Шановні народні депутати, прошу займати свої місця. Шановні колеги, ми зараз, як і домовлялися, починаємо наше позачергове. Шановні народні депутати, у зв’язку з вимогою Президента України та відповідно до частини восьмої статті 19 Регламенту Верховної Ради України ми сьогодні проводимо позачергове пленарне засідання Верховної Ради України. Перелік питань, який передбачений до розгляду на позачерговому засіданні вам надано. Шановні народні депутати, я прошу вас підготуватися до електронної реєстрації. Зайняти свої місця. І нагадую, що після початку реєстрації необхідно доторкнутися до сенсорної кнопки, утримуючи сенсорну кнопку, натиснути на зелену кнопку "За" та утримувати ці дві кнопки одночасно до кінця реєстрації, тобто до появи результатів на табло. Шановні народні депутати, готові реєструватися? Прошу реєструватися. [[15:21:51]] У залі зареєстрований 221 народний депутат. Позачергове пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати, ви ознайомлені з порядком денним позачергового засідання, питання вам надані, і тому ми переходимо до першого питання. Першим питанням пропонується розглянути проект Закону про внесення змін до деяких законів України (щодо спрощення процедур експертизи, реєстрації сортів рослин та обігу насіння) (реєстраційний номер проекту 3680, 3680-1, 3680-д). Шановні колеги, я вношу пропозицію (прошу зайняти свої місця, бо нам потрібно буде 150 голосів) розглянути це питання за скороченою процедурою. Перше питання. Ще раз нагадаю, 3680, 3680-1, 3680-д – це проект Закону про внесення змін до деяких законів України (щодо спрощення процедур експертизи, реєстрації сортів рослин та обігу насіння). Все зрозуміло, колеги? Я ставлю питання розглянути ці законопроекти за скороченою процедурою. Готові голосувати? Прошу проголосувати. [[15:23:34]] За-205 Рішення прийнято. Я запрошую до слова доповідача – народного депутата України Халімона Павла Віталійовича. Будь ласка, Павло Віталійович.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Авторським колективом народних депутатів Комітету з питань аграрної та земельної політики 18 червня 2020 року було зареєстровано проект Закону України про внесення змін до деяких законів України (щодо спрощення процедур експертизи, реєстрації сортів рослин та обігу насіння) (реєстраційний номер 3680). Метою розробки цього законопроекту є необхідність вдосконалення ряду положень законів України "Про охорону прав на сорти рослин" та "Про насіння і садивний матеріал" щодо процедури експертизи нових сортів рослин та спрощення процедури ввезення на територію України насіння і садивного матеріалу. Проте, після неодноразового розгляду на комітеті цього та альтернативного законопроекту № 3680-1 було прийнято спільне рішення про розробку на основі цих двох проектів, які врегульовують однакове коло питань, новий проект Закону України про внесення змін до законів України "Про охорону прав на сорти рослин" та "Про насіння і садивний матеріал". Наш авторський колектив також долучився до його розробки. Результатом спільної роботи став законопроект (реєстраційний номер 3680-д). І тому ми підтримуємо допрацьований комітетом проект Закону (реєстраційний номер 3680-д) та просимо Верховну Раду України також підтримати його за основу. Дякую за увагу, колеги.
Дякую вам, Павле Віталійовичу. До слова запрошується автор альтернативного законопроекту народний депутат України Тарута Сергій Олексійович. Наступний раз? Добре. До слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань аграрної та земельної політики Шол Маргарита Віталіївна. Будь ласка, Маргарита Віталіївна.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Комітет на засіданні 30 червня 2021 року розглянув проекти законів (реєстраційний номери 3680 і 3680-1). Але через велику кількість зауважень до них від ГНЕУ, ЦОВВів, а також провідних галузевих асоціацій комітет не підтримав жодний законопроект та прийняв рішення про розроблення і реєстрацію доопрацьованого проекту Закону (реєстраційний номер 2680-д), який врахує положення обох проектів та врегулює питання, які на даний час ускладнюють проходження експертизи нових сортів рослин і позбавляють аграріїв доступу до сучасних сортів і гібридів сільськогосподарських рослин. Отже, новим законопроектом пропонується. Привести у відповідність до міжнародного законодавства термінологію, сертифіковану міжнародними договорами і законодавством ЄС. Оптимізувати процес документообігу реєстраційних процедур. Визначити чіткий порядок дій та строки виконання кожного етапу експертизи сорту. Запровадити норму щодо можливості електронного документообігу і ведення реєстрів у єдиній автоматизованій базі даних. Врегулювати чіткий розподіл повноважень компетентного органу та уповноваженого експертного закладу. Регламентувати та зменшити строки підготовки і кількість прийнятих рішень щодо набуття прав інтелектуальної власності на сорт. Впорядкувати вимоги щодо спрощення ввезення в Україну зразків насіння для дослідних селекційних цілей. Надати право видачі сертифікатів, що визначають сортові якості насіння по категорії "насіння сертифіковано" органом сертифікації будь-якої форми власності. Члени комітету висловили підтримку доопрацьованої редакції законопроекту (реєстраційний номер 3680-д) про внесення змін до законів України "Про охорону прав на сорти рослин" та "Про насіння і садивний матеріал". І прийняли рішення рекомендувати Верховній Раді України, за наслідками розгляду законопроекту в першому читанні, прийняти його за основу. Прошу підтримати рішення комітету і прийняти проект (реєстраційний номер 3680-д) за основу. Дякую за увагу.
Дякую, Маргарито Віталіївно. Шановні колеги, чи є необхідність обговорювати цей законопроект? Є, так? Тоді прошу записатися: два – за, два – проти на обговорення цього проекту. Слово надається народному депутату України Задорожньому Миколі Миколайовичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Чорноморову.
Народний депутат Чорноморов, будь ласка. На трибуну йдіть.
Шановні колеги, дивіться, до даного законопроекту приймали участь дуже багато асоціацій, також товаровиробників, сільгоспвиробників і насамперед ті люди, які приймають участь в розробці гібридних сортів рослин, які наразі в Україні знаходяться в дуже скрутному становищі, стосовно того, що у нас дійсно триває якась певна монополія на їх сертифікацію. Даний законопроект дає змогу, по-перше, врегулювати ринок сертифікації насіння і рослин. І по-друге, дає змогу влаштувати на роботу більше 150-и інспекторів, які наразі чекають на дане прийняття цього законопроекту. А також, що саме головне, цей законопроект врегульовує торгівельну безпеку нашої країни. Щиро дякую. Прошу підтримати.
Дякую. Слово надається народному депутату України Іоновій Марії Миколаївні, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Іванні Климпуш-Цинцадзе.
Іванна Орестівна Климпуш-Цинцадзе, будь ласка.
Добрий день, шановні колеги, шановний пане Голово! Дійсно наразі державна реєстрація насіння, вона передбачає низку бюрократичних процедур, які, очевидно, не полегшують життя нашим аграріям. І цим законопроектом пропонується впорядкувати цей процес, полегшити його, привести його до євроінтеграційних норм. Ми, очевидно, як "Європейська солідарність" будемо це підтримувати. Єдине, на чому я хотіла би, колеги, наголосити. Якщо ви серйозно націлені євроінтегруватися і виконувати все те, що в нас записано в Конституції як стратегічні цілі, то для цього не потрібно запускати процедури постійних позачергових сесій. Євроінтеграція передбачає кропітку системну щоденну роботу. Це означає, що ми можемо кожного тижня, наприклад, мати або день євроінтеграційний або години євроінтеграційні. І тоді ми справді будемо реалізовувати завдання виконання Угоди про асоціацію, і дійсно наближати Україну до тієї цілі, яку для себе визначили наші громадяни, ми визначили під час Революції Гідності і під час того, як ми ведемо війну проти російської агресії. Тому, колеги, я просто закликаю вас перестати продавати мильну піарну бульбашку громадянам України, представляючи свою роботу в поті чола нібито над євроінтеграцією в один окремий день у рамках чисто позачергового засідання. Дуже дякую.
Слово надається народному депутату України Кириленку Івану Григоровичу. Я правильно зрозумів, так? Будь ласка, Іван Григорович.
Шановне товариство, вельмишановний пане Голово, друзі! Ми не можемо підтримати цей законопроект. Це по наслідках б’ємо. Селекція, насінництво, генетика – це питання продовольчої безпеки кожної держави. Сільськогосподарської, такої як Україна, – тим паче. Друзі, ще кільканадцять років тому українська пшениця миронівської селекції, поруч Миронівка, імені Ремесла, займала найбільші площі у світі. Селекція Одеси для півдня України, Дніпровський інститут, той, що називався раніше Інститутом кукурудзи. Були наші власні гібриди, сорти. Так само і за овочеві культури, круп’яні і так далі. Де це все? Дожилися сьогодні, що б’ють на сполох половина аграріїв України. Ми заборонили ввіз, дійсно, від країни-агресора насіння кубанської селекції, бо власної немає. Чому немає? Та тому, що не фінансуємо. Марудна справа, дуже це тяжко, обтяжливо – робота селекціонера: збирати генетичний матеріал, ділянки гібридизації, ділянки розмноження і пішло-поїхало. Це недешево, це інтелектуально і фінансово затратна робота. Що ми зараз робимо? Відкриваємо ще більше кордони, ще більше завозимо. І так бедламу стільки на цьому ринку, скільки неперевіреного, скільки неякісного, і ми ще більше лібералізуємо. Друзі, треба зупинитися, треба займатися фундаментальними стратегічними речами. Ми не можемо підтримати цей законопроект. Треба або доопрацювати, тут є непогані речі, або доопрацювати дуже серйозно, або працювати над стратегічними речами – над українською селекцією, насінництвом і генетикою. Дякую.
Слово надається народному депутату України Железняку Ярославу Івановичу, фракція "Голос".
Шановні колеги, я думаю, що представник славного міста Маріуполь вже достатньо обґрунтовано представив позицію по цьому законопроекту. Ми, звичайно, його підтримуємо, як і всі євроінтеграційні правильні ініціативи, які спрямовані на дерегуляцію. До мене багато було звернень від бізнес-асоціацій, від аграрних асоціацій теж з проханням підтримати в першому читанні, тому я думаю, що точно проголосуємо "за" і до цього саме закликаю і інших колег з інших фракцій. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ще бажає хтось виступити? Будь ласка, я бачу, Шахов. І після цього переходимо до голосування. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Поки передаю слово Сергію Володимировичу Шахову. Будь ласка.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, ми, безумовно, будемо підтримувати цей законопроект, треба прибирати бюрократичний механізм, який давно заіржавів, і треба комплексно підходити в будь-якій галузі до нього процесу. Треба працювати Кабміну в цих процесах і вносити законопроекти в зал, а не тільки народним депутатам, які сьогодні, поспілкувавшись з аграріями, які стикаються з бюрократією, яка є на місцях, не можуть вирішити багато проблем. Це проблеми не тільки сьогодні в посівному матеріалі і в проходженні ліцензування, і так далі, це проблеми і в дорожньому покритті. В радянські часи не було таких автівок, які вагонами по 60 тонн їхали по дорогам і розбивали їх. Сьогодні комбайни, як могили, на кожному кроці в сільських районах. Куди не поїдь, від Троїцька, Біловодська, до Білокуракина, Міловського району, Новоайдарського району, Новопсковського району. На це теж треба звертати увагу. Дякую. Підтримую цей законопроект.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення, прошу приготуватись до голосування. Шановні колеги, я ставлю пропозицію комітету прийняти за основу проект Закону про внесення змін до деяких законів України "Про охорону прав на сорти рослин" та "Про насіння і садивний матеріал" (номер законопроекту 3680-д). Шановні колеги, готові голосувати? Прошу голосувати. [[15:36:04]] За-260 Рішення прийнято. Вітаю, колеги. Наступний законопроект наш – це друге читання, проект Закону про енергетичну ефективність (номер законопроекту 4507). Шановні колеги, є хтось, хто буде наполягати? Я бачу, що тільки пані Альона Шкрум. Так, є ще, я бачу. То тоді тільки три автори будуть наполягати, так? Пані Альона, 1 поправка ваша. Будь ласка. Ми домовилися одна поправка. Будь ласка.
Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Колеги, у мене дійсно багато поправок, але я візьму лише одну і скажу і про хороше, і про погане. Ну, по-перше, давайте про хороше, бо дуже класно, що цей законопроект нарешті в порядку денному. Я тут маю честь бути співавтором. Але насправді законопроект має величезну історію, величезну команду, напрацьовувався з 2015 року. І я хотіла б подякувати всім тим людям, які над ним працювали. Це і мій хороший колега Олексій Рябчин, і Олена Байда, і Володимир Бучик, і інші, Офіс підтримки реформ Мінрегіону, Секретаріат Енергетичного Співтовариства, інші наші колеги. За це їм дуже дякую. Цей законопроект, безперечно, вартий того, щоб бути проголосованим. Але давайте скажемо і про ті виклики, які є. Тому що деякі, частина норм, не були в нього включені. Наприклад, енергоефективність в будівлях була чомусь виключена. А саме це на сьогодні величезна проблема. І більше третини вільного електроспоживання припадає саме на це. По-друге, фонд на сьогодні нормально не працює. З 800 заявок лише 25 були задоволені. Тому тут треба домашнє завдання для уряду. А законопроект голосуємо. Дякую, колеги.
Будь ласка, Кучеренко Олексій Юрійович. А назвіть, будь ласка, яку поправку ви будете ставити?
[[Не чути]]
523-ю, зараз.
529.
529. Будь ласка, починайте доповідати.
Шановні колеги, це, безумовно, вкрай потрібний законопроект. Ми вдячні розробникам і голові комітету пану Герусу, і пану Нагорняку. Але, повірте моєму досвіду, якщо не буде врахована ця правка, він не злетить. Бо правка пропонує. Я вдячний за підтримку попередньої правки про розробку державних програм енергомодернізації житлового фонду, державної програми енергомодернізації теплокомуненерго, державної програми енергомодернізації водоканалів. Але, якщо ми не виділимо на це гроші, буде така ж сама доля, як у Закону про енергоефективність в будівлях. Воно не злетить. Тому я дуже прошу колег, враховуючи і міжфракційне об’єднання, яке очолює ваш колега пан Тищенко, підтримати цю правку і запустити повномасштабний процес енергомодернізації країни. Дякую.
Яка позиція комітету з цього питання? Будь ласка.
Комітет не підтримав цю правку. Але давайте на розсуд залу тоді, хай зал визначить.
О’кей. 529 поправка. Комітет її пропонує відхилити. Тому прошу голосувати. [[15:39:31]] За-157 Рішення не прийнято. Правка відхилена. І ще одна поправка, я бачив, Лозинський, так? Лозинський. І народна депутатка Гриб одна правка. Будь ласка, народний депутат Лозинський. Номер правки, будь ласка?
Шановні колеги! Роман Лозинський, об’єднання "Справедливість". Декілька поправок є. були більш технічні. Хочу звернути увагу на одній зараз. І це справді важливий технократичний крок. Стаття 13 "Принципи розгляду заявки Фондом", яка прописується, власне, в 13 статті. Дуже важливо дотримати в цьому описі всі зазначені етапи в програмі фонду, тому що по іншому це дуже сильно утруднює розуміння та сприйняття самої програми. Тому важлива деталізація, щоб вона була структурована за об’єктом і за суб’єктом, містила дії бенефіціарів, які не пов’язані з процедурою розгляду заявки фондом, бо це заважає спростити процедури самого фонду. Але тут немає політики, тут немає якихось інших концептуальних розбіжностей. Це, колеги, поправка 473. Це, власне, колеги з Фонду енергоефективності наполягали, що так, сам закон потрібний, який потрібно підтримати, запрацює краще. Прошу підтримати.
Поправка 473. Яка позиція комітету? Будь ласка.
Комітет не врахував. І я б не хотів, щоб ми зараз розбалансовували закон, тому що над цим законопроектом і над правками працювала ціла команда фахівців. Ми більше двох тижнів опрацьовували правки, деталізовано кожну правку пропрацьовували і збалансували максимально, і зробили законопроект між першим і другим читанням в найкращій редакції, я вважаю. Тому я вважаю, що не варто зараз розбалансовувати.
Романе Михайловичу, ви наполягаєте, поставити її на голосування? Тоді я ставлю на голосування 473 поправку народних депутатів Лозинського і Васильченко. Прошу визначатися та голосувати, будь ласка. [[15:41:43]] За-66 Рішення не прийнято. І будь ласка, останній автор, який наполягатиме, – народна депутатка Гриб. Починайте з того, яка поправка, номер, щоб я встиг знайти.
Руслане Олексійовичу, в мене дуже багато поправок, я прошу 2 хвилини.
Просто виступ?
Просто виступ.
Будь ласка, дайте 2 хвилини народній депутатці Гриб. Будь ласка.
Дякую. Колеги, дуже важливий законопроект. Але те, що сказав Олексій Юрійович Кучеренко – критично. Навіть якщо ми приймемо цей законопроект, а в мене немає жодних сумнівів, що ми його сьогодні приймемо, нам необхідно все ж таки закласти гроші в бюджет України на 2022 рік. Ми вже провалили правку, не проголосували, але давайте хоча б, коли ще буде можливість, і в мене в тому числі, тому що ми подавали правки в національний бюджет на 22-й рік, все ж таки підтримаємо правку про внесення грошей для цієї статті. Якщо грошей не буде, то жоден закон не буде працювати. А так всім дуже дякую, тому що країна сьогодні дуже потерпає від енергетичної кризи і нам необхідно займатися енергоефективністю. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, я так розумію, що всі поправки, вже решта, ми ставити не будемо ні на підтвердження, ні на врахування. Тому я переходжу до того, що ставлю пропозицію комітету прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про енергетичну ефективність (реєстраційний номер 4507). Готові голосувати, шановні колеги? Прошу голосувати. [[15:43:38]] За-282 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Вітаю, колеги. Переходимо далі. Наступним законом, у нас це перше читання, законопроект номер 4527. Це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про комбіноване виробництво теплової та електричної енергії (когенерацію) та використання скидного енергопотенціалу" щодо розвитку високоефективної когенерації. Шановні колеги, перед тим як почати розгляд цього питання, пропоную розглянути його за скороченою процедурою. Нагадую, що нам для цього потрібно проголосувати 150 голосів. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[15:44:35]] За-236 Рішення прийнято. Я запрошую до слова доповідача першого заступника міністра енергетики Юрія Миколайовича Власенка. Будь ласка, Юрій Миколайович.
Доброго дня, шановні депутати. Вашій увазі пропонується проект Закону щодо розвитку високоефективної когенерації, розроблений Міненерго спільно з Держенергоефективності. Метою розроблення законопроекту є узгодження положень чинного законодавства України з принципами та положеннями законодавства Європейського Союзу в сфері розвитку високоефективної когенерації, зокрема директив ЄС. Для досягнення цієї мети та забезпечення зростання ефективності використання палива та підвищення екологічної безпеки проектом закону передбачено ведення термінології у сфері використання високоефективної когенерації у відповідності до директив ЄС. Проведення аналізу витрат і вигід потенціалу високоефективної когенерації для теплогенеруючих об’єктів більше 200 мегават. Встановлення кваліфікаційних показників, які мають відповідати високоефективній когенераційній установці. Надання гарантій походження електричної енергії, виробленої з високоефективної когенерації. Прийняття законопроекту сприятиме створенню умов для розвитку в Україні високоефективної когенерації з дотриманням принципів і положень законодавства ЄС. Перетворенню наявних теплогенеруючих об’єктів на високоефективній установки комбінованого виробництва електричної енергії та теплової енергії. Підвищення ефективності використання палива та зменшенню споживання енергоресурсів, зокрема газу в суспільному виробництві. Прийняття законопроекту України посідатиме гідне місце серед держав, що на законодавчому рівні підтримують і стимулюють розвиток саме високоефективної когенерації. Дякую за увагу. Прошу підтримати законопроект.
Дякую, Юрій Миколайович. Займіть своє місце. Я запрошую до співдоповіді голову Комітету з питань енергетики та житлово-комунальних послуг Андрія Михайловича Геруса. Будь ласка, Андрій Михайлович.
Шановний головуючий, шановні колеги! Це сьогодні другий законопроект євроінтеграційний, який запропонований нашим комітетом. Буде ще третій, тому я прошу всіх їх підтримати. Відповідний законопроект 4527 поданий Кабінетом Міністрів. І, Руслан Олексійович, звертаю вашу увагу, даний законопроект є в плані законопроектної роботи Верховної Ради України, пункт 181. Також зазначу, що прийняття законопроекту сприятиме зменшенню витрат палива на вироблену одиницю енергії і зменшує собівартість виробленої енергії. За результатами обговорення комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України законопроект (реєстраційний номер 4527) прийняти в першому читанні за основу. Прошу колег підтримати даний законопроект. Дякую за увагу.
Дякую, Андрій Михайлович, особливо за таке уточнення як "елей на душу". Шановні колеги, є необхідність обговорити це питання? Прошу записатись: два – за, два – проти, будь ласка. Слово надається народній депутатці України Федині Софії Романівні, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово моєму колезі Олексію Гончаренку.
Будь ласка, Олексій Олексійович Гончаренко.
Шановні колеги, вітаю вас! І це дуже хороший і правильний закон. Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність", ми будемо голосувати за цей законопроект. Але я хочу звернути увагу на все те, що зараз відбувається в енергетичній сфері в нашій державі. Підготовка до осінньо-зимового періоду провалена, знаєте, від слова "повністю". Уявіть собі ті запаси газу, які були в газосховищах на початок осінньо-зимового періоду минулого року – 28 мільярдів кубометрів, на початок цього – 18,5. На 10 мільярдів кубометрів менше. Вугілля на складах 600 тисяч тонн – це в рази менше, ніж необхідно для проходження осінньо-зимового періоду. Що планує робити влада? Влада планує відкрити імпорт білоруської і російської електроенергії, і зробити це прямо з 1 листопада. І це, ви знаєте, настільки шокує, коли ми заборгували власним шахтарям, коли Міненерго просить через уряд і Верховну Раду додати 2,1 мільярда гривень для виплат шахтарям, в цей момент ми відправляємо гроші, і будемо знову це робити, з 1 листопада в Білорусь і в Російську Федерацію – країні-агресору і путінському васалу Лукашенку. Замість того, щоб фінансувати власних шахтарів і енергетиків, ми будемо фінансувати ті країни, які сьогодні становлять небезпеку для держави. Ну як таке може бути? З газом довели до того, що сьогодні Путін сидить і потирає руки і чекає, що Україна приповзе на колінах просити в нього газ. Звичайно, цього не можна допустити, але ж як можна було не закупити весною і на початку літа газ в газосховища українські? Що є нашою унікальною рисою, що ми маємо такі газосховища ємністю більше 30 мільярдів кубометрів. Ганьба такій підготовці! А за це закон треба голосувати. Дякую.
Слово надається народному депутату України Чорноморову Артему Олеговичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Передаю слово Жупанину Андрію.
Андрій, Вікторович, по-моєму, Жупанин. Андрій Жупанин, будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги. Прийняття цього законопроекту спрямоване на узгодження положень чинного законодавства України з принципами та положеннями законодавства Європейського Союзу у сфері розвитку високоефективної когенерації, зокрема, Директиви 2004/8 та Директиви ЄС за номером 2012/ 27. Створення в Україні умов для розвитку високоефективної когенерації в кінцевому рахунку забезпечить підвищення ефективності використання палива та зменшення споживання природного газу в суспільному виробництві. Законопроект сприятиме перебудові діючих теплогенеруючих об’єктів у високоефективні установки комбінованого виробництва електричної та теплової енергії, а також сприятиме економічному стимулюванню високоефективних когенераційних установок на підприємствах різних форм власності. Закликаю вас підтримати даний законопроект. Дякую за увагу.
Дякую. Слово надається народній депутатці України Совсун Інні Романівні, фракція політичної партії "Голос".
Інна Совсун, фракція "Голос". Шановні колеги, безперечно, дуже добре, що ми сьогодні дійшли до розгляду окремих ініціатив у сфері енергетики, тим паче тих, які наближають законодавство України до законодавства Європейського Союзу. Партія "Голос" безперечно буде підтримувати цей законопроект, як і інші євроінтеграційні ініціативи. Чому це важливо? І чому в принципі цей законопроект необхідно підтримувати? Що таке когенерація, яким чином вона може допомогти в подальшому, в майбутньому, дещо у віддаленому, але все-таки допомогти Україні вирішувати ті енергетичні проблеми, з якими ми стикаємося. Нам треба пам’ятати про те, що Україна витрачає значно більше енергії і більша частка саме витрат на енергію іде у ВВП. Ми вкрай неефективні у використанні нашої енергії, ми повинні робити це значно більш ефективно і власне цей законопроект наближає нас до стандартів ефективності, які працюють в межах Європи, Європейського Союзу. На сьогодні у нас, до прикладу, є багато підприємств, які працюють, в процесі виробництва виготовляють якусь енергію, теплову енергію, але не мають ні мотивації, ні механізмів, яким чином в подальшому використовувати її для того, аби опалювати чи то житло українців, чи використовувати для власних потреб. Для прикладу, в Швеції така генерація дозволяє забезпечувати близько 9 відсотків потреб в теплі всієї країни. Це саме може робити Україна. І дуже добре, що ми робимо кроки в напрямку того, аби наближатися до європейських стандартів і європейських підходів. Шкода, звичайно, що робимо ми це сьогодні, в час, коли вже починається опалювальний сезон, в той час, як законопроект комітетом був вже готовий до розгляду ще на початку літа. Хотілося би, аби ми все-таки вчасно вирішували ті проблеми, які неуникненно будуть наставати, і вчасно розглядали ті законодавчі ініціативи, які цим парламентом готуються. Дякую за увагу.
Дякую. Слово надається народному депутату України Цимбалюку Михайлу Михайловичу, фракція "Батьківщина".
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Прошу передати слово колезі по фракції Кучеренку.
Кучеренко Олексій Юрійович, будь ласка.
Дякую. Олексій Кучеренко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, тут не треба нікому нікого переконувати, що когенерація – це стандарт взагалі розвитку енергетики сьогодні в Європі і що це добре. Це і так вочевидь, і в Швеції, і в Данії, і всюди в тих країнах, де ми на екскурсіях побували, це ми бачили, як воно працює там. Але я хочу сконцентрувати вашу увагу на тому, а чи буде воно працювати у нас? Давайте перед тим, як говорити про інвестиції в енергетику України, проаналізуємо, а що ж у нас відбувається на нашому славетному енергоринку, якому нещодавно ми святкували два роки, новій моделі. І, до речі, звертаю увагу, шановних колег, із "Слуга народу", при всій повазі, от саме ситуація на енергоринку є модельною. Бо він почав працювати разом і одномоментно з вашим приходом до влади. Це саме той випадок, коли важко на когось перекладати відповідальність. За моїми оцінками там на сьогодні біля 40 мільярдів гривень збитків і боргів, збиткова мережева компанія стратегічна "Укренерго". Ми бачимо, які величезні проблеми сьогодні у інвесторів, які вклали гроші у "зелену" енергетику. Ми бачимо, що сьогодні, на превеликий жаль, доведеться, мабуть, таки йти по імпорт електроенергії. І це свідчить про неправильне регулювання цього енергоринку. І хочу зазначити, фракція "Батьківщина", безумовно, цей євроінтеграційний закон підтримує. Його треба буде підправляти згідно із зауваженнями, які ГНЕУ висловила. До речі, запитання. Як так уряд законопроект готує, що ГНЕУ банальні і правильні зауваження робить? Але поки не розберемося, що відбувається на нашому енергоринку, і чому у нас там немає і не буде інституцій за такої моделі, до тих пір ці законопроекти будуть пустим звуком. Але ми підтримуємо це.
Дякую, Олексій Юрійович. Шановні колеги, хто ще бажає? Я бачу. Давайте. Прошу, Рудик Сергій Ярославович. Після цього Шахов Сергій Володимирович. І після цього переходимо до голосування. Прошу народних депутатів зайняти свої місця.
Шановні колеги! Перш за все хотів подякувати Президенту Володимиру Олександровичу Зеленському за дуже слушну ініціативу: скликання цього позачергового засідання. Наша депутатська група буде голосувати за всі законопроекти енергоефективні, тому що це корисно з усіх точок зору. Тому, щоб не забирати вашу увагу, підтримую слова Олексія Кучеренка. Разом з тим, наша депутатська група "Партія "За майбутнє" звертається до Президента і до монобільшості з величезним проханням ініціювати ще одне позачергове засідання Верховної Ради, де розглянути питання збільшення удвічі видобуток власного природного газу і продаж його українцям за цінами виробника – не більше 1 гривні. Ми дуже сподіваємося, що ви відповідально ставитеся до можливостей українців у цей складний час виплачувати ці непомірні тарифи. Чекаємо з нетерпінням і підтримаємо двома руками.
Шахов Сергій Володимирович, група "Довіра", будь ласка.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Безумовно, ми підтримуємо повністю і модернізацію і когенерацію в енергетичному секторі. Хотілось б запитати, а хто відповість сьогодні, поки є профільний замміністра в залі, хто відповість сьогодні. Практично вже новий рік на носі, хто заплатить і де візьмуться гроші: 1 мільярд 850 мільйонів гривень многостраждальним шахтарям? Від Львова, від Донецької області, Луганської області, скільки шахтар роботяга буде стояти з протягнутою рукою з дружинами та дітьми? Далі, що робиться. Чому на Донбасі ціна на електроенергію сьогодні 4,18 і 5,70? Зовнішню електроенергію, за яку платять сьогодні платники податків. Хто буде відповідати? Чи війна тільки на Донбасі йде? Знову таки питання до Міністерства енергетики. Чому сьогодні провалений практично опалювальний сезон, за який говорили колеги? Всього на складах 600 мільйонів тонн вугілля. А повинно.
Шановні колеги, дуже дякую, ми завершили обговорення цього питання. Ми переходимо до прийняття рішення. Шановні колеги, прошу зайняти свої місця, ми переходимо до прийняття рішення. Шановні колеги, я ставлю пропозицію комітету прийняти за основу Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про комбіноване виробництво теплової та електричної енергії (когенерацію) та використання скидного енергопотенціалу" щодо розвитку високоефективної когенерації (реєстраційний номер даного законопроекту 4527). Шановні колеги, готові голосувати? Прошу проголосувати. [[16:00:18]] За-282 Рішення прийнято. Вітаю, колеги, закон прийнятий в першому. за основу. Ідемо далі, колеги. Наступний законопроект – це друге читання, 5464. Це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про альтернативні види палива" щодо розвитку виробництва біометану (реєстраційний номер проекту 5464). Я запрошую голову підкомітету з питань енергетики та житлово-комунальних послуг Жупанина Андрія Вікторовича. Він вже є. Шановні колеги, хтось буде наполягати на своїх поправках? Ніхто не буде. Ніхто не буде, дякую. Дякую. Це конструктивно. Шановні колеги, я ставлю пропозицію комітету прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону України "Про альтернативні види палива" щодо розвитку виробництва біометану (реєстраційний номер проекту 5464) Готові голосувати? Прошу проголосувати. [[16:01:47]] За-285 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Вітаю, колеги. Наступне питання. Наступне питання – це перше читання, законопроект № 6055. Це проект Закону про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах електронних комунікацій, радіочастотного спектра та надання послуг поштового зв’язку (6055). Шановні колеги, є необхідність його обговорювати? Є. Тоді давайте спочатку проголосуємо розгляд цього питання за скороченою процедурою. Для цього нам потрібно набрати 150 голосів. Готові голосувати? Прошу проголосувати. [[16:02:48]] За-230 Рішення прийнято. Я запрошую за трибуну доповідача – заступника голови Комітету з питань цифрової трансформації Олександра Павловича Федієнка. Олександр Павлович, я так розумію, що ви і від авторів, і від комітету, тому 4 хвилини, будь ласка.
Колеги, представляю вам законопроект (6055) про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах електронних комунікацій, радіочастотного спектра та надання послуг поштового зв’язку. Його авторами є Михайло Крячко, Олександр Федієнко та інші народні депутати. Над його написанням традиційно працювала робоча група на площадці Комітету цифрової трансформації, до її складу входили як представники громадськості, так і державних органів. Друзі, сьогодні вже працює регулятор – це Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері зв’язку та інформатизації. Його діяльність регулювалась старим Законом "Про телекомунікації". Ми прийняли новий Закон "Про електронні комунікації", але повноцінно він зможе функціонувати тільки після прийняття Закону про регулятора. Саме ці два закони стануть основою успішної цифровізації України. Хочу нагадати, що прийняття Закону про регулятора є нашим зобов’язанням згідно підписаної Україною Угоди про асоціацію. Оскільки для досягнення сумісності телекомунікаційної інфраструктури та правил її використання доступу до ринків послуг електронних комунікацій передбачається особлива та окрема координація між європейськими регуляторами у галузі зв’язку. Законопроект містить норми щодо прозорості призначення членів регуляторного органу на відкритих конкурсних засадах, незалежності регуляторного органу в прийнятті ним компетентних рішень, відкритості та гласності процесу державного регулювання з огляду на Конституцію України та рішення Конституційного Суду України щодо порядку створення регуляторного органу, призначення їх членів та їх місця в системі органів влади в Україні. Законопроект складається з трьох розділів, статтями яких встановлюються особливості організації діяльності регуляторного органу, його функції та повноваження. Порядок підготовки актів регуляторного органу, особливості здійснення контролю на ринках електронних комунікацій радіочастотного спектра та надання послуг поштового зв’язку. Черговий раз хочу нагадати, що без прийняття цього закону, не зможе в повній мірі діяти вже прийнятий Закон "Про електронні комунікації". Цей закон створить кращі передумови для входу України в Єдиний європейський цифровий ринок. А це в свою чергу означає нові можливості доступу до онлайн-ринків та електронних послуг України, спрощення правових та адміністративних бар’єрів, приєднання до єдиних правил для вільного транскордонного поширення онлайн-послуг та контенту онлайн-платежів, спрощення процедури цифрових контрактів та багато іншого. Колеги, цей закон – це реальний крок для входження України в єдиний цифровий простір Євросоюзу. Експерти ж оцінюють, що інтеграція України з єдиним цифровим ринком Євросоюзу дасть зростання експорту з України до ЄС товарів на більш як 2 мільярди доларів США, послуг на більш як 300 мільйонів доларів США, а ріст ВВП України планується на рівні до 12 відсотків. Сьогодні саме на Верховній Раді лежить відповідальність виконати наші зобов’язання згідно Угоди про асоціацію. Та цей закон – це не тільки виконання Україною своїх зобов’язань, це ще й один з додаткових поштовхів для подальшої цифровізації нашої країни. Комітет цифрової трансформації на своєму засіданні 22 вересня цього року ухвалив рекомендувати Верховній Раді України включити цей законопроект до порядку денного та прийняти його в першому читанні за основу. Прошу підтримати. Після його прийняття в нашій залі запрошую всіх активно долучитись до підготовки до другого читання. При підготовці до другого читання робоча група продовжить свою роботу. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, ми говорили, що є необхідність обговорити цей законопроект. Тому прошу записатися: два – за, два – проти для обговорення. Слово надається народному депутату України Ткаченку Олександру Михайловичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Штепі Сергію.
Сергій Штепа, будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги. Ми завжди дуже багато говоримо про те, що Україна йде в Євросоюз, і цей законопроект є саме реальним кроком в Європу. В Угоді про асоціацію Україна взяла на себе зобов’язання до вересня 2021 року реформувати регулятор телекомунікаційних послуг, а також посилити його незалежність. Ми маємо підтримати цей законопроект, тому що він абсолютно необхідний для функціонування ринку електронних комунікацій. В цьому законопроекті дуже чітко виписані вимоги до майбутнього члена регуляторного органу: він повинен мати профільну освіту, він повинен не мати конфлікту інтересів. Він повинен мати, до речі, українське громадянство, що теж чітко прописано в цьому законопроекті. Цей законопроект має бути оперативно підготовлений комітетом до другого читання, оскільки його потрібно прийняти в цілому до 1 січня 2022 року. Тому що саме в цю дату вступає в силу Закон України "Про електронні комунікації", який ми з вами нещодавно прийняли. І нагадаю ще раз, що все це є зобов’язанням України згідно з Угодою про асоціацію з Євросоюзом. Тому я дуже-дуже прошу підтримати цей законопроект. Він є абсолютно необхідним і сьогодні, і в майбутньому. Дякую.
Слово надається народному депутату України Кучеренку Олексію Юрійовичу, фракція політичної партії Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина".
Пан Кабаченко.
Володимир Кабаченко, будь ласка.
Кабаченко Володимир, "Батьківщина". Колеги, черговий законопроект, який порушує чинну Конституцію країни і який ми вимушено маємо з вами розглядати під час позачергового засідання Верховної Ради України. Дуже м’яко кажучи, досить дивно виглядає взагалі ініціатива створення незалежного регулятора, який буде підзвітний Президенту України, а кадрові рішення щодо припинення повноважень членів цього регулятора буде приймати профільний комітет Верховної Ради України. Це є перше порушення Конституції України. Більш того, 100 відсотків складу комісії, незалежного регулятора, буде визначати переможців на посаду саме Офіс Президента. Тож про яку незалежність незалежного національного регулятора взагалі зараз йдеться? А як вам виглядає ініціатива, закладена у проекті, що Національна комісія фактично перебирає на себе частину функцій судової системи? Наприклад, в частині вирішення позасудових спорів між постачальниками електронних комунікаційних мереж. А також в частині розгляду справ про порушення галузевого законодавства та застосування адміністративних штрафів та адміністративно-господарських санкцій. Вчора відбулося засідання Комітету з питань антикорупційної політики і саме цей законопроект ми розглядали під час засідання нашого комітету. На комітеті були присутні 10 народних депутатів України: 5 представників монобільшості, 5 представників інших фракцій. Так от, на превеликий жаль, представники монобільшості, не дивлячись на те, що цей законопроект є об’єктивно корупціогенним, вони не побачили тут корупції, а всі інші представники інших фракцій, вони його визнали корупційним. Тому доля цього законопроекту – відправити його суб’єкту законодавчої ініціативи на доопрацювання. І сьогодні ми цей законопроект у цій формі підтримувати не зможемо. Дякую.
Слово надається народному депутату України Павленку Ростиславу Миколайовичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Дякую. Прошу передати слово Володимиру Ар’єву.
Володимир Ар’єв, будь ласка.
Шановні колеги, це дійсно закон, який потребує від нас зобов’язання, яке ми взяли перед Європейським Союзом. Але я не розумію, чому ми завжди в діжку меду хочемо засунути обов’язково ложку дьогтю, тому що тоді уже діжкою меду це не назвеш. Я отримав пропозицію стати співавтором цього законопроекту, але норма, яка фактично робить цю Національну комісію підконтрольною Офісу Президента чи то пак офісу віцепрезидента. Я вважаю, що це є абсолютно неприйнятною річчю. Якщо вона, Національна комісія, підпорядкована Кабінету Міністрів, підзвітна Президенту України, але комісію із відбору членів Нацкомісії віддають взагалі неіснуючому органу, який ні в Конституції, ні в законах України не прописаний. То яким чином можна називати цей законопроект проєвропейським, якщо неіснуюча структура буде формувати комісію з відбору членів Національної комісії, про яку ми говоримо? Тому це принциповий момент, і саме через те, що це не відповідає європейським стандартам, фракція "Європейська солідарність" утримається від голосування за цей законопроект і дуже рекомендує Комітету профільному з питань цифровізації доопрацювати, якщо він буде ухвалений в першому читанні, щоб прибрати цю норму, яка ганьбить Україну і яка наділяє Офіс Президента невластивими йому повноваженнями. Дякую.
Зараз ще я надам слово Ярославу Івановичу Железняку, але попрошу народних депутатів. тому що після цього ще буде два виступи, і після цього голосуємо. Прошу зайняти свої місця. Ярослав Іванович Железняк, будь ласка, ваше слово.
Прошу передати слово Юрчишину Ярославу Романовичу.
Ярослав Романович Юрчишин, будь ласка.
Ярослав Юрчишин, об’єднання "Справедливість". Я би хотів наголосити на кількох речах. Ну, по-перше, біг по граблям – це, звісно, національний вид спорту. Але як ще представникам більшості варто пояснити про те, що Президенту статтею 106 Конституції заборонено виходити за межі своїх повноважень? Перша ініціатива була, коли ви внесли зміни до Конституції, які б дозволили Президенту створювати регуляторні органи. Конституційний Суд сказав, що створювати не можна. Зараз ми маємо величезні проблеми з Конституційним Судом. Потім фактично, коли було створено Національне антикорупційне бюро, Президент знову, ще попередній, вийшов за межі своїх повноважень – вчергове звернули на це увагу. Так само ми маємо рішення Конституційного Суду стосовно Національної комісії у сфері енергетики. Тепер, для того, щоб обійти це, створюється таке, знаєте, квазіутворення, нібито експерта рада, нібито дорадчий орган, але який буде мати дуже суттєві функції. І хочу ще наголосити, власне, ця експертна рада не буде декларуватись. Тобто що вони отримали за формування конкурсної комісії, ми з вами не дізнаємось. Наступний момент. Тут казали, що попередній склад профільної регуляторної структури, ну, фактично не справляється зі своїми повноваженнями. Так от, власне, цей склад буде в конфлікті інтересів обирати новий склад. Бо саме експертна рада створюється зокрема з представників цієї структури. Ну, таке, дуже масло масляне. Але все це прямує на одне – надати Президенту непритаманних повноважень. Друзі, не прикривайтеся євроінтеграцією. Якщо ви хочете справді втілення європейських норм, виконуйте Конституцію. За цей законопроект голосувати не можна. Він містить суттєві корупційні ризики. Дякую.
Надається слово Бакунцю Павлу Андрійовичу. Після цього ще один виступ, і переходимо до голосування.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Звичайно, що прийняття даного законопроекту дозволить створити ще один орган у сфері регуляції інформаційно-комунікаційних систем. І ця Національна комісія, яка буде здійснювати це державне регулювання, вона буде на противагу чи як Національній комісії, яка вже здійснює державне регулювання у сфері зв’язку та інформатизації. І є застереження в законопроекті те, що, напевно, цьому органу надається забагато негативних повноважень, як і сфера регуляції, так і контролю, як і позасудових вирішень будь-яких спорів між членами інформаційно-комунікаційної системи в Україні. Тому депутатська група "Довіра" вважає, що його, якщо прийняти в першому читанні, слід дуже добре доопрацювати, а тоді виносити на друге читання. Дякую.
Слово надається Лубінцю Дмитру Валерійовичу. І після цього переходимо до голосування. Шановні народні депутати, прошу зайняти свої місця.
Шановна президія, шановні народні депутати, громадяни України! Депутатська група "Партія "За майбутнє" буде голосувати за цей законопроект, але тільки в першому читанні, тільки в першому читанні. Окрім того, про що сказали наші колеги, я не буду повторюватися, це і з приводу повноважень Президента непритаманних, це і з приводу того, що створюється комісія, якій надають надвеликі повноваження, ми би хотіли звернути увагу на одну норму, що цій комісії буде надаватися право забезпечити здійснення заходів щодо запобігання користуванням обладнанням мобільного зв’язку, законність застосування якого на території України не підтверджена. Можу вам сказати, що якщо цю норму не змінити, то будь-який мобільний телефон, наприклад, який не підтверджений офіційно, буде вимкнений. І це стосується всього обладнання, в тому числі на мобільному зв’язку. Тому до другого читання, читайте висновок ГНЕУ, треба прибирати багато норм.
Дякую. Шановні колеги, ми переходимо до прийняття рішення. Я попрошу народних депутатів зайняти свої місця. І я ставлю пропозицію комітету прийняти за основу з пропозицією комітету щодо врахування запропонованих уточнень при підготовці до другого читання згідно з першою частиною статті 116 Регламенту проект Закону про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах електронних комунікацій, радіочастотного спектра та надання послуг поштового зв’язку (реєстраційний номер проекту 6055). Шановні колеги, готові голосувати? Прошу голосувати. [[16:18:55]] За-230 Рішення прийнято. По фракціях покажіть, будь ласка. Наступний законопроект у нас – це друге читання, законопроект 4554. Це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо приведення законодавства України у сфері дитячого харчування у відповідність до вимог законодавства Європейського Союзу (ЄС). Шановні колеги, я запрошую голову Комітету з питань аграрної та земельної політики Миколу Тарасовича Сольського. Хтось буде наполягати? Ніхто не буде наполягати. Дякую. Микола Тарасович, ви просто обеззброїли всіх. Тому я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо приведення законодавства України у сфері дитячого харчування у відповідність до вимог законодавства ЄС. Готові голосувати, шановні колеги? Це номер реєстраційний 4554. Прошу голосувати. [[16:20:23]] За-273 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Вітаю, колеги. Шановні колеги, далі в нас залишилися ратифікації. Дивіться, з приводу "без обговорення". У нас була домовленість, що все-таки по перших двох ратифікаціях хочуть виступити, а далі без обговорення. Сприймається це? [[Шум у залі]] Ну, як ні? Я не можу сказати "ні". Добре. Тоді давайте проголосуємо. Перша ратифікація. Проект Закону про ратифікацію Меморандуму про взаєморозуміння між Україною та Європейським поліцейським офісом стосовно конфіденційності та забезпечення збереження інформації (реєстраційний номер проекту 0075). Давайте проголосуємо його розгляд за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[16:21:27]] За-241 Рішення прийнято. Шановні колеги, є необхідність доповідати? Тоді давайте одразу. Ірина Геращенко проситься від "Європейської солідарності". Хто ще хоче виступити? Більше ніхто. Ірина Володимирівна, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, ми вітаємо проведення євроінтеграційної сесії у Верховній Раді України. Безумовно, наша фракція буде підтримувати всі ратифікаційні законопроекти, які наближають законодавство України до норм і стандартів ЄС. Але це чудовий привід зараз поговорити, чи дійсно Україна рухається до Європейського Союзу? Адже ЄС – це принципи. ЄС – це демократія. ЄС – це свобода слова. ЄС – це відсутність цензури. І в останні дні суспільство просто сполохнула кількість резонансних заяв про тиск Банкової на засоби масової інформації, зокрема, на Суспільне мовлення – один із основних фундаментів незалежної держави і демократії. Так само відразу кілька телеканалів заявили те, що вже і так є очевидним, що саме на Банковій пишуться сценарії ток-шоу всіх найбільших телеканалів. Саме там затверджуються темники, за якими і проводяться ці ток-шоу. Саме там затверджуються списки угодних і неугодних. Саме це було за Медведчука, коли щодня з Банкової приходили списки дозволених і недозволених (темы: "важное и актуальное" и "просьба игнорировать"). Я була журналістом тоді і пішла з журналістики саме через цензуру. І хочу сказати, що, і владі і опозиції, ми боролися проти цензури, і не дамо вам повернутися в часи Януковича. Коли ви намагаєтеся порушити принципи ключові свободи слова і демократії, коли ви через Банкову через Офіс Президента Зеленського тиснете на медіа, щоб змусити продати незалежні телеканали. Ми вимагаємо проведення слухань з питань свободи слова. Ми вимагаємо порушення кримінальних справ за статтею 171 – перешкоджання журналістської діяльності. Ми вимагаємо негайного звільнення всіх причетних до тиску і цензури на Банковій. Ми вимагаємо припинити тиск на незалежного мовника, і ми висловлюємо солідарність українським.
Шановні колеги, ще попросилася Мезенцева Марія Сергіївна, я не можу не дати. Після цього голосуємо. Дві хвилини, Мезенцева Марія Сергіївна, будь ласка.
Колеги, я розумію, що ви всі дуже втомлені. Але дуже дивно чути від наших колег, особливо з євроінтеграційного комітету, як ми щось не виконуємо, або який сьогодні поганий день – євроінтеграційний. Я нагадаю, ми з вами спільно за два роки просунулися на 8 відсотків виконання Угоди про асоціацію, зараз це перевищує вже 50 відсотків. Ми сьогодні з вами попіклувалися про малюків, які ще навіть не народилися, і про безпеку їхнього харчування, про енергоефективність, про насіння для аграріїв. Про що ми взагалі говоримо? Потім зал весь голосує і ви доводите це власними голосуваннями. Мобільні телефони, які ми з вами всі маємо, і телекомунікації, і пошту, якою ми знову користуємося – це сьогоднішня зрозуміла євроінтеграція. Ми дякуємо Президенту Зеленському, що це перше позачергове євроінтеграційне засідання, яке відбувається в українському парламенті з 2019 року. І будемо надалі працювати для того, щоб будівельна сфера підтягнулася, екологія. Ми далі з вами голосуємо ратифікацію, яка стосується заліснення, і наукової роботи в цій сфері. А ми з вами, колеги, держава Україна за два роки висадила 15 мільйонів дерев нашими з вами зусиллями, громадської організації "Озеленення України". І також Президент України говорить про заліснення і це підтримується екологічним напрямком, всіма нашими виконавчими гілками влади і політичним спектром. Тому я вас прошу, це наша робота. За нас проголосували для того, щоб ми покращували повсякденне життя. Тому, шановні колеги, далі ми не будемо робити полеміку, але це зрозуміла євроінтеграція. Закликаю показати конституційну більшість.
Шановні колеги, я ставлю пропозицію комітету прийняти в цілому проект Закону про ратифікацію – Проект Закону про ратифікацію Меморандуму про взаєморозуміння між Україною та Європейським поліцейським офісом стосовно конфіденційності та забезпечення збереження інформації (реєстраційний номер проекту 0075). Готові голосувати? Прошу голосувати. [[16:26:42]] За-274 Рішення прийнято. Проект закону прийнятий в цілому. Наступний проект Закону 0089. Це проект Закону про ратифікацію Угоди між Україною та Фінляндською Республікою про взаємну охорону інформації з обмеженим доступом. Теж ми домовилися, один виступ буде, якщо ще хтось забажає, а далі голосуємо всі ратифікації без обговорення. Давайте проголосуємо розгляд цього питання за скороченою процедурою, треба набрати 150 голосів. Прошу підтримати та проголосувати. [[16:27:24]] За-238 Рішення прийнято. Я запрошую, просили від "Європейської солідарності", Климпуш-Цинцадзе Іванна Орестівна, 2 хвилини, будь ласка.
Шановні колеги, ми безумовно будемо підтримувати всі ратифікації. Тільки так, дійсно, від членів євроінтеграційного комітету досить дивно чути, що це наша робота і це перше позачергове засідання з євроінтеграції аж за 2 роки. Ви самі це визнали – дивно, якщо це перше. Значить, можливо, не треба їх робити через позачергові засідання. Колеги, ви хочете працювати, ви хочете розібратися в тому, що зараз відбувається? То чому ж ви не хочете обговорювати суть кожної ратифікації? Чому ви закриваєте очі? А можливо, у вас є питання до того, що сьогодні пропонується, до ратифікації? Хоча до цього конкретного законопроекту в мене нема. Але я вам скажу, ми сьогодні будемо голосувати за кілька ратифікацій про наші чергові кредитні зобов’язання, отримуючи кредити, важливі для України кредити, від Європейського інвестиційного банку і, так, вони потрібні для різних галузей. Ми будемо голосувати за те, що нам дадуть додаткові кошти на боротьбу з COVID-19. Тільки в мене питання, колеги. Комітет давно підготував до розгляду цей законопроект. Чому він до цього часу не виставлявся в порядок денний? Це перше питання. Чому ми відтягуємо для піар-акції такі потрібні речі, які потрібні кожному українцю? Колеги, в мене інше питання. Ми буквально вчора у комітеті мали зустріч із представниками Європейського інвестиційного банку. 7,5 мільярда доларів, вірніше євро, вибачте, на сьогодні є кредитний їхній портфель в Україні. Знаєте скільки використано? Два. П’ять мільярдів євро, якими може користуватися Україна, які ми можемо включити в нашу економіку, ми ними не користуємося. В мене питання до уряду. Що робить уряд для того, щоб покращити власне вибірку цих коштів, які потрібні для українців? Але ви не хочете це обговорювати, хочете просто натискати кнопки. Натискайте.
Слово надається Вінтоняк Олені Василівні. Після цього переходимо до голосування за цей. [[Шум у залі]] Ні, ми в другий не заходимо в обговорення, друзі, ми ж домовилися. Вінтоняк Олена Василівна і після цього голосуємо за цей, і всі решта без обговорення, як ми домовилися. Будь ласка, Олена Василівна.
Добрий день! Дякую за надане слово. Що ж, підтримуємо всі ратифікації, закликаю проголосувати і наступні також. Тому що наступна ратифікація (там, де 0108), вона надає можливість якраз отримувати допомогу від Естонської Республіки. Але це вже буде наступне. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Як ми і домовлялися, ми зараз переходимо до голосування за цю ратифікацію і далі без обговорення за всі решта. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти в цілому проект Закону про ратифікацію Угоди між Україною та Фінляндською Республікою про взаємну охорону інформації з обмеженим доступом (реєстраційний номер проекту 0089). Готові голосувати? Прошу голосувати. [[16:31:26]] За-276 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Наступне. Шановні колеги, без обговорення. Я ставлю пропозицію комітету прийняти в цілому проект Закону про приєднання України до Конвенції про Європейський інститут лісу (реєстраційний номер проекту 0094). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[16:32:01]] За-278 Рішення прийнято. Наступне. Ставлю пропозицію комітету прийняти в цілому проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Естонської Республіки про технічне та фінансове співробітництво (реєстраційний номер проекту 0108). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[16:32:34]] За-279 Рішення прийнято. Наступне. Ставлю пропозицію прийняти в цілому проект Закону про ратифікацію Угоди (у формі обміну нотами) між Кабінетом Міністрів України та Урядом Королівства Данія про здійснення оплачуваних видів діяльності членами сімей співробітників дипломатичних представництв та консульських установ (реєстраційний номер проекту 0111). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[16:33:13]] За-279 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Наступний. Вношу пропозицію прийняти в цілому проект Закону про ратифікацію Листа про внесення змін № 3 до Фінансової угоди (проект "Програма розвитку муніципальної інфраструктури України") між Україною та Європейським інвестиційним банком (реєстраційний номер проекту 0113). Готові проголосувати? Прошу голосувати. [[16:33:51]] За-281 Рішення прийнято. Так. Далі я вношу пропозицію прийняти в цілому проект Закону про ратифікацію Угоди про внесок між Україною та Європейським банком реконструкції та розвитку щодо участі України у Фонді Східноєвропейського партнерства з енергоефективності та довкілля (реєстраційний номер проекту 0120). Готові голосувати? Прошу голосувати. [[16:34:28]] За-281 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. І крайня, якщо я не помиляюся, на сьогодні ратифікація. Я ставлю пропозицію прийняти в цілому проект Закону про ратифікацію Гарантійної угоди "Проект розвитку АТ "Укрпошта": Логістична мережа та Сільське відділення" між Україною та Європейським банком реконструкції та розвитку (реєстраційний номер проекту 0123). Шановні колеги, готові голосувати? Прошу голосувати. [[16:35:12]] За-280 Рішення прийнято. Шановні колеги, ми вичерпали порядок денний. Я дуже дякую всім за такий прекрасний євроінтеграційний поступ. І я оголошую позачергове пленарне засідання Верховної Ради України закритим. Зустрінемося завтра, відповідно до Регламенту, о 10 годині.