Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України. Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:02:01]] Зареєструвалися картками у сесійній залі 395 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, надаю вам інформацію про підсумки пленарної роботи Верховної Ради України за період з 17 по 20 лютого 2009 року. Відбулось шість пленарних засідань Верховної Ради України, розглянуто 72 питання порядку денного. За результатами розгляду: прийнято 25 законів та 57 постанов, у тому числи 12 законів щодо ратифікації міжнародних договорів; 15 законопроектів прийнято за основу; три законопроекти направлено на повторне перше читання до комітету; один законопроект повернуто на доопрацювання до комітету з наступним поданням на повторне друге читання; 21 законопроект та проектів постанов відхилено; виголошено і направлено 101 депутатський запит до органів влади. Шановні колеги, відповідно до статті 25 Регламенту у вівторок ми маємо 30 хвилин для виступів уповноважених представників фракцій з внесенням пропозицій, оголошень, заяв, повідомлень тощо. Прошу представників фракцій записатися на виступ. Відбувається запис, шановні колеги. Герман Ганна Миколаївна, фракція Партії регіонів. Прошу вас. Мікрофон ввімкніть.
Прошу передати слово Миколі Яновичу Азарову.
Микола Янович Азаров, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Микола Шершун.
Уважаемые народные депутаты! В настоящее время украинская власть в лице Президента и правительства Украины вновь приступила к переговорам с Международным валютным фондом по поводу предоставления очередного транша кредита для Украины. Как раз вот здесь возникает интересный вопрос: для Украины или еще для кого-то? Первый вопрос, который возникает: на что израсходовано 4,5 млрд. долларов, даже больше, 4,7, уже полученных Украиной? Куда они пошли? Как они стабилизировали ситуацию? Улучшилась ли ситуация с октября-месяца по март? Сыграло ли позитивную роль предоставление первого транша? Вот самый главный вопрос. Можно же получить деньги, неизвестно куда их деть и затем рассчитываться потом и поставить крест на экономическом развитии Украины. К большому сожалению, в кризисный период Украина оказалась с очень слабым правительством и со слабой властью. В чем слабость этой власти? Прежде всего потому, что оно не хочет видеть реальную ситуацию в стране, что все свои усилия оно тратит на получение кредитов, заимствование вместо того, чтобы представить народу и парламенту четкую антикризисную программу, составляющей частью которой является реальный бюджет на 2009 год. О том, что мы имеем абсолютно нереальный бюджет говорит многое и прежде всего итоги выполнения бюджета. Тем, кто владеет четырьмя действиями арифметики, то есть умеет хотя бы умножать и делить, я специально назову пару цифр. 240 миллиардов, грубо, мы должны получить доходов. На сегодняшний день получили всего-навсего 21,5 миллиарда. Вот поделите и умножьте, и ответьте сами для себя хотя бы на простой вопрос реален ли бюджет Украины или нет. Не случайно Украина оказалась в наихудшем положении среди всех стран Восточной Европы. Именно потому, что нами управляет слабое правительство и слабая власть в целом. На каких же условиях Международный валютный фонд возможно даст нам второй транш? Возможно даст! И может ли Партия регионов согласиться на эти условия? Назовем всего лишь несколько. Условий много, назовем всего лишь несколько. Можем ли мы согласиться, например, с пенсионной реформой, которая увеличивает срок выхода на пенсию и это при том, что в Украине наинизший, наинизшая продолжительность жизни среди наших людей. И при таком увеличении срока выхода на пенсию скорее всего многие просто до этой пенсии не доживут. Можем ли мы согласиться с тем, чтобы наше население платило за газ и жилищно-коммунальные услуги по так называемым мировым ценам? И давайте на минутку вспомним обещания тех, кто пришел на волне популизма к власти, что мы свое население обеспечим дешевым газом собственной добычи. Где же этот дешевый газ собственной добычи? Можем ли мы согласиться с тем, что в такой трудный период для страны увеличивать налоги и отменять упрощенную систему налогообложения для малого и среднего бизнеса. И как бы власть не пыталась закамуфлировать эти позиции, тем не менее, если она хочет получить деньги, она будет вынуждена проводить такую политику. Вот мы против такой политики. И поэтому никаких других мнений у Партии регионов не может быть.
Дайте можливість завершити виступ.
Я хочу не просто предупредить этот зал о недопутсимости выаолнения таких условий, но я еще и хочу заявить, что Партия регионов сделает все, от нас зависящее, чтобы не допустить принятия на таких условиях этих займов. Спасибо за внимание.
Микола Харитонович Шершун. Наступний буде виступати Олег Білорус, фракція "Блоку Юлії Тимошенко". Або хто буде виступати від фракції? Визначитесь, будь ласка. Іван Кириленко.
Микола Шершун, "Блок Литвина". Шановний Голово, шановні народні депутати, шановні наші радіослухачі, як не прикро про це говорити, але окрім економічної кризи сьогодні ми все більше відчуваємо кризу демографічну. За даними на перше січня цього року громадян України налічувалося лише 46 мільйонів 140 тисяч. Ми живемо у мирні часи, у світі з достатньо високим розвитком технологій. Однак при цьому людей помирає значно більше, ніж народжується і особливо боляче сприймається статистика смертності новонароджених. Лише торік в Україні померло 5 тисяч дітей у віці до 1 року. Чия це провина? Невже молоді українці на стільки егоїстичні, що не хочуть мати і виховувати дітей? Впевнений, що вони з великим задоволенням ставали батьками, якби на держаному рівні були створені гідні умови для заохочення молодих сімей до народження нащадків. Сьогодні особливої уваги потребує питання попередження дитячої захворюваності та створення сучасної матеріально-технічної бази акушерських структур, адже від того, в яких умовах молоді мами будуть народжувати своїх дітей, теж значною мірою залежить здоров’я нашої нації. Впевнений, що перед кожним з нас виборці ставили ці питання. Минулого тижня під час зустрічі з виборцями мені довелося зіткнутися, без перебільшення, з кризовою ситуацією щодо вирішення проблем охорони материнства і дитинства у місті Тернополі і в цілому Тернопільській області. Наявна тут матеріально-технічна база акушерських структур є вдвічі меншою від необхідної. З урахуванням цього місцева влада ще в минулому році взялася за перепрофілювання та реконструкцію терапевтичного корпусу міської лікарні номер 3 під пологовий будинок на 200 ліжок і жіночої консультації. Цей пологовий будинок має стати сучасним центром рододопомоги на весь західний регіон. У ньому передбачається відкрити 15 індивідуальних та сімейних пологових залів, реанімацію новонароджених, одномісні палати спільного перебування матері і дитини. Звичайно, у проектно-кошторисній документації враховано використання низки новітніх технологій зокрема і придбання новітнього медичного обладнання, систем очистки повітря, води і інших, багато, як я вже сказав, новітніх технологій. Звучить це гарно, наче казка для майбутніх мам. Однак, на практиці, не все так добре. Найбільша проблема у тому, що будівництво здійснюється виключно за кошти місцевого бюджету. Загальна кошторисна вартість цього проекту за цінами 2007 року становить понад 63 мільйони гривень, а вартість будівельно-монтажних робіт майже 39 мільйонів гривень. На сьогоднішній день використано п’ять мільйонів гривень. При цьому, субвенції з Державного бюджету з різних причин виділені не були, що поставило під загрозу не лише подальше будівництво комплексу, але і збереження результатів уже виконаних робіт. У цьому зв’язку фракція "Блоку Литвина" звертається до Кабінету Міністрів України з вимогою знайти можливість профінансувати реконструкції та будівництво пологового центру у місті Тернополі. Давайте не лише декларувати свою любов і увагу до дітей, а підтвердимо свої слова практичними діями. Дякую за увагу.
Іван Григорович Кириленко, фракція "Блоку Юлії Тимошенко", підготуватися від фракції комуністів, Царьков записаний? Царьков буде виступати? Будь ласка, Іван Григорович.
Шановний Голово, колеги, дорогі наші виборці, мотивом цього виступу послужили дві, на перший погляд, звичайні події. Перша – це вчорашня Погоджувальна рада, на якій в черговий раз бурхливо, емоційно і обурено піднімались питання відповідальності уряду за все і вся, від фінансування дільничної лікарні до непроданого вугілля. Наче немає в країні місцевої влади, немовби в воду канули приватні власники мільярдери, неначе немає в порядку денному проектів законів, які допомагають і одним і іншим у цей складний час. Відповідально заявляємо, все є, а от бажання приймати їх у декого немає, бо політично не вигідно і в цьому велика біда великої країни, які продовжують роздирати чвари, міжусобиці і інтриги політиканів. Друга подія – міжнародна економічна аграрна конференція, яка проходила в Києві минулого тижня, дуже перегукується з попереднім висновком і ось чому. Усіх учасників буквально вразив виступ губернатора Бєлгородщини Савченка. Суть: за стабільної влади об’єднаними зусиллями, спокійно, без істерики завивань вирішуються всі кризові питання, йдуть глобальні реформи. В області, яку до сіх пір вважають острівком соціалізму виявляється активно працює, наприклад, ринок землі. Але як мудро все організовано. Пріоритетне право викупляти земельні наділи у селян має лише держава. Вона в особі місцевої влади і викупила їх, а потім крупними масивами передала в довготермінову оренду під кращі інвестиційні проекти, дійсно, своїм ефективним господарям. А умови жорсткі: заборона зміни цільового призначення, обов’язкове будівництво тваринницьких комплексів, відновлення соціальної сфери. І нові господарі на це пішли. Гроші беруть в Земельному банку під заставу угідь і в цьому головна суть завершеної земельної реформи. Не торгівля наділами, а застава їх для отримання довготермінового кредиту. Саме завдяки цим механізмам у сусідів почалось відродження і тракторного, і комбайнового машинобудування. У нас, на жаль, цього немає. А тому по суті лежать наші флагмани і Херсонський комбайновий, і Харківський тракторний, і багато інших. Приклад те, що ми ще у 2001 році прийняли непоганий Земельний кодекс. Там було чітко зафіксовано, що протягом 4-х місяців в Україні будуть прийняті всі закони, що забезпечать завершення земельної реформи. Пройшло не чотири місяці, а два по чотири роки, а віз і нині там. Село топтується на місці, в тому числі і по цій причині. Чи є у нас шансі, як кажуть, зрушити з мертвої точки. Дуже сумнівно. Бо, по-перше, в Україні, як ніде, політика, на жаль, продовжує домінувати над економікою. Посудіть самі: 2009, 2010, 2011 і 2012 роки -кожного року вибори президентські, місцеві, місцевих мерів, голів і парламентські вибори. Як кажуть, не до економіки. І, по-друге, в тяжкий кризовий період, як зараз реформи або проводяться рішуче і за ними іде оздоровлення, але для цього потрібна сильна об’єднана влада і політична воля, або заморожується, коли такого немає. Що на сьогодні маємо в Україні – коментарів не потребує. Але життя невпинно іде вперед і наполегливо вже не стукає, а грюкає в наші двері. В Україні за підтримки уряду і за рахунок оренди збереглися великі господарства. І це приваблює зацікавлених інвесторів. Провідні вітчизняні компанії нині врази нарощують землю в обробітку. Компанії „Ленком- Україна” орендує вже 115 тисяч гектарів. Агрохолдінг „Мрія” – 120, „Кернергруп” – 250 тисяч, а „Старта Київ” – 160 тисяч, „Ренесанс капітал” – понад 200 тисяч гектарів і так далі. А загалом такі потужні інтегровані об’єднання вже обробляють близько 10 відсотків агроугідь і виробляють майже половину продукції рослинництва країни. Це сучасне високотехнологічне рентабельне виробництво чекає від нас стабільних і зрозумілих правил гри. Чи є вони у порядку дня? Є і вже багато років. Невже ми гірші білогородців? Проекти відповідних законів кочують з тижня в тиждень вже з 2003 року. Аналогічна ситуація з пенсійною реформою. Невже Микола Янович ми не знаємо, що через 2-3 роки пенсіонерів в Україні буде в рази більше, ніж працюючих. І відповідь давати у цьому залі тільки нам. Аналогічно ЖКХ, охорона здоров’я, освіта, енергетика – все теж саме. І всі пропозиції у залі є. Вони недосконалі можливо, але є процедура удосконалення, треба лише починати. Не хочемо, не популярно, не на часі. І всім хочеться, щоб було при цьому краще, а виходить навпаки. І хтось хоче когось тут перемогти? Наївні люди. У порядку дня на тиждень всі проблемні питання включені. Голосування покаже, чи є у нас об’єднаний здоровий глузд, чи ці болючі питання, у тому числі, як і депутатські пільги, будуть вирішувати вже інші, розумніші політики. З надією на краще, спасибі вам за увагу.
Народний депутат Царьков, фракція партії комуністів, Компартії України. Будь ласка, підготуватися Мартиненко.
Уважаемые избиратели, уважаемый народ Украины! По поручению профсоюза работников автотранспорта и дорожного хозяйства Одесской области, членов Всеукраинской профсоюзной организации водителей грузовых перевозок хочу заявить вам о начале бессрочной забастовки грузоперевозчиков. На прошлой неделе в главном зале Федерации профсоюзов состоялось собрание, в зале не смогли вместиться все желающие, люди толпились у окон, толпились в проходах и требовали, требовали, требовали от этой власти выполнить все условия для реализации своих конституционных полномочий. О сложившейся ситуации в сфере грузоперевозок, информация о деятельности стачкомов за январь-февраль выступили свыше 25 АТП. Встреча началась с грустного момента, минуты молчания. Как известно, из жизни ушел уже второй молодой работяга дальнобойщик. Причина - удавка, которую затянула на шее своих граждан власть, удавка в прямом смысле слова. Два здоровых, крепких человека за последние 10 дней полезли в удавку. Причина? Глухой, черный, холодный угол, в который ребят загнала власть, власть антинародная, власть преступная. В зале встали все рабочие. И, знаете, когда они сжали свои кулаки, стояла гробовая тишина, и только крик: «Сволочи! Властные сволочи!» Когда рабочий человек 20-ти, 25-ти, 30-ти лет с молодой семьей вынужден лезть в удавку, это уже приговор власти. Собрание прошло с большим накалом, небывалой активностью всего зала и президиума. Как известно, сегодня сотни, тысячи водителей грузовиков остались без работы. Налоговая и кредитная удавка, отсутствие понимания со стороны властей оставили без копейки тысячи семей. К тому же банки, словно спрут, не желают понимать тружеников и фактически затягивают удавку на их шеи. Члены президиума, стачкомовцы, работяги с большой буквы в своем выступлении осветили основные требования рабочих. А они простые: установление экономически обоснованных тарифов на перевозку грузов, установление каникул на кредиты, пересмотр таможенных сборов до уровня 1 января 2008 года, что позволит увеличить грузооборот и обеспечит тружеников самым главным – работой. Однако, по призыву абсолютного большинства рабочих, на разовые подачки власти не стоит обольщаться. Страна уже на грани катастрофы. И необходимо жестко и бескомпромиссно отстаивать свои законные права. Именно поэтому со 2 марта на Украине началась бессрочная забастовка грузоперевозчиков с разбивкой двух стационарных лагерей на стратегических артериях Украины – клеверного моста трассы «Одесса-Киев» и по объездной дороге в направлении Николаева. Фракция КПУ на 100 процентов поддерживает своих собратьев и в очередной раз заявляет труженикам, или нас будут заталкивать по очереди в петлю, или мы с вами, дав последний шанс этой власти реализовать свои конституционные требования, заставим эту же удавку одеть на их жирные шеи. Именно поэтому коммунисты выступили в поддержку и возглавили стачкомы трудовых коллективов, которые восстали против беспредела хозяйвов и олигархической власти. От имени всего трудового народа фракция Компартии Украины также поддерживает трудящихся Сахарного завода имени Шевченка в Киевской области, трудящихся «Днепропресса», Херсонского машиностроительного завода, Херсонского морпорта, Херсонского нефтеперерабатывающего завода, рабочих и итээровцев «Донцемета», Полтавского тепловозостроительного, «Лугансктепловоза», Одесского «Прессмаша» и «Краяна», Харьковского приборостроительного завода. На чем настаивает и чего требует фракция КПУ, а также вносит свои важные инициативы в парламент. Первое. Кредиты каникул для тех, кто остался без работы или отправлен в неоплачиваемый отпуск, я имею в виду кредитные каникулы по ставкам. Возврат валютных кредитов и выплата процентов по курсу, который был на момент заключения договоров, а остаточную часть должно компенсировать государство и Национальный банк за те кредиты, которые они взяли под нашу ответственность. Третье. Мораторий на повышение цен на продукты питания, лекарства и тарифы ЖКХ. Четвертое. Уголовная ответственность перед руководителями предприятий за невыплату зарплат. Пятое. Отмена безмозглых штрафов за правила дорожного движения и принятия в целом законопроекта КПУ о транспортном сборе, внесенным коммунистами Симоненко, Мартинюком. И пятое. Пересмотреть таможенные сборы до уровня 1 января 2008 года. От Кабинета Министров, Таможенной службы, Национального банка Украины фракция требует выполнить все условия стачкомов трудящихся. В противно м случае, уверен, уже скоро власть узнает, что такое рабочий кулак, лом и монтировка.Спасибо.
Микола Мартиненко, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”, будь ласка.
Шановний Голово, шановні колеги, 19 лютого 362 народних депутати проголосували за необхідність заслухати інформацію Міністерства закордонних справ по рішенню Міжнародного суду ООН щодо острова Зміїний і належних до нього територій. Можна зрозуміти інтерес до такого важливого питання, яке зачіпає державні кордони Україні. Недарма у народі кажуть: „З сусідом дружи, а тин городи”. У той же час я хотів би застерегти від спроб перетворення фахового питання на внутрішньополітичні розбори. Тим більше не припустимо зараз провокувати якісь кадрові рішення стосовно Міністерства закордонних справ. Це не змінить рішення суду по Зміїному, а лише призведе до чергового політичного збурення та вдарить по авторитету нашої держави. У багаторічному спорі щодо розмежування морських просторів України і Румунії нарешті поставлено крапку. Причому зробив це Міжнародний суд у Гаазі. До цього суду, а він існує з 1946 року, зверталися багато провідних країн світу: Сполучені Штати Америки, Франція, Німеччина, Британія та інші. Тому це більш, ніж авторитетна установа. А рішення по Зміїному Міжнародний суд прийняв одностайно, це рідкісний випадок. З точки зору інтересів майбутнього згадане рішення досить збалансоване, його не можна назвати ні „катастрофічною Параскою”, ні „тріумфальною перемогою”, як і не можна оцінювати в координатах „виграш-програш”. Йдеться про цивілізований, визнаний у світі шлях вирішення спірних питань. На щастя, вже у минулому ті часи, коли кордони існували для того, аби було за що воювати. Тепер у тому районі, що відійшов до України, ми можемо проводити повноцінну господарську діяльність, зокрема здійснювати розвідку та експлуатацію природних ресурсів. З’явилася лінія розмежування, зникле обмеження, завершилася тривала і гостра суперечка. Це рішення нагадало про те, що для України все ще актуальною є демаркація та делімітація не лише наших західних кордонів. Так, хронічною є проблема договірно-правового оформлення делімітації Державного кордону в азово-керченській акваторії та демаркація кордону по суходолу. На жаль, це затягується російською стороною, адже за паперовою лінією із крапок-тире стоять серйозні інтереси як політичні, так і цілком матеріальні. За минулий рік жодних зрушень не відбулося через блокування російською стороною. Спільна комісія з демаркації україно-російського Державного кордону не працює. Тоді актуальним стає проведення демаркаційних робіт в односторонньому порядку, потрібно активніше захищати наші національні інтереси. Нагадаю, переговорний процес щодо делімітації азово-керченської акваторії триває аж з 1996 року і нині є фактично в стагнації. В січні цього року відбувся ювілейний 30 раунд консультацій, але зняти розбіжності не вдалося. Заслухали експертів і розійшлися. По суті переговорний процес заблоковано. Немає підстав вважати, що вдасться досягти якогось прориву на наступному раунді переговорів у червні. Прикро, що позиція України ослаблена внутрішньополітичними протистояннями. В інших державах політичні сили в подібних ситуаціях виступають єдиним фронтом, адже проблема кордонів – це проблема національної безпеки країни, її суверенітету, територіальної цілісності. Необхідні спільні зусилля всіх гілок влади, у тому числі Верховної Ради, потрібен зрозумілий алгоритм вирішення спірних питань з Росією. На мою думку, тут доцільно, по-перше, прискорити переговорний процес щодо делімітації Азово-Керченської акваторії; укладення договору про українсько-російський державний кордон в Азовському і Чорному морях. По-друге, розпочати роботу спільної комісії з демаркації сухопутної ділянки українсько-російський державного кордону. В інтересах і України, і Російської Федерації прискорити підготовку угод про співробітництво у сферах судноплавства, рибальства, захисту морського середовища у Азовському та Чорному морях. Очевидно, що міждержавні механізми співробітництва працюють неефективно, тому потрібно активізувати його на рівні міжпарламентського діалогу. Цього місяця планується засідання міжпарламентської українсько-російської комісії. Наші представники можуть обговорити з російськими колегами проблему кордонів. Можливо треба виступити із спільною заявою. Закликаю парламенти наших країн показати добрий приклад роботи зовнішньополітичним відомствам. Вважаю, що Верховна Рада може і повинна займати тут активну позицію. Це буде значно корисніше для нашої держави, ніж спекуляції навколо відставки міністра чи рішення міжнародного суду по Зміїному. Давайте дивитися у майбутнє разом і консолідовано захищати інтереси України без політизації і виборчої риторики.
Дайте можливість завершити виступ
Дякую.
Шановні колеги, виступи представників фракцій завершено. З приводу пропозицій, які були озвучені у виступах наших колег, я прошу секретаріат підготувати відповідні листи, звернення і доручення. Будь ласка, Іван Григорович. Кириленко.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! Я дуже вибачаюсь, що не сказав у своєму виступі. Я хочу ще раз звернути увагу на вашу пропозицію, Володимир Михайлович, яка прозвучала вчора на Погоджувальній раді і яка вчора не знайшла на Погоджувальній раді супротив, поставити на голосування як завжди у вівторок по скороченій процедурі постанови і законопроекти, які не викликають в першому читанні сумнівів, і продовжити робочий день до вичерпання порядку денного. Колеги, подивіться скільки питань сьогодні і які актуальні стоять в порядку денному. Володимир Михайлович, будь ласка. Це традиційно те, що ви пропонуєте і ми пропонуємо.Дякую.
Дякую. Шановні колеги, я прошу, прошу уваги. О 12-ій годині під час перерви відбудеться засідання Погоджувальної ради. Я просив би керівників фракцій зібратися у кабінеті Голови Верховної Ради, це перше. І друге, відповідно до постановки питання вчора на Погоджувальній раді, я прошу уваги, я зараз поставлю на голосування пропозицію про продовження вечірнього засідання Верховної Ради України до завершення розгляду питань, визначених розкладом на вівторок 3 березня. Прошу уваги, я ставлю на голосування цю пропозицію, про продовження вечірня засідання Верховної Ради України до завершення розгляду питань, визначених розкладом на 3 березня. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[10:32:03]] За-206 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування друга пропозиція, щоб розглядати питання, визначені розкладом на сьогодні, за винятком інформації, яку ми будемо слухати першою – міністра закордонних справ України, а також законопроектів, які стосуються другого читання, за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[10:32:39]] За-207 Рішення прийнято. Я дякую. Шановні колеги, оголошується до розгляду питання інформація міністра закордонних справ України щодо рішення Міжнародного суду ООН з приводу острова Зміїний і належних до нього територій. Пропонується, прошу уваги, пропонується такий регламент розгляду питання, так як того вимагає 240 стаття Регламенту Верховної Ради України. Інформація міністра закордонних справ – до 20 хвилин, відповідь на запитання – до 20 хвилин, виступ голови Комітету профільного Верховної Ради України у закордонних справах – до 10 хвилин і в разі, якщо ми приймемо рішення, шановні колеги, виступи від фракцій, нам треба проголосувати це питання. Тому інформація – 20 хвилин, відповіді на запитання – 20 хвилин, виступ голови комітету – 10 хвилин. Це вимога статті Регламенту 240. А для того, щоб нам домовитися, чи буде обговорення, чи ні, треба проголосувати. Тому я ставлю на голосування пропозицію: хто за те, щоб результатами заслуховування інформації Верховна Рада України обговорила це питання в частині такій: виступи від фракцій – до п’яти хвилин. Прошу голосувати. [[10:34:21]] За-180 Рішення не прийнято. Переходимо до розгляду питання. По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 146 , „Блок Тимошенко” – 1, "Наша Україна-Народна Самооборона" – 5, фракція комуністів – 27, "Блок Литвина" – 1. Переходимо до розгляду питання. Я запрошую до виступу міністра закордонних справ України Володимира Станіславовича Огризка. Будь ласка.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Українською стороною для розгляду справи в Міжнародному суді ООН було підготовлено вісім томів документів загальною кількістю понад 2 тисячі аркушів. Всього ж щодо. від початку переговорів йдеться про 48 томів відповідної документації. Очевидно, що у відведений мені час проаналізувати такий масив інформації неможливо. Зазначу лише, що це, справді, дуже складна юридична тема. Тут, як на мене, надзвичайно потрібна чіткість і точність. У цьому зв’язку хотів би привернути увагу і до тих формулювань, які визначені і нами. Насправді, Міжнародний суд не розглядав та не приймав рішення з приводу острова Зміїний та належних до нього територій. Суд розглянув справу „Морська делімітація у Чорному морі. Румунія проти України” та прийняв рішення про делімітацію континентального шельфу та виключних економічних зон України та Румунії у Чорному морі. Отже, якщо виникатимуть суто юридичні тонкощі розгляду справи, то у разі потреби додаткову інформацію вам, шановні депутати, зможуть надати присутні в цій залі Уповноважений України у справі про делімітацію континентального шельфу та виключення економічних зон у Чорному морі надзвичайний і уповноважений посол України професор Володимир Василенко та надзвичайний уповноважений посол України, заступник і міністра закордонних справ Олександр Купчишин. До речі, вони вже інформували два профільних комітети Верховної Ради, а саме у закордонних справах та з питань безпеки та оборони з цього питання. Мої колеги брали безпосередньо участь у завершальній стадії розгляду цього питання в міжнародному суді. Я ж дозволю собі зупинитися на кількох фактологічних моментах і перейти до тих політичних висновків, які, я вважаю, за доцільне в цьому плані зробити. Отже, проблема делімітації континентального шельфу та виключення економічних зон в Чорному морі дісталися Україні у спадщину від Радянського Союзу. Відповідні радянсько-румунські переговори тривали 20 років з 1967 по 1987 роки, протягом яких відбулося десять раундів переговорів, які закінчилися безрезультатно. З розпадом СРСР та отриманням Україною незалежності наша держава прагнула розв’язати цю проблему. Результатом цих прагнень стали вже українсько-румунські переговори з цього питання, які розпочалися в січні 1998 року за ініціативою української сторони. На превеликий жаль, через розбіжності, принципові розбіжності в позиціях сторін, які стосувалися самої суті питання і підходів до проблеми делімітації з ініціативи румунської сторони ці переговори були призупинені у вересні 2004 року після проведених 24 раундів переговорів. Оскільки сторонам не вдалося досягти врегулювання проблеми делімітації в двосторонньому форматі, 16 вересня 2004 року Румунія звернулась з офіційною заявою до секретаріату Міжнародного суду ООН з проханням взяти до впровадження справу про делімітацію континентального шельфу та виключних економічних зон України і Румунії у Чорному морі. Восени цього ж року Міжнародний суд ООН, на підставі положень статті додаткової угоди у формі обміну листами між міністрами закордонних справ України і Румунії до Договору про відносини добросусідства і співробітництва між Україною і Румунією від 2 червня 97 року, визнав свою юрисдикцію у справі, про яку я вже говорив, - морська делімітація у Чорному морі, Румунія проти України. Згаданою мною додатковою угодою 97-го року підтверджувалася принципова згода обох сторін на можливість звернення до Міжнародного суду ООН. Відповідно до Указу Президента від жовтня 2004 року про рішення РНБО від 28 вересня про завдання щодо вирішення спірних питань з Румунією по лімітації континентального шельфу до виключних економічних зон в Чорному морі, була створена міжвідомча робоча група у складі представників Ради національної безпеки та оборони, Міністерства закордонних справ, Міністерства юстиції, Міністерства фінансів, Міністерства економіки, Міністерства охорони навколишнього природного середовища та Служби безпеки України. Таким чином, до захисту інтересів України в її суперечці з Румунією були залучені провідні фахівці з різних міністерств та відомств нашої держави. Юридичними радниками української сторони в суді виступали представники всесвітньо відомої юридичної компанії „Фре. Евершедс”. Стосовно самої процедури розгляду питання в Міжнародному суді. Перша, письмова стадія розгляду справи судом тривала майже 3 роки і складалася з двох етапів. Подання Румунією меморандуму та Україною контрмеморандуму. Подання Румунією репліки та Україною – відповіді на цю репліку. Друга стадія розгляду впровадження в справі здійснювалося за процедурою усних слухань, які відбулися з 2 по 9 вересня 2008 року у Гаазі. Загалом Україна логічна заявила в суді лінію делімітації, яка, практично, повністю співпадала з лінією, яку зайняла Україна під час переговорів з Румунією в 1998 – 2004 роках. Позиція України в суді була належним чином обґрунтована з точки зору міжнародного права та спиралась на широку доказову базу. Делегація України не залишила без відповіді жоден аргумент чи звинувачення з боку делегації позивача. Особливо хотів би наголосити на тому, що в Міжнародному суді Україна заявила вимоги на морські простори, якщо висловлюватися дипломатичною мовою, виходячи з нашої запитної позиції. Які можна зробити, шановні народні депутати, висновки з рішення Міжнародного суду? Перше. Оголошення рішення Міжнародного суду ООН щодо лінії розмежування морських просторів не відповідало запитним позиціям ні України, ні Румунії. Оцінюючи рішення суду, необхідно розрізняти район делімітації та так званий спірний район. Периметр спірного району створюється лініями, які заявили в суді відповідно українська та румунська сторони і які, як я вже зазначав, мали запитний характер. В цілому площа цього району сягає приблизно 13 тисяч квадратних кілометрів. Всього ж, я хотів би на цьому наголосити, розподілено район делімітації загальною площею більше 75 тисяч квадратних кілометрів і його розподілено у співвідношенні 2,1 до 1 на користь України. Це цілком справедливий результат. При цьому суд обрав класичний принцип проведення серединної лінії. Не менш важливим при оцінці рішення суду є не тільки розподіл площ континентального шельфу, але й і побудова самої лінії делімітації. Як відомо, пріоритетний інтерес для Румунії з точки зору наявності покладів природних ресурсів становив саме район у північно-східній частині від острова Зміїний, який за рішенням суду, як відомо, відійшов саме Україні. Висновок другий. Шановні депутати, Україна не втратила жодного сантиметру своєї державної території. Повторюю ще раз, Україна не втратила жодного сантиметру своєї державної території. Кордон між Україною та Румунією було встановлено Договором про режим Державного кордону від червня 2003 року, який був ратифікований Верховною Радою України у травні 2004 року. Пункт третій. Як ми вже встановили, предметом розгляду суду було проведення лінії делімітації поза межами територіального моря України. І таку лінію проведено. Більше того, рішенням суду раз і назавжди припинено розмови про приналежність острова Зміїний. Як відомо, румунська концепція захисту у Міжнародному суді значною мірою базувалася на спробах обґрунтувати так звану історичну несправедливість щодо передачі острова Зміїний Радянському Союзу. Так от, визнавши Зміїний островом, Міжнародний суд тим самим повністю проігнорував історичні претензії Румунії на острів Зміїний. Підтверджено, по-перше, що це є острів. По-друге, зафіксовано, що він був переданий Радянському Союзу законно. І Україна так само законно володіє ним як одна з правонаступниць колишнього СРСР. Суд також підтвердив, що Зміїний має 12-мильну зону, територіальна море на континентальний шельф, що дуже важливо для нас саме з точки зору захисту економічних інтересів. Таким чином, поставлено крапку на багаторічній суперечці двох держав. У цілому можна констатувати, що сьогодні на західному кордоні у нас немає жодного не врегульованого питання з нашими сусідами. Це надзвичайно важливий результат роботи багатьох поколінь українських державних, політичних діячів, а також дипломатичної служби України. Пункт четвертий. Можливість розгляду суперечки в суді, як я вже згадував, була зафіксована як міжурядова Угода при підписанні договору 1997 року між Україною та Румунією. Вона стала невід’ємною частиною цього договору. Отже, відкликати згоду від участі в суді, як сьогодні пропонують деякі політики, можна було лише через відмову від участі в договорі з Румунією з усіма можливими наслідками для України у цьому плані. Таким чином рішення про надання згоди на розгляд питання в суді приймалося не теперішнім Президентом. Повторюю, це відбулося в 1997 році. А щодо практичної роботи, то ще раз згадаю відповідне рішення Ради нацбезпеки та оборони від 28 вересня 2004 року, воно, власне, і передбачило всі кроки, які вживалися після того. Тому звинувачення на адресу Президента Ющенка та МЗС є політично вмотивованими і безпідставними. Теперішня виконавча влада виконувала лише те, що їй дісталося у спадок від попередньої, ні більше, ні менше. Пункт п’ятий. Погодившись на розгляд справи в суді, сторони також погодилися, що приймуть це рішення. Заклики деяких наших політиків не виконувати рішення суду – це тотальний правовий нігілізм. Такий підхід є неприйнятний і неприпустимий. Він може мати наслідком лише застосування проти України санкцій з боку Ради безпеки ООН. Тому закликаю поставитися до цього з усією відповідальністю. Шосте. Рішення суду було прийнято одноголосно. Це доволі рідкісний випадок. Але він свідчить про одностайність та неупередженість рішення. Як відомо, Міжнародний суд при розгляді справ про розмежування морських просторів ніколи у своїй історії не визнавав запитну лінію однієї із сторін конфлікту. Суд завжди проводив компромісну лінію. Цікаво, але лінія, яку визначив суд, фактично збіглася з лінією, від якої у 1987 році Румунія відмовилася під час переговорів з Радянським Союзом. Між тим, як ми всі чули, це було оголошено великою перемогою. Маємо, шановні народні депутати, черговий приклад того, як треба піклуватися про реноме своєї держави. Там президентські вибори ще раніше, ніж у нас, але ні влада, ні опозиція не дозволили собі розігрувати, так звану, гаазьку карту. Ми, на жаль, до цього ще не доросли. І кілька слів про практичний бік справи. Українські фахівці наводять такі дані розвіданих і перспективних, я повторюю, розвіданих та перспективних запасів вуглеводів на шельфі, який сьогодні розподілено. Так от на українській частині: газу – до 800 мільярдів метрів кубічних, нафти – до 52 мільйонів тонн. У румунській відповідно: газу – до 70 мільярдів кубічних метрів, нафти – до 12 мільйонів тонн. Щодо розподілу, так званої, спірної зони. За даними знову-таки наших українських спеціалістів на українську частину припало 21 розвідане родовище, на Румунську – 4. З того, що припадає на румунську – це 26 мільярдів кубічних метрів газу, на українську – 128. Питання насправді є дуже простим: „Коли ми почнемо освоювати те. що нам належить?” Адже суть саме в тому, а не у міфічних втратах, яких насправді немає. І останнє. Завершивши цю суперечку ми прибрали з двосторонніх відносин дуже суттєвий подразнюючий чинник. Сьогодні ніщо не заважає нашим країнам-сусідам поглиблювати взаємовигідне співробітництво, в тому числі у спільному, якщо це буде визнано доцільним, використанні природних ресурсів континентального шельфу. Це є цивілізованою світовою практикою. Міжнародний суд прийняв не одне подібне рішення, і в усіх країнах це сприймалося як остаточне і позитивне рішення. Так само має бути, шановні народні депутати, і в нашому випадку. Вважаю, що це наша спільна українсько-румунська перемога, з якою я вас так само і вітаю. Дякую за увагу.
Так, шановні колеги, міністр завершив свій виступ. У нас є 20 хвилин на запитання до голови зовнішньополітичного відомства. Прошу записатись, шановні колеги. Прошу на табло показати. Народний депутат Ковальова, будь ласка.
Прошу слово передать Инне Богословской.
Інна Богословська, мікрофон.
Дякую. Шановний пане міністре, скажіть, будь ласка, чи є відносини з Румунією нормальними для України з точки зору того, що президент цієї країни зробив три заяви про те, що Румунія не визнає кордонів в рамках пакту Молотова-Рибентропа. Це фактично одна четверта кордонів України. Після того ми програємо вперше за всю історію України без війни, ми програємо, віддаємо територію. Після того вчора був висланий з країни фактично за нотою військовий аташе України. Чи маєте ви як міністр таку інформацію? Що ви про це можете нам розповісти? І чи є це взагалі нормальним, що острів Зміїний став новою, вже наступною ланкою в постійних програшах України на зовнішній арені? Я хотіла б спитати вас, чи відчуваєте ви власну відповідальність за ці програші? Дякую.
Шановна пані Богословська! Почну з того, що ви говорили про заяви румунського президента. І він, і двоє міністрів закордонних справ, з якими я особисто з цього приводу мав відповідні переговори, спростували те, що начебто Президент Румунії висував претензії територіального характеру до Української держави. Це було підтверджено неодноразово і письмово. Тому питання про територіальні претензії з боку румунської сторони до України є фантазіями. Що стосується оцінки двома президентами того, що відбулося в Гаазі, то я вас хочу відіслати до їхньої телефонної розмови, яка відбулася через кілька днів після прийняття цього рішення, де обидва президенти схвалили його і сказали, що це справді відкриває абсолютно нову главу в українсько-румунських відносинах, які повинні розвиватися по висхідній.
Ігор Алексєєв, фракція комуністів.
Прошу передати слово колезі Цибенку.
Петро Степанович Цибенко мікрофон.
Дякую. Фракція комуністів, Петро Цибенко. Шановний пане міністре! Те, що відбулося з островом Зміїний, це справжня реальна, а не міфічна зрада державних інтересів України. поділіться, будь ласка, інформацією які ще території України ви збираєтесь здати, щоб і їх здачу оголосити великою перемогою України. це перше питання. І друге питання. Чи не очікуєте ви, що дуже скоро питання щодо вашої відставки буде ставити вже не українська опозиція, а буде ставити вашингтонський відділ кадрів, адже нова американська адміністрація сьогодні шукає підтримки у Росії щодо Ірану, щодо Афганістану, особливо на тлі ліквідації бази у Манасі, а ви продовжуєте „бити копитом”. І я вже не кажу про те, що саме завдяки зусиллям фракції Компартії України острів Зміїний свого часу був повернутий до України.
Дуже дякую, шановний пане Цибенко. Ну, про зраду національних інтересів мова не йде. Це я залишаю, так би мовити, на ваших оцінках, йдеться про компромісне рішення міжнародного суду. Таких випадків в історії міжнародного суду і відносин між різними країнами було не мало. І, безумовно, жодна з сторін ніколи не отримувала те, що вона вимагала, як свою запитну позицію, про що я вже говорив. Завжди лінія проводиться компромісною. І якщо ви, шановний пане Цибенко, подивилися на карту, я думаю. Що ви все-таки на неї дивилися, я вам просто хочу продемонструвати, можливо ви її не бачили. То якщо ви побачите, то лінія, яка проведена судом, справді, є компромісною, бо вона проходить по серединній лінії. І це формула, яка вживається міжнародним судом, практично, в усіх своїх рішеннях. Безумовно, лінія, яку взяла українська делегація на тих ще переговорах, вона мала запитний характер, вона вимагала більшого, ніж, можливо, ми хотіли отримати. Але рішення є об’єктивним і нам потрібно зрозуміти.
Дайте можливість завершити.
повинно бути прийнятим. Стосовно вашингтонського обкому, інформую вас про те, що найближчим часом маю намір провести переговори з новим керівником зовнішньополітичного відомства США і обговорити це питання. Дякую.
Олександр Єфремов, фракція Партії регіонів.
Спасибо, Владимир Михайлович. Уважаемый господин министр, несколько недель тому вы, назад, вы отправили соответствующую депешу диппредставительства нашего государства за рубежом, в котором дали команду, приложили следующие материалы, чтобы они отрицательно представили работу Кабинета Министров нашего государства за рубежом и проинформировали об этом руководителей других стран. Насколько, вы считаете, эти действия моральны ваши, как министра, давать такие депеши диппредствительствам за рубежом и не противоречит ли это тому, что вы говорили, что мы не должны позорить свое государство за границами своего государства? И второй вопрос, несколько дней назад вы получили орден или вас представили к ордену Президент Саакашвили. Считаете ли вы моральным для министра иностранных дел другого государства зарабатывать ордена на жизни и крови людей? Спасибо.
Шановний Володимире Михайловичу, я не знаю, чи це належить до теми сьогоднішньої нашої розмови, тому що пан Єфремов задає питання, які не винесені до порядку денного. Тому на ваш розсуд, чи давати мені відповідь чи ні.
Володимир Станіславович, я думаю, що ви ж можете задекларувати свою позицію. Депутат має право ставити будь-яке запитання, особливо народний.
Будь ласка, але просто воно не належить до теперішнього обговорення. Шановний пане Єфремов, ви знаєте, що згідно із Законом „Про дипломатичну службу” зовнішньополітичне відомство повинно інформувати іноземні країни про ситуацію, яка відбувається в Україні. Отже, в моїх діях жодного порушення Закону „Про дипломатичну службу” не було. До речі, до вашого відома, не знаю, чи читали ви, хоча була вже розповсюджена ця інформація, я вам хочу прочитати: „Надсилаємо матеріали брифінгу першого заступника секретаря РНБО Гавриша за підсумками засідання РНБО. Доручаю особисто організувати доведення основних положень брифінгу до офіційних чинників і засобів масової інформації”. Це є обов’язок – інформувати іноземні держави про те, що відбувається, в тому числі, в таких ключових випадках. А основні положення полягали у тому, що ми не відмовляємося від угод з Російською Федерацією по газу і що газові поставки будуть до європейських країн продовжені – два пункти на яких було сфокусовано всю інформацію, яку ми довели до іноземних держав. Якщо ви вважаєте, що це неморально, ну, тоді у нас різні поняття про мораль. І стосовно ордена. Я маю немало орденів іноземних держав, але цей орден я буду носити з великим моральним задоволенням, тому що ми продемонстрували Грузії.
В’ячеслав Коваль, фракція "Наша Україна-Народна Самооборона".
Шановний Володимир Михайлович, прошу передати слово Борису Тарасюку.
Борис Тарасюк, мікрофон.
Дякую. Як професіонал і дипломат з більш ніж тридцятилітнім досвідом я вітаю переговорну команду, яка представляла Україну в Міжнародному суді ООН в Гаазі з професійною роботою. Роботу української переговорної команди можна назвати лише високопрофесійною так само як і команду, яку очолює міністр закордонних справ Володимир Огризко. Володимире Станіславовичу, у мене до вас запитання наступного плану. Чи брали участь перераховані вами міністерства і відомства в опрацюванні позиції, яку відстоювала переговорна команда на переговорах, на засіданнях Міжнародного суду ООН? І друге запитання. Хто очолював переговорну команду і які вимоги, яким вимогам мав відповідати керівник цієї переговорної команди? Дякую.
Дуже дякую, шановний Борисе Івановичу, і мені ваші слова, як професіонала, є надзвичайно цінними, я, справді, високо ціную ваш професіоналізм як міністра, як дипломата, як українського патріота. Тому щиро дякую за вашу високу оцінку нашої роботи. Стосовно питання, яке ви задали, я вже інформував вас про те, що була створена міжвідомча робоча група, до складу якої увійшли перераховані мною представники міністерств і відомств. Ця група періодично засідала, вона обговорювала поточний стан справ після того як Румунія подала позов до Міжнародного суду ООН і лише через координацію зусиль всіх учасників цієї групи випрацьовувалася практична лінія поведінки під час розгляду цього питання в суді. А очолив цю команду Володимир Андрійович Василенко, один з небагатьох в Україні глибоких знавців міжнародного права, в тому числі міжнародного морського права, який має колосальний досвід.
Дайте можливість завершити думку.
Міжнародних організаціях, я хочу ще раз від себе особисто, Володимире Андрійовичу, а також колезі Купчишину висловити свою подяку за високий професіоналізм, який ви продемонстрували під час вашої роботи. Дякую.
Ольга Герасим’юк фракція „Наша Україна-Народна Самооборона”.
Я передаю слово Князевич Руслану Петровичу.
Руслан Князевич мікрофон.
Шановний Володимире Станіславовичу, ви не звертайте увагу, тому що у нас в парламенті вже складається така традиція добра, як тільки в середовищі комуністів і в Партії регіонів є якісь внутрішні протиріччя і роздори з метою відволікти увагу моментально шукається зовнішній ворог, і чомусь ви – найбільш вдала мішень. Колись вам вже дорікали, що ви собі дозволяєте державною мовою спілкуватися, пригадуєте? І ще інша низка питань. Просто ваша державницька послідовна позиція дуже комусь не подобається. Бо якщо вас дорікають, то тільки за те, що скажімо, ви підтримали пропозиції ще радянської держави по острову Зміїному і тому комуністам варто вам запропонувати увійти в їхню партію, а не вас звільняти з посади. А Партія регіонів дорікає, що начебто ви почали цей судовий процес від імені України увійшли, точніше в нього, хоча насправді це зробив ваш попередник ще 16 вересня 2004 року за уряду Януковича. Але в мене питання зовсім про інше. Чи не могли б ви в кількох словах провести лікбез і пояснити, що ми не українську територію віддали, а нейтральну територію. І взагалі суть хоча би цих.
Дайте можливість питання до формулювати.
що ми нічого не віддавали, ми просто поділили нейтральну територію, яка роками ставала, на превеликий жаль, була нерозподілена. Дякую.
Я дуже дякую, шановний колего, за ваш виступ і за ваші пропозиції. Насправді тут ідеться і про лікнеп, але дуже в багатьох випадках про замовні речі, які тиражуються з метою дискредитації зовнішньої політики України, Президента України, міністра закордонних справ, міністерства в цілому. Останній приклад вчорашнього, зокрема, публікація в „Українській правді” на цю тему, яка є абсолютно непрофесійною і дозвольте сказати, безглуздою. Таких публікацій було немало. Але ми як професіонали прекрасно знаємо ціну цих публікацій і розуміємо для чого вони написані і яка їх мета. Тому я ще раз, шановні народні депутати, хочу продемонструвати карту, яку ви все-таки, мабуть, бачили. На ній дуже чітко і ясно зафіксовано, проведено компромісну лінію, яка влаштовує обидві сторони. І це є абсолютним доконаним юридичним фактом. Не можна виходити з того, що якимсь чином впливати на суд. Міжнародний суд ООН є незалежною інстанцією.
Дайте можливість завершити.
яка проводить своє рішення на основі науки, міжнародно-правової науки і тих формул і концепцій, які в цій науці існують. Тому ще раз хочу наголосити, це компромісне рішення, яке ніяким чином не позначилося на національних інтересах нашої держави.
Леонід Кожара, фракція Партії регіонів.
Дякую, пане Голово. Шановний пане міністре, от у мене є довідка, яку Міністерство закордонних справ офіційно надіслало за результатами рішення Гаазького суду до Верховної Ради. І тут написано, що стосується спірного району, то приблизно 25 відсотків його відійшло Україні, а 75 відсотків – Румунії. У мене таке запитання. Чи скажімо ті три чверті від спірного району, яку надійшли Румунії, а одна чверть лише Україні, відповідають, в принципі, принципу справедливості, який має застосовуватися у міжнародному праві чи ні? І друге у мене запитання таке. Цінуючи ваш особистий внесок у стан розбудови українсько-російських відносин, Президент створив фактично міністерство закордонних справ по відносинах з Росією. Це стратегічна група, там де ваш підлеглий посол Грищенко є одночасно вашим начальником. Як ви виконуєте доручення.
Шановний пане Кожара, я так само ціную ваш дипломатичний хист і досвід. Я пам’ятаю, як ви працювали моїм заступником в Адміністрації Президента, ну, ви пішли далеко і я вам бажаю іти ще далі в цих зокрема, як кажуть, в оцінках. Але по суті, як вам, я думаю, повинно бути добре відомо, запитна позиція і та позиція, яка є реалістичною, це дві різні позиції. І кожен покупець завжди хоче купити дешевше, а продавець – продати дорожче. Тому це нормальна технологія дипломатичних в тому числі переговорів. Є запитна позиція, яка є максималістською, і є те, що, на що в кінцевому рахунку виходять делегації. Є різні технології переговорів. Було обрано цю. І вона не є абсолютно негативною. Це одна з технологій, яка застосовується. Відносно українсько-російських відносин, то я повністю підтримую рішення Президента про створення такої.
Дайте можливість завершити.
Тому що вона має на меті справді визначити стратегічні напрямки. До цієї групи увійшли представники багатьох різноманітних наших міністерств і відомство. Це тільки піде на користь тому, щоб українсько-російські відносини, до яких Україна завжди ставилася з повагою і намаганням розвивати їх на рівноправній, добросусідській основі, мали перспективу. Інша справа, що, на превеликий жаль, поки що з російського боку ми не маємо відповіді на наші пропозиції. Дякую.
Ганна Герман, фракція Партії регіонів.
Шановний пане міністре, ми всі знаємо, що дипломатично відомство держави призначене для того, щоб поліпшувати відносини України з її сусідами. Часом складається таке враження, що наше дипломатичне відомство призначене для того, щоб погіршувати відносини України з Росією. Ми, стосується моє запитання заяв Чорномирдіна. Ми знаємо Чорномирдіна, ми знаємо, що він не раз робив доволі різкі заяви. Але реакція на його заяви з вашого боку прозвучала якраз в той момент, коли Прем’єр-міністр України намагалася взяти в Росії кредит для України. Можливо, вона взяла б цей кредит на кращих умовах, ніж той, котрий ми попросили від МВФ на таких невигідних умовах і листа про що написав Президент і Прем’єр до МВФ. Але ваша заява назустріч, зустрічна, навздогін Прем’єр-міністру, вона зашкодила тій справі, з якою їхала Прем’єр-міністр.
Дякую, шановна пані Герман. Продовжуючи тему українсько-російських відносин і заяв посла Чорномирдіна, то хочу вас проінформувати, що неодноразово ми звертали увагу російської сторони по своїх дипломатичних каналах не публічно про те, що такі заяви не можуть мати місце в цивілізованому спілкуванні наших двох дружніх держав. Я робив це особисто, я звертався до свого колеги пана Лаврова. Я звертав його увагу на такі речі. На превеликий жаль, це продовжувалося місяцями, якщо не роками. Якогось зв’язку між тим, що було зроблено заяву, яка була зроблена і тим, що велися переговори, абсолютно немає. Але не реагувати на такі речі нормальна держава не має права. Я вам просто наведу один цікавий приклад, можливо, ви його не знаєте. Але кілька років тому назад мав бути призначений посол Росії в Республіці.
Дайте можливість завершити.
губернатор однієї області. Напередодні, коли уже підписаний указ про призначення, він допустив висловлювання на адресу Білорусії дуже нетактовного характеру. Так от реакція білоруської сторони була жорстка і миттєва. Цей посол так і залишився послом в своїй губернії, і до Мінська він не доїхав. Це приклад того, як треба захищати свої національні інтереси. Ми будемо робити те ж саме. Дякую.
Алла Александровська, фракція комуністів.
Александровская, фракция коммунистов, город Харьков. Владимир Станиславович, у меня вопрос вытекает, собственно говоря, из тех вопросов, которые уже были заданы. И вы сами говорили о справедливости, о технологиях в дипломатии и в том числе говорили о том, что реалии не всегда совпадают с тем, чего мы добиваемся и так далее. Но вы знаете, почему-то решение этого суда на 99 процентов, как говорят специалисты дипломаты в прессе, совпало с ожиданиями, желаниями румынской стороны. И только на один процент, как мы пытаемся показать, что все-таки мы тоже удовлетворены этим решением. Однако же статистика говорит о том, что в акватории острова Змеиный, той акватории, которая отошла Румынии, находятся разведанные запасы 10 миллионов тонн нефти и 100 миллиардов кубов газа, то есть, мы потеряли те энергетические ресурсы, которые Украине нужны. Скажите, пожалуйста, вы сознательно сдали интересы государства или у вас так получилось?
Шановна пані Александровська, ще раз хочу наголосити, що є запитна позиція, і є позиція, яку вирішує суд. Якщо дві сторони звертаються до суду, то вони об’єктивно віддають суду право остаточного вирішення. Якщо ми звертаємся у Конституційний Суд, який приймає рішення, ми його приймаємо, тому що це остаточне рішення суду, яке приймається. Розумієте? Стосовно тих запасів, про які ми говорили. Я ще раз хочу навести ту ж саму цифру, ми отримали там значно більше, І цей спірний район розподілений, хоча і у пропорції, яку ви правильно назвали, 25 до 75. Але на нашій території залишилася 21 розвідана ділянка, на території Румунії лише чотири ділянки, при тому значно менших запасів, ніж є на нашій території. Тобто суд прийняв рішення, яке ми сьогодні не обговорюємо, яке ми повинні просто-на-просто приймати, як таке, на яке ми погодилися, коли почали у 1997 році процес фактично цих переговорів. А впливати на суд, пані Александровська, ми не маємо права.
Дякую, Володимире Станіславовичу. Час вичерпаний. Запрошується голова Комітету у закордонних справах Олег Григорович Білорус до виступу з позицією комітету, будь ласка. Шановні колеги, прошу уваги.
Шановний Голово, шановні народні депутати, рішення Міжнародного суду ООН про делімітацію континентального шельфу та виключних економічних зон України та Румунії в районі острова Зміїний прийняте 3 лютого цього року викликали гострі, запеклі дискусії в українському політикумі та в суспільстві в цілому. Лунають повністю протилежні оцінки цієї події: від повної підтримки до категоричного неприйняття і обвинувачень МЗС у незадовільному захисті національних інтересів України і навіть у державній зраді. Ми, представники українського народу, народні депутати, зобов’язані глибоко і всебічно вивчити та дати неупереджену оцінку рішенню суду для того, щоб виконання імплементації цього рішення слугувало національним, економічним інтересам країни, зміцненню її міжнародного авторитету та консолідації українського суспільства. Комітет закордонних справах негайно, вже четвертого лютого цього року, заслухав доповіді одного з керівників Міністерства закордонних справ та експертів МЗС – безпосередніх учасників переговорів щодо рішення Міжнародного суду ООН стосовно розподілу шельфу в Чорному морі та виключних економічних зон між Україною та Румунією. В розгорнутій гострій дискусії комітет констатував, що прийняте рішення має для України як позитивні, так і негативні, сумнівні аспекти, над якими необхідно працювати далі всім гілкам влади. Насамперед необхідно зазначити, що прийняття даного рішення в мирний спосіб поклало край територіальному спору з Румунією, який тривав з 1967 року з часів СРСР. При цьому, по суті, лінія визначення рішенням суду співпадає з незначними розбіжностями з лінією, яку відстоювала делегація СРСР в переговорах з Румунією аж до 87-го року. Ще одним позитивним моментом є те, що остаточне розмежування шельфу та виключних економічних зон між двома сусідніми державами дозволить розпочати дослідження і розробку корисних копалин на континентальному шельфі, який відійшов Україні. Врегулювання спору з Румунією так же сприятиме інвестиційній привабливості майбутніх міжнародних проектів в північно-західному регіоні Чорного моря. Рішення Міжнародного суду ООН, яке визнано обома сторонами, матиме позитивний вплив на весь комплекс відносин між Україною та Румунією, Україною та ЄС, сприятиме відновленню атмосфери довіри і добросусідству і послугує поглибленню процесів європейської інтеграції України. Водночас говорити про якусь епохальну перемогу України немає ніяких можливостей. Неможливо розділити тотальний оптимізм деяких працівників МЗС щодо повного та безперечного успіху України в судовому процесі та використання Україною всіх можливостей для захисту національних інтересів. По-перше, незважаючи на те, що Зміїний де-юре був визнаний судом островом, українській стороні не вдалося домогтися визнання за Україною виключної економічної зони, яка за нормами міжнародного права має визначатися як острів, для островів. Де-факто Зміїний острів реально отримав статус скелі як того й вимагала румунська сторона. Таким чином, Україна втратила значний розмір своєї виключної економічної зони. По-друге, сам факт участі України у міжнародному судовому процесі стосовно розподілу шельфу та виключних економічних зон створив вкрай негативний прецедент, яким можуть скористатись інші держави для розв’язання спорів з Україною і це особливо підкреслювалося на засіданні комітету. Факт звернення до міжнародного суду свідчить про те, що МЗС не лише цього, а й всіх попередніх складів, на жаль, за всі роки існування України, як держави, не вдалося скористатися можливостями узгодити використання виключних економічних зон на двосторонній основі, на умовах взаємовигідного і зацікавленого співробітництва. За результатами слухань, щодо рішення Міжнародного суду ООН з питання розподілу шельфу в Чорному морі та економічних зон між Україною і Румунією, комітет вислови наступні рекомендації. Перше, прийняти до відома інформацію МЗС стосовно розподілу шельфу в Чорному морі та економічної зони відповідно до рішення Міжнародного суду. Друге, рекомендувати МЗС організувати поглиблене вивчення і оцінки наслідків, що витікають з рішення Міжнародного суду. Рекомендувати МЗС розглянути зазначене питання на спеціальному засіданні колегії за участю всіх зацікавлених відомств України і Комітету закордонних справ Верховної Ради. При цьому звернути особливу увагу на оцінку рішень суду, які мають юридично зобов’язуючий характер. Яке повідомив міністр закордонних справ, 4 березня має відбутися згадана розширена колегія МЗС. Було б бажано, щоб в результаті широкої міжвідомчої дискусії були вироблені політичні, стратегічні та організаційні заходи щодо ефективного захисту національних інтересів України в ситуації, що виникла після рішень Міжнародного суду. Було б також бажано використати ці рішення для налагодження ефективного міжнародного співробітництва по розробці і використанню запасів нафти та газу, як на території шельфу України, так і в двохсотмильній виключній зоні України. МЗС та інші відомствам необхідно налагодити постійний моніторинг і контроль режиму функціонування виключної економічної зони України у згаданому районі Чорного моря. Шановні народні депутати! Україна як член і засновник ООН змушена визнати рішення Міжнародного суду ООН, але виконувати його треба в інтересах нашої держави. Необхідність його виконання не може викликати сумнів. Тому Комітет у закордонних справах пропонує взяти до відома викладену міністром закордонних справ інформацію і рекомендувати уряду, МЗС і іншими відомствам продовжити роботу з тим, щоб прийняті судові рішення послугували національним інтересам України. Потребує невідкладного прийняття Закону України "Про засади національних інтересів” і Закон „Про засади внутрішньої і зовнішньої політики”, щоб наші дипломати мали імперативну нормативну базу для переговорів. Ці закони можуть стати основою глобально орієнтованої національної стратегії розвитку України в першій половині ХХІ століття. Нам потрібно відмовитися від комплексу неповноцінності. Наша дипломатія врешті-решт повинна стати активною, сильною і агресивною в захисті корінних інтересів України. Цього від нас вимагає український народ. Дякую.
Шановні колеги, ми завершили розгляд питання. Перед тим, як перейти до прийняття рішень. Про пропозиції, які вносяться, я скажу. Дозвольте. Дозвольте, шановні колеги, короткий підсумок: реакція на рішення міжнародного суду була очікуваною, вона є зрозумілою, бо ніхто не хоче віддавати своїх територій. Я хочу наголосити, шановні колеги, що нам нічого не впало і ми повинні, мабуть, такої позиції дотримуватись. Чи мала права Верховна Рада України розглядати це питання. Цілком очевидно, що вона мала право розглядати і зобов’язана розглядати це питання, але, на жаль, як і в багатьох інших питаннях, що ми розглядали у нас не відбулося державної розмови. Я хочу наголосити, не відбулося державної розмови, ми працюємо на протилежностях, якщо одні зробили – інші повинні обов’язково критикувати. Нам треба прийняти рішення міжнародного суду як даність і, мабуть, сказати, що ця чесна та неупереджена постанова, я маю на увазі, рішення, воно іншим не може бути і ми повинні про це говорити, вона на користь Румунії. Це перше. І друге. Але рішення суду є обов’язковим до виконання. І третє. Ми повинні були сказати, якщо ми формулювали свою позицію і румунська сторона формулювала свою позицію, то чому ж рішення було прийнято з урахуванням однієї сторони, або ми неправильно формулювали, або ми завищили політичні, соціальні та інші очікування і зразу не вели серйозні розмови, а тепер намагаємося когось в чомусь переконати. Це неправильно, я хочу сказати це міністерству нашому зовнішньої політики, Міністерству закордонних справ. Бо як можна визнати, що українська берегова лінія, втричі довша, ніж румунська, проте, не враховується цей важливий факт при винесенні остаточного рішення. Суд не розглядав острів Зміїний як фактор, що має впливати на делімітацію континентального шельфу та виключних економічних зон в Чорному морі. Острів Зміїний отримав статус повноцінного острову, однак його берегова лінія не включена в територію України. Ну це факт, то ми, очевидно, повинні про це говорити і думати як працювати на перспективу, які рішення ми будемо приймати далі, зважаючи на чутливість цієї проблеми, особливо для України. Тому висновок ми можемо зробити один: рішення суду нам треба обов’язково виконувати, воно не підлягає перегляду, але висновки мають бути зроблені і цілком очевидно, ми повинні, мабуть, розуміти і те, що в глобальному масштабі цей випадок став прикладом вирішення територіальних суперечок мирним шляхом. Факт? Факт. І тому, очевидно, нам варто було б закликати і Кабінет Міністрів, і наше міністерство, і Верховну Раду більш принципово, об’єктивно обговорити ці питання, принаймні, для нас, для того, щоб ми знали, як діяти надалі. Шановні колеги, я хочу перейти до постанов. Внесено два проекти постанов, але я хотів би звернутись до депутатів і сказати, щоб ми діяли продумано відповідально, а не емоційно. Відповідно до Регламенту кадрові питання не потребують попереднього розгляду. Тому є два проекти постанов. Я розумію, якщо буде наполягання, автори постанов матимуть можливість виступити. Але я потім впросив би, щоб ми обмінялися думками від фракцій і не приймали рішень необґрунтованих. Нема заперечень? Тому скільки треба. У нас є два проекти постанов. Скільки треба часу для. Давайте заспокоїмося. Я просив би, давайте погодимося так. По 3 хвилини, щоби виступили. [[Ш у м у з а л і]] Ну я внесу зараз пропозицію, а ви підтримайте іншу пропозицію. По 3 хвилини, щоб внесли пропозицію автори цих проектів постанов, а потім виступили від фракцій по 3 хвилини. Нема заперечень? Шановні колеги, ми розгляд питання відповідно до Регламенту розглянули. Якщо ви будете наполягати, тоді я буду ставити на голосування, щоб по повній процедурі і знову ішли розгляд. Рішення не буде прийнято. По Регламенту. Я хочу вам сказати. По Регламенту, 240 стаття, там чітко зафіксовано, там чітко зафіксовано: 20 хвилин – для доповіді, 20 – для відповіді на запитання, 10 хвилин – співдоповідь. Якщо Верховна Рада приймає рішення, то обговорення. Верховна Рада не прийняла рішення по обговоренню. Шановні колеги, пропозиція така є. По 3 хвилини автори проектів постанов, щоб обґрунтували свою позицію. Будь ласка, запишіться, 5 хвилин. Ну, для того, щоб обговорити, як ми далі будемо розглядати це питання. Будь ласка, народний депутат Парубій, фракція „Наша Україна-Народна Самооборона”. І на табло виведіть прізвище.
Володимире Михайловичу, Парубій Андрій, депутатська група „За Україну!” Отже, у даному розгляді питання ми завершили і вислухали інформацію, як міністра закордонних справ, так і голову Комітету у закордонних справах Білоруса Олега Григоровича. Були нам, дійсно, роздані на початку сесії дві постанови Верховної Ради України. Але дані постанови не були внесені у порядок денний і тому розгляд їх після того, як ми вже завершили розгляд питань, виглядає нелогічним і таким, яке просто заперечує здоровому глузду. Ми вважаємо, що ці постанови мають на меті розглядати не професійне вирішення питання, яке було основою нашого розгляду, а мають на меті виключно політичний аспект для дискредитації не тільки міністра закордонних справ, для дискредитації в цілому України по явному зовнішньому замовленню. Тому ми вважаємо, що розгляд тих питань не має стояти, вони не є у порядку денному і ми не повинні їх розглядати, ми завершили розгляд питання. Дякую.
Народний депутат Чечетов замість Вечерко. Будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Вопрос очень серьезный и правильно Владимир Михайлович сказал, что Украина полностью в лице МИДа проиграла, сдала национальные интересы. Я думаю, здесь серьезно надо разобраться. Давайте смоделируем ситуацию, что вместо Румынии там бы была Россия. Какой бы поросячий визг стоял бы в зале, в средствах массовой информации. Так не надо ж, господа, жить двойными стандартами! Кто-то должен нести ответственность. И в данной ситуации не надо смазывать, по полной программе надо рассмотреть, пусть выступят с проектами постановы, дать принципиальную оценку тем, кто сдал национальные интересы. И мы даже.сидим и молчим в тряпочку, даже слова боимся сказать. Да что это за страна! Оно понятно, поскольку у нас нет государственного голоса. Премьер говорит одно, Президент говорит другое, а Украина не говорит государственным голосом. Мы всегда будем сдавать национальные интересы. По полной программе надо рассмотреть и дать принципиальную оценку тем, кто довел до этого позор.
Олег Білорус, будь ласка.
Прошу передати слово Івану Кириленку, керівнику фракції.
Іван Кириленко.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! З приводу подальшого розгляду цього питання фракції однозначна позиція. Не зважаючи на великі претензії, які є сьогодні до міністра закордонних справ, в тому числі і фракційні єсть, не тільки по його службовій діяльності. Зокрема, він дозволив собі ображати Прем’єр-міністра – свого безпосереднього керівника, направляючи циркуляри посольствам, де чітко зазначається, як коментувати рішення уряду, ті чи інші висловлювання Прем’єр-міністра, що являлось значною образою як керівника уряду і значною образою для України. Але ми, як кажуть, терпляче до цього відносимося. Це авторитет нашої держави. Тому ми прийняли рішення абсолютною більшістю фракції, - ми не підтримаєм жодну з проектів постанов. І просимо завершувати розгляд цього питання. І принагідно прошу, Володимире Михайловичу, традиція, яка у нас єсть, постанови розглядаються першими. Будь ласка, наступним питанням поставте по Тернополю. Дякую.
Петро Миколайович Симоненко, фракція комуністів.
Шановні колеги! Симоненко, фракція комуністів. Я думаю, що ми маємо всі підстави сьогодні на прикладі ось цієї зради національних інтересів більш ширше розглянути проблеми, які пов’язані з діяльністю зовнішнього, зовнішнього нашого відомства і прийняти відповідне рішення щодо відсторонення від керування цим зовнішнім відомством Огризка. І я вважаю, що ми повинні дуже детально розібратися у всіх тих проблемах, які супроводжують сьогодні нашу зовнішню політику, в зв’язку з тим, що печерні націоналісти сьогодні знаходяться при керівництві ось цим відомством, яке показувати повинно мирну політику зовнішню українську, а не агресивну, яка стала за часи, коли керували і Тарасюк, і Огризко цим міністерством. Вона стала агресивною, вона не сприймається у світі. Вона є політикою, яка якраз і зраджує національним інтересам. Тому я вважаю, що треба терміново розгля.
Народний депутат Аржевітін, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Слово Ключковському, будь ласка.
Юрій Ключковський, „Наша Україна”. Я хотів би звернути увагу і Голови Верховної Ради, і всіх народних депутатів на формулювання питання, які включено сьогодні до порядку денного. Іде мова про інформацію міністра закордонних справ. Я хочу вам нагадати, що відповідно до Регламенту за підсумками розгляду інформації жодні рішення не приймаються. Тому не може розглядатися за підсумком інформації жодна постанова. Що особливо це стосується постанови, яка внесена, вибачте за термін, але він же тут фігурує печерними комуністами, щодо відставки міністра. Регламент передбачає спеціальну процедуру для розгляду відставки. Це має бути звіт, а не інформація, і не по одному питанню, а про діяльність. І тому безграмотні, з точки зору юридичної, постанови я просив Голову Верховної Ради не ставити сьогодні на голосування. Дякую.
Дякую. Я тільки хотів би одно попросити, переконувати не мене потрібно, а переконувати депутатів. Шановні колеги, я відносно Регламенту хочу сказати вам, давайте не говорити ті, хто Регламент взагалі не розкривав і не читав його, і не вчить Регламенту. Будь ласка, все. Будь ласка, Лавринович.
Шановні колеги, я хочу відсторонено від суті питання сказати про процедуру, регламент розгляду питання. Я думаю, що у нас ще в пам’яті залишився розгляд інформації Національного банку і ухвалення відповідної постанови. І хочу сказати, що 240 стаття Регламенту Верховної Ради передбачає розгляд звітів та інформацій. І частина шоста цієї статті передбачає, що після завершення обговорення питання проводиться голосування щодо прийняття відповідної постанови Верховної Ради України по підсумкам розгляду звіту або інформації. Тому, щоб ми уважно ставилися до свого процедурного документу і не намагалися звинувачувати Голову в тому, в порушеннях, які він не допускає.
Шановні колеги, давайте таким чином. Відповідно до статті 240 Регламенту Верховної Ради України за результатами розгляду приймаються відповідні рішення, які будуть внесені, і будемо сьогодні апелювати насамперед до реалізму щодо прийняття чи не прийняття того чи іншого рішення. Я ще раз хочу сказати, що ми не повинні створювати прецеденти для політичного протистояння. Це перше. Друге. Шановні колеги, ті, хто заперечує проти таких постанов, що заважає виступити з пропозицією про неприйнятність таких постанов. Одну хвилиночку, шановні колеги. Вона буде поставлена на голосування першим. І у мене були відповідні дискусії з цього приводу. І мені довели, що кадрові питання, якщо вони розглядаються, вони не потребують підготовки у комітетах. Але я хочу вам сказати, що я стояв і стою на тому, що нам не потрібно шукати проблем для протистояння там, де їх і так вже доволі багато. Тому давайте зараз спокійно, зважено будемо апелювати до розуму, до відповідальності наших колег народних депутатів. Ми не можемо зараз проводити обговорення, бо ми питання розглянули. Тепер тільки можем вийти на прийняття відповідних рішень. Що? Автори, будь ласка. Василь Кисельов. 3 хвилини, будь ласка. Шановні колеги, я ще раз хочу сказати, що за наслідками розгляду будь-якого питання приймається рішення, яке буде внесено. Давайте зараз, враховуючи ситуацію, інше рішення, я його поставлю на голосування.
Дякую. Шановні співвітчизники, перш за все хочу сказати, що міністр закордонних справ Огризко відзначається непередбачуваністю, бо у той час, коли віце-президент Сполучених Штатів Америки Джозеф Байден заявив, цитую: „Прийшов час, перефразувавши Президента Обаму, нажати кнопку перезавантаження і переглянути багато сфер, де ми можемо і повинні працювати разом з Росією”,- кінець цитати. А от наш МЗС на чолі з Огризко робить все, щоб загострити відносини з Російською Федерацією. А це і звернення до парламентів країн світу визнати трагедію 32-33 років геноцидом Голодомору українського народу, це і питання проведення Чорноморського флоту за дев’ять років до закінчення дії угоди, і те, що Україна з подачі Президента і МЗС стала на сторону Грузії в грузинсько-осетинському конфлікті, за що міністр Огризко отримав орден від Грузії, яким, як ви чули, з цієї трибуни він сказав, він пишається. А натомість Україна втратила мільйонні доходи, закази в військово-промислового комплексу за рахунок скорочення співпраці з Росією по випуску військових озброєнь. Курс на отримання ПДЧ по НАТО привів до газової війни з Російською Федерацією, внаслідок чого ми отримуємо газ для наших підприємств по 360 доларів за тисячу метрів кубічних. І створивши міжнародну стратегічну групу з українсько-російських відносин, в якій міністр являється рядовим членом комісії, Президент України тим самим підкреслив, що це є провал міністра на напрямку українсько-російських відносин. Особливу увагу хочу звернути на те, на що вже звертали увагу мої колеги, на той сумнозвісний випадок, який був на засіданні РНБО, на якому звучали відверті образи головних дійових осіб на адресу один одного. Саме пан Огризко послав листа до послів України в країнах Євросоюзу, в яких вони мають ганьбити Кабінет Міністрів, в якому, до речі, працює цей міністр, а це значить – ганьбити Україну. Бо одна справа, що ми говоримо один одному дома, а зовсім інше, коли це офіційна точка зору, яка розповсюджується в іноземних країнах через Міністерство закордонних справ. Це неприпустимо! Безвізовий режим до країн ЄС – мрія багатьох українців, в той час, коли в односторонньому порядку Україна встановила безвізовий режим для громадян країн Євросоюзу. І на завершення. Шановні колеги, я хочу запитати: які ще треба докази, щоб сказати, що міністр не на місті? Основний доказ – це буде програш в суді по острову Зміїний. І коли цинічно міністр заявив з цієї трибуни, що ми не втратили жодного метра території, він забув сказати, що ми втратили мільярди кубів газу і мільйони тонн нафти, наші покоління в майбутньому, і він може говорити про те, що нічого не втратили. Я пропоную проголосувати постанову про відсторонення його від посади. Дякую за увагу.
Симоненко Петро Миколайович, будь ласка.
Уважаемые коллеги и уважаемые избиратели! Фракция коммунистов и предложила проект постановления, которым предлагала рассмотреть информацию и отчет Министерства иностранных дел по вопросу измены национальным интересам и решение суда, которое мы сегодня обсуждаем, является тому подтверждением. Но я хотел бы обратить внимание уважаемых коллег перед голосованиями я прошу поддержать фракцию Компартии о том, что принять сегодня решение и отстранить от занимаемой должности Министра иностранных дел Огрызка учесть следующее. Из доклада министра иностранных дел стало очевидно, что министерство не только не организовало работу надлежащим образом по отстаивании наших интересов в суде, а и проявило полную профессиональную непригодность в отстаивании интересов государства. И по сути дела этим показало, что это является по сути дела актом национальной измены. У меня также не вызывает сомнение и то, что решение суда только легитимизировало сговор Президента Украины и Румынии по сдаче национальных интересов Украины в интересах Румынии. Отставка Огрызко – это необходимый сегодня акт для того, чтобы мы, Верховный Совет, сегодня заявили о своем несогласии с той внешней политикой, которая проводится Украиной. Мы также должны сегодня понимать, что это решение необходимо принять в связи с тем, что этот акт он по сути дела завершает разрушение Хельсинского договора и таким образом создает очень опасные прецеденты в том числе и для Украины. Именно мы сегодня можем стать заложниками через этот опасный прецедент в связи с возникновением территориальных притязаний по Черновицкой области, по Закарпатью, завтра возникнут какие-то проблемы по Крыму и прочее. Я представляю нашу позицию и проект Постановления о снятии с должности Огрызка, хочу и чтобы народные депутаты учли следующее. При том, когда Министерство иностранных дел за годы независимости возглавляют ярые националисты с пещерным национализмом по своей идеологии, которую они реализуют, как раз эта политика внешняя стала агрессивной. Мы видим с вами последствия этой агрессивной политики во взаимоотношениях с Россией. Не буду далее развивать моим коллегам, произнесенный уже тезисы. Мы являемся с вами свидетелями того, что внешняя политика стала плебейская. И она является по сути дела продолжением интересов Соединенных Штатов Америки. Мы с вами являемся свидетелями, что Украину втянули в балто-черноморскую дугу противостояния, а это очень опасная вещь, не только НАТО, ВТО, а и война в Грузии тому ярчайшее подтверждение. Мы являемся свидетелями того, что отсутствует кадровая полтика при подборе и расстановке кадров дипломатов. Все это дает основания нам – фракции коммунистов поставить вопрос принципиально и жестко, надо сегодня отправить в отставку министра Огрызко, как человека, который проводит антинациональ.
Так, шановні колеги, проекти постанов представлено. Воно, фактично, тотожні, давайте тоді від фракцій. Питання ж вкрай важливе, я попросив би, щоб підтримали, щоб від фракції була висловлена позиція. Не буде заперечень? Не треба, не треба ставити на голосування? Одну хвилинку, одну хвилину, будь ласка, по одній хвилині від фракцій. Не хочете – давайте по одній хвилині бодай, щоб люди сказали свою позицію. Ну, не можна ж так поспішати. Будь ласка. Будь ласка, Борис Тарасюк, "Наша Україна - Народна Самооборона".
Я хотів би також, шановні народні депутати, шановний пане Голово, виступити і від імені фракції, і в порядку репліки, оскільки тут було названо моє прізвище. Хотів би сказати, що ті печерні, антидемократичні сили, які знаходяться в стінах Верховної Ради, вони саме і збурюють ситуацію в Україні. Вони діють не в інтересах української держави, вони діють в інтересах сусідньої держави, можу назвати її: Росії. [[Ш у м у з а л і]] Саме ці, саме ці - антидержавницькі сили думають не про національний інтерес, не про Україну, а вони думають про своїх хазяїв, тому що вони є холуї. Я хочу сказати, що два законопроекти, які внесені представниками цих антидемократичних сил. В нашій Верховній Раді вони повні непрофесіоналізму, поверхового дилетантського підходу. Як професіонал я можу розкласти по поличках всі ці дикунські вислови, які містяться в проекті постанови, наприклад, комуніста Симоненка. Непрофесійні дії МЗС і особисто міністра. І вже доведено, що МЗС, міністр особисто.
Дайте можливість завершити.
діяли професійно. Хочу сказати, що ні про який розподіл нафтогазового шельфу, як записано в проекті постанови комуністів, не йшлося в рішенні Міжнародного суду. В рішенні Міжнародного суду було підтверджено статус острова Зміїний, що це – територія України. Далі. В рішенні Міжнародного суду для України відійшло в 10 разів, в 11 разів більше розвіданих запасів газу, ніж Румунії. Ні про які професійні дії.
Так, Борис Іванович, завершуйте, будь ласка.
ми не можемо говорити про ці проекти постанови. Тому я закликаю Верховну Раду не підтримувати антиукраїнських, антидержавницьких проектів постанов, відмовитися від того, щоб підтримувати.
Дякую. Так, будь ласка, від регіонів Нестор Шуфрич. [[Ш у м у з а л і]] Ну, репліка буде і виступ. Дві хвилини буде. Ваше назвали прізвище.
Дякую. Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Безумовно, у Партії регіонів уже на протязі року виникало багато запитань до роботи керівництва Міністерства зовнішніх справ. Але останні події, які мали місце в України, безумовно, не можуть не хвилювати вже не тільки опозицію як опозицію, а й все українське суспільство. По-перше, доволі невдала наша участь в суді щодо захисту наших територій. Безумовно, те, що ми втратили під час судового розгляду щодо острова Зміїний і нашого шельфу, це ні у кого сьогодні не викликає сумнівів. Ми мали зробити це більш виважено, більш обґрунтовано. А якщо не були готові, то не треба було лізти в цей судовий процес. Інше питання. Ви знаєте, наша позиція щодо уряду і до влади в цілому жорстка, але сьогодні ми всі усвідомлюємо, що ми представляємо українське суспільство і маємо захищати національні інтереси, більш ганебного циркуляру ніж.
Дайте можливість завершити думку.
Більш ганебного циркуляру ніж паплюжити дії вашої власної помаранчевої влади вашим власним помаранчевим міністром наша Україна ще не переживала і за те, що ви принизили Україну, принизуючи українську владу ззовні, ви маєте сьогодні нести відповідальність. Поки що, пане міністре, дякую.
Так. Дякую. Будь ласка, хто ще зголошується на виступ? Петро Миколайович Симоненко, будь ласка. Шановні колеги, від фракції, прізвище не називайте, тільки прізвище називали, прізвище Симоненка. Я прошу.
Уважаемые коллеги, я еще раз хочу обратить ваше внимание на глубину вот этой проблемы, которую мы рассматриваем и вывод первый: никто не так не сдает национальные интересы Украины, как сдают националисты сегодня. [[О п л е с к и]] И обратите внимание, если сдача политических интересов Украины, то есть паралич власти, подчинению интересов других государств и многое другое сегодня сказывается на нашем народе и на параличе организации власти. Экономически, сдача экономических интересов - это убийство, по сути дела расстреливают в упор сейчас национальную экономику националисты и они еще пытаются сегодня говорить о том, что они националисты. Но самое опасное то, что внешняя политика может привести к кровопролитию и давайте не будем забывать, что подобная внешняя политика – это действительно территориальное притязание, а это включение, когда внешняя политика, отправлялись воинские подразделения в горячие точки, когда в Афганистан, в Ирак, когда именно на заказ выполняется все то, что требуют Соединенные Штаты Америки, да, в Афганистан вы сейчас отправляете, правильно говоришь, Ключковский, за Афган, правильно признаешь грехи националистов сегодня. Поэтому, товарищи, я считаю, что надо обязательно принять решение о том, чтобы отправить в отставку Огрызка и немедленно пересмотреть внешнюю политику Украины. Коммунисты предлагают также немедленно рассмотреть вопрос об Основных направлениях внутренней и внешней политики и положить конец тому, что Президент и его помаранчивое окружение сегодня издевается просто над народом Украины, проводя вот эту, як кажуть на Україні, недолугу зовнішню політику. Она приводит к тому, что мы утрачиваем внешние рынки, мы теряем отечественного товаропроизводителя, мы теряем сегодня друзей во внешних сношениях. Я считаю, что в данной ситуации мы должны обязательно принять решение и отправить в отставку, отправить в отставку, в данном случае.
Спасибо. Так, шановні колеги, одну хвилиночку, ну зараз. Репліка Ключковському буде. Від фракції ніхто більше не наполягає? Будь ласка, репліка Ключковському, прізвище називалось. Прошу без прізвищ тільки, бо зараз ми знову будемо репліки продовжувати.
Я вийшов на цю трибуну не для того, щоб відповісти на згадування мого прізвища, бо коли комуністи моє прізвище згадують, це тільки працює на мою репутацію. А я хочу звернути увагу шановного вищого органу державної влади, представницького органу України, про те, що сьогодні кров’ю нам починають загрожувати не тільки з півночі, не тільки в художній літературі російській, яка зараз рекламується всюди, а вже й представник одної з українських партій, яка тільки за назвою України, а насправді є філією КПРС. Так от я хочу сказати, шановним комуністам, чи не шановним комуністам, що кров 15 мільйонів загиблих в Афганістані на ваших руках. І не націоналістів показуйте пальцем. Відмийтеся спочатку від неї, а потім будете нам знову кров’ю погрожувати.
Шановні колеги, ми. Шановні колеги, прошу заспокоїтися. Обмінялися думками. Може, Володимир Станіславович, тут багато називали разів ваше прізвище, може ви. Буде, що сказати? Ні. Шановні колеги, ну я прошу вас спокійно. Відповідно. Ні. Відмовляється міністр. Я ще раз хочу сказати, шановні колеги, спокійно і з відповідальністю давайте будемо ставитися до розгляду питань. Я поставлю на голосування у порядку надходження і реєстрації. Першим вноситься на голосування проект Постанови [[реєстраційний номер 4135]] про звільнення Огризка Володимира Станіславовича з посади Міністра закордонних справ України. Автор - Василь Кисельов. Так, іде голосування. [[11:56:13]] За-250 Прошу заспокоїтись. За – 250. Рішення прийнято. Шановні колеги, прошу заспокоїтись! [[Ш у м у з а л і]] Оголошується перерва до 12 годин 30 хвилин. Керівників фракцій прошу зібратися у кабінеті Голови Верховної Ради.
Ми будемо продовжувати роботу. І зараз нам належить приймати відповідальні рішення. Будь ласка, запросіть народних депутатів до сесійної зали. Я прошу керівників фракцій поінформувати колег народних депутатів про питання, які ми обговорювали і рішень, щодо яких ми досягли згоди. Шановні керівники фракцій! Ми готові зараз діяти відповідно до тих рішень, які ми прийняли? Чи зараз, поки ви узгоджуєте позиції, ми розглянемо один законопроект? Тому давайте таким чином. Ми зараз розглянем один законопроект, поки ви тут проведете консультації з колегами депутатами. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін та визнання такими, що втратили чинність, деяких законодавчих актів України щодо колективного сільськогосподарського підприємства. Реєстраційний номер 2534, доповідач – міністр аграрної політики Юрій Федорович Мельник.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Проект Закону України про внесення змін та визнання такими, що втратили чинність деякі законодавчі акти України щодо колективного сільськогосподарського підприємства, розроблено з метою врегулювання у відповідності Закону України „Про колективне сільськогосподарське підприємство”, положення Конституції України, Цивільного кодексу України, Земельного кодексу України та інших законодавчих актів у частині створення колективних сільськогосподарських підприємств, врегулювання відносин власності на майно та землю. Так, Законом України „Про колективне сільськогосподарське підприємство” встановлено, що об’єктом права колективної власності підприємства є земля, інші основні та оборотні засоби виробництва, грошові та майнові внески його членів, вироблена ними продукція, одержані доходи, майно, придбане на законних підставах. Також Господарський кодекс України, закони України про приватизацію державного майна, про особливості приватизації майна в агропромисловому комплексі містять положення щодо колективної форми власності. Проте, Конституція України, Цивільний кодекс України визначають право державної, комунальної та приватної власності. Відповідно до положень Земельного кодексу України земля в Україні може перебувати у приватній, комунальній та державні власності. Тому проектом закону України, який подано на розгляд, пропонується внесення змін до Господарського кодексу України, законів України про приватизацію державного майна, про особливості приватизації майна в агропромисловому комплексі щодо припинення створення колективних сільськогосподарських підприємств у подальшому, у тому числі під час їх приватизації. Також законопроектом передбачається визнати таким, що втратив чинність Закон України „Про колективне сільськогосподарське підприємство”. З нашої точки зору, прийняття зазначеного закону дозволить підвищити ефективність регулювання земельних та майнових відносин в агропромисловому комплексі. Прошу підтримати даний законопроект.
Дякую. Сідайте, будь ласка, Юрію Федоровичу. Співдоповідачем буде виступати заступник голови Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Сергій Миколайович Рижук. Прошу вас.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Комітет з питань аграрної політики, земельних відносин розглянув проект Закону України щодо внесення змін та визнання таким, що втратили чинність деякі законодавчі акти України щодо колективного сільськогосподарського підприємництва. Звичайно, якщо коротко сказати, то, дійсно, зараз закон, який розглядається, суперечить, насамперед, Конституції України, має місце неузгодженість положень Господарського кодексу України, зокрема, про колективне сільгосппідприємство, з положенням Земельного кодексу, Цивільного кодексу, якими, підкреслюю, не передбачена колективна форма власності. Тобто нам залишається зараз підтвердити і узгодити з Конституцією, насамперед, чинне законодавство і, по суті, припинити дію цього закону. Комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді проект Закону про внесення змін та визнання такими, що втратили чинність деякі із законодавчих актів [[щодо колективного сільськогосподарського підприємства]] прийняти за основу. Від себе я можу додати за залишок часу, що, якщо не буде суттєвих заперечень у народних депутатів, то можна його прийняти і в цілому, як закон. Лише зазначу, що у боротьбі з колективною власністю, влада всіх поколінь та і Верховна Рада знищили колективне сільськогосподарське підприємство, колективне господарство і дедалі більше ми споживаємо продуктів імпортних, а колективне господарство не працює. Тобто проявили таке невігластво на державному рівні, коли замість колективної власності побороли колективну форму.
Дайте можливість завершити думку.
Тобто завершуючи, що, дійсно, нам, приймаючи таке рішення, потрібно обов’язково далі думати, як законодавчо повернути справді до життя колективну форму організації сільськогосподарського виробництва.Дякую.
Шановні колеги, доповідь, співдоповідь завершено. Будь ласка, запишітьсядва – за, два – проти. Роман Ткач, будь ласка. Є Роман Михайлович?
Є, є.
Мікрофон, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні присутні! Ну я не думаю, що тут треба зараз плакати нам про той закон, який діє, про колективне сільськогосподарське підприємство і про ту форму власності, яка існувала в Радянському Союзі. Зараз треба просто спокійно, раз відмінений цей закон про колективні сільськогосподарські підприємства, а залишилися поняття в інших, треба спокійно його прийняти у першому читанні, потім доопрацювати, і я думаю, що треба швидше працювати над цим, щоб впорядкувати наше законодавство. Тому я закликаю всіх проголосувати „за” в першому читанні. Дякую.
Так, будь ласка, Сергій Терещук.
Депутати фракції „Блок Литвина” підтримують внесений законопроект. Ми також теж вважаємо, що потрібно привести у відповідність до Земельного кодексу, Цивільного кодексу наші закони. Але, разом з тим, ми застерігаємо від того, щоб прийняти закон в цілому. Давайте приймемо його за основу. Врахуйте те, що він вносить зміни ще в п’ять законів. Тому ми повинні виважено підійти до запропонованих змін, внести своє пропозиції, а потім уже виважено проголосувати.
Адам Мартинюк, фракція комуністів, будь ласка.
Шановні виборці, шановні народні депутати! Виходячи на цю трибуну, я хотів запитати кожного із нас, хто нещодавно прочитав досить фундаментальну статтю відомих працівників аграрно-промислового комплексу, яка десь тижнів два тому на двох полосах була опублікована в нашому органі – в газеті „Голос України”? Я думаю, якщо той, хто читав цю статтю і звернув увагу на підписи тих, хто поставив під цією статтею свої підписи, ні в якому разі за подібний закон голосувати не буде. Бо там ті люди, які віддали все своє життя для розвитку сільського господарства, для становлення потужного аграрно-промислового комплексу в нашій державі на світовій практиці, на практиці держави Україна доказують і переконують, земля – це те, чим ніколи не можна торгувати і у приватну власність віддавати нізащо. Якщо ми зараз з вами голосуємо за цей закон, то скажіть, будь ласка, куди ми з вами подінемо 836 КСП – колективні сільськогосподарські підприємства, які існують сьогодні в державі? Після цього закону 836, а там десятки тисяч працюючих. Треба буде сказати, що ви не маєте права на життя. Це закрите господарство відоме яке є у Рівненській області, яке очолює двічі Герой соц.праці Плютинський. Той, хто там був і знає як вони працюють, і подібні: Моторний на Херсонщині і так далі. Куди їх діти цих людей, якщо ми зараз приймаємо цей закон? Схаменіться! Від того, що ми приймемо цей закон, ми тільки погіршимо життя людей! Від того, що його не буде, вони нам скажуть „дякую”, крім тих, хто хоче загарбати ту земельку, яку ще можна загарбати. Будьте все-таки народними депутатами – обранцями від землі!
Шановні колеги, обговорення законопроект завершено. Прошу уваги! Прошу підготуватись до голосування. Пропозиція комітету прийняти за основу, тому ця пропозиція ставиться на голосування. Про прийняття за основу проекту закону про внесення змін та визначення такими, що втратили деяких законодавчих актів України щодо колективного сільськогосподарського підприємства. Реєстраційний номер 2534. Прошу голосувати. [[12:51:09]] За-349 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 140, "Блок Юлії Тимошенко" – 146, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 0. Ні, вибачте. "Наша Україна - Народна Самооборона" – 45, фракція комуністів – 0, „Блок Литвина” – 18. Тепер, шановні колеги, пропозиція, яка звучала від комітету, що прийняти як закон, ми не можемо її приймати, оскільки було застереження висловлене. Тому я просив би доопрацювати комітет. Шановні колеги, дозвольте поінформувати вас про засідання Погоджувальної ради. Ми прийняли рішення, зараз розглянути дві постанови і визначитися щодо них. Перша постанова, прошу уваги! І ми домовилися таким чином, що ми просто поставимо на голосування, щоб у нас не було політичних розходжень із приводу цих документів, це проект постанови про визнання такою, що втратила чинність Постанови Верховної Ради України "Про призначення позачергових виборів депутатів Тернопільської обласної ради" [[реєстраційний номер 3686]]. Я ставлю цей документ на голосування. [[12:52:42]] За-292 Рішення прийнято. Шановні колеги, по фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 147, "Блок Юлії Тимошенко" - 141, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 4, фракція комуністів – 0, „Блок Литвина” – 0. А тепер, будь ласка, послухайте проект постанови, який буде поставлено на голосування. Під цим проектом постанови є підписи всіх керівників і уповноважених представників фракцій. Для того, щоб нам припинити всі політичні розмови і ввести роботу Верховної Ради України в ще більш конструктивне річище, це відповідь на всі запитання, з якими ми останнім часом маємо справу. Проект Постанови Верховної Ради України про заходи щодо упорядкування окремих видатків Державного бюджету України. З метою скорочення видатків Державного бюджету України в період фінансово-економічної кризи на матеріально-технічне забезпечення органів державної влади, оплату праці, соціально-побутове забезпечення посадових осіб цих органів, Верховна Рада України постановляє: Перше. Кабінету Міністрів України упорядкувати заробітну плату Президента України, Голови Верховної Ради України, Прем’єр-міністра України, віце-прем’єр-міністрів України, народних депутатів України, керівного складу РНБО, Секретаріату Президента України, Державного управління справами, Апарату Верховної Ради, Секретаріату Кабінету Міністрів України, керівників інших центральних органів виконавчої влади, голів обласних київської та севастопольської міських державних адміністрацій тимчасово до 1 січня 2010 року зменшивши удвічі максимальний розмір заробітної плати цих посадових осіб та їх заступників. Терміново, до 16 березня 2009 року, подати до Верховної Ради пропозиції про внесення змін до законодавчих актів України, спрямованих на упорядкування оплати праці працівників Національного банку України, відповідних державних установ та організацій, передбачивши при цьому зменшення максимального розміру їх заробітної плати не менш, ніж удвічі; забезпечити упорядкування посадових окладів керівників та заступників керівників судів, органів прокуратури, інших правоохоронних органів, у тому числі, зі спеціальним статусом, зменшивши удвічі на відповідний період максимальний розмір заробітної плати зазначених посадових осіб; прийняти рішення щодо зменшення удвічі фонду оплати праці державних підприємств- монополістів відповідно до переліку, встановленого Кабінетом Міністрів. Ця постанова. Друге, ця постанова набирає чинності з дня її прийняття. Ці пропозиції повністю лежать і в річищі пропозицій Кабінету Міністрів України, і узгоджені з Кабінетом Міністрів, і знайшли підтримку всіх фракцій. Я ставлю на голосування проект Постанови про заходи щодо впорядкування окремих видатків Державного бюджету України. Прошу голосувати для прийняття в цілому як постанови. [[12:56:06]] За-374 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 151, "Блок Юлії Тимошенко" – 142, "Наша Україна-Народна Самооборона" – 34, фракція комуністів – 27, "Блок Литвина" – 20. Оголошується до розгляду проект Закону „Про ідентифікацію та реєстрацію тварин”, реєстраційний номер 3008. Доповідач: міністр аграрної політики Мельник Юрій Федорович. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! На ваш розгляд вноситься проект Закону України „Про ідентифікацію і реєстрацію тварин”. Система ідентифікації і реєстрації сільськогосподарських тварин є невід’ємною складовою частиною в галузі тваринництва і ветеринарної медицини. Метою її запровадження та функціонування на території країни є: реалізація основних стратегічних завдань держави в сфері охорони здоров’я населення; контроль епізодичної ситуації в державі; забезпечення населення країни безпечними для здоров’я продуктами харчування тваринного походження, а також забезпечення конкурентноспроможності тваринницької продукції на європейських та світових ринках. Система ідентифікації і реєстрації сільськогосподарських тварин функціонує на території нашої держави починаючи з 2003 року. Дана система розроблена з урахуванням вимог європейського законодавства, які визначені відповідними постановами та директивами європейського парламенту та європейської комісії. Слід зазначити, що подібні системи запроваджені та функціонують у країнах, які є членами європейської спільноти, в інших країнах світу і підтверджують свою необхідність і ефективність. Один приклад, коли в умовах складної епізодичної ситуації щодо губчастоподібної інцефалопатії великої рогатої худоби, яка склалася в Європі на початку 21 століття наявність системи ідентифікації і реєстрації тварин дозволила досить швидко локалізувати та ліквідувати спалах цієї хвороби, крім цього, і, мабуть, головне, що однією з безумовних вимог Європейського Союзу до країни-експортера тваринницької продукції є наявність у цій країні системи ідентифікації і реєстрації сільськогосподарських тварин. На даний час відносини пов’язані з ідентифікацією і реєстрацією сільськогосподарських тварин частково, підкреслюю, лише частково регламентуються такими нормативними, нормативно-правовими документами як: Закон України „Про. ??? справу”, Закон України „Про ветеринарну медицину”, Указ Президента України від 22 березня 2001 року номер 192, а також деякими постановами та розпорядженнями Кабінету Міністрів України. Але закону, який би безпосередньо визначав організаційні та правові засади ідентифікації і реєстрації сільськогосподарських тварин на сьогодні в державі не існує. Крім.
Дайте можливість завершити думку.
Закону „Про ідентифікацію і реєстрацію тварин” обумовлено також необхідністю адаптації нормативно-правової бази України до законодавства Європейського Союзу в частині тих законодавчих актів, які зобов’язують власників тварин здійснювати заходи з індифікації та реєстрації сільськогосподарських тварин. Передбачається, що в результаті виконання закону буде виконано. Створена система надійного контролю за ветеринарно-санітарним станом господарств і здоров’ям тварин та походженням харчових продуктів, що в свою чергу дозволить забезпечити гарантований захист території країни від занесення розповсюдження епізоотій і в кінцевому результаті дасть можливість забезпечити населення України високоякісними і безпечними продуктами харчування. Друге. Збільшити обсяги експорту сільськогосподарської продукції тваринного походження на європейські та інші світові ринки. Третє. Запровадити в подальшому систему маркування етикеткою м’яса тварин з метою надання споживачам інформації щодо походження такого виду тваринницької продукції. Наступне. Упровадити сучасні системи моніторингу в розвитку галузі тваринництва на основі достовірної інформації про чисельність поголів’я різних видів тварин. Застосувати сучасні підходи в прогнозуванні ринків продукції тваринництва та впровадити цілеспрямовані системи державної підтримки для виробників продукції тваринництва. І дотримуватися вимог з племінної справи і надати можливість вступу до світових і європейських тваринницьких організацій. Шановні народні депутати, прошу підтримати зазначений законопроект.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Заступник голови Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Рижук Сергій Миколайович виступить зі співдоповіддю.
Шановні народні депутати, дійсно, як зараз ми чули з доповіді міністра цей законопроект, досить актуальний і важливий, і покликаний відіграти не аби яку роль в подальшому розвитку, насамперед, тваринницький галузі і особливо якості продуктів харчування. Тобто, він направлений на реалізацію основних стратегічних завдань держави у сфері охорони здоров’я населення, насамперед, що ставить перед собою Україна на шляху до ЄС. Забезпечення контролю епізоотичної ситуації в державі, ми всі знаємо з новітньої історії наскільки це важливо, забезпечення населення безпечними для здоров’я продуктами харчування тваринного походження, особливо конкурентноздатності тваринницької продукції на європейських, світових ринках, ну і контролю за імпортом живої худоби, м’ясної сировини, що теж на сьогодні є надзвичайно важливим і актуальним у нашій державі. Хочу вам сказати, що система ідентифікації, реєстрації тварин, а саме: великої рогатої худоби, вона вже по суті запроваджена і існує у нас з 2003 року. Більше того, центральні органи виконавчої влади вже тут навидавали нормативних актів більше, ніж ніж на 300 сторінок. І є відповідна система, створена у нашій державі. І нам варто прийняти за основу цей законопроект. І комітет з питань аграрної політики, земельних відносин рекомендує Верховній Раді так і зробити. Але є на сьогодні небезпека. І я хотів би, користуючись присутністю виконавчої влади, особливо і міністра Мельника, сказати, що реєстрація є платною і апетити збільшуються, тому що ще три роки назад за реєстрацію потрібно було заплатити 13 гривень, а сьогодні вже селянин має платити 60 гривень. Тобто не потрібно роявляти тут і зловживати цим становищем, розібратися у технічному плані. А в цілому давайте підтримаємо цей законопроект.
Все у вас, Сергій Миколайович, да? Дякую. Шановні колеги, прошу на виступи записатися, якщо бажаючі є. Прошу вивести прізвища народних депутатів на табло, що записалися. Катерина Ващук, будь ласка. Потім Гуменюк.
Терещуку прошу передати.
Сергій Терещук, мікрофон, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Депутати фракції „Блоку Литвина” підтримують внесений міністерством законопроект і вважають, що якраз він сьогодні на часі. Але разом з тим ми хочемо звернути увагу на три таких деталі – це час введення законопроекту, якщо він буде прийнятий як закон у дію. Це може бути лише з наступного року. Звертаємо увагу на те, що сказав колега Рижук про те, що все-таки потрібно передбачити джерела фінансування. Реєстрація не буде проходити безоплатно. Очевидно, будуть понесені витрати з державного бюджету. А відповідних висновків бюджетного комітету немає до законопроекту. І третєю все-таки така пропозиція, щоб і Міністерство аграрної політики попрацювало над тим, щоб більш чітко виписати якраз саме перелік інформації, яку потрібно буде внести в документи при внесенні тварин в єдиний реєстр. І після цього можна буде законопроект прийняти, і це буде законно. Дякую.
Народний депутат Гуменюк, фракція „Наша Україна”. Роман Ткач, будь ласка, передає право на виступ.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Я впродовж того, що сказав мій колега Сергій Терещук. Дійсно, однозначно треба приймати цей законопроект, але приймати його тільки в першому читанні. В чому справа. Десь років 2-3 проходила вже інвентаризація великої рогатої худоби у нас, у країні. Але питання якраз стоїть у тому, щоб оплату за цю роботу взяла на себе держава. Тому що, виходить, знаєте, замкнене коло. Треба всю худобу, зробити перелік, треба її ідентифікувати, завести її в єдиний реєстр. Але питання стоїть, що вся оплата за цю роботу, починаючи від бірок і закінчуючи на за документацію лягає на населення. І населення просто скривається, не дає точки покази цієї худоби. І тому я думаю, бо ось тут, в законопроекті є пропозиції міністерства фінансів, де вони пропонують тільки частково врахувати оплату на ці роботи. Я би все-таки казав, що нам треба приймати цей законопроект. Але 100 відсотків окремою стрічкою в державному бюджеті положити фінансування за ідентифікацію та реєстрацію цієї худоби. Бо, коли буде це йти 50 відсотків, ту іншу частинку покладуть на населення. І населення просто банально буде від цього відмовлятися. Тому я закликаю проголосувати за, але тільки в першому читанні і покласти стопроцентне фінансування в державному бюджеті. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Інших пропозицій немає? Тобто пропозиція комітету прийняти за основу збігається з пропозиціями народних депутатів, які щойно виступали. Тому вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту закону, реєстраційний номер 3008, про ідентифікацію та реєстрацію тварин. Прошу голосувати. [[13:06:26]] За-376 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про фермерське господарство", реєстраційний номер 3012. Доповідач – міністр аграрної політики Юрій Федорович Мельник. Співдоповідачем буде виступати Сергій Миколайович Рижук. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Проект Закону України про внесення змін до Закону України „Про фермерське господарство” розроблено з метою розширення кола одержувачів державної фінансової підтримки за бюджетною програмою щодо фінансової підтримки фермерських господарств, а саме: шляхом залучення фермерських господарств, які розташовані та проводять господарську діяльність на територіях, що мають статус гірських та поліських. Крім того, законопроектом передбачається надавати відшкодування за придбання одного трактора, комбайна, вантажного автомобіля не залежно від того, чи є він першим. Нагадаю, що саме ця норма на сьогодні жорстко регламентується. Визначається також поняття „фермерське господарство з відокремленою садибою”. Прийняття цього законопроекту сприятиме стабільній діяльності фермерських господарств і ефективності використання коштів Державного бюджету, який спрямовується на їх підтримку. Прошу народних депутатів підтримати зазначений законопроект.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Дякую. Сергію Миколайовичу, будь ласка, позиція комітету.
Шановні колеги, Комітет з питань аграрної політики та земельних відносин розглянув проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про фермерське господарство” щодо вдосконалення правового регулювання діяльності фермерських господарств, зокрема, визначення поняття „відокремлена фермерська садиба”, надання державної фінансової підтримки фермерським господарствам та новоствореним фермерським господарствам з відокремленою садибою, які проводять господарську діяльність, я наголошую, особливо на Західній, Поліській частині нашої держави і особливо в гірських населених пунктах, де, власне кажучи, неможливо вести розширене відтворене виробництво крупнотоварне, де якраз умови всі співпадають з фермерським господарством як відокремленою садибою. Головним чином це і стосується змін до цього законопроекту, щоб ввести поняття і направити певні фінансові ресурси для створення реального фермерського господарства у нашій державі. Так що комітет одностайно прийняв рішення підтримати і прийняти даний законопроект за основу. Дякую.
Дякую. Сергій Миколайович. Шановні колеги, прошу записатися на участь у обговоренні цього з законопроекту. Прошу вивести прізвища народних депутатів на табло. Народний депутат Аржевітін, фракція „Наша Україна”. Лілія Григорович, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”.
Лілія Григорович, депутатська група „За Україну!” Поза всяким сумнівом ми пропонуємо, як і вся фракція підтримати даний законопроект у першому читанні. Чому у першому? Тому що є ряд питань, зокрема, є певний лист від 8 жовтня 2008 року Верховного Суду, який до певної мірі зупиняє частково видачу актів окремих видів до 2017 року. Тому, звичайно, у першому читанні ми цей законопроект підтримаємо. Це дуже добре, що ми розбираємося нарешті на законодавчому рівні з фермерським господарством. Мені особисто, як представнику групи ”За Україну!” прикро, що ми погано розібралися з нашим парламентським господарством, що сьогодні, слухаючи інформацію міністра закордонних справ, ми у порушення Регламенту проголосували за буцімто відставку, порушуючи таким чином діюче законодавство. Дуже шкода, що з нашим господарством ми розібратися не в змозі.
Дякую. Я можу тільки одне сказати, що я абсолютно з вами згоден, але не у тій частині, що щось там було порушено. Просто тут позиція така депутатського корпусу нашого. Олександр Пеклушенко, фракція Партії регіонів, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, я возвращаюсь к предыдущему закону. Я считаю, что такой значимости закон, как мы рассматривали, нельзя рассматривать по скороченной процедуре, мы должны были его рассмотреть по всей процедуре, потому что тот предыдущий закон [[Роман Ткач]] несет очень много в себе опасности. Наверняка в бюджете не найдется денег, наверняка тот закон повторит проблему, с которой мы столкнулись сегодня на селе, с субвенциями и частным подворьем. Хотели, как лучше, а получилось, как всегда. Так и с этим вопросом будет. Ветеринария, безопасность – это одно, а учет, тем более, учет по-украински, сегодня приведет к снижению поголовья в частном секторе. Поэтому я повторяю, что наша фракция категорически возражает против того, чтобы это легло на проблемы селян и одноособников. Что касается второго вопроса. Мы сто процентов поддерживаем все, что идет на пользу фермерам. Я лично встречался на той неделе в Ореховском районе с фермерами, они возмущались поведением министра и министерства. Что вы реально сделали? Полтора литра дизпалива дали на гектар? И вообще, уважаемый господин министр, я от имени фермеров Запорожской области приглашаю вас посетить Запорожскую область и поговорить профессионально, поговорить приближенно, поговорить о настоящих проблемах. Поэтому мы будем голосовать за этот закон, и повторяю: никогда не дадим возможностей чиновникам обижать людей, которые сегодня создают национальное богатство. 183 млрд. долларов – такие увеличения на закупку производства. Село – это то звено, которое позволит вытащить всю цепь проблем экономических и кризисных.
Олег Ляшко, потім Адам Мартинюк. Олег Ляшко, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”. Мікрофон, будь ласка.
Олег Ляшко, „Блок Юлії Тимошенко”. Попередній колега задав риторичне питання до міністра пана Мельника: що ви реально зробили? Шановний Олександре Миколайовичу, буквально тиждень тому рішенням уряду фермери отримали додатково 260 млн. гривень на здешевлення кредитів. Крім того, зараз ми розглядаємо урядовий [[наголошую!]] проект закону, який передбачає фермерським господарствам, розташованим у гірських населених пунктах, на поліських територіях надавати фінансову підтримку на безповоротній основі. Упродовж останнього часу уряд провів, без перебільшення, два десятки нарад, у тому числі і з фермерами, де обговорювалось питання виходу з кризи і надання фінансової допомоги. Зараз в уряді готується проект закону про внесення змін до Державного бюджету України, де буде збільшене фінансування агропромислового комплексу. Сьогодні за ініціативою уряду і Прем’єр-міністра започаткована схема, за якою з аграрного фонду зернотрейдери у замін НДС отримують зерно, продають, заробляють на цьому гроші. Аграрний фонд отримує НДС, а це мільярди гривень, і надає їх на викуп врожаю минулого року, який в деяких місцях по сьогоднішній день не зібраний, і на закупівлю врожаю вже наступного року. Тому я думаю, що українські селяни, агропромисловий комплекс, фермери не обійдені увагою уряду і ця увагу буде ще більш активніша і дієвіше. У цьому немає жодних сумнівів і саме тому фракція "Блоку Юлії Тимошенко" голосуватиме і за цей проект закону, і за багато інших, які підготовлені урядом на підтримку агропромислового комплексу. Дякую.
Адам Іванович Мартинюк, фракція комуністів.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Я послухав тільки що чудовий рапорт про те, що робить уряд в аграрному секторі – аж сльози закапали, що нас чекає в селі! Все це правильно, рішень прийнято багато, але, на превеликий жаль, жодне з них не виконується і воно не є реальністю. Назовіть і покажіть мені банки, які дають або погашають для аграрників ці кредити. Є рішення, але воно не виконується, тому що банки, тим більше комерційні банки аж ніяк не підконтрольні постановам уряду. Це один момент. І другий. Це дуже добре, що уряд стільки багато робить для села, але якби він дійсно піклувався про село, то законопроекту, про який я криком тут кричав, що не можна приймати і ліквідовувати колективні сільськогосподарські підприємства, уряд не вносив би. Бо якщо він дбав про різні форми власності і про право цих різних форм власності, а так він хоче ліквідувати їх для того, щоб розбазарювати далі землю. Те, що стосується даного законопроекту, як представнику Поліського району, я звичайно усією душею, як кажуть, буду підтримувати і готувати своїх колег по фракції підтримати цей законопроект, бо той, хто знає що таке Полісся, той, хто знає що таке гірські райони нашої держави, той розуміє в яких умовах приходиться їм господарювати. Тому я закликаю усю сесійну залу підтримати цей законопроект. Дякую.
Шановні колеги, обговорення законопроекту завершено. Пеклушенко, будь ласка, одна хвилина репліка, тільки прізвичаща знову не називайте.
Я благодарю коллегу зато. Что он дал мне возможность ответить. И в этой связи я обращаюсь к присутствующим и слушающим нас аграриям. Скажите, пожалуйста, вам нужны 20, 30, 40 совещаний по аграрному комплексу? Сколько нужно совещаний отдельно взятому фермеру? Скажите, сели так хорошо, то почему так плохо? Почему сельское хозяйство стонет? И если говорить о цифрах, то цифры следующие, уважаемые селяне и аграрники, с 3,5 миллиардов на кредитование в текущем году уменьшена эта цифра в 6,5 раз; то же самое в 2,5 раза поддержка животноводства уменьшена. И те несчастные, жалкие миллионы, которые вы предлагаете дать по учету и статистике, они ничего не решают. Поэтому мы можем долго и нудно рассказывать, какое выдающееся правительство и министр, надо ехать к людям. Надо разговаривать и надо вырабатывать неотложную программу мер помощи селу.
Шановні колеги, прізвища не називалося. Прошу, прізвищ жодних не було. Шановні колеги, розгляд законопроекту завершено. Пропозиція комітету, яка була підтримана депутатським корпусом, прийняти законопроект за основу. Тому я ставлю на голосування для прийняття за основу проект Закону про внесення змін закону України про фермерське господарство. Реєстраційний номер 3012, прошу голосувати. [[13:18:21]] За-396 Рішення прийнято. Тут прозвучала пропозиція, що прийняти як закон. Комітет не заперечує? Ніхто не заперечує з колег? Можна ставити на голосування? Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту закону про внесення змін до закону про фермерське господарство. Реєстраційний номер 3012 в цілому як закон. Прошу голосувати. [[13:19:01]] За-390 Закон прийнято. Дякую. Шановні колеги, зараз ми маємо розглянути два проекти закону – реєстраційний номер 2626 і 3338. Давайте поступимо таким чином: заслухаємо по цих двох законопроектах доповіді, а потім позицію комітету одразу по двох законопроектах. Голосування проведемо окремо. Немає заперечень? І обговоримо їх разом тоді. Оголошується до розгляду проекти Законів про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення охорони родючості ґрунтів, реєстраційний номер 2626, і відповідний проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих атів України щодо збереження родючості ґрунтів, реєстраційний номер 3338. Доповідачі – народний депутат України Сергій Миколайович Терещук, міністр аграрної політики Юрій Федорович Мельник і співдоповідачем буде виступати голова підкомітету Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Валерій Федорович Бевзенко. Будь ласка, Сергій Миколайович.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! В Конституції в статті 14 записано, що земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Ми вже так привикли, на кожному кроці ми говоримо про те, що ми маємо самий найкращий чорнозем у світі. А чи справді це так? У якому стані наші землі? І ви знаєте, на це питання ніхто не дасть відповіді, тому що у нас ґрунтообстеження в Україні проводилися останні раз – я звертаю вашу увагу: останній раз проводилися! – в 1962 році. Протягом 47-ми років ми не знаємо, що робиться в землі. За окремими обстеженнями вчені дійшли висновку, що гумус в наших чорноземах зменшився на 25-30 відсотків. Чому так сталося? Економічна ситуація, земельна реформа не завершена, реформи колективних сільськогосподарських підприємств, і саме головне – у держави немає дієвих механізмів контролю за землею. Через це у нас порушуються сівозміни. Подивіться, що робиться: ріпак, соняшник, що завгодно. Сьогодні ввели таке поняття „культурозаміна” замість „сівозміни”, яку придумали наші вчені Пряничників, Болотов, Докучаєв. Тому сьогодні потрібно дати державі механізм контролю за цим справжнім нашим багатством. Нам потрібно внести зміни до Земельного кодексу, до Закону про землеустрій, ми повинні обов’язково робити, виготовляти документацію по використанню земель, про яку реформу можна говорити, або продовження Земельної реформи, якщо ми не проведемо інвентаризацію землі, а саме цей законопроект зобов’яже проводити інвентаризацію землі, а саме цей законопроект зобов’яже зробити агрохімічні обстеження, зробити правильні сівозміни. Я вже не кажу про економічну складову, це дасть можливість прогнозувати і планувати посіви сільськогосподарських культур в Україні. Тому я звертаюсь до вас, шановні колеги, це закон не політичний, він конче необхідний сьогодні і селян, і жителям міста, всім людям, яким небайдужа наша земля. І я, забігаючи наперед, скажу, що є законопроекти, які.
Дайте завершити, будь ласка.
Міністерство аграрної політики, законопроекти схожі, з цих двох законопроектів можна зробити той законопроект, який дасть можливість, справді, контролювати використання земель. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, я запрошую до доповіді міністра аграрної політики. Юрій Федорович, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Проект закону розроблено як проект акту в системі нормативно-правових актів щодо підвищення ефективного і раціонального використання земель сільськогосподарського призначення. Актуальність розробки і прийняття цього документу обумовлена цілою низкою загальновідомих сьогодні факторів і про них детально сказав Сергій Миколайович Терещук. Проектом закону передбачається внести зміни до Земельного кодексу України, Кодексу України про адміністративні правопорушення, Кримінального кодексу України, Законів України про охорону земель, про землеустрій і створити умови, які визначатимуть підвищення ефективності і раціонального використання земель сільськогосподарського призначення та відповідальність землевласників і землекористувачів за виснажливе використання земельних ресурсів. Основною метою прийняття законопроекту є: Перше. Визначення правових, економічних та екологічних основ раціонального та ефективного використання земель сільськогосподарського призначення та посилення контролю з боку держави в цій сфері. Друге. Обов’язкова наявність проектів землеустрою, в складі яких розробляються проекти земле охоронних заходів та науково обґрунтовані сівозміни відповідно до зональних особливостей та спеціалізації сільгосппідприємств. Третє. Визначення процедури погодження проектів, що дозволить врегулювати структуру посівних площ, виходячи з економічної та екологічної доцільності, зокрема, збільшувати площі стратегічних фітосанітарних та грунтовідновлюваних культур. Шановні народні депутати, прошу підтримати цей законопроект. Спасибі.
Дякую. Сідайте. Валерій Федорович Бевзенко, будь ласка, позиція комітету по двох цих законопроектах.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати України. Щодо запропонованих вашій увазі законопроектів необхідно зазначити, що різняться вони між собою лише тим, що законопроектом, який внесено Кабміном додатково пропонується внести зміни і до Кодексу України про адміністративні правопорушення та Кримінального кодексу України з метою посилення контролю з боку держави в цій сфері. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України вважає, що положення законопроекту, внесеного Кабінетом Міністрів стосовно становлення відповідальності за використання земельних ділянок сільськогосподарського призначення без розроблення або затвердження проектів землеустрою недоцільно включати до Кримінального кодексу та Кодексу про адміністративні правопорушення, які встановлюють відповідальність лише за самовільне відхилення від проектів землеустрою. Також викликають заперечення запропоновані розміри санкцій за відповідні правопорушення, які є значно вищими порівняно з тими, що застосовуються в цих законах. Зазначене стосується і змін запропонованих до Кримінального кодексу України щодо підвищення штрафів за кримінальні злочини, а саме за без господарські використання земель, оскільки вони не враховують чинну практику у вирішенні цього питання. З огляду на вище викладене та враховуючи висновки Головного науково-експертного управління апарату Верховної Ради України комітет запропонував прийняти за основу законопроект реєстраційний номер 2626 внесений народними депутатами України Терещуком та Литвином. Дякую за увагу.
Так, дякую вам також. Ви зразу по двох законопроектах.
Стосовно урядового законопроекту – повернути суб’єкту законодавчої ініціативи на доопрацювання.
Дякую. Позиція комітету, шановні колеги, доведена до вашого відома. Дякую. Сідайте, будь ласка. Обговорення. Прошу записатися з двох законопроектів. Прошу вивести на табло прізвища народних депутатів, які записалися на виступи. Катерина Ващук, будь ласка.
Шановні народні депутати, дійсно, цей законопроект має дуже велике значення для збереження родючості землі, це те, що ми зберігаємо для наступних поколінь. Те що сьогодні не дотримуються сівозміни окремі землевласники, щорік по року сіється соняшник, ріпак, виснажується землі - рано чи пізно призведе до того, що ми будемо говорити про українські чорноземи у минулому. Тому треба до цього закону підійти дуже відповідально і дійсно посилити всі норми у адміністративному, кримінальному законодавстві за неправильне використання головного національного багатства України - землі. При недотриманні структури посівних площ і збереженні родючості землі треба не тільки питати з власників, а все-таки їх наказувати, тоді ми передамо наступним поколінням родючу землю. І друге. Дуже важливо, щоб все-таки до другого читання у цьому законопроекті були враховані, так серйозно, не тільки норми відповідальності, а і можливість отримати підтримку держави, якщо фермер, господарник, орендар, хто б він був, господар землі дотримується абсолютно сівозміни, береже землю, добре відноситься до збереження і примноження її родючості. Тоді всі ті програми, які уряд пропонує, які уряд дає, хоч їх недостатньо, але все-таки на гектар землі за сортонадбавки до культур і таке інше. Давати в першу чергу тим, хто дуже дбайливо відно.
Так, Роман Ткач, право на виступ йому передає колега Аржевітін. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Дійсно, дуже добре, що і Кабінет Міністрів, і наші колеги народні депутати подали свої ці законопроекти. Але, підтримуючи загалом і один, і другий, я би все-таки хотів сказати зауваження до двох законопроектів, суть якого полягає в наступному. Будь-який закон буде виконуватися тільки в одному випадку, коли буде задіяний контроль. Ви подивіться, яка сьогодні, парадокс склався у нас, у державі. Сьогодні Мінекології має свою екологічну інспекцію. Сьогодні Держкомзем має свою земельну інспекцію. Сьогодні Мінагропром має Державну службу охорони родючості грунтів і фактично ще в кожному районі залишилися агрохімічні лабораторії. Але немає єдиного державного органу, який буде, власне, здійснювати контроль за родючістю грунтів, за складом грунтів, за проведення сівозміни і так дальше. Тому я думаю, що в даному випадку нам треба поступити наступним чином. Прийняти так, як каже комітет з аграрної політики, у першому читанні за основу прийняти депутатський законопроект. І взяти частину пропозицій, запропонованих у законопроекті Кабінету Міністрів. Але, все-таки, окремою чи постановою, чи окремим розділом у цьому законопроекті до другого читання винести таку пропозицію, що на протязі півріччя чи року Кабінету Міністрів створити єдину структуру у, наприклад, Мінагрополітики, бо там залишилися все-таки фахівці, яка би змогла проводити контроль. Тому що в себе ми все, щоби ми зараз з вами тут не приймали, коли не буде налажено відповідного контролю, нічого не буде. Щоби ми не говорили, але сьогодні Україна стоїть на порозі прийняття ринку землі. Буде ринок землі, чи через рік, чи через два, чи через три. Але, якщо у нас не буде дієвого контролю за використанням товарної землі, бо тут, власне, йдеться мова про товарну землю, про тих, хто має 100 і більше гектарів, ефекту ніякого не буде. Тому пропозиція – прийняти в першому читанні. Але Кабінету Міністрів доручити створення єдиної служби по контролю за якістю землі. Дякую.
Дякую. Сергій Миколайович Рижук, фракція Партії регіонів.
Дякую. Шановні колеги, я нажав червону кнопку не тому, що проти суті цього законопроекту, а тому що дії виконавчої влади і подання законопроектів, які вони дають, цілком протилежні. Складається враження, що дедалі більше законопроектів і законів і особливо і по охороні родючості ґрунтів у нас в державі, а дедалі менше фінансування. Землю якраз не обманеш: що поклав, то і візьмеш с прибутком. Чому у бюджеті остання єдина невеличка стаття стосовно охорони родючості ґрунтів і та знищена? Для того, щоб, приймаючи такі закони, донищити ґрунти, землю? І при цьому хизуватися ґрунтами, родючості ґрунтів на Україні, тоді як вони деградують, навіть мертвіють, коли 48 тисяч гектарів щорічно ріллі заростає бур’янами, хвощами і чагарниками. Так що, звичайно, за агрохімічну паспортизацією, агрохімічне обстеження, заходи по підвищенню родючості ґрунтів – це потрібно мати. І ми законопроект Сергія Терещука повинні підтримати, урядовий відправити на доопрацювання і, що там корисне, взяти в цей єдиний законопроект. Тим паче, що коли ми часто говоримо про СОТ, вступили, можливості, у нас сьогодні якраз є велика можливість значно більше коштів направляти на охорону родючості ґрунтів. Тому що якщо цього не робити, то буде така ж доля цього закону, як і доля Закону про заборону спалювання стерні. Якщо комплексу не вирішили, то 50 мільйонів тонн соломи горить, і закон є, а результату немає. Так що у наступному, у другому читанні ми повинні обов’язково подивитися, щоб ув’язати із системним фінансуванням і забезпечення фінансами цього закону. Дякую за увагу.
Шановні колеги, розгляд законопроектів 2226, автор Сергій Терещук, і законопроекту 3338, урядовий, завершено. Пропозиція комітету: прийняти законопроект 2626 за основу. А щодо законопроекту 3338, урядового, комітет пропонує направити на доопрацювання. Я буду ставити у порядку черговості на голосування. Прошу уваги. Вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо забезпечення охорони родючості грунтів]], реєстраційний номер 2626. Прошу голосувати. [[13:34:20]] За-379 Рішення прийнято. А як ми тепер поступаємо? Шановні колеги, а тепер урядовий законопроект. Оскільки є пропозиція комітету направити на доопрацювання, але разом з тим я повинен ставити пропозицію за основу про прийняття. Тому я ставлю на голосування першу пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих України [[щодо збереження родючості грунтів]], реєстраційний номер 3338 [[урядовий]]. Прошу голосувати. [[13:35:14]] За-229 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, Роман Ткач висловив дуже важливу пропозицію. Давайте, можливо, ми дамо доручення або підготуєм доручення до Кабінету Міністрів України з приводу внесення пропозицій про створення єдиної інтегрованої системи контролю за земельними питаннями. Немає заперечень? Будемо вважати, що ми погодили це рішення. Продовжуємо наше ранкове засідання до 14.15 хвилин, тобто на 15 хвилин. І оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України про Державну геологічну службу України [[щодо контролю за видачею ліцензій та дотриманням ліцензійних умов]]. Доповідач – перший заступник міністра охорони навколишнього природного середовища Лизун Степан Олексійович. Співдоповідачем буде виступати голова Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Наталія Юріївна Королівська. Прошу вас.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується законопроект, який розроблений з метою приведення Закону України „Про державну геологічну службу” у відповідність до двох законів: перший Закон – це „Про основні засади державного нагляду у сфері господарської діяльності” і другий Закон – це „Про ліцензування певних видів господарської діяльності”. Він складається з двох частин. Фактично перша частина приводить у відповідність один, дуже важливий момент – це ліцензування виду діяльності „видобування”. Тобто я ще раз хочу акцентувати увагу, шановні народні депутати, оскільки це питання виникало завжди при обговоренні в комітетах, що йдеться не про ліцензії на надра, не йдеться про ліцензії на ділянки, ідеться виключно про те, що ми зобов’язані відповідно до Закону „Про ліцензування певних видів господарської діяльності” ліцензувати такий вид, як видобування, який на сьогодні, як це не парадоксально, не врегульований, і він не ліцензується. Отже, законопроект, який ми пропонуємо вашій увазі для прийняття, він надає уповноваженому центральному органу повноваження з видачі суб’єктам підприємницької діяльності ліцензій на видобування корисних копалин з родовищ, що мають загальнодержавне значення, як це і передбачено вищесказаним законом. І друга частина або друге питання, яке теж ми зараз врегульовуємо, це питання щодо контролю за дотриманням ліцензійних умов. Сьогодні в рамках Мінприроди існує, скажемо, служба, яка займається контролем дотримання ліцензійних умов, однак законодавчо ця функція не закріплена. І ось цим законом ми відповідно теж до Закону „Про основні засади державного нагляду” узаконюємо функцію контролю за дотриманням ліцензійних умов при розробці надр України. Реалізація цього законопроекту сприятиме ефективному виконанню завдань, покладених на Мінприроди у сфері надрокористування. Я прошу вас підтримати цей закон. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Наталія Юріївна – голова комітету, будь ласка. Позиція комітету.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Комитет по вопросам промышленной, регуляторной политики и предпринимательства рассмотрел данный законопроект на своем заседании 17 сентября 2008 года проект закона о Государственной геологической службе Украины, о внесении изменений в закон Украины. Цель законопроекта – привести Закон Украины «О Государственной геологической службе Украины» в соответствие с нормами Закона Украины «Об основных принципах государственного надзора, контроля в сфере хозяйственной деятельности» и «О лицензировании определенных видов хозяйственной деятельности». Проектом предоставляется ряд полномочий органу исполнительной власти по геологическому изучению и использованию недр. Речь идет о выдаче лицензии на добычу полезных ископаемых, месторождений, имеющих общегосударственное значение, контроль за соблюдением лицензионных условий. Государственная геологическая служба выполняет эти функции согласно Постановлению Кабинета Министров, но требует, согласно законодательства, законодательно урегулировать эту норму закона. Законопроект был полностью поддержан членами комитета. В поддержку законопроект также выступило Главное научно-экспертное управление. При этом эксперты управления справедливо обращают внимание на то, что абзац 9 части 2 статьи 6 Закона «О Государственной геологической службе Украины»,в который вносится дополнения, противоречит статье 1 Закона Украины «О лицензировании определенных видов хозяйственной деятельности». Согласно закона о лицензировании лицензии выдаются не предприятиям, учреждениям и организациям, как говорится в указанном месте закона «О Государственной геологической службе Украины», а субъектам хозяйствования. В связи с этим Главное научно-экспертное управление предлагает в новой редакции абзаца 9 части 2 статьи 6 закона исключить слова «предприятие», «учреждение», «организация», а также «физическим лицам – субъектам предпринимательской деятельности». Комитет поддерживает это предложение, поскольку оно направлено на гармонизацию нашего законодательства. Иными словами, комитет предлагает со следующей редакцией данного абзаца части 2 статьи 6 «О Государственной.
Дайте можливість завершити виступ.
«О Государственной геологической службе Украины». Я хочу сказать это для стенограммы. Выдача лицензий на поиск, разведку полезных ископаемых, на добычу полезных ископаемых из месторождений, которые имеют общегосударственное значение и включены в Государственный фонд месторождений полезных ископаемых, а также на добычу драгоценных металлов и драгоценных камней и драгоценных камней органогенного образования, полудрагоценных камней осуществление контроля за соблюдениями лицензионных условий. Таким образом, Комитет по вопросам промышленной регуляторной политики и предпринимательства приняли следующее решение: поддержать проект закона Украины о внесении изменений в закон Украины о Государственной геологической службе Украины, регистрационный номер 3018, внести законопроект на рассмотрение Верховной Радой Украины и предложить принять его за основу и в целом, как закон с учетом замечаний Главного научно-експертного управления аппарата верховной Рады Украины. Спасибо за внимание.
Дякую. Шановні колеги, якщо потреба обговорити цей проект, прошу записатися. Прошу показати прізвища народних депутаті в на табло. Сергій Шевчук, фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
Дякую, Володимире Михайловичу. На фракції, на засіданні фракції розглянуто цей проект закону, і на думку депутатів фракції "Блоку Юлії Тимошенко", є достатньо аргументі для того, щоб рекомендувати, аби він був прийнятий і в першому читанні, і в цілому, оскільки він вдосконалить систему не лише надання ліцензії, а систему державницького використання природних запасів в Україні. Тому наша фракція буде голосувати „за”. Дякую.
Дякую. Ксені Ляпіна, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Дякую, шановні колеги. Ксенія Ляпіна, група „За Україну”. Я звертаю увагу на те, що уряд цим проектом закону нарешті почав приводити законодавство України у відповідність з законом про державний нагляд контроль. Тому що сьогодні, фактично, геологічна служба виконує функції контролю абсолютно без належних не це законних підстав. І це турбує, тому необхідно приймати цей закон. Одначе уряду треба дати доручення, не зупинятися на цьому. В нас є ще десятки законодавчих актів, які так само треба привести у відповідність до закону про державний нагляд-контроль. І уряду треба прискорити цю роботу, оскільки, фактично, сьогодні існує суперечність в законодавстві і постає питання: чи законно проводиться державний контроль? Тому я пропоную ухвалити цей закон за основу, а якщо в цілому, то тільки з тими зауваженнями, які були озвучені для стенограми, які внесені Науково-експертним управлінням. Дякую.
Народний депутат Колесніченко, фракція Партії регіонів, прошу.
Прошу передати слово колезі по фракції Партії регіонів Плотнікову.
Вадим Плотніков, мікрофон, будь ласка. Олексій Плотніков, вибачте.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Я хочу підтримати цей законопроект. І ще я абсолютно погоджуюся із головою Комітету з регуляторної політики, що там є певні непорозуміння щодо першої статті закону про ліцензування певних видів господарської діяльності, і я сподіваюся, що це буде приведено у відповідність протягом доопрацювання. Але, в принципі, це досить корисний законопроект, він вносить необхідність спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з геологічного вивчення використання права видавати ліцензії. Тобто з цієї точки зору це навіть, скоріше, технічний законопроект, який покращує економічну діяльність. Тому я пропоную підтримати цей законопроект у першому читанні з відповідним доопрацюванням його надалі. Спасибі.
Дякую. Шановні колеги, обговорення завершено. Пропозиція комітету була прийняти за основу і в цілому з урахуванням пропозицій Науково-експертного управління. Тому я поставлю на голосування про прийняття за основу Проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про державну геологічну службу України” [[щодо контролю з видачею ліцензій та дотриманням ліцензійних умов]], реєстраційний номер 3018. Прошу голосувати. [[13:45:29]] За-353 Рішення прийнято. Шановні колеги, комітет пропонує врахувати зауваження Науково-експертного управління і з урахуванням цього, і тут була думка народних депутатів такою ж, прийняти цей проект в цілому як закон. Йдеться про те, що з нової редакції абзацу 9 частини 2 статті 6 закону вилучити слова „підприємствам, установам і організаціям, а також фізичним особам, суб’єктам підприємницької діяльності”. З урахуванням цього, якщо немає застережень, ми можемо поставити на голосування про прийняття проект закону в цілому як закон. Немає застережень? Тому я ставлю цю пропозицію на голосування. Прошу голосувати. Для прийняття із врахуванням висловленої пропозиції і в цілому як закон, реєстраційний номер 3018. Це для стенограми. [[13:46:27]] За-342 Закон прийнято. Оголошується до розгляду Проект Закону про затвердження зміни до статті 22 Конституції Автономної Республіки Крим [[щодо строку повноважень Верховної Ради Автономної Республіки]], реєстраційний номер 3653. Доповідач Сергій Григорович Міщенко, народний депутат, співдоповідачем буде виступати голова підкомітету Комітету з питань правової політики Еліна Вікторівна Шишкіна.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! Шановні громадяни України! Хочу нагадати вам, що зміни до Конституції Кримської автономії приймаються законом Верховної Ради України. У вересня 2008 року Верховна Рада Криму винесла постанову відносно того, щоб привести у відповідність до Конституції України Конституцію Автономної Республіки Крим, записавши в статтю 22, що строк повноважень Верховної Ради Автономної Республіки Крим становить 5 років. Якщо приймати даний законопроект, щоб не було двояких таких коментарів чи тлумачень цього закону, що таким чином ми продовжуємо термін депутатам Автономної Республіки Крим ще своїх повноважень, я хочу погодитися з Головним науково-експертним управлінням та з Комітетом правової політики, який в повному складі затвердив дану поправку, того, щоб прикінцеві положення цього закону прописати наступним чином. Прошу уважно вдуматись в це, в ці прикінцеві положення. Що даний закон вступає в силу, набирає чинність в день відкриття першої сесії Верховної Ради Автономної Республіки Крим, склад якої обраний на наступних чергових або позачергових виборах до Верховної Ради Автономної Республіки Крим. Прошу підтримати.
Так, дякую. Зараз ще будемо слухати позицію комітету. Будь ласка, голова підкомітету Комітету з питань правової політики Еліна Вікторівна Шишкіна. Заключення комітету, будь ласка.
Шановні колеги, шановний Володимире Михайловичу! Комітет з питань правової політики на своєму засіданні 10 лютого 2009 року розглянув проект Закону про затвердження зміни до статті 22 Конституції Автономної Республіки Крим щодо строку повноважень Верховної Ради Автономної Республіки Крим. Слід зазначити, що у вересні 2008 року Верховна Рада Автономії внесла зміни до статті 22 Автономної Республіки Крим, якою передбачила строк її повноважень 5 років. Таке рішення було обумовлено тим, що стаття 22 Конституція Автономної Республіки Крим не узгоджується з частиною першою статті 141 Конституції України, яка передбачає строк повноважень для представницьких органів 5 років. Слід зазначити, що відповідно до Конституції України та рішення Конституційного Суду України від 18 вересня 2008 року Верховна Рада України уповноважена затверджувати Конституцію Автономної Республіки Крим. Лише затверджувати, і затверджувати також відповідні зміни до неї. Разом з тим, відповідно до висновку Головного науково-експертного управління введення в дію цього закону доцільно лише для новообраної Верховної Ради Автономної Республіки Крим. Таким чином комітет підтримує висновки Головного науково-експертного управління і з урахуванням їх пропонує: Верховній Раді розглянути та прийняти в цілому та за основу. за основу та в цілому, вибачте, Закон України про затвердження зміни до статті 22 Конституція Автономної Республіки Крим з урахуванням зауважень Головного науково-експертного управління щодо введення в дію цього закону. Дякую за увагу.
Так, дякую. Будь ласка, шановні колеги, прошу записатися на виступ. Прошу записатись. Юрій Мірошниченко.
Шановні виборці, шановні колеги! Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів. Одразу хочу сказати, що наша фракція підтримує такі зміни до Конституції Автономної Республіки Крим, тим більше, що функція Верховної Ради України лише затвердження. І рішення законодавчого органу Автономної Республіки Крим вже ухвалено. Чому це питання є органічним? Не лише приведення у відповідність до Конституції України, Конституції Автономної Республіки Крим, адже Автономна Республіки Крим як окремий суб’єкт регулюється десятим розділом Конституції України. І там, на жаль, не передбачили ту норму про п’ятирічний термін повноважень, яка передбачена для органів місцевого самоврядування, яке є визначена у 141 статті Конституції. І тому виникла потреба врегулювати це питання в Конституції Автономної Республіки Крим. Ми маємо єдиний порядок формування органів місцевого самоврядування, в тому числі і Автономній Республіці Крим. І я думаю, що абсолютно логічно, що діяти цей закон буде з моменту набуття повноважень депутатським корпусом, обраним наступним скликанням. Хоча я розумію і тих наших колег, які пропонують подовжити повноваження. Разом з тим, просто нам цього не дозволяє сама Конституція України. Закон не має зворотної сили. І розуміючи, що нам треба приводити у відповідність норми Конституції Криму і норми Конституції України, ми не можемо в інший спосіб це врегулювати, як тільки з наступного скликання парламенту Криму. Дякую.
Дякую. Руслан Князевич, будь ласка, фракція „Наша Україна-Народна Самооборона”.
Шановні колеги, я просив би вашої уваги, бо, насправді, це зовсім непрохідне, нерядове рішення. Зараз ми розглядаємо надзвичайно важливе фундаментальне питання не тільки для Верховної Ради Автономної Республіки Крим, а для всіх місцевих рад, починаючи від сільської до обласної. Ми чомусь забули і автори постанови про це забули, що крім того, що ці питання регулюються на рівні відповідно Конституції України і Конституції Криму, і Закону про вибори до місцевих рад. Є ще, точніше, про статус, є ще Закон про вибори до місцевих рад, який прийнятий в квітні 2004 року. І в Перехідних положеннях до цього закону Верховна Рада сказала, що в 2006 році проводяться разом вибори до Верховної Ради Криму і всіх місцевих рад строком на 5 років, але тільки за умови, якщо, що стосується Верховної Ради Республіки Крим, буде до того часу внесено зміні до Конституції Криму, а що стосується всіх інших рад, будуть внесені зміни до Конституції Верховної Ради, е-е, України. Але справа в тім, що частина 1 статті 141 Конституції набрала чинності вже після того, як Верховна Рада стала повноважною в травні 2006 року. Таким чином, якщо ми приймаємо це рішення, то це означає, що не тільки Верховна Рада Криму, а й всі інші ради, починаючи від сільської до обласної, строк повноваження їх закінчується в наступному році. А п’ятирічний настає тільки з наступних виборів чергових, які будуть проведені в 2010 році. Зважаючи на ці обставини і зважаючи на те, що є позиція інша, на скільки я розумію, яка була виголошена минулого разу і Головою Верховної Ради, і керівництвом Кабінету Міністрів з приводу доцільності навпаки продовження строку повноважень навіть сільських голів, оскільки треба зараз уникнути зайвої політизації і проводити такого роду калейдоскоп виборів, то я думаю, що це питання треба приймати поки що в першому читанні. А далі брати люфт для того, щоб на фаховому рівні з’ясувати ці обставини. Бо не всі до кінця вчитуються, про що йде мова. А потім може бути пізно. Дякую.
Адам Мартинюк, будь ласка, фракція комуністів.
Шановні колеги, мене радує те, що нарешті наші юристи заговорили однією мовою, не зважаючи на те, що вони належать до різних політичних сил. Але кожен, хто сьогодні виступав з цієї трибуни, був абсолютно правий у тому, що, по-перше, це питання не на стільки просте, як дехто хоче показати. А, по-друге, що тут дійсно є величезна колізія. Я хотів би ще раз наголосити на тому, про що говорив колега Князевич, що, дійсно, приймаючи зміни до Конституції, ми там чітко записали, що положення про терміни дії обраних у 2006 році місцевих рад, в тому числі Автономної Республіки Крим буде залежати від того, коли вступлять у дію чинність зміни до Конституції. І оскільки ми не зуміли, на превеликий жаль, прийняти законодавство, пов’язаного із місцевим самоврядуванням, поскільки ми не зуміли раніше терміну, ніж мали б ввести першого вересня 2005 року, то вступили зміни в Конституцію в дію тільки після того, коли почала працювати Верховна Рада п’ятого скликання, тобто з травня 2006 року. І якщо ми зараз допустимо найменшу неточність, тобто якщо ми зараз не врахуємо тої пропозиції, яку пропонував і доповідач, що потрібно підтримати пропозицію головного, вірніше, науково-експертного управління, пропозицію профільного комітету, якщо ми цього не запишемо, то ми створимо колізію, що може бути різночитання, яке приведе до того, що ми продовжимо ще на рік термін існування Верховної Ради Крим, а вибори всіх інших місцевих рад будуть проводитися не через п’ять, а через чотири роки. Тому давайте, будь ласка, підтримаємо пропозицію ті, з якими тут усі були єдині, хто тут виступав. Можна приймати і в цілому. Можна приймати у цілому, але з урахуванням прикінцевих перехідних положень, що вводиться в дію для нової Верховної Ради Республіки Крим. Дякую і прошу так проголосувати.
Народний депутат Черноморов, будь ласка.
Уважаемые коллеги, я хочу внести некоторую ясность по данному вопросу. Дело в том, что Верховная Рада Автономной Республики Крым первый раз решение по данному вопросу приняла в апреле 2005 года. И вот здесь Борис Давыдович Дейч, будучи тогда председателем Верховной Рады Автономной Республики Крым может это подтвердить. После этого в 2006 году я лично вносил законопроект о том, чтобы срок полномочий депутата Верховной Рады Автономной Республики Крым согласно Конституции составлял пять лет, а не четыре года. Кроме того, в этом зале был принят законопроект, и я тоже его докладывал, о статусе депутата Верховной Рады Автономной Республики Крым. И мы приняли этот законопроект, который устанавливает срок полномочий для депутата Верховной Рады Автономной Республики Крым – 5 лет. По каким-то причинам положение о пятилетнем сроке выпало из Закона о выборах депутатов местных советов и Автономной Республики Крым и теперь крымчане же должны за это страдать. Где здесь логика, и что теперь делать с Законом о статусе депутата Верховной Рады Автономной Республики Крым? Не надо обижать крымчан, а потом говорить, что Крым так плохо относится к Украине. Не надо распаливать вот эти вот процессы. Наоборот, надо идти на встречу крымчанам, если они приняли такое решение. Я поддержал бы здесь депутата Князевича, если нельзя уже принять законопроект в том виде, котором хотят его здесь некоторые докладчики, в первом чтении принять, но доработать его так, чтобы все-таки сегодняшние депутаты имели строк полномочий тоже 5 лет.
Шановні народні депутати, обговорення законопроекту завершено. Ми повинні прийняти відповідальне рішення. Але цілком очевидно, що ми не можемо прийняти таке рішення, яким би Верховна Рада штучно через своє голосування продовжила термін на 1 рік. З таким же успіхом можна прийняти рішення і щодо Президента продовжити термін, і щодо Верховної Ради і щодо всіх. Давайте дотримуватись закону. Відтак ми можемо, шановні колеги, і зобов’язані прийняти цей закон, бо там нема нам що посилати на друге читання. Одну хвилинку. Але за однієї умови [[ви ж дослухайтесь до кінця]], якщо ми погодимося з тим, що нам треба записати у Перехідних положеннях, що не з дня опублікування вступає в дію, а в день відкриття першої сесії Верховної Ради Автономної Республіки Крим, склад якої обраний на наступних чергових або позачергових виборах до Верховної Ради Автономної Республіки Крим. Інакше, шановні колеги, ми ввійдемо у суперечність із Конституцією. Тому давайте таким чином. Я зараз поставлю за основу з врахуванням оцих прикінцевих позицій. З мотивів, будь ласка, запишіться. 5 хвилин з мотивів. Будь ласка. На табло прошу показати прізвища народних депутатів, що записалися. Олег Зарубінський, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, це той випадок, коли мені здається, треба дуже обережно підходити до новел оцих законодавчих. І я хотів би тут підтримати Адама Івановича Мартинюка щодо його зауважень з приводу отого, що може виникнути, якщо ми поспішимо, а юридична колізія, і дійсно вийде так, що різні органи місцевої влади будуть обиратися на різний термін. Я думаю, що це є неправильно з самого початку це закладати. Я думаю, що треба прислухатись до Адама Мартинюка з тим, щоб в перехідних положеннях було зазначено, коли вступає це в силу. Це правильно з юридичної точки зору. Дякую.
Так, будь ласка, хто там у нас наступний? Абдуллін, так? Ні, Юрій Мірошниченко. Юрій Мірошниченко, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів. Ви знаєте, зараз дійсно навіть в залі розгорнулася така досить принципова і правова дискусія. Розуміючи, що наша функція, парламенту, затвердити зміни, по суті, ми не маємо права в якийсь спосіб змінювати ті норми Конституції Автономної Республіки Крим, які вони самі ухвалили. Дискусія ведеться про час введення в дію цього закону. І я не знаю, чи набереться у нас зараз голосів на те, щоб проголосувати його в цілому. Володимир Михайлович, можливо, зараз за основу проголосувати і на наступному пленарному тижні або потім уже разом визначити повноваження, як ми будемо обирати органи місцевого самоврядування в частині там, де ми говоримо про вибори місцевих голів. Там теж є колізія – чотири і п’ять років. І тоді би вже ми проголосували, щоб ми концептуально бачили, як ми розвиваємось. Тому за основу, можливо, зараз проголосувать і потім уже на наступний тиждень розглядати це питання в цілому. Дякую.
Будь ласка, Юрій Ключковський, мікрофон, фракція "Наша Україна – Народна Самооборона”.
Дякую. Я хотів би звернути увагу, що я вже буду четвертим і представником четвертої фракції, яка висловлює одну і ту саму думку. Я погоджуюся з тим, що ключове питання зараз – це час набрання чинності. Однак я би хотів звернути вашу увагу на ще один цікавий момент, який зараз запропонований. Справа в тому, що якщо ми залишимо формулювання „на чергових чи позачергових виборах”, то у разі проведення позачергових виборів, дай Боже, щоб їх не було, ми виб’ємо Верховну Раду Автономної Республіки Крим із загального строку чергових місцевих виборів. Вони тоді будуть іти по своєму графіку. Це може статися з будь-яким місцевим органом представницьким. І тому, щоби цього не було я би пропонував в Прикінцевих залишити лише „на чергових виборах”. Я дуже прошу про це подумати і саме тому , щоби з гарячої руки не приймати рішення, давайте приймем за основу.
Народний депутат Камчатний, будь ласка.
Камчатний, "Блок Юлії Тимошенко", Харківська область. Давайте не будемо брати погані приклади з нашого Президента, який знущається з Конституцією, зокрема останній приклад - його указ про деякі реформування Академії правових наук. Але ми про це поговоримо. Це буде окрема розмова. А зараз я хочу підтримати Володимира Михайловича, всіх, хто до цього дійсно вносив пропозиції, записати відповідні речі в Прикінцевих положеннях про термін введення і підтримати Юрія Богдановича. Я вже представник, якщо ви вже рахуєте п’ятої фракції з цих питань, тому давайте дійсно не знущатися над Конституцією, бо вона має вищу силу, і діяти в рамках і межах Конституції. Дякую.
Михайло Чечетов.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые коллеги! Ну если есть вопросы по какому-то законопроекту, тогда вообще вопросов нет. Принимаем в первом чтении, только не меняя ни букву, ни запятую в той редакции, которой мы рассматривали. А дальше ко второму чтению мы можем 10 изменений внести, чем правильно сказав Владимир Михайлович, что у нас уже юристы начали одним голосом говорить. Дай Бог, чтоб у нас и Президент с Премьером начали говорить одним государственным голосом и было кому Украину на международной арене защищать. А так проигрываем все и Остров Змеиный. Слава Богу, хоть. МИД на место поставили. Поэтому предложение одно – не меняя ничего в редакции, проголосовать за первое чтение, а ко второму чтению тщательно доработать, увязать с Конституцией, без политики, в конституциоонном поле принять законопроект. Спасибо.
Так, Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна - Народна Самооборона". Шановні народні депутати, у нас в Конституції записано серед наших повноважень, що ми затверджуємо Конституцію Автономної Республіки Крим. Тому ми не маємо права зараз вносити зміни в той проголосований текст, який є. Ми можемо. в тіло закону не можемо вносити. Якщо ми погоджуємося, то ми приймаємо в першому читанні, а потім в перехідних положеннях дописуємо і робимо посилання на Конституцію України. Тоді це абсолютно нормально і відповідає техніці, юридичній техніці. І хочу вам сказати, що в цій залі нам приходилось свого часу і вилучати 20 статей, визначати такими, що є не чинними і так далі. Я думаю, що ми абсолютно правильно зробимо, якщо приймемо тільки в першому читанні. Тому що на друге читання я, наприклад, користуючись можливістю, уже свою пересторогу вам заявляю, Володимир Михайлович, не треба приймати в цілому цей закон зараз. Дякую.
Олександр Лавринович, будь ласка. І зараз будемо визначатися, шановні колеги.
Шановні колеги, здавалося б просте юридико-технічне питання в нас викликало великі дискусії. У на с є одна особлива стаття 135 в Конституції, яка передбачає, що Верховна Рада України затверджує Конституцію, відповідні зміни до Конституції РК. Ми не можемо тут займатися законотворчістю. Ми можемо затвердити, або не затвердити. І це єдиний закон, який потребує 225 голосів для ухвалення, відповідно до Конституції, як в нас написано. Те, що ми сьогодні затвердимо цю норму, зовсім не означає, що це буде єдина норма, яка отримає право зворотної сили в часі. Так як і в нас зміни до української Конституції, які були ухвалені в грудні 2004 року, більше вони вступали, набирали чинності в різний час, зокрема, те. що стосується повноважень українського парламенту, набули чинності тільки в травні 2006 року, вже після виборів. І попереднє скликання українського парламенту обиралося на 4 роки. Так само як на 4 роки обрався зараз склад Верховної Ради АРК. Тому я думаю, що тут зайві абсолютно такі гарячі дискусії. Ми маємо затвердити ті зміни, які випливають з української Конституції, внесені в Конституцію РК, і з розумінням того, що вони наберуть чинності тільки для наступного скликання.
Шановні колеги, давайте поступимо таким чином: зараз я поставлю на пропозицію комітету прийняти за основу. Після того ще раз треба нам тут провести обговорення цього питання, бо ми потім увійдемо у суперечність із Конституцією і разом з тим, у суперечність з депутатами місцевих рад, мерами міст. Нам було б найбільш правильно прийняти єдине рішення, але оскільки там треба вносити зміни у Конституцію, а тут ми повинні своїм рішенням, по суті справи, 226 прийняти цей закон. 225, я перепрошую. Тому я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу Проекту Закону про затвердження зміни до статті 22 Конституції Автономної Республіки Крим [[щодо строку повноважень Верховної Ради Автономної Республіки Крим]], реєстраційний номер 3653. За основу. [[14:10:01]] За-350 Рішення прийнято. І давайте сформулюємо. Ні, ні, давайте сформулюємо доручення. У нас розбіжності тут виникли, розумієте? Сформулюємо доручення комітету на наступний пленарний тиждень на вівторок внести узгоджений проект. У нас тут виникають різночитання, і не буде прийнято рішення. Розумієте? Ну, ми домовилися, на наступний пленарний тиждень внесемо, розглянемо. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо повноважень Конституційного Суду України, особливостей провадження у справах за конституційними зверненнями та недопущення зловживань правом на конституційне подання]], реєстраційний номер 3414. Прошу. Ой, „голосувати” ледь не сказав. Олександр Володимирович Лавринович доповідає. Будь ласка.
Шановні колеги! Даний проект пропонується для того, щоб заповнити прогалини в українському праві, які стосуються функціонування Конституційного Суду України в частині розгляду їм трьох окремих проблем і сам закон складається таким чином теж з трьох частин практично. Перша стосується процедури внесення змін до Конституції України. Ми знаємо, що для того, щоб внести зміни до нашого основного закону потрібно обов’язково наявність виступу Конституційного Суду України. Яким чином треба звертатись до Конституційного Суду України, як він має розглядати звернення не регламентується сьогодні жодним законом. Звичайно, що такий стан призвів до того, що спочатку звернення направляли народні депутати України, потім Верховна Рада України внесла зміни до свого Регламенту і постановою ухвалювала рішення, направляла. Сьогодні ми маємо цю прогалину заповнити і зробити так, щоб ми мали визначено законом, як це вимагає українська Конституція, чітку процедуру того, що Конституційний Суд розглядає ті пропозиції, які надсилаються від Верховної Ради України виключно на предмет відповідності двом статтям 157 і 158, а не взагалі міркуванням на тему добре чи погано пропозиції вносяться. Друга складова передбачає ситуацію з розглядом імпічменту Президента України. Питання не про оголошення імпічменту, питання про те, що у нас є правова прогалина, де також не регулюється яким чином Конституційний Суд має розглядати це питання і що Верховна Рада має подати Конституційному Суду. Встановлюються виключно правові норми, які внормовують, які документи, що Верховна Рада України, на підставі якого рішення має надіслати до суду коли суд, в даному випадку ми пропонуємо на другий день після отримання цих пропозицій, має розпочати процес і коли має.
Дайте можливість завершити.
Завершити розгляд цих пропозицій. І третя складова стосується взаємостосунків Президента України і Кабінету Міністрів України, мова йде про право Президента зупиняти дію актів Кабінету Міністрів з одночасним зверненням до Конституційного Суду України. Пропонується, щоб цей процес теж був внормований, щоб у нас не було тієї ситуації, коли зупиняються акти Кабінету Міністрів п’ятирічної давнини або коли зупиняється цей акт Кабінету Міністрів вже після рішення Конституційного Суду другий раз, або зупиняється акт Кабінету Міністрів під час розгляду після закриття справи, видається повторне. Тобто, щоб ми просто елементарно внормували взаємостосунки двох вищих державних інституцій, щоб вони діяли виключно в той спосіб, який буде передбачений законом України. Прошу підтримати даний проект закону.
Та ні, позиція комітету, шановні колеги. А потім, якщо ви скажете, поставимо на голосування. Голова підкомітету Комітету з питань правової політики Володимир Пилипович Пилипенка, будь ласка.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні колеги! Комітет Верховної Ради з питань правової політики розглянув на своєму засіданні проект Закону про внесення Зимін до деяких законів України щодо повноважень Конституційного Суду [[номер 3414]] внесений народними депутатами паном Лавриновичем та Портновим. Законопроект розроблено з метою вдосконалення правового регулювання діяльності Президента України і Конституційного Суду України шляхом внесення відповідних змін до законів України „Про Кабінет Міністрів України” та „Про Конституційний Суд України”. Комітет відзначає, що прийняття законопроекту, зокрема дозволить. Унормувати правові засади зупинення Президентом України дії актів Кабінету Міністрів України з мотивів невідповідності Конституції України з одночасним зверненням до Конституційного Суду України. Друге. Дозволить також врегулювати порядок встановлення Конституційним Судом відповідності законопроекту про внесення змін до Конституції України вимогам статей 157 та 158 Конституції України. Визначити строк, пропонується два місяці, для прийняття Конституційним Судом України процесуального рішення про відкриття конституційного впровадження. Також передбачити заходи з метою запобігання зловживань правом на конституційне подання. Зокрема, пропонується надати Конституційному Суду України право відмовляти у відкритті конституційного впровадження у разі наявності рішення Конституційного Суду щодо конституційності аналогічного за змістом та юридичною силою акту або ж за наявністю ухвали про відмову у відкритті впровадженні щодо такого акту. А також це дозволить визначити форму і зміст звернення Верховної Ради України про дачу висновку Конституційним Судом України щодо за додержанням конституційної процедури розслідування і розгляду справи про усунення Президента України з поста в порядку імпічментам. Комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді України проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо повноважень Конституційного Суду України, особливостей провадження у справах за конституційними зверненнями та недопущення зловживань права на конституційне подання, реєстраційний номер 3414, внесений народними депутатами України Лавриновичем та Портновим, прийняти за основу і в цілому. Дякую і прошу підтримати.
Дякую, сідайте. Шановні колеги, щоб у нас не виникало тут колізій, ми ж продовжили роботу на 15 хвилин, але нам треба продовжити зараз роботу, я поставлю на голосування, щоб у нас тут була правова частота, до завершення розгляду цього питання. Шановні колеги, ну, ми, тут ми входим в колізію, бо Верховна Рада розпочала розгляд питання. Вона має завершити. Але для цього треба рішення Верховної Ради України. Тому я ставлю на голосування пропозицію продовжити ранкове засідання Верховної Ради України до завершення розгляду цього питання. Прошу голосувати. [[14:17:00]] За-296 Рішення прийнято. Будь ласка, шановні колеги, запишіться на виступ. Ні, ні, якщо є бажаючі. Ну, давайте, вже ми домовились, щоб тут не було у нас потім взаємних претензій. Будь ласка, на табло прізвища народних депутатів, що записалися. Народний депутат Колесніченко, будь ласка.
Уважаемые коллеги! Колесниченко, фракция Партии регионов. Правовые коллизии, которые постоянно присутствуют в нашем законодательстве, доказали главное, что мы сегодня имеем правовой вакуум во многих вопросах. И это позволяет Президенту манипулировать теми щелями, которые есть в законодательстве. И мы с этим постоянно сталкивались. Поэтому я предлагаю, раз мы действительно хотим жить в правовом поле, будем постепенно строить ту правовую машину, которая позволит никогда и никому из должностных лиц что-либо нарушать. Поэтому я предлагаю данный законопроект принять за основу. А в конечном итоге после всех дополнений принять его в целом. Это позволит нам существовать в правовом государстве и не допускать никаким высшим должностным лицам манипуляции. Спасибо.
Сергій Міщенко, фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
Дякую. Ну, нарешті у Верховній Раді появився, з’явився закон, який дійсно ліквідує, можливо, не все, але ті негативні наслідки чвар політичних між вищими посадовими особами в державі. Я двома руками за голосування за цей законопроект за основу і в цілому. Тому що, знаєте, оцей правовий нігілізм, який існує серед посадовців вищого штабелю рангів я вважаю, що просто, знаєте, обурює не тільки нас як парламентарів, а і весь народ. Тому я хочу закликати всіх депутатів всіх фракцій підтримати законопроект Лавриновича і проголосувати, дати 450 голосів за цей законопроект. Дякую.
Юрій Кармазін, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”, потім Юрій Ключковський. Шановні колеги, чотири людини, він натиснув кнопку за, а вийшло, що більше. Я прошу вас, давайте вже, шановні колеги. Будь ласка, Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, „Наша Україна – Народна Самооборона”. Шановні народні депутати, у цій залі ми неодноразово звертали увагу на те, що питання розгляду у Конституційному Суді бувають затягуються так, що вони вже не цікаві суспільству, абсолютно нікого не цікавлять. Тому те, що встановлюється у цьому проекті і термін, що треба розглядати 15 днів з дня постанови уряду, що можна зупиняти ці постанови, і те що ставиться, обмежується, що з разу і Конституційний Суд має швидше працювати, тобто зобов’язаний відкрити конституційне впровадження, і це має бути не пізніше, ніж через два місяця з дня надходження конституційного подання чи конституційного звернення - це позитивно. Але чому два місяці? За два місяці в умовах кризи, в умовах іншого всього може багато чого статися. Тому я категорично проти того, щоб ми приймали цей серйозний дуже законопроект, за який я безперечно дякую авторам, у двох читаннях. У двох читаннях його не можна приймати. Тут треба зменшити 46 статтю, термін два місяці на один місяць. В інших місцях треба інші речі добавити, але питання має стояти в державі про відповідальність любої посадової особи. І те, що сьогодні відбувається, коли 2,5 роки узурпується влада в Службі безпеки України, це ненормально. Є закон, є рішення Конституційного Суду 2000 року. Воно не виконується. А ми не ставимо питання про відповідальність за виконання рішень, у тому числі Конституційного Суду. А це все треба тут в тому числі і записати. Тому я буду підтримувати, безумовно, цей закон. Але ставлю питання про те, що його треба розглядати таки в двох читаннях. Можливо, за скороченою процедурою, на наступному тижні, але.
Я вже оголосив Юрія Ключковського. Шановні колеги, дозвольте, я прошу вас. Шановні колеги! [[Ш у м у з а л і]] Шановні колеги! Я вас перепрошу, шановні колеги, але я уже оголосив на виступ. Якщо кожна фракція має гарантоване право на виступ. Я хочу, шановні колеги, я прошу уваги. Давайте, щоб ми прийняли рішення. Ваше зауваження, Адаме Івановичу, слушне, я його врахую. Все. Будь ласка. Я перепрошую.
У мене взагалі, колеги, складається враження, що тут зовсім інша атмосфера сьогодні. Що сьогодні затикають рот, сьогодні займаються правовою сваволею під приводом того, що треба боротися з правовою сваволею. Ви знаєте, мені здається, мені хотілося почати цей виступ з нагадування виступу першого заступника Голова Верховної Ради Олександра Лавриновича на позачерговій сесії чи позачерговому засіданні після голосування по Стельмаху. Та ж майте повагу до права. Не приносьте його в жертву політиці. Ви знаєте, у цьому законопроекті, який ми зараз обговорюємо, є багато гарного і нового. Але далеко не все нове є дійсно гарним, а дещо є просто страшним. Зверніть увагу, виявляється можна не розглядати конституційність акту, якщо аналогічний розглядався. А у мене питання таке: а що таке аналогічний. Ви знаєте, це мені нагадало капітана Врунгеся, який плив до Африки, але мав лише карту Південної Америки, вона трошки подібна, і приймав по цьому рішення. Ми таку роль хочемо надати Конституційному Суду України. Я не буду забирати дорогий час обіду для тих, хто хоче встигнути поїсти, але хочу сказати: „Поважаймо себе, не приймаймо цей законопроект”. Дякую.
Шановні колеги, прошу уваги. Пропозиція і висновок комітету зводиться до того, що є рекомендація Верховній Раді України прийняти законопроект за основу. Я ставлю на голосування цю пропозицію, а саме, про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо повноважень Конституційного Суду України, особливостей впровадження у справах за конституційними зверненнями та недопущення зловживань правом на конституційні подання, реєстраційний номер 3414. Прошу голосувати. [[14:24:29]] За-326 Рішення прийнято. Оголошується перерва до 16-ої години. А відтак, ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. До 16-ої години.