Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Ввімкніть систему „Рада”. [[10:02:38]] Зареєстровані в сесійній залі 422 народних депутати. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, надаю вам інформацію про результати роботи Верховної Ради України на пленарному засіданні 12 жовтня 2010 року. Розглянуто 14 питань порядку денного. За результатами розгляду заслухано і прийнято до відома інформацію Кабінету Міністрів України про хід переговорів між Україною та Російською Федерацією стосовно підготовки міждержавних угод, підписання яких передбачається на 17 травня 2010 року. Прийнято 1 постанову, 1 законопроект прийнято за основу, 11 законопроектів відхилено. Також о 15 годині у нас розпочалися і були проведені парламентські слухання, які стосуються виборчої системи для місцевого рівня. Шановні народні депутати, переходимо до розгляду питань, визначених розкладом на четвер, 13 травня. Оголошується до розгляду проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про обрання голів, перших заступників, заступників голів, секретарів, членів комітетів Верховної Ради України шостого скликання та обрання голови, першого заступника, заступників голови, секретаря та членів Спеціальної контрольної комісії Верховної Ради України з питань приватизації". Доповідає голова Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та забезпечення діяльності Верховної Ради України Олександр Сергійович Єфремов. Будь ласка, Олександр Сергійович. Колеги, тут є три проекти постанов: реєстраційний номер 6345, 6349, 6377. Я прошу Олександра Сергійовича у порядку їх реєстрації доповідати Верховній Раді України.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Комітет на своєму засідання розглянув проект Постанови Верховної Ради України про внесення змін до постанови Верховної Ради України „Про обрання голів, перших заступників голів, секретарів, членів Комітетів Верховної Ради України шостого скликання та обрання голів, першого заступника, заступника голови, секретаря та членів Спеціальної контрольної комісії Верховної Ради України з питань приватизації” [[реєстраційний номер 6345]] від 26.04.2010 року. Проектом постанови пропонується відкликати за власною заявою народного депутата України Єфремова з посади голови Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та забезпечення діяльності Верховної Ради та обрати на цю посаду народного депутата Макеєнка, увільнивши його від обов’язків першого заступника голови Комітету з питань бюджету. Крім цього, пропонується обрати народного депутата України Лук’янова, члена комітету фракції Партії регіонів, першим заступником голови Комітету з питань бюджету, увільнивши його від обов’язків заступника голови Комітету з питань фінансів і банківської діяльності, та обрати народного депутата України Каракая заступником голови Комітету з питань фінансів і банківської діяльності, увільнивши його від обов’язків члена цього комітету. Комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України розглянути та підтримати зазначений проект постанови. Просимо підтримати рішення комітету.
Давайте таким чином. Олександре Сергійовичу, ви зробіть доповіді по всіх проектах постанов. Потім запитання до вас. Якщо буде потреба, висловити свої позиції з приводу цих проектів постанов, а тоді буде голосування по кожній постанові окремо.
Щодо проекту постанови за номером 6349. Комітет на своєму засіданні розглянув цю постанову. Проектом постанови запропоновано змінити персональний склад комітетам шляхом обрання перших заступників, заступників голови та членів комітетів Верховної Ради із збереженням представництва на відповідних посадах представників тих депутатських фракцій, народні депутати України від яких вибули зі складу таких комітетів. Комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України розглянути та підтримати зазначений проект постанови. Просимо підтримати рішення комітету. Щодо проекту постанови 6377. Проектом постанови пропонується відкликати народного депутата України Мартинюка Адама Івановича з посади члена Комітету Верховної Ради України з питань Регламенту, депутатської етики та забезпечення діяльності Верховної Ради України у зв’язку з обранням його Першим заступником Голови Верховної Ради України. Комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України розглянути та підтримати зазначений проект постанови. Просимо підтримати рішення комітету.
Проект постанови 6377. Наступну постанову – 6349, да?
Володимире Михайловичу, всі три постанови я доповів.
Шановні народні депутати! Прошу записатись на запитання до голови комітету. Анатолій Матвієнко, будь ласка.
Українська республіканська партія „Собор”, блок "Наша Україна - Народна Самооборона". Олександр Сергійович! Я звертаюсь до вас як до лідера найбільшої фракції, яка утворила коаліцію, я ще раз звертаюсь до вас з проханням дотримуватись якихось норм демократії. Вчора ми обрали успішно, чи позавчора Мартинюка, хоча ця посада за опозицією була і це був прецедент. Ви знаєте, що в світі існує прецедентне право, топтати його також не гоже, як і топтати будь-який закон і Конституцію. Ваш комітет був завжди в опозиції, ви були в опозиції і ви її очолювали. Ми знову повертаємося до того, що ви йдете танком по владі, захоплюєте всі без виключення посади. Чи розумієте ви, що це аукнеться недобрим, бо відсутність опозиції і можливості її опанувати робить владу ніякою, робить владу узурпованою і це йде до деградації? Я не розумію, чому ви не показуєте приклад захисту демократії, чому опозиція не отримає комітет, який ви звільняєте? Дякую.
Спасибо за вопрос. В світі є прецедентне право, а у нас є право. И на решение комитета или в решениях комитета мы руководствуемся тем правом и теми законами, которые мы здесь с вами принимаем в зале. Мы приняли свое решение исключительно в рамках законодательных актов и тех постановлений, которыми руководствовалась Верховная Рада. Теперь, что касается каких-то квот, при формировании комитетов были определенные договоренности, в рамках этих договоренностей мы действовали. В связи с тем. и согласно Регламента. В связи с тем, что Регламент не предусматривает норму переформатирования комитетов, а есть единственная норма формирования комитетов при формировании Верховной Рады, поэтому этой нормой мы и руководствовались. Теперь следующий вопрос. Если бы сторона, которая желает что-то получить, она предложила бы какие-то документальные, документы на рассмотрение комитета, мы бы их рассмотрели. Но, к сожалению. Да, мы предлагали это. И более того до сегодняшнего дня, мы оставляем вопрос открытый по Комитету по свободе слова.
Будь ласка, завершуйте.
Мы оставили открытый по Комитету свобода и слова, он сегодня не распределяется. Но мы задали вопрос нашим коллегам: предложите нам в ответ какой-то другой комитет. Потому что получается явный перекос. Когда мы формировали состав Верховной Рады, фракция, которая меньше нашей по численности, комитетов получила больше. Сегодня хочет получить еще какие-то комитеты, не предлагая ничего взамен. Согласитесь это не право и это даже не прецедентное право. Спасибо.
Народний депутат Корж, фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
Прошу передати слово колезі Олегу Ляшко.
Олег Ляшко, мікрофон.
Олег Ляшко. Шановний Олександре Сергійовичу, ви щойно сказали, що ми керуємося законами, то я хочу вам нагадати, що відповідно до статті 84 Закону про Регламент Верховної Ради опозиція має головувати в Комітеті з питань Регламенту. Проект постанови 6345, який ви доповідаєте, пропонується на цю посаду голови регламентного комітету замість вас обрати представника вашої фракції. Ви два скликання - і в минулому, і в нинішньому, коли були в опозиції, ви очолювали цей комітет. І тому, якщо у вас є совість, ви маєте виконати норми закону і віддати цей комітет опозиції. Щодо того, що вам не давали пропозицій. Упродовж двох місяців наша фракція давала вам пропозиції щодо того, щоб ви виконали норми Закону про Регламент. І ми готові вам були віддати частину тих комітетів, які сьогодні очолюють наші представники. Натомість ми просимо, щоб ви дали можливість опозиції контролювати владу через ці контрольні комітети. Приймаючи сьогодні, протягуючи цю постанову,.
Будь ласка, завершуйте питання.
ви фактично позбавляєте опозицію можливостей контролювати владу. Це буде на шкоду в першу чергу вам. І крім того, ви створюєте прецедент, коли ви повернетесь в опозицію.
Дякую. Будь ласка, відповідь.
Я позволю себе и единственное напомню, что коллега цитировал 84 статью Регламента как закона, которая говорит о формировании комитетов Верховной Рады. Это бесконечная дискуссия, о которой мы ведем уже в течение нескольких недель, каждый придерживается своей точки зрения. Но когда законодатель писал, он не зря эту статью назвал «формирование комитетов Верховной Рады», а не «переформування комітетів», как кому-то хочется. Если кто-то желает сегодня пересмотреть какие-то вопросы в комитетах, есть прямой путь к этому, не разговоры, не болтовня и не демагогия. Напишите соответствующее решение, подайте его в регламентый комитет и мы его рассмотрим. Если в рамках фракций будут договоренности по данному вопросу, то мы примем соответствующие решение. Спасибо.
Сергій Соболєв, фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
Соболєв, "Блок Юлії Тимошенко", партія „Реформи і Порядок”. Олександр Сергійович, ви ж самі кажете, що якщо буде домовленість між фракціями, тоді відповідно є можливість пере форматування комітетів. Але ви знаєте, на сьогоднішній день немає такої домовленості між фракціями, але є Закон про Регламент. Ну якщо раніше ви принаймні йшли на прямі порушення змінюючи Закон про Регламент під те, що вам вигідно, зараз ви прямо порушуєте діючу статтю Регламенту в якій визначений перелік комітетів, який безпосередньо передається опозиції для контролю за владою. Оскільки на сьогоднішній день домовленості між фракціями немає, чи не вважаєте ви коректним, принаймні посаду голови Комітету з питань Регламенту відкласти до переговорів і коли такі переговори завершаться, відповідно виконати статтю Регламенту. Зараз ви прямо йдете на порушення статті Регламенту, тому поясніть вашу позицію. Дякую.
Ні, не вважаю, тому що от у вас не було ніяких пропозицій з цього питання. Якщо були пропозиції щодо Комітету по свободі слова, то ми це зробили, а інших пропозицій від вас письмових, які б казали, що ви нам пропонуєте один комітет, щоб ви нам віддали другий комітет, цих пропозицій письмових в комітеті немає. Будь ласка, підготуйте пропозиції, дайте нам на розгляд і ми приймемо відповідне рішення. Дякую.
Подгорний, фракція "Блок Юлії Тимошенко", будь ласка.
Прошу передати слово народному депутату Стешенко.
Олександр Стешенко, фракція БЮТ, мікрофон.
Шановний доповідач, шановний пане Голово Верховної Ради, все те, що відбувається тут – це тільки тому, що доповідач в одній іпостасі представляє і найбільшу за чисельністю фракцію, і Регламентний комітет. Це перше. А тепер до доповідача. Невже ви не знаєте, що народний депутат від нашої фракції свого часу зареєстрував проект Постанови про голову Регламентного комітету? І ви зараз заявляєте про те, що від нас не було жодної пропозиції. Давайте ж якось працювати, ну, хоч в якомусь цивілізаційному руслі. Невже ми вже втратили все, не бачачи, що відбувається з нами?
Я не знаю такого постановления, о котором вы говорите. У нас единственное, зареєстровано постановление по поводу обрання Шевченка руководителем Комитета свободы слова, в замен нам не предложили ничего. Мы ждем, пока вы нам предложите взамен. Все остальное – это домыслы, инсинуации и демагогия. Что касается моего сложения полномочий, то сегодня мы будем голосовать за тот проект постановления, которым я сам по своему заявлению складываю свои полномочия, исходя из законов, которые есть в нашем государстве. Спасибо.
Народний депутат Гасюк, фракція "Блок Юлії Тимошенко".
Прошу передати слово народному депутату Бондаренко.
Володимир Бондаренко, фракція БЮТ, мікрофон.
Володимир Бондаренко, "Блок Юлії Тимошенко", Партія „Реформи і порядок”. Справа в тім, що сьогодні ця розмова, яка відбувається, перш за все я хотів би, щоб вона була зрозуміла людям, які нас слухають. Мова йде про те, що в законодавчому полі України сьогодні відбуваються події, які свідчать про абсолютне нехтування переважною більшістю статей Регламенту, Конституції і таке інше. І те, що сьогодні таким чином призначаються від більшості сьогоднішньої люди на керівництво тими комітетами, які за законом віднесені до опозиції - це є не просто волюнтаризм і, я би сказав, таке грубе втручання в законодавство, а й перш за все захоплення тих залишків влади, яка ще є в опозиції, маю на увазі парламентську владу. Тому чи не здається вам, Олександре Сергійовичу, що на футбольному полі не можна міняти правила під час гри і починати грати руками замість.?
Я хотел бы вам ответить, уважаемый коллега, что если у вас сомнения есть по поводу нарушения Конституции, то есть процедура, которая эти сомнения развеет. Подайте соответствующее представление в Конституционный Суд и он примет соответствующее решение. Что касается изменения правила игры, то их наоборот никто не меняет. Вы их пытаетесь сменить правила игры в то время, когда игра уже идет. Что касается, я еще четвертый раз хочу повторить, мы зарезервировали для вас основной Комитет по свободе слова, который дает возможность обращаться ко всем людям. Дайте нам предложения от своей фракции по комитету, который вы взамен хотите нам предложить. К примеру, Комитет внешнеполитической деятельности - вы знаете, что право Президента определять внешнюю политику. Комитет экономический - право Кабинета Министров определять экономическую политику. Либо Комитет по борьбе с оргпреступностью. Если вы хотите все взять и ничего не дать взамен, то такого не будет, коллеги! Это называется не демократия, это называется по-другому. Спасибо.
Шановні колеги, час на запитання вичерпаний. Сідайте, будь ласка. З приводу. Давайте таким чином. Обговорення? Будь ласка, запишіться на обговорення законопроекту, законопроектів реєстраційні номери 6345, 6349, 6377. Проводиться запис. Так, прошу вивести прізвища народних депутатів. Олександр Стоян. Спочатку від фракції. Олександр Стоян, будь ласка. Наступний буде виступати Зіновій Шкутяк. Михайлу Чечетову передає право на виступ. Прошу вас.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Действительно, долго выходили на сбалансированное решение и о заполнении вакансий по комитетам, по головам комитетов, по заступныкам, по распределению депутатов вновь прибывших на замену тем, которые ушли в исполнительные органы власти, по переходам из комитетов. И вышли на сбалансированное решение, которое не делает резких перекосов. И Александр Сергеевич сегодня первое, что сказал, что он как законопослушный человек, для того, чтобы не нарушать хрупкое равновесие нормальную атмосферу в зале не разрушать, он с себя предлагает первый снять с себя полномочия председателя комитета. Он с себя начал! Говорит: «Я слагаю.». С себя начал, не с остальных! Поэтому второе. Абсолютно правильно было сказано, что вчера, позавчера выборы не состоялись. И мы не новая каденция депутатов, которая начинает структурировать парламент и формировать, избирать председателя, Голову Верховной Рады, заступныкив, голив комитетов. Шахматная партия на середине. И сегодня мы просто замещаем отдельные фигуры то ли по комитетам, то ли по заместителям, то ли по вакансиям, по членам комитетов. Я еще раз повторяю и абсолютно правильно сказано, речь не идет о формировании, о структурировании парламента с нуля. Парламент на марше. В 2012 году состоятся новые выборы. Вот там мы по-новой, с нуля, с чистого листа мы сформируем органы власти. А сегодня у меня такое предложение. Александр Сергеевич, вы абсолютно правильно поступили и это делает честь вам. Вы, как законопослушный представитель депутатского корпуса, даете пример всем остальным, слагаете с себя полномочия главы комитета. Но если, если постановление не будет поддержано и если мы проголосуем, Партия регионов проголосует за то, чтобы Александр Сергеевич Ефремов сложил полномочия главы комитета, однозначно. Но если наши коллеги не поддержат, я имею в виду коллег с оппозиции, не поддержат сложение полномочий с председателя Комитета с Александра Сергеевича Ефремова, значит тогда Александр Сергеевич вынужден будет совмещать и пост головы фракции, и руководителя комитета. Но еще раз говорю, это уже не по его вине, он не хочет нарушать закон, а вы его к этому подталкиваете, вы подталкиваете. Поэтому, Александр Сергеевич, если оппозиция вам доверяет, работайте дальше, у вас хорошо получалось, великолепно получалось.
Дякую. Будь ласка, Юрій Ключковський, фракція „Нашої України” Право на виступ передає Зіновій Шкутяк. Наступний буде виступати Олег Ляшко.
Шановні колеги, питання, яке сьогодні обговорюється, не просто питання головування у конкретному комітеті, питання йде про те, на яких засадах діє коаліція у Верховній Раді України, і на яких засадах будуються стосунки між коаліцією і опозицією. Такі стосунки можуть бути двох видів: або по принципу переможець отримує все і горе переможеним, і це веде до авторитарної держави, де поняття права не існує не тільки для простих громадян, а навіть для опозиції у парламенті, і другий вид стосунків, який базується на частині другій статті 19 Конституції України: діяти лише на підставі, в межах повноважень і у спосіб, встановлений Конституцією і законами України. Чесно кажучи, мене сьогодні не хвилює, які існують політичні домовленості між Партією регіонів і „Блок Юлії Тимошенко”, і коли вони були укладені про розподіл комітетів. Однак, мене турбує про те, що парія, яка сьогодні очолює владу, ігнорує Закон „Про Регламент Верховної Ради України”. Я ще раз хочу нагадати, лише на підставі, в межах повноважень і у спосіб, передбачений законами. Колеги, можна торгуватися про різні комітети, але там, де про це прямо говорить закон - будьте добрі, дотримуйтеся закону. Те, що сьогодні відбувається в залі і не тільки сьогодні, дуже часто є нехтування Законом про Регламент, який ви ж проголосували і ви хотіли мати. І це означає, що те, що сьогодні відбувається в Україні ні до права, ні до демократії жодного відношення не має. Тому сьогоднішнє рішення буде просто лакмусовим папірцем. Чи ви маєте в носі українські закони, чи ви готові жити за законом.
Олег Ляшко, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”. Наступним буде виступати Забзалюк.
Олег Ляшко. Те, що сьогодні відбувається у Верховній Раді, зайвий доказ того, що нинішня влада не проходе тесту на демократичність. В статті 84 Закону про Регламент Верховної Ради, це до відома ще поки що голови Регламенту комітету Єфремова, чітко записано, що голови комітетів різних, у тому числі і Регламенту, займають представники опозиції. Сьогодні проектом постанови [[6345]] за авторством пана Єфремова пропонується цю посаду голови комітету віддати представнику влади. Пряме, грубе і цинічне порушення закону. І коли отут деякі колеги приходять сюди і розриваються, які ми бачите добрі, а опозиція не хоче дотримуватися закону, то знаєте, люди не такі дурні як вам здається. І оці всі штучні циркові надриви, які демонструють на трибуні, да? Побережіть, будь ласка, ці циркачества для іншого місця, не для Верховної Ради. Не тримайте людей за ідіотів. І коли ви прямо порушуєте закон і позбавляєте опозицію можливості контролювати владу, і при цьому ви ходите, надуваєтесь, як ви бачте дбаєте про закон, ну нагородіть пана Єфремова званням герою України, якщо він такий законослухняний депутат і громадянин. Насправді, Олександре Сергійовичу, я до вас персонально звертаюся, навіть розуміючи, що ви маєте право на репліку. Візьміть скажіть, якщо вам буде, що сказати. Насправді, Олександре Сергійовичу, те, що ви зараз робите, це вищий прояв цинізму. Але ви самі ж наступите на ці граблі, коли ви будете в опозиції. І коли вас будуть потакати ногами, ви тоді не плачте і не розказуйте про те, „чого ж ви ображаєте опозицію?” Згадайте, що ви робите зараз з нинішньою опозицією. Так за опозицією мільйони людей стоять! Це ви ж людьми, з українськими громадянами це робите: ногами їх штовхаєте, зневажаєте закон. Ви не опозицію, ви не депутатів зневажаєте – ви мільйони громадян України зневажаєте, нехтуючи вимогами закону. А переформатування, форматування комітетів – ви можете називати як завгодно, - але є залізні факти: ви сьогодні влада, ми сьогодні опозиція. Законом про Регламент передбачено права опозиції. І ви не дотримуєтесь цих прав, які передбачено законом для опозиції. Оце залізний факт, що б ви тут не говорили: форматуєте ви чи переформатуєте ці комітети. Тому пропозиція: давайте ми сьогодні звільнимо Єфремова з посади голови Комітету з питань Регламенту і нікого на цю посаду не призначатимемо; йдучи назустріч вашим пропозиціям, ми дамо вам сьогодні свої пропозиції, давайте ми їх разом у кабінеті Голови чи в іншому місці розглянемо, разом з пропозиціями опозиції, врахуємо ваші – і приймемо консолідоване рішення, за яке проголосує 400 депутатів у Верховній Раді. Хочете йти танком – йдіть. Тільки зупинитесь на якій-небудь черговій гранаті, яка підірветься, і нічого з вашого „тигра” не залишиться.
Роман Забзалюк, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”. Так хто у нас буде виступати? Будь ласка.
„Блок Юлії Тимошенко” , Одарченко. Шановні колеги, у мене є конкретна пропозиція до проекту постанови номер 6349. Згідної цієї постанови наш колега Шевчук Сергій Володимирович, він складає з себе обов’язки заступника голови Комітету Верховної Ради з питань європейської інтеграції і переходить працювати в інший комітет. Сьогодні зранку "Блок Юлії Тимошенко" проводив засідання фракції, і фракція одноголосно прийняла рішення рекомендувати на обрання на цю посаду, на посаду заступника голови Комітету Верховної Ради з питань євроінтеграції Курпіля Степана Володимировича. В мене є прохання включити це до проекту цієї постанови і проголосувати. Це буде першою ознакою, коли ми вирішуємо таке абсолютно просте питання: наша людина виходить з цього комітету, інший представник „Блоку Юлії Тимошенко” заходить і обіймає посаду заступника. Дякую.
З приводу цієї пропозиції, яка щойно прозвучала, будь ласка, проект постанови, і ми його будемо розглядати. Олег Зарубінський, фракція "Блок Юлії Тимошенко". Наступним буде виступати Олександр Бондар замість Юрія Ключковського.
Треба подумати, да? Олег Зарубінський, "Блок Литвина". Шановні колеги, мені здається, що суперечка, яка виникла в цьому залі, буде продовжуватися і далі. Є дві серйозні підстави, глибинні, не поверхові, штучні, які стають предметом дискусії, а реальні підстави, які, мені здається, є причиною цієї суперечки. Перша підстава полягає у тому, що є абсолютно конкретні люди, які вважають, що за допомогою головування у комітеті можна вирішувати абсолютно конкретні економічні питання, у тому числі, і для себе персонально. І це всім відомо, і це приховується, але це є абсолютна правда. І друге, більш глибоке питання, полягає у тому, що, очевидно, далеко не у всіх колег є правильне розуміння, на жаль, я хочу підкреслити, на жаль, а що є Комітет Верховної Ради. У жодному нормотворчому акті, у Законі про комітети не сказано що це політична інституція. Комітет Верховної Ради – це професійний осередок законодавчої роботи. Якщо представники всіх фракцій саме з такої позиції виходили до сутності місії покликання і змісту роботи комітетів, мені здається, жодної суперечки б не було. Бо завдання комітету – не реалізовувати політичні інтереси тої чи іншої фракції. Це просто аксіома. Завдання комітету – не бути інструменту політичної боротьби. Завдання комітету – це виключно, виключно законотворча, законодавча робота і контрольні функції у тому чи іншому напрямку. Мені здається, шановні колеги, якщо ми так подивимося на це питання, то всі ці суперечки стають абсолютно не потрібними, і вони викривають другу підставу, про яку я кажу, - особистий економічний, матеріальний, меркантильний інтерес тих, хто хоче бути на чолі деяких комітетів, в який завжди дуже багато заявок. А мало заявок, наприклад, у Комітет з прав людини. Дуже мало. Бо немає меркантильного інтересу. Давайте професійно ставитися до професійної інституції – до комітетів Верховної Ради! Дякую.
Олександр Бондар, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона". Наступним буде виступати Володимир Бондаренко.
Шановний Володимире Михайловичу! Олександре Сергійовичу! Олександре Сергійовичу Єфремов! Олександре Сергійовичу, я до вас звертаюся. Я хочу нагадати про політичні домовленості, які були у Верховній Раді під час формування комітетів. Тоді комітети поділили рівно-порівну між коаліцією і опозицією. Додатково опозиція отримала Контрольну комісію з питань приватизації. Ті комітети, які перейшли до опозиції, які визначені в Регламенті, мають не тільки юридичний сенс, а політико-правовий. Тому що вони забезпечують життєдіяльність опозиції як органу Верховної Ради. Це – регламентний, бюджетний, свободи слова, прав людини і контролю за приватизацією. Зараз ви нагадуєте про ці домовленості, чому у БЮТу 10 комітетів, а у вас менше. Я пояснюю чому. Тому що всередині тодішньої коаліції між „Нашою Україною” і БЮТом був розподіл комітетів так, що була врахована посада Голови Верховної Ради Яценюка. І тому ми отримали чотири комітети, а БЮТ отримав десять. До розподілу між Регіонами і БЮТ це ніякого відношення не має. Це перша позиція, яку я хочу вам нагадати. І ніхто не каже про те, що треба звільняти комітети, але коли вони звільняються самі по собі, то цілком логічно було б їх віддати опозиції. Тепер стосовно питання Спеціальної контрольної комісії з питань приватизації, про яку рідко згадують. Я думав, що Мармазов Євгеній Васильович, який за квотою комуністів отримав цю комісію, після того, як представник комуністів Рябченко очолив Фонд держмайна, теж подасть у відставку, і передасть посаду опозиції, тому що це логічно. Цього не робиться, він не збирає зараз комісію після того, як Рябченко став головою фонду, тому що нічого більше контролювати. Тому що не можна контролювати те, що по квоті належить твоїй партії. Тому ці питання все-рівно виникнуть, вони все-рівно будуть в цій залі підніматися, їх треба вирішувати. Тому я чекаю від коаліції звернень добровільних про складання повноважень тих комітетів і комісій, які повинні належати опозиції. Дякую за увагу.
Володимир Бондаренко, фракція "Блок Юлії Тимошенко". Наступним буде виступати Олександр Єфремов.
Володимир Бондаренко, "Блок Юлії Тимошенко", партія „Реформи і Порядок”. З цієї трибуни сьогодні неодноразово звучали такі слова, як «совість», «порядність», «законопослушність» – це в основному представники сьогоднішньої опозиції закликали своїх колег по парламенту дотримуватися цих загальнолюдських, морально етичних норм. На жаль, багатьом із тих, хто сьогодні заперечує вони або невідомі, або вони їх забули і тому виходять виключно з принципів рафінованого цинізму, топтання по закону, відчуття безкарності. Чому я так говорю? Сьогодні в парламенті втрачена самоповага перш за все до себе. І спорити про те, кому які комітети дістануться, абсолютно, на мій погляд, безглуздо. Сьогодні їх можна просто скасувати, вони не потрібні ці комітети, тому що будь-яке рішення на них не приймається, тому що воно все це переголосовується в цій залі тою більшістю, яка створена на не конституційних принципах і яка послушно виконує вказівку трьох, які на трьох сьогодні ділять Україну. Вони поділили між собою Мінтранс, „Нафтогаз” і таке інше. І тому для чого їм робота в комітетах чи робота у Верховній Раді - не потрібна, все й так уже вирішено. І коли тут закликають до якихось принципів, то хочу сказати: у тому комітеті, в якому я працюю, це Комітет з бюджету, ним продовжує керувати прекрасна людина, але яка мала би піти з цієї посади за принципами, які нами були тут затверджені. Я звертаю увагу на те, що дві основні функції Верховної Ради сьогодні свідомо самовідкинуті цією залою: перш за все це функція контролю за публічними грошима. Якщо ми парламент, то ми повинні контролювати куди розходяться гроші, а не ухвалювати рішення, за яким урядовці, які не обрані народом, будуть сьогодні по статтям ділити гроші, будуть на свій розсуд змінювати статті законів, які нами тут прийняті. Тому ми себе принизили далі нікуди, нижче плінтуса стали як законодавчий орган України. Я звертаю вашу увагу на те, що і ще одна функція є у парламенту – це контрольна і перш за все контроль за роботою адміністративних органів, тобто тих органів, які фінансуються за кошти державні. Мова йде про Службу безпеки України, про міліцію, про інші органи. Так я вам скажу, що сьогодні міліція грубо порушує 33, 34 статтю Конституції України, забороняючи пересування громадян України по своїй території, забороняючи зібрання мирні без зброї і таке інше. Сьогодні до нас надходять десятки скарг, що на мітинг, який організувала опозиція, міліція не пускала людей, при тому іноді м’яко попереджуючи про відібрання ліцензії у автоперевізників, а іноді грубо ставлячи у різні умови, щоб люди не доїхали до Києва. Ми втратили як парламент себе!
Олександр Єфремов, фракція Партія регіонів. Наступним буде виступати Павло Сулковський.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Вы знаете, я никогда не уходил в споры и не отвечал на какие-то выпады, но если это касается лично меня. Здесь один наш коллега позволил сделать замечания по поводу интонации и эмоциональности выступления коллеги моего и фракции, поэтому я не могу не ответить. То, что изменения баритона голоса не прибавляют никогда убежденности той фразе, которая есть. И независимо от того, какой баритон будет выбран в этом зале, необходимо руководствоваться законом и тем, что в нем написано. А в этом выступлении я услышал лишь одно, я услышал испуг за то, что мы усиливаем бюджетный комитет, тем самым лишая этого человека определенных возможностей в управлении данным комитетом. Теперь что касается вопросов, связанных с цитированием статьи 84 Регламента. То, что делается и вырывается один пункт из этой статьи, это называется «ревизионизм». Надо ее читать с начала и до конца и тогда всем все будет понятно. Теперь, что касается по поводу распределения комитетов и договоренностей, которые были достигнуты. Я с уважением большим отношусь к Александру Николаевичу, но при этом я позволю вам напомнить, что когда распределялись комитеты, то первоначально лидер вашей большой тогда фракции нам предложила только одно, что мы вам не отдадим ни один комитет, а создадим специальные комиссии, которые нигде не прописаны ни одним законодательством и вы будете контролировать нас этими специальными комиссиями. У нас память тоже есть, поэтому мы помним. И последнее. Коллеги, когда вы сядете с карандашиком и с листиком бумажки, то вы поймете одну простую истину: чтобы закрыть свое представительство и иметь большинство в тех комитетах, в которых вы хотите иметь, у вас элементарно и арифметически не хватает людей. Спасибо!
Павло Сулковський, фракція Партії регіонів, мікрофон увімкніть, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу! Павло Сулковський, фракція Партії регіонів, Рівненщина. Володимире Михайловичу, я думаю, що надзвичайно ви відвели багато часу для дискусії, яке прийняти рішення з цього питання. Тому, я думаю, всім зрозуміло, скільки би ви не відводили часу ще: годину, дві і більше в так званих, опозиційних силах, їх багато, бачите, опозиційних сил – не одна в парламенті, тому вони знайдуть, що говорити і так далі. Нам треба завершувати обговорення з цього питання, приймати відповідне рішення. Бо надзвичайно насичений порядок денний на сьогоднішній день. Нам треба переходити до більш серйозних питань, і виконати сьогодні без винятку весь календарний сьогодні план на сьогоднішній день. Тому давайте голосуємо, і вношу пропозицію підтримати рішення комітету. Рішення комітету оголосив сьогодні в парламенті пан Єфремов і треба це рішення підтримати. Дякую за увагу.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна - Народна Самооборона". Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Я хочу сказати, що в парламенті відбуваються нехороші речі. Це сторінка сайту Верховної Ради. Я її зараз поклав Голові Верховної Ради, щоб показати. Пане Єфремов, це стосується вас, я прошу подивитися. Пане Чечетов, це стосується вас, ви тут іноземною мовою говорили, то я хочу вам сказати іноземною мовою «you are liar”, або російською мовою „вы обманщики», або українською мовою „ви є брехуни”. Тому що проект 6327 від 20.04.2010 року зареєстрований мною як суб’єктом законодавчої ініціативи, де я поставив питання про припинення порушення вимог частини четвертої статті 6 Закону України „Про комітети Верховної Ради” та увільнення Єфремова від обов’язків голови Комітету Верховної Ради з питань Регламенту, депутатської етики та забезпечення діяльності Верховної Ради у зв’язку з обранням його 11 березня ще головою депутатської фракції Партії регіонів у Верховній Раді України. Тобто сьогодні два місяці, як брутально порушується Закон про Регламент паном Єфремовим. Більше того, ті речі, що не винесено було, мій проект не поставлено, а то вже могло бути альтернативне вибачення, коли тут кукушка хвалила півня за те, що він хвалить кукушку. Ви розумієте, це я звертаюся до вас, колеги, - не можна, такі речі кваліфікуються вже як зловживання службовим становищем і перевищення службовим становищем голови Комітету з питань Регламенту. Тому, будь ласка, давайте говорити так. Хіба виконував свої обов’язки голова регламентного комітету як треба? Ні, не виконував. Рішення Конституційного Суду про те, що державною мовою є українська. Ви не виконали і сьогодні не виконували. Раз. Друге. Про тлумачення статті 10, відкрийте. І зобов’язаний головуючий забезпечити це. Друге. Скільки зараз депутатів-сумісників сидить у фракції? Чому губернатори зараз голосували? Чому Закон про Регламент, зміни до Закону про Регламент, Закону про бюджет прийнятті з брутальним порушенням Регламенту Верховної Ради. Ось для того ця посада і мала бути у опозиції, для того, щоб всім було зрозуміло. Але оця велика неправда вона зразу вилізає, коли кожен, хто захоче, зайде на сторінку і підніме проект 6327. І я хочу, щоб ви порахували: 6023, 27 раніше ніж 6345? Очевидно, що раніше. Тому давайте будемо об’єктивними, чесними і не казати, що тут хтось подав у відставку. Після того, як я зареєстрував законопроект, не було іншого виходу. Ми вимусили, видавили.
Завершуйте, Юрію Анатолійовичу.
Пане Голово, я хотів би також звернутися до вас. Чому? Тому що ви як Голова Верховної Ради зобов’язані у даному випадку бути і арбітром, і таки робити пересічні речі, щоб такого не повторювалося надалі. Я маю на увазі, що це питання треба зараз відкласти по обранням голів комітетів і потім винести окремо. А питання про звільнення, про увільнення Єфремова з посади треба було приймати, але з іншим мотивуванням, - в зв’язку з порушенням ним Закону про Регламент. Отак це має питання стояти в порядку денному. Дякую.
Кого назвали, я не.? А, Михайла Чечетова. Буде Мармазов, - буде репліка. Будь ласка, Михайло Чечетов.
Уважаемый Юрий Анатольевич, я с глубоким уважением отношусь к вам как к человеку. Но хочу, но видит Господь Бог, я не хотел. Но хочу привести пример. Вот почему у вашей партии, где вы лидер, ноль одна миллионная процента рейтинга? А у Партии регионов 40 процентов рейтинга? А я отвечу почему. Да потому, что за нами правда! А правда всегда побеждает! А вы со своей брехней ниже плинтуса будете сидеть! И второе, потому что вы, вас Ющенко привел в парламент, а вы его предали, да! И ушли к Тимошенко! Вот это вторая правда, да!
Шановні народні, прізвища ж не називав! Шановні колеги, я прошу вас, прізвище, Юрій Анатолійович, шановні колеги, прізвище не називали, це по-перше. По-друге, репліка на репліку не передбачено. Все. Шановні колеги! Переходимо до прийняття рішень. Обговорення завершено. Я прошу вас. Шановні колеги! Давайте зрозуміємо одне, що нам треба шукати підстави для того, щоб Верховна Рада України працювала. Чекали надзвичайно довго пропозицій щодо Комітету з питань свободи слова. Я ще раз хочу казати. Те, що я керівникам фракцій говорив, я вважаю, що треба домовитися, щоб цей комітет очолив, скажімо, Андрій Шевченко. Професійна людина і вже досвідчений депутат. Разом з тим, на превеликий жаль, ви ніяк не можете домовитися щодо того, як здійснити обмін комітетами. І не хочете цього робити. Тому я переконаний, що нам потрібно не процес, а практичний результат. А виходячи з реалій сьогоднішніх, шановні колеги, у політичному плані є підстави говорити про цю проблему, але давайте погодимося з тим, що у правовому плані відповідно до статті 84 Регламенту немає підстав для тих звинувачень, які сьогодні звучали щодо порушення Регламенту, немає. І давайте не будемо один одного принижувати. Разом з тим депутати наполягали, щоб були проголосовані пі постанови, які вони внесли раніше. Я називаю ті постанови з приводу кадрових питань у Верховній Раді України, а саме, Постанова [[6253]] [[автор народний депутат Камчатний]] про обрання Саса Сергія Володимировича головою Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України. І мені нагадували про це депутати, подавали відповідний проект постанови. Разом з тим я інформую вас, що народний депутат, автор проекту постанови, відкликав її 14 квітня. Отже, підстави для її розгляду немає. Йдемо далі, шановні колеги. Юрій Анатолійович Кармазін [[Юрій Анатолійович, дайте свій проект постанови]] вніс проект Постанови 20.04.2010 року [[реєстраційний номер 6327]] з приводу звільнення Олександра Сергійовича Єфремова з посади голови комітету. Не дивлячись на те, що ця постанова врахована в тій постанові, яку розглянув комітет, автор проекту постанови наполягає, щоб її голосували раніше. Тому, щоб дотриматись правової чистоти, я поставлю її на голосування, а Верховна Рада України визначиться. Нема заперечень. То я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України реєстраційний номер 6327 [[автор Юрій Анатолійович Кармазін]]. Прошу Верховну Раду України визначатися. [[10:51:47]] За-175 Рішення не прийнято. Постанову відхилено. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, „Блок Юлії Тимошенко” – 127, „Наша Україна – Народна Самооборона” – 48, комуністів – 0, „Блок Литвина” – 0, позафракційні – 0. Тепер, шановні колеги, я поставлю на голосування проект Постанови [[реєстраційний номер 6345]] про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про обрання голів, перших заступників, заступників, секретарів, членів комітетів Верховної Ради України шостого скликання та обрання голови, першого заступника, заступників голови, секретаря та членів Спеціальної контрольної комісії Верховної Ради України з питань приватизації" [[реєстраційний номер 6345]]. Прошу голосувати. Доповнення – це наступна постанова, це не ця. [[10:53:02]] За-244 Постанову прийнято. Шановні колеги, від вашого імені я дякую Олександру Сергійовичу Єфремову за те, що він тривалий час очолював не простий комітет Верховної Ради України. Тепер проект Постанови [[реєстраційний номер 6349]]. Є пропозиція, яка прозвучала у виступі, щоб до цього проекту постанови додати позицію про обрання заступником голови комітету з питань європейської інтеграції народного депутата України Курпіля Степана Володимировича. Ця посада за квотою відноситься до фракції „БЮТ”, оскільки народний депутат України Шевчук перейшов на роботу в інший комітет, і відтак є вакансія. Немає заперечень? З урахуванням цього доповнення я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України реєстраційний номер 6349. Прошу голосувати. [[10:54:23]] За-259 Рішення прийнято. Шановні колеги, тепер вашій увазі пропонується проект Постанови [[6377]] про зміни у складі комітетів Верховної Ради України. Йдеться про відкликання Адама Івановича Мартинюка з посади члена Комітету Верховної Ради України з питань Регламенту, депутатської етики та забезпечення діяльності Верховної Ради України у зв’язку з обранням першим заступником Голови Верховної Ради України. Ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України реєстраційний номер 6377. Прошу, голосуйте. [[10:55:20]] За-249 Рішення прийнято. Шановні колеги, нам треба визначитися щодо двох проектів постанов про проведення парламентських слухань: реєстраційний номер 6260 і 6280. Співдоповідачем буде виступати голова Комітету з питань культури і духовності. Відповідно щодо постанови, проекту постанови про проведення парламентських слухань „Стратегія гуманітарної політики сучасної України”. Тут пропонується 19 травня 2010 року. Очевидно, нам треба буде домовитися щодо дати з огляду на те, що буде бракувати часу для підготовки цього питання. Є пропозиція: може, за скороченою процедурою? Ні, щоб ви виступили, а за скороченою процедурою розглянути. Шановні колеги, є пропозиція розглянути це питання за скороченою процедурою. Це проект постанови про проведення парламентських слухань, реєстраційний номер 6260. Прошу голосувати. [[10:56:39]] За-265 Рішення прийнято. Будь ласка.
Шановні парламентарії, шановні наші виборці! Володимир Яворівський, голова Комітету з питань культури і духовності, представник тієї політичної сили, яка за останніми дослідженнями пана Чечетова в середовищі Партії регіонів має одну мільйонну відсотку рейтингу. Повертаючись до питання, яке ми щойно пройшли, я хотів би заявити про те, що якщо йдеться про те, що потрібно скласти деякі повноваження голів деяких комітетів для того, щоб здійснити перерозподіл, я готовий посаду свою, голови комітету, принести у цю жертву. Якщо це потрібно, я до цього готовий. А тепер до справи. У зв’язку з тим, що Миколи Томенка немає, він, якщо не помиляюся, у відрядженні, а я є і співавтором цієї постанови, то дозвольте мені зробити коротеньку інформацію з приводу того матеріалу, який вам сьогодні пропонується. Перше, я хотів би сказати про те, що, звичайно, гуманітарна політика є фундаментом. фундаментальною. фундаментальним чинником не лише внутрішньої політики держави, а якоюсь мірою, і її політики зовнішньої. Сьогодні є дуже багато викликів перед гуманітарною сферою світових масштабів, я маю на увазі їх глобалізацію сьогодні, яка наступає з усіх сторін, це і ті стабілізаційні досягнення сьогодні, які, фактично, уже діють не на користь людства, а на його шкоду. Україна не є якимось ізольованим організмом у цій світовій загальнолюдській системі. Через те, ясна річ, що визначитися нам, до речі, і у тому світі уряду, який сьогодні ми з вами отримали, там теж є підрозділ гуманітарної сфери, там дуже правильно все записано. Але ми переконані в тому, що потрібно було б все-таки на загальних слуханнях, загальнонаціональних слуханнях означити якісь основні базові ті проблеми гуманітарної сфери, які ми маємо. Я хотів би. Завершую.
Дайте можливість завершити.
Про те, що мова. Дозвольте мені тоді і замість.
Будь ласка, будь ласка. Ще дві хвилин.
Хоча б хвилину ще замість Томенка. Добре. Я хотів би сказати про те, що болюча сьогодні проблема, скажімо, працевлаштування, міграційні процеси, які потрібно також нам було би обговорити і привернути увагу суспільства до них. Це і проблеми і охорони здоров’я, і здорового способу життя, тобто це колосальний обсяг проблем, які би варто було би нам обговорити. І, Володимире Михайловичу, ми прочитали і знаємо зауваження Комітету з питань Регламенту, і знаємо про те, що тільки одне слухання може бути на протязі місяця, і знаємо про те, що квітень-місяць фактично уже зайнятий. Через те ми вносимо усно пропозицію, вона ось тут зафіксована і письмово, я можу зараз її передати: це провести 16 червня 2010 року. Червень у нас поки що вільний. І якщо сьогодні народні депутати консолідуються і проголосують за те, щоб такі слухання нам провести на рівні загальноукраїнському і на рівні Верховної Ради, то це можна було би зробити 16 червня о 15 годині. Через те я би просив сьогодні не бачити ніяких тут підтекстів, а винести це питання на справді загальнонаціональний рівень, обговорити його відкрито, обговорити його в режимі дискусій довкола тих питань, які сьогодні, звичайно, стосуються кожного українця, кожного громадянина України. Я дякую вам за увагу і надіюся про те, що парламент підтримає цю ініціативу.
Шановні колеги, прошу записатися на обговорення законопроекту. Я поправив там уже, тридцяте. А тут до першого, я думав до тридцятого. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Михайло Чечетов. Наступний буде Володимир Карпук виступати.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые коллеги! Действительно, абсолютно прав докладчик, что стратегию гуманитарной политики современной Украины нужно обговорить и обговорить по серьезному. Вы же посмотрите, ведь наибольшее противоречие, наиболее диаметральные точки зрения, радикальные точки зрения чаще всего радикализируют парламент не по тому, какое будет ПДВ, какой там будет налог на прибыль, или. политики, экономической, нет! Здесь как раз представители разных фракций, поскольку есть реальные прагматики и в БЮТе и в «Нашей Украине», они голосуют и понимают так как надо, как действует правительство. Но есть гуманитарные проблемы, где действительно полярные точки зрения и они очень радикализуют и раскалывают парламент. Вот здесь очень трудно найти общую позицию, а мы должны выйти на консолидирование понимания стратегии гуманитарной политики государства, в противном случае не будет у нас сильной державы. Не буде у нас могутньої України. И поэтому для того, чтобы не просто проговорить, не просто обвинить друг друга, привев те или иные аргументы в правильности или неправильности той позиции, а наверное мы должны серьезно подготовиться и выйти на конкретный консолидированный результат, за который проголосовало большинство парламента. И поскольку серьезные наработки сейчас делаются и в Кабинете Министров, и Анна Герман возглавляет гуманитарный напрямок Администрации Президента и так далее. Поэтому есть предложение, серьезно подготовить этот вопрос и провести парламентские слушания по этому, для того, чтобы выйти, действительно, на эффективный результат, а не получить раздрай, в октябре месяце. Раньше не получится, раньше будет только говорильня. В октябре мы действительно можем выйти на консолидированный результат, по получению единого мнения, которое может быть положено.
Володимир Карпук, передає право на виступ В’ячеславу Кириленку.
В’ячеслав Кириленко, депутатська група „За Україну!”. Шановні колеги, це питання дуже серйозне з усіх точок зору, понад усе з економічної, до речі, якби тут не говорили про не важливість, про те, що це нас всіх роз’єднує, треба питання вирішувати якомога швидше. От дивіться яка зараз гуманітарна політика. Уряд, Міністерство освіти, міністр освіти Табачник запевняє, каже: незалежне тестування - це добра річ, будемо впроваджувати. Насправді, в цьому році воно вже обмежено, а в наступному році можна буде про нього забути. Треба щоб парламент зреагував? Треба. Міністр освіти Табачник каже: треба російську в усю вищу освіту, бо страждають іноземні студенти, бо їх стало менше у нас, не приїжджають з Африки, Азії до нас вчитися, бо українська мова. Беремо статистику офіційну з кожним роком кількість іноземних студентів в українських університетах збільшується. Де правда? Треба обговорити і напевно осмикнути такого міністра, який говорить неправду. Підручники історії, - каже міністр освіти Табачник, - буду особисто цензурувати. Ну напевно ж є фахівці-історики, є парламент, є громадськість, а не йому цензурувати українську історію. Треба обговорити? Треба. Зараз треба. Напевно зараз, а не в жовтні. Бо в жовтні будуть вже інші підручники історії. Далі, кінопереклад. Кажуть офіційні люди з уряду: падають збори, падає відвідуваність. Беремо офіційну статистику – збори збільшуються і відвідування збільшується. Дубльовані фільми українською мовою йдуть, а людям це подобається, а уряд хоче скасувати. Будемо до жовтня затягувати? Треба обговорити? Треба обговорити. Культура. Вчора нам сказав перший віце-прем’єр: будуть обміни і ще більше російських виконавців буде приїжджати. Шановні колеги, а робочі місця нашим акторам, тим, що дублюють кінопереклад на кінотеатри і на телебачення, не потрібні уже? А робочі місця нашим виконавцям і не тільки відомим поп, рок, а тим тисячам, які на простій сцені, потрібні? Чи треба, щоб тут тільки іноземці співали? Питання? Питання. Треба до жовтня відтягувати? Ні. Колеги, якщо ви думаєте про економіку, я вже про Україну не кажу, то тоді треба 16 червня ці слухання провести. Дякую за увагу.
Будь ласка, мікрофон Петра Симоненка від фракції одна хвилина.
Симоненко, фракция коммунистов. Уважаемые коллеги, я присоединяюсь к предложению перенести это на осень этот вопрос. И осенью уже изучив целый ряд проблем, рассмотреть в комплексе вопрос, который волнует наших коллег. Я почему это предлагаю сделать? Я считаю, что надо сегодня очень серьезно и глубоко проанализировать все то, что имеет место у нас, в том числе в учебных программах, потому что учебники истории, о которых вот говорил только что выступающий, пишутся канадскими гражданами и искажают ту историю, которую прожил украинский народ, а это действительно надо исправлять. Эксперименты в образовании за 18 лет привели к тому, что у нас дебилизация молодежи осуществляется. Понавязывали здесь американские и другие модели в образование и уничтожают нашу прекрасную систему образования, которая признана во всем мире, признана как та, которая воспитывает человека. И я считаю, что сегодня надо очень серьезно посмотреть те программы, которые имеются учебные, содержание учебников и то же самое тестирование. И фракция компартии.
Шановні колеги, хто ще наполягає і представники фракцій, які не брали участь в обговоренні цього питання? Немає. Пропозиція така, шановні колеги, була від комітету провести парламентські слухання 16 червня 2010 року, о 15 годині традиційно і відповідно доручити Кабінету Міністрів до 1 червня подати відповідні документи. Друга пропозиція полягала в тому, щоб провести парламентські слухання восени. Тому я спочатку поставлю на голосування пропозицію комітету. Ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 6260]] про проведення парламентських слухань „Стратегія гуманітарної політики сучасної України”, з уточненням провести 16 червня парламентські слухання і відповідно Кабінету Міністрів України до 1 червня подати необхідні документи щодо парламентських слухань. З урахуванням цих пропозицій ставлю на голосування проект Постанови для схвалення його, як Постанови. [[11:08:19]] За-179 Рішення не прийнято. Шановні колеги, тоді я прошу вас, давайте все-таки проголосуємо, ну, принаймні на осінь, визначимо місяць. Будь ласка, Володимир Яворівський.
Шановні колеги, прозвучала з боку Партії регіонів пропозиція – це, навіть не наша, не бютівська і не комітетська про те, щоби перенести на осінь, наскільки я розумію, і Петро Симоненко її підтримав. Через те, давайте ми зробимо в такий спосіб: у жовтні місці провести слухання. Але там треба просто подивитися, я не готовий зараз, який саме день. Але жовтень місяць, скажімо, це вже осінь. Давайте за це проголосуємо. Щоби зовсім, ну, це ж ганьба, слухайте, товариство! Ми зовсім викидаємо абсолютно гуманітарну політику, базовий абсолютно принцип будь-якої політики і внутрішньої, і зовнішньої. Стільки проблем, стільки питань! Чому ми боїмося їх обговорити?! Та нічого це не розділить, навпаки – об’єднає ще більше суспільство. Бо буде видно, що ми маємо свої голови на плечах і маємо свої думки, які нас можуть об’єднати. Це розумно і нормально. Я не розумію, чому не голосувати за це! Поставте, Володимир Михайлович.
Шановні колеги, така пропозиція. Провести у жовтні 2010 року парламентські слухання. Пункт 2: Кабінету Міністрів України в установленому порядку подати до Верховної Ради України необхідні матеріали щодо парламентських слухань. З урахуванням цього, я ставлю на голосування проект постанови [[реєстраційний номер 6260]] для схвалення її як постанови. Я ще раз підкреслюю, провести у жовтні 2010 року парламентські слухання і Кабінетом Міністрів України в установленому порядку подати необхідні матеріали. З такими уточненнями ставлю на голосування проект постави для прийняття її як постанови. Прошу голосувати. [[11:10:31]] За-386 Рішення прийнято. Оголошую до розгляду проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Економічні реформи: реальність та очікування українського бізнесу" [[7липня 2010 року]] [[реєстраційний номер 6280]]. Доповідач – голова Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Королевська Наталія Юріївна. Будь ласка. Микола Кравченко від комітету. Шановні колеги, прохання розглянути це питання також за скороченою процедурою. Нема заперечень? Я ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[11:11:21]] За-283 Рішення прийнято. Будь ласка.
И докладывать я буду по скороченній процедуре. Несколько слов по теме нашей. Каждый с депутатов в своих выступлениях, в своей практической работе сталкивается с проблемами взаимоотношения власти, бизнеса, законодательной базы для бизнеса, лицензирование, разрешительной системы и так далее. В связи с этим комитет, члены Комитета промышленной и регуляторной политики та підприємництва 14 апреля 2010 года подали проект Постанови о проведении парламентских слушаний на тему: «Покращення бізнес-клімату шляхом вдосконалення законодавства у сфері дозвільної системи та ліцензування» на 2 червня. Регламентный комитет нам сделал замечание. И в связи с этим члены комитета приняли это замечание и вносят предложение. Рассмотреть этот вопрос 7 липня 2010 года и изменить тему: «Економічні реформи: реальність та очікування українського бізнесу». У меня по докладу все.
Колеги, доповідь завершена. Є потреба мінятися думками? Якщо є, прошу записатися. Прошу прізвища вивести на табло народних депутатів. Михайло Чечетов і Алла Александровська. І я прошу народних депутатів так широко не розгортати газети в сесійній залі, щоб народ бачив, як ми шалено піклуємося про їхні проблеми. Ну, якось робочу обстановку треба створювати.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые народные депутаты! Я думаю, абсолютно прав Президент страны Виктор Янукович, когда он говорил, что нам объединяться не для борьбы друг с другом, там оппозиция против коалиции, коалиция против оппозиции. А, наверно, все люди здравого смысла, все политики, которые находятся по разные стороны политических, идеологических баррикад, я думаю, соперниками их нужно называть только в период выборов. А в межсезонье политическое это друзья, политические оппоненты. И мы должны брать пример с развитых демократических государств. С тех же Соединенных Штатов Америки, когда, какая б не была ожесточенная борьба, на другой день проигравший кандидат в Президенты не дожидаясь оглашения результатов приходит, жмет руку и говорит, что это вчера мы были соперниками, а сегодня вы – мой Президент. И я готов подставить плечи, вместе с вами работать на государство, на Соединенные Штаты Америки, на благо народа. Поэтому и у нас вот сейчас, абсолютно прав Виктор Янукович, что мы должны объединиться против одного общего врага. Это борьба с бедностью. Это борьба с крызой, с нищетой. Вот здесь нужна консолидация интеллектуального потенциала и профессионального потенциала разных политических партий. И экономистов, и финансистов, и банкиров. И от этого, естественно, только выиграет страна. То есть мы должны объединяться в направлении экономического оздоровления страны. И я думаю, вот здесь как раз подходы и могут быть найдены и среди оппозиции, и среди коалиции. Поскольку прагматики есть и там, и там, профессиональные экономисты есть и там, и там. Поэтому нам нужно проводить, наверное, это парламентское слушание и рассматривать, и проговорить. И действительно выйти на единое понимание экономических реформ. Но, наверное, подготовившись. И провести где-то в сентябре месяце. Спасибо.
Алла Александровська, фракція комуністів.
Прошу передать слово Петру Николаевичу Симоненко.
Петро Симоненко, фракція комуністів.
Уважаемые колеги, фракция Компартии поддержит проведение этих парламентский слушаний, исходя из того, что как таковой эффективной реформы у нас не произошло. Если говорить об эффективности реформ экономических, то, первое, отвечая на вопрос: «Состоялась ли реструктуризация?» – «Нет не состоялась» – «Состоялась ли экономическая реформа, которая бы изменила показатели, которых или была характеристика экономики в 1991 году?» Сегодня по валу экономика Украины выпускает до 70 процентов той продукции, которая была на уровне 1991 года. Далее. До 80 процентов изношенных сегодня основных фондов. Разрыв науки и производства колоссальный произошел, и практически сегодня Украина утрачивает перспективу, которая связана с такими базовыми отраслями, как радиоэлектроника, машиностроение, станкостроение. Практически они добиты до ручки. Поэтому надо сегодня очень серьезно подготовится к этим парламентским слушаниям и поставить вопрос ребром, прежде всего привлечь и естественно для анализа Фонд государственного имущества, который даст ответ на вопрос сегодня, как используются части государственной собственности, насколько они работают на государство или работают на карман отдельных дельцов и тех же кланов, которые практически захватили те или иные предприятия и целые сегменты экономики. Мы должны сегодня максимально посмотреть, используя информацию Фонда государственного имущества, и по вопросу, как арендуется наша собственность, и как выполняются приватизационные обязательства, То есть, эти слушания, по мнению фракции Компартии, должны положить начало наведению порядка с точки зрения права, привлечения к ответственности к уголовной. Потому что у нас миллионы людей сегодня работают и ищут кусок хлеба за рубежом, а не работаю здесь, в Украине, исходя из того, какие должны были дать бы эти реформы, если мы говорим об экономической реформе. И вывод. Фракция Компартии сегодня предлагает учесть, что практически экономический суверенитет независимости Украины сегодня под угрозой, а это означает, что Украина утратит и политическую независимость.
Шановні колеги, хто ще наполягає від фракцій, що не виступили? Одна хвилина, Олег Зарубінський і Олег Ляшко. А тому що записуватись треба. По одній хвилині, будь ласка, шановні колеги.
Шановні колеги, я хотів би звернути на те, що цей той випадок, коли назва пропонована достатньо вдала. Подивіться на другу частину, тут більше мої попередники говорили про реформи, а друга частина сформульована: „Реальність та очікування українського бізнесу”, бо передбачено, що реальність одна, а очікування інше. І є багато свідчень того, що дійсно очікування інше, бо в 2009 році недоприбуток склав українських підприємств, українських бізнесменів 40 відсотків у порівнянні з 2008 роком. Це дуже серйозно. І ще один момент. Мені здається, що ці слухання мають дійсно, як попередник казав, стимулювати ділову активність в Україні, бо доступ малого і середнього бізнесу до інфраструктури, в тому числі інфраструктури кредитів, інфраструктури ресурсів в Україні є не чесний, несправедливий і мінімальний у порівнянні з великим бізнесом. А без цього ніколи в Україні не постане середній клас. А без середнього.
Завершуйте, будь ласка.
класу, і це є аксіома, ніколи не буде ні політичної, ні економічної стабільності. Тому вдала назва, я думаю, що наслідки цих слухань мають буди позитивні. Дякую.
Олег Ляшко, будь ласка.
Знаєте, шановні колеги, мені видається, що ділову активність в Україні в першу чергу має активізувати наша законодавча робота. Бо будь-які слухання, зійшлися, поговорили і на цьому забули. А як же щодо законопроектної роботи? Адже лише шляхом створення законодавчого поля, зручного для бізнесу ми можемо досягнути того, що він нормально працюватиме. От приклад, учора парламентська більшість не підтримала проект Закону про сприяння розвитку малого та середнього підприємництва - автором цього законопроекту є я, - де передбачався цілий ряд пільг і створення зручностей для роботи малого і середнього підприємництва. Провладна більшість не голосує. Бюджетом, який прийняли, підняли податки для малого і середнього бізнесу. Змінами до акцизного законодавства вбивають фактично виноробну галузь, позбавляючи можливості 600 тисяч людей роботи. От конкретні справи. Тобто мало збиратися на ці слухання – давайте приймати ті закони, голосувати за ті закони, які дозволять бізнесу в Україні працювати. Від наших слухань, я думаю, що їм.
Юрій Кармазін, одна хвилина, у зв’язку з тим що не виступала фракція.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, „Наша Україна – Народна Самооборона”. Мені не дали права на репліку. Я хочу звернутися до одного відомого політика з тим, і сказати: сьогодні Блок Юрія Кармазіна представлений понад тисячею депутатів по Україні. Я хотів би, щоб був блок Михайла Чечетова, і щоб представлений був хоч одним депутатом. Це я відповім йому реплікою щодо, там, мільйонних і так далі долі популярності. Щодо проекту 6280. Очевидно треба нам слухати питання: „Економічні реформи: реальність та очікування бізнесу”. Ніяких реформ не відбувається. Цим бюджетом зараз обмежено функцію Рахункової палати, порушена стаття 98 Конституції: прямо записано, чим повинні займатися органи прокуратури в порушення статті 121-ї Конституції, обмежено право на судовий захист. Цим бюджетом зараз на 5 років забирається ПДВ, просто міняється на облігації. І те, що казали, що не.
Завершуйте, будь ласка.
Дякую. Тепер воно ніколи не повернеться. Таким чином, очікування українського бізнесу закінчуються тим, що сьогодні стоять на рейді в Одесі судна, які не приходять і вже не замовляються, кількість.
Дякую. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту Постанови Верховної Ради України про проведення парламентських слухань на тему: „Економічні реформи: реальність та очікування українського бізнесу” [[реєстраційний номер 6280]] як постанови. [[11:23:10]] За-132 Рішення не прийнято. [[Шум у залі]] А? На осінь? Будь ласка, Михайло Чечетов, мікрофон.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Мы не против этого постановления и за то, чтобы парламентские слушания провести, но опять таки, серьезно подготовясь. Было предложение на вересень, на сентябрь. Спасибо.
Шановні колеги, немає бажання голосувати? Законопроект відхилено. Що? Ну, Олег Ляшко, будь ласка, з процедури чого?
Пане Чечетов, ви уточніть, будь ласка, на вересень якого року ви пропонуєте слухати проблеми українського бізнесу? Після того, коли ви цим бюджетом знищите бізнес? Після того, коли в країні не залишиться ні малого, ні середнього підприємництва, тоді ви будете слухати їхні проблеми? От українському бізнесу під час виборів ви обіцяли податкові канікули, різні пільги, преференції. Де ж ці обіцяні речі? То ви не просто цього не даєте, забираючи в людей останнє, а ви навіть не даєте можливості в парламенті обговорити ці проблеми, аби акцентувати на цьому увагу всієї країни.
Та ні, прізвища не називали! Алла Александровська, будь ласка, і будемо. Прізвища не називали. Будь ласка.
Уважаемые коллеги, я хочу обратиться к вам с мотивами прошедшего голосования. Владимир Михайлович, мне кажется, нужно вернуться к этому вопросу и еще раз проголосовать. Очень серьезная тема. От того, какие приоритеты будут в Украине выработаны в развитии промышленности, экономики, зависит будущее. Можно увеличить налоги и раздавать деньги бедным, можно развивать промышленность, можно внедрять новые технологии – это очень серьезный вопрос. Поэтому не можем отказаться от рассмотрения его здесь, в зале Верховной Рады Украины. И, конечно, правильно будет в сентябре. Тем более в сентябре мы вернемся и будем явно вносит поправки в Закон о Госбюджете. Поэтому я вас попрошу, давайте вернемся к голосованию по этому вопросу с учетом того, что есть предложения провести эти парламентские слушания по этой теме в сентябре 2010 года.
Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію про проведення парламентських слухань на тему: „Економічні реформи: реальність та очікування українського бізнесу” у вересні 2010 року. Прошу голосувати. [[11:25:54]] За-369 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду Закон України "Про внесення змін до Закону України "Про захист тварин від жорстокого поводження" з пропозиціями Президента України від 24.02.2010 року. Доповідач – представник Президента України у Верховній Раді України Юрій Мірошниченко. Співдоповідач – секретар Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи Сергій Глазунов. Будь ласка. Шановні колеги, пропонують розглядати за скороченою процедурою. А тут немає скороченої процедури. Ваша доповідь і все.
Шановні виборці, шановні колеги! Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів, представник Президента у Верховній Раді. Я хочу підкреслити, що Президент підтримує цей закон в цілому. Його ідея правильна, потрібна. Але є одне зауваження, яке треба врахувати, і можна цей закон підписувати з тим, щоб він вступав в силу. З чим пов’язано це зауваження і в чому воно полягає. З нової редакції абзацу одинадцятого статті 1-ї Закону України "Про захист тварин від жорстокого поводження” виключити слова „транспортування тварин у спосіб, що призводить до страждань та стресу тварин”. Взагалі цей закон стосується статті 1-ї, там, де йдуть всі визначення жорстокого поводження, які обставини з цим пов’язані і так далі, так далі. Але, що стосується транспортування там, враховуючи, що є і кримінальна відповідальність за жорстоке поводження і адміністративна відповідальність, не маючи критеріїв ми можемо наразитися на зловживання в частині застосування цієї норми. Саме тому Президент пропонує з цієї редакції закону виключити, а потім в подальшому можна врегулювати або підзаконними актами, там де буде розписано, що є, як є, і що треба робити, коли ті норми, які передбачені статтею 11 про перевезення тварин, адже це питання врегульоване законом, не будуть дотримуватись. Або в самому законі вже цьому законі окремими нормами врегулювати це питання, давши чіткі критерії. Тому, шановні колеги, я закликаю вас підтримати зауваження Президента і проголосувати закон з тим, щоб він вступив в силу, дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги! Запитання є? Запишіться, будь ласка, якщо немає - значить не записуйтесь. Будь ласка, записуйтесь. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Володимир Карпук.
Шановний Юрій Романович! Я розумію, що це дуже актуальний закон і це ж не гуманітарна політика, не реформи економічні, які вже на часі, але які так очікували і голосувала за те в очікуванні економічних реформ певна частина людей і це звичайно необхідний закон і можливі пропозиції слушні, ми розуміємо любов Президента до тварин, особливо тих умов, які створені в мисливському господарстві „Сухолуччя”, дай Боже, щоб така політика була надалі, але, я думаю, повертатися треба до реальних речей.
Дякую за ваше зауваження. Хочу повідомити вам, що вето було накладено Президентом України Віктором Андрійовичем Ющенком. І зараз, оскільки немає механізму відкликання вето, я його доповідаю. Разом з тим хочу підтвердити, що для Президента важливо, щоб у тому числі гуманітарна політика проявлялася в гуманному ставленні до тварин – це є нормою і європейської цивілізованої поведінки і тим більше української цивілізованої поведінки. Дякую вам за підтримку Президента України.
Катерина Ващук, фракція "Блоку Литвина".
Шановний доповідачу, у мене є до вас одне звернення. Очевидно, з точки зору ось цілої групи депутатів, цей закон взагалі вимагає доопрацювання і перероблення. В якому плані? Звичайно, ми маємо турбуватися про тварин, не допускати жорсткого поводження. Але там є такі перегини, що взагалі не зможуть транспортуватися тварини, працювати бойні, дядько не зможе дома розпорядитись тою худобою, яку він собі годує для своєї родини і так далі, і так далі. Тому цей закон написаний і прийнятий з не зовсім продуманими нормами. І на сьогоднішній день вони можуть дуже багато наробити негарних речей у ведені м’ясного скотарства.
Дякую вам за ваше запитання і ваше зауваження. Разом з тим хочу наголосити, що в будь-якому разі жорстоке поводження з тваринами неприпустимо, саме в тому і полягає зміст закону. І я думаю, що саме цю ідею закладали автори цього законопроекту. Що стосується тваринництва [[я розумію, що ви мали на увазі]] і тих обставин, які пов’язані з виробничим процесом, то цей закон не обмежує його, а лише підкреслює, що всі ці обставини мають робитися в гуманний спосіб, не спричиняючи страждань для тварин, оце є головне. І в принципі в самому законі це питання врегульоване, я думаю що і підзаконні акти це будуть ще розвивати і уточнювати. Але що стосується транспортування отут було те питання, яке має прогалину і має досить довільне тлумачення, яке б потенційно могло би бути. Тому Президент і запрошує виключити ці.
Петро Симоненко, фракція комуністів.
Симоненко, фракция коммунистов. У меня и вопрос, и короткое размышление. Безусловно закон надо, с одной стороны, принимать. Я не соглашаюсь, потому что у нас документы как раз подписаны и Ющенко, и фракция коммунистов сегодня, так скажем думает, взагалы так скажем сегодня поддерживать, или не поддерживать. Но вопрос в то другом. Давайте мы рассматривать, прежде всего, то что это касается и исполнять будет его простой человек. Каким методом «курку» так скажем, сегодня «в суп отправляет, или в борщ» простой человек. Что он делает с свиньей, для чего он выращивает ее дома, свиною? Для того, чтобы прокормить семью. Каким образом свинья попадает на стол? Понятно каким способом? Так же, как и допустим бизнес, выращивают гусиную печень. Он что, он же по принуждению заталкивает, технология кормления соответствующая. Уважаемые коллеги, я бы предложил сейчас, учитывая вот эти проблем все, а они просто не выписаны и не учтены здесь в этом законе, но некоторое время не снимать его с повестки дня, а просто отложить. А то, что Ющенко здесь подписал одну только формулировку, я думаю, что и Виктор Федорович уже в праве, так скажем, посмотреть и если он соглашается.
Дякую, Петре Миколайовичу, за ваші зауваження і коментарі. Я думаю, що ми не повинні підкреслювати прізвище Президента, це інститут, який ми повинні поважати. І єдине, на чому я хотів би акцентувати увагу народних депутатів, це на тому, що не заперечується цим законом тваринництво. Я вам зачитаю, в чому полягає цей закон, адже йдеться про 1 статтю: „Жорстоке поводження з тваринами – це побої, знущання, залякування, дратування тварин, порушення зоотехнічних, гігієнічних, ветеринарно-санітарних норм та правил утримання тварин, умисне заподіяння ушкоджень тваринам, нацькування одних тварин на інших. Тобто, коли йдеться про курку, то це ніхто. Я читаю цю норму закону.
Валерій Бевз, фракція комуністів.
Навмисне знущання. Ну, я не думаю, що селяни знущаються навмисно над куркою.
Валерій Бевз.
Шановний доповідачу, я маю сказати про те, що все-таки і народний депутат Симоненко і народний депутат Ващук абсолютно праві. Треба внести відповідні зміни в цей законопроект, і провести чітку ватерлінію, зробити розмежування, що ви вкладаєте в поняття цих тварин, яких тварин. Інакше дійсно буде те, що бабуся в селі курку не зарубає. Ви ж це ж враховуйте! Чи тренування собак і таке інше. Тобто є маса питань.
Дякую. Я, ну, щоб ви зрозуміли мене правильно, я хочу звернутися і до Петра Миколайовича, якого я дуже поважаю, до всіх народних депутатів, я виконую свою роботу. Президент виконує свою роботу. Ми наводимо аргументи в тому числі, і виходячи з тих міжнародних зобов’язань, які приймає на себе Україна. І я не знаю, чи буде гарним сигналом для світу, що Україна, не підтримуючи такого роду закони, не хоче гуманізувати цю сферу поводження з тваринами. Отут ми маємо зважити, це питання політичне. І кожна фракція має подивитися, як вона буде виглядати в очах як громадян так і міжнародної спільноти. Разом з тим, підкреслюю, що цей закон не передбачає притягнення до відповідальності, як адміністративної так і кримінальної в разі, якщо йдеться про тваринництво. І наше тваринництво не пов’язане з жорстокістю і знущанням над тваринами. Дякую.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Дякую. Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна-Народна Самооборона". Шановний Юрію Романовичу, я розумію, що треба захистити тварин від жорсткого поводження. Скажіть, будь ласка, я зараз отримую листи громадян, які запитують. А що робити, коли людей брутально обдурили зараз на виборах? Обіцяли мінімальну пенсію півтори тисячі, а дали 800. І зараз нема за що погодувати ту тваринку. І та тваринка сьогодні голодна. Я зараз направляю це в фракцію Партії регіонів, щоб вони слідкували за виконанням своїх обіцянок. Я не можу інакше якось захищати сьогодні тварин, бо нема у людей грошей, коштів на те, щоб купити, чим їх харчувати. Як виходити з того, що сьогодні тварини не доїдають внаслідок того, що не доїдають люди і саме із-за того, що такі безвідповідальні заяви були зроблені під час виборів. Дякую вам.
Юрію Анатолійовичу, я дякую вам за запитання. І ще більше дякую за те, що ви турбуєтесь, як про громадян, так і про тварин, які не доїдають. Але разом з тим я хочу вам сказати, що цей закон уже був проголосований у Верховній Раді. І фракція, яку ви представляєте – це "Наша Україна-Народна Самооборона", 39 голосами його підтримала. А в цілому Верховна Рада проголосувала 259 голосами цей закон. Тому, власне, ідеться лише про пропозицію Президента вилучити два слова там, де ідеться про транспортування тварин з того закону, який Верховна Рада вже ухвалила. То я, продовжуючи вашу логіку, логіку Петра Миколайовича, кажу, що в тих обставинах де це може нашкодити тваринам або громадянам, які займаються тваринництвом, в тих обставинах треба вилучити норму. А ви зараз мені обґрунтовуєте, що цей закон, який вже Верховна Рада проголосувала, не треба тепер приймати. Це воля Верховної Ради, але Президент робить свою роботу, в тому числі.
Володимир Бондаренко, фракція.
Ну останнє запитання вже залишилось. Давайте пройдемо його.
Пане Юрію, я не заздрю вашій сьогоднішній долі доповідати закон, який в принципі, ну, готувався не від вас, а раніше. Але у мене виникає питання все-таки. Там є декілька позицій, які пов’язані з тим, що при транспортуванні. І от останні тільки випадки, коли ми з телевізора бачили, що на кордоні з Киргизією там померло 12 чи 14 верблюдів, яких не пропускали через якісь обставини. І там є супровідні документи. Чи відображає цей закон необхідність випуску з митної території однієї країни в іншу без достатньо оформлених документів? Щоб потім тварини не гинули від зміни кліматичних умов, від того, що немає продуктів, вірніше фуражу для них, що вони не можуть бути напоєні вчасно, доглянуті і так далі. От мене більше це хвилює. Тому що останнім часом гинуть тварини. Або Черновецький обіцяв годувати слона Боя, перестав.
Дякую, дякую, пане Володимире, за це запитання. І хочу процитувати ту норму, яка залишається в законі, якщо зараз він буде проголосований. „Жорстоке поводження в тому числі передбачає порушення зоотехнічних, зоогігієнічних, санітарно-, ветеринарно-санітарних норм та правил утримання тварин”. Тобто під час транспортування це теж є їхнє утримання. Тому те, про що ви говорите, якраз і унормує цей закон. І, якщо це вже останнє запитання, я хочу вас всіх привітати. Сьогодні велике свято –Вознесіння Господнє. Тому, дай Бог нам мати злагоду в нашій роботі. Дякую.
Будь ласка, рішення комітету. Сергій Миколайович Глазунов.
Шановні колеги, 11 лютого поточного року Верховна Рада України прийняла Закон України про внесення змін до Закону України „Про захист тварин від жорсткого поводження”. Президент України висловив зауваження до цього закону з мотивів, які були висловлені доповідачем. Головне науково-експертне управління вважає, що вилучення із визначення „жорстоке поводження з тваринами” слів „транспортування тварин у спосіб, що призводить до страждань та стресу тварин” є недоцільним, оскільки стаття 11 закону містить чіткі правила транспортування тварин. Головне юридичне управління завізувало проект закону без зауважень. Комітет екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи на своєму засіданні розглянув пропозиції Президента України до закону і прийняв рішення погодитись з ними і пропонує Верховній Раді України прийняти Закон про внесення змін до Закону України „Про захист тварин від жорстокого поводження” з пропозиціями Президента України. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, прошу підготуватись до голосування. Я спочатку поставлю на голосування пропозицію Президента, яку комітет рекомендує врахувати. В разі її підтримки Верховною Радою України я поставлю на голосування про прийняття закону в цілому. Пропозиція зрозуміла? Вам роздана поправка, яка внесена Президентом України такого змісту: „З нової редакції абзацу одинадцятого статті 1 Закону України „Про захист тварин від жорстокого поводження” виключити слова „транспортування тварин у спосіб, що призводить до страждань та стресу тварин”. Комітет врахував цю поправку. Я ставлю на голосування цю поправку. Прошу голосувати. [[11:43:51]] За-207 Шановні колеги, тепер поставлю на голосування про. Ні, я можу поставити про повернення назад, про повернення до розгляду. Якщо ви не підтримаєте, я поставлю тоді на голосування про подолання вето. Якщо вето не буде подолано, значить закон буде відхилено. Тому я у такій послідовності ставлю на голосування: про повернення до розгляду закону України [[реєстраційний номер 1264]]. Прошу голосувати. [[11:44:51]] За-210 Рішення не прийнято. Я ставлю другу пропозицію на голосування про подолання вето Президента України на Закон України про внесення змін до Закону України „Про захист тварин від жорстокого поводження”. [[11:45:25]] За-0 Рішення не прийнято. Шановні колеги, таким чином Верховна Рада України ті борги, які були пов’язані з вето попереднього Президента України вичерпала, да, попереднього да, я це й кажу. Тут є підпис. Шановні колеги, нам потрібно порадитись. Є пропозиція, точніше не пропозиція, а вимога двох депутатських фракцій, фракції „Наша Україна – Народна Самооборона” та „Блок Юлії Тимошенко” оголосити перерву і скликати Погоджувальну раду, для розгляду на ній законопроекту [[6109]]. Можливо, ви пристанете на таку пропозицію, щоб ми зараз з вами відклали цей законопроект [[6109]], розглянули законопроект наступний, який іде [[3231]]. О 12 годині буде перерва. Тоді зібратись керівникам фракцій на Погоджувальну раду за участю представників Комітету з питань правосуддя, Головного юридичного управління і представника Президента України у Верховній Раді України і обговорити цю проблему. Нема заперечень? Тоді я оголошую о 12 годині засідання Погоджувальної ради за участю керівників фракцій, представництва Комітету з питань правосуддя, представника Президента і представників юридичних служб Верховної Ради України. А зараз оголошую до розгляду Проект Закону про внесення змін до статті 209 Земельного кодексу України [[щодо використання коштів]] [[реєстраційний номер 3231]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Бевзенко Валерій Федорович.
Шановний головуючий, шановні народні депутати України! Проект Закону про внесення змін до статті 209 Земельного кодексу України був прийнятий Верховною Радою України за основу 19 січня 2010 року. Законопроектом пропонується направляти кошти, що надходять в порядку відшкодування втрат сільськогосподарського та лісогосподарського виробництва, крім цілей, пов’язаних з освоєнням та охороною земель, поліпшенням угідь, також на проведення інвентаризації земель, що сприятиме виявленню земель та угідь, які підлягають освоєнню та поліпшенню. За час, який пройшов після прийняття зазначеного законопроекту за основу, до комітету надійшло 6 зауважень від суб’єктів законодавчої ініціативи – народних депутатів України, з яких пропонується врахувати 3 зауваження, 3 зауваження пропонується відхилити, оскільки вони пропонують направити ці кошти на проекти виготовлення містобудівної документації, які жодних чином не пов’язані з охороною та поліпшенням земель. Головне юридичне управління Апарату Верховної Ради України висловило свої зауваження щодо терміну набуття чинності законом, а саме: з 1 січня 2011 року, - з чим необхідно погодитись. З огляду на викладене, пропонуємо законопроект реєстраційний номер 3231 прийняти в другому читанні та в цілому як закон з урахуванням зауваження Головного юридичного управління: щодо набрання чинності цим законом з 1 січня 2011 року. Прошу підтримати.
Шановні колеги, хто наполягає на поправках, які були не враховані? І там, я так розумію, була пропозиція комітету, що закон набирає чинності з 1 січня 2011 року. З урахуванням цієї поправки я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до статті 209 Земельного кодексу України [[щодо використання коштів]] [[реєстраційний номер 3231]]. Прошу голосувати.
Прошу підтримати. [[11:49:44]] За-212
За – 212. А? Повернутися? Шановні колеги, пропозиція комітету – повернутися до розгляду. Я поставлю на голосування про повернення до розгляду проект Закону 3231. Прошу голосувати. [[11:50:15]] За-234 Повернулися. Я ставлю на голосування про прийняття проекту Закону як закон з урахуванням поправки, що він вводиться в дію з 1 січня 2011 року, реєстраційний номер законопроекту 3231. Прошу голосувати. [[11:50:47]] За-237 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про пожежну безпеку" [[реєстраційний номер 4183]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи Василенко Сергій Володимирович. Прошу вас.
Дякую, Володимир Михайлович. Шановні колеги, шановний Голово! На ваш розгляд вноситься законопроект про внесення змін до Закону України „Про пожежну безпеку”. Законопроектом передбачено внести зміни та доповнення технічного і юридичного характеру до Закону України "Про пожежну безпеку” з метою його приведення у відповідність до Закону України "Про правові засади цивільного захисту з питань проходження служби особовим складом Державної пожежної охорони”. Запровадження обов’язково суб’єктів господарювання не залежно від форм власності та підпорядкування у власності або в користуванні яких є хоча б один об’єкт підвищеної небезпеки або вибухонебезпечний об’єкт, утримувати підрозділи державної або відомчої чи добровільної пожежної охорони. До Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи надійшло вісім пропозицій від суб’єктів права законодавчої ініціативи. З них враховано шість, враховано частково один, відхилено один. Головне юридичне управління Апарату Верховної Ради України зробило ряд зауважень. Зауваження стосуються наступного. Закон України "Про пожежну безпеку” був прийнятий у 1993 році. На сьогодні не відповідає нормам цивільного, господарського кодексів. Але це ж не значить, що ми не повинні його поступово удосконалювати. Давайте дамо протокольне доручення Кабінету Міністрів України розробити нову редакцію Закону про пожежну безпеку. Редакція нового закону увійде у розробляємий Кодекс цивільного захисту. Підтримка комітетом пропозицій народних депутатів України Ващук Катерини Тимофіївни та Бевза Валерія Ананійовича, наскільки я знаю, хотять відкликати цю поправку. Запропонована редакція законопроекту дозволяє здійснювати пожежну охорону стратегічно важливих об’єктів, які визначить Кабінет Міністрів України. Це стосується, по-перше, атомних електростанцій. Хотілось би визначити, що Комітет з питань бюджету дійшов висновку, що законопроект за реєстраційним номером 4183 не матиме впливу на доходну та видаткову частину державного і місцевих бюджетів. З цього поводу просив би вас, шановні народні депутати, підтримати рішення комітету і прийняти закон в цілому. Доповідь закінчено, Володимире Михайловичу.
Дякую. Шановні колеги, хто наполягає на поправках? Юрій Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, шановний доповідачу! В текст закону всупереч Регламенту внесена норма, нова стаття 5 Прим. змісту „Аудит з пожежної безпеки”. Це поправка номер один і вона врахована комітетом. Я вважаю, що це додаткове навантаження на той бізнес, про який ми піклуємося, взагалі на всіх. Це по-перше. А по-друге, це чисте порушення Регламенту, бо ми не можемо вносити зміни до тих статей, які не приймалися. Тому, я просив би вас, пане Голово, цю поправку, якщо комітет, я не знаю, чи можете ви його зараз відкликати, очевидно ні. Тоді поставити про підтвердження, оскільки вона, очевидно, з порушенням Регламенту вона носить такий лобістський характер, то я прошу зал не підтримувати цю поправку і тоді можна розглядати далі цей закон, бо це виходить за межі здорового глузду, людям ще треба платити за аудит з пожежної безпеки по кожному підприємству.
Шановні колеги! Я ставлю на голосування поправку номер один для її підтвердження. [[11:55:20]] За-3 Поправка не підтримана, вона не враховується. Є ще інші наполягання, щодо інших поправок? Будь ласка, Юрій Кармазін, номер поправки називайте.
Там в другій поправці також є питання, і я хотів би, щоб ми і другу поправку також поставили на підтвердження. Чому? Там доповнюється частина речення такого змісту: „перелік об’єктів підвищеної небезпеки, вибухонебезпечних, на яких забезпечити обов’язкове функціонування підрозділу державної. на підставі договору, типовий договір про надання державної послуги з організації та здійснення пожежної охорони і порядок формування договірної ціни затверджується Кабінетом Міністрів”. Тобто крім тих коштів, які виділяються з бюджету вам як керівнику підприємства запропонують договір, якщо ви відмовитесь підписати, ви розумієте, що буде. Тому, шановні, це ж знову тягар на ті підприємства, які сьогодні ледь-ледь виживають в офіційній, я маю частині, не в тіньовій. Тому я категорично вважаю, що і це треба також проти цієї поправки голосувати, тобто не підтвердити її. Я прошу поставити її на голосування про підтвердження. Дякую.
Ставлю на голосування поправку номер 2. Прошу визначайтесь. [[11:56:54]] За-0 Рішення не прийнято. Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проект Закону [[реєстраційний номер 4183]] про внесення змін до Закону України „Про пожежну безпеку України” [[щодо служби цивільного захисту]]. Прошу Верховну Раду України визначитись шляхом голосування. [[11:57:30]] За-5 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування другу пропозицію про направлення законопроекту на повторне друге читання. Прошу визначатися.
На повторне.
На повторне друге я сказав, так. [[11:57:56]] За-0 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні колеги! Доповідач Олександр Бондар каже, що по другому законопроекту треба, одну хвилину, він дуже короткий. Не заперечуєте перед перервою розглянемо його? Будь ласка.
Я за три хвилини встигну. Це повторне друге читання законопроекту „Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом” (законопроект представника БЮТ Сенченка). Всі поправки представників Партії регіонів Хари і Воропаєва враховано. Крім однієї другої Хари, яка відхилена. Якщо буде він наполягати, ми її розглянемо. Тому я пропоную в редакції комітету підтримати цей законопроект. І я нагадую, що він в першу чергу ставить вимоги по виплаті заробітної плати підприємств, які підлягають банкрутству, тобто для посилення соціального захисту населення. Дякую за увагу.
Шановні колеги, а ніхто не наполягає на поправках своїх? Ні? Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до Закону України „Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом” [[щодо черговості задоволення вимог при заборгованості із заробітної плати]] [[реєстраційний номер 1105]]. Прошу, визначайтесь. [[11:59:34]] За-109 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено, оскільки це вже повторне друге читання, він уже двічі був на повторному читанні. Шановні колеги, оголошується перерва до 12 годин 30 хвилин. Керівників депутатських фракцій, представників Комітету з питань правосуддя прошу зібратися в кабінеті Голови Верховної Ради України. Ми продовжимо роботу о 12.30. Буде розглядатися першим питання про призначення та звільнення суддів, а далі за планом.
Шановні народні депутати, прошу заходити до сесійної зали, продовжимо нашу роботу. Що стосується засідання Погоджувальної ради, шановні колеги, то з приводу обговорення законопроекту 6109 я поінформую Верховну Раду України тоді, коли черга дійде до цього питання. Рівно ж як і тоді будуть мати право на виступ з обгрунтуванням своєї позиції ініціатори перерви. Немає заперечень? А зараз оголошується до розгляду питання про обрання та звільнення суддів. І запросіть депутатів до сесійної зали, народних депутатів до сесійної зали запросіть. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань правосуддя Бут Юрій Анатолійович. Юрій Анатолійович, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, шановні присутні гості! Комітет Верховної Ради України з питань правосуддя на своїх засіданнях 28 квітня та 12 травня розглянув Подання Голови Верховного Суду України, Голови Вищого адміністративного суду України про обрання суддів безстроково, про обрання суддів раніше обраних безстроково та Подання Вищої ради юстиції про звільнення суддів. Процедура розгляду всім вам відома. Судді знаходяться в гостьовій ложі та на балконі. Відповідно до пункту 27 частини першої статті 85, частини першої статті 128 Конституції України Верховна Рада постановляє [[проект Постанови Верховної Ради №6361]] : Комітет рекомендує обрати на посади суддів безстроково: апеляційного суду Донецької області Принцевську Вікторію Павлівну; апеляційного суду Луганської області Коновалову Вікторію Анатоліївну; апеляційного суду Миколаївської області Кушнірову Тетяну Бабиківну; Красноперекопського міськрайонного суду Автономної Республіки Крим Литвиненко Валентину Петрівну; Ратнівського районного суду Волинської області Фазан Ольгу Зіновіївну; Солонянського районного суду Дніпропетровської області Слоквенка Геннадія Петровича; Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Бондар Яну Миколаївну; Добропільського міськрайонного суду Донецької області Канурну Ольгу Дем’янівну; Єнакіївського міського суду Донецької області Березкіну Олену Володимирівну; Кіровського міського суду Донецької області Карабан Інну Іванівну; Краснолиманського міського суду Донецької області Ткачова Олександра Миколайовича; Торезького міського суду Донецької області Арапіну Наталію Євгеніївну; Микитівського районного суду міста Горлівки Донецької області Дубовика Руслана Євгеновича; Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області Курбанову Наталю Миколаївну; Приморського районного суду міста Маріуполя Донецької області Дзюбу Маріанну Вікторівну; Андрушівського районного суду Житомирської області Палазюк Віру Миколаївну; Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Волкову Наталію Яківну; Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Шульгу Оксану Миколаївну; Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області Сусловця Миколу Григоровича; Вільнянського районного суду Запорізької області Кофанова Андрія Валентиновича; Запорізького районного суду Запорізької області Громову Інну Борисівну; Кам’янсько-Дніпровського.
Одну хвилинку. Вільнянський районний суд Запорізької області Кофанов, да?
Громову.
Громова, добре. Ставимо позначку. Будь ласка, далі.
Кам’янсько-Дніпровського районного суду Запорізької області Комишню Наталію Іванівну; Оріхівського районного суду Запорізької області Щербань Ларису Сергіївну; Рогатинського районного суду Івано-Франківської області Могилу Руслана Григоровича; Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області Бейка Андрія Михайловича; Ірпінського міського суду Київської області Кафтанова Віталія Володимировича; Миронівського районного суду Київської області Бибу Юрія Володимировича; Новгородківського районного суду Кіровоградської області Пасічника Дмитра Івановича; Лисичанського міського суду Луганської області Фастовця Віталія Миколайовича; Слов’яносербського районного суду Луганської області Тімінського Вячеслава Володимировича; Жовтневого районного суду міста Луганська Калашника Володимира Леонідовича; Арбузинського районного суду Миколаївської області Кологриву Тетяну Миколаївну; Снігурівського районного суду Миколаївської області Лисенка Миколу Євгеновича; Ленінського районного суду міста Миколаєва Костюченка Геннадія Станіславовича; Любашівського районного суду Одеської області Дармакуку Тетяну Петрівну; Карлівського районного суду Полтавської області Чолана Михайла Васильовича. Володимир Михайлович, є заперечення. Чолан.
Хто заперечує Чолан? Добре. Йдемо далі.
Кобеляцького районного суду Полтавської області Омельченко Ірину Іванівну; Пирятинського районного суду Полтавської області Корсун Оксану Миколаївну.
Щодо Корсун Оксани Миколаївни, да? Добре. Далі.
Чутівського районного суду Полтавської області Ланну Яну Олександрівну; Костопільського районного суду Рівненської області Грипіч Лілію Андроківну, Андроніківну; Кузнецовського міського суду Рівненської області Ковтуновича Миколу Івановича; Острозького районного суду Рівненської області Назарука Володимира Антоновича; Путивльського районного суду Сумської області Толстого Олега Олексійовича; Зарічного районного суду міста Суми Левченко Тетяну Афанасіївну; Ковпаківського районного суду міста Суми Котенко Ольгу Анатоліївну; Ленінського районного суду міста Харкова Ольховського Євгена Борисовича; Білозерського районного суду Херсонської області Сімчука Сергія Борисовича; Новокаховського міського суду Херсонської області Ведяшкіну Юлію Вікторівну; Городищенського районного суду Черкаської області Черненка Володимира Олександровича; Маньківського районного суду Черкаської області Калієвського Ігоря Дмитровича; Тальнівського районного суду Черкаської області Фролова Олександра Леонідовича; Христинівського районного суду Черкаської області Олійника Миколу Федоровича; Кельменецького районного суду Чернівецької області Телешмана Олега Васильовича; Першотравневого районного суду міста Чернівці Іщенка Ігоря Володимировича; Коропського районного суду Чернігівської області Корзюк Тетяну Петрівну; Деснянського районного суду міста Києва Колегаєву Світлану Вікторівну; Ленінського районного суду міста Севастополя Проценко Олександру Іванівну. Прошу підтримати проект Постанови номер 6361 за виключенням.
Шановні колеги, інших міркувань немає? Тоді вилучаєм із проекту постанови реєстраційний номер 6391 прізвище: Громової Інни Борисівни – це Запорізький районний суд Запорізької області; Чолана Михайла Васильовича Карлівський районний суд Полтавської області і Корсун Оксани Миколаївки – це Пирятинський районний суд Полтавської області. Будь ласка, Ляшко мікрофон.
Суддя Корзюк Коропського району, є питання.
І вилучаємо прізвище Корзюк Тетяни Петрівни Коропський районний суд Чернігівської області. З врахуванням цих вилучень ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про обрання суддів [[реєстраційний номер 6391]]. Прошу голосувати. [[12:43:22]] За-310 Рішення прийнято. [[Оплески]] Шановні колеги, будем вітать тоді, коли вирішим всі питання призначень. Громова Інна Борисівна, будь ласка, до мікрофону підійдіть. Народний депутат Бабурін, фракція комуністів. Будь ласка, ваші застереження.
Я подал в комитет подання о том, чтобы комитет разобрался поподробней с работой судьи Громовой, потому что поступила жалоба от гражданки Харлан. Судья Громова лишила ее наследства ее и ее брата. И когда я затребовал характеристику работы на Громову, то там оказалось очень много негативного. По этому я попросил и Сергея Васильевича Кивалова отложить и комитету разобраться. Я понимаю такое количество судей, которое поступает на утверждение, не всегда вы можете качественно подойти к оценке их профессиональной деятельности. По этому я прошу отложить рассмотрение утверждения судьи Громовой и вернуться потом, когда комитет рассмотрит более детально ее работу.
Будь ласка, позиція комітету.
Відносно судді Громової комітет одноголосно прийняв рішення рекомендувати. В нас на той момент скарг не було, на 29 квітня не було в нас скарг.
Так. Будь ласка, Інна Борисівна Громова. Одну хвилинку. Що ви з цього приводу можете сказати?
Стосовно цієї скарги моєї мені нічого не відомо.
Шановні колеги, для того, щоб ми прийняли неупереджене об’єктивне рішення, то є таке прохання доручити комітету до наступного пленарного засідання вивчити це питання і зробити окрему доповідь в Верховній Раді України. Нема заперечень? Немає. Дякую. Тепер Чолан Михайло Васильович Карлівський районний суд Полтавської області. У кого були застереження? Лелюк, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Я попросил убрать из проекта Постановление Верховного Совета Украины об избрании судей кандидата на должность судьи Карловского районного суда Полтавской области Чолана Михаила Васильевича и не поддерживать его переизбрание судьей бессрочно. Я достаточно хорошо владею ситуацией в этом районе, так как еще в четвертом созыве Верховного Совета Украины мажоритарно был избран народным депутатом от этого округа. К сожалению, под руководством этого судьи в Карловском районе сформировалось мнение о полной заангажированости, несправедливости районного суда, бесполезности искать там правду и справедливость. Будучи председателем Карловского районного суда, лично неоднократно выносил решение в пользу одной из местных агарных групп, которые зачастую незаконно арендуют земли сельскохозяйственного назначения, злоупотребляют с выплатами людям денежных сумм за паи, а также потворствуют незаконному отчуждению имущества предприятий. Так, при рассмотрении гражданского иска о возврате целостного имущественного комплекса Карловского межхозяйственного комбикормового завода из чужого незаконного владения, который было продано путем поделки документов [[по данному факту возбуждено уголовное дело]], отказал заводу в удовлетворении заявления о принятии мер по обеспечению иска, вследствие чего была предоставлена возможность.
Будь ласка, завершіть свої пропозиції.
незаконному приобретателю оспариваемое имущество перепродать несколько раз. Я обратился в Высшую раду юстиции, Дисциплинарную комиссию судей с обращением о проведении проверки и должной правовой оценки действий судьи Чолона Михаила Васильевича. Прошу не поддерживать переизбрание Чолона Михаила Васильевича судьей Карловского районного суда Полтавской области бессрочно.
Михайло Васильович Чолан, будь ласка, що ви можете сказати з приводу претензій, які вам щойно пред’явив народний депутат України?
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Дійсно, така скарга була на ім’я народного депутата Лелюка, і справа була в Карлівському районному суді, яка розглядалася мною. Але там я не виносив рішення по цій справі, а була заява про забезпечення позову. Мною було відмовлено в задоволенні заяви, оскільки заява Комбікормового заводу розглядалася Господарським судом. Господарський суд Полтавської області виносив рішення, потім вирішення Апеляційний київський суд і Верховний господарський суд. В подальшому, 27 числа, я розглядав цю заяву, але мені стало відомо, що 28-го буде розглядатися справа у Верховному Суді. І коли справа була відкладена до розгляду на наступний день, то, дійсно, Верховний Суд скасував всі рішення по цій справі і повернув її для розгляду знову в Полтавський господарський суд. Тому з метою, щоб не порушити чиї-небудь права, щоб не накладати арешт, оскільки справа розглядалася в господарському суді і знову була повернута, мною було відмовлено в задоволенні заяви про забезпечення позову. Заява була предметом розгляду в апеляційному суді і залишена в силі. То й ухвала суду була залишена в силі. І також у подальшому ця справа була закрита, оскільки представник не явився на судове засідання.
Рішення комітету з цього приводу, будь ласка.
Рішення комітету приймалося без урахування скарг, які поступили від нашого колеги, народного депутата Лелюха. Тому є пропозиція також бути послідовними і відкласти розгляд цього питання.
Немає заперечень? Тоді відкладаємо до наступного пленарного тижня з дорученням комітету вивчити всі претензії, які пред’являлися за участю судді і прийняти об’єктивні рішення, об’єктивні рекомендації у Верховній Раді України. Корсун Оксана Миколаївна, Пирятинський районний суд Полтавської області. У кого були зауваження? Народний депутат Гордієнко, фракція.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Шановний Володимир Михайлович і шановні мої колеги! До мене під час особистого прийому громадян звернулися жителі Пирятинського району, які по питанню судді Корсун Оксани Миколаївни. Я даю вам довідку: з три роки і десять місяців перебування на посаді цієї судді скасовано та змінено 54 рішення по судових справах, які вела ця суддя. Сьогодні є серйозні проблеми і з декларуванням доходів кандидата на цю посаду за 2010 рік. Я вважаю, що нам необхідно об’єктивно підійти до кваліфікації, чи може така суддя, рішення якої скасовано, 54 саме рішення по судових справах за три роки, обіймати цю посаду, чи відповідає вона кваліфікаційним вимогам?
Оксана Миколаївна Корсун, прошу, будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні депутати! Я хочу повідомити, що дана інформація не відповідає дійсності стосовно скасованих винесених мною рішень. Стосовно декларації, я в декларації все теж відобразила так, як є в дійсності.
Будь ласка, комітет. Думка з цього приводу.
Комітет прийняв рішення рекомендувати. Але також ми не мали інформації відносно цієї статистики, яка була передана. Тому пропозиція є відхилити, відкласти і перевірити також.
Тому давайте, шановні колеги, щоб ми прийняли об’єктивне рішення. Павло Сулковський. З цього приводу? Будь ласка.
Володимире Михайловичу, шановні колеги! Я хочу висловити таке бачення. Повірте мені, що комітет, який доповідає зараз доповідач як заступник, повірте, що надзвичайно в основному справедливе рішення судді приймають по Україні і так далі. Але є судді, яких давним-давно треба гнати в шию, щоб їх і близько не було на тих посадах суддів, які зганьбили практично систему суддівську в Україні. Тому, якщо виникають якісь елементарні навіть факти, Володимире Михайловичу, я вас дуже прошу, навіть не допускати до голосування до тих пір, поки ретельно не вивчити дану ситуацію. І тому познімати без всяких, всяких, я вношу пропозицію, оці всі кандидати, які починають сьогодні оправдовуватися на ложі, що вони, бачите, вони праві, але не правий народний депутат із народом України, який йде на прийом і просить захисту.
Юрій Ключковський, будь ласка.
Юрій Ключковський, фракція „Наша Україна”. Я абсолютно розумію, що в складі суддів можуть бути різні люди. Але я розумію, що у складі депутатів є різні люди. Але я не можу зрозуміти народного депутата України, який грубо порушує Конституцію України і публічно зводить наклепи на суддівський корпус, порушуючи насамперед положення про статус судді, конституційну норму про статус судді. Ви ж думайте, це слухає весь український народ. Чим ви займаєтеся? Повною дискредитацією і ломкою судової влади в Україні? І після того ви хочете, щоб суддя мав силу захистити права, які ваша ж влада і порушує. Таким чином це ще один доказ того, що сьогодні йде формування диктатури, авторитарної влади в Україні через ломку в тому числі і судової системи.
Шановні колеги! Пропозиція аналогічно, судячи із настроїв зараз в залі, рішення позитивного ми не приймемо, а долю людини можемо зламати. Тому я прошу, давайте, щоб комітет повернувся до розгляду цих питань і вніс відповідні пропозиції, рівно ж як і прошу народних депутатів, якщо у вас є застереження, будь ласка, йдіть з ними в комітет, у нас заздалегідь відомо, кого будуть обговорювати, прізвища, яких представників суддів і там з’ясовуйте всі ці питання, в присутності, безпосередньо дивлячись у вічі судді. І я повністю підтримую Юрія Ключковського, давайте ми спочатку наведемо лад у Верховної Ради України, а потім будемо вчити суддів, як треба здійснювати судочинство. Відкладаємо розгляд питання щодо Корсун Оксани Миколаївни. Тепер Корзюк Тетяна Петрівна, Коропський районний суд, Чернігівської області. Олег Ляшко, мікрофон.
Олег Ляшко, шановний Володимир Михайлович! Я хочу подивитися Тетяні Петрівні в очі і нагадати їй про справу, яку вона розглядала кілька років тому, селян із села Нехаївка, Коропського району. Цих селян закріпачило як у царські часи, місцеве сільськогосподарське підприємство, власники, попідробляли договори оренди землі і на 30 років діди і баби, яким по 80 років начебто здали в оренду свої земельні паї. І оці селяни звернулися до суду аби розірвати ці договори оренди, яких вони не підписували, ви знаєте, як у нас тих селян нещасних дурять. По сьогоднішній день жителі села Нехаївки, власники майнових паїв, не отримали коштів за свої майнові паї, але саме майно колгоспу колишнього „Прогрес” розтягнуто вже до друзки. І по сьогоднішній день ці люди змушені, земля чи не єдине село у Коропському районі, а можливо і на всій Чернігівщині, де тисячі гектарів землі не обробляються, стоїть гуляє земля вже п’ять.
Будь ласка, завершуйте формулювання.
Гуляє земля п’ять чи сім років. Так от коли селяни ходили шукати правди до суду, Корзюк цієї правди їм не дала. І люди по сьогоднішній день сидять батраками і викуплять їх видно треба, як колись в Енгельгарда Шевченка викупили, оце так сьогодні нехаївських, сокиринських і багатьох інших селян.
Дякую. Будь ласка, Корзюк Тетяна Петрівна.
Шановні народні депутати і шановний депутате, який звертається до мене! По-перше, зверталися селяни за отриманням орендної плати за користування земельним паєм відповідно за договором державної власності на землю. І про розірвання договору оренди мова там не йшла. Коли я виносила дане рішення і аналогічне рішення судді інші виносили, то керувалася, по-перше, Земельним кодексом і підзаконними актами. Крім того, було аналогічне рішення апеляційного суду уже по даному питанню. Це я зрозуміла. Крім того, у офіційному „Віснику України” також були відповідні публікації. Все наведено у рішенні суду. На даний час, як мені відомо, акт обстеження земельної ділянки, який був даний до суду, на підставі якого розглядалось дане рішення, скасований адміністративним судом Чернігівської області, окружним адміністративним судом Чернігівської області. Тому рішення, я вважаю, я прийняла вірне, виважене. Крім того, шановний народний депутате, я теж виросла у селі і мої батьки в селі, я ніколи б не змогла винести неправосудне рішення відповідно цих селян. Я розумію, вони отримали землю, вони вправі нею керуватися. Але, виносячи рішення, я ніколи не керувалась якимись іншими примхами, забаганками когось, а тільки законами і підзаконними актами. Вибачте, мене можливо за такий різкий тон.
Будь ласка, пропозиція комітету.
Шановні колеги, відносно даної судді Корзюк Тетяни Петрівни на комітеті розглядалось питання, рішення її не було скасовано, воно вступило в законну силу, набрало чинності, і більш скарг не було. Комітет одноголосно прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді про обрання безстроково Корзюк Тетяну Петрівну.
Зараз і акт той скасований, на підставі чого подавали до суду цей позов.
Шановні колеги, так відкладемо розгляд питання щодо.
Будемо послідовні, відкладемо.
А?
Відкладемо, будемо послідовні, розібратися потрібно.
Давайте таким чином, шановні колеги, знову ж таки, щоб була об’єктивність у прийнятті нами рішення, відкладемо розгляд цього питання до наступного пленарного тижня. Тепер, шановні колеги, переходимо до наступного проекту Постанови 6361-1, будь ласка.
Проект Постанови Верховної Ради України. Відповідно до пункту 27 частини першої статті 85, частини першої статті 128 Конституції України, частини третьої статті 62 Закону України «Про судоустрій України», статті 15 Закону України «Про порядок обрання на посаду та звільнення з посади професійного судді Верховною Радою України» Верховна Рада України постановляє: Обрати суддів, раніше обраних безстроково, на посади суддів: апеляційного суду Вінницької області Федчука Віталія Володимировича; Донецького апеляційного адміністративного суду Шишова Олега Олексійовича; Донецького апеляційного адміністративного судуЮрко Ірину Володимирівну; Київського апеляційного адміністративного суду Безименну Наталію Вікторівну. Прошу підтримати проект постанови номер 6361-1.
Шановні колеги, заперечень щодо рекомендацій комітету немає. Немає. Ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про обрання суддів [[реєстраційний номер 6361-1]]. Прошу голосувати. [[13:00:37]] За-339 Рішення прийнято. Тепер виношу на розгляд проект постанови [[реєстраційний номер 6361-2]]. Будь ласка.
Проект Постанови Верховної Ради України номер 6361-2. Відповідно до пункту 27 частини першої статті 85, частини першої статті 128 Конституції України Верховна Рада постановляє: Комітет прийняв рішення не рекомендувати Верховній Раді України обирати Керніцького Івана Івановича на посаду судді Долинського районного суду Івано-Франківської області безстроково.
Зауважень до пропозицій. Будь ласка, мікрофон Валерія Бондика.
Шановні колеги, рішення комітету не було одностайне. Там дійсно була перевірка щодо судді Керніцького. Але людина три роки працює, і там не так враховані ці всі обставини, тому що не все ясно з цією перевіркою. Тому, щоб не псувати долю людини, тому що вона працює, тільки була одна скарга на цю суддю. Я пропоную, якщо зараз немає згоди обрати цього суддю, краще повернути, щоб дати можливість його ще раз обрати, перевіривши ретельно всі факти.
Народний депутат Шкутяк, будь ласка, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Я підтримую думку, я знаю цього суддю. Я підтримую думку про те, що треба ще раз перевірити всі ці факти, розібратися, і не можна сьогодні приймати кінцеве рішення.
Святослав Олійник, мікрофон.
Шановні колеги, уже перевіряли один і той самий факт протягом кількох років. Мова іде про те, що Долинський суд Івано-Франківської області взявся розглядати корпоративні питання, питання права власності належання приміщень в місті Києві. Це те, що називається простим і часто вживаним словом „рейдерство”. Який виносив ухвали, встановлював право власності, визначав по приміщеннях в місті Києві: кому що робити, кому лягати, кому сідати, кому забороняти що діяти. Нема там чого більше перевіряти. Або ми з рейдерами боремося, або ми продовжуємо цю історію і починаємо перевіряти роками. Це Івано-Франківський суд Івано-Франківської області не має ніякого відношення і законних підстав розглядати корпоративні відносини в місті Києві. Нема тут іншого варіанту. Прошу підтримати рішення комітету.
Будь ласка, Юрій Анатолійович, що ви нам порекомендуєте?
Да, дійсно, так, дійсно на комітеті не було одностайно, але більшістю було прийнято рішення не рекомендувати. І я вважаю, доцільно відкласти цю кандидатуру і ще перевірити, дійсно, факти, щоби не ламати долю судді.
Шановні колеги, комітет прийняв рішення не рекомендувати Верховній Раді обирати Керніцького Івана Івановича на посаду судді місцевого суду безстроково. Відповідно до закону ми повинні ставити на голосування про обрання судді. Якщо рішення не буде підтримано, точніше не буде прийнято рішення позитивне, то тоді вважається, що ми пристали на пропозицію комітету. Була ще одна пропозиція: відкласти розгляд цього питання. То як ми поступимо? Ну значить відкладаємо до наступного тижня. Будь ласка, всі аргументи Верховній Раді України остаточно надайте. Тепер оголошую до розгляду проект Постанови Верховної Ради України [[номер 6362]].
Проект Постанови Верховної Ради України [[номер 6362]]. Відповідно до пункту 6 частини п’ятої статті 126 Конституції України Верховна Рада України постановляє і комітет рекомендує: звільнити Калічака Василя Миколайовича з посади судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області в зв’язку з набранням законної сили обвинувальним вироком щодо нього. Прошу підтримати проект постанови номер 6362.
Шановні колеги, заперечень, інших пропозицій немає? Ставлю на голосування проект Постанови [[реєстраційний номер 6362]] про звільнення судді звільнити Калічака Василя Миколайовича з посади судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області в зв’язку з набранням законної сили обвинувальним вироком щодо нього. Ставлю на голосування. прошу голосувати. [[13:05:28]] За-315 Рішення прийнято. Тепер, шановні колеги, проект Постанови [[реєстраційний номер 6362-1]] про звільнення суддів.
Проект Постанови Верховної Ради України [[номер 6362-1]] відповідно до пункту 9 частини п’ятої статті 126 Конституції України, статей 15 та 43 Закону України „Про статус суддів” Верховна Рада України постановляє, Комітет рекомендує звільнити з посад суддів: Вищого господарського суду України Демченка Сергія Федоровича - у зв’язку з поданням заяви про відставку; апеляційного суду Тернопільської області Деркач Лідію Іванівну - у зв’язку з поданням заяви про відставку; Краснолиманського міського суду Донецької області Лисаченка Михайла Івановича - у зв’язку з поданням заяви про відставку; Кіровського районного суду міста Кіровограда Шилову Людмилу Михайлівну - у зв’язку з поданням заяви про відставку; Нововоронцовського районного суду Херсонської області Бутенко Тетяну Іванівну - у зв’язку з поданням заяви про звільнення за власним бажанням; Оболонського районного суду міста Києва Шевченко Людмилу Василівну - у зв’язку з поданням заяви про відставку. Прошу підтримати проект постанови номер 6362-1.
Шановні колеги! Які є, а? Зараз, одну хвилиночку. Кармазін завжди у нас першим. Потім Чечетов і Воропаєв.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна - Народна Самооборона". Шановні народні депутати! Нарешті зараз всі, хто все, що хотів отримати від Голови Вищого господарського Суду України Сергія Демченка, отримали. Два з половиною роки понад встановлений термін Конституцією людина незаконно перебувала на своїй посаді, розписувала справи! Я звертаюсь, Василь Васильович, до вас. Розписувала справи по колегіям. Ще цими днями розписувала справи по колегіям! Це брутальне перевищення прав! Людина не мала на це Конституцією права! І це ми показуємо, як топчемся по Конституції. Тому, очевидно, щось недобре з механізмами захисту Конституції в нашій державі. Щось недобре у нас в Генеральній прокуратурі України. Тому що на другий день мали порушити кримінальну справу! Вони знайшли по Тимошенко справу 2003 року, поновлюють! А тут, де кожен місяць незаконно виплачується заробітна плата!
Михайло Чечетов, будь ласка, мікрофон.
Прошу передать слово народному депутату Воропаеву.
Народний депутат Воропаєв, мікрофон.
Я согласен с предыдущим оратором, что у нас что-то неправильно, только вопрос: «Где неправильно?». Я считаю, что неправильно в Комитете по правосудию. И объясню почему. На протяжении двух лет Верховная Рада не может принять закон, который бы позволял нам назначать или увольнять судей. Нет сейчас ни одного такого закона действующего. И комитет до сих пор не может в зал вынести нормальный закон. К стати, отработанный закон вашего же депутата Шустик вы держите и не пускаете в зал. Почему, спрашивается. Потому что кому-то выгодно какие-то интриги, уволить одного человека и не назначить никого другого. И сделать это. власть бесхребетной, беззубой. Мое предложение – исключить с этого списка господина Демченка, немедленно внести в зал Закон об изменении в Закон «О судоустройстве», определить законный механизм назначения и увольнения судей и после этого.
Завершуйте свою думку.
и уже после принятия закона, можна уже одновременно с принятием закона, по которому мы могли бы назначить правоприемника на главу Высшего хозяйственного суда, увольнять и Демченко также. Спасибо.
Так я так зрозумів, що ваша пропозиція. Тобто оскільки є зауваження до Демченка, то за нього проголосувати окремо, да? [[Шум у залі]] Будь ласка, Василь Онопенко, будь ласка. Шановні колеги, я бачу зараз такі розбіжності, що ми взагалі нікого не звільнимо, так давайте хоч будем частково рухатись. Заспокойтесь, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні депутати, я от сиджу і думаю, до якого абсурду можна дійти, коли навмисно порушують Конституцію і чинне законодавство. В нас Конституцію іще ніхто не змінив? Ніхто. Конституція передбачає, що суддя працює на посаді судді до 65 років. Це в Америці до 90 років і до 100 років працюють. В нас до 65 років. Демченко сплив термін, вже 2,5 роки він не працює. Я зразу ж подав на нього відповідно до його заяви на звільнення. І ось є певна група людей, які використовують ситуацію у Вищому господарському суді, де йдуть величезні зловживання, в тому числі зі сторони керівників цього суду, і ви це знаєте. І сьогодні ми кажемо виключити його зі списку. Для чого? Щоб до 70 років він там працював і дєлєжом займався? Мені соромно сьогодні слухати оці пропозиції. Я вас прошу вносьте, розглядайте і звільніть цю людину. Не мучте ні Вищий господарський суд, ні суспільство, ні тих людей, які звертаються до Вищого господарського суду. Дійшло до того, що Вищий господарський суд з подачі Демченка розглянув на Президії, що вони не будуть в Верховний суд по скаргах направляти справи і скарги. Зараз завалили Вищий господарський суд, Верховний суд, всі звертаються до мене і кажуть: „Наведи порядок”. Яким чином навести порядок, коли ви захищаєте сьогодні не Конституцію, ви навпаки намагаєтесь порушити. Звільняйте його, і хай не заважає правосуддю.
Шановні колеги, я таким чином пропоную. Я прошу вас. Формально депутат поставив питання вилучити з списку. Давайте зробимо таким чином. Ну я одну хвилину. Ви послухайте що. Зараз ми вилучивши проголосуємо за всі інші, потім окремо обговоримо це питання. Ну так як формально пропонується. Я йду за формальною ознакою. Тому, шановні колеги, зараз я вилучаю. [[Шум у залі]] За формальною ознакою, так, як ми це робили і робимо при розгляді всіх питань. Я перепрошую вас, зараз вилучаємо прізвище, після того, коли приймемо рішення по постанові, окремо обговоримо це питання – і я поставлю його на голосування. От і все. Я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про звільнення суддів [[реєстраційний номер 6321-1]], вилучивши із проекту постанови прізвище Демченка Сергія Федоровича, Вищий господарський суд України. 6362-1, я сказав. Прошу, голосуйте. [[13:13:39]] За-218 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Ну, шановні колеги не встигли, так. Партія регіонів – 147. Ну, я прошу! Ну зачекайте! Партія регіонів – 147, „Блок Юлії Тимошенко” – 18, „Наша Україна – Народна Самооборона” – 6, комуністів – 24, „Блок Литвина” – 19, „Позафракційні” – 4. Будь ласка, по одній хвилин від фракцій з цього приводу. Будь ласка, Юрій Ключковський. Потім Сергій Соболєв.
Юрій Ключковський, „Наша Україна – Народна Самооборона”. Шановний пане Голово і шановні колеги! Сьогодні ранком, коли ми намагалися дотриматися Закону про Регламент, то нам сказали, що ми ревізіоністи. Зараз відбувається ревізія Конституції України. Володимире Михайловичу, ми вилучаємо суддів із списку, коли є сумніви щодо підстав для внесення і прийняття рішень. Які можуть бути сумніви у цьому випадку? Два з половиною роки порушується не статут, не якась інша підзаконна бумажка, а Конституція України. Скажіть, будь ласка, доки ми будемо на практиці ревізувати конституційні норми? Наша фракція буде голосувати тільки в тому випадку, якщо ми будемо голосувати постанову в повному обсязі, жодних окремих речей. І не робіть вже посміховиська навколо цього питання, бо вже всі регочуть з того, що Верховна Рада не хоче звільнити Демченка.
Сергій Соболєв, будь ласка.
Соболєв, "Блок Юлії Тимошенко", Партія „Реформи і порядок”. Шановні колеги, от зверніть увагу на постанову 6362-1. Чому ми звільняємо Демченка? У зв’язку з поданням заяви про відставку. Точно такі Деркач, Ліісаченко, які подали заяви про відставку і вони йдуть на звільнення. На сьогоднішній день чітко визначена процедура, як це відбувається. Є рішення Вищої ради юстиції, є рішення нашого комітету, є відповідні подання і заява цієї людини. Що порушено, скажіть, будь ласка? На сьогодні порушено порядок призначення? У нас 60 вакантних посад в Україні. Це означає, що ми і інших не звільняємо. Тому тут питання, мабуть, у чомусь іншому: у фінансовому інтересі тих осіб, які виступають з такими пропозиціями. Тому пропозиція нашої фракції однозначна: є проект постанови, не пройшла постанова без вилучення, будь ласка, проголосуйте разом з прізвищем Демченка в цілому цю постанову, і тоді це рішення буде законним і конституційним. Дякую.
Михайло Чечетов, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Поскольку мы находимся в демократическом парламенте демократической страны, давайте поступим демократически: не тоталитарно, не политически, не партийно, как кому хочется, а демократически. У нас сегодня шесть фамилий. Я предлагаю по отдельности, начиная с Демченко, ставить на голосование. Первым ставить Демченко, потом Деркач и голосовать за каждую фамилию. И результаты голосования дадут демократический результат. Спасибо.
Шановні народні депутати! У мене є така пропозиція, яка вас всіх об’єднає: для початку зараз привітати суддів, яких ми обрали на посади безстроково, побажати їм величезних успіхів у справі служіння закону і особистого щастя, щоб вони полишили Верховну Раду України, а ми з вами далі будемо з’ясовувати стосунки. Тому від вашого імені я вітаю суддів, яких ми щойно обрали на посади безстроково. [[Оплески]] І бажаю їм успіхів. І дякую вам за участь в роботі. Тепер по суті питання. Я знаю Конституцію, ну що ви. Ви ж не голосуйте. Людей немає, ви мені Конституцію показуєте. Так і не треба ж порушувати. Шановні колеги, я зараз поставлю на голосування в такій спосіб: про повернутися до розгляду проекту постанови. Після того поставлю її в цілісному варіанті. Якщо ви не підтримаєте, я буду ставити персонально по кожній особі. Немає заперечень? От і все. Я ставлю на голосування про повернення до розгляду проекту постанови [[реєстраційний номер 6261-1]]. [[13:19:02]] За-394 Повернулися. Тепер я буду ставити на голосування. Прошу уваги. В цілому цю постанову без вилучень. В разі, коли Верховна Рада не підтримає, підемо по кожному персонально прізвищу. От і все. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття проекту постанови [[реєстраційний номер 6321-1]].
Я перепрошую, уже заплутався. Ставлю на голосування проект Постанови [[реєстраційний номер 6362-1]] про звільнення суддів без вилучень. Визначайтеся, будь ласка. [[13:19:59]] За-178 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, "Блок Юлії Тимошенко" – 128, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 47, комуністів – 0, "Блок Литвина" – 1, позафракційні -2. Тепер ставлю персонально по прізвищах. Звільнити з посади суддів судді Вищого господарського суду України Демченка Сергія Федоровича у зв’язку з поданням заяви про відставку. [[13:20:39]] За-173 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка, не кричіть, я прошу вас. Партія регіонів – 0, "Блок Юлії Тимошенко" – 127, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 44, комуністів – 0, "Блок Литвина" – 0, позафракційні – 2. Ставлю на голосування питання про звільнення з посади судді Апеляційного суду Тернопільської області Деркач Лідії Іванівни, у зв’язку з поданням заяви про відставку. Прошу голосуйте. [[13:21:23]] За-240 Рішення прийнято. Ставлю на голосування питання про звільнення з посади судді Краснолиманського міського суду Донецької області Лисаченка Михайла Івановича у зв’язку з поданням заяви про відставку, прошу голосувати. [[13:21:51]] За-237 Рішення прийнято. Ставлю на голосування питання про звільнення з посади судді Кіровського районного суду міста Кіровограда Шилової Людмили Михайлівни у зв’язку з поданням заяви про відставку. [[13:22:20]] За-241 Рішення прийнято. Ставлю на голосування питання про звільнення з посади судді Нововоронцовського районного суду Херсонської області Бутенко Тетяни Іванівни в зв’язку з поданням заяви про звільнення за власним бажанням. [[13:22:49]] За-236 Рішення прийнято. Ставлю на голосування питання про звільнення з посади судді Оболонського районного суду міста Києва Шевченко Людмили Василівни в зв’язку з поданням заяви про відставку. [[13:23:15]] За-240 Рішення прийнято. Так, все. Дякую. Шановні народні депутати, о 12 годині у нас відбулося засідання Погоджувальної ради, ми обговорювали питання про розгляд законопроекту у Верховній Раді України [[реєстраційний номер 6109]] про внесення змін до деяких законів України щодо недопущення зловживань правом на оскарження. Я прошу ініціаторів перерви, народний депутат Шустік ви висловите свої міркування, а потім я доведу до вашого відома ті пропозиції, якщо вони будуть сприйняті, ми за ними будемо працювати.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Я б хотіла звернути вашу увагу на те, що сьогодні виноситься на розгляд законопроект 6109, який прийнятий на друге читання з грубим порушенням Регламенту, конкретно статті його 116. А саме: 116 стаття Регламенту, який вже діє як закон [[і, до речі, одним з рішень Конституційного Суду поставлений навіть вище за Конституцію]], передбачено, що на друге читання народні депутати мають право вносити поправки лише до тих статей, які були проголосовані у першому читанні. У тій таблиці, яка, до речі, була роздана лише вчора пізно ввечері народним депутатам, міститься 12 статей, які не були проголосовані парламентом у першому читанні, це статті 18, 19, 24, 117, 171, 25, 30, 32, 42 і 46, і 47 Законів про Вищу раду юстиції і Кодексу адміністративного судочинства. Я б хотіла вашу увагу звернути на те, що в принципі жоден законопроект, або закон, який виходить з Верховної Ради, не може бути прийнятий з порушенням Регламенту, Конституції і інших норм законів, тим більше, якщо ці закони є доленосними для судової реформи в Україні. Тому я би просила не розглядати цей законопроект, або повернути його в комітет, або взагалі зняти його з розгляду. Я не буду торкатися сьогодні змісту цього законопроекту, тому що по ньому так само є дуже багато важливих питань і суперечностей. Єдине, що я звертаюся до вашого здорового глузду і прошу не робити таких помилок, коли ми заздалегідь закладаємо у законопроект, який буде регулювати діяльність судової системи, а так само притягати до відповідальності суддів, порушення норм закону. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, у нас дійсно не проста ситуація і нам потрібно зробити все, щоб надалі не допустити таких явищ, коли ми приймаємо закон за основу тобто щодо внесення змін, уточнень до окремих статей, а в процесі підготовки до другого читання піддається ревізії весь закон. Стаття 226 забороняє це робити. На превеликий жаль механізму, як виконати цю вимогу статті 116 немає. Тому я сьогодні на Погоджувальній раді запропонував підтримати мою пропозицію про те, щоб Верховна Рада України прийняла постанову, згідно з якою, коли виявляє Юридичне управління такі порушення, коли під виглядом внесення змін до тих, чи інших статей переробляється практично весь закон, щоб Голова Верховної Ради мав право повернути цей закон до комітету з тим, щоб вони привели його у відповідність з вимогами Регламенту. Я би просив, щоб цей законопроект був підготовлений, точніше проект постанови таким чином, щоб ми у вівторок могли його, наступний, прийняти і тоді це зніме оці різночитання. Бо ці порушення нам не потрібні. Друге. Одну хвилинку, я ж повинен викласти рішення Погоджувальної ради. Друге питання. Внесли зміни, уточнення до цього закону, привели його у відповідність із Конституцією, з рішеннями Конституційного Суду. Тому такий буде момент, або ми зараз приймаємо консенсусом рішення, що ми розглядаємо, ні – я поставлю так, як домовлялись на Погоджувальній раді, на голосування пропозицію, щоб його зараз розглядати. Рішення визначить Верховна Рада України. Оці пропозиції, будь ласка, Юрій Ключковський.
Шановний пане Голово і шановні колеги! Але Регламент, нас вчили сьогодні, треба читати весь, а не окремі його норми. І тому я хочу зацитувати норму статті 117 Регламенту Верховної Ради України. «Законопроект підготовлений до другого чи повторного другого читання, висновок головного комітету та інші супровідні документи до нього, надаються народним депутатам України не пізніше як за 10 днів до дня розгляду цього законопроекту на пленарному засіданні Верховної Ради». У зв’язку з цим я хочу звернути увагу, що цього законопроекту у розкладі засідань Верховної Ради на цей тиждень, схваленому Погоджувальною радою, не було. Розданий народним депутатам України він лише вчора, тобто після Погоджувальної ради. Володимиру Михайловичу, я вношу пропозицію, я прошу вас, Володимире Михайловичу, я прошу вас як Голову Верховної Ради України до обов’язків якого належить в тому числі і контроль за дотриманням Регламенту Верховної Ради України,.
Завершуйте, будь ласка.
розумію, що деяким дуракам я надоїв, але стерпите! Так от, я прошу вас, дати доручення Регламентному комітету України вивчити питання, яким чином цей законопроект з грубим порушенням статті 117 Регламенту Верховної Ради України без рішення Погоджувальної ради попав на сьогоднішній розклад засідань. Я прошу це розглядати як мій офіційний запит до Голови Верховної Ради України.
Дякую. Будь ласка, Писаренко. Потім – Вадим Колесніченко і будемо далі рухатись.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Ви знаєте, я хотів би перевести з політичного русла в практичне русло по цьому питанню. Ну, по-перше, ще 28 квітня, бо 28 квітня цей закон був розглянутий на комітеті, і цю таблиця відповідно депутати її мали щодо травневих свят. Можливо, хтось відпочивав, не хотів читати, а сьогодні повертаєтесь до цього питання. Друге. Це питання стосується сьогодні саме боротьби з корупцією в середині судової гілки влади. І я розумію, що сьогодні іде шалений тиск з боку тих, хто хоче прикривати ці питання. Тому на сьогоднішній день я хотів би внести пропозицію. Зараз поставити на голосування цей законопроект, розглянути його, тому що комітет більшістю, переконливою більшістю прийняв рішення по цьому закону. І сьогодні його потрібно поставити на голосування. Прошу мою пропозицію поставити на голосування.
Вадим Колесніченко, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, ви знаєте це дуже добре, коли ми вивчаємо Регламент, але коли ми його вибірково вивчаємо - це вже неприємно. Я нагадаю вам. Близько 11 години сьогоднішнього дня з такими ж порушеннями такий же законопроект був розглянутий і проголосований. Але що точки сидіння, тобто місце сидіння точку зору оприділяє. Це перше. Друге. На Погоджувальній раді у вівторок цей законопроект вносився. І це було сьогодні з’ясовано. По-перше. По-друге, ви рішили перенести на середу чи на четвер, тому і вчора було роздано цю таблицю. І депутат Пилипенко сказав, що це вже 28 квітня проголосовано і знаходилося в реєстрі. Тому я пропоную Верховній Раді зараз визначитися з приводу будемо ми зараз це питання розглядати чи не будемо. Пропоную розглядати.
Шановні народні депутати, ми обмінялися думками. Я вношу ясність про те, що на Погоджувальній раді [[одну хвилиночку]], на Погоджувальній раді обговорювалося питання щодо законопроекту 6109. Він стояв у розкладі засідань Верховної Ради України на вівторок, але у зв’язку з тим, що були пропозиції, що були пропозиції з приводу того, щоб узгодити позиції, а цей законопроект набув політичного характеру, було прийнято рішення про відтермінування його розгляду до четверга. І там мова йшла не тільки про цей законопроект, про деякі інші законопроекти. Але, оскільки ця виникла колізія, то давайте так. Ми вирішимо це питання радикально. Перше. Я просив би наперед і заздалегідь підтримки прийняття рішення Верховної Ради України, яка зобов’язує Голову Верховної Ради України не допускати до розгляду законопроектів, які вносяться з відповідним порушенням статті 116. І тоді у нас не буде, не буде цієї проблеми. Друге. Друге, шановні колеги. Я зараз поставлю на голосування, чи є воля Верховної Ради України розглядати цей законопроект. Якщо ні, не будемо розглядати. Да, - будемо розглядати. Тому що позиції тут фактично 50 на 50. Тому я ставлю на голосування пропозицію про те, щоб зараз Верховна Рада України приступила до розгляду проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо недопущення зловживань правом на оскарження [[реєстраційний номер 6109]]. Прошу, голосуйте. [[13:33:34]] За-257 Рішення прийнято. Доповідач – Колесніченко Вадим Васильович, будь ласка.
Шановні колеги, ми розглядаємо непростий закон. І я хочу нагадати. Питання, яке сьогодні виноситься, зв’язано з тим, що суддів взагалі практично ми не маємо можливості притягнути до відповідальності. Ви в цій залі не одноразово бачили такі приклади. Я як голова підкомітету з питань із звільнення суддів можу вам підтвердити, десятки суддів, які є сьогодні злочинцями, але це не визнано судом, ми не можемо їх не тільки притягнути до відповідальності, ми не можемо їх звільнити. На нашій історії є суддя, який відмінив рішення Верховної Ради про своє звільнення і зараз працює суддею. Проти судді порушується кримінальна справа, а в сусідньому суді ця справа знову відміняється. І таке рішення йде по колу. До дисциплінарної відповідальності суддю неможливо притягнути, тому що за допомогою різних районних, міських судів відміняються ті чи інші рішення чи Вищої ради юстиції, чи інші, які мають н на меті притягнути до дисциплінарної відповідальності цього суддю. І ми сьогодні маємо усвідомлювати, якщо ми не приймемо рішення, яке буде юридично виваженим, ми нічого не зможемо зробити з тим, щоб дійсно злочинців, людей, які не мають права обіймати посаду судді, можна було вчасно і дуже швидко притягати до відповідальності. Чому виникли такі у нас деякі проблеми з цим законопроектом? Справа у тому, що він обіймає два законопроекти, які практично однакові і практично внесені одними і тими суб’єктами законодавчої ініціативи. Тому ми сьогодні вам пропонуємо до другого читання, редакція законопроекту враховує практично всі положення іншого законопроекту, зокрема щодо реалізації повноважень Вищої ради юстиції [[реєстраційний номер 6322 від 19 квітня цього року]], поданий народними депутатами Пилипенко, Писаренко та Олійником. Більше того, положення проекту 6322 майже співпадають з позиціями проекту до 6109, який зараз ми розглядаємо. От у зв’язку з чим і вийшли такі проблеми, які ми зараз з вами обговорюємо. На меті цього законопроекту є саме головне – своєчасне реагування на порушення законодавства і присяги суддями для того, щоб наше суспільство мало можливість отримати задоволення від тогою, яким чином працює наша правова система. Цей законопроект, безумовно, всіх вад судової гілки влади і судової системи не знімає, але це перший крок на тлі боротьби з корупцією і підвищення ролі правосуддя у нашій державі. Дякую за увагу.
Тепер по поправках. Будь ласка. Поправка номер 1 народного депутата Писаренка.
Поправка номер 1 народного депутата Писаренка врахована з поправками. У. статті знімається фраза „члена Вищої ради юстиції” і далі по тесту по цій сторінці. Це зроблено для того, щоб зафіксувати колегіальність дій Вищої ради юстиції.
Юрій Ключковський, будь ласка, мікрофон.
Дякую. Я звертаю увагу, що порушення 116 статі Регламенту позбавило мене можливості подати відповідні поправки до тексту, який не голосувався в першому читанні. Я звертаю вашу увагу на дві речі у формулюванні статті 18832. По-перше, іде мова про строки, встановлені законодавством, а оскільки ця стаття, законодавством, не законом, а оскільки ця стаття адресована суддям, то це означає, що судді тепер будуть змушені діяти не на підставі закону, а на підставі підзаконних актів. І друге зауваження. Санкція у 200 неоподаткованих мінімумів вже є неадміністративною санкцією, а кримінальною санкцією. Тому застосовувати її в Кодексі про адмінправопорушення не можна. У зв’язку з цим я вимагаю, щоби ця поправка ставилася на голосування.
Так, народний депутат Писаренко.
Шановний Володимир Михайлович, шановний доповідач, ми дійсно погодили на Погоджувальній раді ті зміни, які доповідач щойно сказав. Вцілому хочу сказати, що ця поправка встановлює відповідальність в разі ухилення від надання відповідних документів та виконання законних вимог Вищої ради юстиції вцілому. Тому прошу підтримати цю поправку.
Шановні колеги! Коли, відповідно до Регламенту, будуть наполягання в депутатів голосувати поправку: врахована чи відхилена, це буде реалізовано. Тобто я зараз ставлю на голосування про підтримку в поправці №1, з якої вилучаються слова: „члена Вищої ради юстиції”. З урахуванням цього я ставлю на голосування цю поправку. Прошу голосувати. [[13:38:59]] За-261 Поправка прийнята. Тепер поправка номер 2 Юрія Ключковського. Мікрофон, будь ласка. Вона відхилена написано.
Мікрофон Юрія Ключковського. Поправка номер 2.
Дякую. Поправка номер 2 моя. Колеги, подивіться. Правда, поправка написана на цій сторінці, а текст, до якого ця поправка, знаходиться аж на шостій сторінці. Це також цікавий спосіб організації таблиці про поправки. Ви розумієте, щоб ніхто не розумів, про що йде мова. Отже, в редакції, яка була прийнята в першому читанні, йшла мова про те, що обмежувалося право на оскарження актів Вищої ради юстиції особами, до яких цей акт застосовано. Зараз ця редакція змінена, але змінена безграмотно. Прошу прослухати, як вона змінена. Це на сторінці четвертій, частина друга статті 171. „Право оскаржити нормативно-правовий акт мають особи, щодо яких його застосовано, а також особи, які є суб’єктом правовідносин, у яких буде застосовано цей акт”. Той, хто писав, не здавав, видно, теорії держави і права, де пояснюється.
Завершіть, будь ласка.
що нормативно-правовий акт має невизначеного суб’єкта, і тому встановити суб’єкта, до якого він буде застосований, просто неможливо. Ну, я не знаю, якщо Верховна Рада буде приймати безграмотні закони, ну, то це свідчить про наш рівень.
Дякую. Будь ласка, комітет з цього приводу.
Комітет відхилив цю поправку.
Я ставлю на голосування поправку номер 2 Юрія Ключковського. [[13:41:01]] За-89 Поправка не підтримана. Поправка номер 3 - народного депутата Пилипенка, Олійника і Писаренка.
Врахована.
Вона врахована. Наполягаєте на голосуванні цієї поправки?
Автори не наполягають: вона врахована.
Шановні колеги, оскільки кожен депутат має право наполягати, щоб підтвердили цю поправку, то я ставлю на голосування, прошу вашої уваги, поправку номер 3. Вона врахована, потрібно її підтвердити рішенням Верховної Ради України. Прошу голосувати. [[13:41:50]] За-248 Поправка врахована. Поправка номер 4.
Врахована.
Вона врахована. Ключковський, будь ласка, мікрофон.
Дякую. Я прошу звернути увагу га дуже цікавий підбір тих органів влади, яким передбачається, що рішення буде оскаржувати Вищий адміністративний суд у першій інстанції: це Верховна Рада України – єдиний законодавчий орган, а також Президент України і Вища рада юстиції. Слід розуміти так, що у праворозумінні авторів цієї поправки Президент очолює виконавчу владу в Україні, а Вища рада юстиції судову владу в Україні. Мені здається, що знову ж таки, будемо реготати потім з цієї поправки. А я водночас хочу закликати тих депутатів, які мають хоч який-небудь бізнес у себе, врахувати, що після цього закону ви будете абсолютно нічим не захищені. Ваша власність легко рішеннями судів перейде у чужі руки.
Тобто треба ставити на голосування про підтримку цієї поправки, да? Я ставлю на голосування поправку номер чотири для підтвердження її Верховною Радою України. Комітет врахував. [[13:43:18]] За-250 Поправку враховано. Поправка номер 5, Олександр Стешенко. Вона врахована.
Врахована частково.
Ви наполягаєте на ній? На голосування, да? Ставиться на голосування поправка номер 5 Олександра Стешенка, прошу голосувати.
Вона врахована частково, її конкретно немає.
Ну, треба підтвердити все рівно.
Вона врахована вже в тексті. [[13:43:52]] За-53
За – 53. Поправка не підтримана.
Вона врахована частково, в тілі далі вона вже пішла. Якщо ми голосуємо поправку, вона буде проголосована в цілому. Але вона ж врахована частково рішенням комітету. Тому ми не можемо, якщо ми зараз голосуємо, то ми проти рішення комітету голосуємо.
Так, ідемо далі. Наступна поправка – 6-та. Будь ласка, тут уточнення, я так розумію, є у вас.
Поправка 6-та. Є доповнення. Зробити підпункт 2: у статті 19 частину другу текст доповнити словами „крім справ з приводу оскарження актів індивідуальної, а також. бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради юстиції, які стосуються інтересів конкретної особи”. І далі: частину третю викласти у такій редакції, далі по тексту.
Вона врахована. Будь ласка, Юрій Ключковський.
Я хочу зрозуміти. Тільки що оголошена поправка до частини другої статті 19. Такої поправки взагалі тут не існує. І тепер ми вже не просто ігноруємо 116 статтю Конституції, а ще й нові неіснуючі поправки до статей, які не зачіпалися, вносимо з голосу. Це ж просто фурор демократії в Україні. Хай ховаються Конституція і закони. Я вимагаю не допускати такого з боку головуючого на засіданні. Володимире Михайловичу!
Шановні колеги, я нагадую, що в цьому тілі два законопроекти. Я, по-перше, сказав. По-друге, тут було. погоджувальна рада, в якій з’ясували пропозиції юридичного управління і депутатів. Врахували.
Шановні колеги, я ставлю на голосування про підтвердження цієї поправки з доповненням, яке щойно виголосив доповідач. Прошу голосувати. [[13:45:53]] За-245 Рішення прийнято.
Поправка номер 7.
Врахована.
Наполягаєте хто на цій поправці? Не бачу. Ідемо далі. Поправка 8.
Врахована.
Юрій Ключковський, мікрофон. Восьма поправка.
Поправка 8-ма є продовженням рейдерства, спроба якого уже була зроблена при внесенні змін до Кодексу адміністративного судочинства щодо виборів Президента України. Це питання розглядалося Конституційним Судом України. Будь-які спроби обмежити право на захист своїх прав шляхом заборони забезпечення позову є не конституційними, очевидно. Тут знову пропонується обмежити це право на захист своїх прав в суді шляхом заборони забезпечення позову, це відверто не конституційна норма щодо якої є пряма правова позиція Конституційного Суду України. Я прошу зняти цю поправку, в усякому разі хай порушники Конституції її і голосують.
Ставлю на голосування поправку номер 8 для її підтвердження. Прошу голосувати. [[13:47:12]] За-245 Рішення прийнято. Поправка підтверджена. Наступна поправка, дев’ята вона врахована, будь ласка, які тут зараз.
Тут технічна поправка щодо оскарження правових актів органів виконавчої влади, це технічна правка.
Будь ласка, Юрій Ключковський.
Я не знаю, яка технічна правка ким і коли внесена в таблицю роздану вчора народним депутатам України. Я ще раз нагадую, що те, що не роздано не має права голосуватись в залі, не має права, це порушення встановленої Конституцією процедури розгляду законопроектів. Однак я ще раз звертаю увагу на формулювання запропонованої частини другої нової редакції статті 171. Право оскаржити нормативний акт мають ті особи, які, суб’єктом правовідносин яких буде застосовано цей акт. Скажіть, будь ласка, поясніть хоча би мені дурному, мабуть, що означає це, якщо акт має невизначеного суб’єкта, якому він адресований, то до кого він буде застосований? Звідки ми будемо знати про це? Хто має право оскаржити в результаті цього? Я прошу підтримати цю дурницю голосуванням.
Зараз Олександр Єфремов, потім - Юрій Кармазін.
Уважаемый Юрий Борисович! Юрий Борисович.
Богданович.
Богданович, прошу прощения. По просьбе тех людей, которые участвовали в переговорах, сегодня внесено целый ряд правок и полдня работали депутаты над этим вопросом. Полчаса назад, полчаса назад в зале эти правки, которые согласованы вашими переговорщиками, были в зале розданы. Я прошу вас, возьмите уточненные поправки и вам будет все понятно.
Зараз Юрій Кармазін, а потім у вас репліка буде. Юрій Кармазін, будь ласка. І продовжуємо наше ранкове засідання на 15 хвилин до завершення розгляду питання.
Шановні народні депутати, ми зараз робимо неконституційну і нерегламенту річ. Все, що відбувалося в кабінеті Голови Верховної Ради на так званому політичному узгодженні питань, воно стосувалось тільки одного: розглядати цей проект закону 6109 чи не розглядати, оскільки внесений він з порушенням Регламенту? Що стосується тексту, то я хочу вам сказати, що ніхто нікому не дав права його так робити. Що стосується теорії права, то це новели, по яким треба навчати. Я не знаю тільки кого, я думаю, що не студентів, дебілів можна навчати, якщо можна оскаржувати щось наперед, якщо ще немає правового акту. Ключковський і Шустік були праві, праве було Юридичне управління, яке пише вам, що не можна цього застосовувати. Але, очевидно, є якась інша логіка. Шановні, схаменіться, не руйнуйте все правове поле держави.
Юрій Ключковський, репліка.
Дякую. Я би хотів попросити колишнього голову Комітету з питань Регламенту, який сьогодні ранком звинувачував опозицію в ревізії Регламенту, щоб він вказав зараз всьому залу норму Регламенту України, яка передбачає переговорщиків і також рукописні внесення або усні внесення змін до порівняльної таблиці другого читання. Я хочу ще раз нагадати, що 117 стаття вимагає, щоб таблиця без дальших змін була роздана за 10 днів до розгляду на сесії. Тому вкажіть, будь ласка, норму, де є поняття „переговорщики” і внесення змін до розданої таблиці.
Шановні колеги, я ставлю на голосування для підтвердження поправки номер 9 з уточнення оскарження нормативно-правових актів і далі за текстом. Прошу голосуйте. [[13:51:24]] За-247 Рішення по поправці прийнято. Поправка 10-та Юрія Кармазіна. Мікрофон.
Відхилена.
Комітет відхилив.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, шановний пане Голово, було в першому читанні прийнято положення у відповідності до закону, щодо змін до статті 171 прім., „Особливості провадження у справах щодо оскарження актів Вищої ради юстиції”, де було записано: „Право оскаржити акт Вищої ради юстиції мають особи, щодо яких його застосовано”. Зараз, під час розгляду ці речі скасовані тобто вносяться зміни ті, які не розглядалися і не приймалися. Моя пропозиція письмово викладена, викладена у поправці, заключається в тому, щоб записати частину першу статті 171-1 Кодексу адміністративного судочинства: „Право оскаржити акт Вищої ради юстиції мають особи, щодо яких його ухвалено”, аби право на оскарження такого акту не виникало лише після застосування тобто після звільнення судді, або розгляду подання Вищої ради юстиції тим органам, якому воно адресовано. Я просив би.
Шановні колеги, аргументація до вашого відома доведена, комітет відхилив цю поправку, я ставлю на голосування поправка номер 10, автор Юрій Кармазін. [[13:53:06]] За-119 Поправку не підтримано. Поправка номер 11 Олександра Стешенка, мікрофон, будь ласка.
Відхилено.
Ну очевидна ж річ: „застосовано, винесено”. Ну про що ми тут говоримо? Я прошу поставити на голосування мою поправку.
Ставлю на голосування поправку номер 11 Олександра Стешенка. [[13:53:44]] За-129 Поправку не підтримано. Поправка 12, автор Пилипенко та інші. Врахована.
Врахована.
Будь ласка, з приводу 12 поправки Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановний Володимир Михайлович, ця поправка стосується, це нова поправка, це добавляється стаття, особливості провадження. Причому тут Верховна Рада? Причому тут Президент? Якщо мова йшла в законопроекті про акти Вищої ради юстиції. Я нагадаю вам, що тут записано щодо діючої бездіяльності Верховної Ради, Президента України, Вищої ради юстиції. Хоча я бачу, Володимир Михайлович, після сьогодні рішення по Демченку я обіцяю, що я подам в суд на це рішення. І прошу стенограми нормально виготовляти, робота, все. Я піду по судам і буду притягати позов до Чечетова, до інших, то на корупційній основі, на корупційній основі Демченка зберігають сьогодні при владі два з половиною роки проти Конституції. Ми будемо подавати позови від імені громадян України, і ви побачите, до вас, пане Чечетов!
Шановні колеги, оскільки є вимога і пропозиція, точніше, депутата поставити на голосування поправку для її [[Шум у залі]] Будь ласка, Юрій Ключковський, я ж. Будь ласка, мікрофон Юрія Ключковського.
Дякую. Я прошу звернути увагу, що в цій поправці, ну, знову повторюється три гілки влади: Верховна Рада, Президент і Вища рада юстиції. Ну, але ми вже зрозуміли, що це правосвідомість така. Але я звертаю увагу на те, що в частині третій передбачається, замість такого офіційного повідомлення учасників справи сторін справи, який передбачено сьогодні Кодексом адміністративного судочинства, лише публікація про відкриття такого провадження у відповідному засобі масової інформації, де акт був опублікований. Я хотів би нагадати, що це означає обмеження права брати участь у розгляді справи. Адже цей засіб масової інформації може бути і малодоступним, і неможливо буде контролювати чи це буде. Тому мені здається, що тут є знову ж таки зроблено все для того, щоб той, хто подав відповідну позовну заяву не знав, що ця справа буде розглядатися. Тому це неприйнятна норма, її треба відхиляти.
Шановні колеги, я ставлю на голосування про підтвердження поправки номер 12. Прошу голосуйте. Про підтвердження поправки номер 12. [[Шум в залі]] [[13:56:42]] За-232 Так він же прізвища не називав? Називав. Ну, будь ласка, репліка. Давайте завершимо розгляд питання.
Юрий Богданович, я с глубочайшим уважением отношусь к вам. Но при чем тут Чечетов, если за ваши поправки ни в одном законе коалиция не голосует, она об вас ноги вытирает. Я б давно вышел с этой коалиции. Есть у вас честь или нету! Да идите к нормальным людям. Мы вас примем к себе. Мы оценим ваш потенциал. От вас же не голосуют, об вас все время вытирают ноги. Ни одна ваша поправка не голосуется не БЮТом, не «Нашей Украиной». Идите к нам. Мы теплый чай дадим, обогреем вас.
Поправка номер 13. Ми ж ідемо. Прізвище не називали нікого. Будь ласка.
Поправка номер 13.
Я прошу вас заспокойтесь. Поправка народного депутата Стешенка. Мікрофон.
Відхилено.
Володимире Михайловичу, ну коментувати її я бачу в цьому залі нема сенсу. Але я скористуюсь правом і вимагаю поставити її на голосування.
Шановні народні депутати, комітет відхилив поправку народного депутата Стешенка номер 13. Автор має право вимагати поставити цю поправку на голосування. Що я і роблю. Ставлю на голосування поправку номер 13 Олександра Стешенка. Прошу визначайтеся. [[13:58:28]] За-143 Поправка не підтримано. Поправка номер 14. Автор Пилипенко і інші народні депутати. Комітет врахував. Є наполягання на голосуванні цієї поправки? Немає. Поправка номер 15 Олександра Стешенко. Поправку комітет відхилив. Мікрофон будь ласка.
Прошу поставити також на голосування.
Ставиться на голосування поправка номер 15 Олександра Стешенка. [[13:59:10]] За-148 Поправку не підтримано. Поправка номер 16 Юрія Кармазіна. Будь ласка.
Поправку відхилено.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Я пропоную частину 2 статті 1 Закону „Про Вищу раду юстиції” викласти в такій редакції: „Вища рада юстиції є колегіальним, незалежним органом, відповідальним за формуванням високопрофесійного суддівського корпусу, здатного кваліфіковано, сумлінно та неупереджено здійснювати правосуддя на професійній основі, а також за прийняття рішень стосовно порушень суддями і прокурорами вимог щодо несумісності та у межах своєї компетенції про їх дисциплінарну відповідальність”. Це кінець поправки. Хочу звернути вашу увагу, Володимир Михайлович, що не витримала душа Голови Верховного суду України щодо такого знущального відношення до зараз внесення змін і поправок і він покинув демонстративно зал зараз на знак протесту, хоча мав приймати участь і в обговоренні цих поправок. Це безпрецедентно, шановні.
Будь ласка, позиція комітету?
Колеги, комітет поправку народного депутата Кармазіна номер 16 відхилив. Але в результаті проведеної роботи пропонується виключити слова: „Юстиція є суб’єктом владних повноважень”. Виключити в зв’язку з тим, що нами врахована пропозиція депутата Ключковського номер 17. Тому є пропозиція проголосувати за саме таке доповнення. Виключити частину 2 статті 1 після слів „юстиція є” словами „суб’єктом владних повноважень”, які було запропоновано комітетом проголосувати. Зараз пропозиція ці слова виключити у зв’язку з врахуванням пропозиції депутата Ключковського за номером 17.
Шановні колеги, я ставлю на голосування цю пропозицію комітету. Прошу голосувати. [[14:01:32]] За-256 Рішення прийнято. Поправка номер 17 Юрія Ключковського врахована, тому вже нема потреби за неї голосувати. Поправка 18.
Враховано.
Пилипенко автор. Врахована. Наполягають на цій поправці? Ні. Поправка 19, Писаренко, врахована.
Тут є деякі літературні уточнення. В тій пропозиції, яку надав комітет, є прохання викреслити слова: „Член Вищої ради юстиції” і передостанні три стрічки: „Члена Вищої ради юстиції, який діє за дорученням голови або заступника голови Вищої ради юстиції”. Так, це перше. За цими виключеннями. Хвилинку, ще.
І далі по тексту виключення, ви ж прочитайте всі.
Далі по тексту скрізь фраза: „члена Вищої ради юстиції” виключається. Другий абзац на 11 сторінці: „Член Вищої ради юстиції, який діє за дорученням голови або заступника голови Вищої ради юстиції з перевірки конкретних справ” виключити. Перед двома останніми реченнями доправити слова: „крім справ, розгляд яких відбувається у закритому судовому засіданні” і далі слова: „члена Вищої ради юстиції” викреслюються по тексту скрізь. І передостанній, тобто останній абзац треба добавити там, де просто слово „рада” добавити: „Вищої ради юстиції”. Ось з такими правками пропонується проголосувати.
Юрій Ключковський, будь ласка.
Дякую. Я звертаю увагу на частину третю цієї нової 25 саттті, де міститься безпрецедентна неконституційна норма. Не важно чи це член комісії буде робити, чи це буде робити вся Вища рада юстиції, але зверніть увагу, витребування копій судових справ, розгляд яких не закінчено, шановні колеги, та це ж елементарний незаконний тиск на суд до прийняття ним рішення. Подумайте про що йде мова. Це ж не конституційно. Адже ж судді при прийнятті рішення підпорядковані лише закону, а не Вищій раді юстиції. А Вища рада юстиції буде підказувати суду як приймати рішення по справі, яка ще не закінчена у розгляді. Подумайте, колеги, добре, чим це може грозити кожному з вас і вашим близьким. Я пропоную відхилити цю пропозицію.
Шановні колеги! Юрій Прокопчук. Мікрофон, будь ласка. З приводу цієї поправки, так, 19-ї?
Юрій Прокопчук, „Блок Юлії Тимошенко”, Рівненщина. Я і відповідно до цієї поправки, і взагалі по самому тілу закону, який руйнує повністю систему правосуддя в Україні, який вводить не конституційні гілки влади, про які було згадано і до окремих колег, які говорять про когось там ноги витерти. Ви зараз витираєте ноги об Конституцію України і український народ як єдиний носій влади в Україні згідно тієї Конституції, яку ви руйнуєте. І на рахунок,., ходи до нас, як то кажуть, чайку поп’ємо, ми вже це чули 65 років тому. І ви знаєте чим це закінчилося. Перемогою, але не вашою. Отак і буде далі.
Шановні колеги! Я ставлю на голосування пропозицію про підтвердження поправки №19, автор Писаренко, з урахуванням тих уточнень, які зафіксував доповідач. Прошу голосувати. [[14:05:44]] За-237 Рішення прийнято. Поправка 20-та, Юрія Ключковського, врахована. Нема потреби її голосувати? Немає. Поправка 21-ша, автор Стешенко. Відхилена. Будь ласка, мікрофон Олександра Стешенка.
Давайте спробуємо. Я дуже прохаю поставити на голосування.
Ставлю на голосування поправку 21-шу Олександра Стешенка. [[14:06:25]] За-122 Рішення не прийнято. Поправка 22-га – Пилипенко та інші народні депутати. Врахована. Наполягаєте на ній? Юрій Ключковський, мікрофон.
Я би просив доповідача пояснити зміст поправки і правове, юридичне навантаження слова „виключно”, яке з’явилося в правій колонці порівняно з текстом лівої колонки. В якому ще процесуальному законі, чи в матеріальному законі, стверджується, що є „виключне право на оскарження”, а не достатньо вказати, до якого суду оскаржується.
Ну, це питання до автора законодавчої ініціативи. Але комітет погодився з тим, щоб в тексті було написано: „виключно до Вищого адміністративного суду”.
Шановні колеги, я ставлю на голосування поправку 22-гу народного депутата Пилипенка для її підтвердження. Прошу голосувати. [[14:07:40]] За-250 Поправку підтверджено. 23 поправка – Юрій Ключковський. Відхилено. Мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги, моя поправка 23 пов’язана з 17 поправкою, яка виявилася врахованою. І вона би повинна тягнути за собою врахування 23 поправки. Якщо ми не вказуємо, що Вища рада юстиції є суб’єктом владних повноважень, то тоді зникає проблема щодо оскарження її виключно до Вищого адміністративного суду. В мене виникає питання: а питання трудових правовідносин теж буде вирішувати Вищий адміністративний суд спеціальною палатою у винятковому провадженні без оскарження, без апеляції і касації? Це такий захист трудових прав, конституційних трудових прав пропонується? Тому мені здається, що треба передбачити різні порядки оскарження рішень Вищої ради юстиції в залежності від їх правової природи.
Поправку відхилено.
Я ставлю на голосування поправку 23 Юрія Ключковського. [[14:09:03]] За-118 Поправку не підтримано. Поправка 24, автор Пилипенко, врахована, наполягаєте на ній? Ні. Поправка 25 врахована, наполягаєте? Ні. Поправка 26 врахована. А ні, давайте тут. По якій? По 25-й, да? Будь ласка, по 25-й, і я просив би доповідача, уточнення там зробить.
Врахована. Так, хвилинку. 25-та.
Будь ласка, мікрофон Юрія Ключковського.
Я прошу звернути увагу на дві новели, які тут з’явилися, і з моєї точки зору, у правовому відношення вони є дуже дивними. Виявляється, порушенням присяги стає тепер порушення строків розгляду справи понад терміни, встановлені законом умисні. Я хотів би спитати: в якому порядку буде встановлюватися умисел? Адже ж це суб’єктивна сторона злочину, правда? І як ми будемо це до суддів застосовувати без кримінального переслідування? І друге, порушенням присяги судді, виявляється, є якесь там невиконання. їх обов’язків на адміністративних посадах. Ми що вже, адміністративні обов’язки прив’язали до судової влади і здійснення повноважень суддів? Колеги, ми страшенно розширюємо сферу відповідальності суддів і робимо їх просто залежними, а якщо завгодно, готуємо їх ламання через коліно. Для того, щоб вони не могли приймати правосудних рішень, а приймали лише ті рішення, які потрібні сьогоднішній владі.
Шановні колеги, поправка Писаренка за номером 25 врахована за винятком: останній абзац цієї поправки буде читатися таким чином: рішення щодо внесення Вищою радою юстиції подання про звільнення судді відповідно до пунктів 4, 5 та 6 частини п’ятої статті 126 Конституції України приймається більшістю голосів членів від конституційного складу Вищої ради юстиції. Крапка.
З урахуванням цього уточнення я ставлю на голосування пропозицію про підтвердження поправки номер 25 народного депутата Писаренка, прошу голосувати. [[14:11:37]] За-253 Поправку прийнято. Поправка 26-та.
Врахована.
Врахована. Наполягаєте на ній? Ні. Поправка 27-ма.
Враховано.
Наполягаєте? Ні. Поправка 28-ма.
Враховано.
Наполягаєте? Ні. Поправка 29-та.
Тут є технічне доповнення. Тобто врахована поправка, але треба змінити другий пункт у тексті, де написано, що адміністративні суди завершать розгляд справ щодо оскарження було написано „рішень”, треба змінити на слово „актів”. І таке ж по тексту треба в третьому пункті: адміністративні позови, апеляційні скарги слово „та подання” зняти, і слова „рішень” змінити знову на „актів”. З урахуванням цих зауважень цю поправку враховано.
Кармазін, будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, шановний пане Голово! Я звертаюся до вас, гляньте, будь ласка, 27 поправку, яку ви врахували. Чи хочете врахувати. Мова йде про те, що вирішуючи питання про дисциплінарну відповідальність судді чи про звільнення судді, ставиться питання, чи він з’явився, чи не з’явився, вірніше не з’явився по поважній причині чи ні? Скажімо людина захворіла лежить в лікарні там інфаркт, інсульт ще щось, так от перший раз він може бути відкладена справа, а повторне нез’явлення такого судді є підставою для розгляду справи за його відсутності записано. При чому немає вже значення по яким підставам, може хвора лежить людина і так далі, це нікого не хвилює, це не є конституційно, люди добрі, не робіть такого, не робіть, бо ви самі колись попадете під цю норму, ви розумієте чи ні. Це порушення прав людини може бути, при чому масове порушення прав людини. Дякую. Це не має на увазі ті випадки де ухилення є, я розумію там є випадки ухилення.
Шановні колеги! Дозвольте репліку, пояснюю про те, що тільки що казав колега, написано про що ми проголосували. Суддя надає по суті, порушених питань письмові пояснення, які долучаються до матеріалів справи, письмові пояснення суддів оголошуються в обов’язковому порядку, тобто питання захисту є. І я для протоколу ще раз хочу повторити, в третьому пункті, який ми голосуємо поправки, фраза „адміністративні позови, апеляційні скаргу, фразу „чи подання”, оце ми викреслюємо, не „та подання”, а „чи подання”.
Шановні колеги! Ми 27 поправку пройшли, а зараз ми розглядаємо поправку 29. Уточнення, які необхідно внести до цієї поправки виголошені там рішення замінити словом „акти” і вилучити „чи рішення”.
„Чи подання”.
„Чи подання”, в рахуванням цього я ставлю на голосування пропозицію про підтвердження поправки номер 29. Прошу голосувати. [[14:15:10]] За-250 Рішення прийнято. Всі поправки проголосовані. Тепер я ставлю на голосування пропозицію, будь ласка, Юрій Ключковський, з мотивів? Будь ласка, Ключковський.
Шановні колеги, на Нюрнберзькому процесі допитували одного католицького священика, який казав, коли брали комуністів, соціал-демократів і католиків, я мовчав, бо я ж протестант. Коли прийшли брати мене – нікому було протестувати. Ті, хто зараз проголосує за цей закон, поставить себе в цю позицію: його візьмуть, може трошки пізніше ніж інших. Я закликаю кожного, хто ще шанує Конституцію і ідею права, не підтримувати цей закон.
Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо недопущення зловживання правом на оскарження [[реєстраційний номер 6109]]. Прошу голосувати. [[14:16:31]] За – 260 Закон прийнято. Ранкове засідання Верховної Ради. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 170, "Блок Юлії Тимошенко"2 – 27, "Наша Україна-Народна Самооборона" – 14, комуністів - 27, "Блок Литвина" – 19, позафракційні - 3. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим, Перерва до 16 години. О 16 годині ми продовжимо розгляд питань, визначених розкладом на четвер.