходження податків до державного бюджету. 9 мільярдів гривень було залучено до державного бюджету, при цьому цей модуль залишається державний і скасування цих електронних майданчиків не дозволить повернути часи про 49 тисяч гривень за вартість квартири і так далі. Тому я пропоную підтримати 2047-д, як запропонував комітет, і припинити цю ганебну практику. Дякую за увагу.
Дякую. Слово надається народному депутату України Качурі Олександру Анатолійовичу.
Шановні народні депутати, шановний мій багатостраждальний український народи! Мільйони українців, які зараз дивляться нас по телевізору, в них виникає логічне запитання: що, ну, де зарплати, де пенсії, які кожен з вас обіцяв? В мене є відповідь на це запитання, я вам відповім. Ось вони, дивіться, ось один і два, в мене в руках знаходяться два звіти з заниженням вартості оцінки нерухомого майна. І я звернувся от як клієнт до двох оціночних фірм, які називаються: Товариство з обмеженою відповідальністю "Консалтингова група "Астрея" і ТОВ "Центр Експерт Груп". І що, ви знаєте, за 20 тисяч гривень вони мені без зайвих запитань оцінили квартиру в Одесі, знаєте за скільки? За 42 тисячі гривень замість 42 тисячі доларів. А це, я хочу вам сказати, мільярдні кошти, не сплачені в бюджет, тобто військовослужбовці, які стоять на передовій, це пенсія вчительки початкових класів Любов Іванівни з 12-ї школи міста Конотоп, яка зараз не має кошти навіть на лікування. В Україні орудує оціночна мафія, яку до кінця не усуває законопроект 2047-д, який я буду, безумовно, підтримувати в першому читанні, але до другого читання як народний депутат матиму зауваження та поправку. Прошу внести цю інформацію до стенограми. Прошу Голову Верховної Ради: давайте разом поборемо цю монопольну оціночну гідру, щоб вашим всім батькам, коли вони виходять на вулицю, було не соромно дивитися сусідам в очі. Дякую.
Слово надається голові Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Гетманцеву Данилу Олександровичу.
Дякую. Серед багатьох законопроектів, які пройшли через наш комітет, цей виявився найбільш складним. Найбільш складним він виявився не тому, що у нас були сумніви, чи припиняти ганебну корупційну схему, введену попередньою владою до Податкового кодексу України, що змушувало кожного українця переплачувати тисячу 800 гривень, суперечки були навколо того, як: чи робити це щодо однієї цієї схеми, чи робити це комплексно, щодо всього цього переліку корупційних механізмів, що, на жаль, на сьогодні досі існують в нашому законодавстві. І ми вирішили переважною кількістю голосів розібратися спочатку з цією практикою. Причому, ми запропонували суспільству свою редакцію, свій варіант. Ми запропонували зменшити вартість оцінки не тільки на вартість послуг так званих майданчиків, які не виконують ніякої послуги для суспільства, а лише збирають гроші, але і на вартість послуг, які надають оцінщики. Законопроект 2047-д, підтриманий комітетом Верховної Ради для рекомендацій Верховній Раді для прийняття в цілому, знищує і перше і друге. Ми пропонуємо напряму отримувати інформацію про вартість майна безпосередньо у модулі, які встановлені у Фонді державного майна, цим усуваються будь-які ризики, цим усувається та корупція, яка на сьогодні існує і, на жаль, дійсно, змушує громадян платити додаткові гроші. Це лише перші кроки, покликані на припинення корупційних схем, але ми не спинимося на цьому шляху. Прошу депутатів підтримати законопроект за основу. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, я прошу записатися: два – за, два – проти - від фракцій. Костюх Анатолій Вячеславович, фракція "Слуга народу"
Прошу передати слово Роксолані Підласій.
Роксолана Підласа. Роксолана Андріївна Підласа.
Шановні колеги, доброго дня! Ви знаєте, що я особисто та Комітет економічного розвитку, та, власне, мабуть, всі присутні в цьому залі, послідовно виступають за розвиток конкуренції та демонополізацію ключових галузей економіки. Якщо це так, то я вам хочу сказати, що майданчики, які передають звіти про оцінку державного майна до державної бази. приватного майна до державної бази, – це монополія, це штучна монополія, створена державою і яку захищає держава, штучна монополія, яка паразитує на українцях. Але це, звісно, не єдина проблема, як сказали попередні доповідачі. В процесі оцінки приватного майна українців обкрадають двічі. Перший раз, коли з них вимагають більше тисячі гривень за пересилання даних в єдину базу оцінки Фонду держмайна, а другий раз, коли нечесні на руку оцінювачі занижують вартість майна, щоб платити менше податків. І бюджет дійсно недоотримує гроші, які можуть бути використані на зарплати лікарям, вчителям, будівництво дитячих садків і доріг. Але ані бенефіціари майданчиків, ані оцінювачі не хочуть втрачати свій заробіток. Саме тому під час розгляду законопроектів 2047 і 2047-1 на депутатів від фракції "Слуги народу" вилилось стільки бруду. Ми знайшли компроміс і всередині фракції, і всередині комітету і пропонуємо ухвалити законопроект 2047-д, від якого виграє в першу чергу українець. І немає жодної причини, чому народний депутат, який працює на український народ, може не підтримати законопроект 2047-д. Дякую.
Дякую. Соболєв Сергій Владиславович, "Батьківщина".
Фракція "Батьківщина" не голосувала за бюджет цього року, власне, куди і внесли цю поправку вночі. Наша позиція була принципова, на відміну від багатьох наших колег, які пішли на угоду з попередньою владою і фактично підтримали цю корупційну схему. Це перше. Друге. Якщо ми хочемо ліквідувати одну корупційну схему, я думаю, треба ж ліквідовувати всі корупційні кормушки. І тому те, що відбувалося в комітеті, коли вимагали ліквідацію корупційної кормушки ProZorro, – хтось цього не знає, як там відбувається збір коштів, чи треба з цієї трибуни це розказувати? Чому ви знову розділяєте: одним не можна займатися корупцією, а іншим можна займатися корупцією? Саме тому і була така бурна дискусія. Тільки, колеги із "Слуги народу", не треба сваритися між собою, бо потім у мужиків чуби тріщать, потім наших чомусь членів фракції "Батьківщина" викликають на допити в ДБР. Ви між собою сваритесь, а наші ходять давати свідчення, так була корупція чи не була корупція в комітеті? Тепер по суті. Чому в будь-якій країні світу, яка нічого не обіцяла по діджиталізації, а зробила це по факту, будь-хто, включаючи нотаріусів і будь-яку іншу особу, може зайти в реєстр і подивитися, скільки коштує майно, скільки ти сплачуєш податків на це майно? І це можна робити кожен рік, і ця ситуація змінюється в залежності від інфляції і інших показників. Чому у нас це зробили бізнесом? Я сподіваюсь, що цим законопроектом цей фактор буде зупинено. І наша фракція буде послідовно виступати за те, щоб ці всі корупційні схеми були ліквідовані. Ми голосуємо за цей законопроект. Дякую.
Дякую. Федина Софія Романівна.
Федина Софія. Передаю слово Степану Кубіву.
Степан Іванович Кубів.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Хочу сказати, що фракція "Європейська солідарність" буде підтримувати законопроект 2047-д. Хочу сказати, я розумію, що таке будувати прозоро, я розумію, що таке відповідати, я розумію, що таке тестовий чи промисловий режим. І я хочу подякувати Стародубцеву, який зробив велику роботу в даному проекті. Те, що сьогодні ми розглядаємо, воно носить багато порушень. Я би радив: найкраще, коли ми вносимо в зал любий закон, повинен бути дотриманий Регламент Верховної Ради, особливо 93-я і 103 статті. Сам законопроект 2047 – це дійсно є узагальнений, "д", але він є не зовсім прозорий. Після продажу нерухомості людина спочатку звертається до державного оціночного модуля, ми вже тут говорили, сьогодні виступаючи, єдиної бази Фонду держмайна. Другий сплачує 52 гривні, отримує довідку про оціночну вартість. Якщо отримує довідку і людина не погоджується, вона вважає суму завеликою, вона може змінювати позицію, а таких буде 99 відсотків, про зміну. І вона ще раз звертається до оцінювача за звітом про оцінку, і за 200 гривень буде зареєстрований в єдиній базі. Я хочу сказати, якщо взяти, наприклад, печерську квартиру, де прикладом ставили 100 тисяч доларів, то після другої оцінки 75 тисяч доларів еквівалентно ми відповідно втрачаємо велику суму коштів. Тобто доопрацювати потрібно модуль, доопрацювати потрібно систему ризиків, доопрацювати потрібно прозорість. І в законопроекті 2047-д формується непрозора схема, що дозволяє істотно занижувати вартість нерухомого майна, торгувати електронними довідками, і ми говоримо про зниження вартості нерухомості. Цей законопроект необхідно прийняти тільки в першому читанні. Зробити професійну, незалежну, неполітичну групу, запропонувати тестовий режим і абсолютно виконати гідно доручення Верховної Ради. Дякую.
Дякую, Степане Івановичу. Юрчишин Ярослав Романович. З місця включіть, будь ласка, мікрофон.
Дуже дякую. Ми у фракції "Голос" дуже довго думали (ми справді записалися проти), хто в цьому залі може бути проти ліквідації оціночних майданчиків. І, довго думаючи, дійшли до того, що найкраще цей виступ сформулює, напевно, Антон Яценко. Тому прошу передати йому це слово.
Ярославе Романовичу, ми не можемо. [[Шум у залі]] Яценко. Антон Яценко. Включіть, будь ласка, мікрофон з місця.
Шановний, пане Голово, шановні колеги, от два тижні тому буквально дуже багато депутатів облили грязюкою, більше всього облили мене. Я вважаю, що моветон, коли людину звинувачують у чомусь, не маючи жодних фактів і доказів. З іншого боку, я хотів би сказати, що, на моє особисте переконання, кожний державний сервіс має утримуватися за рахунок бюджету і бути безкоштовним для громадянина і для підприємців. Тому от по цьому славному закону, який зараз ми розглядаємо, то, звичайно, ну торгівля електронними довідками - це не вихід. Тому я як народний депутат до другого читання підготую поправки, щоб все зробити безкоштовно і щоб це утримувалось за рахунок бюджету. Так само, як ми маємо з автомобілями по 173 статті Податкового кодексу. І тому, я думаю, пан Юрчишин, що гумор тут неуместен, як-то кажуть. Тут не цирк Шапіто. То давайте доопрацюємо цей закон до другого читання так, щоб було добре для громадян. Дякую.
Дякую, Антоне Володимировичу. Бондар Віктор Васильович – з мотивів. І з мотивів – Колтунович.
Дякую, шановні колеги. Безумовно, наша група, як і більшість в залі, я думаю, буде голосувати за те, щоб підтримати цей законопроект. Але абсолютно слушно було, прозвучала думка про те, що державні сервіси мають бути безкоштовні. Сьогоднішній законопроект, який пропонується на розгляд, по суті прибирає посередників, але створює державне підприємство, яке за надання довідки буде брати 52 гривні. Якщо ти не згоден з оцінкою, яку надало державне підприємство, то за 200 гривень тобі можуть переглянути цю довідку, і ти по суті вступаєш знову в корупційні зв’язки, бо за 200 гривень тобі можуть відкоригувати власність квартири, наприклад, від 100 тисяч доларів до тих самих 20 тисяч доларів. А по суті це ще одна кормушка, яка створюється, тільки вже під егідою держави. Якщо підходити по-державницьки, треба вносити зміни до другого читання і прибирати оцю можливість, коли за 200 гривень додаткових ти можеш переглядати вартість і брати нову довідку після, того як ти не погодився з першою. І це і є корупційні ризики. Тому послуга має бути безкоштовна для людей. І держава може гарантувати, що оцінка буде дійсно реальна, а не придумана, і там не буде оцього хабарництва.
10 секунд. Завершуйте.
і там не буде хабарництва, яке буде викликано тим, що знов державне підприємство - посередник. Дякуємо.
Дякую. Нестор Іванович Шуфрич.
Дякую, шановний головуючий. Справедливості заради хочу сказати, що немає безкоштовних державних сервісів для наших громадян. Тому що, якщо вони за них не платять н пряму, то вони платять за це, сплачуючи податки. Але я зараз хочу сказати про одне явище, яке, я вважаю, дуже принизливе для нашого парламенту. Згадайте представлення Президента України щодо причин розпуску попереднього складу Центральної виборчої комісії. Там було встановлено, і однією з головних мотивацій було те, що Центральна виборча комісія неправильно визнала вибори на 198 окрузі. Сьогодні депутат, який був тоді обраний, прийняв присягу. Я тоді задаю запитання: а чому ми "кончили" предыдущую ЦВК? Це ще раз до турборежиму, до відповідальності. І ми в залі маємо плюс ще одну людину з радикальними поглядами, з чим вас всіх і вітаю. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Дубінський - з мотивів. І переходимо до голосування. Підготуйтесь, будь ласка, до голосування.
Шановні колеги, доброго дня! Я теж приймав участь в розробці законопроекту щодо ліквідації схем при оцінці майна. І вважаю, що ми провели дуже велику роботу. Вважаю, що результатом цієї роботи має стати не тільки рішення питання з так званими майданчиками при оцінці, але ще й майданчиками системи ProZorro, які дають можливість витягувати з бюджету до 800 мільйонів гривень щорічно. І такий законопроект теж має бути розроблений. Хочу просто нагадати залу, що цей законопроект ізначально був підготовлений і був запропонований Раді, але потім скасований. Що ми маємо натомість? Законопроект, який виводить з-під оподаткування цінні папери, грошові цінності і автомобілі шляхом виключення 173 статті Податкового кодексу, а також можливість створення доходу до 5 мільйонів доларів на дочірньому підприємстві саме на схемах з оцінкою через повторне звернення до цієї системи в чотирикратному режимі. Тому прошу відправити цей законопроект на друге читання і не приймати його в цілому. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо ліквідації корупційних схем у сфері реєстрації інформації зі звітів про оцінку об’єктів нерухомості (реєстраційний номер 2047-д). Готові голосувати? Готові? Голосуємо? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:17:12]] За – 378 378 – за. Покажіть, будь ласка, по фракціям. "Слуга народу" – 239, "Опозиційна платформа - За життя" – 32, "Європейська солідарність" – 23, "Батьківщина" – 19, "За майбутнє" – 20, "Голос" – 19, позафракційні – 28. Рішення прийнято. Скажіть, будь ласка, є тут пропозиції прийняти в цілому? Готові приймати в цілому? Є застереження від двох фракцій, я бачу, мінімум, група і фракція. Шановні колеги, ні. Переходимо до. Можемо скоротити наполовину. Відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України, ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків пропозицій і правок, подачі пропозицій і правок та підготовки до другого читання законопроекту (реєстраційний номер 2047-д). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:18:48]] За – 314 Рішення прийнято. Покажіть, будь ласка, по фракціям. "Слуга народу" – 233, "Опозиційна платформа - За життя" – 15, "Європейська солідарність" – 1, "Батьківщина" -12, "За майбутнє" – 17, "Голос" – 18, позафракційні – 18. Дякую. Рішення прийнято. Я пропоную комітету не відкладати це питання в довгий ящик і швидко підготувати до другого читання. Сподіваюся, в другому читанні ми будемо бачити так само високу підтримку, на рівні майже 380 голосів, в залі. Дякую. Шановні колеги, наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо зменшення тиску на бізнес з боку органів ринкового нагляду. Пропонується розглянути його за скороченою процедурою (реєстраційний номер 2172). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:19:54]] За – 270 Рішення прийнято. Шановні колеги, слово для доповіді надається заступнику голови Комітету з питань економічного розвитку Підласій Роксолані Андріївні. Чотири хвилини тому що вона є і автором цього законопроекту. Дякую.
Шановні колеги, доброго дня ще раз. Законопроект 2172 - це законопроект про захист українського виробника та українського споживача. Сьогодні на українському ринку від 15 до 70 відсотків нехарчової продукції, залежно від виду, це фальсифікат або контрабанда. Ці товари зазвичай не якісні, а подекуди небезпечні. Крім цього, давайте визнаємо: український промисловий виробник не може конкурувати з китайським імпортом, який ввозяться в Україну нелегально, без сплати будь-яких податків та зборів. Органи ринкового нагляду дуже погано захищають українців від небезпечної продукції, а інспектори замість того, щоб перевіряти та запобігати, карають. Нам потрібно нарешті впорядкувати систему ринкового нагляду за нехарчовою продукцією. Я хочу, щоб ми змінили філософію, державний інспектор ринкового нагляду має перевіряти не бізнес, а небезпечну продукцію. Його завдання не тиснути на підприємця, а усунути небезпеку, саме це пропонує законопроект 2172. Ми пропонуємо скасувати всі штрафи за формальні порушення. Інспектор буде зобов’язаний надавати рекомендації про усунення порушення і лише за повторне порушення накладатиметься штраф. Ми встановлюємо чіткі вимоги, що може і не може робити перевіряючий інспектор. Ми зобов’язуємо інспектора надавати консультації та рекомендації про усунення порушень, а не одразу накладати штрафи. Ми захищаємо маленький бізнес і встановлюємо законом, що відповідальність за небезпечну продукцію несе імпорт або виробник, а не маленький розповсюджувач. Ми забороняємо виїмку усіх документів на підприємстві інспекторами, тепер інспектор може ознайомитися лише з тими документами, які необхідні для встановлення ланцюга постачання. Ми скасовуємо поняття "безкінечних поєднаних перевірок", коли інспектор міг тримати підприємця у підвішеному стані місяцями. Ми обмежуємо максимальні строки проведення перевірки. Перевірка у виробника тепер буде можлива лише після експертизи та за наявності документального підтвердження про те, що якась продукція становить небезпеку. Водночас ми, дійсно, посилюємо відповідальність за недопуск на перевірку, тому що сьогодні бізнесу, який торгує фальсифікатом або контрабандою, простіше кожного дня платити 340 гривень штрафу, ніж нести відповідальність за свої неправомірні дії. Це беззаконня, яке породжує небезпеку для українських громадян. Нарешті, ми усуваємо дублювання контролю різними органами за одним і тим же видом продукції. Комітет економічного розвитку в свою чергу розглянув законопроект і рекомендував Верховній Раді України прийняти його за основу, тому що ми повинні захищати чесного українського виробника саме такими, недискримінаційними методами. Тому прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Прошу записатися по фракціях: два – за, два – проти, на виступи. Устінова Олександра Юріївна, "Голос".
Прошу передати слово Клименко Юлі.
Ще раз, кому?
Клименко.
Юлія Леонідівна Клименко.
Фракція "Голос", безумовно, буде підтримувати цей законопроект, тому що, при всій повазі до авторів цього законопроекту, цей законопроект розроблявся Міністерством економіки в 2015-2016 роках. На жаль, він довго лежав і ходив по різних органах. І ми раді, що він накінець-то в залі. Ми, безумовно, будемо його підтримувати з двох причин. Перше – це захист прав споживача, наші громадяни дійсно страждають від контрафакту. І друге – це захист малого бізнесу, який, на жаль, відповідає за недоброчесних виробників на даний момент і недоброчесних імпортерів. Ми також закликаємо наших колег з монобільшості, а також уряд продовжити роботу в цьому напрямку і все ж таки переглянути Закон про захист прав споживача і винести його в цей зал як можна швидше, щоби ми все-таки захистили наших споживачів зі всіх сторін, а не тільки частково цим законопроектом. Дякую.
Дякую, Юлія Леонідівна. Олександр Сергійович Корнієнко, фракція "Слуга народу".
Прошу передати Мезенцевій Марії слово, будь ласка.
Кому?
Мезенцева.
Марія Мезенцева.
Доброго дня, шановні колеги, шановні виборці, присутні і медіа! Як співавторка цього законопроекту я хочу подякувати колегам, які долучилися до цього важливого законопроекту, також Міністерству економіки та всім небайдужим. Насправді цифра 2172 не є простою, це наші ворота до майбутнього економічного розвитку України і до відкриття ринку більш як 500 мільйонів споживачів субконтиненту Європи. Для того, щоб пояснити саме бізнесу і виборцям дуже просто, дуже простими словами цей законопроект, я хочу виділити два важливі моменти. Перше: ми, звісно, підвищуємо безпеку саме на ринку нехарчової продукції за допомогою європейських стандартів. І друге: зважаючи на прийняття саме цього законопроекту, ми відкриваємо дорогу до прийняття Угоди про оцінку відповідності та прийнятності промислової продукції. Саме тому ми зможемо підписати після певних переговорів, які відбудуться вже через 5 днів, стосовно угоди АСАА, що нам надасть змогу відкрити більше можливостей. Наразі ми не маємо ці правові підстави, але вони з’являться. То ж що ми робимо реально для покращання бізнесу? Перше. Наразі виробника чи розповсюджувача нехарчової продукції можна штрафувати за незначні формальні порушення – наприклад, неправильне маркування. Законопроект пропонує ці змінити і сканцелювати. Тепер виробникові дається певний час для виправлення цих помилок, а не штраф. Зараз, якщо у суб’єкта господарювання виявили небезпечну продукцію, то штраф накладається за кожну одиницю. Уявіть, наприклад, якщо продукції таких одиниць тисячі. Наприклад, в супермаркеті побутової техніки виявили кілька пральних машин, що не відповідають вимогам.
10 секунд.
Тому розміри цих штрафів ми пропонуємо робити фіксованими. Друзі, давайте зробимо це разом і відкриємо промисловий безвіз для України. Дуже дякую. Підтримаємо 2172.
Дякую, Марія Сергіївно. Степан Іванович Кубів, "Європейська солідарність".
Шановний пане Голово! Шановні колеги! Перш за все, хочу сказати, що законопроект – це перша ініціатива зменшити тиск на бізнес: а) це органи ринкового нагляду є хорошою необхідною перспективою; б) це зробити систему державного контролю з обігом нехарчової продукції прозорою. І третє – ми робимо і зрозумілість, простоту і уніфікованість. Друге. Даний законопроект є досить системним, адже він навіть три роки робився, і я думаю, що він буде прийнятий сьогодні в першому читанні, сприяє виконанню Україною зобов’язань щодо інтеграції ЄС. І тут я би попросив пані Іванну Климпуш, що треба, потрібно дати оцінку і на комітеті. Зокрема, пропонується усунути окремі дублювання, питання контролю, уніфікувати різновиди перевірок, чіткіше регламентувати процес перевірок. Слідуючий важливий блок, де я хочу звернути увагу на те, що законопроект вводить поняття державного колегіального органу як однієї з форм державного нагляду. Така ініціатива є сумнівною, тоді, коли немає розуміння, що це за орган, функції і як він повинен працювати. У пояснювальній записці згадується НКРЗІ, але наділення цієї комісії додатковими функціями державного нагляду потребує змін до ряду законів. І це носить системні зміни на сьогодні. І третє: передбачається окремий порядок регулювання для ядерних матеріалів і установок радіоактивних відходів, дорогоцінних металів, каміння. І останнє. Законопроект пропонує суттєво збільшити штрафи, але немає обґрунтувань розміру таких штрафів. Наша політична сила "Європейська солідарність" буде підтримувати даний законопроект тільки в першому читанні. Пане Голово, прошу не скорочувати термін, тим більше ми не працюємо зараз два тижні, є виїзд відповідно в округи і в комітетах, і доопрацювати його системно. Це дуже важливий законопроект. Дякую.
Дякую, Степан Іванович. Шкрум Альона Іванівна. Я не бачу. Андрій Ніколаєнко закрив. Івченко Вадим Євгенович. Дякую.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, я хотів би торкнутися негативної сторони даного законопроекту. Чи досягне він своєї мети? По-перше, назва законопроекту не відповідає його змісту, оскільки норми, запропоновані авторами, спрямовані не на зменшення тиску на бізнес з боку органів ринкового контролю, а навпаки – посилюють тиск через колегіальні органи. Я хочу сказати, що ми даємо повноваження колегіальним органам тепер на перевірки. Наступне. З-під дії Закону щодо ринкового нагляду виводиться надзвичайно важлива для безпеки українців сфера, а саме: ядерні установки, ядерні об’єкти та поводження з радіоактивними відходами. Наступне, колеги. Я думаю, що всім зрозуміло, що це не зменшення тиску, коли ми до статті 2 Закону України про Національну поліцію додаємо, до основних завдань Національної поліції додаємо ще забезпечення здійснення посадовими особами органів державного контролю та центрального органу виконавчої влади фактично контролю за додержанням законодавства. Контроль за контролюючими органами, і ще й притягнення до відповідальності. Тому, колеги, пропоную, щоб ми все ж таки системно підходили до таких законопроектів. Бо колеги кажуть: давайте голосувати в першому читанні, потім доопрацюємо. А потім зрозуміло, що у нас з правками не виходить такий системний законопроект, який, дійсно, буде посилювати можливості бізнесу. З нашої сторони ми бачимо, що тут буде підсилення контролюючих органів. І про ті аспекти, про які пишуть наші аналітики, я вже сказав. Тому "Батьківщина" буде утримуватися від даного законопроекту. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, всі бажаючі виступили? Прошу підготуватись до голосування. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо зменшення тиску на бізнес з боку органів ринкового нагляду (реєстраційний номер 2172). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:33:07]] За – 310 Рішення прийнято. Покажіть, будь ласка, по фракціям. "Слуга народу" – 226, "Опозиційна платформа - За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 23, "Батьківщина" – 2, "За майбутнє" – 16, "Голос" – 18, позафракційні – 25. Дякую. Рішення прийнято. Шановні колеги, наступне питання в порядку денному – це проект Закону про внесення змін до Прикінцевих та перехідних положень Кодексу України з процедур банкрутства (реєстраційні номери 2131 і 2131-1). Я зараз дам слово комітету. Але позиція комітету була - відхилити. Якщо ви не заперечуєте, то можемо розглянути його за скороченою процедурою. Ставлю на голосування пропозицію щодо скороченої процедури. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:34:11]] За – 256 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається заступнику голови Комітету з питань економічного розвитку Підласій Роксолані Андріївні.
Доброго дня, ще раз! Дуже коротко. Законопроект 2131 та альтернативний законопроект 2131-1 мали на меті відтермінування вступу в дію Кодексу України з процедур банкрутства. У вересні до авторів законопроектів та до Комітету економічного розвитку надходили сигнали про те, що державні органи, зокрема Державна судова адміністрація та Міністерство юстиції не встигають підготуватися до проведення банкрутств за новою процедурою. Однак, до моменту вступу в дію кодексу усі складнощі були усунені. Новий Кодекс про банкрутство вступив у дію 21 жовтня 2019 року. Банкрутства вже відбуваються за новими прогресивними правилами. Комітет економічного розвитку розглядає законопроекти щодо покращення окремих норм цього кодексу. Відтак комітет ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді відхилити обидва законопроекти у зв’язку з втратою актуальності. Дякую.
Дякую. Я так розумію, що автори теж не наполягають. Тому, якщо є таке бажання, пропоную не обговорювати це питання, а одразу проголосувати за те, щоб відхилити. Шановні колеги, ставлю на голосування щодо відхилення проекту Закону про внесення змін до Прикінцевих та перехідних положень Кодексу України з процедур банкрутства (2131). Прошу. Я не чую. Прошу підтримати та проголосувати. Почекайте. Колеги, займіть свої місця, будь ласка. Прошу підтримати та проголосувати. Це консолідована позиція комітету, авторів і, я сподіваюся, Верховної Ради. Прошу підтримати. [[13:36:35]] За – 331 Рішення прийнято. Шановні колеги, ставлю на голосування другий законопроект - альтернативний. Ставлю на голосування пропозицію про відхилення законопроекту по внесення змін до Прикінцевих та перехідних положень Кодексу України з процедур банкрутства (реєстраційний номер 2131-1). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:37:11]] За – 307 Рішення прийнято. Дякую. Переходимо до наступного питання порядку денного. Шановні колеги, вам запропонований проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо урегулювання питання видобутку бурштину (реєстраційний номер 2240). Шановні колеги, нам необхідно проголосувати про включення до порядку денного цього пленарного засідання вищезазначеного законопроекту. Прошу підготуватись до голосування. Необхідно 226 голосів підтримки народних депутатів України. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:38:14]] За – 342 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, нам необхідно застосувати процедуру ad hoc щодо розгляду та прийняття рішення на цьому пленарному засіданні. Так само необхідно 226 голосів. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:38:42]] За – 295 Рішення прийнято. Шановні колеги, і є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:39:05]] За – 270 Рішення прийнято. Переходимо до розгляду питання. Шановні колеги, слово для доповіді надається міністру енергетики та захисту довкілля Оржелю Олексію Анатолійовичу. На трибуну, будь ласка, виходьте.
Доброго дня, народні депутати! Питання незаконного видобування бурштину в Україні набрало вже надзвичайних та критичних масштабів. Ми всі бачили і всі знаємо, яку значну шкоду створюють незаконне видобування бурштину. Оці лунні ландшафти, які ми всі бачили, місця, які більше не можна буде використовувати за призначенням, пошкодження лісів, недоотримання прибутку від рентних платежів, та й безпосередньо та ситуація, яка створюється на місцях, не додає ніякого оптимізму, а також потребує негайного вирішення ситуації. Особливо ці критичні явища набули масштабних проявів останні п’ять років. Тому питання врегулювання діяльності видобутку бурштину має стати пріоритетним. А питання виведення з тіні і приведення його у прозоре законодавче поле є тим завданням, яке вирішує відповідний законопроект, який сьогодні подається вам на розгляд. Кабінетом Міністрів України на виконання Указу Президента України "Про невідкладні заходи щодо забезпечення економічного зростання, стимулювання розвитку регіонів та запобігання корупції" було розроблено законопроект, що впорядковує видобуток бурштину в Україні, який, зокрема, включає наступні положення. Запроваджується єдиний спеціальний дозвіл на розвідку протягом п’яти років і не більше, ніж 10 гектарів. Також врегульовується земельне питання доступу до покладів бурштину шляхом встановлення правил земельного сервітуту. Вводиться сувора відповідальність за недотримання вимог рекультивації, що дуже важливо, щоб у нас не залишалися у тому вигляді після видобутку бурштину. Прибирається низка дублюючих, а також архаїчних погоджень.
Дайте завершити, 10 секунд.
які також ускладнювали отримання дозволів. А також вводиться кримінальна відповідальність за незаконне видобування корисних копалин та адміністративна відповідальність за порушення, встановлені законодавством, обов’язкових вимог щодо видобутку корисних копалин.
Дякую, пане міністр. Олексій Анатолійович, дякую. Слово для співдоповіді надається голові Комітету з питань екологічної політики та природокористування Бондаренку Олегу Володимировичу.
Доброго дня, шановні колеги! Комітет з питань екологічної політики, природокористування розглянув законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо врегулювання питання видобутку бурштину (реєстраційний номер 2240), поданий Кабінетом Міністрів України, підтримує необхідність негайного законодавчого врегулювання питань, пов’язаних з видобуванням бурштину, та дякує уряду за якісний та комплексний підхід до врегулювання питання видобутку бурштину. Зокрема, цим законопроектом, на відміну від попередніх законопроектів, які ми намагалися врегулювати це питання, було внесено зміни до ряду кодексів, зокрема, це Земельний кодекс, Кодекс про надра, Закон України про гірничий відвід і так далі, була введена додаткова кримінальна та адміністративна відповідальність та інше. Комітетом створена була робоча група за участю народних депутатів з різних фракцій, з різних комітетів, яка дуже плідно попрацювала та напрацювала декілька зауважень до законопроекту, зокрема, робочою групою не була підтримана позиція стосовно введення заборони експорту бурштину-сирцю на рік, зокрема, робочою групою була запропоновано знизити рентну плату до 15 відсотків і було запропоновано внести зміни до Бюджетного кодексу стосовно розподілу рентної плати 50 на 50 до місцевих бюджетів. Комітет підтримав пропозицію народних депутатів України Бондаренка та Ковальчука щодо необхідності як виняток внесення до тексту законопроекту пропозицій і правок, що не є предметом розгляду в першому читанні. Стосовно внесення змін до 51 статті Кодексу про надра щодо запровадження типових проектів та технологічних схем розробки бурштиноносних надр і статті 206 Кримінального кодексу України щодо збільшення відповідальності за протидію законній господарській діяльності, а також.
Дякую. Дайте завершити.
А також змін до груп 25 і 96 Митного тарифу України. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради пропонує повернути законопроект на доопрацювання, але комітет вважає, що запропоноване Головним науково-експертним управлінням доопрацювання законопроекту з наступним врахуванням висловлених зауважень та пропозицій можливе під час його підготовки до другого читання. Зважаючи на необхідність невідкладного законодавчого врегулювання питань, пов’язаних з видобуванням бурштину, комітет ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо врегулювання питань видобутку бурштину прийняти за основу. Дякую.
Дякую. Але, Олеже Володимировичу, я вас дуже прошу притримуватись регламенту. Прошу записатись: два – за, два – проти, від фракцій. Мустафа Джемілєв.
Прошу надати слово Артуру Герасимову.
Артур Володимирович Герасимов.
Шановний пане головуючий! Шановні колеги! Шановні українці! Чи існує у нас в країні проблема в Україні з видобутком бурштину? Звичайно, існує, це дуже велика і серйозна проблема. Чи треба робити кроки на шляху вирішення цієї проблеми? Звичайно, треба. Але, чи є цей закон досконалий? Ні, на жаль, немає. Тому фракція політичної партії "Європейська солідарність" буде підтримувати цей законопроект в першому читанні. Але ми звертаємо увагу на велику кількість неточностей, недоопрацювань в цьому законі, які мають дійсно бути дуже ретельно, разом з громадськістю, разом з експертами доопрацьовані до другого читання. І саме тому ми звертаємося до керівництва Верховної Ради не скорочувати строк підготовки до другого читання цього законопроекту і дати змогу всім, хто працює над цим законопроектом, уважно відпрацювати всі правки, уважно відпрацювати всі неточності, з тим щоб на другому читанні ми дійсно не на папері, а в реальному житті, дали змогу вирішити це питання. Дякую.
Веніславський Федір Володимирович, "Слуга народу".
Шановні колеги, необхідність ухвалення цього закону вже перезріла всі допустимі розумні строки, його необхідно було ухвалювати ще 10 років назад, коли почалася лише ця бурштинова лихоманка в Житомирській, Рівненській, Волинській областях. Будь-хто, хто спостерігав за результатами роботи цих, скажімо, "чорних" копачів бурштину, розуміє, яку невиправдану, непоправну шкоду наносить варварське і нерегламентоване видобування цих корисних копалин загальнодержавного значення. Тому, звичайно, необхідно терміново ухвалювати закон, який поставить у цивілізовані рамки діяльність з видобування бурштину, який передбачить механізми відшкодування шкоди, завданої довкіллю варварським видобування, чи, вірніше, цивілізоване видобування поставить якраз розумну рекультивацію тих земель, на яких видобувається бурштин. Тому я прошу підтримати цей законопроект, тому що він є нагально необхідний і має дуже важливе і соціальне, і економічне, і політичне значення. Дякую.
Шкрум Альона Іванівна.
Прошу передати слово Анжеліці Лабунській, будь ласка.
Анжеліка Вікторівна Лабунська.
Анжеліка Лабунська, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, я думаю, ні для кого це не є секрет, що цей законопроект – це борг Верховної Ради перед усім український суспільством. Правильно сказав мій колега, виступаючий до цього: цей законопроект треба було приймати 10 або 15 років назад. Ви знаєте, що сьогодні вже тисячі гектарів землі після незаконного видобутку бурштину сьогодні просто перетворилися в екологічну катастрофу. Я згодна, в нас плідно працювала робоча група, плідно працював комітет. Фракція "Батьківщина" буде підтримувати в першому читанні цей законопроект, але є багато моментів, які треба поправляти. Невідомо, чому є вилка в штрафі за адміністративні правопорушення. Відверто кажучи, є неточності в 66-му щодо передачі землі у власність. Я вам хочу сказати, що дуже уважно треба попрацювати над внесенням змін в Закон України "Про угоди про розподіл продукції". Невідомо чому, коли ми кажемо сьогодні про аукціони, це порушення Україною взагалі Оргуської конвенції, яка сьогодні розглядається, те, що були укладені угоди по Юзівській та Олеській угоді щодо розподілу вуглецю. Невідомо, чому вносяться зміни до цього закону, мені здається, що він не стосується урегулювання бурштину. Але я думаю, що ми це пропрацюємо плідно і поправками для другого читання підготуємо цей законопроект. І його треба приймати, і прошу всіх підтримати в першому читанні. Дякую.
Дякую. Колтунович Олександр Сергійович. Шановні колеги, всі бажаючі виступили? Арешонков, бачу. Ні, "Слуга народу" вже була. Після цього я ще дам слово. Добре. Олександр Сергійович.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Безумовно, питання видобутку бурштину в Україні є вкрай актуальним, і урегулювання цього питання сьогодні – це є перший крок до вирішення цієї проблеми. І, безумовно, наша фракція підтримує його у першому читанні. Однак є досить серйозні екологічні ризики, які тут не враховуються. Я думаю, люди, які проживають в поліській місцевості, це знають. Ми з колегами з двох інститутів академічних – це Інститут аграрної економіки, Інститут економіки природокористування - проаналізували ці проекти законів, і у нас є ряд дуже важливих і серйозних зауважень. Перше, і це дуже важливо: до статті 15 Кодексу України про надра, зокрема, видобування корисних копалин пропонується здійснювати без проведення процедури оцінки впливу на довкілля. Вдумайтесь, навіть коли ми видобуваємо пісок, це все проводиться. Зараз пропонується цю норму не встановлювати. Другий, дуже важливий момент: надто розмито представлено пропозиції щодо внесення змін до статті 66 Земельного кодексу України в частині, яка стосується передачі земельних ділянок усіх форм власності. Ще один дуже важливий момент. Випали з зору землі Лісового фонду, які, як показує практика, якраз сьогодні і стали основним майданчиком видобутку бурштину в Україні. Категорично неприпустимою є пропонована редакція тієї частини статті 168 Земельного кодексу України, яка стосується охоронних ґрунтів. І я хочу тут якраз на цьому наголосити, щоб усі почули: що, враховуючи значний екологодиструктивний вплив на ґрунти внаслідок видобутку бурштину, має бути запропонована законодавча норма, яка зобов’язуватиме бурштиновидобувачів проводити рекультивацію земель. І на цьому якраз необхідно до другого читання внести відповідні зміни. І, безумовно, якраз має бути оцінена здатність техніко-технологічної бази бурштиновидобувачів проводити відповідні роботи. Тому наша фракція буде його підтримувати, цей проект закону, але маємо врахувати до другого читання ті екологічні ризики і можливі потенційні ризики, які можуть виникнути після прийняття цього проекту закону. Дякую за увагу.
Дякую. З мотивів - Арешонков Володимир Юрійович.
Арешонков, 64 виборчий округ, Житомирщина. Чи вирішує весь комплекс величезний проблем, які пов’язані з видобутком бурштину, цей законопроект? Зрозуміло, ні, багато питань піднімає правильно. Але я хочу звернути увагу лише на один момент. Річ у тім, що в процесі видобутку бурштину задіяна величезна кількість жителів, які проживають в наших поліських селищах, селах. І цей законопроект міг би їм допомогти, але він спрямований переважно на врегулювання питань діяльності великих компаній, великих юридичних осіб. Тому що приватникам треба буде сплатити кошти, яких у них немає. Тому я хотів би, щоб у процесі підготовки до другого читання були враховані моменти, пов’язані саме з підтримкою жителів, старателів, тих копачів, які внаслідок обставин життєвих.
10 секунд завершити.
Тому прошу дуже ретельно при підготовці до другого читання врахувати саме особливості, пов’язані з людьми – з копачами, зі старателями. Дякую.
Дякую. Батенко Тарас Іванович.
Дмитре Олександровичу, прошу від нашої групи слово передати пані Ірині Констанкевич. Дякую.
Констанкевич Ірина Мирославівна. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Група "За майбутнє" вважає, що даний законопроект є вкрай важливим, актуальним і, власне, ми як депутати, котрі представляємо Волинь і мажоритарні округи Волині, ми якнайбільше зацікавлені у тому, щоб питання незаконного видобутку бурштину були врегульовані. Але, разом з тим, я хочу зазначити, що в даному законопроекті, який група "За майбутнє" підтримає у першому читанні, відсутні норми, які б узгоджували процедуру видобутку із місцевим самоврядуванням. І тут ми бачимо певні ризики. Зокрема, ми хотіли би запропонувати, щоб все ж таки були почуті громади. Щоб ці питання були врегульовані і скоординовані з питаннями децентралізації. І до другого читання група "За майбутнє" подасть свої правки. А в такому.
Дайте 10 секунд завершити.
Отже, ми підтримуємо в першому читанні і будемо подавати свої пропозиції до другого. Дякую.
Бобровська Соломія Анатоліївна. І після цього виступ ще від комітету, там є питання по правкам. І переходимо до голосування. Соломія Анатоліївна. Включіть мікрофон.
Доброго дня! Дякую. І, по-перше, ви праві абсолютно, що це наше зобов’язання. Можна дві секундочки? Наше зобов’язання – все ж таки розглянути цей законопроект. І для тих, хто не знає, Україна показує щороку від 120 до 300 тонн видобутку бурштину, але на рівні офіційному ми бачимо лише 5 відсотків, ті, які доходять в легальний вигляд. Але у нас є ряд зауважень і жодної пропозиції. Тому, власне, ми утримуємось в голосуванні в першому читанні. І вважаємо, що він надто "сирий". Зокрема хочу нагадати для тих, хто опікується за довкілля і екологію, про те, що усовується повністю оцінка впливу на довкілля, по-перше, яку ми мусимо виконувати згідно Угоди про асоціацію, а по-друге, для максимально правильної рекультивації земель і догляду, і найкращого пошуку способів видобутку бурштину, про що ми будемо говорити у наступному законопроекті. Я дуже прошу не скорочувати термін розгляду законопроекту у зв’язку з тим, що безперечно це потребує: а) громадських слухань, а для Рівненської, Житомирської, Волинської області вони є надто критичними для того, щоб потім не було сутичок, бійок, побитих голів.
Дайте завершити, будь ласка.
Ще раз: щоб не було побитих голів патрульної поліції, Нацгвардії і так далі, тому що це ми бачимо регулярно в наших областях. Дякую.
Дякую. Я слово даю ще Бондаренко Олегу Володимировичу щодо деяких пропозицій, які він забув озвучити під час свого виступу.
Шановні колеги, комітет розглянув зауваження та пропозиції, та правки двох народних депутатів, це пана Бондаренка та пана Ковальчука. І відповідно до частини першої статті 116 Закону України "Про Регламент Верховної Ради України" щодо необхідності як виняток внесення до тексту законопроекту пропозицій, правок щодо виправлення, уточнення, усунення помилок, а саме: стосовно доповнення статті 51 Кодексу України про надра новою частиною три в наступній редакції: "Користування надрами на підставі спеціального дозволу на геологічне вивчення бурштиноносних надр, у тому числі дослідно-промислової розробки родовищ відбувається на підставі типових проектів або технологічних схем у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України". Друге зауваження. Це внесення змін до 206 статті Кримінального кодексу стосовно посилення відповідальності та зауваження і пропозиції стосовно вилучення із законопроекту назв запропонованих змін до УКТЗЕД в частині кваліфікації бурштину, а саме: стосовно зміни назви розділу і доповнення їх словами "бурштин та вироби з нього". Прошу.
Дайте завершити.
Прошу врахувати ці пропозиції та правки у першому читанні.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу з врахуванням пропозицій комітету при підготовці до другого читання відповідно до статті 116 Регламенту Верховної Ради України проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо урегулювання питання видобутку бурштину (реєстраційний номер 2240). Прошу підготуватися до голосування. Я продовжую наше засідання на 15 хвилин, поки ми не проголосуємо. Готові голосувати, да? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:59:37]] За – 342 Рішення прийнято. 14:00. Я оголошую ранкове засідання Верховної Ради України закритим. Вечірнє розпочнеться о 16:00. Прошу не запізнюватися.