Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватся до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[10:00:51]] Зареєструвалися у сесійній залі 420 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошу. Відкритим. Шановні народні депутати, сьогодні день народження наших колег: Ткача Романа, у якого ювілей – 50 років, давайте привітаємо [[Оплески]] і Арсенія Яценюка. Я прошу привітати наших колег і побажати їм успіхів. [[Оплески]] Шановній народні депутати, надаю вам інформацію про підсумки роботи Верховної Ради України у пленарному режимі за період з 15 по 18 травня. Відбулося шість пленарних засідань Верховної Ради України, розглянуто 135 питань порядку денного, за результатами їх розгляду: Прийнято 30 законів та 46 постанов, 32 законопроекти та один проект постанови прийнято за основу, два законопроекту направлено до комітету для підготовки на повторне перше читання, п’ять законопроектів повернуто на доопрацювання суб’єкту права законодавчої ініціативи, 23 законопроекти та один проект постанови відхилено; за результатами розгляду пропозицій Президента України: прийнято три закони з врахуванням пропозицій Президента України, чотири закони відхилено; проголошено 207 депутатських запитів. Шановні народні депутати, як ви бачите, ми розглянули з вами 135 питань на минулому пленарному тижні. На цей пленарний тиждень передбачено до розгляду набагато більше законопроектів. А це говорить про те, що нам треба вечірнє засідання Верховної Ради України продовжувати, як мінімум, до 21 години для того, щоб ми могли з вами виконати те, що ми запланували. Тому я ставлю на голосування пропозицію, до речі, яка звучала на Погоджувальній раді, щоб продовжити вечірнє засідання до завершення розгляду питань, визначених розкладом на вівторок 22 травня. Прошу голосувати. [[10:03:23]] За-224 Шановні колеги, я не бачу, чого ви тут радієте. Що, робить не хочеться? Я це розумію. Я ставлю на голосування про повернення до цієї пропозиції. Прошу голосувати. Шановні колеги, я ваш крик сприймаю, як шалене бажання працювати. Ну, так давайте. Голосуйте, будь ласка. [[10:04:00]] За-232 Повернулись до розгляду питання. Ставлю на голосування пропозицію про продовження вечірнього засідання Верховної Ради України до завершення розгляду питань, визначених розкладом на 22 травня, тобто на сьогодні. Прошу голосувати. [[10:04:27]] За-240 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, відповідно до статті 25 Регламенту у вівторок відводиться 30 хвилин для виступів уповноважених представників депутатських груп і фракцій. Прошу, шановні колеги, записатися на виступ. Так, будь ласка, прізвища народних депутатів. Степан Давимука, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Хто буде виступати? Роман Забзалюк, будь ласка. Наступним буде виступати Микола Мартиненко.
Доброго дня, шановні громадяни! Фракція "Блоку Юлії Тимошенко" – "Батьківщина" заявляє: подальше зволікання з виконанням вимог резолюції ПАРЄ неминуче призведе до остаточної втрати авторитету України на міжнародній арені та до глибокої політичної і економічної ізоляції України. Брутальне та зухвале небажання діючого режиму Януковича і Партії регіонів виконувати зобов’язання, які Україна взяла на себе перед Радою Європи, Євросоюзом, а також передбачені міжнародними угодами, які ратифікувала наша країна, буде мати незворотні процеси та важкі соціально-економічні наслідки, у першу чергу для громадян нашої країни. За час керування влади на чолі з Віктором Януковичем Україна вже опинилася у вкрай загрозливій ситуації. За цей період в країні відбулися кардинальні погіршення в ключових сферах функціонування держави, тотальна корупція. Фактично в антиконституційний спосіб згорнуті усі соціальні програми та права громадян, зруйнована незалежна судова гілка влади, обезкровлені місцеві бюджети, правоохоронні органи перетворені в репресивний інструмент режиму. Юлія Тимошенко – це живий приклад того, що в Україні більше не існує верховенства права, презумпції невинуватості і незалежного правосуддя. Кожен, хто має сміливість відстоювати свої права може бути кинутий без слідства і суду за грати. Так як сьогодні, власне кажучи, чинить влада з Юлією Тимошенко, Юрієм Луценко та іншими представниками опозиційних сил. Саме тому фракція "БЮТ – "Батьківщина" наполягає на негайному припиненні знущань режиму над Юлією Тимошенко, невідкладному допущенні Юлії Тимошенко до участі в парламентських виборах, створенні ТСК по розслідуванню резонансних вбивств в 1995-1998 роках, вбивст народних депутатів Євгенія Щербаня, Євгена Кушнарьова, здійснених, до речі, саме тими особами, які сьогодні перебувають у владних колах. На тлі стрімкого зубожіння населення ще одним так званим покращанням життя Партії регіонів є широкомасштабна корупція, яка охопила та паралізувала сьогодні всі сфери нашої держави. Наскрізь прогнивший та корумпований державний апарат, починаючи з його верхівки, - це найбільше зло для країни і народу. При тотальній корупції та кримінальній окупації апріорі не може бути заможного суспільства. Таким чином, ми констатуємо: влада Януковича послідовно і методично будує тоталітарну і корумповану країну. Саме тому Юлія Тимошенко та опозиційні сили України закликають всі демократичні та національно-патріотичні рухи в Україні почати діяти і у конституційний спосіб ліквідувати цю кримінальну-олігархічну владу. Для цього вже сьогодні спільними зусиллями необхідно розпочати велике очищення країни від корупції, починаючи з перших осіб держави. Необхідно розпочати публічні, в тому числі міжнародні, розслідування всіх корупційних оборуток представників нинішньої української влади. Український народ, міжнародна спільнота повинні знати про їх фінансові зловживання, оформлення власності, здобутої незаконним шляхом на території інших держав. Хоча Юлія Тимошенко і у в’язниці, але її чує весь світ. Вона звертається до всіх чесних журналістів, лідерів громадських рухів, службовців, силовиків та усіх небайдужих людей до долі України передати представникам об’єднаної опозиції матеріали журналістських та інших розслідувань,які чітко доводять міжнародних характер злочинів правлячої верхівки в Україні. Україна повинна і неодмінно стане очищеною від кримінальної окупації, демократичною державою та повноправним членом європейського співтовариства. Юлі волю! Народ України переможе!
Микола Мартиненко, фракція "Наша Україна – Народна самооборона". Наступним буде виступати Володимир Каплієнко.
Шановні співвітчизник, шановні колеги, за два роки правління нинішній режим перетворив Україну не лише на найбіднішу країну Європи, але і на геополітичну резервацію. Перші особи української влади в один голос жаліються, що Захід, Європа принижують Україну, бо не їдуть європейські лідери на Ялтинський саміт і з Азаровим в Брюсселі не хочуть зустрічатися. Але Європа оголошує бойкот не Україні. Цивілізований світ бойкотує владу Януковича, не Україну, а владу, яка знищує демократію, ув’язнює опозицію та купається в корупції. Не Захід принижує Україну і не Схід, найбільша ганьба нашої держави – це нинішня влада і те, що вона робить з країно. Це кричуща несправедливість в розподілі суспільних благ, неприхований цинізм влади, коли 45 мільйонів українців розглядаються тільки як джерело їх прибутку. Це безправ’я людей і тотальне беззаконня. Не дивно, що Президент стикнувся з міжнародною ізоляцією з боку Заходу. Дивно те, що його це здивувало. Поки що Європа не запроваджує санкцій проти керівництва України. Але цей час може настати дуже скоро – в разі спроб фальсифікації парламентських виборів. На західному напрямку – повний провал. Тому почалися геополітичні танці перед Росією, і Президент кидався за підтримкою до Москви. Причому повіз свого роду "білий прапор" – обіцянку ратифікувати зону вільної торгівлі з СНД. Хоча Євросоюз чітко заявляв: зона вільної торгівлі з СНД не сумісна із зоною вільної торгівлі з ЄС. Отже, влада готова остаточно заблокувати євроінтеграцію і кинутися в обійми Москви. Але слабких ніхто не любить. Тому замість дешевого газу Янукович отримав від Путіна лише нові вимоги: вступ до Митного та Євразійського союзів і здача газотранспортної системи. Отримав нову порцію міжнародної ганьби. Найгірше, що міжнародна ізоляція, в якій опинилася українська влада, боляче б’є по українцях. Обіцяного владою безвізового режиму з Євросоюзом при цій владі вже не буде. Ми залишаємося без міжнародних кредитів та інвестицій. Не лише в політичній, але і в економічній ізоляції, на одинці з економічною кризою. З цього геополітичного тупика є тільки один вихід – змінити таку владу. Лише після цього в Україні з’являться перспективи і стане можливим наш рух до Європи. Парламентські вибори 28 жовтня стануть початком падіння нинішнього режиму. На цих виборах, з одного боку, виступатиме Партія регіонів на чолі з Януковичем, Азаровим та її сателіти, а з іншого боку – потужна об’єднана опозиція: "Батьківщина", "Фронт змін" та ще низка партій, які об’єдналися для того, щоб відправити на смітник історії нинішній режим. Об’єднана опозиція має план змін для України і пропонує альтернативу. Вона базується на простих і зрозумілих уявленнях нормальної людини про гідне життя. Наша програма вже представлена для всенародного обговорення. Ми будемо реалізовувати її разом з вами і за вашої підтримки, шановні співвітчизники, справедливість має перемогти і вона переможе. Дякую за увагу.
Володимир Каплієнко, група "Реформи заради майбутнього". Наступним буде виступати Петро Симоненко.
Шановні народні депутати! Шановні громадяни! Від імені та за дорученням депутатської фракції "Реформи заради майбутнього" хочу привернути вашу увагу на те, що адаптація стандартів і вимог ЄС та стурбованість зовнішньою політикою та зовнішньою безпекою громадян не повинні ставати прикриттям для не професійної або відверто лобістською законодавчої роботи в цих стінах. Серед питань, направлених до розгляду на цей пленарний тиждень, винесено два тотожні законопроекти [[реєстраційні номери 10381 та 9592]], що поодинці направлені на реалізацію національного плану з виконанням Плану дій щодо лібералізації Європейським Союзом візового режиму для України. Проте проект закону номер 10381 дивним чином майже повністю повторює положення урядового законопроекту, який два місяці тому не був включений до порядку денного. Мабуть через те, що цілями лібералізації візового режиму були прикриті зовсім інші скриті для нас цілі. Ми ідеологічно переконані в тому, що проект закону 10381 веде нас хибним шляхом і не може стати базовим актом у сфері лібералізації плану дій. Декілька аргументів, їх чотири. Аргумент перший. Хоча б тому, що Європа вимагає обмежених дій по запровадженню документації України для виїзду за кордон з електронним носієм біометричної інформації без зміни інших внутрішніх документів та без введення в дію окремого спеціального закону. Через це внутрішні паспорти або посвідчення громадянина України не є і не можуть бути предметом обговорення та вимог ІКАО, направлених на реалізацію плану дій. При цьому цілком слушною є законодавча ініціатива саме нашої фракції "Реформи заради майбутнього" щодо прийняття нової редакції Закону про порядок виїзду з України і в’їзду в Україну громадян України [[реєстраційний номер 9592]], яким передбачається зміна лише необхідних для перетинання державного кордону паспортів. Аргумент другий. Тому що відтепер не буде зрозуміло, чи громадянин України має право на голосування з документами нового зразка, наприклад, на закордонній виборчій дільниці, чи буде цього права позбавлений. Аргумент третій. Тому що основний фокус законопроекту 10381 направлений на видачу нових дорогих бланків документів, а також заміну безстрокових паспортів громадянина на строкові, що мають обмежений термін. А все це гроші, наші з вами гроші, проте не наші з вами сидячих в цьому залі – це гроші українських громадян. Четвертий аргумент. Тому що, як кажуть, цитуючи Станіславського: "Не вірю". Бо нам вже відома прикра історія попередника проекту 10381 заветованого Закону України "Про документи, що посвідчують особу та підтверджують громадянство України", прийнятого парламентом 23 вересня минулого року. Тоді в другому питанні в ньому з’явилася надвелика кількість саме тих ініціатив, на введення біометрії та заміну внутрішніх документів без виключення, чи що Президент України був вимушений скерувати цей закон до парламенту та застосувати право вето. Бо ми православна країна, і для нас слово біометрія дорівнює слову чіп, який в свою чергу є символом акту примусу православних християн. Депутати фракції "Реформи заради майбутнього" переконані, що виконання вищезазначених вимог ЄС передбачає, в першу чергу консолідовану позицію українського парламенту. Так давайте її знайдемо. Тому закликаємо вас, вельмишановні народні депутати, до 24 травня, коли будуть розглядатися проекти законів 10381 та 9592 сформувати свої власні та незаангажовані позиції. Коли дивлячись один одному в очі, ми не зробили зла власній державі і вірі, бо живемо лише один раз.
Петро Симоненко, фракція комуністів. Наступним буде виступати Микола Рудченко.
Уважаемые коллеги, уважаемые избиратели, сегодня мое выступление основано на многочисленных просьбах и обращениях граждан возмущенных тем беспределом, который творится на железных дорогах. В первую очередь речь идет о системы пассажирских перевозок. 27 мая в силу вступает новых график движения поездов, которым отменяется около 30 пар поездов. Преимущественно это так называемые ночные поезда, которые пользуются наибольшим спросом у наших граждан. А вот пересаживаться на дневные люди желанием не горят. И об этом прекрасно осведомлена власть. Граждане Украины сегодня возмущены и справедливо высказывают свой протест в связи с предлагаемой отменой целого ряда поездов прямого сообщения между областными центрами. Вместо этого людям предлагается добираться на перекладных. Отменён прямой поезд "Луганск – Львов". Теперь, чтобы добраться из Луганска до Львова, надо делать пересадку в Киеве. Пожилые люди, семьи с детьми вынуждены будут находиться на вокзале дополнительно 4 часа и попадут во Львов только в полпервого ночи, а не в 9 часов вечера, как ранее. Я уже не говорю, что поезда с пересадками, поездка с пересадками обойдётся, по крайней мере, в полтора раза дороже. И это при нищенских зарплатах и пенсиях в Украине! А чего стоит отмена самого дешёвого поезда "Киев – Севастополь"! Да ещё в канун отпускного сезона! Ведь этот поезд по праву пользовался огромной популярностью! Билет в плацкарт стоил всего 100 гривен, а это ведь на треть дешевле, чем на других поездах! Или, например, абсолютно неоправданная с точки зрения интересов и удобства пассажиров замена очень популярного киевского экспресса "Львов – Киев" скоростным "Хюндай". Выигрыш во времени составит всего полтора часа, а вот цена на билет возрастёт в три раза. Оптимизация пассажирских перевозок вызвала справедливый протест населения. 12 марта полторы тысячи жителей Новоалексеевки Херсонской области в знак протеста против изменения графика движения и отмены остановок 16 поездов на их станции перекрыли железнодорожные пути. Компартия поддержала эту акцию, а также выступила организатором пикетирования Херсонской обладминистрации с требованием восстановить прежний график движения. В январе-апреле компартия проводила акции протеста с требованием не лишать мариупольцев прямых поездов на Львов, Полтаву, Липецк. Наш протест поддержали и жители Волновахского, Новоазовского, Першотравневого и Володарского районов Донецкой области. Уважаемые избиратели! Не надо быть семи пядей во лбу, чтобы понять, - повышение цен и сокращение подвижного пассажирского состава не имеют ничего общего с оптимизацией в интересах граждан. А вызвана критической недостаточностью бюджетного финансирования и попыткой переложить эту ношу на плечи простых граждан. Более того, вопрос, который мы коммунисты сегодня поднимем, прямо связан с очередной приватизационной аферой. Речь идет, не много ни мало, о подготовке приватизации "Укрзалізниці". Причем самой ее лакомой части – сектора грузовых перевозок. Только в прошлом, 2011 году, убытки пассажирского сектора приблизились к отметке в 6,5 миллиардов гривен. И лишь благодаря субсидиям за счет доходных железнодорожных грузоперевозок удалось сводить концы с концами. Приватизация обязательно приведет к сокращению количества поездов, росту цены на билеты. Поэтому Компартия выступает категорически против готовящейся приватизации "Укрзалізниці". Мы настаиваем на принятии Верховной Радой разработанного нами Закона о национализации стратегических предприятий и отраслей. И с этой трибуны я еще раз призываю, уважаемые коллеги депутаты из других фракций, поддержать нас в этом вопросе. Это то, что сегодня надо Украине для выхода из кризиса и развития нашего государства. Ведь то, что создано поколениями наших людей, создано нашими отцами и дедами должно работать на благо всех, а не быть кормушкой для олигархов. Спасибо за внимание.
Микола Рудченко передає право на виступ Миколі Шершуну. Будь ласка, ваш виступ, фракція Народної Партії. Наступним буде виступати Луцький.
Микола Шершун, фракція Народної Партії. Шановний Голово, колеги, присутні! Останнім часом наша фракція отримує численні звернення не лише від громадян, постраждалих внаслідок аварії на ЧАЕС, але від обласних рад та адміністрацій багатьох регіонів. Вони дуже гострі і стосуються проблем соціального захисту чорнобильців. Бо на словах про цю категорію людей ніби всі дбають. А на ділі виходить так, що своїми, не завжди виваженими, рішеннями або навіть бездіяльністю ми самі, я маю на увазі усі гілки влади, провокуємо невдоволення постраждалих громадян. Розпорошеність ресурсів та відповідальності серед різних міністерств призвели до того, що навіть ці кошти, що виділяються з державного бюджету, використовуються неефективно. Ось реальні приклади. Зараз на часі питання оздоровлення постраждалих чорнобильців. Але міністерство, яке цим займається, закуповує путівки сліпо, не враховуючи ні кількісних потреб, ні медичні рекомендації щодо профілів захворювань. В результаті, наприклад, для чорнобильців Рівненської області для лікування ендокринної системи та органів зору закуплено вдвічі більше путівок ніж потрібно. Більше того, людей з хворобами органів травлення відправляють лікуватися в санаторії Приазовкурорту та Причорномор’я, а з органами дихання та нервової системи пропонують лікуватися в Трускавці, а потрібно навпаки. І отака негативна тенденція прослідковується вже не один рік. Досі не закуплено дорослі путівки в санаторії Закарпаття і Миргорода, путівки матері та дитини в санаторії Криму і того ж таки Закарпаття. Щороку держава витрачає кошти на перевезення людей до місць оздоровлення в той час, коли профільні місцеві санаторно-курортні заклади напівпорожні. Для прикладу 80 процентів можливостей оздоровчої бази Рівненщини на сьогодні не задіяні. Але ж багато людей через стан здоров’я і потенційні проблеми, пов’язані з дорогою та зміною клімату, не можуть поїхати на оздоровлення в інший регіон. А тим часом і самі чорнобильці, і медики запевняють, що місцеві санаторії цілком підходять для оздоровлення. Інший бік проблеми. Постраждалі нарікають на організацію та якість оздоровлення. Але з тими закладами, на які скаржаться чорнобильці, і далі укладаються договори. Щоб виправити ситуацію фракція Народної Партії пропонує передати повноваження оздоровлення постраждалих громадян місцевим органам виконавчої влади, бо на місцях краще знають потреби і запити чорнобильців. І тільки цим рішенням ми кардинально зможемо поліпшити ситуацію. Критичним сьогодні залишається і питання забезпечення хворих чорнобильців безкоштовними ліками за рецептами для амбулаторного лікування. Кожному з них пропонується пролікуватися за 44 гривні в рік. І це в той час, коли за такі гроші можна хіба що краплі від нежиті купити. А ліквідатори другої категорії взагалі випали з поля зору. Для них безкоштовні ліки не передбачені. Тому ми вимагаємо терміново внести зміни до Постанови Кабінету Міністрів за номером 955 і включити до розрахункової формули учасників ліквідації аварії на Чорнобильській АЕС цієї категорії. Впорядкування потребує і система виплат допомог та компенсацій постраждалим, бо розбіжності у розмірах встановленої постанови Кабміну та Закону про статус і соціальний захист громадян, як постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, спровокували численні позови громад до суду. В різних областях їх кількість коливається від 10 до 20 тисяч. Така ситуація породжує соціальну напругу. Тому фракція Народної Партії наголошує на необхідності приведення підзаконних актів у відповідність до чинних законів України. Шановний Миколо Яновичу! Я дуже сподіваюся, що уряд дієво відреагує на пропозиції фракції Народної Партії, щоб соціальні ініціативи в державі реалізовувалися не на словах, а на ділі. Дякую за увагу.
Максим Луцький, фракція Партії регіонів. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Закінчився навчальний рік загальної середньої школи 2011-2012 року, почалася вступна кампанія і все, що з нею пов’язане, тобто ЗНО. Я б хотів би поінформувати про хід. Отже, хочу зазначити, всі обов’язкові підготовчі процедури було здійснено вчасно і у повному об’ємі, а саме: тести розроблені вчасно, вдосконалено штатну структуру центру ЗНО, тестові завдання доставлені до пунктів тестування вчасно, організація ЗНО витримана з урахуванням усіх вимог, в пунктах ЗНО використано сертифіковані технічні засоби відеоспостереження та металодетектори. Як приклад, 15 травня уже почалось тестування з хімії, зареєструвалось 46 тисяч 700 осіб, взяли участь 42 тисячі 600, тобто 91,24 відсотки. За тестуванням спостерігали майже 170 громадських спостерігачів та 54 представники ЗМІ. Жодних зауважень не виявлено. Здійснюється обробка відповідей абітурієнтами за допомогою комп’ютерних програм. Результати ЗНО з усіх навчальних предметів будуть оголошені до 1 липня без затримок і вже 2 липня розпочнеться прийом документів до вищих навчальних закладів. Тобто абітурієнт зможе подати документи безперешкодно у встановлені строки. Тепер щодо змін умов прийому у порівнянні з 2011 роком. Наказом МОН молоді і спорту від 12 жовтня 2011 року №1179, я підкреслюю, 12 жовтня минулого року МОН вже затвердило правила прийому до університетів, і абітурієнти змогли якісно підготуватись до вступу в університети. Умови прийому 2012 року кардинально не відрізняються від умов 2011 року. Але змін набуло збільшення прохідного балу з профільних предметів, з 124 до 140 балів, при вступі на бакалавра. Наголошую, що така новація розглядається як важлива мова забезпечення якісного підходу відбору вступників. Зміни також стосуються чіткого і прозорого оприлюднення рейтингів списків вступників. Що мається на увазі? Деякі університети вивішували списки невчасно, і таким чином абітурієнт не знав чи вступив він чи ні для того, щоб подати чи мати можливість в інший університет. Тепер ми чітко затвердили, що перший список має бути 1 серпня не пізніше 12 години, другий і третій відповідно – не пізніше 12 години відповідно 5 і 8 серпня. Зарахування вступників на основній базовій та повної загальної освіти на денну форму навчання буде проведено: за державним замовленням – не пізніше 11 серпня, за кошти фізичних осіб та юридичних – не пізніше 25 серпня. Умовами прийому 2012 року приймальна комісія ВНЗ зобов’язана фіксувати акт кожної подачі заяви у паперовому вигляді її реєстрації. Звертаю також увагу на особливості нарахування додаткового балу призерам четвертого етапу всеукраїнських учнівських олімпіад з базових предметів та призерам третього етапу всеукраїнських конкурсів Малої академії наук. Відповідно за перше місце абітурієнти будуть отримувати додатково 50 балів, друге – відповідно 40 і третє – 30 балів. Обов’язковою процедурою при прийомі документів є перевірка прізвищ переможців у відповідному наказі Мінмолодьспорту на офіційному сайті. Хочу поінформувати, 17 травня 2012 року Постановою Кабміну було про державне замовлення вже прийнято і відповідно до постанови обсяг прийому для підготовки фахівців на молодшого спеціаліста 79 тисяч осіб, на бакалавра – 127. Хочу зазначити, що збільшено обсяг прийому у порівняно з 2012 роком на технічний напрямок від 14 до 64 відсотків,. на нашу думку, поповнити центри зайнятості тисячами економістів та юристів. В цілому хочу зазначити, що, на мою думку і комітету, Міністерство освіти і науки, молоді і спорту вчасно і якісно підготувалися до вступної кампанії 2012 року. Дякую.
Дякую вам також. Шановні народні депутати, виступи від фракцій і груп завершено. З приводу пропозицій, які прозвучали у виступах і які потребують відповідного реагування з боку органів виконавчої влади, я прошу підготувати листи, звернення та доручення. Шановні колеги, нам потрібно розглянути розділ про включення низки законопроектів до порядку денного. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо посилення гарантій незалежності суддів) (реєстраційний номер 10425). [[Шум у залі]] Будь ласка, Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, оскільки зараз до прийняття законів відносяться як до скиртування – чим більше, тим краще – я зрозумів, що вже на нічний час переходимо, я зрозумів, що Кодекс законів про працю для народних депутатів уже скасований, я хочу звернути вашу увагу на те, що цей законопроект, який ініційований Президентом України, грубо порушує Конституцію. Висновків Головне науково-експертне управління до нього немає. Більше того, прямо записано в Пояснювальній записці: враховуючи той факт, що повноваження Президента, Верховної Ради щодо призначення і обрання суддів передбачені Конституцією, повністю виключити таку участь без внесення змін до Основного закону неможливо. Це написано в. Але разом з тим, якщо хочеться показати для зовнішнього користування, що у нас незалежна судова влада, незалежна від совісті, від всього іншого, як показала справа зараз Луценка, справа Тимошенко. Через це, шановний Володимире Михайловичу, мабуть не треба поспішати з такими законопроектами. Давайте отримаємо.
Так, будь ласка, Іван Попеску.
Дякую. Попеску, фракція Партії регіонів. Вельмишановні колеги! Я хочу звернути увагу представників опозиції, попереднього виступаючого, що постійно, коли треба спекулювати, завжди беруть до уваги рекомендації 1862 Ради Європи. А в самій цій рекомендації звертається увага нате, особливо в шостому пункті, щодо внесення змін в тому числі і до Конституції за діючого законодавства для того, щоб забезпечити незалежність суддів. Тому я пропоную: внести в порядок денний, проголосувати в першому читанні, а потім ті розбіжності, які з Конституцією, зняти, а ті моменти, особливо те, що стосується рекоменда. резолюції 1862 пункт 6.2. і 6.4., які вимагають зміни до Конституції, передати ці пропозиції до Конституційної асамблеї, підготувати відповідні пропозиції, а працювати треба. Тому я виступаю від імені фракції Регіонів і як голова української делегації у ПАРЄ, щоб ми включили до порядку денного і прийняли хоча у першому читанні. Дякую.
Олена Шустік, будь ласка.
Олена Шустік, "БЮТ – "Батьківщина". Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, наша фракція виступає категорично проти включення до порядку денного цього законопроекту. Я хочу нагадати всім, що саме з подачі автора цього проекту Януковича, ми маємо в судовій системі повністю підконтрольних суддів, ми маємо політичних в’язнів рішенням судів ім’ям України. Автори чомусь згадали про резолюцію ПАРЄ, про її виконання, але чому вони не згадують про інші пункти цієї самої резолюції, йдеться про звільнення політв’язнів – Тимошенко і Луценко, йдеться про гуманізацію національного кримінального законодавства, 365 і 364 статтю. Можу з впевненістю сказати, що після прийняття цього президентського ноу-хау судді стануть повністю підконтрольними. Скажу таке, що народним депутатам проект забороняє ставити запитання суддям при голосуванні, оголошувати їм зауваження до їх роботи. Наше завдання буде – просто натискати кнопки. Кому потрібна така законодавча ініціатива? І останнє, цим проектом президент, фактично, визнав, що прокуратура впливає на прийняття суддями рішень і втручається у розгляд судових справ, бо сам Президент обмежує право прокуратури звертатися зі скаргою на дії судді і дозволяється лише після розгляду справи в апеляційній та касаційній інстанції. Справжня мета цього законопроекту – замилити очі Європи. І давайте ми не будемо заплющувати на це очі і не будемо підтримувати включення до порядку денного названого законопроекту. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, з урахуванням зауважень і пропозицій, які прозвучали, я ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону [[10425]] про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо посилення гарантій незалежності суддів]]. Прошу голосувати. [[10:35:11]] За-217 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Законів України "Про архітектурну діяльність" та "Про ліцензування певних видів господарської діяльності" [[щодо ліцензування господарської діяльності в будівництві]] [[реєстраційний номер 10131]]. Прошу голосувати. [[10:35:46]] За-230 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення зміни до статті 5 Закону України "Про психіатричну допомогу" [[щодо розміру допомоги особі, яка здійснює догляд за інвалідом]]. Реєстраційний номер 10416. Прошу голосувати. [[10:36:22]] За-296 Рішення прийнято. Ставить на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про затвердження Загальнодержавної програми забезпечення профілактики ВІЛ-інфекції, лікування, догляду та підтримки ВІЛ-інфікованих і хворих на СНІД на 2009-2013 роки" [[реєстраційний номер 10192]]. Прошу голосувати. [[10:37:01]] За-316 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проект Закону про внесення змін до Закону України "Про електроенергетику" щодо забезпечення надійного [[безперебійного]] постачання електричної енергії споживачам та інвестування в інфраструктуру [[реєстраційний номер 10337]]. Прошу голосувати. [[10:37:35]] За-269 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо найменувань національних комісій, що здійснюють державне регулювання у сфері ринку цінних паперів та ринків фінансових послуг [[реєстраційний номер 10404]]. Прошу голосувати. [[10:38:09]] За-267 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо найменувань національних комісій [[реєстраційний номер 10405]]. Прошу голосувати. [[10:38:37]] За-265 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проект Закону про внесення змін до статті 3 Закону України "Про державну підтримку сільського господарства України" щодо регулювання закупівельних цін на молоко [[реєстраційний номер 10456]]. Прошу голосувати. [[10:39:10]] За-294 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" [[щодо розрахунку перед Державним бюджетом України за наданими субкредитами]] [[реєстраційний номер 10395]]. Прошу голосувати. [[10:39:44]] За-257 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до додатку № 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" [[щодо бюджетних призначень]] [[реєстраційний номер 10478]]. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[10:40:18]] За-241 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо удосконалення умов призначення пенсії]] [[реєстраційний номер 10085]]. Прошу голосувати. Так, коли будемо розглядати. Ми тільки включаємо. [[10:40:49]] За-190 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Постанови про створення Алеї Воїнської Слави у Парку Вічної Слави міста Києва [[реєстраційний номер 10389]]. Прошу голосувати. [[10:41:18]] За-265 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо виконання судових рішень]] [[реєстраційний номер 10142]]. Прошу голосувати. Зніміть, будь ласка, голосування. Олена Шустік, будь ласка, мікрофон.
Олена Шустік, "БЮТ - "Батьківщина". Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Знову звертаю вашу увагу на те, які законопроекти ми вносимо до порядку денного. Як зазначено в пояснювальній записці, спрямований законопроект на виконання судових, винесених на користь держави. І пропонується, щоб основним органом, який забезпечуватиме виконання і контролюватиме його, будуть податкові органи. Проте, міністерство фінансів, Державна податкова служба не підтримують цих змін. І дуже правильно. Такі повноваження податкових органів суперечать Закону про Державну податкову службу в Україні та Податковому кодексу. Адже податкова здійснює контроль за своєчасністю стягнень сум, фінансових санкцій за порушення лише податкового законодавства і не має відношення до адміністративних штрафів. Друге. Проект передбачає, що постанова про накладення адміністративного стягнення звертається до виконання в порядку, передбаченому Законом про виконавче провадження. Але практично неможливо цього зробити, оскільки крім штрафу, конфіскації або оплатного вилучення предмета Кодекс про адміністративні правопорушення передбачає попередження чи виправні роботи, виконання яких даним законом не регулюється. Законопроект ускладнить процедуру виконання судових рішень і створить ще більше проблем і колізій, оскільки його норми суперечать уже діючим нормам закону. Пропоную не підтримувати, не включати в порядок денний даний законопроект. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати! Я просив би вас звернути увагу, там ціла низка є пропозицій. Будь ласка, Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Володимире Михайловичу! Там дійсно є ціла низка пропозицій, ціла низка експертних висновків, які багато в чому один одному суперечать. Але я хотів би подивитись, щоб ви подивились, куди вносяться зміни. Зміни пропонується внести в Закон про виконавче провадження. Натомість і в Кримінально-процесуальний кодекс. Хоча зараз підписаний інший Кримінально-процесуальний кодекс. І в Кодекс про адміністративні правопорушення. Хотів би звернути вашу увагу, що якщо покладання на Державну податкову службу функцій звернення до виконання покарання у виді конфіскації майна буде запроваджено, то це треба вносити зміни і в Закон "Про Державну податкову службу в Україні". До речі, це взагалі протирічить функціям Державної податкової служби в Україні і якщо ми хочемо ще більшого лиха наробити державі. Бо сьогодні вже слова "податкова" люди бояться. Бо сьогодні ніхто не отримує ПДВ повернення, воно тільки говорять про те, що його отримують, його взагалі треба скасувати як клас. Ці зміни не вирішують ніякої проблеми несвоєчасного звернення до виконання постанов про накладення штрафів у справах про адмінправопорушення, які мають короткі строки звернення до виконання. Через це я вважаю, що абсолютно правильна пропозиція колеги Шустік, що не треба його включати до порядку дня. І через це ми можемо скоротити час роботи Верховної Ради, Володимир Михайлович, якщо не будемо приймати таких законодавчих актів взагалі до розгляду. Я пропоную не голосувати за включення його до порядку дня. Дякую.
Шановні колеги, я ще раз привертаю увагу до того, що до цього проекту додано ряд листів, в яких викладені зауваження від міністерств і відомств. Прошу це враховувати. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо виконання судових рішень [[реєстраційний номер 10142]]. Прошу голосувати. [[10:45:57]] За-238 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення зміни до статті 1 Закону України "Про підвищення престижності шахтарської праці" [[щодо розповсюдження дії закону на працівників гірничорудної і урановидобувної промисловості]] [[реєстраційний номер 10129]]. Прошу голосувати. [[10:46:32]] За-70 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про друковані засоби масової інформації [[пресу]] в Україні" [[щодо спрощення процедури реєстрації друкованих засобів масової інформації]] [[реєстраційний номер 10135]]. Прошу голосувати. [[10:47:06]] За-67 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про впорядкування норм окремих законів України у відповідності до норм Закону України "Про інформацію" [[реєстраційний номер 10157]]. Прошу голосувати. [[10:47:37]] За-114 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення рівності прав одиноких матерів та одиноких батьків [[реєстраційний номер 10045]]. Прошу голосувати. [[10:48:07]] За-311 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо адміністративних даних, які подаються роботодавцями до державної служби зайнятості]] [[реєстраційний номер 10107]]. Прошу голосувати. [[10:48:40]] За-35 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення зміни до статті 8 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування" [[щодо переліку осіб, які сплачують єдиний внесок]] [[реєстраційний номер 10188]]. [[10:49:15]] За-61 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення оподаткування вдів померлих пенсіонерів вугільних підприємств, які за життя мали право на безоплатне отримання побутового палива [[реєстраційний номер 10088]]. Прошу голосувати. [[10:49:49]] За-304 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо торгівлі лікарськими засобами у сільській місцевості [[реєстраційний номер 10225]]. Прошу голосувати. [[10:50:21]] За-273 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до статті 324 Податкового кодексу України [[щодо зборів за спеціальне використання води]] [[реєстраційний номер 10215]]. Прошу голосувати. [[10:50:53]] За-259 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 20-ї річниці участі України у миротворчих операціях ООН та встановлення Дня українських миротворців [[реєстраційний номер 10339]]. Прошу голосувати. [[10:51:27]] За-271 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 195-річчя від дня народження І.К.Айвазовського [[реєстраційний номер10148]]. Прошу голосувати. [[10:51:57]] За-297 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 130-річчя з дня народження Кирила Стеценка. Прошу голосувати. Реєстраційний номер 10201. [[10:52:25]] За-262 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 110-річчя з дня народження Зої Гайдай. Прошу голосувати. [[10:52:55]] За-111 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 130-річчя від часу заснування Кіровоградського академічного обласного українського музично-драматичного театру ім. М.Л.Кропивницького [[реєстраційний номер 10216]]. Прошу голосувати. Зніміть голосування, будь ласка. Володимир Яворівський.
Шановні колеги, я просто хочу вам нагадати, що це унікальний театр, театр базовий, з якого розпочалося, фактично, українське театральне мистецтво. Поруч хутір Надія, де жили всі корифеї українського театру. І це дуже важливо. І у цій, у проекті цієї постанови немає якихось там додаткових витрат, ідеться про те, щоб провести на базі цього театру, провести всеукраїнський показ, скажімо, кращих вистав. Цей театр зараз перебуває у ремонті за бюджетний кошт і, очевидно, до його ювілею ремонт буде закінчено. Через те є просто справді дивовижна нагода сьогодні відзначити ювілей цього театру. Але ювілей театру буде в епіцентрі цих подій, але довкола нього, звичайно, розгорнеться, ну, велика така театральна картина України. Підтримайте, будь ласка, цей законопроект.
Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Постанови [[реєстраційний номер 10216]] про відзначення 130-річчя від часу заснування Кіровоградського академічного обласного українського музично-драматичного театру імені Кропивницького. Прошу голосувати. [[10:54:54]] За-323 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 150-річчя з дня написання державного гімну України [[реєстраційний номер 10244]]. Прошу голосувати. [[10:55:23]] За-315 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 180, "БЮТ – "Батьківщина" – 59, "Наша Україна – Народна самооборона" – 20, комуністів – 0, Народна Партія – 20, "Реформи заради майбутнього" – 19, позафракційні – 17. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 400-річчя від дня народження Немирича Юрія - політика, дипломата, державного діяча, письменника і полеміста, відомого як автора політичних і теологічних трактатів, магната шляхтича, полковника, дипломата доби Хмельниччини [[реєстраційний номер 10245]]. Прошу, визначайтесь. [[10:56:19]] За-126 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 120-річчя з дня народження Михайля Семенка. Прошу, визначайтесь. [[10:56:50]] За-107 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 175-річчя з дня народження Павла Чубинського [[реєстраційний номер 10248]]. Прошу голосувати. [[10:57:19]] За-135 Шановні колеги! Я тут думаю. одну хвилиночку, зараз. Одну хвилинку! Я прошу вас, заспокойтесь! Я думаю, що можна було б доручити комітету при підготовці проекту Постанови про 150-річчя з дня створення державного сучасного гімну додати позиції, які б стосувалися ювілею Павла Чубинського. Володимир Яворівський, будь ласка, з цього приводу. І ми вийдемо з цієї колізії.
Володимире Михайловичу, я саме про це хотів і сказати, вийти з цієї колізії, тому що проголосувати за ювілей написання нашого гімну і не проголосувати за 175-річчя з дня народження Чубинського – ну абсолютна дурниця і таке інше. Через те давайте, комітет попрацює, ми введемо ювілей Чубинського окремим пунктом до постанови прийнятої, Володимире Михайловичу. Можна навіть за це проголосувати – за те, щоби включити цю. щоб потім не виникало ніяких колізій. І ви тоді підпишете постанову і все.
Справа в тім, що, Володимир Олександрович. Я не можу зараз за це поставити голосувати, бо ми навіть не прийняли за основу проект Постанови. Ми тільки включили в порядок денний. Ми просто давайте домовимося таким чином, що буде протокольне доручення комітету при підготовці попередньої постанови включити позиції, які стосуються безпосередньо автора гімну у зв’язку з його ювілеєм. І таким чином уладнаємо цю ситуацію. Нема заперечень? Немає. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 75-річчя від часу заснування Лебединського медичного училища імені професора Сітенка. Ставлю на голосування про включення проекту постанови до порядку денного. Реєстраційний номер 10256. [[10:59:24]] За-121 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 90-річчя заснування Піонерського руху [[реєстраційний номер 10262]]. Зніміть голосування. Михайло Косів, будь ласка. Ми ж скаутський рух приймали з вами рішення, якщо я не помиляюся.
Шановні колеги, я хотів би авторам цієї пропозиції запропонувати. Візьміть Конституцію, стаття 15 частина друга, і там написано буквально слово в слово: "Жодна ідеологія не може вважатися державою як обов’язкова". Ви мені скажіть, піонерський рух – це побудований на основі комуністичної ідеології? Звичайно. За дело Ленина, Сталина, Коммунистической партии будь готов! І відповідь: всегда готов! Чекайте, якщо вы всегда готовы, то будьте собі готові. А якщо хтось не готовий? А ми на державному рівні зобов’язуємо його завжди бути готовим, хоч це ідеологія, яка не відповідає його світогляду. Отже, Володимире Михайловичу, якщо би так сталося, не дай Боже, що ту постанову вони прийняли, то ви ж не можете підписувати нормативний акт, який прямо безпосередньо конкретно заперечує 15 статтю частину друга Конституции України. А тому я вважаю, що взагалі не можна голосувати за такі пропозиції, які є явно абсолютно хибними.
Сергій Гордієнко, будь ласка, фракція комуністів.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Я хотів би заперечити моєму колезі, який виступав, бо напевно тут немає в цьому залі жодної людини, хто не пройшов через піонерський рух, через патріотичне виховання, любов до своєї Батьківщини. Я хотів би сказати тут попередньому виступаючому, що піонер означає перший. Так от ви забираєте право сьогодні в дітей бути долученими до патріотичного виховання і любові до своєї Батьківщини. Я хотів би вас сказати те, що будь-який рух, звичайно, якщо пошукати, має ідеологічні нашарування, в тому числі скаутський і інші рухи. Але якби ви не хотіли, голосуватимете ви чи не голосуватимете, відзначення 90-річчя піонерського руху, піонерської організації імені Володимира Ілліча Леніна широко відзначено в Україні в усіх областях України. І всеукраїнська піонерська лінійка пройшла в місті Запоріжжі, про що дана широка інформація, повідомлення в засобах масової інформації. Я розумію чому чи з такою ненавистю відноситесь до того. і те, що ви сказали. Але я привертаю в черговий раз увагу до того, що ми зробили негативного? А ми, на превеликий жаль, зруйнували радянську систему виховання, яка базувалася на взаємозв’язку школи, сім’ї і громадськості, і уніфікації підходів до виховання. Зруйнувавши, ми нічого взамін не дали. І ми тепер будемо пожинати в майбутньому те, що ми сьогодні коїмо з цими молодими людьми не даючи взамін те, що забрали. Дякую.
Шановні колеги! З урахуванням обміну думками, які щойно відбулися, ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 90-річчя заснування піонерського руху [[реєстраційний номер 10262]]. [[11:03:58]] За-35 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 125-річчя з дня народження Івана Кавалерідзе [[реєстраційний номер 10271]]. Прошу голосувати. [[11:04:30]] За-133 Рішення не прийнято.
По фракціях!
По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 5, "БЮТ - "Батьківщина" – 59, "Наша Україна - Народна самооборона" – 21, комуністів – 22, народна Партія – 0, "Реформи заради майбутнього" – 18, позафракційні – 8. Будь ласка, Яворівський.
Шановні колеги, і шановні наші виборці, мені здається, що просто сталося якесь абсолютно непорозуміння. Іван Кавалерідзе – величезна постать в українській культурі. Другий кінорежисер після Олександра Довженка. Довженко світового рівня кінорежисер, Кавалерідзе вважали взагалі другим послідовником. Унікальний скульптор, який зробив перші пам’ятники Тараса Шевченка в нас тут, на Україні. Ну, що ви робите? Як можна не проголосувати за цього чоловіка, тільки через те, що Микола Томенко, представник опозиції вніс цю постанову? Ну, що ж ви робите, люди добрі, да візьміться за голову! Кури будуть сміятися. За Кавалерідзе не проголосувати, щоби відзначити його ювілей!
Будь ласка, Ляшко.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Я здогадуюсь, чому фракція Партії регіонів не голосувала за Кавалерідзе. Можливо, тому, що він не є членом Партії регіонів і не був у цій партії? Можливо, ті, а насправді, якщо говорити серйозно, шановні наші виборці, то оцей факт не голосування за відзначення 125-річниці від дня народження Кавалерідзе показує насправді дуже яскравий факт – надзвичайну культурну обмеженість і неосвіченість тих людей, переважна більшість які перебувають сьогодні в залі і перебувають при владі. У них Ахматова – це Ахметова, Кавалерідзе у них – це взагалі не знають хто такий, Чехов – це поет і так далі. Люди добрі! Ви давайте голосуйте не тільки за піонерів, а ви ще голосуйте за визначних діячів українського народу, які б прізвища у них не були! Можливо, вам варто, пане Чечетов, подивитися фільми, створені Кавалерідзе? Можливо, вас бісить те, що він є автором пам’ятників Шевченку? Можливо, якби він ваш пам’ятник ізваяв чи Януковича, тоді б ви голосували? Ганьба!
Зараз. Будь ласка, Михайло Чечетов.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые коллеги! Давайте немножко успокоимся. Ну, мы ж должны смотреть на даты. Мы, конечно, можем в этом году голосовать юбилейную дату, которая была 2 года назад. Можно. Вот в этом году 153, а три года назад было 150. Комитет проспал три года назад, давайте в этом году отметим 150, когда в этом году уже 153! Ну, с нас же смеяться будут. Поэтому, почему мы не проголосовали. Да, действительно, это выдающийся человек и так далее. Но дело в том, что дата уже дня рождения прошла! И мы не можем голосовать, ещё раз повторяю, дату в день рождения 153 года голосовать за 150, которые были три года назад! Ну, здесь в днях разница просто. Вот только одна причина. Задним числом не голосовать юбилейные даты. Спасибо.
Микола Томенко, будь ласка.
Шановні колеги! Логіка відзначення визначних діячів культури і історії полягає в тому, що ми як мінімум рік, коли ця народилась, розписуємо план заходів, як це робити. Дійсно, в силу певних обставин ми мусили би прийняти це місяць назад. Але це не означає, що якщо день народження було кілька тижнів назад, що в 2012 році, коли 125 років з дня народження Івана Кавалерідзе, не можна організувати заходи і в травні, і в червні, і в липні. Зазвичай ювілеї такого рівня, і до речі, я вам нагадаю, що я дотримуюсь того принципу, який був закладений завжди у вшануванні, я не подаю постанови, де нема дат 100, 50 чи 25. Тобто це усталений принцип. 125 років – це дата, яка вшановувалася і за радянські часи, і за сьогоднішніх днів. Тому мені здається, Іван Кавалерідзе створив стільки геніальних фільмів, які можна було б і сьогодні передивитися: і "Григорій Сковорода", і "Наталка-Полтавка", і "Запорожець за Дунаєм". Він, до речі, не тільки знаменитий як автор пам’ятника Шевченка, а і пам’ятника Княгині Ольги, який відреставрований або відновлений за часи незалежності. До речі, пам’ятник Ярославу Мудрому. По всій країні його знають. І сьогодні є школа, до речі, сильна Архітектурно-скульптурна школи Івана Кавалерідзе, де уже і середнє покоління і нове покоління продовжує його традиції. То якщо говорити про режисерську школу, школу Довженка-Кавалерідзе. І якщо говорити про архітектурну скульптурну школу, то це теж школа, яка сьогодні прославляє Україну. Тому я вважаю абсолютно коректним, якщо навіть день народження був навіть місяць назад, ми знаходимося в році. 2012 році, який повинен бути роком відзначення Івана Кавалерідзе. Тому просив би повернутись до цієї постанови і підтримати.
Так, будь ласка, Юрій Кармазін і завершуємо.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Я хочу подякувати Миколі Володимировичу Томенко за те, що він правильно підмітив про те, що ми маємо відзначати рік. І наш шановний друг, в якого втомилася рука вже піднімати, піднімає сьогодні багато разів неправильно. І втому числі переплутали, хтось вам сказав 153 роки. Всього 125 років пройшло з того часу, коли Іван Петрович Кавалерідзе працював на Одеській кіностудії. Коли працював на київській кіностудії. І, шановний пане Михайло, я хотів би, щоб ви подивилися, що зараз відбувається на Одеській чи на Київській кіностудії. На превеликий жаль, фільми у нас не знімають українські. На превеликий жаль, у нас ідуть інші фільми іншої держави, у нас пропагується насилля, у нас пропагується все інше. А те, що пропонував Іван Петрович Кавалерідзе: це були і фільм і "Перекоп", і "Коліївщина", і "Григорій Сковорода" – один із найсвітліших філософів сучасності. І ті пам’ятники, про які вам сказав Томенко, і багато чого, що ми маємо пишатися і весь рік відзначати, і нагадувати молоді, хто це був такий, який це гігант був, і нагадувати сьогодні нашим кіномитцям, що не обов’язково перекладати фільми і показувати по всім телеканалам, починаючи від "Інтера", закінчуючи "Україною", які українці недолугі, бо обов’язково в російському фільмі українець буде або зрадник, або п’яниця, або проститутка, або ще хтось. Ну, так чомусь сталося в тих фільмах. Давайте створювати свої фільми нормальні, українські і вчитися у Кавалерідзе. Давайте повернемося до голосування. Дякую.
Шановні колеги, шановні колеги, я думаю, що ми всі втішились, що в нас тут всі спеціалісти по творчому доробку Кавалерідзе в сесійній залі. Але оскільки виникла така колізія і дискусія, одну хвилинку, а разом з тим до мене уже звернулися представники ряду фракцій про те, щоб переголосувати президентський законопроект. Давайте ми завершимо розгляд цих питань, потім я повернуся до цих двох законопроектів і ми їх проголосуємо, і успішно включимо. як виняток і як компроміс включимо в порядок денний. Все. Значить відкладаємо. Зараз дійдемо до кінця, а потім повернемося до цих двох законопроектів. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 110-річчя з дня народження Юрія Яновського [[реєстраційний номер 10297]]. Прошу голосувати. [[11:13:19]] За-143 Рішення не прийнято. Сталю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 100-річчя з дня народження Андрія Сови [[реєстраційний номер 10298]]. Прошу голосувати. Андрія Сови. Прошу голосувати. Сторіччя. [[11:13:45]] За-310 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 140-річчя з дня народження Василя Кричевського [[реєстраційний номер 10307]]. Прошу, визначайтесь. [[11:14:20]] За-278 Рішення прийнято. Ну, рішення прийнято, за – 278. Шановні колеги, давайте, рухаємося. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 125-річчя з дня народження Генріха Нейгауза [[реєстраційний номер 10394]]. Прошу голосувати. [[11:15:01]] За-314 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 175-річчя з дня народження Івана Нечуя-Левицького [[реєстраційний номер 10407]]. Прошу голосувати. [[11:15:37]] За-340 Рішення прийнято. Одну хвилинку. Рішення прийнято, за – 340. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Постанови про визнання такою, що втратила чинність, Постанови Верховної Ради України "Про затвердження Положення про посвідчення посадової особи органів прокуратури України та опис цього посвідчення" [[реєстраційний номер 10498]]. Прошу голосувати. [[11:16:23]] За-260 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про схвалення рішення Президента України про допуск підрозділів збройних сил інших держав на територію України у 2012 році для участі у багатонаціональних військових навчаннях [[реєстраційний номер 10488]]. Прошу голосувати. Зніміть голосування. Будь ласка. Валентин Матвєєв, будь ласка.
Я дякую. Я прошу вибачити. У нас все було в цій залі, але ще такого не було, щоб важливий і дуже важливий для держави законопроект, що стосується підтвердження закону чи схвалення, вірніше, рішення Президента про допуск підрозділів збройних сил інших держав на територію України без обговорення у профільному комітеті виносився на голосування до зали. Я вам заявляю, сьогодні куди ми поспішаємо? Сьогодні о 15-й годині засідання Комітету з питань національної безпеки і оборони. Хто так поспішає, вносячи цей законопроект уже зараз для голосування у цій залі. тим більше, що там передбачається використання і державних коштів, тобто коштів з Державного бюджету для проведення цих багатонаціональних військових навчань. Тобто народні депутати повинні всебічно обговорити цю проблему перед тим, як приймати виважене рішення. Дякую.
Шановні колеги, я прошу комітет розглянути це питання і в четвер поставити його на включення до порядку денного. Розгляд розділу завершено. Шановні колеги, давайте таким чином: ніхто нікуди не буде повертатися, бо все це суперечить закону. Давайте, думайте. [[Шум у залі]] Коли поверталися? Коли? Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо особливостей передачі в оренду чи концесію об’єктів у сферах теплопостачання, водопостачання та водовідведення, що перебувають у комунальній власності [[реєстраційний номер 9739]]. Пропозиція комітету розглядати питання за скороченою процедурою. [[11:19:20]] За-223 Рішення прийнято. Доповідач – перший заступник міністра регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства Аліпов Олександр. Співдоповідач – Сергій Майборода.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, запропонований до розгляду законопроект розроблений для врегулювання проблемних питань, які виникають при реалізації Закону України про особливості передачі в оренду чи концесію об’єктів централізованого водотеплопостачання і водовідведення, що перебувають у комунальній власності та на виконання національного плану дій щодо провадження програми економічних реформ Президента України. Законопроект спрямований на створення сприятливих умов для залучення приватних інвестицій у сфері теплопостачання, водопостачання та водовідведення насамперед шляхом встановлення прозорий умов внесення інвестицій, закріплення гарантій їх повернення, забезпечення інформаційної прозорості проведення конкурсу, врегулювання відносин власності під час виконання умов договорів, концесій чи оренди. Прийняття цього закону сприятиме усуненню проблемних питань при проведення концесійного конкурсу, забезпечить інформаційну прозорість цієї процедури, визначає обов’язки орендаря чи консесіонера в рамках виконання договору, регулює строки виконання інвестиційних зобов’язань, передбачених умовами договору; також сприятиме ефективному управлінню і функціонуванню об’єктів тепловодопостачання та водовідведення, які перебувають у комунальній власності. Шановні народні депутати, прошу підтримати даний законопроект. Дякую.
Дякую вам також. Голова підкомітету Комітету з питань будівництва, містобудування, житлово-комунального господарства та регіональної політики Сергій Майборода. Будь ласка, рішення комітету.
Комітет розглянув цей законопроект 21 березня цього року та, підтримуючи урядову законодавчу ініціативу, прийняв рішення: рекомендувати Верховній Раді України прийняти його за основу і доопрацювати його разом з представниками Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства до розгляду у другому читанні з урахуванням зауважень і пропозицій суб’єктів законодавчої ініціативи. Нагадаю, що Закон України про особливості передачі в оренду чи концесію об’єктів централізованого водо-, теплопостачання і водовідведення, що перебувають у комунальній власності, над яким працював наш комітет набув чинності 20 листопада 2010 року. За рік до його дії Мінрегіоном, його уповноваженим органом проводилася робота з його реалізації та моніторингу, за результатами чого було виявлено низку проблемних питань, на усунення яких і спрямовано даний законопроект. Головне науково-експертне управління висновком від 16.03.2012 року пропонує прийняти проект за основу та опрацювати зауваження під час його підготовки до розгляду у другому читанні. Зокрема управління не погоджується з беззастережною відмовою від нотаріального посвідчення договорів оренди та концесії. Комітет з питань бюджету висловив заперечення щодо термінів введення в дію, оскільки законопроект матиме вплив на видаткову частину місцевих бюджетів. Цю пропозицію комітет врахує при доопрацюванні проекту до другого читання. Прошу підтримати рішення комітету.
Шановні колеги, прошу записатися на обговорення цього питання. Так, прошу прізвища народних депутатів. Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я розумію, що коли подається законопроект від Уряду, то він має проходити всі міністерства і, очевидно, має бути узгоджений, зокрема Міністерством юстиції України, яке чомусь заявляє, що не можна сьогодні хворих лікувати за кордоном і так далі. Ні, як один із авторів кримінально-виконавчого кодексу заявляю, що такого там напиасано. А от в цьому Кримінально-виконавчому кодексі якраз немає права встановлювати прослуховуючі, підглядуючі пристрої у людей, які є засудженими. Оце там написано. Тому Міністерству юстиції бажано краще дивитися, бо в 793 і в 794 статті Цивільного кодексу України договір найму будівлі або іншої капітальної споруди, їх окремої частини на термін 3 роки і більше підлягає нотаріальному посвідченню і державній реєстрації. Через це очевидно, що ті договори оренди і концесії, як запропоновано зараз в новій частині дев’ятнадцятій статті 7 Закону України "Про особливості передачі в оренду чи концесію об’єктів централізованого водо-, теплопостачання і водовідведення, що перебувають в комунальній власності", очевидно, що треба було врахувати. Очевидно, що правильна є пропозиція науково-експертного управління, яка показала, що є розбіжності між цим законом, між Цивільним кодексом. А я хочу показати своїм виступом, що у нас є Міністерство юстиції України, яке мало б чітко бачити і передбачати багато яких речей, зокрема не робити лоскутне подалі законодавство. Клаптики, які вносяться, зміни і доповнення до.
Дякую, Юрію Анатолійовичу, щиро вам. Народний депутат Ландік, будь ласка, фракція Партії регіонів.
Спасибо. Вы знаете, мы хорошо, что передаем, делаем разные формы собственности в коммунальной собственности. Но к чему они все приводят? Давайте посмотрим, при передаче в той же Луганской области воды горводоконала в одно предприятие. Воды не стало, качество плохое, а цена каждый день увеличивается. Потому что отдали одному монополисту. То же самое у нас идет и с горгазами. Цена постоянно увеличивается, если государство ее не сдержит, а качество, конечно же, ухудшается. И это можно видеть на любом то, что мы отдаем и отдаем монополисту. Можно было бы понять этот законопроект, если бы разрешали, к примеру, не более 10 процентов, как говорится, в одни руки, тогда была бы конкуренция, тогда могли мы бы видеть, кто лучше, а кто хуже? А так, как мы на прошлом заседании пытались весь мусор монополизовать и забрать у местных советов, теперь хотим монополизовать и забрать постачання тепло и водопостачання. И все это приводит к тому, что говорив у нас. облэнерго, да в частных руках, но оно одно на всю область. Электричество в некоторых поселках Луганской области 120-130 вольт, а платим за 220, и счетчик считает очень исправно, даже лучше чем при 220 вольтах. Поэтому и здесь получится так, что монополист будет цену постоянно увеличивать, а качество теплопостачання и водопостачання может быть ухудшаться. Поэтому то, что Антимонопольный комитет на это никогда не смотрит, то, что во всей Европе нам рассказывают так, но там больше пяти.
Володимир Лещенко, фракція комуністів, будь ласка.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України Чернігівщина. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Шановні виборці! Ми ж розуміємо, що ці об’єкти теплопостачання і водовідведення, оці всі комунальні підприємства вони ж будуть передаватися в оренду чи концесію приватним структурам. А приватні структури, беручи їх в оренду чи концесію, вони ж звичайно будуть все робити, щоб отримати на їх експлуатацію прибуток. А прибуток цей, дійсно, буде виникати лише за рахунок підвищення тарифів на всі комунальні послуги. Тому нормальний народний депутат, я думаю, який спілкується з виборцями, за цей законопроект ніколи не проголосує, бо потрібно, щоб наші оці всі підприємства, які забезпечують водою, водовідведенням, теплопостачання, щоб вони перебували все-таки в комунальній власності, а держава повинна надавати відповідну підтримку на благо людям. Дякую.
Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління дійшло висновку, що законопроект може бути прийнятий за основу. Ставиться на голосування позиція про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 9739]] про внесення змін до деяких законів України щодо особливостей передачі в оренду чи концесію об’єктів у сферах теплопостачання, водопостачання та водовідведення, що перебувають у комунальній власності. Прошу голосувати. [[11:29:34]] За-239 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення зміни до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" [[щодо компенсаційних виплат]] [[реєстраційний номер 10067]]. Комітет пропонує розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[11:30:07]] За-216 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства Ісаєнко Дмитро Валерійович. Співдоповідач – заступник голови комітету Юрій Сергійович Сербін, будь ласка.
Шановний Владимир Михайлович, шановные народные депутаты, статьей 41 Закона про регулювання містобудівної діяльності встановлено, що посадові особи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю підлягають обов’язковому державному страхуванню. Однак Законом України "Про страхування" передбачено перехід від обов’язкового державного страхування до здійснення компенсаційних виплат. В зв’язку з цим стаття 41 Закону про регулювання містобудівної діяльності потребує приведення у відповідність до Закону України "Про страхування". Прошу підтримати.
Дякую вам, сідайте, будь ласка. Юрій Сергійович, будь ласка, про рішення комітету поінформуйте.
Шановні колеги! Комітет розглянув це питання на своєму засіданні. Науково-експертний підтримав цей законопроект. Комітет з питань європейської інтеграції підтвердив, що він не суперечить діючим, нашим діючим домовленостям з Європейським Союзом. Комітет, виходячи з цього, просить вас також підтримати цей законопроект в першому читанні. А ті зауваження, які є з боку, несерйозні, мені здається, несуттєві зауваження з боку комітету з питань бюджету та науково-експертного управління, будуть враховані при другому читанні. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Шановні колеги, може, голосувати? Хто наполягає на виступі? Запишіться будь ласка. Так, прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Радовець, група "Реформи заради майбутнього".
Прошу передати слово колезі Гасюку.
Спасибі. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні радіослухачі! Зокрема проектом передбачається замінити обов’язкове державне страхування для посадових осіб інспекції державно-архітектурно-будівельного контролю компенсаційними виплатами з державного бюджету у разі настання нещасних випадків під час виконання ними службових обов’язків. Проект також передбачає, що у разі загибелі чи смерті посадової особи під час виконання службових обов’язків, компенсаційні виплати отримають спадкоємці. Для посадових осіб інспекції державно-архітектурно-будівельного контролю чи їх спадкоємців компенсаційні виплати з державного бюджету виплачуватимуться в порядку, встановленому Кабміном. Однак, на теперішній час діюче законодавство вирішує підняти питання шляхом загальнообов’язкового державного соціального страхування за рахунок сплати страхових внесків. І хоча встановлення компенсаційних виплат, це є позитивна законодавча ініціатива, варто звернути увагу на те, що не визначено розмір таких компенсаційних виплат на законодавчому рівні. Вважаємо, що доцільно було б конкретизувати в законі, які саме суми компенсаційних виплат будуть виплачуватися та в яких випадках. Щоб процедура компенсації з боку держави була прозорою. Враховуючи, що дана законодавча ініціатива вписується в контекст соціальних ініціатив Президента України, фракція "Реформи заради майбутнього" буде підтримувати законопроект. Дякую за увагу.
Станіслав Аржевітін. Юрій Кармазін, будь ласка. потім Федун буде виступати.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Ми із Станіславом Аржевітіним не є прихильниками цього закону. через що? Давайте подивимося, що написано в чинному законі частина сьома статті 41. Там записано: "Посадові особи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю підлягають обов’язковому державному страхуванню в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України". Кому це заважає? Ну, кому це заважає, що люди сьогодні застраховані, що нема ніяких з цим проблем? І кому заважає те, що відповідно до статті 999 Цивільного кодексу, Закону "Про страхування" обов’язковим державним страхуванням згідно статті 41 про регулювання містобудівної діяльності і порядку обов’язкового державного страхування посадових осіб Інспекції затвердженого Постановою Кабінету Міністрів, ці люди застраховані і нормально можуть працювати? Я хотів би сказати на те, що висновок науково-експертного управління спотворений трошки при зачитуванні тут, та написано трошки по-іншому. Там написано, цитую: "З огляду на це, пропонуємо до прийняття згаданого вище окремого закону залишити частину сьому статті 41 в існуючій редакції. – Залишити в існуючій редакції! – Доповнивши нормою щодо здійснення компенсаційних виплат з державного бюджету в рамках обов’язкового державного страхування в порядку встановленому Кабінетом Міністрів України". Тобто експертне управління не хоче звужувати той захист, який вже є сьогодні. А я раджу, відкрити статтю 22 Конституції і подивитися. А там написано, що при прийняті нових законів не допускається звуження. Отак ваші всі соціальні ініціативи! Абсолютно! Береш квиток до Харкова зараз і отримуєш в три рази більше ціну, понад 500 гривень. Оце покращення! Оце соціальна ініціатива! Береш, дивишся – всі нічні поїзди скасували, все інше. Оце покращення, оце соціальні ініціативи. Я проти цього.
Народний депутат Федун, фракція Партії регіонів. Відмовляється? Відмовляється. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Ще раз нагадую, комітет пропонує прийняти за основу законопроект, про що доповів заступник голови комітету. Головне науково-експертне управління дотримується такої ж думки. Тому я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення зміни до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" [[щодо компенсаційних виплат]] [[реєстраційний номер 10067]]. [[11:37:00]] За-255 Рішення прийнято. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про здійснення державних закупівель" щодо закупівель товарів підприємствами літакобудівної промисловості [[реєстраційний номер 9748]]. Пропонується розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[11:37:37]] За-218 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Ярослав Михайлович Сухий. Співдоповідач – голова підкомітету Олексій Віталійович Плотніков, будь ласка.
Дякую, Володимир Михайлович. Шановні колеги, серед галузей реального сектору економіки літакобудування як і космічна галузь представляє собою високі технології. Я хочу сказати дякую всім народним депутатам України, тому що впродовж третього, четвертого, п’ятого і шостого скликань всі фракції, всі політичні сили дотичні до того, аби в Україні були збережені і розвивалися високі технології. Україна буде виробляти і почалось вже на сьогоднішній день випробування і вироби українських вертольотів у Вінниці на заводі з українськими двигунами, з українськими комплектуючими. Справа в тому, що сучасний розвиток вітчизняних підприємств, що проводять модернізацію виробництва, ремонт літаків, вертольотів та двигунів, передбачає зростання ролі внутрішнього споживання, але сьогодні поки що в значній мірі їхня робота залежить від потреб зовнішнього ринку. Підприємства, що проводять модернізацію виробництва літаків, двигунів, працюють рентабельно, сплачують податки і виплачують, в принципі, непогану заробітну плату, але поки що основні в своїй кількості залежать від експорту нашої продукції. Процедуру закупівлі іноземні замовники вимагають, укладаючи контракт, виконання в найкоротший строк. Особливість в тому, що процедура закупівлі здійснюється у більш тривалий термін, а виробництво літаків та авіаційних двигунів є технічно складним процесом. Виробничий цикл може складати рік і більше. І при виробництві продукції ми повинні отримати, ви знаєте, дозвіл на закупівлю одного учасника, це обумовлено діючим законом. Так от збирання доказів про неможливість закупівлі у будь-якого іншого учасника, коли виробник розташований за межами України, дуже часто просто неможливе. Ви знаєте, ми, маючи свої гірничо-металургійні комбінати по титану, змушені закуповувати Росію. Шановні колеги, законопроект коротенький. Він складається з одного речення. Я вношу пропозицію. Сьогодні один із співавторів цього законопроекту, Герой України, не зовсім добре себе почуває. Давайте зробимо йому і літакобудівній галузі, промисловості подарунок, приймемо за основу і в цілому цей законопроект.
Олексій Плотніков, голова підкомітету Комітету з питань економічної політики. Будь ласка.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Комітет Верховної Ради України з питань економічної політики на засіданні 10 квітня 2012 року розглянув проект Закону про внесення змін до Закону України "Про здійснення державних закупівель" щодо закупівель товарів підприємствами літакобудівної промисловості, поданий народними депутатами України Богуслаєвим та Сухим [[відповідно реєстраційний номер 9748]]. Законопроектом пропонується не поширювати дію Закону України "Про здійснення державних закупівель" на товари відповідно до комплектувальної відомості на літаки або вертольоти та до специфікації матеріалів і агрегатів на офіційні двигуни, які внесені до конструкторської документації розробника виробу. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України в своєму висновку висловлює ряд зауважень до законопроекту. Оскільки даний проект має на меті скорочення термінів закупівлі комплектуючих для модернізації виробництва, ремонту літаків, вертольотів та двигунів до них а недопущення зриву виробничих процесів і невиконання укладених контрактів з іноземними замовниками, комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти даний проект [[реєстраційний номер 9748]] за основу та в цілому як закон. Спасибі.
Дякую. Шановні колеги, запишіться, будь ласка, на обговорення цього питання. Прізвища. Олександр Стоян, фракція Партії регіонів.
Я прошу передати нашому колезі по більшості Бевзу.
Валерій Ананійович Бевз, будь ласка.
Дякую, шановні колеги. Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Я хотів би сказати про те, що згадувалася Вінниця, 421 авіаційний завод – великий потужний завод, який місяцями тисячами ремонтував, так би мовити, літаки малої авіації. 20 років завод взагалі не працював. І маємо подякувати герою України Богуслаєву за те, що зайшла "Моторсіч" і завод ожив. Тому я вважаю, що даний законопроект необхідно обов’язково підтримувати, тому що літакобудівна галузь є найбільш науково ємкою, і вона має стати базою для економіки країни в цілому. Дякую.
Дякую вам також. Олег Зарубінський, фракція Народної Партії.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги, народні депутати! Ярослав Михайлович Сухий абсолютно точно сказав, починаючи свій виступ з того, що літакобудівна галузь якраз є однією з небагатьох тих, яка в Україні є високотехнологічною. Я би додав ще. Це не тільки галузь високої технології, але і та галузь, яка для України є конкурентоспроможною, якщо порівняти з іншими галузями. Таким чином, два ключових фактори,.яка примушує і має стимулювати державу підтримувати цю галузь, є, по-перше, висока технологічність і, по-друге, конкурентоспроможність. Що робиться у сучасному світі? Я вже про це казав з цієї трибуни: вичавлюються, виживаються, висмикуються ті країни і ті галузі, які є конкурентними для найбільш багатих, заможних і впливових країн у світі. Таким чином відбувається процес маргіналізації економіки багатьох країн, тому що знищується конкурент. Що має робити держава у таких умовах? Підтримати ті галузі, які є конкурентоспроможними, я би сказав, що, крім літакобудування, в Україні не так багато, – це, дійсно, є космічна промисловість, це є сільське господарство у своїй потенції, але є воно, якого бояться, до речі, у тому числі і наші друзі і доброзичливці, бо Україна можу сільським господарством зайняти серйозну нішу у світовому розподілі праці, тому цього дуже бояться. І тому, коли мова іде про літакобудування, а особливо враховуючи і те, що в цих складних умовах ті, хто цим займається, ідуть навіть, не навіть, а на модернізацію цієї галузі, на модернізацію цієї галузі, то завдання парламентарів як державних людей підтримувати те, в чому Україна є змагальною, в чому вона є конкурентоспроможною. Треба все зробити, щоб ці галузі підтримувалися державою. І серед них, можливо, на одному із перших.
Дякую. Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, нам сьогодні пропонувалося згадати, як були піонери, як були інші організації. Я пропоную згадати, як у нас були міністерства: важкого машинобудування, середнього машинобудування і так далі, різного. А що тепер є? Є Міністерство промисловості чи хоча би з питань чи промислової політики? Взагалі нема. Ваша адміністративна недолуга реформа привела до того, що немає міністерства, яке б цим опікувалося. Через це я надзвичайно вдячний і нашому колезі Богуслаєву, хай він видужує, і Ярославу Сухому, який доповідав зараз цей закон, і хочу сказати, що, Україна, конкуруємо з потужними світовими корпораціями, які очевидно і стояли за прийняттям Закону про здійснення державних закупівель, де ми не вилучили ці речі із суднобудівництва і повністю поклали під одного з російських олігархів і Херсонські, і Миколаївські, і інші судноверфі. Для чого поклали? Для того, щоб виконати завдання, що немає промисловості в Україні більше. Через це цей закон треба прийняти негайно і негайно ставити питання про підпис до Президента, при чому і в першому, і в другому читанні. Ви подивіться, яке зло було прийнято, коли по Євро не застосовувався цей закон, скільки мільярдів дали, а тут ніхто не просить ніяких мільярдів, кажуть: дайте нам можливість самим вибрати так, як пропонують конструктори, ту деталь, яку вони запланували і ввести її, і відправити цю продукції, створити додану вартість, загрузити українців, дійсно, серйозною роботою. Так би у нас були і автомобілі, і комбайни і все інше. А Президенту Януковичу до його соціальних ініціатив пропоную приміть і терміново створіть міністерство промисловості, без цього Україна.
Володимир Каплієнко, група "Реформи заради майбутнього".
Шановні колеги, шановні народні депутати, шановні громадяни! Депутатська група "Реформи заради майбутнього" неоднозначно оцінює цю законодавчу ініціативу щодо процедури позбавлення процедури державних закупівель саме в літакобудівельній галузі. І ось з чого ми виходимо, з одного боку нібито так переконлива позиція Ярослава Сухого, переконлива позиція авторів законодавчої ініціативи, що літакобудівна галузь потребує іншого ставлення щодо закупівель. Тому що скорочуються строки, тому що там нібито валяться контракти і таке інше, але є інша сторона. Ну давайте по порядку, перше, я не буду говорити про сам Закон про державні закупівлі, який чітко регулює одне питання: якщо підприємство чи напрямок повинен відійти від державних закупівель, він може пройти і бути виписаний в цьому законі за окремою спеціальною процедурою і це передбачає діюче законодавство. Друге питання. Нагадаю вам, що державні кошти контролюються виключно законом. І задля того державні закупівлі закон був виписаний, щоб гроші контролювалися. Хто з вас може віддати своєму сусіду свій гаманець. Нехай він сам розпоряджається на свій власний розсуд. Тому що так буде швидше. То те, можливо, якась хибна позиція. Наступне питання. Тут ми говорили популістські такі речі щодо літакобудівної галузі. А хтось знає що це воно таке в Україні? Якщо говорити про будівництво двигуні – так. Якщо говорити про ремонт техніки авіабудівної – так. Та ці заводи і ці підприємства завалені продукцією. Я недавно звернувся до підприємства "Мотор-Січ". Жодного віконця немає для того, щоб взяти новий заказ. Одеський авіаремонтний завод. Немає жодного вікна, все завалено, все працює, підприємство рентабельне. Тобто ми кажемо про якусь віртуальну літакобудівну галузь. Скільки літаків АН-178, 148, даруйте, побудували за всю історію незалежної України? Два? Та про що ми говоримо. Я вам хочу сказати від імені депутатської групи, що ми вважаємо цей законопроект хибним, ми вважаємо, що його треба відхилити. І не варто робити спроб на відходження від сталої і нормальної.
Завершуйте, 10 секунд.
Нормальної сталої діючої процедури державних закупівель в межах діючого Закону про державні закупівлі. Дякую.
Дякую. Олег Ляшко, одна хвилина.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Вибачте, не можу терпіти. Оце зараз переді мною виступав яскравий представник лобістів іноземного капіталу і іноземного виробника. Ми за 20 років відкрили український ринок, заполонили його імпортним непотребом, який в три дорога купуємо. Мільйони українських громадян вимушені поїхати за кордон горшки за європейцями виносять. Тому треба радикально міняти політику держави. Вона має бути спрямована на захист вітчизняного національного виробника. І в першу чергу, літакобудівної галузі як однієї із складових економіки України. По цьому законопроекту на виготовлення літаків 150 підприємств задіяні. Це тисячі робочих місць. Тому ми повинні знижувати оподаткування. Ми повинні спрощувати процедури, щоб в Україні літали українські літаки, по полях їздили українські трактори і комбайни, щоб в магазинах продавалася українська картопля і гречка, а не китайське лахміття і гречка, і все інше. І оце дасть можливість мільйони українців забезпечити роботою і зарплатою і гідним життям.
Шановні народні депутати! Я прошу вас прислухатись до цього патетичного заклику і, в принципі, правильного. Тут виступаючі правильно говорили і Юрій Анатолійович Кармазін, що нам потрібно мати структуру, яка б займалася промисловістю. І що стосується, шановні колеги, літакобудуванням, я ще раз інформую вас, що 27-28 травня у Воронежі відбудеться зустріч депутатів українського парламенту, які входять у Міжпарламентську комісії Україна-Росія, а також представників двох палат парламенту за участю урядовців, де буде обговорюватися питання, як нам від слів до справи перейти у питаннях кооперації для того, щоб авіаційна галузь не вмирала ні в Україні, щоб не було проблем в Росії, головне, щоб був результат. У цьому я просив би, щоб ми прийняли цей рішення, якраз це буде конкретне свідчення того, що ми працюємо, від розмови перейшли до справи. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу і в цілому. Я б дуже просив би не заперечувати і прийняти нам це рішення. Тому я ставлю на голосування пропозицію про схвалення Закону України про внесення змін до Закону України "Про здійснення державних закупівель" щодо закупівель товарів підприємствами літакобудівної промисловості [[реєстраційний номер 9748]]. Прошу голосувати. [[11:52:36]] За-320 Дякую. Закон прийнято. Прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо визначення умов поставок. Комітет пропонує розглянути питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[11:53:11]] За-223 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра економічного розвитку і торгівлі Володимир Бандуров. Співдоповідач – Олексій Плотніков. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, Указом Президента від 19 травня 2011 року [[№ 589]] втратив чинність Указ Президента від 4.10.1994 року [[№ 567]] щодо застосування міжнародних правил інтерпретації комерційних термінів. Із втратою чинності норм стосовно обов’язковості застосування правил Інкотермс суб’єктам господарської діяльності фактично надана можливість визначати на основі вільного волевиявлення умови договорів поставки для внутрішньої та зовнішньої торгівлі використовувати відомі міжнародні звичаї, рекомендації, правила міжнародних органів та організацій. Тому на сьогодні виникла необхідність вилучення вищезазначеної норми із Законів України "Про державну підтримку сільського господарства України", "Про захист національного товаровиробника від демпінгованого іпорту", "Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну" та Господарського кодексу. Пропонується підтримати проект закону в першому читанні та в цілому. дякую за увагу.
Дякую, сідайте також. Олексій Плотніков, будь ласка, про рішення комітету поінформуйте Верховну Раду.
Шановний Голово, шановні народні депутати, Комітет з питань економічної політики на своєму засіданні 24 квітня 2012 року [[прокол № 84]] розглянув проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо визначення умов поставок, поданий Кабінетом Міністрів України. Метою законопроекту є створення суб’єктами господарської діяльності можливості визначити на основі вільного волевиявлення умови договорів поставки для внутрішньої та зовнішньої торгівлі, використовуючи відомі міжнародні звичаї, рекомендації, правила міжнародних органів та організацій. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України вважає, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу з наступним врахуванням висловлених зауважень та пропозицій. Комітет з питань економічної політики прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо визначення умов поставок, поданий Кабінетом Міністрів України повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Спасибі.
Шановні колеги, будь ласка, запишіться, хто буде виступати з цього приводу. Прізвища народних депутатів. Григорій Смітюх, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Безперечно, що це питання, не просто воно стоїть сьогодні на розгляді. А тому, що, на мій погляд, ця проблема є. І суб’єкти господарської діяльності, які займаються особливо експортом-імпортом, постійно стикаються з проблемою щодо оцінки того чи іншого товару. Ну, наприклад, ввозиться товар і любий суб’єкт, безперечно, що якщо він ввозить по ходу той чи інший товар, його задача одна, - купити кращий товар, купити дешевше його на ринку. І безперечно, що ринок сьогоднішній, враховуючи тенденції, які склалися в сьогоднішній економіці в світі, є такий, що і не стабільний. Тобто не можна визначити, що один і той же товар по ходу може бути за однією і тією ж ціною. А особливо, якщо прирівняти сьогодні тенденції ринку, який розвивається на азіатському виробництві і європейському виробництві. Що відбувається в митній службі. Митна служба, безперечно, що при оподаткуванні, коли товар попадає на кордон, оподатковує по системі обліку, який відповідно є, так сказати, тенденція, або практика, або є облік того товару по високій ставці. І відповідно виникає конфлікт між імпортером і службами, які стоять по порядку для того, щоб наповнити бюджет. І імпортери, тобто наші суб’єкти зацікавлені, щоб цей товар зайшов на кордон дешевший. І в цьому випадку я звертаюся до уряду, звертаюся до таможної служби, що нам треба привести раз і назавжди, і покласти відповідальність на суб’єкта. Тому що кожний суб’єкт не ворог собі і своєму підприємству. Він заінтересований в тому, щоб товар купити дешевше. Він заінтересований, щоб товар щоб був надійний і якісний. Де він його купить, по якій ціні і так далі, це не предмет обговорення або не предмет, щоб досліджували це митна або інша служба. Тому, ця проблема, на мій погляд, викладена в цьому законодавчому акті, вона є більш проблемною, більш ширшою і до неї треба повернутися. І я тут звертаюся, користуючись з нагоди, що це питання раз і назавжди треба привести у відповідність.
Завершуйте, будь ласка.
так як є в європейських країнах. В європейських країнах ніколи ніхто не питає, по якій ціні ти купив на Україні товар і завозиш на Україну. Є, купив, заплатив податки – це твоя відповідальність. Дякую.
Дякую. Шановні колеги. Ще раз нагадую висновок комітету: повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Головне науково-експертне управління є не таким категоричним, воно вважає, що законопроект можна рекомендувати Верховній раді для прийняття за основу. Відповідно до Регламенту ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 9602]] про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо визначення умов поставок. [[11:59:25]] За-257 Рішення прийнято. Оголошується перерва до 12 годин 30 хвилин.
Шановні колеги, давайте продовжимо нашу роботу. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про природні монополії" [[щодо стимулювання регулювання]] [[10338]]. Ставиться на голосування пропозиція про розгляд питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[12:32:00]] За-169 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра енергетики та вугільної промисловості Сергій Чех. Співдоповідач – заступник голови Комітету з питань економічної політики Юрій Воропаєв, будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати, проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про природні монополії" розроблений Міністерством енергетики та вугільної промисловості України та поданий на розгляд Верховної Ради на виконання Національного плану дій на 2011-2012 роки щодо впровадження програми економічних реформ "Заможне суспільство, конкурентоспроможна економіка, ефективна держава", затверджених відповідними указами Президента України. Метою законопроекту є впровадження нової моделі регулювання суб’єктів природних монополій. Внесення змін до законодавства особливо необхідне для надання органу, який здійснює державне регулювання діяльності суб’єктів природних монополій, більш широкого кола повноважень, що посилить незалежність регулятора та дозволить перейти від діючої системи регулювання вартості послуг суб’єктів природних монополій до стимулюючого регулювання. Запровадження стимулюючого регулювання дозволить забезпечити прозору та послідовну цінову політику шляхом встановлення довгострокових тарифів терміном не менше 3 років та правила їх щорічного коригування або індексації, покращити фінансовий стан суб’єктів природних монополій, забезпечити їх ресурсами, необхідними для обслуговування та відновлення технічної інфраструктури, підвищить їх інвестиційну привабливість, сформувати для суб’єктів природних монополій стимули до скорочення неефективних витрат, аналогічних тим, що діють на конкурентному середовищі, отримати споживачами надійні та якісні товари, послуги, що відповідають їх справедливій вартості. Законопроект погоджено з всіма зацікавленими органами виконавчої влади без зауважень. Враховуючи важливість його, прошу підтримати. Дякую.
Дякую вам також. Сідайте, будь ласка. Юрій Воропаєв, заступник голови комітету.
Уважаемый головуючий, уважаемые коллеги! Данный законопроект рассмотрен на заседании нашего Комитета по вопросам экономической политики 15 мая сего года. И комитет рекомендует Верховной Раде Украины принять его за основу в первом чтении. Главное новшество данного законопроекта заключается в том, что вопросы государственного регулирования цен на товары природных монополий, на товары субъектов природных монополий будут регулироваться, до этого момента они регулировались единолично нацкомиссиями, с этого момента, если мы закон примем этот и он вступит в законную силу, они будут регулироваться не одним органом государственным, а целым коллегиальным органом в лице трех государственных органов. Хотел бы ваше внимание обратить на то, что Главное экспертное управление рекомендует отправить его на доопрацювання. Я посмотрел это заключение Главного экспертного управления. Они считают, что можно было бы лучше прописать сам порядок и процедуру стимулирования государственным регулированием вопросов формирования цен. Ну, я думаю, что это можно будет доработать до второго чтения.
Все у вас, да? Дякую. Шановні колеги! Хто буде виступати з цього приводу? Запишіться тоді. Прошу прізвища народних депутатів на табло. Володимир Лещенко, фракція комуністів. Будь ласка, ваш виступ.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України, Чернігівщина. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Шановні виборці! Автор законопроекту не сказав про те, що підставою для внесення цього законопроекту було й те, що, мовляв, чинне регулювання воно застосовується в період, коли діє планова економіка, а коли ринкова економіка, так чинне державне регулювання не може дати ніяких позитивних наслідків. Для цього, мовляв, і вводиться стимулююче регулювання. Тобто з цього можна зробити висновок, що держава в цілому і ті органи, які займаються регулюванням тарифів суб’єктів природних монополій, держава не впоралася з цим питанням і хоче віддати на ринку, як кажуть, стихію. Ну тут мова йшла про те, що, бачите, буде інвестиційна привабливість для цих природних монополій, а сюди належать і залізниця, і зв’язок, і постачання електроенергії, і трубопровідний транспорт, і постачання газу, і таке інше. Так от інвестиційна привабливість. Значить, тарифи будуть зростати. А що ж тоді ми будемо говорити нашим виборцям? Чи пов’язується таке регулювання і ріст звичайно тарифів на всі види цих послуг із соціальними ініціативами Президента, задекларованими нещодавно? Тому я вважаю, що даний законопроект підтримувати не можна і закликаю народних депутатів підтримати мою думку. Дякую.
Шановні народні депутати, хто ще наполягає на виступі? Немає. Нагадаю, що комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління вважає, що доцільно направити законопроект на доопрацювання. Ставиться на голосування регламентна норма першої про прийняття за основу проекту закону, реєстраційний номер 10338 про внесення змін до Закону України "Про природні монополії" [[щодо стимулюючого регулювання]]. [[12:38:50]] За-238 Рішення прийнято. Оголошую до розгляду проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення управління професійно-технічною освітою [[реєстраційний номер 9587]]. Комітет пропонує розглядати питання за скороченою процедурою. [[12:39:23]] За-215 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра освіти і науки, молоді та спорту Борис Жебровський. Співдоповідач – голова Комітету з питань науки і освіти Максим Луцький. Будь ласка.
Шановні народні депутати, відразу скажу, що комітети Верховної Ради в основному підтримали законопроект. Крім того, він був розглянутий та підтриманий кожною регіональною адміністрацією і кожним управлінням освіти всіх 27 регіонів України. Яка головна мета проекту закону? Підвищити якість професійної освіти. Тут безліч чинників. Хочу лише підкреслити, що міністерство прискіпливо вивчало і міжнародний досвід. Три роки працює українсько-канадський проект з питань децентралізації управління профтехосвіти, вивчено досвід у Німеччині, Австрії, Росії. Про це є у пояснювальній записці. З чого починати? Звичайно з фінансування. Ще у 2007 році почався експеримент у місті Києві, Львівській та Харківській областях щодо передачі фінансування деяких розпорядчих та управлінських, деяких, функцій. Висновки позитивні. Треба зазначити, що у проекті вживаються здебільшого компромісні і погоджувальні слова. Наприклад, законопроект пропонує врегулювати питання щодо вдосконалення управління професійно-технічною освітою шляхом посилення ролі місцевих органів або сприяння у створенні необхідних умов для молоді регіону у частині здобуття профтехосвіти. Пропонується також надання прав учням професійно-технічних навчальних закладів на безкоштовне і пільгове користування об’єктами культури, фізкультури і спорту. Школярам і студентам можна, а учням ПТНЗ – ні, абсурд. І наостанок стосовно зауважень. Статті 6, 19, 119, 120 Конституції не заперечують виконання повноважень регіональними державними адміністраціями, в тому числі і делегованих державою. Запропонований проект закону подає Кабінет Міністрів і це значить, що він у межах цього закону може і підтримує передачу і делегування окремих положень місцевим державним адміністраціям згідно статтею 14 Закону України про місцеві державні адміністрації. Шановні депутати, якщо ми дійсно прагнемо підвищити якість професій.
Завершуйте, будь ласка.
то давайте опиратися на творчість вчителів і майстрів, небайдужість людей в своїх рідних містах і селах, їм видніше. Дякую за увагу і сподіваюсь на підтримку.
Дякую також. Максим Григорович Луцький, голова Комітету з питань науки і освіти, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, Комітет Верховної Ради України з питань науки і освіти на своєму засіданні 11 квітня 2012 року розглянув проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення управління професійно-технічною освітою, номер 9587. В законопроекті пропонується внести зміни до Законів України про місцеве самоврядування в Україні, про професійно-технічну освіту, якими уточнюються повноваження органів місцевого самоврядування та органів виконавчої влади у сфері управління професійно-технічною освітою шляхом тимчасовою передачею окремих повноважень відповідних центральних органів виконавчої влади з питань управління професійно-технічними навчальними закладами державної форми власності Раді Міністрів автономної Республіки Крим, обласним, київським та севастопольським міським державним адміністраціям, порядку призначення та вимог до керівника професійно-технічного закладу, форм контролю знань, умінь та навичок учнів відповідних навчальних закладів, тощо. Комітет з питань бюджету у своєму висновку зазначає, що законопроект немає впливу на показники бюджету і в разі прийняття відповідного закону, він може набрати чинності у запропоновані терміни. При цьому наголошується, що розподіл повноважень щодо управління професійно-технічною освітою належить виконувати за рахунок і в межах бюджетних коштів, які щорічно спрямовуються на виконання відповідних функцій центральними та територіальними органами влади. Комітет з питань державного будівництва та самоврядування пропонує цей проект прийняти у першому читанні. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради вважає, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект доцільно направити суб’єкту законодавчої ініціативи. Комітет з питань освіти і науки погоджується з рядом зауважень Головного науково-експертного управління. Але разом з тим ми можемо рекомендувати прийняти його в першому читанні за основу з подальшим врахуванням суб’єктів права законодавчої ініціативи. І врахувати зауваження Головного науково-експертного управління. То ж пропозиція взяти законопроект за основу, а далі вже доопрацювати до другого читання. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Будь ласка, запишіться, шановні колеги, на обговорення цього питання. Геннадій Задирко, група "Реформи заради майбутнього".
Депутатська група "Реформи заради майбутнього", Миколаївщина. Шановні колеги, на сьогоднішній день наша економіка відчуває гострий дефіцит кваліфікованих робітників, особливо у реальному секторі економіки. Адже на деяких підприємствах середній вік працівників наближається до пенсійного, спостерігається високий постійно зростаючий ступінь старіння робочої сили. В середньому по Україні кожна шоста економічно активна особа старша 50 років, а кожна чотирнадцята – старша працездатного віку. До цього слід додати і від’ємне демографічне сальдо, що також перешкоджає нормальному відтворенню робочої сили. Натомість ринок праці вимагає сьогодні мобільності і конкурентоспроможності та належного рівня кваліфікації робітників. А це у свою чергу потребує безпосередньої взаємодії місцевої влади, професійно-технічних навчальних закладів, бізнесу та виробництва. На наш погляд, прийняття даного законопроекту дасть можливість посилити роль органів місцевого самоврядування та спрямування у питаннях формування робітничого потенціалу з максимальним врахуванням потреб місцевого ринку праці. З огляду на зазначене депутатська фракція "Реформи заради майбутнього" буде підтримувати цей законопроект. Але від себе я хочу сказати заступнику міністра освіти, що насправді було б дуже і дуже непогано, якщо б у цьому законопроекті чітко було прописано не тільки посилення ролі і сприяння, а чітко були зафіксовані показники, якими сьогодні треба забезпечити освіту. Тому що в такому стані, жалюгідному стані, в якому знаходиться сьогодні професійна освіта, насправді, дуже й дуже погано. Тому, щоб не відбулося таким чином, що Міністерству освіти важко вже нести і вони перекинули це на місцеве самоврядування, а проблем сьогодні у місцевому самоврядуванні вистачає і без освіти професійної. Тому хотілося, щоб все ж таки кошторис був забезпечений для фінансування цієї дуже й дуже потрібної галузі. Дякую.
Народний депутат Корж, фракція "БЮТ-"Батьківщина".
Прошу передати слово колезі Ганущаку Юрію Івановичу.
Юрій Ганущка, мікрофон.
Пані та панове! Коли ми приймаємо рішення щодо передачі тих чи інших повноважень, ми повинні розуміти логіку того, які повинні бути критерії для цієї передачі. Ці критерії виписані в Бюджетному кодексі, стаття 86. Я вважаю, що це є одна із самих центральних статей цього документу, який є другим після Конституції. І там зафіксовані такі речі, що є державним повноваженням, а що може бути місцевим повноваженням? Далі, критерії, яким чином в рамках місцевих повноважень йде розподіл по рівнях. Ми знову намагаємося змішати все на купу. Я повторюю ще раз критерії. Якщо повноваження розміщено рівномірно по всій території відповідно до того рівня, на який передається, можна передавати. Якщо є чіткі критерії того, що це якість індикатори успіху, можна передавати. Якщо всього цього немає, воно має залишатися на тому, хто диктує державну політику. Цього всього немає. У нас фактично немає рівномірної сітки профтеучилищ по всій країні. Тут же пропонується взагалі до повноважень органів місцевого самоврядування базового рівня, навіть не обласного, а базового рівня. Це величезний хаос. Я крім того, ще вам скажу таке, що якщо уже й підходити комплексно, то потрібно тоді вносити зміни до Бюджетного кодексу. Тому що ми з контексту вириваємо, і давайте от передамо, у кого є гроші, хай фінансує. Ну, так не буває. Так не буває. Якщо ми хочемо зробити нормальний закон, треба його розглядати так, як це повинно розглядатися, проти.
Володимир Мойсик, фракція "Наша Україна - Народна самооборона" передає право на виступ В’ячеславу Кириленку.
В’ячеслав Кириленко, партія "За Україну!" Шановні колеги, от сьогодні 22 травня – день перепоховання в Україні Тараса Шевченка. Українці йдуть до пам’ятників Шевченку, на Тарасову гору піднімаються і при цьому всі загадують і про Шевченка, і про те, що до сих пір українофоб Табачник керує українською освітою і нищить все українське як тільки може, ніяк не може заспокоїтися. От нещодавно обізвав всіх дівчат українських, які навчаються в магістратурі, в аспірантурі: "Не красивими дівчатами", це я так м’яко його цитую. Ну, скільки було міністрів до Табачника, ніхто до такої дурні не додумався. А цьому - можна все. Ніхто йому нічого не каже. Далі. В Польщі навчаються всі школи в штатному порядку, хоч там теж Євро-2012. У нас повний аврал: дітей зі шкіл терміново випускають, майже виганяють, все скомкано, зовнішнє незалежне оцінювання як завгодно вже, графіки всі зламані. Отак Табачник керує своєю освітянською галуззю. І профтехосвіти це стосується, втретє вже розглядаємо цей закон. Мета цього закону – віддати будинки, приміщення профтехучилищ тим нуворишам, які хочуть за безцінь ці будинку в областях скупити. Тому пропонується, як каже представник Міністерства освіти, в м’якій формі перший крок - передати в управління. А наступний буде крок – у власність тим людям, які хочуть оці ПТУ позабирати, і щоб близько там ніякої профтехосвіти не було, а були торговорозважальні центри. Оце ще один внесок українофоба і непрофесіонала Табачника у справу української освіти. І від нас знову вимагають за це все проголосувати. Був міністр Ніколаєнко, який працював трьох урядах, - в уряді Тимошенко, в уряді Єханурова і в уряді Януковича, до речі. Він кістьми лягав, аби тільки не віддавати на місцеву владу профтехосвіту. Бо хотів зберегти. Зараз хочуть знищити. Ми проти.
Юрій Литвин, будь ласка.
Слово передайте будь ласка, колезі Зарубінському Олегу Олександровичу.
Олег Зарубінський, Олег Олександрович.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановні колеги! Оскільки законопроект стосується професійно-технічної освіти, я не буду говорити взагалі про освіту, про міністра і про свої фобії. Я хотів би зупинитися на тому, що є об’єктивним станом сучасної професійно-технічної освіти. І, можливо, враховуючи цей законопроект чи інші законодавчі ініціативи, що можна зробити, щоб цей стан був змінений? На сьогоднішній день в навчальних майстернях, на дільницях, в лабораторіях, полігонах, на навчальних господарствах використовується обладнання, використовується устаткування, техніка, в тому числі і сільськогосподарська, середньовідсотковий термін якої складає, увага, до 10 років – 4 відсотки, від 10 до 20 років – 36 відсотків, понад 20 років – 60 відсотків. Це є об’єктивні показники. І можна кричати чи не кричати, але вони не змінюючи систему професійно-технічної освіти призведуть до того, що вона дійсно буде зруйнована. І вже говорити про те, що її треба відновлювати, не буде ніякого сенсу. Зрозуміло, що обмеженість бюджетних видатків протягом багатьох років зумовила таке моральне, я би сказав, і моральне, і фізичне старіння ресурсної бази. У свою чергу не можу не сказати про те, що достатньо цікавою є пропорція, як розподіляються державні витрати в тих країнах, які у нас багато вважають просунутими, розвинутими, цивілізованими. В Німеччині, наприклад, 39 відсотків - це центральний рівень фінансування, 47 відсотків – регіональний, 13 відсотків – місцевий. В Австрії: 72 відсотки – центральний, 25 відсотків – регіональний і 2 відсотки – місцевий. Очевидно, питання полягає в тому, щоб використати і зрозуміти.
Завершуйте виступ свій.
Завершую. Дякую. . щоб використати ті пропозиції науково-експертного управління, щоб у другому читанні довести до більш досконалого вигляду цей законопроект. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Наполягає фракція комуністів. Володимир Лещенко, будь ласка, у вас 1 хвилина.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України, Чернігівщина. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Шановні виборці! Заступник Міністра освіти і науки говорив про те, що законопроект викликаний, начебто, підвищенням якості освіти. Але основна суть – це зміна системи управління професійно-технічною освітою. Тобто передати від держави місцевому самоврядуванню. А найголовніше – це фінансування. Так от, до того часу, поки фінансувала держава, то там було більш-менш нормально. В Чернігові є два приклади. Вище професійне училище побутового обслуговування фінансується і зараз з держави, з державного бюджету, – все нормально. І професійне училище №6 з деревообробної промисловості уже передано на фінансування у місцевий бюджет. Там уже виникли труднощі з фінансуванням. Уже з’явився такий конкурс стипендій, тобто не всім виплачують дітям. Скорочення штатів і таке інше. І заборгованість по стипендіях по інших профтехучилищах. Тому, підтримка цього законопроекту призведе тільки до руйнації системи профтехосвіти. Дякую.
Віталій Журавський, фракція Партії регіонів, будь ласка.
Шановні колеги, треба пам’ятати, що професійно-технічну освіту давно слід передати в регіони. Тільки там знають, скільки робітників і з якої спеціальності ми маємо готувати. Це не мусить бути прерогативою міністерства, це мусить бути турботою регіонів. Тому і фінансування ПТУ слід передати в регіони. І це світова практика цивілізованих європейських країн. Поданий законопроект можна підтримати лише в першому читанні. Проте, врахувати сказане при розгляді законопроекту в другому читанні. Дякую.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління вважає за можливе рекомендувати Верховній Раді України повернути законопроект на доопрацювання суб’єкту права законодавчої ініціативи. Спочатку будемо голосувати регламентну пропозицію, а саме: про прийняття проекту за основу. Я ставлю цю пропозицію на голосування. Реєстраційний номер 9587. Це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення управління професійно-технічною освітою. Прошу голосувати. [[12:56:48]] За-236 Рішення прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про виконання програм Глобального фонду для боротьби із СНІДом, туберкульозом та малярією в Україні. Пропозиція комітету розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[12:57:18]] За-215 Рішення прийнято. Доповідач – перший заступник міністра охорони здоров’я Раїса Моісеєнко. Співдоповідач – заступник голови Комітету з питань охорони здоров’я Віталій Корж. Будь ласка, Раїса Олександрівна.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, Глобальний фонд боротьби зі СНІДом, туберкульозом та малярією є однією з найбільших міжнародних фінансуючих установ, яка взагалі інвестує світові грошові ресурси для порятунку людських життів, безпосередньо пов’язаних з СНІДом, туберкульозом і малярією. Те, що стосується цього фонду, Глобальний фонд вже виділив для України кошти в обсязі 326 мільйонів доларів, які державі не потрібно повертати. В умовах систематичного недофінансування заходів протидії туберкульозу та СНІДу ця допомога є надзвичайно суттєвою і відчутною. Так, кошти, які благодійною допомогою для України обкладаються податком і в результаті ми втрачаємо ще 20 відсотків цих коштів внаслідок того, що різні зовсім застосовуються нормативні акти, які стосуються роботи як Глобального фонду, а також нашої території України. Глобальний фонд систематично звертає увагу на необхідність усунути ці проблемні питання, що підвищить ефективність використання грантів допомоги, а також використовувати ці 20 процентів коштів якраз в інтересах саме пацієнтів. Одним із проблемних питань, яке врегульовується цим законом, є відсутність дієвого механізму контролю над тим, як саме громадські організації витрачають ці кошти, безпосередньо гранти, це врегульовується. Наразі йдеться мова про те, що Глобальний фонд вперше виділяє безпрецедентно великий грант у сумі 300 мільйонів доларів. На сьогоднішній день серед реципієнтів цього гранту вперше, по суті, будуть не громадські організації, а в тому числі участь Державної організації "Українського центру профілактики і боротьби з СНІДом і туберкульозом" а також визначаються суб-реципієнти: це Міністерство освіти, науки, молоді та спорту, Міністерство соціальної політики, які визначені такими, які є суб-реципієнтами.
Завершуйте, будь ласка.
Дякую. Таким чином, цей проект врегульовує порядок отримання, розподілу, використання коштів, а також здійснення контролю і аудиту за цільовим і правильним, якісним використанням. Прошу підтримати.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Віктор Петрович Корж, заступник голови Комітету з питань охорони здоров’я.
Шановні колеги! Я насамперед хотів би звернутись до одного з лідерів "Народної самооборони – Нашої України", який тут виступав. І він весь час дає оцінки політикам, міністрам, державним діячам. Я хотів би йому порадити бути більш скромним та самокритичним, бо він також сидів у тому кабінеті, де і Дмитро Табачник, і обіцяв разом з Президентом Ющенком 5 мільйонів робочих місць, і навіть звітував про перший мільйон. Ми розуміємо, що це видача бажаного за дійсне. І рівень, на жаль, обмежується тільки розмовами політиканськими. Тому я хотів би на цьому зробити наголос. А тепер по суті. Комітет з питань охорони здоров’я розглянув законопроект 11 квітня 2012 року. Він дуже важливий і спрямований, дійсно, на врегулювання питань можливості використання Україною грантів глобального фонду для боротьби із СПІДом та туберкульозом. На жаль, сьогодні Україна є не винятком з цією проблемою. Питання це визначено Президентом нашої держави Віктором Федоровичем Януковичем як пріоритетний напрямок діяльності. Перед нами поставлено завдання зменшити до 2015 року темпи розповсюдження ВІЛ-інфекції на 13 відсотків. На даль, сьогодні ми другі в Європі в п’яті в світі за темпами поширення цих інфекцій. Щодня діагноз на ВІЛ ставиться майже 60 громадянам України. Шановні колеги, в 2011 році в країни офіційно зареєстровано 21 тисяча нових випадків ВІЛ-інфекцій. Аналіз епідситуації є вкрай незадовільним. Ця епідемія стає серйозним викликом для економіки нашої держави. Тому ми, як політики, розуміємо наскільки важливо прийняття дієвих заходів по боротьбі із СНІДом. Розширення до відповідної АРТ-терапії сьогодні дозволяє збільшити кількість осіб, які охоплені епідемією на 41 відсоток. Глобальний фонд вже виділив Україні на боротьбу із СНІДом 326 мільйонів доларів. З урахуванням коштів.25 тисяч осіб уже отримали допомогу. Але сьогодні є.
Мікрофон.
Сьогодні є проблема, яку треба вирішити – це втрата 20 відсотків цих коштів. Тому я прошу під стенограму наше рішення комітету заслухати. Нам необхідно буде вносити зміни не до Закону про Єдиний митний тариф України, а у новий Митний кодекс України, що був прийнятий Верховною Радою 13 березня і підписаний Президентом. Це пов’язано з тим, що набрання чинності нового Митного кодексу скасовує Закон про Єдиний митний тариф. Прошу народних депутатів підтримати цей надважливий закон. Дякую за увагу.
Сідайте, будь ласка. Дякую вам також. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення цього питання. Сорочинська-Кириленко, група "Реформи заради майбутнього".
Шановні колеги, група "Реформи заради майбутнього" буде підтримувати даний законопроект. І я хочу відмітити про те, що протягом семи років в Україні Глобальний фонд надає допомогу по боротьбі з перерахованими інфекційними захворюваннями. За сприяння цього фонду було проведено дуже велику просвітню роботу. Більше трьох мільйонів молоді, учнів та студентів, були обучені, навчені і була проведена санпросвітня робота. У 2007 році майже втричі зменшилась кількість захворювання на СНІД. Я хочу повідомити вас про те, що на програму по профілактиці захворювання на туберкульоз виділено 326 мільйонів доларів США, які не треба повертати. І я на сьогодні запевняю вас у тому, що тільки дії уряду, парламенту, на робочих місцях мають бути складені умови, де могли би допомогти в цих питаннях у вирішенні в нашій країні. Вважаю, що даний законопроект треба підтримати і обов’язково отримати дані кошти на користь українського народу. Дякую.
Володимир Карпук, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”.
Володимир Карпук, „Наша Україна – Народна самооборона”. Шановні колеги, треба безперечно підтримати цей важливий законопроект, спрямований на ефективне використання коштів, які виділяються Глобальним фондом по боротьбі з ВІЛ/СНІДом, туберкульозом та малярією для українців, тому що Глобальний фонд неодноразово звертав увагу на ті прогалини у законодавстві і на ефективність використання цих коштів в Україні. Були труднощі перший період з прийняттям заявки від України і виділення коштів. Вже, дійсно, виділено 326 мільйонів доларів, які досить ефективно використані. В Україні досить стрімко зростає число людей, які отримують антиретровірусну терапію, на сьогодні – це 6 тисяч людей, а в перспективі при отриманні наступних коштів цього гранту, їх кількість зросте до 26 тисяч. Успіхи в лікуванні, особливо в профілактиці передачі ВІЛ-інфекції від мами хворої чи яка є носієм ВІЛ-СНІДу до дитини. І темпи зростання захворюваності на ВІЛ-СНІД в останні роки також зменшилися практично в рази. Тому успіхи є. Практично ці кошти раніше використовувалися через громадські організації, насамперед через громадські організації, які діють в системі боротьби із захворюваннями ВІЛ-СНІДу і туберкульоз. І тут є цікава деталь, я, наприклад, також вперше це почув, що через фонд "Розвиток країни" Ренета Ахметова, через глобальний фонд виділено 92 мільйони доларів, які спрямовані на те, яке йде в піарі як виділення коштів саме фондом тільки Рената Ахметова. Тому цей закон треба приймати. Треба, дійсно, усунути ті недоліки, які є в нашому законодавстві, зробити все це те, що.
Завершіть думку свою, будь ласка.
І зробити все, щоб ці кошти були використані ефективно заради здоров’я України.
Дякую. Юрій Ганущак, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Пане і панове, я не поділяю оцієї ейфорії, яке в залі, з приводу цього законопроекту. Насамперед не треба прикриватися там боротьбою зі СНІДом, туберкульозом і іншими хворобами. Тому що благими намірами веде дорога все-таки в пекло. Подивіться, що там написано. Там написано те, що не буде тендерних процедур. Тобто ми однозначно узаконюємо корупцію в цій державі. Я хочу нагадати, що глобальний фонд фактично працює по процедурах Світового банку закупівель, які є надзвичайно досконалими. І рівень корупційних діянь по закупівлях, які робляться по процедурах Світового банку, вважається мінімальним, практично нульовим. І всі фонди, і європейське законодавство в закупівлях орієнтується саме на процедури Світового банку. Ми збираємося ці процедури ліквідувати. Ну, чому? То, очевидно, тому, що вказані реципієнтом цих програм є Фонд Рената Ахметова, як по туберкульозу це забрав Фонд Пінчука. Потім подивіться, ну, звільнення від мита, ну, по-перше, якщо вже хочеться звільняти, то треба ставити нульову ставку митних платежів, за винятком все-таки вхідного ПДВ. Тому що товари, які проходять у нас на митну територію, вони там у себе отримують відшкодування по вихідному ПДВ, значить, у нас має бути все-таки в плюс і ніде воно не дівається, воно іде все-таки в бюджет. І якщо звільняти, то тільки ліки, тому що буде те саме, що було у нас з вільними економічними зонами, коли у відповідні, на відповідні території везли стегенця і прикривалися, тому що не буде в цьому відношенні ніякого контролю. Це я вам гарантую, тому що це я знаю, це не один раз було. Тому так.
Дякую. Журавський Віталій, фракція Партії регіонів, будь ласка.
Шановні колеги, пропозиція статті 7 проекту не відповідає вимогам Податкового кодексу України, згідно з яким, я цитую: "Будь-які питання щодо оподаткування регулюються цим кодексом і не можуть встановлюватися або змінюватися іншими законами України, крім законів, що містять виключно положення щодо внесення змін до цього кодексу". Тому цю статтю слід вилучити, при підготовці цього законопроекту в другому читанні слід це врахувати. Дякую.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Комітет пропонує, нагадую вам, прийняти законопроект за основу. Є ряд зауважень науково-експертного управління до проекту. Ставлю на голосування про позицію комітету, а відповідно і Регламенту, про прийняття за основу проекту Закону про виконання програм Глобального фонду для боротьби із СНІДом, туберкульозом та малярією в Україні [[реєстраційний номер 10121]]. Прошу голосувати. [[13:10:52]] За-275 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 186, "БЮТ – "Батьківщина" –0, "Наша Україна – Народна самооборона" - 13, комуністів – 23, Народна Партія – 20, "Реформи заради майбутнього" – 19, позафракційні – 12. Шановні колеги, враховуючи важливість і нагальну необхідність в цьому законі, ставиться на голосування пропозиція про доручення комітету підготувати його до другого читання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:11:38]] За-264 Рішення прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо відновлюваних джерел енергії [[реєстрацій ний номер 8455]]. Комітет пропонує розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:12:09]] За-226 Рішення прийнято. Доповідач – голова Державного агентства енергоефективності та енергозбереження Микола Пашкевич. Співдоповідач – голова комітету Микола Мартиненко.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Проектом Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо відновлюваних джерел енергії, розробленого агентством з метою адаптації законодавства України до законодавства Європейського Союзу, спрощення дозвільної системи в сфері відновлювальної енергетики та уніфікації технології у зазначеній сфері. Він був внесений на розгляд Верховної Ради 28 квітня минулого року. Законопроектом передбачено спрощення дозвільної системи шляхом виключення вимоги щодо отримання п’яти дозволів на будівництво об’єктів відновлюваної енергетики, встановлених статтею 6 Закону України про альтернативні джерела енергії. В рамках запровадження зеленого тарифу на електричну енергію, вироблену з відновлювальних джерел енергії, дуже актуальним на сьогодні є видача гарантій походження цієї електроенергії, порядок видачі якої визначається Кабінетом Міністрів України. Відповідно до законопроекту підтверджувати таку гарантію повинен орган уповноважений на те Кабінетом Міністрів України. Крім того, зазначеним законопроектом уніфікується термінологія. Оскільки на сьогодні у чинному законодавстві одночасно вживаються терміни "альтернативні джерела енергії", "поновлювальні та нетрадиційні джерела енергії", "відновлювальні джерела енергії". Проте з 1 січня поточного року директива європейського парламенту та Ради, на виконання якої розроблявся даний законопроект, втратила чинність. На її заміну прийнята нова директива європейського парламенту та Ради ЄС, що дещо відмінна від попередньої директиви. З метою приведення положень законопроекту до вимог нової директиви Європейського Союзу у сфері відновлювальних джерел енергії, а також у зв’язку з необхідністю приведення положень законопроекту до адміністративної реформи агентство визнає, що законопроект потребує доопрацювання. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Сідайте, будь ласка. Голова Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки Микола Мартиненко. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, Комітет з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки розглянув проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо відновлювальних джерел енергії [[№ 8455]] [[від 28.04.2011 року]] [[автор – Кабінет Міністрів України]]. За результатами розгляду комітетом було прийнято рішення щодо необхідності суттєвого доопрацювання документу через грубі помилки та неузгодженості як з національним, так і з європейським законодавством. З цим погодилися і розробники законопроекту. Пропозиція комітету ґрунтується на такому. Зокрема, змінами до статті 1 Закону України "Про альтернативні види палива" пропонується слово "нетрадиційні" замінити словом "відновлювальні". У такому разі, відповідно до законопроекту, під відновлювальні джерела енергії підпадатимуть нафтові, газові родовища, важкі сорти нафти, природні бітуми, газонасичені води, що грубо суперечать визначенню відновлюваність джерела енергії у 77 Директиві ЄС. Також не досягнуто єдиної точки зору щодо повноважень та сфер регулювання окремих органів державної влади. Законопроект передбачає у статті 6 Закону України про альтернативні джерела енергії закріпити за Державним агентством з енергоефективності та енергозбереження України повноваження щодо розроблення та затвердження правил розташування та приєднання об’єктів відновлювальної енергетики до відповідних мереж. Оскільки, на думку членів комітету, це все ж таки енергетика, то цим повинен займатися регулюючий орган в енергетиці, тобто НКРЕ. Отже, у разі прийняття законопроекту за основу, ініціативи по врегулюванню висловлених мною зауважень будуть суперечити статті 116 Регламенту Верховної Ради України. Враховуючи вище викладене, комітет пропонує повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання даний законопроект. Дякую.
Шановні колеги! Дякую також. Давайте, можливо, не будемо переходити до обговорення. Розглянемо пропозицію комітету про повернення? Будь ласка, запишіться. Прошу прізвища народних депутатів. Ярослав Кендзьор передає право на виступ Станіславу Аржевітіну. Потім – Федун.
Шановні народні депутати! Моє застереження до тих пропозицій, які вносяться до Закону про електроенергетику, особливо в частині будівництва мінігідроелектростанцій. Тому що зараз запроваджується зелений коридор по продажу цієї електроенергетики. Відміна ліцензування, спрощені режими, звичайно, це все добре. Адаптація до міжнародного законодавства, теж добре. Єдина проблема, що все це у нас робиться по-українські і під кого. Змінами пропонується запровадити спрощені системи, дозвільні системи. Відміна деякого ліцензування, в тому числі в частині будівництва мінігідроелектростанцій. Тепер може державна політика звестись в частині будівництва мінігідроелектростанцій до такої своєрідної вседозволеності і неконтрольованості в будівництві. Ці всі фактори, звичайно, спричинили, що вже відгукнулись українські підприємці і сьогодні в Закарпатській області через місцеві органи самоврядування уже виявили бажання 350 осіб інвесторів, які хочуть будувати міні гідроелектростанції. У Івано-Франківській області – майже 150. У Львівській, Чернівецькій – майже два десятки. Ми розуміємо, що це призведе до смерті фауни і флори, до занепаду туризму. Я вже не кажу про протипаводкові заходи. Депутати Карпатського регіону Давимука, Косів, Шлемко, Ткач, сьогоднішній іменинник, Стойко, Аржевітін, Гудима звернулись до Президента України, щоб зупинити отаке неконтрольоване будівництво. Якщо ми хочемо адаптуватись до міжнародних стандартів, ну, давайте як в Швейцарії, наприклад, збирають воду у резерви, потім насосами подають наверх, потім пускають на міні гідроелектростанції по кругу і по кругу. У нас, ви ж розумієте, у верхів’ї Карпат всі річки будуть загнані в труби. Сьогодні приймає рішення один голова села. Тому що це все будується за приватні кошти. Тому я думаю, що цей законопроект з такими пільгами в частині того, що я сказав потрібно відправити на доопрацювання. Дякую.
Так, Федун, фракція Партії регіонів. Відмовляється? Добре. Шановні колеги, тоді підемо строго за Регламентом. Я ставлю на голосування першою пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо відновлюваних джерел енергії. Якщо ви не підтримаєте цю пропозицію, тоді буде голосуватись повернення законопроекту. [[13:20:13]] За-264 Рішення прийнято. Тобто законопроект прийнято за основу. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 9 Закону України "Про громадянство України" [[щодо удосконалення умов прийняття до громадянства України]]. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою і прошу підготуватись доповідачів. [[13:20:45]] За-222 Рішення прийнято. Доповідачі – народний депутат України Іван Михайлович Стойко та перший заступник міністра внутрішніх справ Сергій Петрович Черних. Від комітету визначтесь, хто буде доповідати. Будь ласка, Іван Михайлович.
Дякую. Іван Стойко, партія "За Україну!" Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, вашій увазі пропонується законопроект про зміни до статті 9 Закону України "Про громадянство України" [[щодо удосконалення умов прийняття до громадянства України]]. Декілька слів про суть самого законопроекту. За чинною редакцією статті 9 Закону України "Про громадянство України" однією з умов натуралізації особи є володіння державною мовою або її розуміння в обсязі, достатньому для спілкування. В моєму ж законопроекті пропонується доповнити зазначену вимогу, закріпивши, що володіння державною мовою має включати здатність читати, писати і розмовляти державною мовою, включно зі знанням основ історії, політичного та економічного устрою, основних традицій українського народу, що є, до речі, європейською практикою. Така ситуація зумовлена в першу чергу недосконалістю сьогоднішнього законодавства в сфері громадянства через наявність у ньому правових прогалин. Законопроект також спрямований на реалізацію вимоги Конституції України щодо консолідації та розвитку української нації, її історичної свідомості, традицій і культури шляхом задоволення правових, історичних, національно-культурних і мовних потреб майбутніх громадян України. На жаль, мій законопроект не був підтриманий в профільному комітеті, але заради справедливості я хочу зазначити, що комітет визнав за доцільне використати саме положення, окремі положення мого законопроекту при доопрацюванні та підготовці законопроекту, внесеного Кабінетом Міністрів України до другого читання. Розумію, що більшість сьогодні не намірена також підтримувати мій законопроект, тому я з урахуванням вищевикладеного пропоную підтримати рішення Комітету з питань прав людини, національних меншин та міжнаціональних відносин. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Перший заступник міністра внутрішніх справ Сергій Петрович Черних. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! До розгляду пропонується проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо громадянства. Законопроект спрямований на реалізацію вимоги статті 4 Конституції України щодо єдиного громадянства шляхом скорочення випадків подвійного громадянства. Зазначеним проектом вноситься ряд змін до Закону України "Про громадянство України", зокрема шляхом доповнення статті 2 чинного закону, в якому закріплено принципи, на яких ґрунтується законодавство України про громадянство новим положенням, а саме, запобігання виникненню множинного громадянства. Крім цього, пропонується суттєво зменшити кола осіб, які відповідно до чинного законодавства мають право подати декларацію про відмову від іноземного громадянства, але при цьому фактично його не втрачаючи, та встановити обов’язок для осіб, які набули громадянства України, повернути паспорт іноземної держави до її уповноважених органів. Також проектом акту передбачений обов’язок громадянина України щодо повідомлення про набуття іноземного громадянства, а також встановлення адміністративної відповідальності за несвоєчасне подання повнолітнім громадянином України, який добровільно набув іноземного громадянства, заяви про це. Законопроектом вносяться зміни ще до ряду інших законів України в частині встановлення обмежень на перебування на державній та військовій службі для осіб, які одночасно з громадянством України перебувають у громадянстві іншої держави, а саме: "Про державну службу", "Про Службу безпеки України", "Про міліцію", "Про прокуратуру". Прийняття закону сприятиме дотриманню громадянами України законодавства та зменшить кількість випадків подвійного громадянства. У висновку Головного науково-експертного управління до зазначеного законопроекту висловлені зауваження, які будуть враховані під час підготовки законопроекту до другого читання. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, прохання підтримати цей законопроект. Дякую.
Дякую вам також. Голова підкомітету Комітету з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин Юрій Васильович Гнаткевич. Будь ласка, Юрій Васильович.
Шановні колеги! Ви побачили, що є 2 законопроекти: один від нашого колеги, депутата Стойка, і другий від Кабінету Міністрів. Вони кимсь визначені як альтернативні, але вони дещо різняться за своєю метою, проблемами, на вирішення яких спрямовані. я б сказав би, своєю габаритністю вони різні. Законопроект колеги Стойка вносить зміни до статті 9 Закону України "Про громадянство", і він посилює вимоги до осіб, які бажають набути громадянства України. Зокрема встановлює обов’язковість вміти читати, писати та розмовляти державною мовою і мати знання з основ історії, політичного та економічного устрою України, основних традицій українського народу та осіб, які просять прийняти їх до громадянства. З цим слід і можна було б погодитися, але, на думку комітету, ці питання мають розглядатися у комплексному порядку, поряд з іншими проблемами набуття громадянства, зокрема з проблемою подвійного громадянства. Законопроект, внесений Кабміном, називається: "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо громадянства". Він посилює вимоги і суттєво зменшує кількість випадків подвійного громадянства. Передбачається внести зміни до ряду законів України, це багато в які закони, це: "Про державну службу", "Про Кабінет Міністрів України", "Про службу в органах місцевого самоврядування", "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим" і таке інше. Отже посилюються вимоги до осіб, які одночасно перебувають у громадянстві іншої держави – їх не можна брати на роботу в ці органи, які я перерахував. Якщо коротко охарактеризувати цей законопроект, то він, на думку комітету, є більш комплексний і є, безумовно, кращий і більш підготовлений. Наш комітет завжди прискіпливо ставиться до розгляду подібних законопроектів, тим більше для такого законопроекту серйозного, як законопроект, що стосується громадянства.
Завершуйте, будь ласка.
Наш комітет вирішив відхилити законопроект Стойка, а рекомендувати прийняти за основу законопроект Кабінету Міністрів, хоча, на думку членів комітету, пропонується окремі положення законопроекту Івана Стойка врахувати при доопрацюванні цього закону. Дякую.
Шановні колеги, прошу записатися на виступ. Будь ласка, прізвища народних депутатів. Ольга Бондаренко, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Бондаренко, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Шановні колеги, люди, які хочуть стати громадянами тієї чи іншої держави, повинні мати елементарні бодай знання про політику, економіку, історію крани, знати її мову, іншого способу інтегруватися до суспільства немає, як немає іншого способу виховати у нових громадян повагу до країни, де вони прагнуть пустити коріння. Законопроект колеги Стойка вкрай потрібний і актуальний. Ухваливши його, ми не лише унормуємо питання відповідно до стандартів інших держав, але і дамо українським громадянам сигнал, що свою країну, мову, історію треба шанувати, мати про неї бодай елементарне уявлення, а не тільки використовувати її, як територію грабунку і збагачення. Тому фракція підтримує законопроект пана Стойка. Урядовий законопроект запроваджує певні запобіжники для обіймання низки посад особам з подвійним громадянством. Але ж, шановні колеги, чомусь жодного слова не йдеться про народних депутатів України. І тому ми вважаємо, що, оскільки законопроекти альтернативні, ми будемо підтримувати законопроект пана Стойка.
Ярослав Кендзьор, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”.
Ярослав Кендзьор, депутатська група "За Україну!" Проекти законів, які зараз розглядаються, для нашої держави є надзвичайно важливими. Ми маємо сьогодні дуже багато випадків, коли в Україну, буквально проживши декілька років, прибувають громадяни чи чиновники з сусідніх держав і враз, не знаючи ні мови, ні традицій,ні історії держави, в яку вони приїхали, тобто в Україну, вони враз стають великими посадовцями в нашій державі, навіть стають членами уряду. І тому не прийняття цього закону, де, з мого погляду, має бути дуже категорично виставлена умова про те, щоби отримати документ про громадянство України, те, що робить кожна шануюча себе держава, цей претендент на громадянина України має, якщо вже тут говорилося, скласти іспит і з української мови, і з історії України, і знання, так би мовити, наших традицій, звичаїв, щоб він не ходив цей, новоспечений, даруйте за таке висловлювання, громадянин білою вороною у нашому суспільстві. Я не знаю, яким чином треба вирішити проблему, коли ми на сьогоднішній, станом на сьогоднішній день маємо уже тисячі і тисячі громадян України, які носять один, а то і більше, тобто два, а то і більше паспортів і що категорично заборонено українською Конституцією. Я би, ну, схиляючись до думки одного із авторів – Івана Стойка, нашого колеги, все-таки наполягати, щоб, і він наполягає, що він годиться щодо підтримки урядового проекту, але забрати всі ці найпотрібніші положення.
Завершуйте свою думку.
щоб включити ці положення із проекту закону, автором якого є Іван Стойко, і таким чином підсилити урядовий проект. Дякую.
Іван Попеску право на виступ передає колега Кисельов, фракція Партії регіонів. Будь ласка.
Дякую. Попеску, фракція Партії регіонів. Вельмишановні колеги! Обидва законопроекти стосуються надбання українського законодавства, але стосуються різних аспектів. Перший законопроект 9728 пропонує додати до статті 9 Закону України про громадянство, в якій, до речі, передбачає в одній із умов натуралізації особи володіння державною мовою або її розуміння, в обсязі достатньому для спілкування, такі моменти, як володіння державною, мовою має включати здатність читати, писати, розмовляти державною мовою, я тут проблем не бачу. Але дальше написано: включно знанням основ історії, політичного та економічного устрою, основних традицій українського народу. Я хочу нагадати, що згідно з Конституцією український народ, а у вас написано "український народ" з великої літери – це громадяни всіх національностей. Виникає питання: яким чином всі ці традиції зробити? Виникає друге питання: з тексту проекту незрозуміло, яким чином буде проводитись оцінювання рівня володіння мовою, хто буде розробляти ці тести? Третій момент. Не зрозуміло також, чи бере на себе держава обов’язок надавати іноземцям відповідне знання. А якщо держава не надає ці знання, то яким чином буде вимагати. Виходячи з цього, такий підхід може бути розцінено як запровадження надмірних обмежень для отримання громадянства, а тут у нас вже виникає питання з Європейською конвенцією про громадянства. У відповідності до якої стаття 5, до речі пише, що там навпаки передбачається спрощена система отримання громадянства. Для того, щоб не було цих колізій, треба над цим попрацювати. Що стосується другого законопроекту 9728. То тут пропонується передбачити обов’язки іноземця, який отримав українське громадянство, що він у тримісячний термін для подання декларації про відмову від іноземного громадянства, він повинен здати свій паспорт. Якщо він не здасть паспорт відповідний установі, то це може бути підставою для того, щоб у нього забрали українське громадянство. Виходячи з цього, Партія регіонів буде виступати за те, щоби взяти за основу законопроект 9728-1.
Завершуйте, будь ласка. Мікрофон.
Оскільки ми виступаємо за скорочення кількості. Дякую за увагу.
Володимир Каплієнко. Я перепрошую, Валентин Матвєєв, фракція комуністів. Потім Каплієнко.
Прошу передати слово колезі Валерію Бевзу.
Валерій Ананійович Бевз, фракція комуністів.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Не дарма, колега Гнаткевич говорив про комплексність розгляду цієї проблеми. Справа в тому, що перший законопроект, який пропонується колегою Стойком, на наш погляд, більше, так би мовити, схиляється до тих проблем, які ми пообговорювали в рамках Закону про мови. Що стосується кабмінівського законопроекту, він більш професійний і, на наш погляд, підлягає сьогодні голосуванню. Чому? Тому що всі питання реєстрації, переєстрації, набуття громадянства і ті заходи щодо реагування держави є абсолютно справедливими. Більше того, маємо погодитися з тією думкою, що в нас сьогодні, чи з тими реаліями, які є в нас сьогодні, особливо прикордонні, коли міські, сільські голови уже мають по два, по три громадянства. І з цим держава мала б щось робити. Тому виходячи якраз з цих позицій, фракція Комуністичної партії буде підтримувати законопроект Кабінету Міністрів України. Дякую.
Володимир Каплієко, група "Реформи заради майбутнього".
Дякую, Володимире Михайловичу! Представники депутатської групи "Реформи заради майбутнього" будуть підтримувати законопроект з позначкою "1". І виходити ми будемо з наступного. Безумовно, ініціатива нашого колеги Стояка заслуговує на увагу. Дійсно, в більшості країн Європи, Сполучених Штатах Америки, Канади для того, щоб отримати громадянство, треба мати уявлення щодо мови, політичного устрою, культури і таке інше до тої держави, до якої ти приїжджаєш. Проте підтримую колегу Бевза про те, що з позначкою "1" законопроект більш фаховий, його можна взяти за основу, він більш широкий. Проте ці два закони регулюють зовсім інші позиції: один - щодо подвійно громадянства, другий – щодо якості громадянина, якого утримує та чи інша держава. Хотілось звернути увагу лише на наступне, що боротьба із подвійним громадянством – це першочергове завдання на сьогоднішній день для нашої держави. Інструменти впливу на Україну, які можна по аналогії перенести з Грузією чи Осетією, які використовували наші.
Шановні колеги, розгляд питання завершено. Я ставлю на голосування спочатку законопроект Івана Стойка, а потім наступний так, як вимагає Регламент. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту 9728 про внесення змін до статті 9 Закону України "Про громадянство України" [[щодо вдосконалення умов прийняття до громадянства України]]. Прошу визначайтесь. [[13:37:31]] За-121 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування проект Закону [[реєстраційний номер 9728-1]] про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо громадянства. Прошу голосувати. [[13:37:59]] За-267 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до розділу VIII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування" [[щодо стимулювання сплати поточних платежів та погашення заборгованості до Пенсійного фонду України]]. Ставиться на голосування пропозиція про прийняття законопроекту за основу. Прошу голосувати. [[13:38:41]] За-233 Рішення прийнято. Доповідач – перший заступник міністра соціальної політики Надрага Василь. Співдоповідач – Василь Хара.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, проект акта розроблений для стимулювання страхувальників щодо сплати поточних платежів по єдиному внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування. Проектом закону передбачається, що платники, як не мають заборгованості зі сплати єдиного внеску або, які протягом шести місяців з дня набрання чинності Закону про єдиний соціальний внесок погасили свою нову заборгованість та подали заявку до відповідного органу Пенсійного фонду, мають право на розстрочення сум заборгованості із сплати страхових внесків, які не погашені на день укладення договору про розстрочення сум заборгованості і сплати страхових внесків за період до 31 грудня 2010 року відповідно без сплати штрафних санкцій. Розстрочення проводиться терміном на 24 місяці. Орган Пенсійного фонду у десятиденний термін з дня отримання заяви приймає рішення про розстрочення боргу та укладає з платником договір про розстрочення сум заборгованості із сплати внесків за формою, яку затверджує Пенсійний фонд. Договір про розстрочення підлягає достроковому розірванню, якщо платник не сплачував в повному обсязі розстрочені платежі. Страхувальник, який належно виконує умови договору, прострочення штрафів та пені, пов’язаних з цією заборгованістю, підлягають списанню. Реалізація даного законопроекту України не потребує додаткових витрат з державного та місцевих бюджетів. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую, сідайте. Голова Комітету з питань соціальної політики та праці Василь Георгійович Хара, будь ласка.
Уважаемые коллеги! На целом ряде предприятий создалась сложная ситуация с выплатой единого социального взноса. На 31 декабря 2010 года этот долг составил 1 миллиард 700 миллионов. Причём, 900 миллионов уже по единому социальному налогу, и 800 миллионов ещё до того, как мы с вами приняли решение о введении единого социального налога. Предлагается нормальное решение проблемы, если мы примем, а я думаю, что мы примем этот закон, в течение полугода предприятие, которое выплачивает как минимум последние полгода регулярно взнос, единый социальный взнос, обращается с заявлением. И ему на 24 месяца реструктуризируют этот долг и дают нормальные возможности выплаты и отменяется всякая пеня, которая, конечно, снежным комом наращивается на эти предприятия. Я думаю, это принесёт пользу как предприятиям, у которых есть затруднения, так и пенсионному фонду, который получает единый социальный взнос. И у нас есть возможность в течение одного календарного года вернуть 1 миллиард 700 миллионов дополнительно в пенсионный фонд, которые потом будут перенаправляться на все другие фонды. Комитет рассмотрел данный законопроект, предлагает его принять за основу. В принципе, мы могли бы сегодня его принять в целом как закон. Прошу поддержать. Спасибо.
Дякую. Шановні колеги! Є потреба обговорити це питання? Будь ласка, запишіться, якщо є. Будь ласка, прізвища народних депутатів. Геннадій Задирко, група "Реформи заради майбутнього".
В принципі цей законопроект носить технічний характер дійсно. Тому що мова йде про структуризацію боргу для тих підприємств, які мають ще шанс сплатити єдиний соціальний внесок до пенсійного фонду. Звичайно, це єдиний мабуть варіант, коли живе підприємство, яке працює, яке забезпечує роботою людей, сьогодні, ну, тому що так сталося, має певні проблеми з Пенсійним фондом і цей борг реструктуризується на 24 місяці. Тобто є реальна можливість свої борги розтягнути на цей термін. Наша депутатська група буде підтримувати цей законопроект, враховуючи те, що він дійсно трошечки полегшить роботу робочих підприємств, які дійсно працюють і які працюють прозоро, і мають певні відносини з Пенсійним фондом. Тому дійсно ми протягнемо цю руку допомоги і просимо парламент зробити те ж саме. І можливо навіть проголосувати сьогодні не тільки за основу, а і в цілому.
Дякую. Так розгляд питання завершено. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до розділу VIII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування" [[щодо стимулювання сплати поточних платежів та погашення заборгованості до Пенсійного фонду України]] [[реєстраційний номер 10028]]. Прошу голосувати. [[13:44:27]] За-259 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, була пропозиція про те, що якщо нема заперечень, прийняти цей проект як за закон. Ніхто не заперечує? Ні. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття Закону України про внесення змін до розділу VIII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування" [[щодо стимулювання сплати поточних платежів та погашення заборгованості до Пенсійного фонду України]] [[реєстраційний номер 10028]] в цілому як закон. Прошу голосувати. [[13:45:22]] За-258 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо регулювання в галузі зв’язку [[9747]]. Комітет пропонує прийняти законопроект, розглянути законопроект за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:45:56]] За-215 Рішення прийнято. Доповідач – Голова Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері зв’язку та інформатизації Петро Петрович Яцук. Співдоповідач – заступник голови комітету з питань транспорту і зв’язку Юрій Миколайович Мороко. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, вашій увазі пропонується проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо регулювання в сфері зв’язку. Він внесений Кабінетом Міністрів, реєстраційний номер 9747. Законопроект розроблений НКРЗ на виконання пункту 54 плану заходів щодо виконання у 2011 році загальнодержавної програми адаптації законодавства України до законодавства ЄС. Метою даного законопроекту є вдосконалення законодавства в галузі зв’язку, створення умов для задоволення попиту споживачів в сучасних та якісних телекомунікаційних послугах, приведення законодавства України у сфері телекомунікацій у відповідність до законодавства ЄС. Законопроектом передбачається приведення Закону про телекомунікації у відповідність до Закону про дозвільну систему у сфері господарської діяльності в частині механізмів видачі дозволів на використання номерного ресурсу, а саме пропонується визначити, що дозвіл на використання номерного ресурсу є документом дозвільного характеру. Встановлюється вичерпний перелік підстав для відмови у видачі, переоформленні, продовженні терміну дії, анулюванню та видачі дублікату дозволу на використання номерного ресурсу. При цьому до повноважень Кабінету Міністрів запропоновано віднести встановлення порядку видачі, продовження строку дії, переоформлення, видачі дублікату та анулювання дозволів на використання номерного ресурсу. Крім того, змінами до Закону про радіочастотний ресурс України пропонується закріпити за НКРЗІ визначення кількості ліцензій на користування радіочастотним ресурсом України, що можуть бути видані для певної радіотехнології, а також запропоновано віднести до повноважень уряду встановлення порядку контролю за ввезенням з-за кордону, виробництвом, реалізацією, обігом та використанням радіоелектронних засобів та випромінювальних пристроїв. При цьому законопроектом передбачається.
Так, все у вас? Так, дякую. Сідайте, будь ласка. Мороко Юрій Миколайович.
Уважаемые коллеги! Комитет по вопросам транспорта и связи рассмотрел на своем заседании законопроект 9747, поданный Кабинетом Министров. Данный законопроект разработан в соответствии с планом мероприятий по выполнению Государственной программы по адаптации законодательства Украины к законодательству Евросоюза и, по мнению комитета, является актуальным. Он предусматривает приведение Закона о телекоммуникации в соответствии с Законом о разрешительной системе в хозяйственной деятельности. Также предлагается внести изменения в Закон о радиочастотном ресурсе. И по мнению комитета, это, действительно, обеспечит более эффективное использование радиочастотного ресурса. Реализация положения данного законопроекта не потребует дополнительных затрат из бюджета. Принятие за основу поддерживают также Главное научно-экспертное управление, Бюджетный комитет и Комитет по евроинтеграции. Комитет по вопросам транспорта и связи рекомендует Верховной Раде принять законопроект 9747 за основу по результатам его рассмотрения в первом чтении. Прошу поддержать решение комитета. Спасибо.
Дякую. Шановні колеги, є потреба обговорювати питання? Немає? Немає. Тоді я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо регулювання у галузі зв’язку [[реєстраційний номер 9747]]. Прошу голосувати. [[13:50:20]] За-254 Рішення прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо ринків фінансових послуг]] [[9583]]. Комітет пропонує розглянути питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:50:47]] За-217 Рішення прийнято. Доповідач – Андрій Володимирович Литвин, член Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг. Співдоповідач – голова комітету Віталій Хомутиннік.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Законопроект, винесений на ваш розгляд, передбачено Програмою економічних реформ на 2010-2014 роки та Національним планом дій щодо її реалізації. Суть законопроекту зводиться до двох основних положень. По-перше, проектом пропонується скасувати вимогу погодження деяких регуляторних актів, національних регуляторів небанківського фінансового ринку та фондового ринку із уповноваженим органом з питань державної регуляторної політики. Скасування такої вимоги стосується лише тих проектів нормативно-правових актів, які спрямовані на мінімізацію ризиків у небанківському фінансовому секторі. Наприклад, щодо нормативів достатності капіталу, здійснення контролю за достовірністю інформації, яка надається учасникам ринку фінансових послуг, розкриття ними інформації та складання адміністративних даних. Водночас щодо інших нормативно-правових актів регуляторів насамперед з питань ліцензійних та дозвільних процедур вимога погодження їх із спеціально уповноваженим органом виконавчої влади з питань державної регуляторної політики залишатиметься чинною. Слід підкреслити. що з метою забезпечення прозорості та прогнозованості у сфері державного регулювання відносин у небанківському фінансовому секторі та фондовому ринку проектом передбачені процедури оприлюднення відповідних проектів актів, а також обов’язкового оприлюднення результатів розгляду отриманих зауважень та пропозицій від фізичних та юридичних осіб, їх об’єднань до оприлюднених проектів. Останнє з висловленого є більш жорсткою регуляторною вимогою порівняно з існуючими нормами. По-друге, законопроектом пропонується встановити, що нормативно-правові акти національних регуляторів у сфері фінансових послуг та фондового ринку підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції. Така вимога на сьогодні закріплена положеннями про ці органи, але необхідно закріпити її саме у законі, як це зроблено по відношенню до органів виконавчої влади. Шановні народні.
Будь ласка, закликайте нас голосувати.
підвищить ступіть операційної незалежності регуляторів ринків небанківських фінансових послуг та фондового ринку, з однієї сторони, та закріпить механізми, спрямовані на забезпечення прозорості та контроль законності у їх регуляторній діяльності.
Дякую. Голова Комітету з питань фінансів, банківської діяльності, податкової та митної політики Віталій Хомутиннік, будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги, основною метою даного законопроекту є спрощення регуляторної діяльності двох фінансових небанківських регуляторів – це Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку та Національна комісія, що здійснює регулювання ринків фінансових послуг. Хотілося б нагадати, що на сьогодні аналогічне виведення з-під сфери Закону про держрегулювання вже передбачена для частини нормативно-правових актів Національного банку України. проектом пропонується вивести з-під дії того ж Закону про засади державної регуляторної політики частину нормативно-правових актів цих комісій, про які було сказано. Головне науково-експертне управління пропонує ухвалити законопроект у першому читанні, висловлюючи до нього деякі конструктивні зауваження. Комітет пропонує прийняти за основу законопроект і ці пропозиції, які викладені у тому числі науково-експертного управління, врахувати до доопрацювання до другого читання. Тому комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, запишіться на обговорення. Прізвища народних депутатів прошу вивести на табло. Валерій Бевз, фракція комуністів.
От буквально одна репліка, шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, абсолютно справедлива пропозиція, в будь-якому випадку держава щодо кредитних спілок або інших, скажемо так, структур, які надають фінансові послуги, в будь-якому випадку держава врешті-решт несе відповідальність, а тому пропозиція щодо реєстрації, так би мовити, таких структур є абсолютно справедливою і наша фракція буде таку ідею підтримувати. Дякую.
Дякую. Ярослав Кендзьор передає право на виступ Станіславу Аржевітіну, фракція "Наша Україна – Народна самооборона", будь ласка.
Я дякую, пану депутату Кендзьору, який вже вдруге передає мені слово. На перший погляд, якщо почитати цей законопроект, то складається враження, що, дійсно, закладені демократичні норми, коли дві комісії, одна, яка регулює фінансові ринки, комісія, яка регулює фондовий ринок, якби свої попередні проекти актів обговорюють з народом, якби радяться, це демократичний спосіб. Але, звичайно, ми розуміємо, норма, яка закладена 15 днів, ну, громадськість не відреагує так оперативно за 15 днів на ті пропозиції, які подасть чи оприлюднить та чи інша комісія. Я думаю, що, можливо, не зовсім потрібно повністю усунути від контролю за тими проектами, які будуть генерувати ці дві комісії, мається на увазі це спеціально уповноважений центральний орган виконавчої влади з питань державної регуляторної політики, тому що ми знаємо із практики, що акти, які приймаються чи то Національним банком, чи то Комісією з цінних паперів, чи Комісією з фінансових ринків, вони не завжди захищають інтереси простих людей. Тому що в цих органів трошки інше завдання і, можливо, в цій ситуації цей спеціальний орган і повинен якби уже по факту, після прийняття таких актів, ну, мати своєрідне вето на те, коли є грубе і чітке порушення прав споживачів фінансових послуг. Я думаю, усувати його не потрібно, так як пропонується зараз. Я думаю, що до другого читання потрібно більш чітко виписати все ж таки ті нормативно-правові акти, за тими статтями, які не будуть узгоджуватися але. а ті, які будуть узгоджуватися. Тому що так є і по Національному банку, так повинно бути і по цим двом державни комісіям, які працюють на ринку капіталу. В цілому складається враження, що в першому читанні можна було б підтримати. Але звичайно, ці зауваження, які я говорив, на мій погляд, є суттєвими, і саме вони є спрямованими на захист споживачів фінансових послуг. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, продовжуємо ранкове засідання до завершення розгляду цього питання. Юрій Ганущак, будь ласка, мікрофон. Потім – Єдін. Будь ласка, говоріть. Будь ласка, на трибуну йдіть. Перевірте картку свою.
Пані і панове, дійсно, я підтримую Аржевітіна. Тому що, на перший погляд, ніби така демократична норма, але я хочу звернути увагу на другу норму, тобто ту норму, що акти підлягають державній реєстрації Міністерства юстиції. Ми повинні розуміти одну річ. Це є ринок все-таки недержавних цінних паперів. Тобто регулятор, який компетентний у цій галузі, це Національний банк. Не Міністерство юстиції, а Національний банк. Тобто держава збирається брати повну відповідальність за діяльність цього ринку і за ті втрати, які там були. Це раз. Друга позиція. Зараз моніторинговий комітет працює Конгресу регіональних місцевих рад Європи з приводу виконання Україною Європейської хартії місцевого самоврядування. І саме в той день, коли приїхав цей комітет, саме в цей день на уряді завалюють проект концепції реформи місцевого самоврядування за ініціативою саме міністра юстиції України. І це дуже неприємний симптом. Тобто ми бачимо концентрацію в руках одного органу необмеженої влади – БТІ, земельні питання. Зараз ще збираються фактично, фактично, цей ринок цінних паперів теж блокувати силами Міністерства юстиції. Вони що компетентні у питаннях фінансових? Я в цьому категорично сумніваюся. Національний банк – це єдиний регулятор, який є: перше – об’єктивний і який відповідає за цілісність фінансової системи України. Тому я виходжу із розуміння того, що цей проект не треба приймати взагалі за означенням. Дякую.
Дякую. Народний депутат Єдін, фракція Партії регіонів, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Я хотів би зауважити, що запропонований законопроект є надзвичайно важливим, оскільки в ньому передбачається збалансованість інтересів усіх зацікавлених сторін та враховуються думки громадськості шляхом оприлюднення проектів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг та Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку. Крім того, позитивною стороною цих змін є обов’язкове оприлюднення інформації про результати розгляду отриманих зауважень та пропозицій. На сьогоднішній день в умовах фінансової кризи у наші державі необхідно підвищувати рівень інституційної спроможності національних регуляторів та спрощувати процедури підзаконних актів, які є на сьогоднішній день. Цим законопроектом врегульовується багато процедурних питань, які мають покращити та посилити можливість ефективного захисту прав споживачів фінансових послуг. І я вважаю, що законопроект необхідно підтримати і за основу прийняти.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління також дало позитивний висновок на цей проект. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких Законів України [[щодо ринків фінансових послуг]] [[реєстраційний номер 9583]]. Прошу голосувати. [[14:02:35]] За-252 Рішення прийнято. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Перерва до 16-ї години. О 16-й годині ми приступимо до розгляду питання про Основні напрямки бюджетної політики на 2013 рік.