Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Uvažene dame i gospodo saborski zastupnici. Evo u ovoj objedinjenoj raspravi u najkraćim crtama pokušat ćemo predstavit novele koje predlažemo Zakonom o energiji i Zakonom o regulaciji energetskih djelatnosti. Dopustite odmah na početku da se i zahvalim na raspravama koje su provedene na saborskim odborima kojom prigodom smo predstavili ove nacrte i naravno čuli i vaša mišljenja. Vezano za Prijedlog zakona o energiji, ali i s njim povezan Zakon o regulaciji energetskih djelatnosti dopustite da kažem da ćemo do kraja godine još jednom u Saboru biti po sličnoj osnovi. Naime, Zakon o energiji sukladno trećem paketu direktiva koje uređuju energetiku na razini Europske unije, Zakon o energiji je krovni zakon koji zajedno sa Zakonom o regulaciji energetskih djelatnosti, ali i Zakona o tržištu električne energije i Zakona o tržištu plina čini paket slijedom trećeg paketa direktiva na razini Europske unije kojeg ćemo još do kraja godine uputiti na raspravu u Hrvatski sabor. Na taj način preuzimanjem obveza iz pristupnih pregovora do punopravnog članstva moramo implementirati, dakle ne samo usvojiti već i početi provoditi kompletno prenesen treći paket energetskih direktiva što znači u domaćem zakonodavstvu primarno Zakon o energiji, a s njim povezan Zakon o regulaciji energetskih djelatnosti, tržišta električne energije i Zakonu o tržištu plina. Vezano za Zakon o energiji, ciljevi koji se postižu ovim konačnim prijedlogom zakona je da se on odnosi na sve djelatnosti u energetskom sektoru i da daje smjernice sa izradu zakona koji opisuju pojedina energetska tržišta i tretira tržište energenata sa zajedničke platforme. Također, zakonom se donošenje tarifnih stavki u tarifnim sustavima, odnosno donošenje cijene ili tarife prema metodologijama prenosi sa Vlade na energetske subjekte uz odobrenje Hrvatske energetske regulatorne agencije, uključivo dakle osim plina, električne energije i toplinarstva. Za osiguranje redovite opskrbe energijom Republike Hrvatske smatra se odgovornim tržište. Mislim da je na jednom od odbora postavljeno pitanje što to zapravo u praksi znači i kako se tržište smatra odgovornim za redovito opskrbljivanje energije. S jedne strane se radi o odgovornosti operatera na tržištu koji građanstvo i svoje potrošače snabdijevaju energentima. Međutim imamo i naravno moguće druge situacije, radi se o eventualnim izvanrednim stanjima i uvjetima kada dolazi do poremećaja na tržištu. Tada sektor i sve ono što čini energetski sektor i distributeri i operateri moraju biti pripravni što znači da država, odnosno državna tijela imaju obvezu brinuti o sigurnosti opskrbe i to prije svega kroz planiranje razvoja kako bi energetski subjekti u Hrvatskoj bili sigurni, kako bi bili pouzdani što se tiče dobave, odnosno opskrbe svojih potrošača i kako bi bilo dovoljno energije u traženim količinama ukoliko dođe do izvanredne situacije. Također u tom segmentu ono što se očekuje je da su energetski objekti i ispitani, da su lokacije za njihove tehničke uvjete odobrene, da su od interesa za Republiku Hrvatsku i da vlasnici kroz tu obvezu osiguravaju njihov pouzdani rad. Dakle, da je cijeli zapravo lanac na razini standarda i kvalitete koji osigurava sigurnu dobavu energenata. Također ono što se predlaže ovim zakonom je da se uspostavi jasan odnos između tržišnih energetskih djelatnosti kao što su proizvodnja, opskrba i trgovina i reguliranih energetskih djelatnosti kao što je upravljanje distribucijskim transportnim odnosno prijenosnim mrežama. Također uvodimo sustav jamstva za podrijetlo električne energije i u tom segmentu se usklađujemo sa Direktivom o promociji korištenja obnovljivih izvora energije. Također, sva energija koja se proizvodi iz obnovljivih izvora energije mora biti bilancirana u kvotu potrošnje Republike Hrvatske. Isto tako se uvode pravila u kvaliteti energije koje će donositi Hrvatska energetska regulatorna agencija. I ono što je također jako bitno je utvrđivanje pozicije krajnjih kupaca koji moraju, odnosno moraju imati posebne mjere zaštite zbog svog socijalnog stanja. Dakle, govorimo o ugroženim kupcima s osnove njihovog materijalnog stanja, ali i s druge strane zaštićenih kupaca što se tiče sigurnosnih razloga. S ovim zakonom povezan je i Prijedlog zakona o regulaciji energetskih djelatnosti. Ono što je na neki način trend koji je doveo i do izmjene samog paketa direktiva na razini Europske unije, a podredno i promjenu u našem domaćem zakonodavstvu kroz ovaj prijedlog je jedno dugogodišnje praćenje monitoriranje na terenu na razini država članica kako zapravo regulatori funkcioniraju u nacionalnim okvirima, odnosno da li su dovoljno samostalni, da li ispunjavaju svoju funkciju potpuno neopterećeno od egzekutive, odnosno od izvršne vlasti. I ono što je sama analiza primjena svih nacionalnih propisa u praksi na razini država članica pokazala jest da zapravo učinkovitost regulatora u energetskom sektoru nije odgovarajuća i da zapravo regulatori u državama članicama ne pokazuju dovoljno samostalnosti u svom radu u odnosu na izvršnu vlast zbog manjka, odnosno pomanjkanja dovoljno širokih ovlasti ali i diskrecijskih prava. I upravo s te osnove, to je treći paket direktiva, nameće potrebu da unificirano kroz sve države članice Europske unije regulator mora imati mogućnost, mora imati pravo i ovlasti za donošenje odluka o svim relevantnim pitanjima kako bi unutarnje tržište i električne energije i prirodnog plina ispravno funkcioniralo i bilo potpuno neovisno o svim drugim javnim ili privatnim interesima. Ono što držimo da će se postići kroz usvajanje ovog prijedloga zakona je da će HERA ojačati svoju samostalnost i neovisnost od svih drugih javnih ili privatnih subjekata uključujući i izvršnu vlast, dakle uključujući i samog predlagatelja odnosno Vladu kao i nadležno ministarstvo, u ovom slučaju Ministarstvo gospodarstva. Isto tako, ono što će biti omogućeno samim zaposlenicima i odgovornim osobama na razini HERA-e, dakle osobama koje su zadužene za rukovođenje HERA-om jest da djeluju neovisno prilikom izvršenja regulatornih zadataka, odnosno donošenja odgovarajućih regulatornih akata. I također, ono što HERA dobiva ovim prijedlogom zakona su veće normativne, izvršne i nadzorne ovlasti. Dakle, proširenje, sadržajno proširenje ovlasti za djelovanje HERA-e, a posebno je značajno da se te ovlasti proširuju i na područje cijena kao i naknada za regulirane djelatnosti. Isto tako, HERA-e će moći i biti u stanju bolje promovirati i nadziranje, postizanje, nadziranje postizanja općih ciljeva regulacije energetskog sektora kao što su poticanje konkurentnog, sigurnog i za okoliš održivog unutarnjeg tržišta električne energije i prirodnog plina, učinkovito otvaranje tržišta za trgovinu električnom energijom, omogućavanje lakšeg priključka na mrežu za nove proizvodne objekte, poticanje energetske učinkovitosti i zaštite okoliša. Ukratko u ovom objedinjenom predstavljanju oba zakona zahvaljujem na pažnji. I naravno odgovorit ćemo na svako pitanje koje se može postaviti tijekom rasprave. Hvala gospodine predsjedniče.
Hvala i vama poštovana zamjenice ministra. Žele li izvjestitelji odbora, radnih tijela uzeti učešće u raspravi? Izvolite, poštovani zastupnik Vinković Odbor za lokalnu i područnu i regionalnu samoupravu.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, uvažene zamjenice sa suradnicima, dame i gospodo zastupnici. Odbor za lokalnu i područnu samoupravu je održao 10. listopada svoju sjednicu gdje je raspravio ove prijedloge zakona. Nakon uvodnog izlaganja predlagatelja u raspravi članova Odbora istaknuto je pitanje o cijeni energije kao i o načinu odlučivanja u određivanju visine energije za građenje. Isto tako, navedeno je pitanje odredbe članka 48. Zakona kojim se predviđaju novčane kazne i za jedinice lokalne samouprave, za moguće prekršaje za koje jedinice nisu nadležne a niti mogu utjecati na njihov nastanak. A nakon provedene rasprave Odbor za lokalnu i područnu regionalnu samoupravu je većinom glasova 7 glasova za i 2 glasa protiv odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese ovaj Zakon o energiji. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani predsjedniče odbora. Otvaram raspravu. Raspravu počinjemo po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Prvi je klub IDS-a i poštovani zastupnik Damir Kajin. Izvolite poštovani zastupniče.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodo predstavnici ministarstva, uvažena gospodo zastupnici. U uvodu ovoga zakona se doslovce kaže da donošenjem ovog zakona pridonijet će se stvaranju sveobuhvatnog i kvalitetnog zakonskog okvira za ostale zakone, podzakonske propise u području energetike RH što je od velike važnosti za poslovanje energetskih subjekata, ali i za sveobuhvatno pokretanje gospodarstva. Zatim se govori o osnovnim pitanjima koja se trebaju urediti zakonom i posljedice koje će donošenjem zakona proisteći. To je, trebalo bi se postići sljedeći ciljevi, citiram: "Izmjena postojećih i to je uvođenje novih definicija, uvođenje sustava jamstva, podrijetla električne energije, stvorit će se pretpostavke za usklađenje s direktivom, jednako tretiranje kupaca energije, odnosno ukidanje kategorije povlaštenih i tarifnih kupaca u sektorima električne energije i plina. Zatim se govori o osiguranju redovite opskrbe energijom RH, donošenjem tarifnih stavki u tarifnim sustavima, odnosno donošenje cijene ili tarife prema metodologijama koje se prenose sa Vlade na Hrvatsku energetsku regulatornu agenciju itd., itd." Hrvatska energetska regulatorna agencija će donositi opće uvjete opskrbe energijom koje će sadržavati mjere zaštite krajnjih kupaca i da ne nabrajam sve ostalo. Možda samo, utvrđuje se pozicija krajnjih kupaca koji moraju, odnosno mogu imati posebne mjere zaštite zbog svog socijalnog statusa (ugroženi kupci) ili sigurnosnih razloga to su tzv. "zaštićeni" jasno kupci. Znači, između redaka ovaj zakon je svojevrsna pretpostavka za energetske investicije u RH. Jasno je da mi koji dolazimo iz Istre a priori smo opterećeni tim Plominom 3 ili Plominom C. Ja ne znam što će Skupština županije Istarske učiniti u ponedjeljak ali ja mislim da bi trebala reći ne prije svega ugljenu. Zašto? Jer 3 km od Plomina prolazi plinovod kojim se plin iz istarskog podmorja vodi ili hrvatskog podmorja svejedno ka Zagrebu, odnosno dole u Dalmaciju, uvjeravaju nas da bi uskoro na Krku trebalo početi graditi LNG termimnal. Struja iz ugljena je skuplja no što je iz plina, u to mene uvjerava prof. Tirelli zadnji ja ću reći Hrvat koji je izgradio jednu termoelektranu na ugljen u RH. Hrvatski se plin prodaje Italiji. Iz Italije mi uvozimo skupu struju proizvedenu od tog plina iz hrvatskog podmorja. Termoelektrana na ugljen neće zaposliti nove ljude, na plin zasigurno bi. Termoelektrana na ugljen dobar je, ja se usuđujem kazati izvozni posao onih koji će biti izabrani za tu koncesiju, da li će biti riječ o Korejcima, Rusima, Poljacima, Talijanima, to ostaje da se vidi. Termoelektrana na ugljen košta najmanje 800 milijuna eura, na plin negdje oko 400 milijuna eura. Udio domaće operative ne može biti u gradnji te termoelektrane najmanje 200 milijuna do 300 milijuna eura kao što nas uvjeravaju predstavnici ministarstva ako gradnja ipsilona košta oko 250 milijuna eura. Ova termoelektrana oslobađa Hrvatsku od znatnog uvoza struje, to je apsolutno točno, ali lokalna samouprava mora znati da renta od plina ili ugljena bila bi ista, a u zdravlju jednostavno neću trošiti riječi a to je sigurno ono što je najbitnije i o čemu bi trebali drugi raspravljati. Neću više o tome, ali sigurno je da čekam odluku Skupštine županije Istarske. Prije sam citirao ona osnovna pitanja koja se trebaju urediti zakonom, odnosno posljedice koje će donošenjem zakona proisteći od jednakog tretiranja kupaca energije, odnosno ukidanje kategorija povlaštenih i tarifnih kupaca u sektoru električne energije i plina pa sve tamo do uređivanja pozicije krajnjih kupaca koji moraju, odnosno mogu imati posebne mjere zaštite zbog svog socijalnog statusa ili svoje socijalne ugroženosti ili sigurnosnih razloga ako govorimo o zaštićenim kupcima. Znači, ovaj zakon ja bih rekao je jedna mala, ili ovi zakoni su pardon jedna mala legislativna energetska revolucija. Znači, ovo tj. struju da treba samo moći plaćati. Poskupljenja u ovoj godini bila su više nego značajna. Ako se ne varam plin je poskupio 22%, struja je poskupjela 20% s time da treba biti pošten i priznati da za bolnice, za škole, za dio gospodarskih subjekata plin bi trebao biti jeftiniji ako se ne varam onih 6,6%. Valjda se ova poskupljenja pravdaju nekim novim investicijama u energetskom sektoru RH. Najavljeno je da bi Hrvatska morala u jednom ciklusu ili u jednom periodu koji je pred nama izgraditi između ostalog taj Plomin C, sad se spominje 1 milijarda eura, hidroelektranu na Savi 800 milijuna eura, hidroelektranu na Dravi 350 milijuna eura, Kosinj-Senj 650 milijuna eura, LNG Krk 600 milijuna eura, termoelektranu Rijeka obnoviti 450 milijuna eura, vjetroelektrane 400 milijuna eura, hidroelektrana Dubrovnik 170 milijuna eura, hidroelektrana OMBLA negdje oko 140 milijuna eura. Čitam jedan naslov ADRIS već osigurao novac za projekt Kosinj-Senj 2 težak 650 milijuna eura. Naime, nedavno je gospodin Čačić prvi potpredsjednik Vlade otkrio kako je za taj projekt izuzetno zainteresiran domaći investitor s osiguranim sredstvima. Misli se na ADRIS, ali prema medijskim računicama kaže da će se ova investicija, i to je dobro da su zainteresirani, dobro da čak i u to idu, ali kaže prema medijskim računicama ova će se investicija u Lovdaću vratiti, već kroz period od 5 godina. Zbog čega onda neki drugi postavljaju pitanje, ako se jedna takva investicija od 650 milijuna eura investitoru vraća kroz period od 5 godina, zbog čega je uopće onda treba prepustiti domaćim ili stranim investitorima umjesto da možda od nje direktno kroz Hrvatsku elektroprivredu ili HEP pokuša profitirati država. Činjenica jeste, s druge strane da nama doslovce, da Hrvatska doslovce vapi za investicijama, Hrvatska je tako reći ostala bez inozemnih ulaganja u ovoj godini. Prvih 6 mjeseci strana ulaganja bila su na razini poslijeratne 1996. odnosno krizne 2010. godine i iznosile su samo 154 milijuna eura prema najnovijim podacima koje smo dobili od Hrvatske narodne banke. Na strani 6 stoji, ovog zakona, spominje se između ostalog i ugrožene kupce, to su oni kupci energije iz kategorije kućanstva koji zbog svog socijalnog položaja ili zdravstvenog stanja imaju pravo na isporuku energije prema posebnim uvjetima. Kakve su socijalne prilike bojim se da bi gotovo svi trebali biti u statusu tzv. ugroženog kupca. Ali, da se ja sada opet vratim, možda samo s rečenicom ili dvije na ovaj Plomin 3, odnosno C. A ključ ovog zakona, kako ga ja vidim, to je ovaj članak 7. odnosno 6. Članak 6. doslovce glasi, citiram članak 6. stavak 1. i članak 7. stavak 1.: "Da na temelju strategije energetskog razvoja Vlada Republike Hrvatske donosi program provedbe strategije energetskog razvoja kojim se utvrđuju mjere, nositelji aktivnosti, dinamika, realizacija energetske politike i provođenja nacionalnih energetskih programa, način ostvarivanja suradnje sa tijelima lokalne i područne (regionalne) samouprave na području planiranja razvoja energetskog sektora i suradnje s energetskim subjektima te s međunarodnim organizacijama." A u članku 7. stavku A. se kaže: "Da jedinice lokalne samouprave i jedinice područne, regionalne samouprave dužne su u svojim razvojnim dokumentima planirati potrebe i način opskrbe energijom te takve dokumente usklađivati strategijom energetskog razvoja i programom provedbe strategije energetskog razvoja.". Postavljam si pitanjem, da li u ovoj konstelaciji sada zakonskih rješenja, znači da li lokalna samouprava svojim planovima može, recimo reći ne nekim Vladinim odlukama. Da li se temeljem ovih zakonskih rješenja lokalna samouprava, nije bitno da li je riječ o općinama, gradovima, odnosno županijama isključivo mora pokoravati odlukama Vlade. Ja mislim da bi na neki način trebalo, možda, pripisati da građani, možda na referendumima imaju pravo kazati mi smo protiv nekog energenta. Nitko u Istri nije protiv investicija, pa ni u području elektro tog sektora, ali svi su apriori protiv ugljena kao energenta. Drugo, pustimo čak i te priče da će po izgradnji Plomina ili ovoga bloka 3, zrak u Plominu biti ili Labinštini čišći nego u Zagrebu. Da je tome tako, ta dobrobit za Labinjane ili Labinjone ne bi zadesila Istru, nego bi zadesila pretpostavljam neki drugi centar, možda prije svega Zagreb. Ali pustimo sada to. Drugi dijelovi ovoga zakona, meni se apriori čine logičnim, osim da spomenem da je prostornim planom Republike Hrvatske iz 1999. rečeno da do 2015. godine u Hrvatskoj neće se graditi termoelektrane na ugljen, odnosno neće se graditi atomske centrale. No, bilo kako bilo nadam se da će vijećnici Skupštine županije Istarske reći ne tom ugljenu. Zakon ima apsolutno, i to treba biti pošten dobrih dijelova, govori o obnovljivim izvorima energije, govori o tržištu električne energije, govori o obnavljanju operativnih rezervi, ali i o onome što najviše tišti građane, a to je cijena samog energenta. Tako se u člancima 28., 29. doslovce kaže: "Da cijene energije za krajnje kupce sadrži dio cijene koji se slobodno ugovara, dio cijene koji se regulira a može biti određen primjenom tarifnog sustava, naknada i ostalih davanja propisane posebnim propisima.". U članku 29. se kaže: "Da tarifni sustav čine propisana metodologija i iznos tarifne stavke." Između ostalog u stavku 6. "Tarifne stavke trebaju omogućiti obračun cijene energije za obračunsko razdoblje.". itd. itd. Rekoh da je struja u ovoj godini poskupjela 20%, to je negdje oko 40 kuna po obitelji kako su izračunali u nadležnom ministarstvu. Cijenom energenata, a mislim ovdje i na naftu, na neki način se anulirala jedna dobra odluka Vlade o smanjenju doprinosa za zdravstvo sa 15% na 13%. Mi volimo reći da se na taj način gospodarstvu vratilo 3 milijarde kuna, ali kroz struju, benzin itd. energente, neću reći da se sve istopilo, ali činjenica je da za mnogo od toga, jednostavno ne možemo prozivati Vladu, ili "ne smije se" prozivati Vladu, može se, ali se ne bi trebalo zato jer Vlada niti utječe na cijenu nafte niti utječe na cijenu plina niti može dominantno utjecati na cijenu energenata. Ono što je bitno to je ova naknada za priključenje na mrežu tj. sustav koji je izrađen člankom 33.citiram "Metodologiju utvrđivanja naknade za priključenje na mrežu sustav novih i za povećanje priključne snage kapaciteta postojećih energetskih subjekata i krajnjih kupaca donosi agencija. Metodologija se temelji na objektivnim, razvidnim, nepristranim načelima te načelu ekonomičnosti izvedbe priključka". Te naknade usuđujem se reći ma neću reći drakonske ali ću reći ponekad pretjerane. To destimulira gradnju. Da bi netko ishodio građevinsku dozvolu recimo za kuću od 200 kvadrata pa kako u kojoj sredini, jasno nije isto u jednome Poreču ili u jednom Buzetu ali naknade po svim tim osnovama, priključcima su i preko stotinjak tisuća kuna. Plaća se uvijek naknada za pojačanu energiju itd. a na kraju usuđujem se kazati da ove kazne ili prekršajne odredbe pardon su doista drakonske. Možda bi trebalo povećati kaznu u članku 47.stavku 1. Da tko se priključi na energetski sustav bez odobrenja energetskog subjekata bez trošenja energije ili se trošenje energije ne može utvrditi kaznit će se novčanom kaznom u iznosu od 5 do 50 hiljada kuna. Tu ili tamo gdje se može utvrditi možda su tu kazne čak i male ali neke kazne imamo od 20 tisuća do 500 tisuća kuna. I u ovakvim okolnostima mislim da bi doduše vjerojatno za pravne osobe tako je, trebali imati nešto više razumijevanja da ne kažem osjećaja. Sve u svemu sigurno je da je ovdje riječ o jednom potrebnom zakonu ali mislim da se na neki način neću reći degradira ali marginalizira lokalna samouprava, predviđajući recimo onakve situacije koje su eto upravo na djelu u Istri vis a vis Plomina 3. Mislim da to nije fer prema lokalnom stanovništvu iako sam svjestan činjenica da energenti iz hrvatskih termoelektrana pogotovo u ovo vrijeme bez investicija, a rekoh da su investicije u RH pale na razinu '96. odnosno krizne 2010.nešto je što treba mijenjati. Još jedanput za kraj, želim vjerovati da će Skupština županije Istarske reći ne tom ugljenu. Zašto? Jer ponavljam tri kilometra od Plomina prolazi plinovod kojim plin iz sjevernohrvatskog ili istarskog podmorja vodi k Zagrebu i Dalmaciji. Uvjerava nas se da uskoro kreće LNG na Krku, ponavljam prema riječima ljudi koji su zadnji gradili termoelektrane na ugljen struja iz ugljena jest skuplja nego iz plina. Hrvatska svoj plin prodaje Italiji iz Italije uvozimo skupu struju proizvedenu iz hrvatskog plina. Termoelektrana na plin neće zaposliti nove ljude, na plin zasigurno bi. Termoelektrana na ugljen je dobar izvozni posao, ja volim kazati za one kompanije koje će dobiti koncesiju na prostoru RH termoelektrana na ugljen košta 800 do jedne milijarde eura, na plin 400 milijuna eura, a udio domaće industrije sigurno neće biti onakav kakav se spominje. Zdravlje rekoh i prije da neću spominjati iako sam siguran da bi dodatni kapaciteti koji će stvarati električnu energiju u Hrvatskoj oslobodili Hrvatsku od znatnog uvoza struje, a to znači i osiguravanja deviza za tu istu struju. TE Plomin 1 na ugljen imala je svoju logiku. Istu je Tito negdje otvorio sedamdesete godine. zašto? Jer se njome spašavalo 2 tisuće radnih mjesta u istarskim ugljenokopima Tuplja, Kraša itd. a danas u Istri mi više nemamo niti jednog rudara, odnosno ostalo je samo sjećanje na rudarenje i zato tu kroz takav energent dodatno omogućujemo još jedan dobar posao svima onima koji će taj ugljen kroz ovu ili onu formu dovoziti u Istru. Sve u svemu mi smo dužni jasno podržati ovaj zakon ali ono što me najviše u zakonu smeta da li lokalna samouprava svojim planovima može reći ne pojedinim vladinim odlukama? A s druge strane zašto se Vlada npr. ne pridržava kada je riječ o energentu u Plominu prostornog plana RH iz '99.godine gdje je jasno nedvosmisleno decidirano kazano rečeno da do 2015.neće se istraživati ili graditi TE na ugljen odnosno na atomsku energiju?
Hvala lijepa poštovani zastupniče Kajin. Imamo prijavljene dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Josipa Borića. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Pa evo odlučio sam replicirati kolegi Kajinu jer je on svoju raspravu koncipirao u dijelu i većinom se osvrnuo na moguću novu TE Plomin C. Zaista ga je divno, lijepo slušati ovdje kako on pokušava iz pozicije čovjeka koji je u vladajućoj koaliciji znači koju obnaša vlast, lijepo je kada slušamo i kritike unutar te iste koalicije i vlasti, međutim glasovanja su do sada pokazala da je gospodin Kajin uvijek digao ruku kad god je to trebalo za bilo koji zakonski prijedlog te koalicije. E sada o Plominu C, i ja se slažem da bi trebalo uvažiti ono što piše u prostornom-planskom dokumentaciji RH. Međutim, činjenica jest da je upravo IDS i stranka kojoj gospodin Kajin pripada upravo na tom Plominu C i na tom ugljenu na neki način ugušila tu svoju ajmo reći kozu koja simbol IDS-a i ta koza je evo sa tim projektom barem među ljudima koji su njima davali povjerenje u ovih 20-tak godina krepala, koza je krepala. A vi gospodine Kajin i dalje kažem pokušavate ovdje raspravljati na jedan način koji je možda mnogima neshvatljiv, a u biti se to zove demagogija i upravo to što radite ne pridonosi onome što su vam vaši građani dali u zadatak, a to je da ih štitite jer ste tamo na vlasti 20 godina. I zapravo je neshvatljiva činjenica da vi kao vlast u Istri, kao ljudi koji obnašate vlast u Istarskoj županiji danas u utorak ili srijedu ne znate kako će vam glasati skupština u ponedjeljak. Zapravo znate vi jako dobro kako ćete glasati i bit će pravo iznenađenje ukoliko ta skupština bude glasala kontra onoga što vi ovdje govorite.
Hvala lijepa, vrijeme. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani kolega, koza živi vječno, koza će nadživjeti i mene i vas i ta koza je othranila mene, možda i vas, ali dobrano hrani i sve vas u ovome Parlamentu i u Republici Hrvatskoj. Ne znam kako će glasati vijećnici Skupštine Županije istarske, ne znam jer nisam član tog županijskog tijela. Iako sam nosio listu za Skupštinu Županije istarske i pozivam vijećnike da kažu ne ugljenu jasno, decidirano, ne znam kako bih drugačije mogao kazati. Gospodo, imajte povjerenja u svoje građane koji su vam dali mandat, nemojte dignuti ruku za ugljen. I nije točno da Damir Kajin za svaki akt kojega predloži Vlada diže ruku. I Kajin živi vječno. /Smijeh./
Hvala lijepa poštovani zastupniče Kajin. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Nade Turina-Đurić. Izvolite.
Pa zbog javnosti koja prati početak rasprave oko ovog vrlo važnog, krovnog Zakona o energiji gdje nije tema Plomin C, on samo posredno jest tema Plomin C jer se radi u diskusiji od gospodina Kajina od ekspozeu od 10 minuta o tome da li Plomin C da ili ne, da javnost zna da mi nećemo kod izglasavanja ovog zakona glasati o tome da li ćemo graditi i kako ćemo gradit Plomin C nego ćemo glasati o jednom krovnom zakonu o energiji. Pa bih molila zbog interesa javnosti jer, ja sam pretpostavljala da će ova diskusija biti vrlo burna i argumentirana i da će se naši zastupnici založiti možda i za neka poboljšanja u okviru ovog zakona vezano na buduće cijene koje će naši građani imati vezano za energiju, ali da će se ovdje objavljivati referendumska pitanja o Plominu C, to nismo očekivali. Pa evo apelirala bih da se vratimo na važnu temu iako ne mislim da Plomin C nije važna tema ali sigurno nije tema ovog zakona pa da kad i budemo glasali i usvojili ovaj zakon ne bi građani mislili da smo glasali za Plomin C nego glasamo o krovnom Zakonu o energiju za Republiku Hrvatsku. Hvala.
Hvala i vama. I odgovor na repliku poštovani zastupnik Damir Kajin.
… [[Govornik naknadno uključen.]] socijalne momente, uz Puris koji odlazi u stečaj, uz ovo šumsko zemljište, odnosno otuđenje istog od strane države ili državnog odvjetnika. Plomin C nije samo posredno nego Plomin C je suštinsko istarsko pitanje o kojem se raspravlja pa brat bratu tamo negdje od '95. godine na ovamo i utoliko gospodo zastupnici i vladajuće koalicije i opozicije imajte razumijevanje kao što bi i vijećnici Skupštine Županije istarske trebali imati razumijevanje za prilike svojih građana na plominštini i u Istri kada je riječ o odabiru energenta.
Hvala lijepa. Sljedeći klub je klub SDP-a Hrvatske u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Zlatko Komadina. Izvolite poštovani zastupniče.
Poštovane kolegice i kolege, uvažene zastupnice i zastupnici. Dozvolite mi par riječi u ime kluba SDP-a Hrvatske. Naime, već u uvodnoj raspravi pokazalo se da se u energiju svi razumiju, da pogotovo se sigurno razumiju naši građani u onom dijelu kada poskupljuje gorivo ili kada poskupljuje električna energija i ja sam duboko uvjeren da će ovaj zakon biti prilika očito da se kroz pojedinačne rasprave raspravlja o svemu što ima veze s energetikom i energijom. Tako je to obično u našem Saboru, a malo toga će biti vezano za sam ovaj zakon. Probat ću se koncentrirati na ovaj dio zakona, ali ipak moram dati jedno uvodno obrazloženje jer nas u SDP-u veseli prije svega da se uopće raspravlja o energetici u Hrvatskom saboru i da se donosi zakonodavna regulativa. Ali isto tako moram otvoreno reći da u isto vrijeme smo u jednom velikom raskoraku jer mi zapravo raspravljamo o dokumentima, raspravljamo o Strategiji energetskog razvitka, o paketu energetskih zakona, o tržištu plina, o tržištu električne energije, a u istih tih 20 godina Hrvatske države nismo pomakli niti izgradili niti jedan energetski objekt osim negdje možda popravili bilancu u proizvodnji električne energije negdje za 50 megavata popravkom ili modernizacijom pojedine hidroelektrane. Nijedna zemlja koja misli dobro svojim građanima ne može si dopustiti luksuz da nema proizvodnih kapaciteta dostatnih za proizvodnju električne energije koju troši u svojoj zemlji. Ne samo koliko troši nego mora imati i kapaciteta više i sami znate zbog specifičnosti proizvodnje električne energije jer nekad jednostavno imate poremećaj na tržištu kao što je to bilo uzmimo u slučaju ukrajinske krize i problema ili u slučaju suše kada nemate dovoljno padalina da bi proizvodili električnu energiju iz hidro elektrana. No, dobro je kažem da i ovaj zakonodavni okvir rješavamo. Ali zapravo zato i kažem ovo uvodno mi nemamo tu puno izbora oko ovoga paketa zakona. Mi ih jednostavno moramo prihvatiti. Oni su dio zakonodavne regulative Europske unije, a s Europskom unijom uz dužno štovanje se ne pregovara uzmi ili ostavi. Prema tome, taj dio mi jednostavno moramo uskladiti jer smo pod monitoringom i koliko je nama poznato, a mislim da su predlagatelji zakona iz Ministarstva gospodarstva i rekli da smo već dobili kritiku od strane Europske unije u tom dijelu da kasnimo sa ovim trećim paketom usklađivanja. Naime, Hrvatska mora osigurati s jedne strane diverizifikaciju energenata i izvora energije, pa tako mora proizvoditi i iz ugljena i iz nafte i iz plina naravno pokušavajući što više iz obnovljivih izvora što će reći prije svega hidropotencijale jer Hrvatska to ima, ali ima i ono što je Bog dao a to je položaj u smislu sunčeve energije. Znači biomase imamo šuma. Proizvodimo kroz Hrvatske šume dobar dio drvnog otpada. Prema tome, biomasa je nešto što također mora naći mjesta, a s druge strane to je opet na neki način uvjet Europske unije. Mi do 2020. moramo ispuniti ono 3x20, znači smanjiti potrošnju fosilnih goriva odnosno emisija u okoliš bolje rečeno za 20%. Moramo povećati proizvodnju u udio obnovljivih izvora energije za 20% i povećati energetsku efikasnost za 20% pošto je naš uvaženi prvi potpredsjednik Vlade rekao da ne bacamo kroz prozore energiju. On je to malo drugačije istina objasnio, ali na žalost je istina da naše zgrade troše energiju daleko više nego europske zgrade i da naša izolacija ili način gradnje međutim sada u regulativi se nešto na tu temu mijenja i kod gradnje jer jednostavno taj dio stvarno nije potrebno i da bacamo proizvedenu energiju. U Hrvatskoj jedinu stvar koju moram eventualno reći da ne bi kolege iz HDZ-a išli sa puno replika, ipak se nešto malo napravilo u energetici, a to je plinifikacija Hrvatske. U tom dijelu je od kad je Jadran istražen i od kada je u funkciju puštena bušotina plina iz Jadranskog mora napravljen cjevovod i za južni zapravo i za jadranski dio Hrvatske tako da osim sjevernog dijela Hrvatske danas je mogućnost da zapravo se već plinificirala dobrim dijelom Primorsko-goranska županija. Uvjeti su i počinje plinifikacija Istarske županije, a isto tako cjevovod je stigao do Dalmacije, Splita. Prema tome, uvjeti su stvoreni za plinifikaciju i tog dijela što je veoma značajno iz jednostavnog razloga što je plin najčišće fosilno gorivo, znači bez sumpora i drugih ostataka, a što je važno za Hrvatsku kao turističku zemlju da zapravo ne zagađuje okoliš. I u tom dijelu se načelno slažem sa kolegom Kajinom da bi bilo dobro da što više gradimo plinskih kapaciteta, no isto tako moramo biti i svjesni da mi nemamo plina za plinske kapacitete. Naime, plin koji je u ovoj cijevi koja ide iz Jadrana ako bi se priključio na bilo koju termo elektranu više ni za koga ga ne bi bilo. Prema tome, taj plin je za širi konzum, a plin za energetiku bi se kod nas mogao dobiti daljnjim bušotinama s jedne strane ili zapravo izgradnjom LNG terminala s druge strane. Javit ću se vjerojatno za pojedinačnu raspravu da ne bi sad odlutao u LNG i ostale projekte jer tu bih imao nešto reći s obzirom na prijašnja iskustva na tu temu. Prema tome, da ne dužim. Klub SDP-a naravno da će vas iznenaditi će podržati donošenje ovoga zakona iz jednostavnog razloga što je to prije svega usklađenje sa europskim zakonodavstvom. Znači u smislu otvorenog tržišta energije i energenata. Osnažuje se zapravo i položaj sa onim drugim zakonom i naše Regulatorne energetske agencije i njezina zapravo nezavisnost s jedne strane, a zapravo potiče se što je i veoma važno veća proizvodnja zelene energije što će reći iz obnovljivih izvora energije jer tu moramo učiniti i dodatne napore, jer današnja naša regulativa jednostavno ne omoguća, probajte se priključiti na električnu mrežu u smislu da ste mali proizvođač električne energije. Prvo će vam trebati jedno par godina da skupite jedno 60, 70 naših potvrda i svega što trebate dobiti da biste mogli priključiti na mrežu. Prema tome, jednostavno je nužno da riješimo krovni zakon, da iza toga napravimo novele kao što je ovaj Zakon o Hrvatskoj energetskoj agenciji, iza toga Zakon o tržištu plina i Zakon o tržištu električne energije i podredno onda podzakonske akte kako bi mogli postati efikasni i stvoriti uvjete za izgradnju energetskih kapaciteta u Hrvatskoj. Zahvaljujem kolegice i kolege.
Hvala. Bilo je to ekonomično i komprimirano stajalište kluba SDP-a. Idemo na klub HSU-a i poštovana zastupnica Ljiljana Cvjetović.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Ovim zakonskim prijedlogom usklađuje se zakonodavstvo Republike Hrvatske sa zakonodavstvom Europske unije. Radi se dakle o obvezi Republike Hrvatske da provede reformu u području energetskog zakonodavstva u skladu sa standardima europskog tržišta. Reforma energetskog sektora u Republici Hrvatskoj započela je 2001. godine kada je u Zakon o energiji donesen prvi paket energetskih zakona kojima se uređuje obavljanje pojedinih energetskih djelatnosti. Tim je zakonima uspostavljen osnovni zakonodavni okvir za reorganizaciju energetskog sektora, otvaranje tržišta energije i regulaciju energetskih djelatnosti. Osnovni akt kojim se utvrđuje energetska politika i planira energetski razvitak je Strategija energetskog razvoja što ju na prijedlog Vlade RH donosi Hrvatski sabor. Strategijom energetskog razvoja se utvrđuju nacionalni energetski programi, potrebna ulaganja u energetiku, poticaji za ulaganja u obnovljive izvore i kogeneraciju za povećanje energetske učinkovitosti te unaprjeđenje mjera zaštite okoliša. Posebno ističem činjenicu da se prvi put jasno definira zakonska obveza prema krajnjim kupcima pod posebnom zaštitom, a to su zaštićeni i ugroženi kupci. Člankom 39. prijedloga zakona utvrđuje se pozicija krajnjih kupaca koji su zbog sigurnosnih i socijalnih razloga mogu imati posebne mjere zaštite u određenim okolnostima i uvjetima. Obveza Vlade RH je donijeti Uredbu o kriteriju za stjecanje statusa zaštićenog kupca s mjerama zaštite i Uredbu o kriteriju za stjecanje statusa ugroženog kupca te opseg prava dok su tijela nadležna za socijalnu skrb dužna utvrditi status ugroženog kupca i razinu socijalne potpore ugroženom kupcu. Svjesni smo da iz dana u dan raste broj kućanstava koja sve teže podmiruju svoje novčane obveze stoga je dobrodošao svaki napor da se olakša nekima gotovo već neizdrživa socijalna situacija. Među osnovnim pitanjima koja se zakonom trebaju urediti je i pitanje donošenja cijene ili tarife. Prijedlogom zakona donošenje tarifnih stavki u tarifnim sustavima, odnosno donošenje cijene ili tarife prenosi se s Vlade RH na Hrvatsku energetsku regulatornu agenciju. Dakle, u određivanju cijene više ne sudjeluje politika, a to smatramo bitnim. Također je dobro što se predloženim zakonskim odredbama promiče učinkovito korištenje energije i korištenje obnovljivih izvora energije. Učinkovito korištenje energije te korištenje obnovljivih izvora energije i kogeneracije proglašavaju se od interesa za RH. Odredbama članka 14. ovog zakona određuje se mogućnost osnivanja Nacionalne agencije za energetsku učinkovitost i obnovljive izvore energije kao i mogućnost osnivanja regionalnih energetskih agencija za potrebe praćenja i planiranja potrošnje energije, poticanja energetske učinkovitosti i razvoja obnovljivih izvora energije. Odredbe ovog članka proizlaze iz pozitivne europske prakse vezane uz osnivanje energetskih agencija. Stvaranje kvalitetnijeg zakonskog okvira u području energetike svakako će pridonijeti i pokretanju gospodarstva u RH što je od presudne važnosti jer bez gospodarskog rasta ne možemo očekivati otvaranje pozitivnih pomaka. Budući je energetsko zakonodavstvo postalo jedan od važnih segmenata na putu prema članstvu u EU od iznimne je važnosti što kvalitetnije provesti nužnu reformu energetskog sektora. Ovim će se zakonom svakako stvoriti povoljniji zakonski temelj za ostale zakone i podzakonske propise u području energetike RH sa zadaćom omogućavanja poslovanja energetskih subjekata u novim uvjetima. Klub zastupnika Hrvatske stranke umirovljenika podržat će donošenje ovog Zakona o energiji. Hvala.
Hvala i vama poštovana zastupnice. Sljedeći je klub HDZ-a u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Đuro Popijač. Izvolite poštovani zastupniče.
Gospodine predsjedniče, gospođo zamjenice ministra, kolegice i kolege. Jedna od najviše trošenih tema ove Vlade jest energije ili u širem smislu energetika. I sam početak mandata ove Vlade obilježio je set nesretnih odluka koje su za posljedicu imale dramatičan skok cijena plina i cijena električne energije da o naftnim derivatima i ne govorimo i pored ekspresnog podizanja PDV-a i rast cijena energenata jasno su već tada pokazali smjer kuda će ova Vlada ići. Žestok udar na standard građana i povećanje troškova poslovanja imali su za cilj zapravo, jedini cilj, punjenje državnog proračuna. Unatoč upozorenjima kakve će posljedice ove odluke prouzročiti Vlada je ostala dosljedna u donošenju prorecesijskih mjera. Nažalost, danas smo već svjedoci što je rezultat ovakve ekonomske politike. Pad BDP-a, dramatičan rast nezaposlenosti, pad potrošnje, pad investicija, pad gospodarskih aktivnosti, rast troškova života. Najsvježiji podatak o stopi inflacije od 5% još je jedan žalostan implikator pogubne politike ove Vlade. Pad potrošnje uzima svoj danak i u sektoru energetike. Prema nekim podacima u ovoj godini je smanjena potrošnja električne energije na razini godišnje potrošnje dva grada veličine Zadra. Ista stvar se događa s prirodnim plinom, a neprekidan pad potrošnje naftnih derivata već poprima alarmantne veličine. Uzroci su potpuno jasni, najveći pad potrošnje energenata dogodio se u gospodarstvu. Potpuno je logično i zašto. Pogoršavanje uvjeta poslovanja, porezna presija i neprijateljski odnos prema privatnom sektoru dovodi do gašenja poduzetničkih i gospodarskih aktivnosti. Ta potrošnja dizel goriva gotovo da je u linearnoj korelaciji sa posustajanjem gospodarstva. Svima su očite posljedice ovakve politike, osim aktualne Vlade. Stanovništvu suočenom već s novim uplatnicama za struju, dolaskom prvih hladnih dana i prvih pravih računa za plin tek predstoji šok. I plin i struja nisu poskupjeli za 20 ili 19% gospodine Kajin, poskupljenja su veća od 35% na što smo upozoravali i prilikom donošenja ovih odluka ovo proljeće. I to ovisno naravno o distributerima na pojedinom području. Evo, da je to točno potvrđuje najnovije najave za toplinarstvo da će i grijanje poskupiti za preko 35 ili 40%. Što su posljedice svega ovoga? Rast cijena energije evidentno lančano dovodi do rasta cijena proizvoda i usluga. Odgovor građana je jednostavna, manja potrošnja, manja potražnja, manja proizvodnja, manje zaposlenih, i manji prihodi u državni proračun i manji prihodi energetskih tvrtki. Potpuno obrnut efekt od onoga koji je predvidjela Vlada. Pokazatelji stanja našeg gospodarstva to nažalost potvrđuju, a i prvi potpredsjednik svaki dan daje takve izjave, u kakvom je bolesnom stanju naše gospodarstvo. Čudo je da se on ne smatra apsolutno odgovornim za to. Druga velika mantra ove Vlade jesu investicije u energetiku, gotovo od prvog dan mandata, svakodnevno slušamo o grandioznim investicijama u energetiku koji će preporoditi Hrvatsku, nažalost samo slušamo. Od fasada pa do pustih milijardi u nove elektrane, a sve što se dogodilo je zbog ovih instalacija fantomskog centra za investicije u energetiku koji će pojesti vjerojatno stotinjak milijuna kuna godišnje i ne događa se ništa. Naravno da nema spora o tome da su nam investicije u komercijalne izvore električne energije potrebni, ali evidentno je, ponavljam ne događa se ništa. Želio sam zapravo ovom osvetom na početku samo ukazati u kojim okolnostima Vlada baš sada dolazi sa ovim zakonima. Zakon o energiji je krovni zakon u paketu energetskih zakona i predlagač govori da je ovaj zakon, kao i oni prijašnji naravno, okvir za restrukturiranje i reorganizaciju energetskog sektora i otvaranje tržišta energije. Potpuno je jasno da je Hrvatska obvezna uskladiti se s direktivama Europske unije i trećim energetskim paketom. No, međutim obzirom na dubinu potrebnih promjena hrvatsku javnost je trebalo upozoriti što to znači restrukturiranje i reorganizacija energetskog sektora i kojih to dijelova tog sustava, tog sektora. Prvi što naftne derivate i plina je u najvećoj mjeri prilagođeno i direktivama i potpuno je liberaliziran. Ugljena nemamo ili ga imamo ali ga ne vadimo. Obnovljivi izvori su na tržištu, i što ostaje? Ostaje Hrvatska elektroprivreda. Što Hrvatska vlada misli učiniti s HEP-om? Direktiva je jasna, definirana su tri modela po kojima je moguća reorganizacija Hrvatske elektroprivrede, a kad govorimo o HEP-u, dakle radi se o proizvodnji, prijenosu, opskrbi, distribuciju električne energije. Implementacijom drugog paketa i dijelovi HEP-a, što se tiče opskrbe i distribucije i već su izloženi na tržištu. Vlada šalje u proceduru Zakon o energiji i Zakon o regulaciji energetskih djelatnosti s potpuno jasnim posljedicama, a javnost ne zna što planira učiniti sa Hrvatskom elektroprivredom, kao sada vertikalno integriranog subjekta. Ovaj zakon donose nekoliko novih rješenja i radikalno novih rješenja u odnosu na dosadašnji. Ukidaju se kategorije povlaštenih i tarifnih kupaca kao pretpostavke potpune liberalizacije tržišta, za osiguranje redovite opskrbe energijom Republike Hrvatske smatra se odgovornim tržište, tako to piše u prvom dijelu zakona. E sad, zna li netko objasniti što ovo znači: "kako će to tržište osigurati redovitu opskrbu energijom Republike Hrvatske?". I treće, gotovo sve i bolje rečeno sve što se tiče javnih ovlasti na području energetike prenosi se na HER-u, Hrvatsku energetsku regulatornu agenciju. Pored toga posebno treba ukazati na članak 4. Zakona o energetici gdje pored ostalog stoji: "U cilju zaštite interesa i sigurnosti infrastrukture za opskrbu Republike Hrvatske energijom, objekti infrastruktura u kojima se obavlja prerada nafte, proizvodnja naftnih derivata, transport nafte pa još nabraja, neke djelatnosti. Zatim, objekti u kojima se proizvodi električna energija, koneneracijska postrojenja itd. proglašavaju se objektima od interesa za Republiku Hrvatsku.". Nadalje kaže: "Vlasnici objekata od interesa za Republiku Hrvatsku dužni su objekte održavati, tehnološki unaprjeđivati, odnosno modernizirati sukladno odrednicama strategije energetskog razvoja i interesima Republike Hrvatske propisanim pozitivnim propisima.". Toga do sada po zakonu nije bilo. Dakle, da pojasnimo ili da možda neko iz Vlade pojasni, ovdje se radi da se recimo prerada nafte i proizvodnja naftnih derivata naravno proglašavaju objektima od interesa za republiku i ovdje piše što vlasnici moraju činiti. Što ako to ne čine? Što će se dogoditi, ako recimo MOL ili INA, ili vlasnik većinski ne ulaže u rafineriju kao što do sada to nije činio Sisak ili Rijeku? Ovdje naravno sugerira da će Vlada posebnim odlukama donositi mjere što nakon toga? Znači li to možda da će se ti objekti izuzeti iz privatnog vlasništva? Naravno ovdje se govori dalje i o kogeneracijama, govori se o svim energetskim subjektima za proizvodnju električne energije, danas ih iako vi uporno tvrdite da se ne događa ništa, ima relativno dosta. Dakle, privatna ulaganja u proizvodnju električne energije iz bio mase, vjetroelektrana, bioplina, da li će Vlada isto tako govoreći o interesu za RH stvoriti mehanizme da eventualno u nekakvim analizama procjene da … postrojenje ne radi onako kako ili što bi trebalo ne obnavlja se ne ulaže kako to ovdje piše pa ga eventualno i nacionalizira ili kako se to drugačije već govorilo. Ovo bi zaista trebalo pojasniti što to znači. No najvažnija promjena svakako u ovom zakonu odnosi se na poglavlje 6, a to su cijene energije. Kao što je već rečeno ovaj zakona ima za cilj potpunu liberalizaciju tržišta energije. HERA će kao i do sada obavljati sve poslove vezane za donošenje tarifnog sustava kojeg čine propisana metodologija i tarifne stavke. Energetski subjekti će kao i do sada podnositi zahtjeve za promjenama cijena, do sada su uvijek bili na više a HERA će ih ocjenjivati opravdanim ili ne. Konačnu odluku o prihvaćanju promjene cijene struje ili plina do sada je donosila Vlada RH preuzimajući time i punu odgovornost za posljedice odluke. Iako smo ovih dana slušali od predsjednika Vlade i ministra pokušaju da opravdaju ovo izvlačenje iz bilo kakove odgovornosti vezano za cijenu struje, plina, grijanja što predviđa ovaj zakon u potpunosti držimo neodgovornim ovo dizanje ruku Vlade od odgovornosti od brige za građane i stanje u gospodarstvu. Zbog čega predsjednik Vlade više neće podnijeti odgovornost pa kada govori da se više neće kupovati po 10, a prodavati po 8 da kaže dobro, nećemo to i prodavati ćemo po 12, diže ruke od takve odgovornosti i prepušta sve nezavisnom ili neovisnom regulatoru i kada se svaki sljedeći put dogodi to povećanje reći će da Vlada s tim nema zapravo ništa. Pitanje je zaista da li je to odgovorna Vlada? Dakle što je onda uloga Vlade? Zašto uopće i postoji? Pa i upravo u uvjetima krize teškog gospodarskog stanja, svakodnevnog gubitka stotina radnih mjesta, Vlada mora donositi takve odluke koje neće ugrožavati građane i koje neće pogoršavati uvjete poslovanja gospodarstva. Nema nikakve potrebe da prije ulaska u punopravno članstvo EU Vlada potpuno digne ruke od mogućnosti da kaže posljednju riječ, kada se radi o tako bitnim stvarima kao što je cijena struje ili plina. To nisu nikakve hrabre ili teške odluke, više je to odraz kukavičluka i neodgovornosti. Iako se ovom zakonima Vlada izvlači iz odgovornosti za cijene struje i plina kako je moguće da onda prvi potpredsjednik ili predsjednik Vlade već danima najavljuju povećanje cijene i grijanja. Ne čine li time zapravo pritisak na HERA-u da mora prihvatiti zahtjeve energetskih subjekata za povećanje cijena? Od kada predsjednik Vlade zna da će HERA prihvatiti povećanje cijene? I što je onda cilj ovih zakona? Iako je to umotano ili upakirano u celofan direktiva EU pravi razlog je zapravo otvaranje prostora za daljnje povećanje cijene energenata, punjenje računa energetskih firmi a i proračun će se vjerojatno obradovati, a građanima i poduzetnicima neka Bog pomogne, ova Vlada sigurno neće. Iako smo svjesni toga naravno da ovi zakoni slijede direktive prošli su svu proceduru ocjene, sukladnosti i oni će se trebati donositi i trebaju se donijeti, ali zašto recimo kao prijedlog ne bi rok važenja ove Vlade počeo teći od dana pristupanja Hrvatske EU. Točno je da sa nekim stvarima i kasnimo i mi namjerno nismo premda smo pripremili ovaj paket energetskih zakona puštali u saborsku proceduru jer znamo da i druge važne i velike zemlje nisu u potpunosti još i danas implementirale treći paket energetski paket smjernica EU. Tko nas tjera? Nema nikakvog razloga i nikakve potrebe da do momenta pristupanja Hrvatske u EU mi počnemo primjenjivati ovaj zakon. Zato i predlažemo promijenite datum početka primjene ovog zakona i mi smo spremni ovaj paket i podržati. U protivnom nećemo biti za prihvaćanje ovog zakona. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Prije nego što najavim sljedeću raspravu obavještavam da je na vaše izlaganje prijavljeno 10 replika, što nije loše ali molim da oni koji su prijavili repliku budu konstruktivni kako bi stvar poboljšali jer je replike s jedne i s druge strane skoro isto. Idemo po redu. Prva replika i poštovani zastupnik Srđan Gjurković. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Uvaženi kolega je konkretno ću probati citirati rekao, cilj je punjenje proračuna s odlukama Vlade, rezultat je pad investicija, Vlada ne zna što bi s HEP-om. Šta to znači punjenje proračuna pokazala je Vlada u kojoj je sudjelovao gospodin uvaženi zastupnik, a "Moody's" je smanjio rejting HEP-a isključivo i dobrim dijelom rada prošle Vlade gdje jasno kaže da je urušila likvidnost HEP-a Vlada povlačenjem 2011.godine 493 milijuna kuna čime je apsolutno ugrozila likvidnost radi punjenja proračuna. A investicije u 2010.su bile od strane HEP-a milijardu 690 milijuna čime se jasno pokazalo kako prijašnja Vlada nije znala što bi sa HEP-om. A ova Vlada jasno zna što bi sa HEP-om jer je pokrenula investicije koje će supstituirati uvoz i koji ugrožava likvidnost. Ono što je isto tako bitno povlačenjem sredstava iz dobiti od strane Vlade u odnosu na hrvatsku elektroprivredu, onemogućilo se da se vrate kratkoročni krediti koji također ugrožavaju likvidnost HEP-a koje su bile u iznosu od 600 milijuna kuna na 31.12.2011. godine. Dakle, opterećenje sa PDV-om koji nije tema ovog zakona, jasno je ova Vlada rekla da je rasteretila poduzetnike za 2% i to smo donijeli Zakon doprinosa za zdravstvo, 50% za šume i vode, a ujedno smanjen je PDV na 10% za niz artikala, kao i za turističku djelatnost.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovane zastupnice… … [[Upadica se ne razumije.]] Kasno, poštovani kolega, žao mi je. Imate priliku sada. Sljedeća replika i poštovana zastupnica Natalija Martinčević. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo ja se nikako ne bih složila sa uvaženim zastupnikom Popijačom da ova Vlada bježi od odgovornosti. Naime, ova Vlada zapravo ovime preuzima odgovornost, odgovornost koju vi niste preuzeli svih ovih godina. Vi ste naime doveli Hrvatsku u situaciju da je 8. uvoznik električne energije na svijetu, vi ste sve ove godine forsirali isključivo i samo uvoz. Jako dobro znate da Hrvatska kao ni puno jače ekonomije ne mogu utjecati na cijene naftnih derivata, na cijene plina, a ono što se moglo učiniti je investirati u proizvodne objekte, investirati u distribucijske mreže i na taj način smanjiti ovisnost Hrvatske o uvozu i na taj način smanjiti cijene električne energije. To je ono što ste trebali učiniti, to je ono što niste učinili i to je ono zbog čega sada imamo cijene energenata kakve imamo.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Đuro Popijač. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Da li vi znate gospođo zastupnice da smo 2011. godine otvorili interkonektor, plinski interkonektor prema Mađarskoj. Zato ste se sigurno grijali prošle godine i prošle zime, zato ćete se grijati sigurno i ove zime. Znadete li da smo otvorili interkonektor 400 … daleko krajem 2010. godine isto prema Mađarskoj kojima se osigurava diversifikacija opskrbe električnom energijom. Znadete li da je HEP u prošloj godini investirao u mrežu, distribuciju i opskrbu preko 2 milijarde kuna i znadete li naravno i hvala zastupniku i kolegi da je na to podsjetio, da je HEP 2010. godine pozitivno poslovao, da smo imali rezultat i da smo naravno kao vlasnik imali pravo raspolagati i odlučivati o tome što ćemo sa dobiti. Pitanje je kakav će rezultat HEP ove godine isporučiti. I hvala naravno što ste nas podsjetili da smo ulagali upravo u temeljne infrastrukturne objekte čitavih ovih 10-tak godina upravo u energetici. 2000 km magistralnog plinovoda, investicije u JANAF koji ga pretvara u središnjeg distributera i skladištara naftnih proizvoda i nafte. Sve je to što su ova Vlada naravno i pripisuje i dobro da to na kraju krajeva i kažem da se nešto događa, ali nažalost zaboravljate da ste nešto i naslijedili, a ne da svijet počinje od vas.
Hvala lijepa. Sljedeća replika, poštovani zastupnik Branko Bačić. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Popijač, vi ste rekli da Vlada ima načina i mogućnosti i da druge razvijenije države Europske unije koje su članice Europske unije nisu još uvijek prišle implementaciji trećeg energetskog paketa. I kako ste i sami konstatirali, na ovaj način Vlada, to jest svrha … zakona, Vlada želi prepustiti, omogućiti da povećanje cijene energenata i grijanja praktično prebaci na HERA-u i na taj način rekli bi … pere ruke od onoga što je već najavila i što već danima i tjednima prvi potpredsjednik Vlade radi i praktično već se zna koliko će se povećati cijena grijanja u Republici Hrvatskoj. Ali svjedoci smo da je Vlada u travnju ove godine temeljem postojećeg zakona kada je bila dužna zatražiti mišljenje i stav HERA-e nije to napravila već je jednostavno sama, ne poštujući postojeći Zakon o energiji poskupila ako se sjećate cijenu struje za 20% i cijenu plina za 22%, a to pravdala navodnom suglasnošću HERA-e iz 2010. godine kada jest HEP tražio poskupljenje ali kudikamo u manjim postotcima. Prema tome, cilj donošenja ovog zakona jest da se omogući jednostavnije poskupljenje energenata, da se zaobiđu mišljenja i stavovi gradova od Osijeka, Zagreba, Velike gorice itd. koji se ne slažu sa povećanjem cijene energenata jer znaju da to predstavlja veliki udar na standard građana u tim jedinicama lokalne samouprave i kako bi Vlada provela svoju nakanu mijenja zakon sada po hitnom postupku kojega kao što ste vi sami rekli može slobodno pričekati i još ima vremena da se taj cijeli treći energetski paket implementira u hrvatsko zakonodavstvo.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Đuro Popijač. Izvolite.
Pa dobro ste gospodine zastupniče primijetili komunikaciju koja se vrti oko ovog zakona, ali naravno i svega onoga što se tiče politike cijene energenata. Dakle stoga i dvojimo da je zapravo namjera Vlade da ovim zakonom u potpunosti liberalizira odnosno učini neovisnim i HERA-u od utjecaja Vlade jer danima se najavljuju promjene cijena energenata upravo od prvih ljudi hrvatske Vlade. Zato i držimo da je ovo vrlo dvojbeno, pogotovo što iz našeg iskustva naravno niti iz daleka nismo na taj način pristupali odnosima između Vlade i regulatorne agencije, ali smo preuzimali odgovornost kada je regulatorna agencija donijela odluku da ocjenjujemo da li je to u općem kontekstu najbolje rješenje ili nije. Ovako najavljujući i govoreći o tome o cijenama energije prejudicirajući zapravo odluku HERA-e zapravo vidimo kakav će dalje utjecaj izvršne vlasti biti na tzv. nezavisnu i neovisnu agenciju.
Hvala lijepa. Sljedeća 4 replika i poštovani zastupnik Domagoj Ivan Milošević. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa dozvolite kolega Popijač da još jednom naglasimo kako ako ikada u proteklih desetak godina nije bio trenutak da se Vlada odrekne utjecaja i odgovornosti za cijene energenata onda je to sada, sada u ovom trenutku kad bilježimo enorman pad potrošnje industrijske proizvodnje s jedne strane i s druge strane rast nezaposlenosti. Svakako taj trenutak nije. A treba reći ovdje da je, naravno da je i HDZ vodio rasprave upravo o ovom paketu zakona. Svjesni smo i činjenice da se radi o usklađenju sa zakonodavstvom Europske unije. Međutim, ne postoji niti jedan razlog i mi ga ne vidimo da u sljedećih 9 mjeseci, dakle do 1. srpnja 2013. se u ovim uvjetima gospodarske krize koja se svaki dan produbljuje Vlada odrekne odgovornosti i uticaja na cijene energenata. I još samo rečenicu oko investicije, jer je bilo i to spomenuto. Mislim da o investicijskoj klimi, o želji za ulaganjem najbolje govori jučer objavljeni podatak Hrvatske narodne banke da je nasuprot nikakvih bijednih tričavih 600 milijuna eura ulaganja u Hrvatsku evo ove godine briljantnih 150 milijuna eura.
Hvala lijepa. Sljedeća 5 replika i poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, pardon predsjedniče Hrvatskog sabora. Ispričavam se. Kolega Popijač, rekli ste da je i HDZ-ova Vlada pripremila ovaj zakon. Da, svjesni činjenice da preuzete obveze prema Europskoj uniji se trebaju izvršiti i zakonodavstvo se treba uskladiti. No, postavlja se jedno elementarno pitanje, da li u trenucima kad imamo inflaciju 5%, kad imamo galopirajuću nezaposlenost recimo danas je 323000 ljudi na burzi, a krajem 9 mjeseca je bilo 311000. Ova inflacija od 5% je u 9 mjesecu i najveća je praktički nakon kraja 2008. kad je krenula ova svjetska gospodarska i financijska kriza. Da li je to vrijeme da naprosto država prepusti na tržištu da regulira cijene. Da li je to vrijeme da država ipak mora određenu kontrolu imati nad cijenom upravo zbog zaštite ovih ljudi. I mislim kolegice i kolege da ovo nije tema za političku raspravu i prepucavanje, nego naprosto da pokušamo svi zajedno naći rješenje, da pokušamo ovo odgoditi do maksimalno koliko možemo iz jednostavnog razloga da zaštitimo svoje građane jer to će pogoditi jednako i ljude kojima je simpatičan i SDP i HNS i HDZ. To naprosto ne bira nešto. Dakle, rasprava kolege Popijač je išla u tom smjeru, da naprosto pokušamo svi zajedno iznaći rješenje da se pomaknemo 8, 9 mjeseci unatrag dok možemo, da Vlada ipak na određen način dok se ne uspostavi ovaj socijalni aspekt da se može izvući, dakle oni koji ne mogu plaćati da im se pomogne iz proračuna temeljem socijalnih kriterija i to je bio smisao ove rasprave jer to zakonodavac na kraju krajeva i predviđa. Međutim, mi sad jedni druge optužujemo koliko je tko uložio, koliko je tko uspio investirati. Naprosto, ovim projektima o kojima je govorio kolega Popijač oni su tu i nitko ne može negirati kad su oni napravljeni. A ovi o kojima vi pričate tek je vrijeme da vidimo hoće li biti. Ali inače formula za dobro punjenje proračuna je podići PDV, dignuti cijene osnovnih artikala koji građani troše i rezultat je tu.
Hvala lijepa. Isteklo je vrijeme. A odgovor na repliku poštovani zastupnik Đuro Popijač.
Da kolega Šuker, iako smo upozoravali dakle i kod PDV-a i kod podizanja cijene energenata da će to izazvati lančanu reakciju vladajući su nas uvjeravali da to nije istina i da se to neće dogoditi. Na žalost kao i sve, brojke su neumoljive i 5% je očiti dokaz da su naša upozorenja bila opravdana. Dakle, jasno je da ako rastu cijene energenata da će to za sobom povući i rast cijena i proizvoda i usluga. I zapravo i to je temeljni razlog zbog čega još uvijek bi trebalo kao što ste i napomenuli zadržati mogućnost i mehanizme da se arbitrira i da se intervenira u ovom razdoblju kada za to još imamo i mogućnosti u slučaju nekontroliranog ili bitnijeg povećanja cijene energenata koje će još i dalje produbljivati krizu. Hvala.
Prije nego damo riječ poštovanoj zastupnici Nadici Jelaš da odgovori repliku obavještavam da je u skladu sa člankom 207. stavak drugi Poslovnika Hrvatskog sabora u 10 sati i 48 minuta isteklo vrijeme za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta po ovoj temi. Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovana zastupnica Nadica Jelaš. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo, ne mogu naprosto ne reagirati na uvodni dio gospodina Popijača u raspravi o ovom zakonskom prijedlogu kada je rekao da aktualna Vlada ima, citiram neprijateljski odnos prema gospodarstvu. Dakle, to je nastavak one njegove kontinuirane teze o stvaranju antipoduzetničke klime u Hrvatskoj od strane aktualne vlasti. A ja pitam zar je rasterećenje gospodarstva kroz smanjivanje cijene rada? Dakle, smanjili smo doprinos na zdravstvo s 15 na 13%, neprijateljski potez prema hrvatskom gospodarstvu. Zar je uvođenje porezne discipline kao svojevrsne reakcije na financijski i porezni kao koji je ostao iza prethodne vlasti kroz davanje mogućnosti reprograma poreznih dugova na 36 mjeseci, odnosno ako se porezni dug otplaćuje jednokratno onda se može otplatiti bez kamata. Zar je to neprijateljski potez. Dalje, uz tu poreznu disciplinu Vlada je napravila ogroman iskorak u financijskoj disciplini kroz Zakon o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi koji podsjetimo će se, je ona strana objeručke prihvatila i pohvalila ga kao izvrstan zakon. Kad su u pitanju investicije njih nema upravo, odnosno nije ih bilo upravo zato što je postojala ta jedna ogromna i porezna i financijska nedisciplina. Dakle, kapital ne dolazi tamo gdje je nesigurno okruženje, a ova aktualna Vlada upravo radi na tome da to gospodarsko okruženje postane stabilnije i sigurnije i da se ostvari taj jedan toliko poželjan gospodarski rast. Hvala.
Hvala lijepa. Nakon došaptavanja odgovor na repliku, poštovani zastupnik Đuro Popijač. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospođo zastupnice možete se truditi pokušati argumentirati i elaborirati uspjeh ove Vlade koliko hoćete, ali brojke su vam neumoljive. Imate pad investicija od 6%, imate pad upravo u privatnom sektoru veći od 5 ili 6%, imate najveći priljev nezaposlenosti iz privatnog sektora, iz realnog sektora. Pa to vam je odgovor naših hrvatskih gospodarstvenika, naravno i stranih investitora na vaše mjere. Pa kako se može prijateljski nazvati zakon koji donosite i kojima retroaktivno uzimate pare poduzetnicima? Zakon o dobiti. Imate, evo gospodin Milošević je rekao 600 milijuna prošle godine, naravno nedovoljan priljev stranih investicija, a ove godine imate 100 milijuna. Pa zar vam brojke ništa ne govore? To je odgovor i građanstva, to je odgovor naravno i samog poduzetničkog sektora. I dalje ću tvrditi da imate neprijateljski kao što je rekao jedan ekonomski analitičar, čak diletantni odnos prema privatnom poduzetništvu. Stupovi srama su tzv. jedan marketinški pristup jednom općem problemu, rezultati su naravno nikakvi. I to će se vrlo brzo pokazati sa najnovijim statistikama. A i evo današnji podatak koji se izjavljuje, ove mjere za nezaposlenost, odnosno poticanje za nezaposlene, odnosno za zapošljavanje potpuni fijasko i katastrofa. Znači nažalost, mi se ne veselimo tome, rezultati vaše politike, vaših ekonomskih mjera su pogubni za hrvatsko gospodarstvo i za hrvatske građane. I to će se potvrđivati sve više i više. Zato pokušajte i konačno jednom dobronamjerne sugestije pokušajte ih razumjeti i prihvatiti kao što smo evo i ovdje predlagali vezano za ovaj zakon. Hvala.
Hvala i vama. Sljedeća replika sedma i poštovani zastupnik Zlatko Komadina.
Poštovani kolegice i kolege pa naime evo ja ću priznati kolegi Popijaču da su nešto i napravili, ali malo ste napravili zato ste izgubili izbore prije svega. Ali, logika politike i govori da ono što ne napravite vi kao Vlada moramo napraviti mi kao Vlada. Repliciram na onaj dio vašeg izlaganja kad ste rekli da su podignute cijene plina i električne energije što je točno, ali zašto su podignute? Zato jer to niste učinili vi. A vi ste sami rekli zapravo da ste imali zahtjev HEP-a već jel' na stolu, da je HERA odobrila zahtjev HEP-a, ali onda je političkom odlukom Vlada to zaustavila. A zašto je Vlada zaustavila? Pa svi znamo zašto, zato jer su išli izbori. Znači, da se kupuje socijalni mir, bolje rečeno naklonost građana. U ovom zakonu bez obzira ja moram otvoreno reći ja osobno nisam pobornik tržišta, ali to je posebna tema i o tome možemo u nekom drugom, da će tržište sve živo regulirati i da će nam cvasti ruže to baš nisam siguran. Ova kriza u Europi nešto drugo govori. Govori i o državnom internacionalizmu zapadnih zemalja i zapadnih vlada, ali kažem druga tema. No u ovom zakonu je definirano i također kategorije zaštićenih kupaca, ali također vi dobro znate netko je spomenuo, mislim kolega Šuker, da zapravo cijena je tržišna, a socijalnu kategoriju se ostvaruje preko gradova i općina, znači kroz socijalne programe. Ja tu mogu navesti primjer grada Rijeke, ali vjerujem da ima i drugih primjera gradova, gdje su građani koji imovinski cenzus ne dozvoljava, nema mogućnost plaćanja određenih davanja da onda ima pravo na subvenciju od ne znam troškova stanovanja do plina, električne energije itd. Prema tome, svatko mora odraditi svoj dio posla tako i jedinice lokalne samouprave u onom dijelu gdje je socijalni program i gdje moraju zapravo zaštititi svoje građane pogotovo u ovoj teškoj situaciji gospodarske i socijalne krize.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Đuro Popijač.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega zastupniče Vlada je vjerojatno i zato vlada da upravo donosi političke odluke. Vjerojatno tome i služi. I da preuzima i političku odgovornost. Ako smo izgubili izbore zbog toga što nismo dozvoljavali povećanje cijene električne energije i plina neka smo. Vi ćete vjerojatno izgubiti izbore iz nekog drugog razloga. Ali zašto nismo povećali cijenu električne energije? Pa evo vaš kolega je rekao da smo 2010. godine uzeli dobit HEP-u. Znači, uz tu cijenu električne energije HEP je te godine imao preko milijardu kuna dobiti. Zar smo trebali povećati cijenu električne energije i još više napumpati taj račun? Pa HEP zato i postoji naravno i zato je u rukama države da imamo nekakve mehanizme koje u uvjetima, naravno da su ideološki uvjeti bili dobri, pa je zato to bilo i moguće. I naravno da je zato Vlada i preuzela političku odluku i rekla ne, nećemo povećati cijenu električne energije to HEP-u tada nije bilo potrebno. Naravno uz restrukturiranje i uz sve drugo. Kad govorite o plinu pa što mi to govorite, pa 60% plina se izvlači iz hrvatskog i Jadrana i Podravine na kraju. I znamo točno koliko košta taj kubik plina, hrvatskoga plina. I te godine je INA imala 2 milijarde kuna dobiti. I naravno i njima smo to uzeli i rekli smo ne treba povećavati cijenu plina jer je kriza, jer je nezaposlenost, jer su problemi i u hrvatskom gospodarstvu i među građanima. I to je razlog zbog čega nismo donosili takve odluke. I ne možete nikoga, niti nas naravno niti građane uvjeriti da su to bile pogrešne odluke. I zamislite sad vi govorite da ćete povećati ili povećavate cijene energenata zato što je mi nismo tad. Pa dajte molim vas! Mi imamo argumente i znamo razloge zbog čega to nismo učinili, a vi nemate niti argumente ni razloge zašto upravo suprotno to činite. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovana zastupnica Mirela Holy. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala vam poštovani predsjedniče. Pa moram priznati kolega Popijač da me vaša rasprava prilično zbunila. Naime, tko je potpisao dio vezan uz energetiku, odnosno poglavlje 15 privremeno zatvorio. Koliko se ja sjećam vi ste u to vrijeme bili ministar gospodarstva i podsjećam vas da ste se upravo vi obvezali da ćete implementirat 3 Europski energetski paket i ja ću vam reći koji vam jer rok bio za to, ožujak 2010. godine., ok 2011. Znači kasnite, kasnimo u svakom slučaju godinu i pol. Tko je bio u to vrijeme na vlasti? I vi sada kažete da namjerno niste htjeli implementirati 3 Europski energetski paket što znači da ste obmanjivali Europsku zajednicu, odnosno Europsku uniju i građane Republike Hrvatske. Mislim da je ovakvo vaše priznanje u raspravi skandalozno upravo. I sada se izgovarate da ste to napravili zbog toga što ste štitili socijalne interese građana Republike Hrvatske, ma molim vas lijepo ja znam vrlo dobro zbog čega ste to napravili, zato što ste štitili monopolističku poziciju HEP-a u Republici Hrvatskoj. I za razliku od kolege Komadine, ja mislim da je tržišta regulacija ovih djelatnosti jačanje uloge nezavisnog regulatora jako dobra i da će unesti reda na ovo tržište. A kod nas doista vlada ovdje divlji zapad. Tako da, ja nisam, ja sam u principu zaprepaštena da vi možete otvoreno pred javnošću priznati da ste svjesno išli na to da nećete ispuniti obveze koje ste preuzeli prema Europskoj uniji, to je prestrašno.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Đuro Popijač.
Pa dobro evo, drag kolegice možda bih vas trebalo podsjetiti da smo mi završili pregovore 2011., da smo potpisali predpristupni ugovor 2011. Da, naravno znademo to da, i koje su nam obveze bile. I naravno da smo i mi napisali ove zakone, u nekoj mjeri se i razlikuju. To je već nekoliko puta rečeno s ove strane. Ali znamo isto tako što se događa u drugim zemljama Europske unije. I kao što vidite proveli smo sve procedure, završili smo pregovore, popisali smo predpristupni ugovor i ničim nismo ugrozili taj proces, za razliku od vas koji ga ugrožavate od prvog dana vašeg mandata. I zapravo pitanje je na kraju krajeva što će se i dogodit? I mislim da, ne znam zašto nam to treba stalno ponavljati i zašto nam uopće to treba govoriti da vas podsjetimo na to da smo naravno i sve, sva druga preteška poglavlja zatvorili, od brodogradnje do pravosuđa, a vidimo što imamo danas. I molim vas da možda im nije, nije primjereno da Zakon o energiji otvara nam pitanje u kakvu ste nas situaciju doveli, naravno u procesu pristupanja Hrvatske Europskoj uniji. Ugrožavate sve ono što se do sada napravilo. Pa unatoč tome što smo bili svjesni i na koji način smo prolongirali donošenje ovih zakona. Nismo zakasnili, nismo ugrozili i nismo varali Europsku uniju, naprotiv. Netko je varao upravo u ovih 9 mjeseci. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća, 9 replika i poštovana zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Popijač mislim da ste otvorili dva važna pitanja, politiku cijena i treba jasno reći to je prvo pitanje. Treba reći Vlada ne želi preuzeti odgovornost. Reći će građanima struja je poskupila jer je HER-a tako htjela, a najjednostavnije 8 mjeseci to ova Vlada čini građanima Hrvatske, zavlači ruku u džep i koliko novaca treba toliko uzimamo. Sada poskupljujemo struju, najavili smo poskupljenje plina, poskupljenje grijanja. Cijene su u rujnu u odnosu na kolovoz, cijene građanima za robe i usluge su porasle 1,4%. Koliko će sada u jesen porasti? Drugo pitanje, dolazim iz grada, kolega Popijač, koji ima 3 važne, 3 značajna energetska objekta, JANAF, INA-u, Rafineriju Sisak i termoelektranu. Kaže nema investicija? JANAF, sami ste rekli koliko je uloženo u one tankove, famozne u JANAF-u, što je JANAF postao za Hrvatsku uopće? Počela je izgradnja trećeg bloka, htjeli vi to ili ne u termoelektrani Sisak u mandatu HDZ-ove vlade. A što se događa i danas s INA-om? U Sisku, Sisčani strepe što će se dogoditi s INA-om rafinerijom. 2000. se ulagalo u INA-u Rijeka, ništa u Sisak. Napokon se počela modernizirati sada u mandatu bivše Vlade i rafinerija. Sve stoji, ponovno kruže neke priče da će se INA zatvoriti, što će se dogoditi? Tamo je nezaposlenost svakim danom sve veća i veća. Kolega ja vas lijepo molim, nemojte mi dobacivati, znam što se događa u Sisku za razliku od vas koji ne znate, obiđite grad pa ćete vidjeti. Nezaposlenost je veća, pa vam postavljam sad pitanje u ime mojih građana, oni baš onih koji će idući mjesec skuplje platiti grijanje, koji će platiti struju, koji ne primaju plaću i kojih je sve više broj na zavodu za zapošljavanje.
Vrijeme poštovana zastupnice. Hvala, hvala lijepa. I 10 replika i poštovani zastupnik Nikola Vuljanić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Još jedan zbunjeni, ja sam zbunjen diskusijom kolege Popijača, al sam zbunjen i svim ovim reakcijama. Što se događa? Socijaldemokratska Vlada želi u potpunosti i predlaže u potpunosti liberalizaciju tržišta. Desnica, kršćanski demokrati zalažu se za državni intervencionizam. Diskusija slična pred 7, 8 godina samo je obrnuto bilo, obrnute priče gotovo iste rečenice smo čuli, obrnute priče su bile. Što je zajedničko, zajedničko je to da ceh na koncu balade plate građani, plate ga sa računima gorima, sa računima struje, sa računima grijanja koje plaćaju prema ugovoru, takve je Faust sklapao sa Mefistom, ugovore koji se sklapaju doživotno, samo što se krvlju ne potpišu, a i traju nakon što onaj tko ih je potpisao umre kao što je slučaj u Toplani u Karlovcu recimo potpišete ugovor koji poslije nikada i ni na koji način ne možete raskinuti, dušu ste vragu prodali ali ju natrag dobiti ne možete. Taj račun plaćaju građani, a ovdje se strane izmjenjuju u branjenju njihovih interesa, gotovo istim rečenicama. Ovo smo mogli snimiti pred par godina. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Đuro Popijač.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega, naravno da se ne zalažemo za nikakav državni intervencionizam. Dakle mi samo želimo da u ovom periodu koji nam je na raspolaganju ostavimo mogućnost da Vlada intervenira ili arbitrira u ključnim odlukama koje mogu biti od izuzetne važnosti za neke segmente društva, gospodarstva. Želim vas podsjetiti naravno tako radeći protekle dvije godine iako to ne želite priznati ali moram vas podsjetiti da smo imali blagi rast BDP-a upravo zahvaljujući odnosu vlade prema takovim mjerama, za razliku naravno od ove godine kada vidimo što se događa. I to su rezultati i to su mehanizmi i to je način na koji odgovorna Vlada vodi gospodarsku politiku. i nemojte biti zbunjeni kod toga. Naravno morate biti zbunjeni kada vidite da se Vlada odriče naravno svih mogućnosti određene arbitraže i one bitne uloge koje zapravo ona u suštini i treba imati. Hvala.
Hvala lijepa. U ime predlagatelja Vlade RH zamjenica ministra poštovana Tamara Obradović Mazal. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Jedan dio zbog kojeg sam se javila je već raspravljan ali ne škodi naravno možda i rekapitulirati pojedine segmente. Zbog javnosti i zbog naše savjesti ali i zbog naših odnosa prema članicama EU i Europskoj komisiji. Dopustite mi da kažem da ovogodišnje odnosno netom objavljeno izvješće o monitoringu i o napretku Hrvatske na putu prema EU u dijelu koje se odnosi na poglavlje 15 i koji se odnosi na usvajanje i implementaciju, to su dvije različite stvari trećeg paketa direktiva kaže sljedeće: "Significant delay" značajno kašnjenje. To je ocjena koju smo mi kao zemlja dobili što se tiče preuzete obveze implementacije trećeg paketa direktiva za što postoje dva roka 31.3.2010.za zakonodavni dio, znači govorim o cijelom paketu i Zakona o energiji kojeg danas imamo na stolu i Zakona o regulaciji energetske djelatnosti, tržištu električne energije i tržištu plina. Dakle, prvi datum 31.3.2010.za usvajanje zakonodavnog paketa, implementacija 31.3.2011., a krajnja obveza dakle da imamo punu implementaciju već testiranu u praksi i na terenu do ulaska u EU 2013.godine. To je naprosto hodobran iza kojeg smo stali koji smo ispregovarali i koji je poznat. Ono kako komisija reagira u poglavlju 15 na našu dinamiku je ocjena prema njihovim riječima significant delay odnosno značajno kašnjenje i ostala bih još malo na direktivama i na trećem paketu. Ono što ne bismo možda smjeli ali to radimo, ono što ne bismo smjeli napraviti je interpretirati pretvaranje direktive u nacionalno zakonodavstvo na način da Vlada ovim mehanizmom pere ruke i miče od sebe odgovornost što se tiče formiranja cijena energenata na tržištu. Jer lako je reći sada tijekom rasprave da Vlada ovom mjerom ovim prijedlogom zakona miče od sebe odgovornost i pere ruke, a pri tome ne biti jasan i reći i zato ću to još jedanput ponoviti, usvajamo konkretnu direktivu. Konkretna direktiva koja nalaže apsolutno svim članicama EU 27, a samim tim i nama kroz nekoliko mjeseci neovisni proces donošenja odluka na razini regulatora. Dakle ako kažemo u raspravi da je ovo model kojem je Vlada doskočila svojoj odgovornosti i pranju ruku onda ja moram reći odgovorno da ovaj Zakon o energiji koji je bio pripreman i prije godinu dana ili dvije godine, da u sebi sadrži ono što smo potpisali kao obvezu u sklopu pristupnih ugovora prema EU i ono što unutra piše i ono što piše u direktivi što se prenosi u ovaj zakon to se moralo napraviti 31.3.2010.ili barem 31.3.2011., dobro sada smo u 10.mjesecu 2012.ali imali smo barem dvije, tri vremenske mogućnosti kada smo to u najmanju ruku morali napraviti sukladno preuzetim obvezama. I jedan mali rezime isto tako dosadašnjeg tijeka rasprave vezano za formiranje cijena i jedna retrospektiva povijesti tržišta energenata 2008.-2010. 2008.tržište energenata je posebno u segmentu plina imalo svoj cjenovni kolaps. Tada su mnoge države primjerice Mađarska koja mi sada pada na pamet iskoristile su kolaps tržišta cijene energenata da bi napravili smooth transition odnosno da bi napravili blagu prilagodbu visine cijena na njihovim nacionalnim tržištima. To je možda bila prilika i to je prilika koju je HEP tada prepoznao i podnio zahtjev za povećanje cijene i HERA ga je tada ocijenila opravdanim. Dakle neke zemlje su taj kolaps cijena 2008.iskoristile kako bi napravile prilagodbu unutarnjih cijena kako bi prilagodile i blagi napravili blagi rast cijena. Da se možda kaskadno kroz godine išlo na mala povećanja onda kako ste rekli gospodine Popijač to ne bi bio dramatičan rast ove godine, ali bi on bio progresivan, bio bi rukovođen tržištem. I da, ove godine ako kažemo da je to dramatični rast on je uistinu takav ali u posljednjih 4 godine pitanje je svima nama da li su naše unutarnje cijene energenata zaista reflektirale stanje na tržištu. Govorimo o privatnim poduzetnicima i ja postavljam otvoreno sljedeće pitanje. Znamo li ijednog privatnog poduzetnika koji od svojih prihoda kad plati porez, kad plati ljude, kad isplati plaće, koji je spreman proizvod koji je proizveo prodati ispod proizvodne cijene. Postoji li ijedan privatni poduzetnik koji je spreman proizvod koji je kupio u veleprodaji po jednoj cijeni prodavat taj isti proizvod po toj istoj cijeni. Apsolutno nemate nikakvu zaradu, odnosno ostvarivati gubitak, rekli bih da ne, ali svakako ovdje ima poduzetnika koji mogu odgovoriti i na to pitanje. I što se tiče investicijske klime i stvaranja jednog neprijateljskog okruženja, podsjetila bih na dvije stvari. Prvo na zaista pozitivnu, dobru raspravu koju smo imali o Zakonu o poticanju investicija kada mislim da sam u završnoj riječi rekla taj zakon reflektira nas, sve nas bez obzira o kome se radi. To je zakon koji svojim mjerama prikazuje u kakvu zemlju dolazite. Zemlja se sastoji od ljudi i svima je nama odgovornost ne da ne stvaramo neprijateljsko okruženje nego da konstantno radimo na tome da privučemo i zadržimo investitore, bez obzira bili oni strani ili domaći. U tome nam uveliko pomaže i jedna retrospektiva ulagačke klime u Hrvatskoj kakvu su dale države članice Europske unije 31.siječnja 2012.godine. Dakle, ne bih se složila da su uspjeli u 30 dana detektirat neprijateljsku klimu u Hrvatskoj tijekom mjeseca siječnja i da su nam 31. siječnja dali popis svih barijera, svih prepreka kako države članice vide poslovanje u Hrvatskoj. Prije bih rekla da je to jedan nešto trajniji, nešto kontinuiraniji proces kojeg su imali potrebu 31. siječnja staviti na stol kao motivaciju da se stvari poboljšaju, da se promijene i da naravno iz negativne percepcije pređemo u pozitivniju percepciju. I samo jedna star koja je možda promaknula, koju bih spomenula, vezano upravo za tržište bez obzira da li se slagali da tržište određuje tempo ili ne. Naime, mi smo ukinuli price cap za cijenu plina. Ušli su novi igrači na tržište i recimo pojedini igrači na tržištu, odnosno pojedini potrošači na tržištu imaju cijena plina 2,75 dakle ukinuvši price cap za dakle marginu iznosa cijene plina. U industriji pojedini potrošači su ispregovarali cijenu ispod 3 kune, dakle tržište nužno isto tako dakle govorim o ugovorenim cijenama koje se moraju poštivati. Dakle tržište imaju i svoju logiku u formiranju cijena. Hvala.
Hvala i vama poštovana zamjenice ministra. Imamo prijavljenih 6 replika na vaše izlaganje. Prvo je poštovani zastupnik Zoran Vinković, izvolite.
Mislim da je ovaj zakon prije svega rezultat, evo raspravljamo nekoliko sati, da bi evo i mi kao zastupnici saznali, a nismo to imali prilike saznati u prošlom mandatu kada su vršeni pretpristupni pregovori, kada je potpisan ugovor, kada je bio formiran onaj Nacionalni odbor kako to gordo zvuči za praćenje pregovora, kada nije održana niti jedna rasprava o sadržaju tih pretpristupnih pregovora kako za pojmove energetike tako za poljoprivredu, kako za gospodarstvo tako način ulaska Hrvatske u Europsku uniju. Očigledno je da ulazimo na koljenima, očigledno je da ulazimo osiromašeni, očigledno je da ulazimo praktično kao robovi, a ne kao partneri te Europske unije jer ovdje se radi o direktivi Europske unije. Prema tome, moje jednostavno pitanje glasi o čemu mi ovdje raspravljamo, da li je moć ovog Hrvatskog sabora promijeniti eventualno zarez, veliko ili malo slovo, biti lektor i u tom zakonu, u tom paketu zakona kada je to direktiva Europske unije. Možemo slobodno reći svim hrvatskim građanima pričali ovdje zastupnici ili ne pričali dobit ćete tržište nesmiljeno, nesocijalno tržište, neoliberalno tržište i električne energije i svih energenata koje ćete skupo plaćat, a nemate mogućnost ni za preživljavanje od ovih jadnih plaća s kojima živite u ovoj Hrvatskoj koja ulazi u Europsku uniju. To je jedina istina i jedina činjenica. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Branka Bačića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa evo meni je drago čuti od zamjenice ministra da je Ministarstvo gospodarstva, odnosno bolje rečeno prvi potpredsjednik Vlade ili ministar gospodarstva odlučio poštivati sve one odredbe koje je Republika Hrvatska preuzela u postupku pregovora za ulazak u punopravno članstvo Europske unije. Naime, svima nam je još u svježem sjećanju njegov komentar iz prvog početka ove godine kada je na upozorenje Europske unije da nije dobro i da je to kršenje Zakona o sprečavanju sukoba interesa da ministri ulaze u nadzorne odbore, pa kada je bila donesena odluka da on i ministar financija postanu članovi Nadzornog odbora INA-e, kada je njegov komentar bio već se tresem od toga. No dakle očito da ovo predstavlja određeni napredak u odnosu na taj stav koji je bio početkom godine. Ali nisam se javio zbog toga, javio sam se samo da kažem da i u ovom zakonu u prelaznim i završnim odredbama se omogućuje da određeni članci, odnosno odredbe pojedinih članaka stupe na snagu nakon ulaska Republike Hrvatske u punopravno članstvo Europske unije. Dakle, ako možemo odredbe članka … [[Govornik se ne razumije.]] prolongirati do pristupanja Republike Hrvatske u punopravno članstvo pa onda bi mogli i neke druge odredbe primjerice o liberalizaciji tržišta, odnosno o određivanju cijena energije.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Gordan Jandroković.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Dvije stvari. Dakle, što se tiče okružja koje je pozitivno ili nije za investitore. Zamjenice ministra ove godine u prvih 9 mjeseci 150 milijuna eura investicija, prošle godine u isto vrijeme preko 600 milijuna eura investicija. To su brojevi od kojih ne možemo pobjeći. Ako ste vi stvorili okruženje koje je bolje onda bi vjerojatno bilo više od 600 milijuna, a imate 4 puta manje. Dakle, brojke govore sve. A druga stvar koja je jako važna. Dakle, samo je djelomično točno da trebamo prilagoditi ove zakone na način na koji vi to govorite. Trebamo ih prilagoditi jer je to obaveza koju možemo ostvariti, ali možemo ju ostvariti od 1.7.2013. ako ćemo postati punopravna članica. Dakle, mi ovaj paket zakona ne moramo usvajati prije nego što postanemo punopravna članica Europske unije jer to nisu uradile ni mnoge države članice. Budite iskreni i to kažite hrvatskim građanima i zastupnicima i zastupnicama ovdje u Hrvatskom saboru. A druga stvar koja je još važnija, u tim zakonima i to je odgovor i kolegi Vinkoviću nigdje ne stoji niti Europska unija kaže koliko će u Hrvatskoj koštati struja i plin. Vi ovdje Europsku uniju i HERA-u koristite kao argument za podizanje cijena i prebacivanje svih troškova koje imate zbog nekvalitetnog upravljanja na hrvatske građane. To je model po kojem radite. Sve svoje nedostatke, sve svoje nesposobnosti prebacujete na grbaču hrvatskih građana.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Đuro Popijač.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Evo gospođo zamjenice slažemo se naravno …
Izvolite dignite se, recite što je [[Upadica: Molim?]] Imate riječ.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče. U više navrata ste komentirali nastupe zastupnika Hrvatske demokratske zajednice, u više navrata ste ih poklapali, pa ste kada je gospodin Popijač dobivao riječ kazali nakon došaptavanja imate se pravo obratiti Hrvatskom saboru. Sada se vi došaptavate sa zamjenicom ministra i sugerirate joj da se oglasi na replike koje su dali zastupnici HDZ-a, pa sam ja dao sebi slobodu da prokomentiram da se došaptavate sa zamjenicom ministra.
E ja poštujem vašu slobodu pa sam vam dao riječ i vaš status zastupnika. Poštujte i vi moju poziciju, a nisam komentirao ničije izlaganje, niti ću komentirati. I niste ni mogli navesti jer to nisam radio. A sa kolegom sam za stolom samo tražio da pita da li će zastupnica odgovarati što je moja obveza, a ne moje proizvoljno odlučivanje. Pa prema tome, nemojte koristiti govornicu da diskreditirate druge, a ne gledate sebe. Nije pošteno! Ovdje je sudac uvijek javnost. Prema tome, nije istina to što ste tvrdili. Hvala lijepa. Idemo sa replikom poštovanog zastupnika Đure Popijača. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Dakle, gospođo zamjenice slažemo se za tržište i sve što ste rekli naravno i sigurno da ga treba ga u najvećoj mjeri i najboljoj namjeri i u najboljoj praksi implementirati u svim segmentima rada, života, biznisa, svega. Za tržište treba biti u potpunosti spreman i za tržište trebaju postojati spremne institucije i prvi ćemo naravno i pozdraviti sve što je vezano uz to. Što se tiče energenata. Sigurno kao što su ušli mnogi u tržište bankovne industrije, pa imamo najveće cijene kapitala u Europi, pa u TELECOM. Naravno da imamo otvoreno tržište, pa imamo najveće cijene telekom usluga u Europi i naravno da će mnogi igrači doći na ovo tržište kada će imati najveće cijene energenata u Europi. Bojim se da plin i neće ti igrači imati kome prodati na ovom. Zašto? A ta tema je već godinama prisutna i mi smo se zajedno svojevremeno borili sa tom temom. Zašto mađarska industrija i mađarsko gospodarstvo imaju jeftiniji plin od Hrvatske ili slovensko koje nema niti kubika svojeg plina ili austrijsko ili talijansko. Pa to su pitanja na koja uređena politika, država mora odgovoriti. To je i uloga i to stalno ponavljam bez obzira na otvoreno tržište. Ne znači to da ga ne treba razvijati, ali ga ne treba ni napraviti takvog da je zapravo ono što se govori najveće i najgori monopol je zapravo privatni monopol, pa čak i u otvorenom tržištu, a da ponovim imamo naravno priliku vidjeti što se događa sa cijenom kapitala i svega onoga što nam je i donijelo tržište. Tržište se mora dogovoriti, tržišta treba ali trebamo biti u potpunosti spremni da se to i na najbolji način za interes hrvatskog gospodarstva i za hrvatskog građana bude najbolji, najkvalitetniji.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospođo zamjenice postavili ste tu jedno ovako retoričko pitanje da bi voljeli vidjeti koji to privatni poduzetnik će prodavati proizvod ispod cijene. Ako ikada u ovim vremenima i na ovim prostorima bila situacija da privatni poduzetnici prodaju proizvode ispod cijene to je na žalost danas. Mnogi privatni poduzetnici zbog toga što tržište ne funkcionira jer naprosto i standard hrvatskih građana i situacija u gospodarstvu je takva su danas prinuđeni da se spase da im cijena kapitala koja je toliko skupa bude bar malo jeftinija, jer ako prodaju proizvod ispod cijene bar će pokriti dio obveza. I sad se postavlja jedno elementarno pitanje. Zar vi stvarno mislite ako mi uredimo tržišno cijenu električne energije, cijenu plina, cijenu toplinske energije što se tiče grijanja da uz ovoliki broj nezaposlenih može funkcionirati tržište ili ćemo doći u situaciju da naprosto ti ljudi će koristiti struju, neće je moći plaćati, počet će rezanje žica za priključke. Dakle, intencija naše rasprave je bila ne da se ne poštuju preuzete obveze prema EU nego da naprosto neke stvari dok ne složimo u socijalnu kartu naprosto prolongiramo i produžujemo. To je intencija ove rasprave. Međutim, kad se ne želi nešto napraviti onda se udara po drugoj strani. A što tiče povećanja cijene električne energije dobro se sjećate 2008. godine kad smo dizali cijene električne energije tada smo rekli svi oni koji imaju mjesečnu potrošnju ispod tog iznosa na njih se ne odnosi taj dio to će se plaćati iz državnog proračuna. Iz državnog proračuna se na takav način subvencioniralo povećanje cijene sa 125 do 150 milijuna kuna godišnje. Zašto na takav način? Jer naprosto nije postojala adekvatnija socijalna karta. 2010. spominjana toliko puta u ovim raspravama HERA je donijela odluku da se digne cijene, Vlada nije prihvatila. Nije prihvatila iz jednostavnog razloga što je te godine bila takva sjajna hidro godina da je HEP proizvodio struju, samo vas molim dvije rečenice da završim, HEP proizvodio struju preko hidrocentrala i te godine su zbog toga ostvarili dobit od milijardu i 500 milijuna kuna. Prema tome, kad govorimo o nekim stvarima govorimo o činjenicama.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovana zamjenica ministra Tamara Obradović Mazal.
Hvala. Uvaženi zastupnik gospodin Jandroković rekao je ako uđemo u EU, ja čvrsto … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro, ne referirajući se onda posebno na uvaženog zastupnika rečeno je ako uđemo u EU. Ja vjerujem da ćemo ući u EU s 1.07.2013. inače je svih ovih 12 godina apsolutno uzalud bačeno u vjetar. Dakle, moramo vjerovati da će se to desiti. Što se tiče Poglavlja 15. i energetike rekli ste da Europska komisija ne inzistira na tome da se to do članstva u EU ne implementira u nacionalno zakonodavstvo. Ali mi smo to na taj način ispregovarali za Poglavlje 15. i to je itekako evidentno iz Izvješća Europske komisije koja kaže u području unutarnjeg energetskog tržišta usklađivanje je skromno. Hrvatska je primijenila zakonodavstvo do jedne mjere da bi ga uskladila s acquisem, ali što se tiče trećeg energetskog paketa Hrvatska je značajno zakasnila u usporedbi sa hrvatskim originalnim rasporedom, vremenskim rasporedom i to ostaje da se napravi do kraja. Prema tome, ako smo u Poglavlju 15., a jesmo rekli da ćemo napraviti zakonodavni paket 31.03.2010. da ćemo ga implementirati, vidjeti u praksi kako on funkcionira 31.03.2011., ispričavam se ne znam što sam konkretno krivo rekla?
Hvala lijepa poštovanoj zamjenici ministra. I zadnja, šesta replika, poštovani zastupnik Domagoj Ivan Milošević.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovana zamjenice ministra pa ja sam vjerojatno među posljednjima koji bih bio protiv slobodnog tržišta, otvorenog tržišta i poduzetništva, međutim nužno je ovdje reći da je ogromna razlika u odgovornosti između privatnog poduzetnika i države, odnosno Vlade posebno u krizi. Privatni poduzetnik i kad nije kriza odgovara prije svega prema svojim zaposlenicima, kupcima, dobavljačima, naravno da ima i širu društvenu odgovornost dok za vrijeme krize posebno država ima odgovornost i za tog privatnog poduzetnika, ali i za sve građane kojima treba pomoć da izađemo svi zajedno iz krize. I to naravno sa što manje socijalnih lomova. A još jedna rečenica kad je u pitanju državni monopol, dakle jedna stvar su monopoli posebno državni monopoli sutra u EU, a drugo je ostvarivanje i zalaganje svake Vlade za ostvarivanje strateških nacionalnih ciljeva pod uvjetima naravno da znamo koji su nam strateški nacionalni ciljevi.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa raspravom po klubovima. Klub zastupnika HNS-a i poštovana zastupnica Natalija Martinčević. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, uvažena zamjenice ministra sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Evo ovaj zakon o kojem ovako živahno raspravljamo kao što znamo je krovni zakon za čitav energetski sektor i zbog toga je njegovo donošenje iznimno bitno. Na tragu Europske energetske reforme Hrvatska je još 2001. godine krenula sa regulacijom djelatnosti na tržištu plina i električne energije, a nešto kasnije i nafte i naftnih derivata. Uz sve izmjene zakona koje su provedene nakon toga funkcioniranje tržišta električne energije i prirodnog plina od strane EU ocjenjeno je kao netransparentno i dobrim dijelom netržišno i zbog toga se Hrvatska zatvaranjem Poglavlja 15. u pretpristupnim pregovorima obavezala implementirati novi energetski paket u rokovima u kojima to moraju učiniti i ostale članice EU. Zbog toga eto sam iskreno zbunjena kao i većina drugih zastupnika ovom današnjom raspravom. Naime, vi ste ispregovarali, vi ste potpisali i sada nam ovdje želite nametnuti da bi mi trebali eto nešto što smo se obvezali izbjeći. To je možda način na koji ste vi navikli funkcionirati, no to sigurno nije nešto što EU od nas očekuje i nijedna odgovorna Vlada a isto tako i Parlament ne mogu se na taj način ponašati. Ovim zakonom tržište će se organizirati na način da će postojati ista pravila igre za sve sudionike na tržištu. Sudionici su i oni koji proizvode energente i energiju, oni koji je prenose i distribuiraju i kupci, odnosno potrošači koji će upravo ovim otvaranjem tržišta se moći odlučiti za bolje i kvalitetnije i jeftinije opskrbljivače. I to je način na koji funkcionira tržište EU. Za tržište EU odlučili smo se i ovdje u Saboru, za tržište EU odlučili su se naši građani na referendumu a za same principe jednog gospodarskog tržišta odlučili smo se kad smo osnovali našu državu Hrvatsku. Prema tome, mislim da sada raspravljati o tržišnoj ekonomiji i otvorenom tržištu zaista nije u redu. Ovim se zakonom jasno definiraju ovaj puta uistinu i prave odgovornosti u energetskom sektoru, između Vlade, između HER-e i energetskih subjekata te se konačno uspostavlja jasan odnos između tržišnih energetskih djelatnosti, a to su proizvodnja, opskrba, trgovina s jedne strane i reguliranih energetskih djelatnosti, upravljanja distribucijskim transportom, prijenosnim mrežama i ostalim javnim uslugama s druge strane. Ono što je za zaštitu javnog interesa možda i najvažnije, uspostavlja se jasni kontrolni odnos upravo nad obavljanjem reguliranih energetskih djelatnosti, odnosno na tzv. priornim monopolima. Zbog cijene ovih energenata naši su se građani našli itekako pod udarom i to nešto iz objektivnih okolnosti na koje mi kao država ne možemo utjecati jer cijene energenata u svijetu naprosto rastu, no ponajviše zbog jedne potpuno neodgovorne politike koja svih ovih godina nije niti na koji način se suočila sa problemom i pokušala ga riješiti. I dapače sada nam sugerira da bi još sljedećih 9 mjeseci trebali gurati glavu u pijesak i ne poduzimati ništa. Stvari su se gurale pod tepih, državnim crtama se upravljalo kao što znamo na jedan potpuno katastrofalan način, kupovao se socijalni mir, mazale su se oči građana da bi se sad ponovno doveli u situaciju da sve to na kraju moraju platiti naši građani jer drugog rješenja naprosto nema. Građani sada moraju platiti što je HDZ na takav apsolutno neodgovarajući, rekla sam i upotrijebit ću ponovno tu riječ, katastrofalan način upravljao državnim tvrtkama, građani će sada morati platiti što se svih ovih godina izvlačio novac iz tvrtki, građani će sada u najgorem trenutku krize morati platiti što se cijene godinama nisu obračunavale realno. Gospodarstvo je već platilo cijenu, što se njima kao nosiocima gospodarske aktivnosti, stvaraocima radnih mjesta cijene industrijskog plina svih ovih godina obračunavao po daleko višoj cijeni nego što se obračunavalo kućanstvima, što je naravno suprotno svakoj zdravoj ekonomskoj logici. I da, ovdje ste se uspjeli pohvaliti da ste uspjeli izvući novce iz dobiti HEP-a i INA-e, ja mislim da je to potpuno kriva ekonomska politika. Vi ste dapače morali te novce i tu dobit koju je ostvario HEP investirati, investirati u hidroelektrane i u druge proizvodne objekte jer je to je jedini način, dakle sa stvaranjem vlastitih proizvodnih kapaciteta da možemo smanjiti našu ovisnost uvoza električne energije i na taj način smanjiti cijene. Drugi način za smanjenje cijena, kada smo potpuno ovisni o uvozu jednostavno ne postoje. Iz svega navedenog zakon predviđa, i zbog onoga što se i događa sada i što će se događati u budućnosti, da se ipak naše najosjetljivije dijelove društva treba zaštiti i ovaj zakon je zbog toga predvidio jaku socijalnu komponentu koju će se socijalno ugroženim građanima osigurati posebne mjere zaštite i to je u kontekstu ovog zakona iznimno važno. A konačno će se kao i kod poreznog duga pokazati i da postoje oni koji su koristili beneficije i povlastice i ne izvršavali sve obveze prema državi, i to zapravo radili isključivo na račun i teret onih, i to najčešće uistinu najsiromašnijih, koji su cijelo ovo vrijeme uredno plaćali svoje obveze od poreza pa eto do računa za struju i plin. Ono što je nadalje važno reći je da država ovdje mora preuzeti i ozbiljnu ulogu i odgovornost u tome da educira naše građane, na koji način mogu i moraju zapravo efikasno i racionalno koristiti energiju i upravljati energijom. Ja ću navesti, eto nekolik pozitivnih primjera iz Varaždinske županije i Grada Varaždina gdje smo prvi prijavili objekte društvene namjene za energetsku obnovu i temeljem toga obnovit će se 5 škola i učenički dom, a u gradu Varaždinu svih 7 dječjih gradskih vrtića, kulturne ustanove, muzeji, plače i gradski bazeni, to su već sve prijavljeni projekti koji su pred potpisivanjem. Obzirom da se radi o ustanovama koje su uglavnom na teret i na proračunu gradskih, općinskih i županijskih proračuna, uštede će ovdje bit uistinu velike i ovi proračuni lokalni će se osigurati, oslobodit sredstva koja mogu iskoristiti u druge programe i projekte. Kao ciljevi postavljeni su obnova postojećih postrojenja, racionalizacija potrošnje energije, uključenje u razvoj projekata energetske učinkovitosti i poticanje mjera održivog razvoja i zaštite okoliša. Tu je naravno i poduzet i čitav niz drugih aktivnosti, a kako bi se gospodarstvenici i građani upoznali sa mogućnostima ugradnje obnovljivih izvora energije, odnosno mogućnosti ostvarenja ušteda putem projekata energetske obnove postojećih objekata. To je smjer kojim su zemlje Europske unije davno krenule, jer taj način korištenja obnovljivih izvora energije itekako ublažile udar rasta energenata, a ujedno osigurale i zdrav okoliš. Kad smo kod okoliša važno je naglasiti da zakon zapravo ovdje osigurava i uvjete za smanjenje negativnih utjecaja na okoliš te potiče održivi razvoj u segmentu energetike. I tu je važno reći da se ovim zakonom po prvi put omogućuju zeleni certifikati, odnosno one ko od opskrbljivača ili potrošača, krajnjih korisnika, dakle želi zelenu energiju, hidro, vjetro, bio masu ili solarnu moći će je i dobiti. Isto tako zakonom se uvodi mogućnost naknade za toplinsku energiju proizvedenu iz obnovljivih izvora energije, te što je vrlo važno stvaraju se pretpostavke za donošenje programa implementacije inteligentnih mjernih uređaja. Dakle, uistinu se ovim zakonom na sve način promiče i potiče učinkovito i racionalno korištenje energije. Poduzetništvo u području energije, investiranje u energetski sektor i zaštitu okoliša, te time ovaj zakon uistinu ispunjava svoju svrhu i klub HNS-a će ga podržati. Evo, može samo par riječi oko ovog drugog zakona, dakle HERA sada sa ovim zakonom dobiva, to je više puta ovdje naglašeno, uistinu značajno veće, i normativne, i izvršne i nadzorne ovlasti i posebno je značajno da se te ovlasti proširuju i na područje cijena i naknada za reguliranje djelatnosti. HERA će morati izvršavati s druge strane i vrlo važne zadatke energetskog sektora, o čijoj realizaciji u jednom dijelu ovisi i hrvatsko gospodarstvo. I tu bih HERA prije svega trebala učinkovito otvoriti tržište za sve kupce i za sve opskrbljivače te ukloniti ograničenja za trgovinu električnom energijom i prirodnim plinom. Dakle, osnovni je cilj s jedne strane osigurati neovisno, nepristrano, jasno i učinkovit djelovanje HERA-e, a s druge strane naravno postoji obveza suradnje s nadležnim tijelima Europske unije i država članica u skladu sa direktivama koje kao što znamo moramo poštovati. Dakle, radi se o uistinu vrlo zahtjevnim zadacima koje će HERA morati obaviti i ona se mora organizirati i posložiti na način da bude dorasla tom zadatku i to ja vjerujem i tu se slažem da će sigurno … HERA-u biti popriličan izazov. Naime, čitajući izvješća o radu HERA-e proteklih godina, vrlo se jasno može zaključiti da HERA nije u potpunosti ispunila funkciju zbog koje je osnovana. Iz godine u godinu priča se o nekim projektima oni se ne javljaju, pa onda nestaju, pa se onda najavljuju, pa se jednostavno nikada ne realiziraju. Iz rasprava u ovom Saboru o izvješćima HERA-e jasno je da HERA nije svoju zadaću nije obavljala na odgovarajući način i da su propusti u radu HERA-e itekako se reflektirali na hrvatsko gospodarstvo. Tim je veći sada zadatak pred HERA-om koja dobiva ovakve ovlasti da svoj posao mora obavljati daleko kvalitetnije i odgovornije. Pozdravila bih posebno 25.članak Zakona o HERA-i u kojem su ugrađeni mehanizmi koji štite nezavisnost HERA-e. naime, svim članovima Upravnog vijeća HERA-e neće biti omogućeno dakle neće moći biti bilo kakvom vlasništvu i … štedionica tvrtki iz energetskog sektora neće moći biti članovi političkih stranaka ili obavljati poslove za energetske subjekte ili njihove podružnice i smatramo da se na taj način istinu ostvaruje nezavisnost članova Upravnog vijeća HERA-e jer naravno nužno u svim ovim ovlastima koje HERA sada dobiva da ona uistinu bude neovisna agencija. Mislimo da se ovaj zakon u potpunosti slaže sa prvim zakonom s krovnim Zakonom o energiji i HNS-a će podržati oba ova zakona. Hvala.
Hvala lijepa kolegice Natalija Martinčević. Na vaše izlaganje imamo 8 replika pa vas lijepo molim držite se dvije minute replike i dvije minute odgovora. Prvi na redu Gordan Jandroković. Izvolite.
Zahvaljujem se gospođo potpredsjednice. Pa samo bih htio kratko prokomentirati i zamoliti i kolege iz HNS-a da budemo objektivni. Možemo prigovarati o onome u čemu HDZ nije bio dobar, zbog čega je izgubio izbore u redu, ali nemojmo govoriti da je bila katastrofa jer ako je naših 600 milijuna eura investicija katastrofa što je onda vaših 150 milijuna? Dakle to je još puno veća katastrofa. Dakle pad GDP-a najveća inflacija od 2008., dakle rekao je gospodin Komadina nije sve bilo loše. Pa dajte pokušajmo onda razgovarati o ovim temama objektivno. Druga stvar, ovaj paket zakona ne moramo donositi prije ulaska Hrvatske u EU. Čak je i zamjenica ministra čitajući izvješće kazala da Hrvatska to mora učiniti do trenutka ulaska, otprilike takva formulacija jer nitko to ne kaže da se to mora napraviti odmah. To se ne čini zbog EU i nemojte hrvatskim građanima prikazivati sada EU kao krivca za povećanje cijena energenata jer je to izvorno vaša ideja. Ovaj zakon ne govori o cijeni, cijenu ćete vi odrediti sami. Pozivate se na HERA-u a već svi znamo koliko će poskupiti energenti jer to najavljuje prvi potpredsjednik. Dakle kako on zna što će učiniti nezavisno regulatorno tijelo? Pa nemojmo bacati ljudima maglu u oči i prihvatimo i činjenicu da HDZ nije neke stvari donio tada zato što je smatrao da ih može odgoditi do 1.7. zato što smo bili socijalno osjetljivi u tom području i smatrali smo da ne trebaju građani plaćati krizu koja nam se događa. Vi očito smatrate da kriza jedino može biti financirana preko leđa građana, da je jedini smisao vašeg djelovanja puniti proračun. E pa nije, ima i drugih načina. Osmislite druge načine, vi ste odgovorni.
Odgovor na repliku kolegica Martinčević.
Kako nije katastrofa? Vi ste pobrojali da ste isto u svašta nešto investirali. Međutim rezultati toga su vidljivi. Vidljivi su u sadašnjim cijenama energenata koji su realni, vidljivi su u tome da smo mi 8.uvoznik električne energije u svijetu, da smo u potpunosti ovisni o uvozu. Kako onda rezultati nisu katastrofalni? Što ste onda vi to jako investirali kada imamo takvu situaciju sa energentima i potpunu ovisnost o uvozu. A drugo, ne znam koji dio … mi ne razumijemo. Naime, vi ste potpisali, vi ste ispregovarali i vi ste se obavezali. Mi sada ispunjavamo ono što ste vi napravili i vi sada imate ovdje primjedbe. Ja mislim da je poruka EU da smo u ozbiljnom kašnjenju dovoljno govori da mi to moramo implementirati i da prostora odgađanju više nema. Hvala.
Hvala. Drugu repliku ima kolega Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Točno je kolegice Martinčević da je prijašnja vlada HDZ-ove koalicije ispregovarala sve to, ali nitko vas ne požuruje da vi prije 1.srpnja, ako bude 1.srpnja s obzirom na Sloveniju, Njemačku i sve ostalo, daj Bože, dakle da prije 1.srpnja sve ovo primijenite. Zapravo radi se o nečem potpuno drugom. Mene čudi jedna diskordinacija između izjava prvog i vas jer ste vi izjavili da će biti nakon usvajanja ovog zakona jeftiniji energenti. Doslovce možete uzeti …, a prvi govori da će i već najavljuje poskupljenje energenata. Dajte se dogovorite u HNS-u hoćete pojeftiniti ili ćete poskupjeti energente od Nove godine. I kada ste već rekli da će pojeftiniti baš me zanima kako ćete obrazložiti odnosno kako će potkrijepiti tu vašu tvrdnju da će doći do pojeftinjenja energenata nakon što se ovako lijepo raspodijeli nadležnosti i odgovornosti između HERA-e, energetskih subjekata i hrvatske Vlade ili Vlade RH.
Odgovor na repliku kolegica Martinčević.
Pa ja ne znam po koji puta i zamjenica ministra i ja ću sada ponovno reći. Dakle sada ste rekli da nema nikakvog razloga zašto bi mi požurivali s ovim. Ja mislim da upozorenje EU u kojem se jasno kaže da smo u ozbiljnom kašnjenju je dovoljan znak da mi ovo moramo implementirati. Osim toga sa ne implementiranjem ovog zakona ne dobiva se apsolutno ništa, dobiva se još dodanih 9 mjeseci guranja glave u pijesak kao da to nismo radili svih ovih proteklih godina HDZ-ove vlade. Stvari se konačno moraju presjeći i posložiti jer to je jedini način na koji možemo uspostaviti realno otvoreno tržište energenata. Kada sam govorila o tržištu rekla sam da smatram da nema potrebe da raspravljamo što je to otvoreno tržište, što je to gospodarstvo, izgleda da možda ipak ima, da bi trebali razgovarati o tome što znači tržište, što znači otvoreno tržište, što znači dolazak drugih opskrbljivača i što znači ta mogućnost utjecaja na cijene. To je tržište, kakve će cijene shodno tome biti odlučit će tržište.
Sljedeća replika kolega Ivan Šuker.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Kolegice Martinčević, vi ste rekli da je ova Vlada ozbiljna i da se drži preuzetih obveza. Sad meni nije jasno da li je Zakon o sukobu interesa da bi neki ušli u nadzorni odbor zbog nekih drugih interesa važniji od zakona s kojima se želi zaštititi standard hrvatskih građana, a naročito onih koji ostaju bez posla ove godine jer ako ste na tragu onoga što govorite onda morate bit dosljedni. Šest mjeseci se Vlada bori da uvjeri Europsku komisiju da Zakon o sukobu interesa se ne treba primjenjivat na INA-u, a nijednom rječju se nije pokušala boriti da kaže da ovi zakoni koje se želi dignuti cijene energenata, cijene grijanja u Republici Hrvatskoj da se njegova primjena odgodi do ulaska u Europsku uniju. E pa vidite to je tipičan primjer nedosljednosti kojega naprosto, možete vi sad reći što god hoćete ali to su činjenice od kojih ne možete pobjeći. Jer sjećamo se, cijelu prvu polovicu ove godine se potrošilo na prepisivanje između Bruxellesa i Vlade hoće se Zakon o sukobu interesa primjenjivat na INA-u ili neće. Zašto, to već i vrapci na grani pjevaju i znaju. Prema tome, to su činjenice. Druga stvar, ako govorite o tržištu otkud vi znate s obzirom na sva obećanja koja ste rekli pa se na kraju pokazalo kontra, sutra kad napravite te velebne objekte, a bit će vrlo interesantno pogledati naročito neke firme po kojem su oni kriteriju ušle među ovih 7 za Plomin, naročito ona jedna iz Poljske. To je jako interesantno i to bi stvarno hrvatskoj javnosti trebalo reći po kojem kriteriju su ti ušli među tih 7 gdje vi garantirate da će taj Plomin proizvodit jeftiniju struju nego netko izvana kome će biti interes prodati struju jer će možda imati viška. Jer ako govorimo o tržištu vi imate isto tako proizvođača koji ako naprosto svoj proizvod ne mogu prodat na postojećem tržištu onda da bi ušli na neko novo tržište će ga prodavat ispod cijene samo da uđe na tržište. To je tržište. Prema tome morate računati na to, ne možete računat samo na to što će se proizvodit u Hrvatskoj da će biti jeftinije. I na kraju, nitko sa potpisivanjem ovih energetskih zakona nije rekao da će cijene otići gore nego se samo govori o regulaciji tržišta.
Hvala. Odgovor na repliku, kolegica Martinčević.
… [[Ne razumije se.]] je želja ove Vlade da ministri budu u Nadzornom odboru INA-e je da zaštiti interes Hrvatske u INA-i koji smo izgubili zahvaljujući upravo vama kolege iz HDZ-a. Mi smo izgubili naš utjecaj u INA-i, mi smo izgubili naša prava u INA-i i ovo je bila zadnja mogućnost da se naši interesi kvalitetno štite i zbog toga je Vlada inzistirala na tome. A što se tiče zaštite hrvatskih građana nije bio način zaštite hrvatskih građana da izvlači te novce iz državnih tvrtke i trošite na vaše kampanje ili na što ste već trošili, to će utvrditi neke druge institucije, već da se novci koji iz tvrtki investira u proizvodne objekte, u distribucijsku mrežu kako ne bismo bili ovisni o uvozu i kako bismo na taj način mogli građanima osigurati jeftiniju energiju.
Sljedeća replika, kolega Srđan Gjurković.
Uvažena kolegice, vi ste bili jasni i u pravu kad ste rekli da je ova Vlada preuzela odgovornost i preuzima odgovornost za donošenje odluka koje možda ne izgledaju lijepe, ali one su u biti efikasne, korisne, za uspostavu pravne države, sustava i tržišnog gospodarstva jer kako kolege iz opozicije kontinuirano govore da se stvara antipoduzetnička klima. A kako mogu poduzetnici investitori shvaćati odgađanje zakona koji smo potpisali da ćemo provest sa Europskom unijom, zakona koji osigurava tržište, koji osigurava jednake uvjete prijenosa električne energije. Cilj ovog zakona nije punjenje proračuna kao što su kolege radile izvlačenjem sredstava na raznorazne načine, a iz HEP-a povlačenjem dobiti umjesto da se to investira i zbog toga je pao, još ću jednom ponoviti, rejting HEP-a naglašeno zbog ugrožavanja likvidnosti, povlačenja sredstava od strane države, a to kolege iz opozicije gledaju separatno i populistički, a ne sveobuhvatno jer pad rejtinga poskupljuje cijenu kreditiranja a onda to normalno direktno utječe i na cijenu električne energije. Prema tome, ova Vlada radi na sistemu da osigura kvalitetno tržište, a ovdje u zakonu jasno piše da socijalna komponenta zaštite građana će biti i mora biti i to će tako i biti. Prema tome, populističke izjave samo pokušava se izvlačit ono što im je bitno, a ključno da tržište osigurava ova Vlada ne želi govorit, da poštiva svoja pravila ne želi govorit i kako su nelikvidnost u državi ostavili to isto ne žele govoriti. Hvala.
Hvala. Repliku ima Zoran Vinković.
Uvažena kolegica se pohvalila dakle gradom Varaždinom vezano za projekte obnovljive izvore energije. Ja moram priznati kao zastupnik i kao gradonačelnik da je i grad Đakovo prijavio jedne takve slične projekte, međutim evo do dan danas i to odmah nakon uspostave ove Vlade do dan danas niti sam dobio prijedlog sporazuma niti sam vidio ministra osim tu na aktualnom satu. Međutim, postoji jedna druga mogućnost gdje se ne troše novci iz državnog proračuna, to je jednostavno da jedinice lokalne samouprave ne na osnovu javno privatnog partnerstva nego na osnovu javnog natječaja raspišu dakle natječaj za davanje u najam površina prema Zakonu o javnoj nabavi, dolaze privatni investitori i postavljaju dakle objekte za obnovljive izvore energije. Dakle, postoji nekoliko modela od kojih je svakako u ovom trenutku najprihvatljiviji i za Republiku Hrvatsku evo ovakav postupak, a ne trošenje sredstava iz državnog proračuna. A što se tiče INA-e mislim da se tu ne treba toliko svađati niti tzv. lijevi niti tzv. desni jer i jedni i drugi su prodali 2003. 25%, ovi drugi onih dodatnih 25% i sad možemo samo glumiti članove nadzornog odbora i štititi vjerovatno za dobre naknade hrvatske interese, a ti hrvatski interesi su odavno izgubljeni. A nešto o samom zakonu i o direktivama Europske unije reći ću u ime kluba. Hvala.
Odgovor na repliku kolegica Martinčević.
Evo samo vrlo kratko. Drago mi je da je kolega Vinković barem u ovom prvom dijelu svoje replike ukazao zapravo da kod ovog zakona ima prilike da raspravljamo o uistinu važnim i značajnim temama, a to su na koji način racionalno i efikasno upravljati energijom, na koji način racionalno i efikasno koristiti energiju. To je nešto što su države Europske unije već odavno prepoznale što primjenjuju. Primjenjuje se eto u gradu Varaždinu, primjenjuje se u Đakovu. Postoji i energetska obnova, postoji JPP, postoji da privatnici investiraju u solarne kolektore i foto naponske ćelije itd. i drago mi je da razmišljate na ovaj način i vi kao predstavnik jedinice lokalne samouprave.
Kolega Branko Bačić ima repliku.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa uvažena kolegice, građane Republike Hrvatske jedino interesira hoće li ili neće poskupjeti energija, hoće li poskupiti plin, struja, grijanje, gorivo ili neće poskupiti. Njih najmanje interesira tko će donijeti odluku, da li će donijeti odluku HERA ili će donijeti odluku Vlada. I još manje ih interesira da li će ovaj treći energetski paket biti implementiran danas ili 30. lipnja iduće godine. Ali ono što ovim zakonom želimo napraviti bez obzira kada on stupio na snagu to je da se liberalizira tržište energijom i da se utvrdi neovisnost regulatora, u prvom redu Hrvatske energetske regulatorne agencije. Meni iz vašeg izlaganja nije jasno da li doista vi zastupate to mišljenje da bi HERA trebala biti neovisna, da bi trebala samostalno donositi odluke jer vi ste rekli u nekoliko navrata da, doći će do poskupljenja struje, doći će do poskupljenja plina zbog toga što Vlada, naša Vlada Hrvatske demokratske zajednice godinama nije dozvoljavala poskupljenje energenata pa je to sada došlo ovoj Vladi. Ja ne vidim apsolutno iz vašeg izlaganja koliko i na koji način doista vi mislite da će HERA biti neovisna, da će biti samostalna u odlučivanju kad vaš predsjednik, odnosno prvi potpredsjednik Vlade već danas zna koliko će poskupiti primjerice grijanje. Dakle, ne da se ostavlja mogućnost HERA-i da sama odluči o tome da li je opravdano povećanje. Vi u Vladi, odnosno vladajućoj koaliciji već danas znate koliko će u postotku poskupiti koji od energenata.
Odgovor na repliku kolegice Martinčević.
Da, hrvatske građane itekako interesira kakve će biti cijene energenata. Međutim, upravo ste nas vi i vaše Vlade dovele u situaciju da smo mi potpuno ovisni o uvozu energije, da ne možemo niti na koji način utjecati na te cijene energije. Da se novac nije izvlačio i da se njime nisu krpale brojne proračunske rupe moglo se investirati, moglo se osigurati Hrvatskoj da ima svoje proizvodne kapacitete i da sama formira svoje cijene energije a ne da bude ovisna o tome kakvo će stanje biti u okolnim zemljama i da bude potpuno ovisna o tome kako će se formirati cijene. To se od građana očekivalo da vi učinite i to će sada učiniti ova Vlada.
Repliku ima kolega Josip Borić.
Hvala lijepo. Evo replicirat ću uvaženoj kolegici vezano uz njezino izlaganje o ovom drugom tekstu zakona gdje je govorila o HERA-i. Evo i kolega Bačić je nešto govorio o neovisnosti te agencije. Pa ja ću reći da je ta agencija već i do sada bila neovisna bez obzira na ovaj zakon kojeg smo već sada na neki način u proceduri donosimo jer imamo jedan primjer kojeg sam uspio naći ovdje na portalu. Ali gledajte kakva je to nezavisnost ili neovisnost, to je poticana neovisnost od strane HEP-a. Pa onda imamo slučaj sa Aluminijem iz Mostara gdje je Vlada donijela odluku 9.2. da će tom povlaštenom kupcu omogućiti isporuku povlaštene cijene energije, a da će on za zamjenu za to u TLM-u isporučiti 60000 i nešto aluminijskih blokova i trupaca da se nastavi proizvodnja. I onda u 8 mjesecu imamo odluku kojom se mimo tog dogovora povećava cijena upravo tom privatnom subjektu u Bosni i Hercegovini. Naravno da se otežava poslovanje našem privrednom subjektu u našoj Republici i naravno to se sakriva, jer vidim da je to ostalo samo na nekoliko portala, na onom glavnom energetika negdje je to nestalo jer nekome to nije očito pasalo, a i pitanje je kako je to moguće da se četvero partitni ugovor kojeg je Vlada potpisala donijela odluku ali onda na poticaj HEP-a podižemo cijenu megavata sa 42,86 na 47,46. Tako će biti i sa građanima i mi govorimo o tome cijelo jutro. To je bit ovog zakona, prebacimo to na neko neovisno tijelo kome će se građani žaliti neovisnom tijelu koji se zove Hrvatska energetska regulatorna agencija. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku kolegice Martinčević.
Samo ukratko. Nisam najbolje razumjela ovaj dio oko Aluminija, Mostara i TLM-a jer koliko se ja sjećam neki članovi vaše Vlade, dapače i potpredsjednik Vlade su na optuženičkoj klupi upravo zbog vaše priče sa TLM-om i Aluminijem Mostar.
I zadnju repliku ima kolega Đuro Popijač. Izvolite kolega Popijač. Repliku imate.
… [[Govornik naknadno uključen.]] zbog Aluminija Mostar u zatvoru. Ja sam naravno s ponosom mogu reći ili na optuženičkoj kako ste to već rekli sudjelovao u rješavanju problema TLM-a. Nadam se da nećete učiniti nešto što je najgore da zbog vaših rješenja ta industrija bude zatvorena. No međutim, evo dozvolite da nešto drugo kažem. Velika je pogreška zapravo, kriva interpretacija da kad vi, evo vi govorite investirate i izgradite nove energetske kapacitete, odnosno ove konvencionalne izvore energije da ćemo moći, evo sad ste zapravo kontradiktorni, određivati vlastitu sudbinu u kontekstu cijene energije. Pa to je upravo u suprotnosti što sada govorite da će tržište to urediti. Pa tko kaže i tko će natjerati osim ako nećete tako pregovarati i ugovarati da će vlasnik Plomina C, mi zapravo i ne znamo tko će to biti, prodavati električnu energiju u Hrvatskoj. Slobodno je tržište i na slobodnom europskom tržištu će moći svoju proizvedenu energiju prodati bilo kome. I bilo koji drugi energetski subjekt osim onih koji će biti subvencionirani. Jednako vrijedi i za sve druge investicije. Pa naravno i za sam HEP sutra ako ostane ili mi to zapravo i ne znamo što ćete učiniti sa HEP-om onaj dio proizvodnje u državnim rukama. Dakle, ako govorite o tržištu morate biti dosljedni u tome. Tržište će regulirati sve pa i onda će onaj koji sudjeluje na tom tržištu odlučiti kome će prodati struju, a naravno da će oni svi koji ulaze u opskrbu i distribuciju odlučivati o tome od koga će kupiti struju. I tako da ta glupost, ja bih rekao glupost, da mi smo osmi najveći uvoznici električne energije je besmislena. Onaj koji će sudjelovati na tržištu jer ga sad potpuno i uvodite će odlučivati na tom velikom tržištu od koga će kupovati električnu energiju. A oni koji će proizvoditi u Hrvatskoj električnu energiju će isto tako odlučiti o tome na kome će tu energiju prodati u konačnici. Tako da se malo konsolidirajte i malo se i koncentrirajte … [[Govorniku isključen mikrofon.]]
Hvala lijepa, isteklo vam je vrijeme. Odgovor na repliku, kolegica Martinčević.
Pa da, bilo bi dobro da ste vi bili koncentrirani i da ste omogućili HEP-u da investira npr. u hidroelektrane i sigurno bi sa našom proizvodnjom mi mogli djelovati na cijenu kako će biti na hrvatskom tržištu. Ja ne znam koji tu vama dio nije jasan. Ako si u Hrvatskoj osiguramo vlastitu proizvodnju, ako HEP osigura vlastitu proizvodnju struje putem hidroelektrana sigurno ćete imati utjecaja na smanjenje cijena, a ne kad smo potpuno ovisni o uvozu.
Nastavljamo s raspravom po klubovima. U ime kluba nezavisnih zastupnika kolega Ivan Grubišić. Izvolite.
Poštovana gospođo potpredsjednice, zamjenice ministra i poštovani kolege i kolegice neću postupati po onome što je rekao na početku rasprave gospodin Komadina da se svatko razumije u energiju, ali nitko ne može živjeti bez energije. Stoga i ja uzimam dio rasprave u ovoj diskusiji. Drugo, rasprava o energiji spada u strateške, po mom mišljenju, projekte RH jer bez nje nema ni života ni opstojnosti. I zato je dobro i odgovorno pristupiti tom rješenju ovog zakona jer i u svjetskoj politici što sam čuo ovoga ljeta od jednog od delegata Vatikanske komisije koja je trebala uspostaviti odnose sa patrijarhom Kirilom u Moskvi, a onda me je iznenadilo da je on dospio u tu komisiju, delegaciju Vatikansku jer je po svjetonazoru agnostik, nije vjernik, ali je išao u Vatikanskoj delegaciji da uspostavi odnose i uspostavi veze katoličke crkve i pravoslavne sa patrijarhom Kirilom. Ja sam se malo iznenadio kako je on dospio, a on je rekao oni su tražili čovjeka koji u Moskvi ima neke veze, ja sam se javio da imam veze i da mogu lako doći do Kirila. A onda sam ga ja upitao, i zato ovo govorim, a što je bilo u toj poruci Vatikana prema Kirilu? Neka vjerska pitanja? Ma ne kaže, pitanja su bila da je Rusiji potrebno tržište energije, a to je Europa jer je ima dovoljno, a Europa može platiti, a Vatikanu je isto pitanje da olakša te dogovore Rusije i Europe da se smanje tenzije između dviju crkvi. To je bio razlog te delegacije. Sad što je kasnije bilo nekom drugom zgodom, ali do susreta nije došlo. Ali energija je i u planovima velikih ili vrlo važnih institucija u svijetu i ona je primarna. Stoga ja ne bih se opredjeljivao danas ni ovdje ni za jednu ni za drugu opciju u raspravama, ali mi smeta da donosimo po hitnom postupku mnoge zakone. Ja bih želio da Hrvatski sabor ono što je rekao gospodin Milošević nama nedostaje strateški nacionalni program razvoja Hrvatske. Strateški nacionalni program razvoja Hrvatske a među primarne zadatke toga programa bila bi i energija i bila bi demografija, a toliko su međusobno povezani da demografskog rasta neće biti ako ne bude ga pratio energetska dobra politika. Dakle, nisam za donošenje zakona po hitnom postupku, nego se zalažem da bi Vlada Republike Hrvatske ova ako nisu učinile dosadašnje Vlade bez obzira na predznak radi na tome da se napravi Strateški nacionalni program razvoja Hrvatske za budućih 20 recimo godina, a ne da svaka Vlada donosi svoje programe na određeno vrijeme. To mogu učiniti bilo ministarstva, bilo instituti ali mora biti timski rad i mora biti interdisciplinarni pristup. Za takav program bi se zalagao, kad prođe saborsku raspravu i Sabor ga prihvati, da su sve Vlade koje kasnije budu uspostavljene dužne provoditi taj strateški nacionalni program razvoja Hrvatske. Ovako smo uvijek u nekom traženju, u nekoj napetosti a da zapravo i ne znamo što branimo, i zašto se zalažemo i što bi nam moglo donijeti bolju budućnost. Treba točno odrediti primarne ciljeve razvoja u tom programu razvoja nacionalnog razvoja Hrvatske. Koliko se ja sjećam bio je jedan pokušaj da se organizira jedno vijeće koje bi napravilo taj program, ali nit se je to vijeće ikada sastalo nit je taj program donijelo. A kad sam razgovarao s jednim ekonomistom, on kaže ma Don Ivane ma kao ne, pa takvih programa ima 2000, nacionalnih programa. Ali nisu prošle kroz Sabor, nisu prihvaćene, a moraju proći. Dakle, zalažem se da ne hitamo donošenje zakona po hitnom postupku, neg se malo stvari slegnu pa i ovaj Zakon o energetskoj politici u Hrvatskoj. Hvala vam lijepo i hvala vama.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prvi je Srđan Gjurković. Izvolite kolega.
Uvaženi zastupnik je iznio da nije potrebno sad donositi ovakav zakon nego trebamo imati strategiju. Ovdje se radi o poštivanju ubiti potpisanih ugovora i nekim obavezama koje smo dužni kao Hrvatska država i sve rasprave koje su bile plus, minus 9 mjeseci apsolutno je jasno da mi to moramo uvest, a što prije jer pravila igre moramo imat kvalitetna i jasna. Dakle, to nema veze sa energetskom strategijom, a nije točno da ova Vlada nema strategiju. Ona ima jasnu strategiju a ona se sastoji o tome da imamo jasnu energetsku politiku koja kaže, ne uvozit, biti neovisan i proizvoditi dovoljno struje da zadovoljimo svoje potrebe, a eventualno i izvozimo. I to je ono što se sada radi, što je ono što se priprema, to su one investicije koje moraju supstituirati izvoz. Prema tome, ova Vlada jasno je rekla i provodi tu politiku neovisnosti energetske situacije u Hrvatskoj i to je ono što je ključno i jasno. A daljnje strategije koje postoje ili ne postoje treba razvijati, al mi nemamo vremena čekati kod realizacije neovisnosti energetskog sustava i zbog toga ova Vlada radi to odmah. Hvala.
I drugu repliku ima kolega Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega i prezimenjak Grubišić, Don Ivan, je rekao da Hrvatska nema strategiju ili barem nema jasnu strategiju, dakle razvoja energetskih objekata i zapravo dolaska do energetske neovisnosti Republike Hrvatske. U dobroj mjeri ta je konstatacija točna. Sjećamo se ovdje rasprava i u prošlom mandatu o razvoju i gradnji energetskih objekata u Republici Hrvatskoj. Točno je i to gospodine kolega Grubišić da je svaka Vlada izmišlja novi energetski objekt i novi smjer. Evo, Plomin na ugljen nije bio planiran u, barem ne kao primarni cilj u strategiji prošle Vlade. Nije se spominjala Riječka termoelektrana na plin koja je samo 15 kilometara zračne linije od Plomina, 20 ajde ne znam, ali ova je na ugljen, a ona je na plin. 3 kilometra kako je rekao Kajin pored Plomina prolazi plinovod. Dakle, jedna opća zbrka i nije točno kako je kolega koji je vama replicirao, dakle dajem vama za pravo da zapravo prave strategije nema. Mi smo imali čak i pokušaja da se i nuklearni lobiji ubace ovdje u raspravu u Hrvatskom saboru, da se ubace kao zbog potrebe izgradnje nuklearne elektrane u Republici Hrvatskoj, druge nuklearne elektrane. Iako znamo svi šta se dogodilo u Japanu i u drugim nuklearnim, da ne govorimo o Černobilu itd. Dakle, razni lobiji našim Vladama mlate kako god oni hoće i onda zapravo mi i nemamo prave strategije razvoja energetskih objekata u Republici Hrvatskoj. Tako razni lobiji i ovom Vladom upravljaju, u tome kako će dalje ići tijek razvoja, gradnje energetskih objekata u Republici Hrvatskoj. To je žalosna činjenica i to je istina, koju ste vi iznijeli. Hvala.
Hvala, hvala kolega Grubišić. Na redu je klub HDSSB-a, i vrijeme će podijeliti kolege Boro Grubišić i Zoran Vinković. Vinković je prvi. Izvolite.
Zahvaljujem. Između ostalog smisao države, osim onoga tumačenja države u užem i širem smislu, ali smisao države bi trebao biti prije svega stvoriti što udobniji, što sigurniji, što jeftiniji život svojim građanima. Ovim zakonom, bez obzira da li je on bio potpisan, ispregovaran prije današnjeg dana, prije petka kada će on biti vjerojatno usvojen, jer se donosi po hitnom postupku, i kada je praktično hrvatsko, a i ovaj Parlament netko natjerao, a ja bih rekao i ucijenio, iako ovaj zakon ne mora biti donesen u petak. A ja smatram da on ne mora biti donešen ni 1. srpanja 2013. godine jer svi pokazatelji govore da taj 1. srpanj neće biti datum ulaska Hrvatske u Europsku uniju. I ova Hrvatska i ovi hrvatski građani a i ova hrvatska Vlada ima dovoljno vremena da ne stavlja i električnu energiju odnosno čitavu energiju na tržište. No, čemu uopće ovaj zakon evo ja ću samo ponoviti određene izjave prije svega predsjednika Vlade i uvaženog prvog predsjednika koji je prije nekoliko tjedana rekao Milanović grijanje mora poskupjeti, Čačić rekao uvedite brojila. Nakon onih izjava da se smanji pušenje, da se manje telefonira itd. pa ovdje jedan cjelokupni tekst koji govori o tome da lokalni heroji više neće to je mislio na gradonačelnike, bez obzira iz kojih političkih opcija bili koji su imali odgovornost zajedno sa predstavničkim tijelima, spriječiti divljanje cijena svih energenata posebno onih koji se odnose na komunalnu infrastrukturu. Grijanje mora poskupjeti, a tu je bilo i na aktualnom satu, složili su se u Saboru Zoran Milanović i Radimir Čačić ovdje se očekuje da HEP kupuje po 5, a prodaje po 2. To ne ide. Da ne bismo odgovornost prebacivali na druge na skupštine i na gradonačelnike, da se ne prigovara da su to kukuriku gradovi, mi ćemo odgovornost preuzeti na sebe. Ja vjerujući dakle svom premijeru, ja sam vjerovao da će Vlada biti ta koja će preuzeti tu odgovornost, jasno i glasno i premijer i prvi potpredsjednik Vlade reći građanima od sutra vam grijanje ide 20, 30% ili 37% gore, da će im odgovoriti i jasno i glasno reći da im je plin već poskupio ali tamo početkom ljeta kada nema grijanja, kada će to građani osjetiti već sada u 10., 11.mjesecu, da u 12.vjerojatno neće imati ni onu prosječnu plaću da bi platili taj račun. Očekivao sam im da će otvoreno i jasno reći da je uveden i fiksni trošak za održavanje sustav koji je većina građana u jedinicama lokalne samouprave izgradila onim sredstvima za angažiranu snagu, pa jedne godine čak i Ustavni sud donio odluku da je to vlasništvo građana, da to nije komunalna infrastruktura, pa nakon godinu dana proteka kada su mnoga trgovačka društva morala vraćati tada po dvije, tri ili četiri tisuće tadašnjih njemačkih maraka jer je to tada bila valuta jedina čvrsta valuta u Hrvatskoj, ponovno vratili na to da to više nije vlasništvo građana. Dakle, vratit ću se na ono što sam rekao da je država ta koja treba prije svega omogućiti jedan bolji život građana. Što imamo danas? Imamo pad gospodarske aktivnosti, imamo povećanje zaduženja, povećanje nezaposlenosti. Prije tjedan dana u Hrvatskoj je bilo 316 tisuća, sada je 323 tisuće nezaposlenih, imamo osiromašenu lokalnu i regionalnu samoupravu, imamo inflaciju, nemamo socijaldemokraciju imamo neoliberalizam, imamo stalna poskupljenja od struje, plina, goriva, uvedene su fiksne naknade, cestarina je poskupila. Evo jučer sam na utakmici Hrvatska-Wels zamijetio jedan doista veliki primjer ovog programa samozapošljavanja. Čestitam Hrvatskoj na pobjedi na izvanrednoj igri ali primijetio sam u onom moru hrvatskih zastava jedan transparent "Prodajem prasce". Pa to dovoljno govori kakvo je stanje u Hrvatskoj, to dovoljno govori kakva je učinkovitost ove Vlade. HERA je samo tijelo koje nije niti neovisno nego je to prije svega političko tijelo koje će preuzeti odgovornost Vlade i reći građanima, i nitko se neće moći pobuniti protiv toga jer će biti politički imenovani u to tijelo, da će im uskoro poskupjeti sve. Cilj ovih zakona je između ostalog i sanacija javnih poduzeća, punjenje proračuna, isisavanje i onako praznih džepova građana, tu je nepostojanje najavljenih velikih investicija ne samo u energetici nego velikih javnih investicija, nepostojanje novog new dila na hrvatski način, a tu je i najavljena odnosno nenajavljena nova privatizacija javnih poduzeća. Na kraju, ovaj način određivanja cijene energije je prevara i pljačka građana. Tu gdje sam stao nastavit će moj kolega Grubišić.
Evo ja ću nastaviti u stilu mog prethodnika koji bi najvjerojatnije rekao da sam mu ja šapnuo, bilo HERA bilo HEP sve će to platiti hrvatski džep. Što još reći? Sav se tresem. Eto da bi EU zatraživala ili potraživala da ministri ne ulaze u nadzorni odbor INA-e, komentar je bio sav se tresem. Sada odjedanput se trese jer evo kao treba usvojiti ovaj zakon, ja bih rekao o poskupljenju struje jasno i glasno, da svi građani znaju, što prije kako bi se punio ili kako bi nesposobna uprava HEP-a došla do određenih sredstava kojim navodno misle proizvoditi na ekološki način struju i to ono što je sa strategijom zacrtano dakle onom 20-20-20-20 dakle iz obnovljivih izvora, iz ekološki prihvatljivih izvora, dakle umjesto toga mi pravimo odnosno navodno se uvjerava pa čak je i sami pravi prvi bez navodnika pravi prvi premijer otišao u Istru svojom glavom i bradom uvjeriti Istrane a ne Istrijane dakle uvjeriti ih da je to dobro imati TE na ugljen, a u Rijeci na plin. Hrvatska je ulagala u izvore ili u proizvodne kapacitete energije, električne struje i u druge republike u bivšoj Jugoslaviji. Ona bivša Socijalistička Republika Hrvatska. Pa imamo primjer TE Gacko, pa u Kolubaru su jedan blok pravili, pa u Tuzli jedan blok, u Kaknju itd. U Obrenovcu pardon ispričavam se, nije u Kolubari nego u Obrenovcu ali to je u Kolubarskom regionu kažu. Nebitno je, zemljopis Srbije nam nije bitan sada. I sada opet prvi inzistira na gradnji sa Dodikom zajedno, unatoč svih ekoloških upozorenja, ekoloških aktivista, kako će to promijeniti uvelike dolinu Neretve, počevši od onih gornjih horizonata pa do Omble, da će doći do promjene. A vidite stvari su jednostavne, postoje i projekti, energetski projekti i na rijeci Savi i na rijeci Dravi, oni su od ove Vlade zanemareni valjda zato što se nalaze neki u Slavoniji. Gangrena, ugljen je crn kao gangrena. Je li to nečiji interes, pa makar se radilo i o gangreni da do nje dođe. Ja sam gangrena vidio puno više pa me čudi da malo-malo se spominje ili Biblija ili nekakve medicinske stvari u Vladi. Svi su postali doktori danas, od sušenja ruku do gangrena, dijabetesa, ne znam ni ja čega sve ne, očiju itd. Točno je da postoje lutanja u tzv. strategiji. Raspravljali smo u nekoliko navrata ovdje gotovo svake godine o strategiji energenata, energetskom razvoju Hrvatske. Točno je da Europska unija također potražuje, zahtijeva da i Hrvatska, dakle nama u korist da bude što više energetski neovisna, da se 20% proizvodi goriva iz ovih bioderivata, da smanjimo emisiju CO2 za 20% do 2020. godine. Pa me zato i jako žalosti i sav se tresem kako reče, kako to da mi ne slušamo to. Slušamo da treba uvesti, dakle razgraničiti odgovornost HERA-e, odgovornost HEP-a i Vlade, trodioba odlučivanja o cijeni energenata, tako bi se to reklo, trodioba ali prebacit ćemo ipak to sve na HERA-u jer nismo mi krivi kad je HERA nezavisna i podigla cijenu struje. Nije kriv ni Milanović ni prvi ni drugi ni prvi nego eto baš ta HERA nezavisna ona nama diktira europske cijene struje. Pa to je sakrivanje, sakrivanje iza imena HERA koja je kako je rekao naš, moj kolega Vinković koji je govorio prije mene, samo iluzorno nezavisna ili neovisna, kako god hoćete. O onim projektima o kojima je gospodična zastupnica Holy govorila dok je bila ministrica i koja je imala namjeru provesti i gospodarenje otpadom u smislu povećanja energetske učinkovitosti, o tome više nema riječi. Meni je žao što nije uspjela u ovom naumu i što nije provodila dalje tu politiku koju zagovara i Europska unija i koja daje najnovije tehnološke mogućnosti proizvodnje energije upravo iz takvih izvora. 300 000 tona Zagreb ima otpada koji se može … [[Ne razumije se.]] , 300 000 tona godišnje. Mi izvozimo naše drvo u trupcima za TE Pečuh, grad koji ima 500 000 stanovnika i … [[Ne razumije se.]] se grije na hrvatsko drvo iz hrvatskih šuma. 90% drveta dolazi iz Hrvatske. Mi ne možemo napravit našu TE na … [[Ne razumije se.]] , ona je naše drvo, granjevinu, piljevinu i sve što ima otpada ima u šumi, mi to dajemo Mađarima. Voze se trupci, možete ih vidjeti na autocestama i na državnim cestama, do mađarske granice, idu za Pečuh. Ali ćemo zato uvoziti ugljen iz Brazila i iz Kine koji će brodovima pojeftino dovesti ugljen u Plomin i tamo ćemo ga ložit. Pogodno za razvoj turizma kojemu se u toj grani ili podgrani gospodarstva, tako bih ja to možda nazvao, kojeg je jako sukladan taj TE na ugljen i turizam, to je fantazija. Baš se slažu. Dakle i dalje pored toga što donosimo zakone koji su eto opet sakriveni iza traženja Europske unije, a za koji nije točno da to traži Europska unija, barem ne traži do 1.srpnja 2013., barem do tada ne traži no nekome se žuri. A ne žuri se kada treba jedan štender u Klokočeviku, selu pored Slavonskog Broda 25 dana čovjek čeka nesposobni HEP, gradi kuću, da mu prebaci nosač vodova električnih sa zida na tzv. kako mi hrvatski kažemo štender. 25 dana čovjek je uložio molbu i čeka. Šta je sa Upravom HEP-a, šta ona misli, da ljudi čekaju zimu da bi radili dalje građevinske radove. Nesposobnost, aljkavost, neodgovornost i dalje kao što je i bila. Gdje je ta ekspeditivnost, gdje je ta nova uprava. 25 dana čovjek čeka da mu se jedan štender prebaci sa zida na rog, na stup, eto to je to. I ne samo to, nego je jedan od bivših direktora HEP-a u županiji mi kaže, pita mene kako se zove glavni direktor HEP-a [[Upadica Zgrebec: Kolega Grubišić, molim vas završite.]] Da, evo sad završavam a još ću u pojedinačnoj to reći šta bi on napravio sad ima neki problem sa Dalekovodom. Pa što je se prihvaćao uopće posla glavnog direktora HEP-a ako nema pojma, ako pita one na terenu? To je nesposobnost, neznanje, nesnalaženje i to rezultira smanjenim investicijama u odnosu na prošlu godinu.
Hvala lijepa kolega Grubišić.
Hvala lijepa i vama.
Na izlaganje kolege Vinkovića repliku ima kolega Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Vinković, kad ste govorili o tome kako danas predsjednik Vlade i prvi potpredsjednik Vlade govori o tome kako treba preuzeti odgovornost, prihvatiti povećanje cijena itd. ja se nikako ne mogu oteti jednom sjećanju iz proljeća 2009. godine kad se cijeli svijet treso. Dan za danom su padale famozne banke sa najvećim mogućim kreditnim rejtingom, na burzi se nitko nije mogao zadužiti, u Hrvatskoj se spremao rebalans proračuna s kojim su se kresale plaće, mirovine za 6% itd. jer naprosto je bila takva situacija. Između ostaloga HEP Toplinarstvo i HERA donose odluku da se poveća cijena grijanja između ostalog i kod mojih Velikogoričana. Tada kod istih tih ljudi nije bilo odgovornosti. Dapače, organizira se nekakvo Vijeće stanara, građana koji prosvjeduju, koji su dobili stvarno impresivan medijski prostor da oni štite te građane. Međutim, danas isti ti građani, istim tim građanima prijeti povećanje električne energije. Nitko od tih silnih boraca nema ih nigdje. Danas im ti Velikogoričani nisu interesantni. Ne znam zašto? Ali je najinteresantnije da to famozno nezavisno Vijeće stanara čelni čovjek tog vijeća na lokalnim izborima za dva mjeseca se nađe na listi SDP-a. Vrlo interesantno. Toliko o nekakvim dosljednostima. I zato kad danas govorim o ovoj temi koja je definitivno problem, problem je s jedne strane i poslovanje HEP-a i svega skupa naprosto ne smijemo zaboraviti kako se ponašamo u određenim trenucima. Zato mi u klubu HDZ-a danas cijelo vrijeme raspravljamo ne na takav način da mi smatramo da to ne smije itd. nego naprosto da moramo naći način kako pomoći socijalno najugroženijim građanima Republike Hrvatske. I zato tražim ovaj time-out od sedam, osam, devet mjeseci koliko se možemo izboriti. Nije Europi sveto pismo kako će biti tržište energenata u Hrvatskoj i nije njima to toliko interes da će oni nas zbog toga stiskati. Oni nas stišću zbog drugih stvari samo mi pod farsom i pod maglom toga što stvarno nas stišću, što se nije napravilo želimo progurati ono što će itekako uz sve ostalo što se dogodilo lupiti po džepu hrvatske građane. I ponavljam, najprije nezavisna lista, borba za stanare a poslije na listi SDP-a za gradsku.
Hvala kolega Šuker. Odgovor na repliku kolega Vinković.
Pa ne bih ja sada ulazio u velikogorički slučaj i to tko je bio u Vijeću stanara, a tko je bio i gdje je završio na kojoj listi. Međutim, ovdje se radi o povećanju 37% toplinske energije, dakle i koje će vjerojatno nakon objave u Narodnim novinama ovoga zakona HEP dobiti od pod navodnicima Nezavisne regulatorne agencije dozvolu i građani koji se griju putem toplana imat će 37% skuplje grijanje. Međutim, građani koji još nisu dobili sada račun ovaj malo hladnijeg mjeseca, 10 mjeseca dobit će ovi koji se griju na zemni plin dobit će račun koji je skuplji negdje 20%. Dobit će i neki novi obračun te toplinske energije kroz energetsku vrijednost plus onaj fiksni trošak tako da, a obzirom da evo i po struci sam da vrlo dobro znam što je kalorijska vrijednost plina ili energetska vrijednost plina da građani kupuju kubik, da troše kubik, a da ne troše energetsku vrijednost. I gle čuda, na svim tim mogućim, dakle računima ta energetska vrijednost je iznad srednje energetske vrijednosti plina. Nije nikad manja, a oni koji se griju na taj plin često vide ne radi onih dizni i ne radi većeg kisika i nepravilnog sagorijevanja nego vide jednostavno da u tom plinu ima sve više i više ovog običnog zraka pomiješanog sa vodikom i koji vrlo teško zagrijava određene prostore. Tako da, evo to je moj odgovor na repliku i ovo je prije svega odluka o povećanju cijene i toplinske energije i plina a uskoro i električne energije za koju molim, ako netko u ovoj Hrvatskoj zna da objasni meni i građanima kako se vrši obračun električne energije. Evo, mislim da će dobit Nobelovu nagradu.
Hvala lijepa. A na izlaganje kolege Grubišića imamo 2 replike. Prvi je kolega Đuro Popijač.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Uvaženi kolega spominjali ste termin energetska neovisnost i obvezu naravno Hrvatske da u nekom kontekstu je i osigura. Mislim da je to još jedna mantra ili zapravo obmana ove Vlade koju uporno plasira prema hrvatskoj javnosti. Nepoznato je iz kojeg razloga. A upravo kada govori o tome da će izgradnjom Plomina C povećati energetsku neovisnost Republike Hrvatske što naravno je besmisleno, jer će se tamo ložiti ugljen, a kao što je poznato, osim ako ga ne mislimo ponovno kopati mi ugljen ne eksploatiramo nego ga moramo uvoziti. Dakle, nećemo biti ovisnici ako već Plomin i odluči prodavati struju na tržištu Republike Hrvatske, premda je može prodavati i bilo gdje električnu energiju, ali ćemo biti ovisni o drugom energentu. To je ugljen. To vrijedi jednako i za plin. Dakle, ako ćemo graditi plinske elektrane isto tako s obzirom da i nemamo dovoljnu količinu vlastitih izvora plina ćemo uvoziti taj drugi energent što nije nenormalno i to je logično, to je normalno. Ni jedna zemlja Europske unije nije energetski neovisna bez obzira kakove da elektrane ima ili bez obzira kojim energentom koristi se za svoje gospodarstvo ili za građane. Ali je potpuno nevjerojatno i potpuno je loše da iz nepoznatih razloga hrvatsku javnost Vlada uporno pokušava uvjeriti da ako ćemo graditi konvencionalan izvor energije na fosilna goriva da ćemo postati energetski neovisni. To nije točno. To ste ispravno konstatirali. Jedino što imamo od vlastitih izvora to je zaista šumska biomasa i biomasa generalno, to su vodni izvori i to u ograničenim količinama i tu treba usmjeravati svu svoju energiju i svoj napor, naravno i stimulirati i poticati. A o tome se premalo govori.
Odgovor na repliku, kolega Grubišić.
Kolega Popijač šumska masa nije neobnovljiva nego kada se gospodari dobro šumama onda se onda i obnavlja. Dakle, ono što je posječeno to se ponovno sadi i za 20 godina, 30 godina nije bitno koliko uvijek izraste. Dakle, to je jedno. Točno je da je obmana zapravo, a ne kako ste vi ono rekli ne znam, to je obmana ove Vlade da mi ne možemo nikako drugačije nego na ugljen, dakle na fosilna goriva, nego imati termoelektrane na ugljen i na plin kako je predviđeno jel'. To je zapravo obmana i time zapravo postajemo ovisni opet o uvozu. Dakle, ovaj puta nije uvoz izravno električne energije kao što se to može u dalekovodima dogoditi negoli uvoz sirovine, energenta dakle ili ugljena ili pak plina. Iako mi za naše potrebe kako je netko rekao ovdje imamo 60%, ali to odlazi u neke uglavnom druge svrhe jel'. Tako da zapravo točno je da se radi o jednoj obmani rekao bih iako je kažem ova Vlada ponovno spominjem sa ministricom bivšom, ministricom Holy bila predvidjela mnoge druge projekte koji bi bili, u kojima bi energent bio obnovljivi izvor energije. Ali, nažalost prošla baka s kolačima.
I drugu repliku ima kolega Srđan Gjurković.
Pa evo danas raspravljamo i o nekom time-out-u i o povjerenju u institucije i nefunkcioniranje itd. Mislim mi smo imali 8 godina time-out-a u biti u realizaciji projekata, time-out-a u kojem u biti smo sada ovdje gdje jesmo. A potpisali smo, uzeli smo obaveze. Ova Vlada jasno želi da budu cijene onakve kakve tržište mora napraviti. Ova Vlada ne može pokrivati gubitke i tako idemo u dublje i dublje, i dublji i dublji i lošiji rejting i u subvencioniranje koje se ne smije raditi. Prema tome, povjerenje u regulatornu agenciju je nešto što je normalno i za očekivati da i saborski zastupnici grade i pomažu imidž institucija Hrvatske kao i imidž saborskih zastupnika i ne samo imidž nego da zaista budu ti koji prednjače u načinu rada i pristupu povjerenja Hrvatske države i sve one državne dužnosnike koji u Hrvatskoj državi obnašaju svoje odgovorne funkcije. Ova Vlada želi kroz HERA-u imati jasnu i transparentu da se na tržišnim principima kaže koja cijena mora biti, ali ova Vlada hoće, može, ima obavezu i to će činiti da sve one socijalne komponente koje su nužne i potrebne da bi se pomoglo i učinilo onima koji nisu u mogućnosti plaćati ili električnu energiju ili za grijanje toplinsku itd. da im osigura mogućnost da imaju mogućnost grijanja i električne energije ili plina kako bi mogli normalno živjeti, imati dostojanstvo funkcioniranja. Dakle, institucije koje gradimo jer i njih moramo graditi zbog ovoga time-out-a od 8 godina očekujem i vjerujem i pozivam zastupnike da pomognu da je gradimo kvalitetno, a ne da ih urušavamo. Hvala.
Odgovor na repliku, kolega Grubišić.
Hvala lijepa. Evo mi ćemo pomoći kolega iz HNS-a, možemo organizirati omladinsku radnu akciju, vi to već znate što je, pa ćemo ići na Plomin 3 gradit ćemo druže Rade samo piši, radit ćemo i po kiši ako treba jel'. A vi niste uopće dali meni repliku na moje izlaganje nego ste lamentirali stavove koje vi imate i koje ste već stvorili temeljem teksta u ovom zakonskom prijedlogu. Ali ja bih vas zamolio, možda ćete dobiti Nobelovu nagradu kao za očitanje računa za električnu energiju kao što je rekao moj kolega Vinković, jer to je pravi gordijski čvor. Vi kad dobijete uplatnicu možete vi gledati cijeli dan u to, ništa razumjeti nećete. Ali, dajte vi meni objasnite rečenicu da za osiguranje redovite opskrbe energijom RH smatra se odgovornim tržište. To piše na stranici pardon 3. prva rečenica na stranici 3. Ajde vi meni recite je li to tako? I što to znači uopće? Ili je za redovitu opskrbu odgovoran i HEP i Vlada itd.? Dakle, prepustili ste da cijene divljaju, da ih određuje navodno HERA kako bi nesposobnoj upravi HEP-a dali novaca da radi i dalje što hoće kao što je i dosada radila. I ona iz bivše Vlade također. Da opet bude novih Buljubašića, ali vaših.
U ime predlagatelja zamjenica ministra gospodarstva Tamara Obradović Mazal. Izvolite.
Hvala gospođo potpredsjednice. Ja sam naime u svom uvodnom izlaganju upravo objasnila što znači, ja se nadam da sam dobro objasnila ako ne možemo ovako bilateralno što znači da je tržište odgovorno za sigurnost opskrbe jer čula sam da to izaziva naravno dodatna pitanja pa sam imala potrebu baš u uvodu to objasniti. Inače, javila sam se zbog dvije stvari. Prva je što se tiče investicija i investicijskog ciklusa i vrlo često spominjanog Plomina bloka C, 1. travnja 2010. predstavljen je investicijski plan Vlade RH u kojem je bio predstavljen Plomin blok C kao prioritet u izgradnji. S obzirom da je vaše izlaganje uvaženi zastupniče Popijač išlo u smjeru ugljena mogu samo postaviti pitanje na koji energent 1.04.2010. godine je izgradnja bloka C Plomina trebala biti ako danas kritiziramo i ispitujemo podrijetlo ugljena koji bi se koristio u budućem Plominu C? I još jedna stvar, s obzirom da se vrlo često, gotovo u svakoj raspravi povlači ovo pitanje vezano za Europsku uniju, možda mislimo ako dovoljan broj puta ponovimo da nas Europska unija na ništa ne tjera. Dakle, to jednostavno za živjet, međutim to nije tako, ako idemo još 3 koraka unazad i gledamo, recimo naše pregovaračko stajalište i to za zatvaranje poglavlja, ono kaže da Hrvatska treba u potpunosti implementirati direktivu, da sada ne navodim, radi se o drugom, a u međuvremenu zamijenjenom trećem paketu direktiva. I ponavljam u netom objavljenom izvješću Europske komisije upozorava nas se, što naravno nije dobro, upozorava nas se da kasnimo u odnosu na obveze i vrijeme koje smo kandidirali, odnosno za kojeg smo definirali da ćemo unutar njega preuzeti svoju obvezu. Hvala.
Hvala. Imamo 4 prijavljene replike. Kolega Vinković prvi.
Pa evo, na početku onog svog izlaganja sam rekao što je država ustvari, što bi trebao biti smisao države. Da su sve države bile, a to evo ja crpim tamo negdje kada je osnovana socijaldemokracija ovdje na području Austrougarske 1892. godine kada je nažalost ta socijaldemokracija 2012. prerasla u jedan neoliberalni kapitalizam. Mene ne čudi, ne čudi, da je za osiguranje redovite opskrbe energije Republike Hrvatske, da se smatra odgovorno tržište. Što onda izbori, što onda Sabor, što Vlada, što zastupnici, što gradonačelnici, župani, načelnici, doista čemu cjelokupni taj postupak izbora kada smo svi bačeni praktično na tržište. I vraćamo se tu na možda onu čak i prvobitnu zajednicu, "Ja tebi malo vatre, a ja tebe toljagom po glavi.". I to je ovakav zakon upravo, to je zakon tržišta gdje velika riba jede malu ribu, nema drugog tržišta. No, postoji, postoje države koje kontroliraju tržište, zato je smisao države imati uređeno tržište koje će omogućiti protok robe, ljudi, svega ostalog, to su ekonomske kategorije. Ja sam inače inženjer strojarstva ali vidim gdje vodi ovaj neoliberalni koncept. Vodi u propast ove Hrvatske građane, u isisavanje i onoga imalo što imaju još. Od stare devizne štednje, od mirovina iz Njemačke, Švedske ili gdje su morali ići raditi, do prodaje zlata, srebra, do jednostavno svega što imaju, kako bi neko rekao kako oni danas bolje žive, nego što su živjeli sutra, ili prije 10 godina.
Hvala lijepa.
Završna rečenica. A od ove odgovornosti, tad mislim na svakog Hrvatskog građanina boli glava ovih 22 godine, jer nema odgovornosti, nikakve.
Hvala. Kolega Grubišić ima repliku.
Hvala lijepo. Gospođo zamjenice ministra, vi ste bili i u istoj funkciji i tada 2010. godine, kad se već pozivate na 2010. Pa mi nije jasno da prozivate, čini mi se, ne mislim branit, najmanje mislim braniti gospodina Popijača, ali jer ste se na njega osvrnuli, ali vi ste isto bili u toj Vladi, pa mi nije jasno o čemu vi govorite. Drugo, kada govorite ovdje da mi ne znamo što je tržište, mi dobro znamo što je tržište. Dakle, to je ponuda-potražnja, kupac-prodavac. Ukoliko zakaže kupac, a zakazat će u ovakvoj situaciji, u ovakvoj teškoj recesiji, u ovakvom velikom siromaštvu Hrvatskoga naroda i svih ostalih koji žive u Hrvatskoj, što to znači? Da nećemo imati opskrbu, valjanu opskrbu, redovitu opskrbu energijom. To ova rečenica koju sam vam izdvojio, to kaže. Ja bih vama predložio da vi izmijenite tu rečenicu, pa da kažete: "Za osiguranje cijene električne energije smatra se odgovornim tržište.", to bi bilo ispravno,a ne opskrbe. Za opskrbu nije samo tržište nadležno, nego li i država. Pa valjda si neće država dopustiti da ostane Hrvatska bez energije, Hrvatska vlada naš prvi, kako bi on, ne bi dospio, osigurao. Osim toga, kažete Europa, mi kasnimo imao opomene od Europe? Nije točno, Europa je dala sada 10 točaka u svom monetoringu, izvješće o monetoringu , među njima nije uopće ova stvar. Zašto nama to možete oči kad to nije predmet onih 10 točaka? A 11 točka koja nije navedena još, a ja ću vam sad reći ovdje, jer sam tamo na izboru, je Agencija za plaćanje u poljoprivredi. O tome se još ne govori, ona će doći još na kraju kada ovih 10 ispunimo u 5 mjesecu. Zapamtite to.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku zamjenica ministra Tamara Obradović-Mazel.
Gospodine Grubišiću, uvaženi zastupniče nisam predbacila zastupniku Popijaču već postavila pitanje. Naime, u vrijeme kad smo gospodin Popijač i ja iznimno kvalitetno zajedno surađivali, a pozivam se na dokument, ja sam naime otišla rano 2010. godine iz sasvim nekih drugih razloga. Dopustite, ja sam postavila pitanje o kojem energentu se radilo 2010. za razliku od današnje rasprave o energentu, odnosno ugljenu i postavljanja pitanja njegovog podrijetla. Dakle, govorimo o projektu koji je u kontinuitetu prisutan, koji je definiran kao prioritet 2010., koji je definiran kao prioritet 2012. Povela se rasprava o vrsti energenta koji će se koristiti u bloku c. Dakle, ja sam samo otvorila pitanje o kojem se energentu radi a nipošto to pitanje ne bi trebalo shvatiti kao predbacivanje. I dopustite da ponešto znam možda ne sve, ali ponešto znam o funkcioniranju EU i o tome kako čitati dokumente. Svake godine ćete imati najkritičnije odnosno najnužnije točke koje se izdvoje iz izvješća i koji su apsolutni prioritet. Ako otvorite izvješće Europske komisije vidjet ćete da od 33 poglavlja u svakom poglavlju od 33 uvijek imate upozorenja da treba nešto dodatno napraviti ili da se s nečim kasni i naravno prioriteti nisu jednaki tako da ovaj konkretno nije stavljen na listu 10 najvažnijih točaka koje komisija u ovom trenutku i država članica smatraju da su od prioriteta prema ulasku u EU. Zahvaljujem.
Repliku ima kolega Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa ja bih replicirao gospođi zamjenici ministra u dijelu koji se odnosi na njenu izjavu koju je doista dala u svom uvodnom izlaganju gdje je pokušala obrazložiti što to znači da je za osiguranje redovite opskrbom energije RH smatra se odgovornim tržištem. Mislim da ste gospođo zamjenice tada rekli kako se pri tome tržištem smatraju distributeri, proizvođači energije koji tu energiju distribuiraju i plasiraju na tržište. Ja mislim da nemate potrebe dodatno obrazlagati nešto što piše samo u obrazloženju. Međutim to što piše u obrazloženju to je u suprotnosti sa odredbom članka 27.tog istog zakona. Naime, potpuno je jasno drugačije ne može ni biti da je za sigurnu i redovitu opskrbu energijom RH zadužena Vlada odnosno resorno Ministarstvo gospodarstva pa ću vam u tom smislu i pročitati što piše u članku. Članak 27.stavak 1. kaže: "Za osiguranje pouzdane i sigurne opskrbe energijom nadležno je ministarstvo", a to znači Ministarstvo gospodarstva u ovom slučaju i u ovom zakonu. Prema tome, ne znam kako je uopće dospjela takva formulacija u obrazloženje zakona kada to ne piše u članku 27.nego upravo piše ono što i kako treba biti, a to je za sigurnu i redovitu opskrbu energije i u miru, a pogotovo u ratu ili bilo kakvim drugim izvanrednim okolnostima jedino je Vlada RH jedino je resorno ministarstvo odgovorno za tu sigurnu i redovitu opskrbu energijom. Prema tome,nemate potrebe objašnjavati što to piše u obrazloženju. Po meni je to jedna rečenica koja je apsolutno upala u to obrazloženje, a nema utemeljenja u samom članku 27. Zakona i po meni graniči jasno sa da ne kažem zdravim razumom ali to se podrazumijeva.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku zamjenica ministra Tamara Obradović Mazal.
Hvala lijepa. Mogu samo zapravo konstatirati da mi nemamo problem u obrazloženju što znači da je tržište odgovorno za sigurnost opskrbe. A s obzirom da je samo obrazloženje kao što ste ga identificirali u zakonu tako da evo ujedno mogu samo zahvaliti na dodanoj pomoći kolegi kojem je trebalo to dodatno objasniti. Ono što sam u uvodu rekla dakle na način na koji je to možda plastičnije, malo razumljivije da u slučaju poremećaja na tržištu sektora u slučaju izvanrednih situacija dakle u slučaju kada treba reagirati i iznad onih primjerice obveznih zaliha koje moramo imati na razini 90 dana, da je tu država, državna tijela koja brinu o sigurnosti opskrbe i to je upravo obrazloženje s kojim sam išla i u uvodnom predstavljanju zakona. Hvala još jednom.
I zadnja replika kolega Đuro Popijač.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Gospođo zamjenice. Točno je da smo bili zajedno u vladi neko vrijeme i da smo odlično surađivali i danas mi je žao što ste nas napustili prerano … Ali što se tiče Plomina i našeg plana investicija u energetiku. Točno je, 4 milijarde eura smo mi stavili u taj investicijski program investicija u energetiku među kojima je bila i set elektrana, hidroelektrana i Kosinj i Sava dakle rješenje pitanje Zagreba, elektrane na Dravi, bio je i Plomin, bila je i Ombla, sve to ste vi naravno i nastavili raditi i naslijedili. Samo žao mi je što i one pripremljene projekte što ti pripremljeni projekti nisu zaživjeli. I te elektrane treba graditi i naravno da treba graditi Plomin C. Ja osobno nikad ne bih nastavio raditi projekt od 500 MW nego od 80 MW za iste pare. Takve ponude smo imali. Da li na ugljen, da li na plin svejedno je. Ali te projekte te energetske subjekte treba graditi i graditi jednostavno kao gospodarske subjekte koji će proizvoditi električnu energiju kao robu koju će prodavati na tržištu. Ono što sam govorio, govorio sam o tome da se ne može govoriti o energetskoj neovisnosti ako ćemo proizvoditi električnu energiju iz ugljena ili plina kojega moramo uvoziti, uvoziti naravno kao gorivo. O tome se radi. Moram forsirati proizvodnju električne energije od onoga što imamo prvenstveno HE dakle da u potpunosti iskoristimo kapacitet hidro potencijala i onih obnovljivih izvora koji su na raspolaganju. O tome je bilo riječ. Ponavljam, treba graditi elektrane, treba nastaviti graditi i jednu i drugu naravno i treću koja je bila pripremljena. Ali ako se radi o fosilnim gorivima, mi njih nemamo i ne možemo govoriti da ćemo biti energetski neovisni ako te elektrane i izgradimo.
Hvala lijepa. Nastavljamo s raspravom po klubovima. U ime kluba Hrvatskih laburista-Stranke rada kolegica Nansi Tireli.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Poštovana zamjenice ministra sa kolegama, kolegice i kolege. Evo mislila sam krenuti sasvim drugim pravcem, ali s obzirom da se ovdje otvorilo jedno pitanje što je prijašnja Vlada mislila kad se govorilo o TE Plominu i bez obzira što smo danas čuli ovdje da o tome ne treba razgovarat, mislim da je itekako važno razgovarat i o Plominu i o svim drugim energetskim postrojenjima koji su u Hrvatskoj planirani upravo zbog toga što se donošenjem ovog zakona koga danas imamo ovdje odnosi na sve te buduće energetske aktivnosti. Hrvatski sabor je 16. listopada 2009. bio usvojio novu Strategiju energetskog razvoja Republike Hrvatske, kao takvu do 2020. godine koja je onda bila usuglašena s energetskim politikama Europske unije. Temeljni ciljevi te strategije jesu konkurentnost energetskog sektora, sigurnost opskrbe energijom i održivi razvoj. Strategija je propisala i ulogu države koja se prije svega odnosi na samu sigurnost opskrbe. Sigurnost opskrbe u elektroenergetskom sektoru postiže se i kroz izgradnju novih objekata za koje se utvrđuje interes Republike Hrvatske te je u tom pogledu Vlada, bivša Vlada u bivšem sazivu donijela i zaključak o kome smo maloprije govorili, o utvrđivanju prioriteta izgradnje elektroenergetskih građevina, pa između ostalog tu je prioritet TE Sisak, TE Plomin, HE na Savi, Ombla, Kosinj i HE Molva 1 i 2. Kada pričamo o TE tri onda u ovom obrazloženju Vlade ne stoji koji je to energent, međutim imamo Program prostornog uređenja Republike Hrvatske u kome decidirano stoji i taj je program još uvijek na snazi. Posebnu pažnju treba posvetiti izboru energenata, treba računati na korištenje plina gdje god je moguće, bilo kao domaći ili bilo kao uvozni energent. Do 2015. godine u Republike Hrvatskoj neće se graditi niti istraživati, odnosno ispitivati mogućnost izgradnje termoenergetskih objekata na ugljen kao i nuklearnih elektrana. Uz sve ovo kod rekonstrukcije ili zamjene postrojenja zahvate treba izvoditi po najvišim tehnološkim, ekonomskim i ekološkim kriterijima uz saniranje i uređenje okoliša elektrane, poboljšati tehnologiju i zamjenu energenata gdje god je to moguće. Dakle, Program prostornog uređenja Republike Hrvatske itekako je decidiran po pitanju što moramo raditi, što su nam prioriteti, u kojem pravcu bismo trebali razmišljat ali očito je da se u želji da investicije ove Vlade budu pa barem za 100 000 kuna veće od prijašnjih investicija evo ide glavom bez obzira, ne poštujući određene odluke i određene dokumente koji su još uvijek kao takvi na snazi. Kada govorimo o paketu ovih mjera koje danas ovdje donosimo itekako je važno da građani Hrvatske znaju što ih čeka. Pričamo o HERA-i kao neovisnoj agenciji, postavlja se pitanje koliko je ta agencija neovisna, ali mislim da bismo trebali donošenjem bilo kojeg zakona ovdje u Hrvatskom saboru imati prvenstveno na umu činjenicu što taj zakon koga donosimo donosi građanima odnosno svima nama u Republici Hrvatskoj. Da li ovaj zakon donosimo isključivo zbog toga što moramo ispuniti uvjete Europske unije ili ovaj zakon donosimo zato da bi nama u Hrvatskoj što se tiče energetske politike bilo bolje. Ako zakon donosimo zbog nas onda je itekako važno da građani znaju što za njih znači HERA, što za njih znače odluke o cijenama energenata i koliko je ta HERA kao takva uistinu nezavisno tijelo. Mene interesira vezano za ovaj zakon evo predlagatelja da mi objasni što se želi postići centralizacijom javne nabave električne energije. Članak 22. iz Prijedloga zakona o energiji uvodi mogućnost da se nekom državnom tijelu ili pravnoj osobi kojoj su obveznici provedbe zakona o javnoj nabavi da uloga središnjeg tijela za nabavu električne energije za potrebe ostalih institucija u vlasništvu Republike Hrvatske. Slično to predlaže se i na lokalnoj odnosno regionalnoj razini. Mislim da bi predlagač zakona trebao razjasniti zašto se uvodi ovakva odredba koja može biti problematična u primjeni iz više razloga. U Republici Hrvatskoj je prisutan velik broj državnih tijela i pravnih osoba koje su u vlasništvu države koje su zbog toga kao takve i obveznici javne nabave. Radi se dakako o vrlo različitim subjektima, a gledano sa stanovišta potrošnje njihove električne energije tu spadaju dakle različita ministarstva, državne bolnice, državna poduzeća poput JANAF-a, Plinacro-a, HŽ-a i ostalih. Iako ne znamo njihovu godišnju potrošnju ona je sigurno veoma velika i napravili smo projekciju na vjerojatnih ne ispod 2 milijuna megavat sati. Prema sadašnjim tržišnim cijenama tu bi se radilo o javnoj nabavi od barem 120 milijuna eura, odnosno oko 900 milijuna kuna. Tako velika nabava svi se moramo složiti s time da je vrlo velik i složen zadatak. Subjekti kao takvi imaju značajke različite potrošnje te nema puno opskrbljivača koji mogu dati ponudu za takvu isporuku. To onda znači da bi moglo doći do ometanja funkcioniranja tržišta jer će mnogi opskrbljivači biti bez realne mogućnosti za natjecanje. Zbog manjka konkurencije nema ni jamstva da će se centraliziranom javnom nabavom postići povoljniji uvjeti na natječaju. Posebno zbunjuje ideja da se jednom javnom naručitelju da uloga središnjeg tijela za javnu nabavu električne energije. Logično je da to ne može biti nitko od energetskih subjekata zbog sukoba interesa. Predlagač mislim da bi ipak trebao navesti koje to tijelo ili neka druga pravna osoba koji je javni nabavljač ima sposobnosti da provede tako složenu zadaću. Sam pojam središnjeg tijela za javnu nabavu električne energije kao takav je po meni nedorečen. Da li će to tijelo imati samo ulogu konzultanata za ostale javne naručitelje ili će ono doista nabavljati samo električnu energiju. Druga opcija mislim da je u suprotnosti sa Zakonom o javnoj nabavi. Prisutan je i problem s položajem javnih naručitelja. Jedno su korisnici proračuna iza kojih stoji Ministarstvo financija kao za te korisnike, a drugo su državna poduzeća koja su tvrtke kao bilo koje druge. Zašto bismo njih silili da vrše svoju javnu nabavu preko nekog središnjeg tijela? Nije li to u stvari narušavanje njihove slobode poslovanja. Pričamo o slobodnom tržištu u Zakonu o energiji, pričamo o javnim poduzećima koji nisu dobri gospodari. Puno nam se nelogičnosti vuče kroz naše evo rasprave ovdje u Saboru, a onda sada u ovom zakonu donosimo jedan takav zbunjujući članak pa bih evo samo predlagatelja molila da mi ga objasni. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje imamo tri replike. Prvi Zoran Vinković.
Pa uvažena kolegice složio bih se uvelike s vašom raspravom. No, ovdje treba prije svega naglasiti, dakle da se ovaj zakon donosi po hitnom postupku ne radi Europske unije jer ovo nije u ovom trenutku prioritet Europske unije, nego je to prioritet javnog poduzeća koji se nalazi u gubicima i te gubitke moraju pokriti građani. Slično kao što su građani Hrvatske o onoj privatizaciji banaka iz proračuna, dakle davali silne milijarde dolara a te banke prodane za pet, šest milijardi kuna. No, ono što mene evo najviše muči obzirom da su ovdje i mladi ljudi, vjerojatno će netko od njih biti ili inženjer elektrotehnike ili građevinarstva evo izjavio na početku svog mandata gospodin Zlatko Koračević, generalni direktor HEP-a gdje on kaže da HEP ima 4000 ljudi viška ali i 2000 manjka. To je vjerojatno zato što je ključni problem što je HEP stara tvrtka, a prosječna starost radnika u proizvodnji je 50 godina. Tako da se ja bližim 50 godina pa ne znam dal' sam star i za zastupnika. A na razini HEP grupe od ukupno 13 i pol tisuća radnika njih 3% je starije od 55 godina dok je samo 85 ljudi mlađe od 25 godina, pa je najavio zapošljavanje i otvaranje barem 500 mjesta za radnike te elektrotehničke i građevinske struke, a isto tako je najavio i ulaganje od gotovo 420 milijuna eura u energetiku. Dakle, od tih 420 milijuna eura ulaganja nema ništa, od tih 500 radnih mjesta nema ništa. Imali smo samo dva ili tri puta odluku Vlade Republike Hrvatske o davanju višemilijunskih kredita u kunama ili u milijunima eura više ne mogu ni sam pratiti koliko je puta zatražen kredit. A sada tražimo od toga da se povisi prvo ova toplinska energija, pa će vrlo brzo danom objave u novinama doći i zahtjev za poskupljenje ponovno električne energije i plina kojeg na žalost uvozimo, a gotovo cjelokupnu hrvatsku proizvodnju po znatno nižim cijenama izvozimo. E to je hrvatska politika, to je ono što je provedeno sve ove 22 godine. Na kraju krajeva, bodu se lijevi i desni tko je prodao INA-u. Pa je li uopće važno tko ju je prodao? Prodali smo je svi zajedno i Hrvatska više nema INA-u, nema kontrolu nad INA-om. Prodali vi 25%, prodali oni 25% i to je to. Zahvaljujem.
Odgovor na repliku.
Ma evo očito imamo možda malo različita razmišljanja što je hitan postupak, zašto se nešto po hitnoći mora donijeti. Očito zato što je nekome ili ugrožen … [[Govornica se ne razumije.]] ili bilo što drugo, pa onda treba nešto poduzeti po hitnom postupku. Čuli smo danas ovdje u Saboru izlaganje kolegice koja je rekla da strani investitori teško dolaze sa svojim kapitalom u jednu državu gdje nije sređena porezna disciplina, gdje ljudi ne izvršavaju svoje obaveze. Ali očito je da strani investitori bez obzira kakvi smo mi to Hrvati i kakva smo mi država slučaj itekako žele ulagati u termo elektrane na ugljen. Mogli bi postaviti pitanje zašto i čemu i čemu to tako hitno ako nam u prostornom planu Hrvatske piše da do 2015. godine o takvim stvarima uopće ne razgovaramo onda se postavlja pitanje zašto hitno. Da li je to hitno zato što pričamo ovdje o trećem paketu energetskih zakona koje moramo uskladiti sa Europom ili pričamo da nam je nešto hitno zbog opet nekih drugih interesa o kojima na žalost građani Hrvatske nemaju ama baš nikakve spoznaje i ama baš nikakve veze.
Hvala. Sljedeću repliku kolega Boro Grubišić.
Pa kolegice Tireli, pa potpuno je jasno da zastarjelu tehnologiju sa, da kažem odbačenim energentom kao što je ugljen od svih zemalja pokušavaju gurnuti tamo gdje se može gurnuti, gdje je to banana država kako je već rekao onaj što je otišao dakle u Hrvatsku. Ja nisam htio o tome vama replicirati, nego sam htio reći da ste dobro uočili članak 22. i što se u tome krije, u kojemu se kaže da Vlada Republike Hrvatske, na prijedlog jasno ministarstva ne treba HERA tu jel', može i ministarstvo, može svojom odlukom ovlastiti da naručitelji energenta mogu biti pravne osobe, a za nabavu energije i za potrebe institucija u vlasništvu RH. Znate li koliko ima institucija u vlasništvu RH? Zapravo, mislite li i vi kao i ja, a to ćete mi reći u odgovoru na repliku, da se radi o jednoj tihoj privatizaciji distribucije i nabave energenata? Nisam još završio. Dakle, danas tko to danas vrši distribuciju i nabavu za institucije RH? Radi HEP. To znači da ćemo mi dio aktivnosti i djelovanja i posla HEP-a prepustiti nekome. Kome? Pa najvjerojatnije kao što je i dosada bilo nekim ili podobnim ili onima koje će pa čak i strancima koji će imati pravo. To je početak rasprodaje jednog novog dijela zlata i srebra Hrvatske države. Vrlo potiho u članku 22. evo kojega ste vi primijetili, meni je žao što nisam ja prije toga vidio, dakle zapravo se radi ili o poluprivatizaciji ili privatizaciji HEP-a ili hrvatskih energetskih resursa. I to je žalosno. Ja mislim da se, evo čut ću da li se vi sa mnom slažete, a da li i vi razmišljate i pomišljate isto kao i ja. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Samo da vam jedno pojašnjenje. Novim, odnosno pročišćenim tekstom Poslovnika članak 163.a govori da se po hitnom postupku donose svi zakoni koji se usklađuju s propisima EU. Ovo je zakon koji nosi oznaku P.Z.E. Odgovor na repliku, kolegica Nansi Tireli.
Zahvaljujem. Ma evo što se tiče članak 22. da, na vašem tragu razmišljanja sam, zato sam ga spomenula. Žao mi je što u tom članku 22. danas nitko drugi u Saboru nije govorio. … [[Upadica se ne razumije.]] Da stavak 3. točno i ovlasti da, ne može se dati energetskim subjektima dakle te ovlasti i to je ono što u biti mene najviše zabrinjava jer imam evo blagi osjećaj da zbog tog slova E koga stavljamo na ovakve dokumente i guramo kao hitnoću zbog usklađivanja sa zakonskom regulativom EU dozvoljavamo da nam puno velikih stvari promakne da ih jednostavno ne uspijemo apsorbirati, analizirati i kao takve detektirati i da na to u ovom visokom Domu o tome kvalitetno raspravljamo, razgovaramo i na sva naša pitanja dobijemo kvalitetne odgovore za što smo na kraju krajeva i ovdje u ovom Saboru i zbog čega čitamo sve ove silne zakone. S obzirom na brzinu kako se sve to dešava, s obzirom na svu silinu hitnoće koja stoji pred nama mislim da se u većini slučajeva kroz oznaku P.Z.E. donose ovakvi članci i provlače ovakvi članci koji imaju ili će imati dugoročne posljedice i onda ćemo nakon tri godine ako se Vlada promijeni ili vlast promijeni opet govoriti što je radio lijevi, odnosno što su radili desni a nikako da shvatimo da je odgovornost za sve ovo što se dešava danas na svima nama zajedno i zato moramo o tim stvarima razgovarati. Jer stvari koje nas zabrinjavaju trebale bi kao takve dobiti odgovor. Hvala.
Hvala. I repliku ima kolega Nikola Vuljanić.
Hvala gospođo potpredsjednice. Kolegica Tireli je pričala o nezavisnosti HERA-e. Radi se naravno o kvazi nezavisnosti, u ovom slučaju nezavisnost HERA-e postavlja se kao jedan od temelja ovog zakona da bi se skinula odgovornost ili možda da bi se u političkim prepucavanjima uhvatila još jedan mali komadić vlasti koji nedostaje jednoj političkoj grupi. Naime, koga štiti i protežira ova Vlada? Štiti monopoliste, štiti apstraktno direktive EU što nije ovdje slučaj, štiti sve samo ne hrvatske građane. Kakva nas budućnost čeka? Sitni primjer Toplane u Karlovcu. Poduzeće Toplana bankrotiralo je. Osnovano je na brzinu u roku od tjedan dana novo poduzeće, banka je sjela na imovinu Toplane na dimnjake, kotlove što sve već ima i oni su u vlasništvu banke. Osnovano je novo poduzeće u koje je prenesena djelatnost, HERA im je dala koncesiju u roku odmah, a banka na leasing dala to postrojenje. Dakle, građani grada od 50, 60 tisuća stanovnika griju se trenutačno milošću banke. To funkcionira trenutačno. Sutra banka može jednostavno ustanoviti oprostite ali nama se to ne isplati više, mi to više ne želimo raditi, stavi lokot na svoju toplanu, grijanja više nema. Dal' nas to čeka u Hrvatskoj? Dal' nas to čeka sa strujom? Dal' nas to čeka sa ovim toplinarstvom u ovim velikim gradovima? To jest tržište. Ta banka sutra može ustanoviti da joj se to ne isplati i to više ne raditi i ta banka može i propasti.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, kolegica Tireli.
Kolega Vuljanić evo slažem sa vašim pitanjem, ali mislim da možda niste u pravu u onom dijelu koga štiti, odnosno pretežira ova Vlada kada HERA-i daje ovlasti koje daje. Ja bih prije rekla možda da manje protežira, a da više sa sebe skida nekakvu odgovornost jer smo po ovome što smo danas čuli od sadašnje Vlade na račun prošle Vlade uvijek je bilo Vlada je donijela odluku, vi ste tako odlučili, vi ste krivo procijenili, vi niste napravili dobre strategije. E pa sad imamo HERA-u i onda Vlada ima u tom segmentu otvorene ruke da kažemo mi nismo imali utjecaja, mi na to nismo odlučivali po Zakonu o energetici o tome odlučuje HERA kao nezavisno tijelo. A šta se tiče ovoga drugog pitanja što ste postavljali vezano i za Karlovac i sve, ma mislim da je to opet, da se vraćamo na jednu drugu temu, a to je tema upravljanja državnom imovinom. Strategija upravljanja državnom imovinom koju nažalost još uvijek nemamo. Ali to je nama valjda postalo moderno i dobro da zakone donosimo obrnutim redom, pa onda donosimo najprije zakon po hitnom postupku, a onda nakon nekog vremena donosimo zakon koji bi ustvari trebao biti prije ovoga po hitnom postupku.
Hvala. U ime predlagatelja zamjenica ministra Tamara Obradović-Mazel.
Zahvaljujem. Par osvrta. Krenut ću od ovog posljednjeg, primjer toplane u Karlovcu, to se povezalo i sa upravljanjem državnom imovinom. Htjela bih podsjetiti da je toplana Karlovac, prvo treba postavit pitanje zašto su se i kako su se doveli u tu situaciju, to morate znat. Drugo, toplanom upravlja, postavili ste pitanje upravljanja državnom imovinom, nadam se na lokalnoj razini, zašto? Toplana Karlovac je u upravljačkoj strukturi na razini lokalne samouprave, dakle vjerojatno ste to možda naveli kao usputni primjer, ali treba znati i razloge, odnosno uzroke sadašnjeg stanja. Postavili ste isto tako pitanje, odnosno dali ste komentar na, jedan od kolega, na cijenu plina, dakle da svoj hrvatski plin izvozimo po nižoj cijeni. Isto tako treba napraviti i izvršiti ugovor, izvršiti uvid u ugovor koji upravo regulira opisano stanje kakvo je uvaženi zastupnik Vinković postavio, dakle izvoz našeg hrvatskog plina po nižoj cijeni preko granice. To ste opisali u svom izlaganju. I treba vidjeti taj ugovor i vidjeti od kada taj ugovor, od kada taj ugovor jest na snazi temeljem kojeg se upravo događa opisano stanje, da bi smo znali zašto je tome tako. I posljednje, postavili ste konkretno pitanje vezano za središnju nabavu, u svakom području djelatnosti, danas je to Zakon o energiji, to mogu biti lijekovi, to može biti uredski materijal, to može biti bilo što. Dakle, ovo je mogućnost, ovo je opcija, ovo nije obveza. Prvo i osnovno dopustiti da kažem da se ne radi o obvezi, da se ne radi o normi koja propisuje obvezu javnim naručiteljima na središnju nabavu energenata, svih, ne samo električne energije. Već je to opcija koja ako slijedimo nabavnu logiku velikih brojki, na velikoj nabavi prirodno je očekivati da u pregovorima sa dobavljačem ostvarite i određene popuste na količinu. Ono što je filozofija središnje nabave je da se generički, ne svako za sebe, nego da se generički nabavlja isti predmet nabave, da se za njega osigura jednaki servis, jednaki rezervni dijelovi i tome slično. I naravno izvan svega imati pouzdani lanac opskrbe, a k tome u kombinaciji i nižu cijenu. Dakle, ovo što je segment središnje nabave, koju dozvoljava Zakon o javnoj nabavi, koji je sada u primjeni kroz nabavu lijekova za bolnice, ako ste pratili, to je jednostavno mehanizam koji je dozvoljen i ovdje. Svi koriste struju i ovo je mogućnost da od 10 ili 20 institucija jedna nabavlja apsolutno za sve, na taj način osigurava sigurnost opskrbe, ima jednog dobavljača a iznad svega ima nižu cijenu nego da svak pojedinačno nabavlja za sebe. I u tom segmentu upravo suprotno, kada spominjete HEP, HEP to ne može radit, HEP to ne može raditi kao nabavno tijelo, kao središnje tijelo nabave jer je sam provaider. Prema tome, do takve opisane situacije prirodno ne može doć.
Hvala. Imamo 4 replike, ali s obzirom da je 13,30 i da su u ovo vrijeme i odbori, određujem stanku do 15,00 sati i onda će prvi, prvi će imati repliku kolega Zoran Vinković.
Kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Repliku je prijavio kolega Vuljanić, ali ga nema. Kolega Grubišić, nema ni njega. Kolegica Tireli, nema ni nje. Ništa, nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Na redu je uvažena zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Pa evo ga, na početku ću reći par riječi, podržat ću naravno ovaj Zakon o energiji jer me motivirao cijeli niz tvrdnji koje su tijekom jutrošnje rasprave izrečene, a koje idu u pravcu toga da treći europski energetski paket u principu koji se implementira, odnosno usaglašava se hrvatsko zakonodavstvo sa europskim zakonodavstvom se sada gura zbog toga što je to u interesu HEP-a. Tu bih htjela napomenuti da je to trećeg europskog energetskog paketa došlo jako, jako teško i to upravo zahvaljujući užasno velikom otporu kojem su trećem europskom energetskom paketu pružale monopolističke kompanije energetske u cijelom nizu europskih država. I ja sam sto posto sigurna da bi HEP vrlo rado da se treći europski energetski paket nikada ne implementira. I zbog toga ove tvrdnje o tome da to ide u pravcu pogodovanja HEP-u apsolutno ne stoje i meni je žao što određene elemente trećeg europskog energetskog paketa već do sada nismo unijeli u hrvatsko zakonodavstvo. Naime, svjesni smo toga da situacija kad imate monopol kada neka tvrtka ima monopol na tržištu ima apsolutnu kontrolu nad svime što se događa na tom tržištu. Vidjeli smo kako su bili jako veliki otpori uvođenju konkurencije na taksi tržištu u Zagrebu i što je napokon uvođenje konkurencije na taksi tržištu u Zagrebu dovelo. Dovelo je u konačnici do pojeftinjenja cijena usluge. Vidimo šta se događalo na telekom tržištu gdje smo isto imali godinama situaciju gdje je jedan operater imao monopolističku situaciju, poziciju i kada su došli prvo drugi, a potom i treći operater situacija se drastično promijenila i to je dovelo do naravno pada cijena usluga. Ja mislim da uvođenje tržišnih principa u energetsko tržište može biti samo od koristi hrvatskim potrošačima. Naravno da će do toga trebat proći određeno vrijeme, a osim toga taj princip i određeni postulati trećeg europskog energetskog paketa dovest će do toga da ćemo imati sve veći broj privatnih investicija u proizvodnju električne energije što naravno da može imati samo benefit za gospodarstvo Republike Hrvatske i dovesti naravno posljedično i do povećanja udjela obnovljivih izvora energije u Hrvatskoj. Podsjećam vas da je Republika Hrvatska privremenim zatvaranjem poglavlja XV. u obvezi primijeniti sve odredbe iz trećeg paketa energetskih propisa Europske unije. No, naravno da predmetna prilagodba ne smije biti samo posljedica zahtjeva Europske unije već bi ona trebala predstavljati istinsku želju same Republike Hrvatske za uspostavom modernijeg i poslovno sposobnijeg energetskog sektora. Naime, trenutno stanje hrvatskog energetskog sektora nije ni malo laskavo i karakterizira ga sljedeće nezainteresiranost investitora za ulaganje u energetski sektor, birokratske prepreke i komplicirane procedure za odobravanje izgradnje energetskih objekata, određivanje cijena je ne tržišno, ne postoji kvalitetan i održiv sustav zaštite socijalno ugroženih kupaca i ne postoji stvarna mogućnost promjene opskrbljivača električne energije, odnosno prirodnog plina, te cjelokupnim energetskim sektorom dominiraju dvije tvrtke to su INA i HEP, odnosno tvrtke derivirane iz tih sustava. Da bi se ovakav nepovoljan trend zaustavio energetski sektor mora biti otvoren temeljen na tržišnim načelima i uklopljen u unutrašnje tržište Europske unije, a tu vas podsjećam da 2015. godine im ulazimo na zajedničko europsko elektro energetsko tržište, a to je upravo ono što zagovaraju i traže pojedine direktive trećeg paketa energetskih propisa Europske unije. Zbog toga smatram da energetski sektor treba promatrati kao infrastrukturnu, ali istovremeno i poduzetničku djelatnost koja potiče gospodarski rast i zapošljavanje uz naravno nužnu brigu o zaštiti okoliša. Treći paket energetskih propisa Europske unije sastoji se od dvije direktive i tri uredbe koje imaju za cilj stvoriti jedinstveno energetsko tržište Europe u sektoru električne energije i prirodnog plina, te omogućiti krajnjim kupcima stvarnu mogućnost izbora opskrbljivača, te djelotvornu zaštitu socijalno osjetljivih kupaca, a da bi se navedeni ciljevi postigli potrebno je djelotvorno odvojiti regulirane mrežne od tržišnih djelatnosti, odnosno od proizvodnje i opskrbe energijom, omogućiti tržišno formiranje cijena, odnosno liberalizaciju tržišta energije, a u tom kontekstu evo ga ponovno podsjećam na tu 2015. godinu. Te na kraju stvoriti preduvjete za djelotvornu razinu regulatornog nadzora, odnosno ojačati ulogu neovisnog regulatora, odnosno HERA-e. Iako treći europski energetski paket omogućava tri opcije u smislu odvajanja mrežnih od tržišnih djelatnosti duboko sam uvjerena, a to smo u SDP-u govorili i tijekom kampanje da ćemo najbolje učinke za oživljavanje toliko nam za državu značajnog energetskog sektora postići potpunim vlasničkim izdvajanjem operatora prijenosnog i distribucijskog sustava u elektroenergetskom sektoru, odnosno izdvajanje iz HEP-a što podrazumijeva osnivanje novih neovisnih tvrtki u potpunom vlasništvu RH bez ikakve mogućnosti privatizacije navedenih operatera jer mrežno infrastrukturne djelatnosti predstavljaju prirodne monopole koji moraju biti pod nadzorom i upravom države. Pozitivno iskustvo s neovisnim operaterom transparentnog sustava u sektoru prirodnog plina to je tvrtka PLIN-A-CRO koja je nastala izdvajanjem iz INA-e više je nego dobar dokaz ispravnosti navedenog stava. Kako bismo oživjeli mrtav energetski sektor nužno je i od politike potpuno samostalna i neovisna regulatorna agencija HERA koja mora biti potpuno autonomna u odnosu na Vladu RH poglavito u dijelu koji se odnosi na definiranje cijena reguliranih djelatnosti, odnosno prilikom izbora regulatora. No iako konačni prijedlog Zakona o energiji donosi hvale vrijednu implementaciju mnogih odredbi iz trećeg europskog energetskog paketa postoje neki detalji koji u meni izazivaju zabrinutost. Kao prvo u članku 11. određuje se da će se financiranje energetskih programa i projekata provoditi putem fonda kojim se financira energetska učinkovitost i korištenje obnovljivih izvora energije. Mislim da je jako neozbiljno staviti ovakvu odredbu, a ne točno precizirati o kojem se fondu konkretno radi pa bih molila da mi se da objašnjenje ovog članka. Naime, ukoliko se misli na sredstva Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost koji se puni u potpunosti naknadama zbog onečišćenja i opterećenja okoliša i u koji ne ulazi doslovce nijedna kuna iz osnove naknada za energetsku učinkovitost i obnovljive izvore energije ovakva odredba je u dubokoj suprotnosti s odredbama Zakona o fondu, ali i okolišnim direktivama. Naime, ne može se sredstvima čiji je cilj poboljšanje stanja u okolišu financirati citiram: "energetski programi i projekti općeg tipa." Ukoliko ministarstvo cilja na neki drugi novi fond onda to u zakonu treba izrijekom reći kako opet slabi sektor okoliša ne bi postao žrtvom znatno moćnijeg energetskog sektora. Neobičan je članak 4. koji kaže da su lokacije za energetske objekte koji su upisani u prostorne planove od državnog interesa za RH jer doslovnom primjenom ove odredbe na slučaju TE Plomin C, odnosno 3, ova elektrana koja nije upisana u prostorni plan Istarske županije ne bi bila lokacija od interesa za RH. Postavlja se i pitanje zašto je u članku 5. izbačen stavak 4. iz postojećeg zakona koji kaže, citiram: "Strategija energetskog razvitka mora biti u skladu s programom prostornog uređenja RH i planom razvitka RH." Mislim da bi tu imajući na umu u kolikoj mjeri energetski sektor ima utjecaja na klimatske promjene trebalo dodati i kako će se strategija izraditi da bude u skladu sa strateškim dokumentima koji se odnose na klimatske promjene, odnosno na niskougljičnu strategiju i adaptacijsku strategiju. U članku 6. značajno je umanjen značaj Sabora u odnosu na postojeći zakon. Produženi su rokovi, a Vlada odlučuje da li su nastupile okolnosti da se Sabor izvijesti o provedbi strategije. S obzirom na važnost energetike za strateški razvoj države ovo je teško shvatljiva odredba. Odnosi li se stavak 4. članka 13. na HE Dubrovnik 2 i da li se time već računa na mogućnost ustupanja bilance obaveza BiH? Ukoliko jest tako to ne bi bilo, po mojem mišljenju, prihvatljivo za RH. Pozdravljam odredbe iz članka 13. kojima se onemogućava izvoz struje proizvedene kod povlaštenih proizvođača obnovljivih izvora energije, a u vezi članka 39. koji se odnosi na krajnje kupce pod posebnom zaštitom smatram da je već u zakonu trebalo definirati što se smatra energetski siromašnim kućanstvima, jesu li to ona kućanstva koja troše 10, 15 ili 20% kućnog budžeta za energetske potrebe? Bojim se da dosadašnji model
Hvala vam lijepa.
A mislim dvije, spojena je rasprava. Nisam se stigla ni dotaknut ovog. … [[Upadica se ne razumije.]] A onda ću morati replikama, ok nema problema.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Poštovani kolega Branko Bačić je na redu.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo zamjenice sa suradnicima i suradnicama. Klub HDZ-a tijekom jutra iznio je svoj stav glede Zakona o energiji, ja samo želim još u uvodu reći dakle da podržavamo jasno implementaciju i trećeg energetskog paketa EU, podržavamo da se on implementira u hrvatsko zakonodavstvo, ali ono što ne podržavamo i što mislimo da nije dobro to je da se kroz omogućavanje liberalizacije i neovisnosti HERA-e i tržišta energijom omogući jednostavno povećanje cijene energenata i držimo da je moguće i s jedne strane provesti ovaj treći energetski paket, donijeti ovaj zakon ili set zakona koji se vezuju na taj treći energetski paket, ali s druge strane zaštititi standard hrvatskih građana koji se mjerama Vlade, projektima, odlukama i zakonima Hrvatske vlade u proteklih 10 mjeseci značajno urušava. I to je bila tijekom jutra jedan od najvažnijih izvadaka iz rasprave nas u klubu HDZ-a. No ja bih se sada vratio dijelom na odredbe zakona koje mislim da i inače donošenje zakona koje mislim da nije bilo u svemu onakvim kakvim bi trebalo ovaj zakon donositi. Naime, izgradnja energetskih objekata energetskih postrojenja, itekako utječe na okoliš, stoga je sve zakone koji definiraju energiju, potrebno je itekako pustiti u javnost, provesti pravu javnu raspravu. Naime, na sjednici Odbora za zaštitu okoliša bili su nazočni i predstavnici Zelene akcije. Iznijeli su svoj stav s kime se ja slažem, a to je, da je ovaj zakon trebao proći pravu raspravu u javnosti, a ne da se praktično on uputi u javnu raspravu tijekom ljetnog raspusta 10.kolovoza, tijekom ljetnih mjeseci i praktično bez najavljivanja u medijima, bez ičega donese se zakon koji je vrlo važan, kažem iz aspekta zaštite okoliša. Ovako se stiče dojam da je zakon upućen u javnu raspravu pro forma bez želje da se čuju zainteresirana javnost, strukovne organizacije, civilne udruge itd. itd. Tako da mislim da je na taj način praktično nismo poštivali ni uredbu o informiranju i sudjelovanju javnosti i zainteresirane javnosti u pitanjima zaštite okoliša, jer je to vezano vrlo usko i uz Zakon o energiji. No, to je na pragu čini mi se inače postupanja Ministarstva gospodarstva, da smo to čuli također jutros u raspravi, da je prvi predsjednik potpisao, čini mi se u Banja Luci, nekakav sporazum čiji tekst ja još dan danas ne znam, za gornje horizonte, sa premijerom Vlade Republike Srpske. Čime se itekako odlučuje o daljnjem statusu, … [[Govornik se ne razumije.]] okoliša u dolini Neretve bez sudjelovanja javnosti, bez sudjelovanja jedinica lokalne samouprave s područja Neretve, bez sudjelovanja Dubrovačko-neretvanske županije itd. Tako da mi se čini da i to što je nekako tiho ovaj zakon upućen u javnu raspravu nije splet okolnosti i potrebe da se čim prije njega usvoji u Hrvatskom saboru, nego jednostavno pokušaj da se izvuče iz povećala koje ga čini i civilne udruge i zainteresirana javnost itd. itd. Ono što nije dobro, kolegica Holly je maloprije spomenula članak 4. kada govori o lokacijama energetski objekata koji moraju biti usklađene sa državnim prostornim planom. Ja moram reći da me čudi da je ovaj zakon prošao proceduru Vlade, da je bio na Vladinim koordinacijama, da je bio u Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja i da niko nije primijetio da u Republici Hrvatskoj jednostavno ne postoje državni prostorni planovi. Takvih planova u Hrvatskoj nema, u Hrvatskoj postoji program prostornog uređenja, postoji strategija prostornog uređenja, postoje prostorni planovi županija, prostorni planovi uređenja gradova i općina, postoje detaljni urbanistički planovi i urbanistički planovi uređenja. Takvih planova nema i ne bi bilo dobro da ovaj Sabor danas usvaja zakon u kojemu se vezujemo na dokument koji u državi ne postoji. Ja sam napisao amandman, ali s obzirom da je naši amandmani ne prolaze ja vas molim da, evo da taj članak izmijenite. Da se iskonzultirate malo i da formulira taj stavak 1. članka 4. na način da budu usklađeni sa prostorno planskim dokumentima Republike Hrvatske, nikako sa državnim prostornim planom. Jer jednostavno takvog plana nema i ne bi bilo dobro, da evo prođe kroz Vladinu i Saborsku proceduru a da to nitko nije primijetio. Nadalje, ono što sam htio reći, to je da ovim zakonom je predviđena, predviđeno osnivanje Agencije za energetsku učinkovitost i obnovljive izvore energije. U samom zakonu piše da se može osnovati ta agencija. Po meni ne da može, nego po meni tu agenciju trebalo već davno ustrojiti i iz razloga što je Hrvatska u postupku pregovaranja preuzela obveze onih što smo ih puno puta jutros čuli, 20, 22, dakle 20% smanjene emisije CO2, 20% proizvodnje energije iz obnovljivih izvora energije i 20% u povećanje energetske učinkovitosti u Republici Hrvatskoj. Ako je za nešto, ako je potrebno neku predradnju napraviti da možemo u velikom dijelu ispuniti kako država, članica Europske unije te obaveze koje smo preuzeli iz, u tom, u poglavlju energetike onda bi bilo potrebno formirati tu agenciju čim prije. Kada promatrate državni proračun onda je već tada na poziciji državnog proračuna, a na pozicijama Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja bilo planirano negdje oko 2,2 milijuna kuna za osnivanje te agencije. Međutim, ta agencija je odjednom došla u drugi plan. U pravi plan je iskrsnuo centar za praćenje poslovanja energetskog sektora koji usput rečeno niti u ovom zakonu nije ni spomenut, već je spomenuta agencija za koju postoje sredstva u državnom proračunu i koja bi po meni bila itekako potrebna za njeno osnivanje. O njenom osnivanju u ovom zakonu se govori na način da se može osnovati. Ja mislim da je nju nužno, potrebno i da ona preuzme veliki dio ovlasti koje ćemo danas ako bude rasprava ili sutra, odnosno u petak ako taj Zakon o centru usvojimo, velike ovlasti te agencije koja bi se morala isključivo baviti energetskom učinkovitošću i obnovljivim izvorima energije, preuzima centar, centar koji sada već funkcionira i koji po meni ne može odgovorit onim poslovima koji proizlaze iz ovog zakona o, iz Zakona o energiji. Naime, prvi potpredsjednik je najavljivao kako će tijekom 2012. godine se, doći do velikih ulaganja u podizanje energetske učinkovitosti u prvom redu zgrada u javnom sektoru, bilo je riječi čini mi se negdje oko 2 milijarde kuna, da će biti uloženo u taj projekt. Čini mi se da je taj projekt doživio potpuni fijasko, da je taj projekt vođen od strane ovog centra za praćenje i poslovanje energetskog sektora i investicije u energetici. Jer koliko ja imam saznanja, a čini mi se da tako i na portalu centra, vrlo, vrlo, vrlo mali broj javnih objekata u Republici Hrvatskoj se uključio u taj projekt. Čak smo čuli, jel da jednostavno službenici ministarstva i svi zajedno nisu bili dovoljno obučeni kako bi mogli provesti taj projekt uređenja fasada u Republici Hrvatskoj, a sa ciljem podizanja energetske učinkovitosti i sa ciljem da se ispuni i ta obveza da se jednostavno 20% smanji utrošak energije putem povećanja energetske učinkovitosti pa dijelom i u javnom sektoru. Time ću i zaključiti, mi u klubu HDZ-a da je nužno, da je dobro da se implementira treći energetski paket ali da to ne povezujemo potrebom da se čim prije omogući podizanje cijena energije bilo kog vida energije, bilo plina, bilo toplinske energije bilo električne energije jer to niti je vrijeme s obzirom na sva povećanja i poskupljenja i pada životnog standarda bilo bi dobro da se ta odredba u kojoj bi se prepustilo određivanje cijena energenata neovisno o regulatornoj agenciji dalje ostane u nadležnosti Vlade da Vlada itekako vodi računa o socijalnom statusu pojedinih građana i da se u tom dijelu u kome će se omogućiti određivanje cijena energije prolongira kao što je već sada u 58. članku dakle u prijelaznim i završnim odredbama odredbe članka 24.stupaju na snagu kao što sam to jutros rekao tek nakon pristupanja Hrvatske u punopravno članstvo u EU. Dakle na tom tragu vjerojatno će onda biti stav zastupnika HDZ-a. Hvala.
Hvala vam. Sa željom da vam replicira javio se poštovani kolega Željko Kolar.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolega Bačić na Odboru za zaštitu okoliša na kojem smo bili zajedno dok je bila Zelena akcija i sada smo rekli da je ministarstvo otvorilo javnu raspravu u 8.mjesecu i da je to bilo namjerno napravljeno da se Zelena akcija i druge udruge ne bi mogle uključiti u raspravu kao da se želi nešto sakriti. Mi to upravo gledamo drugačije. Mi gledamo to znači da je Vlada čitavo ljeto radila da bi upravo ovaj paket zakona se upravo sada našao pred saborskim klupama. A kada bi se držali toga onda ispada da početkom školskog ferja kada počinju godišnji odmori RH praktički za sve građane pa da kraja 8.mjeseca ili početkom 9.mjeseca a na primorju i Dalmaciji i do 15.9. znači da po tome da Vlada ne bi trebala u tom vremenu raditi apsolutno ništa. Znači mislim da to nije korektno. To je s jedne strane. A s druge strane u pravu ste kada govorite o prostornom planu RH da to ne postoji i bilo bi dobro kod predlagača da to ispravi da se prihvati amandman. Hvala lijepa.
Na repliku će odgovoriti poštovani Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Kolar, ne upravo je obrnuto vidite. Vlada je postavila odnosno Ministarstvo gospodarstva zakon na svoj portal i otišla na godišnji odmor, da je radila Vlada ovo ljeto onda je trebala organizirati nekoliko javnih izlaganja zakona, organizacija tribine, okrugle stolove, pozvati zainteresiranu javnost i onda ih upoznati što taj prijedlog zakona donosi. Vlada je kažem u tišini bez ikakve najave postavila Zakon o energiji na portal, otišla je lijepo mjesec dana na ljetovanje i nije po tom zakonu radila ništa i tako je taj zakon došao i na Vlada a evo ovdje i na Sabor. No nekada iz iskustva što nam se događa u proteklih 9 mjeseci bilo bi bolja da Vlada što manje radi jer onda bi napravila često puta manje štete.
Hvala lijepa. Ali Vlada ipak nije bila mjesec dana na godišnjem nego svega desetak dana. Pojedinačnu raspravu nastavlja uvaženi zastupik Marijan Škvarić.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovana gospođo zastupnice sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Evo također mogu reći da podržavam donošenje ovih zakona kao i klub HNS-a jer ovo je prije svega radi se o krovnom zakonu za čitav energetski sektor. Prije nego definiramo taj dio ja bih ipak dao da odgovorimo na neka pitanja. Pitanje je da li je uopće razvoj energetike i elektronsko sektora od strateškog interesa RH? da li imamo dovoljno vlastitih resursa u energetici? Da li smo dovoljno ulagali u njih? Da li uvozimo skupe energente? Da li smo potpuno ovisni o njima? Da li uopće štedljivo i odgovorno ponašamo prema energetskom sektoru i energetici općenito? I kada definiramo takva pitanje i kad bi išli odgovarati na to mislim da se svima nama odgovori ne bi svidjeli. Pa možda je to onda razlog da zaista prije svega ovakve zakonske regulative moramo uspostavi zakonodavni okvir za rekonstruiranje i reorganizaciju, a prije svega trebamo njime ispuniti svoje obveze uključivanjem u EU odnosno treći paket energetskih direktiva. Taj paket prije svega određuje postulate cijelog energetskog sektora kako bi funkcioniralo zajedničko tržište i pomoću kojeg će se od 2014.godine energetski sustav EU biti povezan te će preko njega odvijati se nesmetana prodaja na čitavom području Unije. To je itekako bitno da će se time tržište organizirati na način da će postojati ista pravila igre za sve sudionike na tržištu. O tržištu smo puno toga govorili, a prije svega kada govorimo o tržištu ponuda i potražnja govori se o odgovornosti, o stručnosti i mi bi svi možda htjeli da to tržište na način da se ne trebamo miješati da nam sve netko umjesto nas odluči i sve netko umjesto nas u tom dijelu definira pravila igre. U svakom slučaju oni sudionici na tržištu kojih će biti i koji jesu i to prije svega koji proizvode energente ili energiju ili oni koji prenose ili distribuiranu energiju te kupci odnosno krajnji potrošači upravo njime će se omogućiti promjena opskrbljivača i slično kao što je to u telefoniji. Znači zaista itekako u tom tržištu se može definirati da možemo dobiti ili bolju ponudu ili jeftiniju uslugu. To je na nama, vidi se iz ovih slučajeva primjera telefonije, kada nam netko ne odgovara možete to promijeniti. To je … slučajem sa da je to moguće. Naravno mi smo ti koji moramo odlučiti što nam je povoljnije što je bolje. Također se ovim zakonom otvaraju tržišta prije svega električne energije i plina tako da će se propisati jasna razvidna i … načela funkcioniranja umreženih sustava kao reguliranih djelatnosti pravila funkcioniranja, a sve da to budu usluge, a prije svega javne usluge koje budu na javnosti i kao takve transparentne. Stvara se i podloga za osiguravanje uvjeta za sigurnu i kvalitetnu opskrbu energijom, razvoj tržišta, konkurentnost cijena, zaštitu kupaca, smanjivanje negativnih utjecaja na okoliš i održivi razvoj u sektoru energetike. I naravno u svem tom kontekstu tržišta više puta smo rekli da najovisnija i najbitnija je cijena. Definirano je člankom 28. što je to cijena za krajnjeg kupca. To je prije svega dio koji se slobodno ugovara, to je na slobodnom tržištu. Cijene energenata, energije na otvorenom tržištu se moraju poštivati i naravno da bude osigurana dostatnost, a također i neprekidna opskrba. Drugi dio cijene koji se regulira, a može biti određen primjenom tarifnog sustava, taj dio određuje HERA, a ne kao dosad Vlada. Iznos tarife predlaže subjekt, a HERA prihvaća ili odbija te može i sama odredit iznos tarife. Pri tome iznos tarife odražava cijenu, održavanje tog sustava, nužni razvoj sustava i priznate troškove poslovanja. To je ono što imamo u tom dijelu da nije svejedno kad vi imate jednu kotlovnicu koja opskrbljuje jednu zgradu ili imate cijeli jedan sustav koji opskrbljuje recimo grad Zagreb. Naravno da cijene su drugačije, ali zahtjev za cijenu i tom regulativom mora se itekako dobro definirati tržišnim okolnostima i naravno objašnjenje. Također ima i treći dio koji su naknade i ostala davanja propisana posebnim propisima. Naknade za obnovljive izvore energije određuje Vlada, a Ministarstvo financija određuje visinu trošarine za recimo naftu, naftne derivate, a ulaskom u Europsku uniju će se odrediti i također za električnu energiju i plin. Naravno, u Europi vrijedi općenito pravilo koje će biti i kod nas da se taj dio za proizvodnju i industriju, poljoprivredu ili nekom drugom proizvodnom sektoru, trošarine će biti među najnižima, a za osobnu potrošnju trošarine su među većima. Tu je također bitna odrednica da se definira tzv. univerzalna usluga opskrbe električnom energijom koja ide preko HEP-a, pa to je jednako bitno da bude svugdje u Hrvatskoj. Nije svejedno trošak isporuke električne energije na otocima, u brdsko-planinskim područjima i drugim stvarima. Naravno svi bi ponudili cijenu opskrbljivanja, opet govorim o urbanim sredinama, u Zagrebu, a ne bi sigurno nikome ni interesantno da mora vući plin, struju, toplinu na brdsko-planinska područja, a naročito ono što sam rekao na …. S time se direktno definira da svi imamo isti trošak, istu cijenu i iste uvjete poslovanja i života. Također novim zakonom definira se i prvi put omogućuje tzv. zeleni certifikat. Onaj tko od … ili krajnjeg korisnika želi zelenu energiju, to je prije svega od hidropotencijala, vjetroenergiju, biomasu ili solarnu moći će ju dobiti. I također uvodi se mogućnost naknade za toplinsku energiju proizvedenu iz obnovljivih izvora i sl., kako električnu energiju kroz tarifnih sustav te se određuje u budućnosti donošenje novog jedinstvenog Zakona o obnovljivim izvorima energije. Tu … bih spomenuo da puno govorimo o obnovljivim izvorima energije, puno govorimo o smanjenju CO2. Malo se toga u Hrvatskoj napravilo, evo na biomasu praktički imamo jedno ili nijedno postrojenje, sad se evo po ovom dijelu u vjetroenerganu uložilo u ovih 6 mjeseci više nego 8 godina u ovom dijelu. To je opet jedna osnova da ono što je bitno, znači da obnovljivi izvori energije itekako možemo u tom dijelu definirati. Tu bih posebno spomenuo i tu socijalnu komponentu koju posebno naglašavamo, ali nikad nije dobro da preko cijene energenata dostave rješavamo socijalnu komponentu. To mora biti dvije različite stvari zato što prvo, nije transparentno da cijenu primjerice koju kupimo što je bilo prije za 3 kune, mi krajnjem potrošaču prodajemo 2,2 kune, mi stvaramo gubitak. Taj gubitak će netko morati platiti naravno iz drugih resursa ili povećanjem trošarina ili povećanjem poreznog dijela ili ono što je uvijek bilo dosad, hodanje po svijetu i zaduživanje. Ovdje treba po meni i po ovom prijedlogu da imamo Ministarstvo socijalne politike i mladih također vidjeti da u tom dijelu za one koje je potrebito, koji ne mogu platit takvu cijenu energenata, … mora biti realno postavljena, tržišna, da se takvim ljudima u tom dijelu pomogne. Naravno, tu je i ono što bih istaknuo da se novim zakonom naglašava i važnost infrastrukture, odnosno vlasništvo postaje odgovornost. Primjerice neće se moći doći i reći kako se ne želi rafinerija, kako one male mini toplane ili komunalna poduzeća koja smo imali ove godine, evo tu je isto rečeno da se njima ne isplati, ide u stečaj i šta u konačnosti naši građani nemaju toplinu, nemaju možda dostavu plina ili negdje. U ovom slučaju se to neće doći dogoditi jer … HERA-e će se itekako moći to kontrolirati i ističemo da mora biti opći društveni interesa koji mora biti veći od pojedinačnog, odnosno privatnog. I ono bitno što bih spomenuo u svemu tome, učešće lokalne zajednice. Kao gradonačelnik zaista moram time reći da se rad i red organizacija na način da si mi svi zajedno to možemo planirati u našim proračunima. Ovo je kraj godine i to je dobro da i na državnom i na našim lokalnim proračunima, gradskim i općinskim možemo definirati prije svega i mjere za razvoj samih kapaciteta, za energetiku također i investicijsku komponentu itekako bitna socijalna komponenta. Na temelju tih informacija, tog zakona, jedne sinergije između Vlade također i lokalnih samouprava i uprava možemo itekako kvalitetnije pristupiti tom dijelu. Jedno isto bih što se tiče i lokalne samouprave, mogu reći da njima sad svoje na raspolaganju mehanizmi da se može … jer gradovi i općine najvjerojatnije većim dijelom nemaju prije svega stručne resurse da mogu provoditi takve kompleksne i odgovorne zadatke ulaganja kod energetike i mogu tražiti pomoć sa viših razina, razina koje ovaj zakon omogućava. To je najbitnije. Nismo prepušteni sebi nego se tom dijelu itekako nudi pomoć. Tu je još jedna stvar koju isto samo bih spomenuo, članak 42., građevine izgrađene bez građevinske dozvole ne smiju se priključiti na mrežu niti na energente. To možda izgleda banalno ali to je vezano i ovim zakonima koje radimo za legalizaciju nelegalno izgrađenih objekata, a najviše se tiče i na lokalnom dijelu ako ima uređen sustav, dobre mjere, dobre zakone ako su oni održivi i odradivi na našem području. To je ono što zaista možemo reći da ovakav zakon ima potrebu što prije ga donijeti da možemo prema tome donijeti mi mjere. Hvala.
Hvala lijepa. Na ovo izlaganje replicirat će poštovani kolega Boro Grubišić.
Zahvaljujem. Kolega govorili ste o nemogućnosti priključivanja, dakle energetskog voda ili nešto u tom smislu na objekte koji nisu legalni. Pa znate li da na otoku Viru ima 11000 nelegalnih vikendica, od toga njih 6000 ima priključenu električnu, uredno i onaj sat i sve skupa. Je li vam to poznato? Nadalje, govorili ste o tome da se ne može struja proizvoditi za tri kune ili kako hoćete energija, ovo je električna energija, a prodavati krajnjem korisniku za 2 kune i da to netko mora namiriti. Pa namireno je i sa 25% PDV-om i sa svim i mnogim drugim. Osim toga, dobro je poznato da nisu u koordinaciji cijena naftnih derivata na tzv. mediteranskom tržištu i na svjetskom tržištu. Imamo paradoks. Na svjetskom tržištu cijena nafte pada, a kod nas raste. Kako je to usklađeno cijene energenata? Dakle, ta liberalizacija, zapravo radi se o liberalizaciji kratko i jasno rečeno tako i piše u samom materijalu dovest će do toga da ovaj današnji dan siromašnih, Svjetski dan siromašnih bude zapravo baš simbolično evo i ovaj zakon u neku ruku od strane većine, saborske većine usvojen pa da to siromaštvo i potvrdimo u svemu.
Na repliku odgovara poštovani kolega Marijan Škvarić.
Pa evo, ne samo da znam da na Viru ima puno takvih objekata koji nisu priključeni legalno, cijelo more nam je takovo i cijela Hrvatska nam je na žalost takova, a to se vidi iz one diskusije koje smo imali koliko ima preko 450000 nelegalnih objekata koji bi trebali imati priključak. I to je ono što nije bilo dobro i što mi i naši ljudi i mi prije ulaska u Europsku uniju moramo naučiti da postoje i drugačiji zakoni i drugačije odrednice, jer inače nam u tom dijelu neće biti izlaza. S druge strane, zaista ste možda u pravu da dugogodišnje taj dio, aktivnost odnosno i rad da zaista idemo ispod cijene samo da se nekome dodvorimo, da si kupimo glasače i da imamo prinudni mir. Plaćamo danas skupljom cijenom i povećanjem možda i PDV-a, ali najmanje što nam treba da se idemo zaduživati i da još neke veće dubioze stvorimo u ovoj državi. 2 milijarde kuna koji smo ušli u ovu godinu da smo smanjili deficit nije ga jednostavno prebroditi, ali mislim da ova Vlada to itekako dobro radi. S druge strane cijena, cijena je uvijek definirana i zaista na prvom mjestu. Ali evo, samo ako govorimo o … [[Govornik se ne razumije.]] energije i oko cijene, pa neka imamo sreće da nam bude malo više kiše, a onu mjeru da se više iz HEP-a više ne krade, ne nose torbe i ne zapošljavamo fiktivne ljude mislim da će to biti dobra baza da možemo brzo smanjiti cijenu električne energije.
Pojedinačna rasprava poštovanog kolege Josipa Borića.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, zamjenice sa suradnicima. Evo ja ću u svojoj raspravi pokušati danas reći nešto i o ovom zakonu, iako je već više-manje danas dosta toga rečeno u cjelojutarnjoj raspravi od brojnih saborskih zastupnika. Gledajući sam tekst i izgled ova dva zakona nomotehnički zaista dobro to izgleda, sve je detaljno opisano, sve stoji od najsitnijih pojmova pa do čitavih definicija. Pokušaj da se na jedan sveukupan način riješi pitanje upravljanja energijom u Republici Hrvatskoj. Međutim, kažem sve to lijepo izgleda iako čuli smo danas postoje i brojni zarezi, postoje one male dvojbe koje mi kao saborski zastupnici želimo ovdje istaknuti, želimo o njima raspravljati. Ja ću pokušati ući u bit ova dva zakona, jer smatram da jesu povezana i za mene je bit ova dva zakona sažmeta u sljedeći. Prvo je da jedan i drugi zakon govore o tome da će cijenu energenata za građane određivati neovisna agencija HERA. Druga bit tih zakona je da se može osnovati nova agencija. Treće je da je moguće da se kroz ova dva zakona pokušava preuzeti nadležnost jednog fonda o kojem smo i također u raspravi uvažene kolegice iz SDP-a ponešto i čuli. I četvrta najvažnija, da tržište se znači slobodno formira, da Vlada više ne želi intervenirati u sustav cijene energenata. Pa prije nego što krenem na tu bit reći ću da je dobro da imamo mogućnosti kroz ovaj Zakon da se objedini javna nabava koja je dana mogućnost lokalnim samoupravama. Jer dešavalo se i dešava se i danas da te lokalne samouprave koje su obveznici objave javnih natječaja za nabavu energije za javnu rasvjetu unutar svojih općina, gradova s kojima upravljaju jednostavno dobivaju na natječajima distributere koji se koriste HEP-ovom infrastrukturom, a imaju jeftiniju cijenu energenata što je za mnoge od njih iznenađenje jer je postavlja se pitanje kako je to moguće. Ako zaista država može objediniti tu nabavu za desetak, dvadesetak lokalnih samouprava, ako će se tu štedjeti novci zasigurno da je za pozdraviti takva jedna mogućnost koju ovaj Zakon daje. Za mene je malo dvojben članak 36. koji govori o tome da opskrbljivači moraju najmanje jednom godišnje obavijestiti kupce o podrijetlu energije. Sad ne znam na što se to odnosi, da li ću ja kao kupac te energije u svom kućanstvu koje troši ne znam 10000 kilovat sati godišnje dobiti na kraju godine izvješće HEP-a o tome da sam 3000 kilovat sati dobio iz vjetro parka ne znam krivi put, da mi je nešto došlo iz hidroelektrane Senj, nešto iz nuklearke Krško ili kako će to izgledati. Mislim da je to možda i nepotrebno administriranje, jer ljudima je važnija usluga od toga što je izvor njihove usluge. Evo, možda će zamjenica imati potrebu da to objasni jer meni je to totalno nejasno što to znači. Spomenuo sam već osnivanje agencije koja se navodi u članku 14. i to je jedna od biti koju ja smatram da je važna jer se to dosta pojavljuje u svim ovim zakonima koji dolaze iz Ministarstva gospodarstva. I što mi tu imamo? Kaže može se osnovati Agencija za energetsku učinkovitost i obnovljive izvore energije. A što imamo među ovih 30-ak agencija koje je Hrvatska vlada već osnovala? Imamo Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost pa imamo Hrvatsku energetsku regulatornu agenciju pa imamo Centar za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija i sada kao četvrto evo i nova Agencija za energetsku učinkovitost i obnovljive izvore energije. Neću spominjati da imamo i raznorazne druge agencije kao što je Agencija za opremu pod tlakom, kao što je Agencija za prostore ugrožene eksplozivnom atmosferom itd. Mislim da možda se moglo djelovanje koje bi i uzela ta nova agencija smjestiti u neke od ovih postojećih agencija koje imamo, a zaista ih imamo dosta. Što se tiče one osnovne poruke koja se cijeli dan provlači kroz ovu raspravu, a to je priča o cijenama grijanja i tko će ih određivati. Vlada je rekla mi ćemo to preuzeti na sebe umjesto jedinica lokalne samouprave koja to ne želi. I to bi bilo u redu. Međutim, vidimo kroz ove zakonske prijedloge da neće to Vlada odrediti već će ona to prepustiti svojoj novoj agenciji koja već postoji, ali kojoj se to daje u zadatak. Tu očito da Vlada bježi od svoje odgovornosti, želi imati čiste ruke prema građanima iako ću evo navesti jedan primjer, primjer grada Rijeke koji je ove godine u 1. mjesecu poskupio račune za grijanje čitavih 60%. Tako da na jednom stanu od 80 kvadrata prosječna obitelj plaća razliku u odnosu na ono što su imali prošle godine u iznosu od 560 kuna. Pa sad zamislimo, kažem kad pustimo zaista mogućnost HERA-i da to odredi i za onih 5, 6 gradova koji to ne žele što će se desiti sa tim korisnicima i na koji način će to izgledati ove zime. Kad govorimo o grijanju mi na otocima nemamo plina, nemamo mogućnosti znači da se spojimo na fiksne mreže, međutim ono što je bilo na otocima kao energent u vremenima dok je dizel tj. lož ulje bilo jeftino svi su gradili centralna grijanja na lož ulje. Danas je razlika u 2012. godini u odnosu na 2011. na 2 tisuće litara gotovo 2 tisuće kuna više. Ljudi pribjegavaju drugim energentima, uglavnom drvu koje je još uvijek najjeftinije i naravno da se onda mi čudimo zašto nam je pala potrošnja električne energije, zašto nam pada potrošnja naftnih derivata i svega ostalog. Mislim da ovaj zakon u tom dijelu nije pogodio i da će jednostavno i sljedeća godina biti obilježena time da će padati potrošnja svih energenata za koje je zadužena, za koje kažem opskrbu kojih je ovdje Vlada sebi napisala već smo to objašnjavali u jednom dijelu da je za to zaduženo i mora osigurati tržište, a u drugom dijelu da je za to nadležno ministarstvo. Mislim da evo na kraju ja sam već danas spominjao problem te neovisnosti ili ovisnosti te agencije koja postoji, koja se sada još na neki način dodatno osigurava kroz određene zakonske prijedloge, govorim o HERA-i. Mi smo vidjeli na primjeru HANFA-e također, druge agencije, neovisnost tih istih agencija od politike ove Vlade. Mislim da će isto biti i sa ovom. Naveo sam danas primjer aluminija i odnosa toga aluminija i poštivanja potpisanih sporazuma koje je Vlada odobrila i potpisala i način na koji je HERA to poništila i povećala cijenu tom aluminiju tako da je i rad TLM-a u Šibeniku došao u pitanje. To je nešto što se mora raščistiti jer kažem ako budemo svemu prilazili na način da je to sve dobro, da je to sve lijepo činjenica je da se sve to na kraju prelomi na leđima građana. A prihvaćanjem ova dva kažem oblika zakona i činjenice da je tržište to koje će i dalje regulirati cijene energenata grijanja valjda i svih ostalih energenata i benzina, evo ne znam da li će sada HERA regulirati i cijenu benzina, dosada je uvijek ministarstvo davalo mišljenje na cijene, bojim se da je cijenama struje sada postalo samo nebo je postalo granica na ovaj način i da je Vlada bježeći od toga da želi intervenirati i da može intervenirati u tu cijenu jednostavno poručila građanima da su ostali sami. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo prijavljene dvije replike. Prvo uvaženi zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Počet ću od kraja vašeg izlaganja, dakle reklo bi se slikovito da Vlada pere ruke kao Poncije Pilat upravo HERA-om. HERA i HANFA dobra usporedba i ta neovisnost koja je toliko proklamirana zaista mislim da je više nego što će to biti i nego što je bilo i što jest. Govorili ste o tome da na otocima nema plina pa nemate možda ni takvih problema. Možda je i bolje da nemate. Jer kada biste vidjeli dopis koji je Gradska plinara Zagreb uputila stanarima na Kennedyevu trgu gdje jedan ventil koji treba zamijeniti, a to košta 800 kuna po jednom stanu, možda je dobro da na otocima nemate plinske instalacije jer jedan ventil 834 kune, evo ovdje je dopis. I dakle, i on je isključiv, i isključivo pravo promjene toga ventila ima Gradska plinara Zagreb. Slavonski brod je lani povisio cijenu za 40%, HERA odobrila, povećanju cijene grijanja u Slavonskom brodu do 40%. Srećom da je po popisu stanovništva Slavonski brod, koji je bio 2001. godine 6 grad po veličini postao 7, jer ga je pretekla Velika gorica. Pa nije, nije upao u onu kvotu onih 6 najvećih gradova kojima će se povećati cijena grijanja. Dakle, on je ostao izvan toga, nego je ovih 6 zaključno sa Velikom goricom, Slavonski brod je 7. Ali eto da ne bi bilo iznimke Brod je lani povećao za 40%. Dakle, radi se tu svašta i dobro ste govorili. Hvala lijepo.
Odgovara poštovani zastupnik Josip Borić. Čekajte da vam dam riječ. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče na danoj riječi. Slažem se, evo s ovime što ste rekli. Naveo sam primjer Grada Rijeke jer činjenica jest, kad vi morate mjesečno, a sada ćemo počet grijanje, to je tada bilo u 1. mjesecu, prvi računi su došli tek u 2. mjesecu, 3, znači svega 2.mjeseca, pa tih 1000 kuna je još nekako išlo. Međutim, sada kada krenemo s tim cijenama u 10, 11, 12 mjesec, to je nekih 3 do 4 tisuća kuna više cijena grijanja nego što je to bila prethodnih godina. Što se dešava u tom gradu? Jednostavno ljudi zaključaju stan i odlaze u druga područja, jednostavno nije tamo više lako živjeti. Mi na otocima imamo plin, rekao sam da nismo spojeni na fiksne mreže, mi nemao zaista plinovoda na otocima, ali imamo plin u boci kao dobra, dobra mogućnost. I ta cijena je plina evo narasla u zadnjih godinu dana gotovo za 25 kuna, iako cijena energenata nije toliko rasla. I to ovisi o distributerima, ali i činjenici da država više ne želi pomoći u subvenciji nečega, barem prijevoza ili nečega da se omogući tom otočnom stanovništvu koje nije krivo što ne može imat fiksnu mrežu, da mu se omogući da se jeftinije opskrbi tim energentom. Tako da mi u ljetnim mjesecima imamo zaista nestašicu takvog energenta, kada se uključi cijeli sustav imamo problema. Pokušali smo mi kao Vlada krenuti sa ukapljenim naftnim plinom, to je dalo određene rezultate, međutim kad krene cijena energenta prema gore ljudi jednostavno odustaju i vraćaju se na ono što im je jeftinije.
Druga replika, poštovani zastupnik Marijan Škvarić.
Evo hvala. Pa prije svega tu bi se naveo na dvije stvari koje su izrečene. Prije svega cijene koje se formiraju, evo primjer Rijeke, prije svega u … [[Govornik se ne razumije.]] topline za građane jer … [[Govornik se ne razumije.]] Prvo, kad imate distributere kao HEP onda u ovom današnjem slučajevima, onda gradonačelnik odnosno Gradsko vijeće odlučuje o tome kolika će biti cijena. I kada gradonačelnik ima svoje poduzeće, svoju firmu, da li u okviru komunala ili u okviru posebnog, za bavljenje toplinskom djelatnosti ona ne gleda samo cijenu kao takvu, nego iza toga gleda i ljude koji su zaposleni u tom dijelu i još njihove obitelji koje su vezane za ljude koji rade. Znači nije jednostavno reći cijena bude mala, odnosno nećemo je povećavati, nakon toga dolazi do dubioza, do povećanja troškova i naravno u konačnici što se i dešavalo dolazi i do stečaja. Ljudi više nemaju niti zaposlenje, također više niti nemaju u tom dijelu niti energetiku, odnosno kao toplinu. O tome, kad gradonačelnici moraju voditi računa. Dok je negdje slučaj kao HEP pa onda se ide postavljati to neko negdje daleko u Zagrebu i ne vidi se da iza također i unutar HEP-a postoji tisuće ljudi koji rade. Znači ovom dijelu odgovornosti preko HERA-e će biti bolje po meni. I zato, s druge strane malo mi je teže i ja sad možda mogu isto reći da imam veliku nepovjerenje prema HERA-i jer ona još nije funkcionirala u tom dijelu, ali zašto veliko nepovjerenje? Zato što do sad sve što smo radili mogli smo upropastiti i jesmo upropastili i nismo se prema tome dobro ponašali. Ajmo nešto zajednički učiniti da ovo što bude, da prije svega štitimo građane sa dobrom cijenom, a da štitimo i također i našu lokalnu samoupravu, upravu, gradove i općine a također i poduzeće kojim se bavimo … [[Govornik se ne razumije.]] imamo jedan zajednički cilj. To je zadatak ovog zakona i mislim da što prije da ga počnemo primjenjivati bit će nam bolje. Hvala.
Na repliku odgovora poštovani kolega Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Pa evo, odgovorit ću na ovo, jer kad sam naveo primjer Grada Rijeke činjenica jest da je to tih 60% uzrok politike grada. Sad ću vam reći zbog čega, mi smo imali Ininu rafineriju na Mlaki koja je trošila energent za svoj posao. Kada je ona istjerana iz grada kao najveći potrošač, koji je trošio mjesečno koliko možda i svi privatni oni korisnici, ajmo reći u nekolik mjeseci, vaša firma u ovom slučaju Energo ušao je u gubitak od 60 milijuna kuna i naravno da se tada povlači potez koji to prevaljuje na leđa građana. I govori se da je to uspješna politika. Da li se o tome razmišljalo na vrijeme, što će se desiti ako ta INA izađe iz tog grada, koji je supstitut za to itd. i to je pitanje. Znači, a mi činjenično, vidljivo u tom gradu gubimo korisnike i ne možemo svake godine nadomiriti limite koji se stvaraju unutar takvih firmi kao što je Energo na način da sve to što ode ili što nestane i kao proizvodnja i kao korisnik prevalimo na leđa građana i kažemo e sad vi to platite a mi smo uspješna politika. Bojim se da će nam se to desiti i na nivou države, na ovakav način. A neovisnost HERA-e, kažem evo dao sam vam primjer koliko je to neovisno, ja sam rekao danas da je ona neovisna, ali uz poticaje. Znači netko mora dati poticaj da bi ona donijela neovisnu odluku, a ta odluka sigurno nije bila u korist hrvatskog gospodarstva niti gospodarstva naše susjedne države, a to je i Vlada sama rekla, kad je rekla u 2 mjesecu evo vam povlaštena cijena gdje ste vi ti koje omogućavate da funkcionirate i sa našom firmom, ali i da vi zarađujete i da radite svoj posao. Mislim da tu treba raščistiti to do kraja.
Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Na redu je poštovani kolega Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Borić vi ste toliko slikovito i suvislo objasnili vašu raspravu da se ja zaista iako nisam mislio moram nastaviti na ovaj tekst koji ste izrekli. Naime, 1994.godine u studenom mjesecu sam bio određenog ministra tadašnjeg zdravstva Hebranga na ispomoć u Žepče našoj enklavi u Žepče. I prolazio sam kroz Zenicu i znate što sam ja mislio prolazeći pored onih nebodera na Bilinom polju i pore rijeke Bosne, da je tamo izbio požar na tim neboderima. Naime, svi stanari tih nebodera pružili kako naš narod kaže roru i ložili ugljen i drva u svojim stanovima iako je postojala u tim zgradama centralno grijanje. Pa zamislite jedna neboder od 20 katova sa 200 stanova kako je izgledao taj neboder kada svi lože, fure drva, ugljen i ne znam ni ja šta sve ne, pa čak i knjige su ložili jer nisu imali drva i ugljena '94.godine. Pa se bojim da će naš vrli grad Rijeka slično izgledati za koju godinu, pa ne samo Rijeka nego i drugi gradovi jer građani zaista neće moći izdržati ono što se priprema i što je zapravo hajde neće reći da je intencija, ali liberalizacija tržišta, našeg tržišta. Ja ne znam kada je donijela smanjenje bilo koje cijene pa neće ni cijene energenata. A sasvim jasno se izjasnio prvi potpredsjednik Vlade o tome dakle i prije HERA-e da će to biti od Nove godine povećanje cijene grijanja. O čemu mi pričamo onda? Nadalje, tako da već ovaj spomenuti Dan siromašnih danas 17.listopada zaista se dobro uklapa u ovu raspravu prijedlogu Zakona o energiji s konačnim prijedlogom zakona. I umjesto da su i dosadašnje vlade bez obzira bila ona od 2000.do 2004.pa onda ova slavna do lani i onda ova najnovija jel bez obzira na njihov da kažem ideološki predznak ili bilo što razbiju u tih 12 godina od 2000.godine energetske objekte, objekte za proizvodnju energije, bilo na imamo mi i hidrografski potencijal i svaki drugi kako je rekao gospodin Popijač i šumsko blago i svako drugo, imamo mi resurse i vlastite mogućnosti jel ali eto sada opet nema gospođe Holy s kojom se jako dobro slažem bez obzira na ideološke razlike ili stranačke boje ili dresove ali u ovom elementu i u ovom segmentu energetike i ekologije i očuvanja okoliša zaista da gotovo nemamo nikakvih razlika. Ovaj novi zakon kako ste vi uspoređivali HANFA-u i HERA-u tako bih ja usporedio ovaj taj treći paket o energiji sa ono jednom reformom zdravstva prije par godina, koja se sastojala samo u tome da se uvede dopunsko osiguranje. Dakle to je bila samo financijska reforma zdravstva drugo ništa, sve je ostalo isto, ako ne još gore i u primarnoj i u sekundarnoj zdravstvenoj zaštiti. O tercijarnoj neću ni da govorim to nije predmet uopće govora ovdje. I nadalje, pitao bih ovdje možda i ministricu koja je kažem do 2010.bila u Vladi o dogovorima jesu li oni istiniti? Jesu li postojali kontakti, ugovori i sporazumi ne samo u svezi isporuke struje Aluminiju Mostar? Naime, oni koji su bili u prošlom sazivu ovoga Sabora dobro znaju da smo pred kraj mandata izglasali zakon ne sporazum, ugovor nego je izglasan zakon kojim se htjelo pomoći i Aluminiju Šibenik TLM-u kako bi se isporučila jeftinija struja kako bi Šibenik dobio jeftiniji aluminij od Mostara, dakle jedan zatvoreni krug u kojem su svi imali koristi jer je tada TLM bio u pretežitom državnom vlasništvu pa je i država imala od toga koristi. Dakle nije ta cijena koja je bila niža bila nekakva cijena kojom se nekome pogodovalo, nego se u krajnjem korisniku dakle TLM Šibenik koja je bio državna firma zapravo pomoglo Šibeniku, građanima i državi Hrvatskoj. E sada jednostrano bez ikakve dakle protivno zakonu. Nije to bilo na Saboru ovdje da se ta cijena koja je dogovorena i zakonom određena izglasana da se ukine uredbom Vlade i da Vlada javi Mostaru nema više struje po 41 kunu bit će 46 kuna. Ja dobro znam ako već idemo tako daleko što govore i oni ljudi kojih ima oko 16 tisuća u Hercegovini, nisu samo Hrvati nego i ostali i u kakvoj su poziciji ako taj Aluminij da kažem legne. To su Hrvati u BiH, a i po Ustavu smo dužni donekle skrbiti tijelom i na neki način o njima. Pa me zanima ovdje su predstavnici Vlade kojim to činom može netko protiv zakona koji je bio izglasan, usvojen ovdje u Hrvatskom saboru postupiti tako da jednostavno jednostrano povisi cijenu struje ugovorenu sa sporazumom potpisanu, zakonom ovjerenu ovdje, saborskim rukama izglasanu itd.? Evo kako će nam biti upravo je primjer ovaj dopis kojega su dobili stanari zgrade na Kennedyevom trgu kojima kažu ako ne platite za plinski ventil 824 kune onda će vam se otkazati brojilo, a to otkazivanje ćete platiti 510 kuna. Ako hoćete ponovo priključiti brojilo nakon 3 godine platit ćete priključak 2312 kuna. Eto to je nezavisna HERA i ne znam ni ja tko sve, HEP, Plinara, tko je sve tu ja ne znam. Tako će to nama biti. Ovo je samo jedan primjer koji se već danas događa gdje gradska skupština itd., neću ulazit u ove probleme Bandić skupština, to me ne zanima, ali je zaista neprimjereno da recimo jedan ventil kaže je 800 kuna plinara, a ako se nećete promijeniti ventil platit ćete 500 kuna isključivanje, a ako se hoćete ponovo priključit platit ćete 2312 kuna. I sad pogledajte vi to, gospodo iz ministarstva, to je pravednost nova, to je pravda, to je HERA, HEP, Plinara, ne znam ja tko je tu više, ali to nema veze sa nezavisnošću nikakvog energetskog niti sa ovim što mi ovdje danas raspravljamo i čak je rečeno ovdje da će pojeftiniti struja i energija, bit će i jeftinija s tržišta liberalizirano. Idemo …, kad Vladu imamo liberalnu tako ćemo sve poliberalizirati. Zbog toga kako smo rekli i u riječi u ime kluba zaista u najmanju ruku klub HDSB-a može biti suzdržan, a vjerojatno i protiv. Hvala vam lijepo.
Hvala vama. Za raspravu se prijavio i poštovani kolega Zlatko Komadina, ali kako ga nema neće imati priliku raspravljati o ovoj točki dnevnog reda. Time smo završili pojedinačnu raspravu. I imamo još prijavu za završnu riječ u ime kluba i to kluba HNS-a, poštovani zastupnik Petar Baranović. Izvolite.
Hvala lijepa uvaženi gospodine potpredsjedniče. Poštovana gospođo zamjenice sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Završno u ime kluba HNS-a koji će jasno podržati ovaj zakon, odnosno ove zakone. Šta kazati, vrlo ozbiljni zakoni i bilo je za očekivati da će se danas u ovoj sabornici govoriti o detaljima koji su ugrađeni u te zakone, da će se komentirat i raspravljat o nekim novim institutima koji su uvedeni kroz ovaj zakon kao što je primjerice zaštićeni kupac, obaveza osiguranja isporuke o nižim cijenama za ljude koji su socijalno ugroženi, certificiranje porijekla imovine, strategija energetskog razvitka itd., itd. Jako puno stvari koje bi zaslužile da se o njima ozbiljno raspravlja. Međutim rasprava je, nije to neka posebna novost, naravno otišla u drugom pravcu, dirajući se još jedne ozbiljne teme, a to je cijena energije koja je naravno obzirom na sadašnji socijalni i gospodarski trenutak ove zemlje i njenih građana sasvim jasno ozbiljna tema. Isto tako, govorilo se i o tome da li je potrebno donositi ove zakone sad, da li je potrebno osigurat njihovu primjenu u određenom trenutku referirajući se na treći energetski paket tzv. Europske unije, lamentiralo jesmo li ili nismo dužni, jasno da smo dužni uskladiti svoje zakonske dokumente i propise sa pravnom stečevinom Europske unije i stoga je bilo izuzetno čudno slušati zastupnike stranke koja se i sad busa u prsa kao jedina isključiva zaslužna za situaciju u kojoj jesmo, a to je da smo jedna od onih zemalja, odnosno možda i zadnja u ovom valu koja će dogodine u 7.mjesecu postati punopravna članica Europske unije. Govorilo se o cijenama zanemarujući činjenicu da cijene električne energije htjeli mi to priznat ili ne, Vlada čak i kad bi išla u državni intervencionizam može korigirat samo tek neznatno, a da je zapravo prava poluga i pravi mehanizam koji kontrolira cijene svjetsko tržište i da cijena i električne energije i ugljena i naftnih derivata se regulira i kreira osnovna cijena nešto dalje od Zagreba, nažalost i nešto dalje od zgrade hrvatske Vlade i resornih ministarstava, pa i ovog Sabora. Imali smo čitav niz kritika od političke opcije koja je prihvatila obaveze kroz pregovarački proces koji mi moramo ispuniti, koja u proteklih 8 godina nije napravila ništa značajnog da spriječi gubitke i da zaustavi brojke o kojima ću ja sad u ovom preostalom vremenu nešto na brzinu reći. Konkretno u elektroenergetskom sustavu gubici hrvatske elektroprivrede su otprilike 40% ukupne količine energije koju potroše hrvatski građani u kućanstvima. Radi se o 3 milijarde kilovat sati i o najvećim gubicima koje ima Hrvatska u odnosu na zemlje u okruženju. I do 16% energije se gubi u sustavu. 8 godina ste dame i gospodo imali vremena da poduzimate mjere, a najveće kritike vrlo simptomatično doživjeli smo od ministra koji nije napravio ništa i koji je svojom nesposobnošću direktno odgovoran zato što 8 godina, ali ne samo 8 godina, ne samo on nego i njegovi prethodnici iz iste političke opcije ovih 20 godina nismo imali ozbiljnijih investicija u elektroenergetskom sustavu. Lekcije o sposobnosti smo slušali od ministra vanjskih poslova koji je svoju sposobnost iskazao na press konferenciji u Bruxellesu kad je na pitanje novinara koliko mu je poglavlja otvoreno, a koliko zatvoreno slegnuo ramenima. I u konačnici gospodo, slučaj koji ukazuje na vaš pristup energetskoj politici i na vaš doprinos vrlo, vrlo znakovit. Najznačajniji potez koji ste povukli zadnjih godina kao doprinos vođenju energetske politike vrlo vjerovatno je slučaj stanovitog gospodina Buljubašića koji je o trošku hrvatskih građana primao plaću, a radija je sve samo se nije bavio energetikom. Hvala lijepa na pažnji.
Hvala i vama. Imamo prijavljene dvije replike. Prvo je poštovani zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Pa kolega Baranoviću, ovo sve što ste rekli u zadnjih 30 sekundi svog velebnog govora ste imali prilike jutros reći dok su kolege bile u sabornici. Međutim, podatak objavljen da strane investicije prvih devet mjeseci ove godine 150 milijuna, prošle godine 690. To je podatak, ali vi ste zastupnik koji ne raspravljate sa podacima. Vi ste politikant koji optužujete ljude bez argumenata. I prema tome, nije korektno. Kolega Jandroković je bio tu, kolega Popijač je bio tu i mislim da nije ovo sve na kraju što ste rekli nije korektno i nije pošteno, a vi sad možete govoriti što god hoćete.
Na ovu repliku odgovara kolega Petar Baranović.
Hvala lijepa. Uvaženi potpredsjedniče Sabora, nije na meni da vodim računa gdje su gospodin Jandroković uzgred budi rečeno koji je jako rijetko u sabornici i uvaženi gospodin Popijač. Mi smo jutros bili kontinuirano izloženi manipulacijama, politikanstvu, licemjerju, demagogiji i svemu onome što ne bi trebalo stanovati u ovoj saborskoj sali. Ja vama naravno neću uzvratiti na osobnoj razini uvredom kao što ste vi napravili malo prije spram mene jer postoji nešto što se ne tiče energetike, ali tiče se karaktera i razine rasprave. Hvala lijepo.
Druga replika poštovani zastupnik Franjo Lucić.
Potpredsjedniče, pa evo kolega Baranoviću doista ste me iznenadili sa ovakvom arogantnošću. No, niste me iznenadili ako znam da dolazite iz HNS-a i kada vaš prvi potpredsjednik također nastupa na takav jedan arogantan način. Obezvrijedit sve ovo što je do sada rađeno, a prije svega i one rezultate koji su bili u HEP-u, a vidjet ćemo kaki će rezultati u buduće biti, ali rekao bih sljedeće. Vi govorite sa takvom arogancijom kao i vaš predsjednik koji je prije dan, dva također izjavio o vjetro elektranama i pometenom brdu u Zadru koji kaže pogledajte šta su za 8 godina, ništa nisu napravili, a pogledajte mi otvaramo vjetroelektrane, mi radimo, a to je projekat na kojem se pet godina već radi, dakle Končar i svi oni ljudi koji na tome rade a vi se kitite nečijim tuđim perjem i stalno govorite o nekim velikim investicijama, ulaganjima a u biti sve ostaje samo na riječima a od investicija ni traga ni glasa. Pa nemojte tako arogantno pričati i omalovažavati sve one investicije i one ljude koji su do sada radili u Hrvatskoj elektroprivredi. Pa vi kao da donosite svjetlo ovoj Hrvatskoj i kao da do sada ama baš nitko ništa nije znao raditi, nego ste vi baš ti koji prosvjetljujete ne samo Hrvatsku nego i određene glave pojedinih ljudi. To je doista apsurdno.
Čut ćemo sada i odgovor na repliku poštovanog Petra Baranovića.
Da, uvaženi gospodine potpredsjedniče odgovor će biti vrlo kratak. Pa jedina promjena koju mi možemo isprovocirati u ovom društvu nakon tame u koju ga je zavila Hrvatska demokratska zajednica uvaženi gospodine zastupniče je svjetlo. To je jedina suprotnost koja je moguća u ovom slučaju.
Evo i treće replike. Molim vas bez dobacivanja iz klupe! Evo i treće replike, uvaženi zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Pa moram replicirati uvaženom kolegi jer imam osjećaj da u nedostatku argumenata da vrlo lako posežu za vrijeđanjem nas sa ove desne strane iako ja sam već nekoliko puta ovdje rekao da nas je upravo premijer Vlade Republike Hrvatske, vaš premijer pozvao najprije da govorimo istinu ako se dobro sjećate ovdje u ovom Domu, da pokušavamo govoriti istinu i da se nećemo vaditi na ono što je bilo. A ovdje nema ni jednog zakonskog prijedloga a da on nema objašnjenje o onome što je bilo. Ni jedan! A vi ste došli sa pričom da ste bolji od onoga što je bilo. I cijela vrijeme nama držite određene lekcije, prozivate, čak i govorite na neki način unaprijed osuđujete određene ljude, a to se u normalnom životu svakog čovjeka može nazvati ili oholost ili bahatost. Svi mi gledamo ovu tursku seriju, ovog Sulejmana i taj čovjek koji je potukao onog Ludovika tamo na onom Mohačkom polju on je u jednom trenutku kad je to završilo, ako ste dobro gledali, ja jesam pogledao, moram priznati da sam pogledao, da ne bi bio bahat, da ne bi bio ohol on je iskopao rupu u zemlji i legao u nju cijelu noć. A vi gospodo ovdje nasrćete non stop upravo na taj način kao da je to postao nekakav normalan način komunikacije u ovom Domu. I sa strane izvršne vlasti slušamo ministre, stalno nas na neki način vrijeđaju kao da smo mi ovdje valjda izvršna vlast, a njih su ljudi birali ili je to obrnuto. Pa nas su ljudi birali da govorimo i mi smo postavili tu izvršnu vlast. Glasali smo za nju, nismo glasali i to se sve na neki način izokrenulo uvaženi potpredsjedniče, a vi vidim olako dozvoljavate pa i ta vrijeđanja iako članak 216. Poslovnika jasno govori kad bi trebalo možda dati neku opomenu, možda. I uglavnom kad ide na našu stranu vi to nećete, ali ako bi mi uzvratili vjerojatno bi sigurno bilo. Hvala lijepo.
Evo neću dati opomenu, ali ću dati upozorenje da ste prekršili vrijeme. Ali čut ćemo sada odgovor na repliku poštovanog Petra Baranovića.
Evo uvaženi kolegi Boriću neću naravno u tonu u kojem se on obratio meni kao kolegi uzvratiti. Gledam i ja Sulejmana i od Sulejmana se da štošta toga naučiti, ali neću iskopati rupu i neću leći u rupu samo ću iskazati čuđenje kolega Boriću da jedna ozbiljna politička stranka u jednom ozbiljnom procesu koji je povijesni proces za RH preuzme određene obveze i kad nakon parlamentarnih izbora na kojima su građani dali sud i o vama i o nama na ovim izborima, o percepciji jednih i drugih i trećih kad jedna dakle tako izabrana, demokratski izabrana vlast u maniri odgovorne politike krene ispunjavati uvjete koje ste vi preuzeli i za koje ste se vi obvezali pregovarajući u Poglavlju – energetike i onda nakon toga dođete u ovaj Sabor i osuđujete nas zbog toga što to provodimo onda moram reći da sam odista začuđen, zbunjen i da će mi možda trebati malo vremena da onako kroz meditaciju kao Sulejman Veličanstveni dođem do toga kako i na koji način manevrirati na ovom političkom polju i u ovoj sali koja se zove Hrvatski sabor. Hvala lijepa.
Hvala vama. Riječ sada dajem zamjenici ministra gospodarstva gospođi Tamari Obradović Mazal da čujemo završno izlaganje. … [[Upadica se ne razumije.]] Samo malo gospođo zamjenice, molim vas. Što? … [[Upadica se ne razumije.]] Nitko to nije vidio. Gledajte kad dižete pločicu dajte budite sigurni da smo uspostavili nekakav kontakt očima. Ali dobro, ali ako smo pogriješili evo ja vam sad dajem riječ. Izvolite replicirati. Budite ljubazni zamjenice. … [[Upadica se ne razumije.]] Evo, oprostite ja vam se ispričavam što vas nismo vidjeli ali dajte lupkajte po stolu tom pločicom dok vas ne registriramo.
Evo kolega hvala. Vi ste poput nogometaša Balea iz Walesa koji je ušao u našu svlačionicu pa se ispričao što nisu izbacili loptu. Svaka mu čast. Evo, Hvala lijepo na intervenciji i na poštenju. Naime, kolega Baranović je izašao poput Sulejmana na Mohačko polje 1526. godine u namjeri da pokosi i ugarske i hrvatske snage sve redom jel', kao u ovom Saboru dakle sve one koji su govorili nazivajući ih da su lamentirali. Taj glagol lamentirali, i to kaže o cijenama umjesto da govore o pravoj stvari. Pa gospodine Baranović cijene energenata, povišenje cijene grijanja, plina, struje pa to je ono što naše građane zanima. Mi smo ovdje narodni zastupnici, o čemu smo mi došli lamentirati. Ne znam o čemu vi mislite da bi mi trebali lamentirati ili govoriti? Pa o tome govorimo. A vi tvrdite da će to odrediti tržište ili ne znam ni ja što. Pa vi ste Vlada Republike Hrvatske, izabrana od ovoga naroda velikom većinom, ogromnom. A doduše bit će još izbora i mi se nadamo, nisu ovo posljednji izbori. Treba na to računati kolega Baranović. Dakle, taj državni deprecionizam o kojemu vi govorite, dakle o regulaciji cijena od strane države pa može se naći i mješoviti sustav nekakav, ima tu i HERA i država, ali na kraju krajeva sve se to dogovara. A kad već govorite o vašim uspjesima već u prvim mjesecima, dajte mi recite koliko ste po programu energetske obnove zgrada javnoga sektora uštedili energije i napravili posla? Eto to mi recite kao vaš uspjeh. Jedna ili dvije fasade? Koliko ste napravili o tome proklamiranom projektu kojega ste eto kao smislili? Iako Europa to radi već i prakticira već 3 godine. Hvala lijepa.
Evo i odgovora na ovu repliku, poštovani zastupnik Petar Baranović.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo kad je već Sulejman na tapetu uvaženi kolega Grubišiću da sam se kojim slučajem zatekao na Mohačkom polju onda bi bio budite sigurni na suprotnoj strani od Sulejmana. A što se tiče vaših primjedbi na moje izlaganje na današnju raspravu o temi koju ste izrekli kroz ovu repliku opća situacija u koje je dovedeno ovo društvo, mene žalosti što to ne prepoznajete, je toliko teška da Hrvatska vlada sadašnja donese odluku da građanima da cijenu za 0 kuna ili za simboličnih 1 kunu ne bi bitno pomogli hrvatskim građanima obzirom na stanje u koje su dovedeni od onih koji su nam jutros dijelili packe. Hvala lijepa.
Uz isprike sada ponovno pozivam zamjenicu ministra gospodarstva gospođu Tamaru Obradović Mazal da da završnu riječ.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo na samom kraju ove rasprave dopustite mi da se na istoj zahvalim. Ona je bila aktivna, bila je burna i naravno bila je u korist. Svima je premisa i ove rasprave i našeg rada dobrobit naših građana. Tako da u tom smislu zahvaljujem se na raspravi. I ja gledam Sulejmana i nije bilo električne energije za vrijeme Sulejmana jer pretpostavljam da bi on ovu raspravu možda malo drukčije vodio na svom divanu, otprilike kao i Mohačku bitku. U ime tih građana u kojima je interes naravno preživjeti od prvog do prvog, a nama je interes da im to omogućimo ono što nismo dovoljno danas naglasili što je nekako palo u zapećak je ono što ovaj zakon između ostalog donosi upravo za građane i to za one građane koji su socijalno ugrožena kategorija, koji dakle materijalno nemaju dovoljno prihoda da izdrže tržišne cijene, cijene koje se formiraju na tržištu bez obzira o čemu se radilo da li o struji ili o odjeći ili obući ili automobilima. Još jedanput skrećem pozornost upravo na to novelu ovog prijedloga, odnosno na članak 39. koji se obraća upravo zaštićenim, odnosno ugroženim kupcima. Onim ljudima koji su ugroženi na način da nemaju dovoljno, da ulaze u socijalnu kategoriju ugroženog statusa, koji imaju potrebu za tim oblikom socijalne pomoći. Onim ljudima kojima je utvrđen određeni stupanj invaliditeta, koji imaju posebne potrebe. Osobe koje su lošeg zdravstvenog stanja kod kojih može nastupiti ugroženost života ili zdravlja zbog ograničenja ili obustave opskrbe energijom. Dakle, ovaj zakon štiti ljude koji su slabijeg imovinskog stanja, koji ispunjavaju uvjete siromaštva. Pita se Vladu što Vlada radi za te ljude, što radi za ljude koji neće moći platiti račun za struju? Nećemo ih dovesti u takvu situaciju jer ćemo kroz kriterije identifikacije koji su ti ljudi, ko su ljudi koji su socijalno ugroženi, koji ulaze u kategoriju siromaštva, pomoći da do toga uopće niti ne dođe. I te kriterije ćete imati vrlo brzo, koje razvijamo sa nadležnim Ministarstvom za socijalnu skrb upravo da bi prevenirali bilo kakav udar na građane koji su slabijeg imovinskog stanja. I mislim da nismo danas možda dovoljno naglasili, evo ja to činim sada ovom prigodom, nismo dovoljno naglasili da ovaj zakon koliko god uvažava tržišne uvjete u formiranju cijene električne energije, između ostalog toliko i štiti građane od izloženosti prema bilo kakvoj fluktuaciji, odnosno promjeni u strukturi cijene. Zahvaljujem se, evo još jedanput na provedenoj raspravi, na obadva zakona. Više smo se koncentrirali na Zakon o energiji, manje na Zakon o regulaciji energetskih djelatnosti. Podnesena su 3 amandmana. Ako dozvolite ja bi ih prošla sva 3. Prvi je PZE 167/1 na Zakon o energiji, amandman se prihvaća. Drugi je na Prijedlog Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti PZE 181/1, amandman se prihvaća i PZE 181/2, amandman također na Zakon o regulaciji energetskih djelatnosti, amandman se prihvaća. Zahvaljujem.
Možete mi samo dati te amandmane da ih priložimo? Hvala. Na ovu završnu riječ imamo prijavljene 3 replike. Prvi poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabor. Gospođo zamjenice dobro ste se osvrnuli na jedan mali segment iz zakona, a to je ovaj socijalni aspekt ovih zakona jer nažalost jutros kad smo počeli ovu raspravu u Hrvatskoj je bilo 323 821 nezaposleni, danas nažalost kad završavamo ovu raspravu u Hrvatskoj je 324 211 zaposlenih. I to je bio razlog zašto je klub HDZ-a danas raspravljao na ovakav način, da pokušamo naći sve moguće i nemoguće načine da primjenu ovoga zakona odgodimo, da Vlada može još intervenirati tamo gdje se može intervenirati. Dakle, nije nam bila namjera da zakon koji smo mi praktički, dok smo bili na vlasti, napravili sa nekakvim određenim izmjenama, da ga na bilo koji način rušimo. Nego smo upravo kroz svoju raspravu htjeli upozoriti na ovaj socijalni moment. Međutim, nažalost kroz raspravu kolege Baranovića vidjeli ste kako se to gleda.
Druga replika, poštovani zastupnik Gordan Jandroković.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa ja bih iskoristio evo ovu priliku još jedanputa da podvučem i da zaključim sve ono što sam govorio tijekom današnje rasprave. Dakle, taj paket zakona jest dio akija i mi ga u nekom trenutku moramo usvojiti. Međutim, mi taj paket zakona možemo usvojiti do ulaska Hrvatske u Europsku uniju i to nitko osporiti ne može i to jako dobro gospođa Obradović zna. Nadalje, taj zakon i ta obaveza koju imamo da usvojimo taj zakon nije povezana sa povećanjem cijene energenata. I vi sad uporno pokušavate prebaciti odgovornost za podizavanje, za dizanje cijena energenata na HERA-u i na Europsku uniju. Nitko iz Europske unije to ne zagovara niti to ne traži, to je odluka vaša, to je odluka vaše Vlade. vi dižete te cijene i pokušavate prebaciti odgovornost na druge. Da je ovo što govorim točno, jest to što u 10 točaka koje spominje Europska unija nigdje nema potrebe donošenja ovih zakona kao uvjeta za ulazak Hrvatske u Europsku uniju. Spominje se dio toga u tekstu ali sama ste gospođo Obradović kazali da kasnimo i da to treba do ulaska u Europsku uniju donijeti. Jest, to je kao, ponekad ako razmišljate o interesima Republike Hrvatske i građana onda ste neke stvari donosite kada je vama interes, a ne kada vam Europska unija to kaže. Dakle, imate mogućnost još 6, 7 ili 8 mjeseci da donesete tu odluku. Žao mi je što argumente koje koristim neki zastupnici iz HNS-a koriste da bi se osobno obračunavali samnom, sa kolegom Popijačem. Ja se na tu razinu neću spuštati i građani će prosuditi tko je ovdje u pravu, a tko napada čovjeka, ide na čovjeka samo zato što nema ustvari pravih argumenata. Hvala.
I treća i posljednja replika, poštovani Srđan Gjurković.
Uvažena zamjenica je jasno rekla onaj najvažniji segment o kojem se nažalost danas samo raspravljalo, a to je povećanje cijena. Dakle, socijalni aspekt je unesen u ovaj zakon i on će se sprovest jer ova Vlada to sprovodi kao Vlada koja je socijalna, ali Vlada koja jasno zagovora tržište jer se Hrvatska definirala kao zemlja koja će tržište stimulirat, otvarat, poticat. Jer bez razvoja tržišta i tržišta energije nema ni razvoja investicija, i nema podrške, i nema stimulacije ulaska kapitala u Hrvatsku. Ovo je ključan zakon koji pokazuje da je ova Hrvatska vlada i na tržištu energije je spremna uhvatiti se u koštac, a zaštiti maksimalnu socijalnu kategoriju. Taj time out koji se traži je čisti populizam, dosta nam je tog time outa i to ja moram još jedan put ponoviti, ova Vlada je odgovorna i odlučna riješit sve ono što su nam ostavili u ovih 8 godina uključujući i izvlačenje iz Hrvatske elektroprivrede likvidnih sredstava bez kojih Hrvatska elektroprivreda ne može raditi i funkcionirati. Hvala.
Zahvaljujem. Time je rasprava o ova dva zakonska prijedloga završena. Glasat ćemo kad se za to steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o energiji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 167. Rasprava je zaključena. Amandman koji je podnio Odbor za zakonodavstvo prihvatila je Vlada Republike Hrvatske, postao je sastavni dio prijedloga. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Hvala. Rezultat? Utvrđujem da je 85 glasova za, 10 protiv i 27 suzdržanih donesen Zakon o energiji u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
Prelazimo na iduću točku dnevnoga reda, to je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o centru za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 169; Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za gospodarstvo, Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu i Odbor za zaštitu okoliša i prirodu. Izvješća ste primili na sjednici. Pitam, želi li predstavnika predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Poštovana zamjenica ministra gospodarstva gospođa Tamara Obradović Mazal.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvažene dame i gospodo saborski zastupnici. Dopustite da na početku rasprave zahvalim na provedenoj raspravi u okviru saborskih odbora. Predlažemo kratku izmjenu Zakona o Centru za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija. S obzirom da je zaista kratka izmjena pretpostavlja se da ću ja to kratko i obrazložiti, međutim iskoristit ću ujedno priliku s obzirom da je prethodila rasprava o energetici na način da se postavilo pitanje i aktivnosti koje radi centar. Dopustite mi da iskoristim ovu prigodu napraviti jednu retrospektivu rada centra u ovih posljednjih nekoliko mjeseci. Primarna misao vodilja izmjena i dopuna koje predlažemo je inicijativa primarno lokalne samouprave koja se u zadnje vrijeme obratila centru kako bi ovlastila sa inicijativom da ovlasti centar da preuzme dio odgovornosti odnosno da u njihovo ime i za račun priprema prijedloge, predlaže projekte, provodi postupak odabira kod JPP-a za privatnog partnera, sklapa ugovor i nadzire samu provedbu projekata JPP-a. Kroz dosadašnju provedbu aktivnosti rada centra jednostavno je uočena potreba odnosno uočena je brzina reakcije samog centra, došlo je do inicijative na razini lokalne samouprave da ono što centar radi za tijela centralne države za izvršnu vlast da se dopusti da centar radi za one jedinice lokalne samouprave naravno koje to žele koje iskažu interes i kojega za to ovlaste. Prema tome ovim predlažemo odredbu koja omogućuje jedinicama lokalne i područne samouprave da daju ovlast centru da u njihovo ime i račun obavlja djelatnosti koje su vezene za projekte JPP-a. Govoreći o projektima JPP-a javno privatnog partnerstva ali i ostalih segmenata rada segment dopustite da rezimiram što su pokazatelji u zadnjih nekoliko mjeseci što centar radi sa čime se centar suočavao do sada gdje su praktični problemi, a što napreduje planiranom dinamikom. Što se tiče energetske obnove zgrada u javnom sektoru do sada je ukupno raspisano 26 postupaka nadmetanja javne nabave u kojima je obuhvaćeno 38 objekata sa aspekta energetske obnove zgrada u javnom sektoru. Isto tako centar je izanalizirao 110 projektnih zadataka. Od tih 110 projektnih zadataka utvrđeno je da je 33 ekonomski neisplativo, da se 15 projektnih zadataka mora nadopuniti, a da se za 21 projektni zadatak čeka suglasnost jedinica lokalne i područne samouprave. Sama činjenica da vam na 33 projekta netko unaprijed prije nego što ste uopće krenuli u bilo kakav ciklus, bilo kakvu investiciju, bilo kakvo pa makar trošenje novca na papir za izradu projekta sama činjenica da vam netko unaprijed na 33 različita punkta kaže da vam se to ekonomski ne isplati je već nema svoju novčanu vrijednost ali svakako ima vrijednost onog troška kojeg niste napravili, dakle savjet koji itekako vrijedi. Ako ostajemo u segmentu energetske obnove zgrada u javnom sektoru dopustite da još dodam da je centar napravio i 72 energetska pregleda. Za 33 projekta se u ovom trenutku radi izračun ekonomske isplativosti, za 27 projekata izračunata je ekonomska neisplativost ukoliko se nastavi sa projektom, za 9 pregleda utvrđena je nekompletna dokumentacija, a za ostale projekte koji su se pokazali isplativima i koji su u stanju gotovosti provedeni su postupci javne nabave. Također dopustite da dodam da je centar objavio otvoreni postupak javne nabave za 300 energetskih pregleda građevina i njihovo certicifiranje. U segmentu javno privatnog partnerstva temeljem okvirnog programa Vlade iz travnja 2012.godine u vrijednosti od 14 milijardi kuna prikupljeni su podaci o potencijalnim projektima. Za 6 projekata u kolovozu je ugovorena izrada komparatora i prijedloga projekata a temeljem toga u potpunosti je pripremljeno 5 projekata u vrijednosti 740 milijuna kuna koji su spremni za upućivanje Agenciji za javno privatno partnerstvo. I ono na čemu se također radi je registar investicija koji je počeo sa svojim radom od lipnja i od lipnja se rade mjesečna izvješća o realizaciji investicija za 9 javnih poduzeća za koje centar radi analizu. Naravno o drugim aktivnostima samog centra kao i planiranim aktivnostima možemo dati tijekom rasprave dodatne detalje. Zahvaljujem na pažnji.
Hvala i vama. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Počinjemo sa klubovima. Za klub IDS-a prijavio se poštovani zastupnik Damir Kajin. Nema ga, klub gubi pravo na raspravu o ovoj točki dnevnog reda. Klub zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Domagoj Milošević. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora. Poštovana zamjenice ministra sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege. Otprilike je nekih 6 mjeseci prošlo od kada smo u ovom Saboru glasovali o Prijedlogu Zakona o Centru za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicije. Sam naziv s obzirom na dužinu tog centra pomalo na neki način zabrinjava. Ni tada klub HDZ-a nije podržao donošenje tog zakona pa tako nećemo podržati niti ove izmjene i dopune zakona. Nekoliko je posrednih i neposrednih razloga zbog kojih nećemo podržati ove izmjene zakona. Kao prvo, u srpnju nije bilo tako davno ove godine podržali smo donošenje novog Zakona o javno privatnom partnerstvu. Tada smo jasno tražili da se donese čim prije i strategija o javno privatnom partnerstvu, o tome da se govori što će, koji su ciljevi Agencije za javno privatno partnerstvo. Međutim, niti u tom slučaju kao niti u masu drugih slučajeva zapravo nismo dobili odgovor kada će i da li će uopće doći pred Hrvatski sabor neka strategija. Smatramo da je postojeći Zakon o javno privatnom partnerstvu, vraćam se na ovaj današnji prijedlog zakona odnosno izmjena i dopuna zakona, smatramo da je Zakon o javno privatnom partnerstvu apsolutno zadovoljavajući okvir za ono što bi trebao raditi i centar, prije svega kad govorimo o investicijama u energetici. Dapače, mislim da će ovakvo novo rješenje dodatno stvarati zbrku u šumi zakona koji ionako treba pojednostavljivati, odnosno rješenja zakonska. Također čini se iz ovog prijedloga izmjena i dopuna da postajemo polako svjesni jedne činjenice, a to je da Republici Hrvatskoj stvarno nedostaje Ministarstvo za energetiku. Ako ne Ministarstvo za energetiku onda barem ozbiljna uprava za energetiku unutar Ministarstva gospodarstva što je dobro, međutim nećemo to također ovim izmjenama i dopunama zakona riješiti niti nadomjestiti ono što na strateškoj razini nedostaje. Dapače, danas kao što znate imamo uz ovaj centar Agenciju za javno privatno partnerstvo, pa onda imamo Agenciju za investicije i konkurentnost itd., itd. I moramo se svi zajedno ja mislim ipak zapitati, bez obzira tko je na vlasti, tko je u oporbi, trebamo se zapitati do kada ćemo sami sebe sa novim zakonskim rješenjima, novim formama i novim organizacijama pokušavati adekvatno odgovoriti na ono što svi ja mislim da znamo da su naše stvarne prepreke i stvarni problemi i suština naših problema. Ja ću ih kratko probat nabrojat, a to su prije svega nedostatna ulaganja u energetsku infrastrukturu, prije svega u sustav toliko puta spomenut danas HEP, dakle sustav prijenosa i distribucije kojem prečesto ti nedostaci ulaganja predstavljaju zapravo najveću prepreku za mnoga ulaganja, ne energetska nego svekolika ulaganja u Republici Hrvatskoj, prije svega u industriji. Također nedovoljno ozbiljan međunarodni interes za samostalna privatna ulaganja u proizvodnju energije, naglašavam samostalna, dakle ona koja ne bi bila ili nisu subvencionirana od strane države i poreskih obveznika time ili bez ikakvog sudjelovanja države ili javnih poduzeća. Nesumnjivo smo svi u ovom domu za ulaganja u energetski sektor i bez obzira na sve kritike od kojih neke stoje, a to je da ta ulaganja zaista neće značajno doprinijet zaposlenosti, neće ta ulaganja s druge pak strane neće nažalost doprinijeti značajnom rastu industrijske proizvodnje jer uglavnom kad govorimo o izgradnji i opremanju visoko sofisticiranih energetskih postrojenja nema u mnogo lokalnih proizvođača, a i na kraju nije važno, a to je osim proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora neće imati neutralan utjecaj na naš okoliš. Međutim, mislim da nam je također svima ovdje jasno da to što kasnimo sa nekim ulaganjima i to što proteklih desetljeća tko god bio na vlasti dakle nismo izgradili kao što jesmo prometnu infrastrukturu, a energetska infrastruktura kao što je to i prometna infrastruktura je preduvjet za razvoj i gospodarstva i industrije i cijeloga društva. Smatramo da je upravo potpuno otvaranje, a danas je bilo dosta rasprave o tom tržištu i o regulaciji tržišta, dakle potpuno otvaranje za privatna ulaganja u proizvodnji, u ovom slučaju energije i žestoka konkurencija sutra na hrvatskom tržištu u toj proizvodnji je jedini način da se smanji ovisnost o uvozu i to bez obzira da li imamo energent lokalno ili ga nemamo. Nadalje, također sustavno ne uklanjanje administrativnih tj. birokratskih barijera, da nazovemo to pravim rječnikom i ponavljat ću cijelu godinu ako treba i sljedeće godine, a to je nužnost da se formalizira i da se nastavi akcijski plan za uklanjanje prepreka ulaganjima zato što pojedinačnim nijednim zakonom to ne možemo učiniti. To smo u više navrata naglašavali i kad smo podržavali posljednji Zakon o poticanju ulaganja. I zadnje, ali ne najmanje važno i danas već spomenuto, a to je ovogodišnji pad ulaganja inozemnih sa prošlogodišnjih slabih 600 milijuna eura na ovogodišnjih 6 mjeseci 150 milijuna eura mislim da dovoljno govori o tome na kojem smo putu. Kao i mnogi drugi zakoni, odnosno izmjene i dopune zakona i ovaj današnji prijedlog potvrđuje da se nažalost usprkos krizi koja se produbljava svaki dan, usprkos činjenici da bruto nacionalni proizvod pada, da industrijska proizvodnja pada, da potrošnja pada, a jedino što raste, raste ubrzano nezaposlenost, mi se u Hrvatskoj i dalje bavimo isključivo formom, a ne bavimo se sadržajem. I dalje se bavimo posljedicama, a ne uzrocima naših problema, a donošenjem ovakvih novih prijedloga izmjena i dopuna, novih, novih, stalno novih zakona umjesto dosljednom i učinkovitom provedbom postojećih već donesenih zakona nećemo se daleko odmaknuti. Hvala vam najljepša.
Zahvaljujem. U ime Kluba zastupnika SDP-a govorit će poštovani zastupnik Zlatko Komadina.
Poštovane kolegice i kolege, gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo zamjenice ministra. Ja ne bih imao ništa posebno dodati u odnosu na uvodno izlaganje koje sam u ime kluba imao kod Zakona o energiji kao što je gospođa zamjenica ministra imala zapravo objedinjeno obrazloženje. Mislim da je najsvrsishodnije da vam ne uzimam naše zajedničko vrijeme. Jedino što ću ponoviti mislim da je svima jasno da s ovim zakonom se osnažuje pozicija ajmo reći nezavisnost, makar nezavisnih nema po mom dubokom uvjerenju, ali dobro, ali su u svakom nešto dalje od Vlade i od direktnog političkog utjecaja i uvodi se kažem institut tržišta u tom dijelu kako je Europska unija u svom trećem paketu i tražila od nas. Prema tome, nema nam tu duge nego zapravo ovaj paket promatrati na jedinstven način, a naravno da možemo sada diskutirati o tome što je s investicijama u bilo kojem sektoru pa tako i energetskom, zašto dosad nije bilo primjerice LNG-a, trebao ga je biti, kao što sad kolega govori o padu investiranja zbog ove Vlade. Mi možemo govoriti o padu i uzrocima koji su tome doveli prethodne Vlade. Međutim, to nas neće predaleko odvesti. Mislim da umjesto toga tko nije bilo bi dobro da napokon nešto počne. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Zahvaljujem i na racionalnoj potrošnji vremena. Stavove kluba HNS-a približit će nam uvažena zastupnica Natalija Martinčević. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažena ministrice sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo dakle, ja ću također vrlo kratko naime ovdje se radi o izmjenama i dopunama Zakona koji je donesen krajem ožujka i naravno da se i u životu i u praksi pojave neki novi momenti koje je potrebno dodatno regulirati i to se sada upravo ovim izmjenama i dopunama radi. Zamjenica ministra objasnila je o kakvim se izmjenama radi i mislim da je sasvim logično da ove izmjene i dopune prihvatimo. One će u potpunosti omogućiti i dodatno pojednostaviti ugovaranje i provedbu svih projekata vezanih uz energetski sektor i investicije, odnosno uklonit će se administrativne prepreke uočene kroz dosadašnji rad centra. Ova Vlada i kroz ovaj zakon i kroz aktivnosti centra pokazuje jasnu namjeru da osigura uvjete i konzultantske i logističke i sve one koji se pokažu potrebnima kako bi olakšala svim korisnicima a posebno jedinicama lokalne samouprave, da ukoliko se odluče za investiranje po nekom od predloženih modela, da od strane države, odnosno od centra mogu dobiti svu moguću pomoć. Ovdje se radi o važnim objektima uglavnom društvene namjene. Dakle, kad govorim o javno-privatnom partnerstvu i energetskoj obnovi, dakle obnovi škola, vrtića, bolnica, socijalnih ustanova, kulturnih ustanova. Dakle, svih onih ustanova koje su uistinu od iznimne važnosti za hrvatske građane. I upravo u modelima po projektu javnog privatnog partnerstva i naročito energetske učinkovitosti, o tome smo govorili puno u jutarnjem dijelu sjednice može se itekako racionalno i efikasno upravljati energijom, izvršiti značajne uštede u proračunima tih ustanova, a isto tako dakle i u proračunima jedinica lokalne samouprave ali i proračunu svakako same države. Ja sam nekako predvidjela da će se ova rasprava o ovim tehničkim izmjenama pretvoriti zapravo u raspravu o nečem drugom, pa sam također pripremila izvješće o radu centra. Međutim, zamjenica me tu preduhitrila i ispričala nam sve o tome što je centar radio, tako da se ja sad neću ponavljati. Ali htjela bih samo istaknuti da sam se uistinu ugodno iznenadila s podatkom da je pripremljeno projekata u iznosu od čak 740 milijuna kuna i nadamo se da će se oni uskoro i brzo i realizirati. To govori u prilog činjenici da se ovaj centar na brzinu posložio i krenuo u realizaciju projekata. Iskreno se nadam da će se veći broj subjekata prepoznati mogućnost i koristi energetske obnove zgrada i izgradnje po modelu javno privatnog partnerstva kao načine kvalitetne i učinkovite izgradnje. I naravno da će biti određenih problema i naravno da će biti određenih prepreka. No, tu smo svi zajedno da ih rješavamo i izmjene u ovom zakonu idu upravo u prilog tome. Važna uloga centra je svakako i u tome da se po prvi puta u Hrvatskoj uvodi i sustav da netko točno i egzaktno prati kome se daje novac, kako se s njim postupa i da se o tome kontinuirano izvještavaju svi nadležni i odgovorni. Da se na ovaj način kontroliralo i pratilo vjerojatno bi se moglo pravovremeno reagirati i zaustaviti ove neke od kriminalnih procesa koji su za vrijeme bivše Vlade zahvatili gotovo sve državne tvrtke. Jer da je postojala spoznaja valjda bi postojala i reakcija, nije baš sigurno ali vjerojatno bi se spriječilo i te sve silne afere o kojim zadnjih godina slušamo i koje jednostavno ne staju. Nekima je možda odgovarao takav nered, no ova Vlada će sigurno inzistirati na redu i koordinirano plaćanje povezanih sustava kao zadaća centra je u tom smislu od iznimne važnosti. I to dakle, ne samo da bi se pratili i kontrolirali već da bi se i koordinirano djelovalo. U dosta projekata upravo sustavi o kojima smo danas puno govorili i HEP i JANAF trebaju nastupati koordinirano i nužno je povezati sve te sektore kako bi njihovo funkcioniranje i realizacija projekata bili efikasni. To su samo neke od zadaća koje centar izvršava. Uloga centra u ovom trenutku je apsolutno nužna za pokretanje investicija prvenstveno u energetskom sektoru od strane državnih tvrtki jer je iznimno važna iz razloga, iz tog razloga podržavamo rad centra kao izmjene i dopune ovog Zakona koje će mu omogućiti i još bolji i efikasniji rad. Hvala.
Zahvaljujem. Čut ćemo još jedan klub, klub HDSSB-a poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Centar za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija, dakle novo čedo koje se rodilo u krilu ove Vlade se rodilo i treba ga njegovat. Dakle, ono je izglasano, ono postoji, ono počinje stajati na svoje noge pa nije red da onda i putem ovoga prijedloga zakona o izmjenama i dopunama zakona ostavimo ga na cjedilu. Ono što u ocjeni stanja ovoga predzakonskog prijedloga piše da je centar započeo i postupke i, dakle između ostaloga, nadmetanja s ciljem provedbe pripremljenih projekata posebice u dijelu poboljšanja energetske učinkovitosti zgrada. To je pod broj jedan. A malo prije smo imali jednu repliku i raspravu oko toga koliko smo odmakli daleko upravo u tom segmentu, a očito nismo daleko odmakli. A možda je to početak rada centra. Možda ne treba biti previše kritični da bi ocjenjivali u tom segmentu, dakle zaduženja ili rada ovoga centra, da ne kažem kratko centra u poboljšanju energetske učinkovitosti zgrada. Drugo. U aktivnost koja se navodi, a to je aktivnost centra su, dakle provedba svih investicija za koje je iskazan interes posebice vezano za projekte javno-privatnog partnerstva. A maloprije ovdje od kolege Miloševića kada je elaborirao svoju raspravu, svoj govor smo čuli da zapravo i nema nekog posebnog interesa, da se on ne iskazuje, da nema onih koji se javljaju poglavito onih da kažem neposrednih ulagača ili samostalnih ulagača pa i onih koji bi išli putem javno-privatnog partnerstva u izgradnju energetskih objekata u RH. I na kraju krajeva koliko košta javno-privatno partnerstvo? Je li to skuplji oblik poslovanja za da kažem naručitelja, korisnika od nekakvog povoljnog kredita? Kada uzmete što sve u javno-privatnom partnerstvu nudi onaj koji želi izgraditi i daje i ulaže onda se može vidjeti da je to zapravo kako reče kolega Lesar maloprije vani poput meksikanskih autocesta. Dakle, to košta puno više bilo državu, bilo jedinicu lokalne ili regionalne samouprave negoli jedan povoljan kredit. A opet povoljnog kredita dobiti ne možemo. Tako povoljnog da bi bio upotrebljiv za izgradnju tako relativno krupnih objekata, kapitalnih objekata koji su objekti koji služe svrsi proizvodnje energije. Naravno ovaj zakon u ocjeni potrebnih sredstava kao i svi ovi prije jasno da nema nikakvih ne zahtjeva osiguranje dodatnih sredstava to je već uobičajena ocjena tako da ono ne treba ni govoriti o njoj. No, posljedice koje će proisteći donošenjem novog zakona. I onda se dakle lijepo nabraja uklanjanje administrativnih prepreka uočene kroz dosadašnji rad centra iako centar ne može promijeniti neke zakone koji su na putu ili čije su zakonske odredbe prepreka ili zapreka u efikasnijem, u djelotvornijem radu centra, a u smislu ubrzanja tih investicija i privatno-javnoga partnerstva. Kaže se da će se omogućiti korištenje usluga centra od strane većeg broja korisnika, a temeljem iskazanog interesa posebice s razine jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave da bi valjda mogla komunicirati sa lokalnom i područnom samoupravom upravo ovaj centar svoju prvu investiciju bez privatno-javnog partnerstva se odlučio na kupovinu skupocjenih automobila o kojima već svi znamo i o kojima smo mogli čuti podrobno iz medija. I o njihovoj kvaliteti, ali i o cijeni. Postoje i druge mogućnosti, evo ja ću došapnuti Centru za praćenje poslovanja energetskog sektora investicija, dakle postoje prijedlozi pa da kažem promućurnih građana pa ljudi koji slušaju ovu našu raspravu i danas su dobronamjerni šalju čak i evo putem sms-a poruke, preporuke, njihova razmišljanja pa mislim da nije loše ni poslušati ono što mi se čini da nije loše, da je dobronamjerno kao što mislim da smo i mi svi danas u svrhu izvlačenja Hrvatske ne samo iz opće krize negoli i energetske krize, dakle da je moguće rasterećenje, tako piše jedan od ako Štimac čita poruke mogu i ja jel', da je moguće rasterećenje energetike. Dakle da se raspiše međunarodni natječaj za masovnu nabavu solarnih sustava za grijanje sanitarne vode za individualne objekte. Građani putem vaučera preuzimaju opremu uz kreditno zaduženje kod Hrvatske poštanske banke, naše banke ili preko HBOR-a uz jedan do dva posto kamata. Hrvatska se država odriče PDV-a u korist ugradnje. Tako se npr. u Slavonskom Brodu jer poruka je iz Slavonskog Broda može osigurati 67% od ukupne potrošnje tople vode za etažno grijanje ili za grijanje individualnih stambenih objekata. Nije li to dobar prijedlog? Po meni je pa sam ga evo pročitao javno ovdje pred zastupnicima. Tako da se nadam da će i ovaj centar promišljati i razmišljati prilikom svog djelovanja, prilikom dakle ponuda za privatno-javno partnerstvo o izgradnji objekata od energetskog značaja za RH i za jedinice lokalne i regionalne samouprave i da će napokon rezultati biti puno bolji nego oni koji su iskazani za onu prvu namjenu o kojoj sam govorio, a to su projekti u poboljšanju energetske učinkovitosti zgrada gdje je zasada rezultat rekao bih mizeran. Ako mi dokažete da nije bit ću presretan, ali nažalost je tako. A o objektima koji bi bili kao projekti energetske, za proizvodnju energije o tome da i ne govorimo. Pa i taj Plomin o kojemu govorimo, početak izgradnje bi bio tek ne znam ni ja za pola godine, godinu dana, tek početak temelji da kažem jel', a kamoli završetak i početak dakle proizvodnje električne energije. U svakom slučaju s obzirom da centar imamo, da je on tu, da je on rođen pa nije red da mu ometamo njegov posao i njegov rast, njegov put pa mu želimo sreću sa dignutom rukom kada bude se izglasavao ovaj zakonski prijedlog. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Na vaše izlaganje imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Gjurković.
Uvaženi zastupnik je iznio jednu neutemeljenu informaciju, ona se često provlači kad je pitanje javnog privatnog partnerstva. Kaže, da je skuplje javno-privatno partnerstvo nego direktno investiranje preko kredita kad financira lokalna samouprava, područna ili država. A u biti ne poznaje se suština javno-privatnog partnerstva. Sama investicija u objekt, školu, zdravstvenu ustanovu itd. iznosi cirka oko 20% ukupnog iznosa investicije. Kroz javno-privatno partnerstvo provodi se upravljanje, izgradnja, upravljanje i održavanje. Održavanje u roku od 25 do 30 godina košta više od 50% same investicije. Niti u jednom objektu o kojem govorimo i o kojem se javno-privatno partnerstvo provodi u Hrvatskoj, će se provodit. Ne postoje informacije ukoliko je koštalo održavanje tijekom 25, odnosno 30 godina. A kroz javno-privatno partnerstvo točno se, jasno, transparentno kako mi često volimo kazat, zna koliko košta to održavanje i time se dobiva kvalitet, time se dobiva da nakon 25 do 30 godina objekt ima sve one uvijete kroz održavanje kakve bi trebao imati i nakon dobivanja uporabne dozvole. A s obzirom da su iskustva temeljena na pozitivnim iskustvima iz Europskih zemalja gdje je uspješno provedeno javno-privatno partnerstvo, onda je sasvim jasno da javno-privatno partnerstvo kroz kalkulaciju i matematiku koju će odraditi Centar za energetiku i investicije će biti puno povoljniji i jeftiniji od direktne gradnje u kojoj se ne zna, odnosno sigurno je, može se reći skuplje održavanje. Jer nakon 25 do 30 godina privatni partner mora vratiti objekt u stanje koji je funkcionalan, isti ili približno isti kod preuzimanja. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega, pa po stilu HNS-a, bahatom, pomalo, ne vrijeđam jer ne mogu oni mene uvrijediti, to je, dakle suština je kolega privatno-javnog partnerstva ili javno-privatno kada nemaš novaca onda nudiš onome ko ima sve i više od onoga što bi bio kredit kada bi bio povoljan. To je suština i vaša suština. A mi ćemo možda morati ići, s obzirom na neznanje u Varaždin na vježbe iz javno-privatnog partnerstva ili radionice, jel pa ćete nas vi naučiti i vaš predsjednik kako se to radi. A što se tiče uspješnosti projekata javno-privatnog partnerstva u Europi onda najbolje da uzmete primjer sveučilišne bolnice u Londonu koja je građena javno-privatnim partnerstvom, a sada zjapi prazna kao i ona naša sveučilišna u Blatu blizu, prema Karlovcu kad se krene. Eto, to vam je uspješnost, a ima još niz drugih primjera ili željeznica u Londonu, evo kako god hoćete.
Hvala lijepo. S time smo završili raspravu po klubovima i sada idemo na pojedinačnu raspravu. Prva je poštovana zastupnica Mirela Holy.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Pa, nakon čitanja ovog prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o centru za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija ne mogu se oteti dojmu da ovaj zakon ipak nije bilo potrebno raspraviti u hitnoj proceduri. Sumnjam, naime da će donošenje ovog zakona po hitnom postupku imati blagotvorni učinak za otklanjanje većih poremećaja u gospodarstvu, a što je evo argument kojim se opravdava hitna procedura za donošenje ovog zakona. Iako, pozdravljam ideju o formiranju tima koji se treba baviti guranjem energetskih investicija. Bojim se da centar svojim dosadašnjim radom nije pokazao rezultate u ovom pogledu, a pitanje je hoće li u budućnosti biti drugačije. Centar je osmišljen, podsjećam vas kao svojevrsno konzultantsko tijelo čija je uloga da pomaže državi i energetskim kompanijama u provedbi strateških energetskih projekata i provedbi smislene, planske, energetske politike. No, do sada je centar bio mrtav, u smislu pokretanja novih energetskih projekata i ponovno gledamo izvlačenje iz zaboravljenih ladica, prašnjavih, više desetaka godina starih energetskih projekata. Nažalost, nema svježih ideja, nema kreativnosti, nema pozitivnih pomaka koji su nam jako potrebni u ovom području. Ponavljam, centar je konzultantsko tijelo koje je ovo ljeto raspisalo dva natječaja za konzultantske usluge ukupne vrijednosti 110 milijuna kuna sredstava koja centar izvlači iz energetskih kompanija poput HEP-a, JANAFA, PLINAKRO-a, INA-e. Za te tvrtke doista trebaju konzultanta da bi raspisale natječaje za konzultantske usluge. Zbog toga se postavlja pitanje čemu centar ustvari služi i hoće li ovo proširenje ovlasti centra u području javno-privatnog partnerstva dovesti do pozitivnih pomaka, nadam se da hoće. Ali čini mi se da se centar do sada strastvenije okupirao nabavkom finih vozila, no privlačenjem novih investicija u energetiku. A nije točno da su da nema interesa za investicije, jer ih ima i to ne samo kod domaćih kompanija poput Agrokora, koji sve više interesa pokazuje prema energetskom sektoru ili pak Adris grupa koja također je pokazala ambicije za energetski sektor, već i od strane stranih investitora. Primjerice, zašto centar nije angažiran na privlačenju Katarskog, Katarske kompanije Katar gas i općenito Katra kao investitora u LNG terminal na Krku s obzirom na to da bi to bilo u strateškom interesu RH u smislu diversifikacije dobavnih pravaca plina koji danas velikim dijelom nabavljamo s istočnog tržišta. Moj poznanik naime radi u Katar Gasu i kaže mi da bi ta kompanije imala interesa za investiranje u LNG terminal u Hrvatskoj i ja mislim da bi središnja uloga Centra trebala biti upravo u tom dijelu da pronalazi investitore i da gura u konkretnu realizaciju projekte koji su od strateškog interesa za RH. Moj je dojam stoga da je centar do sada lutao i da se u ovih par mjeseci još nije u potpunosti snašao, a vrijeme nam nažalost curi. Bojim se da dorada Zakona o centru neće pomoći uspješnosti privlačenja i guranja energetskih investicija ako se ustvari ne zna što se želi postići. Bez toga neće nam pomoći ni 10 centara, a ja mislim da bismo se trebali napokon odlučiti u vezi toga koji su nam to strateški projekti, da li treba poticati određeni okvir koji će omogućavati energetske investicije i zbog toga mi je drago što smo danas evo ga donijeli zapravo raspravili ova dva zakona vezana uz treći europski energetski paket te se nadam da će i drugi zakoni vezani uz energetski sektor ići na stvaranje okvira koji će biti znatno prohodniji i povoljniji za investiranje u ovaj izuzetno važni sektor.
Hvala lijepo. Vaš izlaganje je izazvalo tri replike. Prva je ona uvaženog zastupnika Bore Grubišića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Rekao sam ja da se ja i Mirela Holy potpuno slažemo u mnogo toga i to se ispostavilo jel. Naime, kolegice Holy dobro ste primijetili kao što sam i ja primijetio da ovaj Centar za praćenje poslovanja i investicije je zaista ipak poradio najviše na ovim automobilima koji su energetsko čudo RH počevši od grijanih sjedala da se ne bi zamrzla vozač odnosno suvozač. Nadalje, efekti djelovanja ovog centra je i natječaj za 110 milijuna kuna za konzultantske tvrtke. Dakle novac ide iz ruke u ruku a koristi nikakve. Čudno je da Plinacro, INA, JANAF i ostali ili netko smatra da oni nemaju svoje da kažem biroe svoje razvojne projekte i projektante koji bi umjesto te konzultantske tvrtke kojoj će se dati 110 milijuna ili više njih da oni nemaju svoje vlastite dakle potencijale razvojne, idejne, strateške koji mogu sami crtati. Imaju ljude, imaju stručnjake, imaju najvjerojatnije i projekte. A vidim da je na ovaj centar navalili su investitori i ovi što vole javno privatno partnerstvo da Bog sačuva. Nigdje nijednog potpisa niti ima plana. O tome kako ste zamijetili da se zapravo upotrebljavaju stari projekti poput Plomina, TE Rijeka ali recimo baš nikako, ja ne znam šta je s tim rukama koje će se razviti ili ne da se spomene npr. isto stari projekt HE na Dravi kod Osijeka. Iako je to čista stvar nije ekološki potpuno o.k. zar ne u odnosu na Plomin ili pak bilo koju TE na fosilna goriva. Ali ne neće nikako na našu stranu ovamo na kontinentalni dio nijedna kuna ili kunica. Ne znam. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo. Sljedeća je replika ona uvaženog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolegica Holy gotovo se u cijelosti slažem s vašim izlaganjem. Ne slažem se u dvije stvari. Prva je da je centar izvorno zamišljen kao konzultantsko tijelo. Nije točno. Ja sam to i prilikom donošenja zakona o osnivanju centra govorio da će ovaj centar prerasti u nadinstituciju koja će obavljati poslove koje u mnogim zakonima nisu povjereni ali će polako preuzesti ovlasti brojnih institucija u energetici koje su posebnim zakonima osnovane a o tome ću nešto kasnije u svojoj raspravi. I druga je stvar ne slažem se s vama da on i treba kao konzultantsko tijelo. On uopće ne treba. naime, u RH kada je u pitanju promišljanje o razvoju energetike, praćenje energetskog sektora, kada je u pitanju planiranje izgradnje objekata energetskog sektora postoji niz institucija pored Uprave za energetiku u Ministarstvu gospodarstva, pored Agencije za javno privatno partnerstvo čije poslove također ovaj centar polako preuzima, pored Agencije za upravljanje državnom imovinom, o tome ću isto kasnije nešto reći koji polako čije poslove ovaj centar također polako uzima, pored Instituta Hrvoje Požar Znanstvenog instituta energetskog instituta Hrvoje Požar koji može itekako ove poslove koji su dijelom prepušteni i preuzima ih polako centar također obavljati, pored Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost nastaje Centar za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicije koji mimo svih tih institucija koje su osnovane posebnim zakonima polako preuzima i postaje krovna organizacija i tim poslovima kažem upravlja a bez da ima izvornu podlogu u zakonima. Mi smo primjerice danas donijeli Zakon o energiji, donijeli, raspravili i da u tom zakonu niti jednom se riječju ne spominje centar, a iz toga Zakona o energiji koji je sada na snazi preuzima vrlo velike ovlasti no o tome ću kasnije jer mi je evo isteklo vrijeme.
Hvala lijepo. I zadnja je replika ona uvažene zastupnice Natalije Martinečvić.
Pa meni je iznimno žao da se zastupnica Holy nije bolje informirala oko rada centra ili barem pažljivije slušala zamjenicu ministra kada je podnosila izvješće o radu centra i da nije uspjela čuti od 740 milijuna kuna već pripremljenih i gotovih projekata. Ovaj centar uistinu u okviru mogućeg čini velike napore da pokrene investicije, za razliku od onih koji su se iz petnih žila trudili da sve investicije i projekte u Hrvatskoj koji su važni za energetski sektor zaustave. A isto tako vašeg iznimno upućenog kolegu možete obavijestiti da delegacija Ministarstva gospodarstva već sljedeći mjesec upravo iz ovih razloga o kojima ste govorili ide upravo u Katar.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Mirela Holy.
Poštovana kolegice, drago mi je da su pokrenute investicije 740 milijuna kuna koje vi spominjete, ali postavlja se pitanje da li bi te investicije bile pokrenute i bez centra, da li su te investicije već bile u prethodnim planovima i nije li uloga centra na neki način da gura investicijske projekte koji možda i nisu već 10 godina na agendi. Ako sam dovoljno informirana o tome što se događa u energetskom sektoru u posljednje vrijeme mislim da se ipak možemo složiti da osim ovih projekata energetske učinkovitosti u zgradarstvu koji do sada možda i zbog javno privatnog partnerstva i nisu krenuli u najboljem smjeru, nije bilo nekakvih novih ideja u tom pogledu što mislim da je šteta. Ja nisam protiv toga da postoji tim koji će gurati investicije, ali mislim da bi rad takvog tima trebao biti nešto drugačije od onoga kako sada taj tim radi ili je barem moj dojam, ali relativno je kratko vrijeme pa ćemo vidjeti.
Hvala lijepa. Sljedeći za raspravu je poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana gospođo zamjenice sa suradnicima. Moje će izlaganje biti na tragu onoga što sam govorio i kada je donesen Zakon o osnivanju Centra za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicije i tad sam i sad držim da nema potrebe u Republici Hrvatskoj pored brojnih institucija koje su utemeljene posebnim zakonima osnivati ovakvo jedno tijelo. Tad sam prilikom donošenja zakona dvojio oko uloge ovog centra kad su u pitanju radovi i poslovi javno privatnog partnerstva. Rekao sam tada da postoji Agencija za javno privatno partnerstvo koja je utemeljena na Zakonu o javno privatnom partnerstvu. Usput, mi smo u srpnju ove godine, dakle prije par mjeseci donijeli Zakon o javno privatnom partnerstvu, mi smo ga u klubu HDZ-a podržali upravo iz razloga što bi taj zakon preko vlastite agencije trebao osnažiti ulaganja putem javno privatnog partnerstva u Republici Hrvatskoj i što ono svakako može provoditi cjelokupne sve poslove koji su Zakonom o javno privatnom partnerstvu predloženi. No danas smo svjedoci da sada sa ovim Zakonom o centru za praćenje energetskog poslovanja i investicije ono što nismo u tom zakonu govorili, što nismo s tim zakonom predvidjeli, sada polako taj centar preuzima dio poslova i značajan dio poslova koji je izvorno bio određen Zakonom o javno privatnom partnerstvu Agencije za javno privatno partnerstvo. Nadalje, kada se donosio u Saboru Zakon o neposrednom i učinkovitom korištenju energije u neposrednoj potrošnji tada smo također upozoravali na mogućnost da ovaj centar praktično preuzima investicije inače snažnih tvrtki i kompanija u energetskom sektoru. Za mene je dvojba da li pored respektabilnih ekipa stručnjaka u JANAF-u, PLINACRO-u, HEP-u, potrebno je još jedno tijelo koje će pripremati, razmatrati, koordinirati, provoditi projekte investicija u cjelokupnom energetskom sektoru u Republici Hrvatskoj. Ja se usudim reći da je upravo u tim javnim tvrtkama i u HEP-u i u PLINACRO-u i u JANAF-u dovoljno stručne snage da se mogu … provoditi projekti bez sudjelovanja ovog centra i mislim da ono što se tiče tih najvažnijih tvrtki u energetskom sektoru u Republici Hrvatskoj koji su u vlasništvu Republike Hrvatske doista nije nužan. U ovom zakonu također piše da ćemo da uskladiti sa drugim propisima. Jedan od tih propis je Pravilnik o korištenju obnovljivih izvora energije koji je pravilnik donijela Vlada u kolovozu ove godine i koji pravilnik je oslonjen na još uvijek važeći Zakon o energiji. Danas donosimo Zakon o energiji, niti spominjemo taj pravilnik niti tim zakonom jednom jedinom rječju spominjemo Centar za praćenje i poslovanje energetskog sektora i investicije, a dajemo mu značajne ovlasti. Da je taj centar s aspekta Zakona o energiji važan valjda bi ga se bilo i jednom rječju negdje u samom zakonu spomenulo, a nije niti jednom. No taj pravilnik kojeg je donijela Vlada u kolovozu i koji je oslonjen na postojeći Zakon o energiji daje ovom centru neslućene ovlasti. Naime, daje mu ovlasti da dodjeljuje prava služnosti ili prava građenja na zemljištu u vlasništvu Republike Hrvatske u svrhu izgradnje postrojenja za korištenje obnovljivih izvora energije i kogeneraciju koji se provodi kroz postupak javnog natječaja. I druga, dodjelu prava priključka na mreže ostvaruju se prema stanju i uvjetima regulacijske sposobnosti i tehničko-tehnoloških mogućnosti energetskog sustava kojeg utvrđuje HEP. Što se tiče davanja prava služnosti, odnosno dodjele prava služnosti ili prava građenja na zemljištu u vlasništvu Republike Hrvatske to prema pozitivnim propisima u Republici Hrvatskoj može jedino agencija AUDIO koja je prema Zakonu o upravljanju državnom imovinom i osnovana. Nije mi jasno kako Vlada Republike Hrvatske može centru putem pravilnika koji je podzakonski akt dati ovlasti koje prelaze, premašuju ovlasti koje izvorno pripadaju Agenciji za upravljanje državnom imovinom i koje su utemeljene na Zakonu o upravljanju državnom imovinom. Prema tome, to sam u replici gospođi Holy rekao da način na koji ovaj centar vozi slalom, da kroz šumu pozitivnih propisa u Republici Hrvatskoj da mu može pozavidjeti Ivica Kostelić. Nije mi jasno da uz sve postojeće zakone u Republici Hrvatskoj kojima se centar uopće ne spominje iz svih tih zakona ovaj centar crpi ovlasti koje mu kažem po niti jednom od tih pojedinačnih zakona ne pripadaju. Centar je također ovim zakonom mu se daju velike ovlasti u dijelu koji se odnosi na obnovljive izvore energije. U isto vrijeme u Zakonu o energiji kojega smo danas raspravili ti poslovi su namijenjeni Agenciji za energetsku učinkovitost i obnovljive izvore energije. Međutim, da bi ovaj centar imao ovlasti koje mu se ovim zakonom daju Zakon o energiji je propisao da se Agencija za energetsku učinkovitost i obnovljive izvore energije može osnovati, ali nigdje ne piše da mora kako bi ovaj centar mogao te poslove koji su inače, bi trebali biti u nadležnosti te agencije kako bi ih mogao obavljati. Početkom godine prvi potpredsjednik Vlade je rekao kako će se u Hrvatskoj do kraja rujna dogoditi investicijski tsunami i u tom smislu je spomenuo i jedan od projekata koji su hvale vrijedni, a to je podizanje energetske učinkovitosti javnih zgrada u Republici Hrvatskoj. Bilo je riječi da će se kroz taj projekt investirati negdje oko 2 milijarde kuna. Taj je projekt doživio apsolutni fijasko. Ja mislim da se na prste jedne ruke može izbrojiti, nabrojiti broj objekata javnih zgrada koje su se uključile u projekt podizanja energetske učinkovitosti. Ali što smo u međuvremenu dobili? Postojećim zakonom o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama bilo je predviđeno da se dio sredstava od naknade za zadržavanje nezakonito izgrađenih zgrada u prostoru budu namjensko korištena za omogućavanje projekta zelenog razvoja Hrvatske kojim bi se svim građanima Republike Hrvatske omogućile da se po povoljnim uvjetima ishode krediti kako bi mogli urediti vlastite fasade, kako bi kroz uređenje tih fasada, kroz podizanje energetske učinkovitosti mogli doprinijeti smanjenju potrošnje energije u Republici Hrvatskoj. Taj smo projekt, Vlada je taj projekt zatvorila. Taj projekt napustila, ukinula je tu zakonsku odredbu da se iz sredstava za zadržavanje nezakonito izgrađenih zgrada u prostoru mogu sredstva prenamijeniti upravo u podizanje energetske učinkovitosti tih zgrada jer su te zgrade nezakonito izgrađene u Hrvatskoj u pravilu i nedovršene, nisu ni rađene temeljem projekata nego su evo rađene takve kakve jesu i kojima bi upravo ta sredstva omogućili da kad ih već legaliziramo da ih možemo učiniti energetski efikasnijima. Dakle, s jedne strane taj smo projekat koji je mogao, imao je i osigurana sredstva za ostvarivanje kredita koji bi vlasnici zgrada mogli opravdati te investicije kroz nekoliko godina taj smo projekt ugasili. Otvorili smo novi projekt za podizanje energetske učinkovitost zgrada u javnom sektoru koji je doživio apsolutni fijasko. Mislim da je u tom projektu podizanja energetske učinkovitosti zgrada upravo ovaj centar trebao doprinijeti da se omogući realizacija tog projekta i da se doista u Hrvatskoj realizira 2 milijarde kuna u podizanje energetske učinkovitosti. Niti se to dogodilo, a s druge strane se ugasio jedan drugi projekt. Evo i na kraju ću s time i završiti. Držim da pored brojnih institucija u Hrvatskoj, pored tvrtki koje mogu obavljati poslove za investiranje u energetskom sektoru doista nije bilo potrebno ovakav centar ustrojiti i organizirati i da se bojim da će on usprkos evo želji Vlade da se kroz ovaj centar obavljaju poslovi praćenja energetskog sektora i investicija ja se bojim i sumnjam da on može polučiti dobre rezultate tim više što gro svojih poslova crpi ne iz zakona koji bi trebali omogućiti realizaciju pojedinih projekata, nego time što Vlada drži da bi centar mogao prema njenom nahođenju neke poslove obavljati a koje im po zakonu inače ne pripadaju. Hvala.
Hvala lijepo. Replika uvaženi zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Bačić, ja sam u svojoj raspravi kada sam govorio u ime kluba nazvao ovaj novi, novorođeni centar, jasno novorođeni centar čedo naše koje smo iznjedrili podređenim i nečijim naputcima upravo onako kako je to već rečeno ono natječaj za konzultantske tvrtke, prebacivanje 110 milijuna iz INA-e, JANAF–a, PLINACRO-a itd. Ali kako rasprava odmiče nakon rasprave i nekolicine ovdje zastupnika ja bih promijenio svoj iskaz. Ne bih ga nazvao čedo, nego čudo, jel' pravi wunder kind među svim mogućim agencijama, fondovima, centrima itd. u Republici Hrvatskoj. Jer ovo što ste i vi sami iznijeli i u što zapravo sve vodi k zaključku upravo onakvi kakvi ste vi iznijeli zapravo ne preostaje mi drugo nego da kažem da to pravo, pravcato čudo ili kako vi rekoste Ivica Kostelić. Hvala lijepo.
Na vašu repliku odgovoriti će poštovani zastupnik Branko Bačić.
Da kolega Grubišić, nisu samo ovo dileme koje prate rad ovog centra. Naime, ovaj centar je donesen, odnosno Zakon o centru je donesen u isto vrijeme kad je donesen i državni proračun. I tada smo i očekivali da na pozicijama državnog proračuna s obzirom da ovaj centar koliko čujemo prilično je rastrošan u svom poslovanju da budu postavljene i pozicije kako bi svi saborski zastupnici i javnost znala koliko RH košta ovaj centar. Nama je rečeno da će troškovi ovog centra negdje u iznosu oko 1 milijun kuna biti na pozicijama Ministarstva gospodarstva, no to se evo to do danas nismo uspjeli doznati koliki su rashodi pa bi bilo dobro da prilikom najavljenog rebalansa proračuna RH se potrudi Ministarstvo gospodarstva da otvori posebnu poziciju na kojoj će biti prikazani rashodi ovog centra pa bi onda mogli vidjeti čime se to sve ovaj centar bavio i koliko je sredstava uprihodio. Jer u Zakonu o osnivanju centra govori da će svojim poslovanjem centar uprihoditi sredstva od drugih tijela koja mu prepuste određene poslove. Pa bi mene interesiralo koliko je centar u troškovnom smislu potrošio sredstava iz državnog proračuna, a koliko je temeljem zakona sredstava uprihodio.
Hvala lijepo. Sljedeća je rasprava uvaženog zastupnika Marijana Škvarića.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora, zamjenice ministra. Pa ja u tom dijelu bi se prije svega napomenuo oko rada centra i dijela kod prijedloga zakona gdje bih posebno naglasio da je centar započeo i postupke nadmetanja s ciljem provedbe pripremljenih projekata, posebice u dijelu poboljšanja energetske učinkovitosti zgrada. Također, kroz dosadašnju provedbu tih aktivnosti uočena je potreba za unaprjeđenjem određenih zakonskih odredbi koje bi na operativnoj razini omogućile provedbu svih investicija za koje je iskazan interes, posebice interes vezano uz projekt javno-privatnog partnerstva. I posebno bih naglasio također da se uvodi odredba koja omogućuje svim javnim tijelima u smislu propisa kojim se uređuje područje javno-privatnog partnerstva da ovlaste centar da u njihovo ime i račun obavlja jedno ili više propisanih djelatnosti. Također vezano uz novi Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o učinkovitom korištenju energije u neposrednoj potrošnji. Mi smo u prethodnim raspravama također definirali da zaista Zakon o energetici također je izuzetno bitan za razvoj RH, a da bi to znali i mogli iskoristiti ta mogućnost mora biti prisutna na svim razinama. Zasad moramo biti realni da rješavanje i definiranje i provođenje jednih takvih projekata na najnižoj razini, to što je na razini općina i gradova, je vezano uz manjak resursa. Prije svega to je manjak stručnih resursa ljudi koji znaju i hoće i sposobni su to odraditi. I da zaista takvi kvalitetni programi i projekti koji nam se otvaraju i koji pružaju mogućnost da zbog takvih stvari ne bi to mogli operativno odraditi ovo je hvalevrijedna odluka i mogućnost da zaista sa ciljem kojeg si možemo postaviti, mogu to govoriti i kao gradonačelnik grada gdje imamo jako puno iskustva u provođenju svih projekata i naročito oko tih projekata javno-privatnog partnerstva itekako nam je potrebna stručna pomoć da možemo te projekte odraditi i ugraditi razvoj općine ili grada u kojem jesmo. I tako da velim taj dio bi posebno naglasio i evo pozivam i sve kolege gradonačelnike, načelnike, župane i svih drugih razina da to itekako iskoriste. Evo, hvala.
Hvala lijepo. Sljedeća je rasprava uvaženog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, zamjenice. Pa evo moram priznati da mi je teško početi ovu raspravu nakon što sam vidio kako je kolegica Holy ispljuskala ovaj zakon na jedan način jer što bi mi u oporbi trebali sad ovaj reći o ovom zakonu u tri članka. Pa ću se ja pokušati opet malo vratiti u nedavnu povijest, u 6. mjesecu ili u 5. ja mislim da smo imali Zakon o javno-privatnom partnerstvu pa društveno poticana stanogradnja itd. i tada sam upozorio da iako nam je sa strane HNS-a sugerirano da je to najbolje, da će to pokrenuti investicijski tsunami kako smo čuli, investicijski ciklus itd. e idemo vidjeti što se desilo u ovih nekoliko mjeseci. Iako smo već tada upozorili da taj zakon ima određenih manjkavosti, pogotovo u osnivanju centra kojeg smo raspravljali u 3. mjesecu i da će ga vrlo brzo trebati nadograđivati. Evo prošlo je 6 mjeseci mi već nadograđujemo ulogu i važnost Centra za praćenje i investicije. O javno-privatnom partnerstvu puno se govori, međutim kad se vratimo u povijest ta dva pojma su uvijek bila u sukobu. Javno sa privatnim i privatno sa javnim. One dvije organizirane države koje pamtimo, onih prvih 45 godina ono javno uopće nije akceptiralo privatno. Privatno je bilo nepoželjno i na sve moguće načine se pokušavalo te ljude, hrabre ljude koji su htjeli privatno raditi određene aktivnosti, vratiti u javni sektor. Nakon '90-e godine to se okreće i više toga hoćemo u privatnom, a sve manje bi trebalo biti u javnom. I sada u jednoj riječi mi, kažem koje su također odvojene riječi javno-privatno mi o tome pričamo kao o nekom spasonosnom rješenju koje će pokrenuti sve i preokrenuti sve trendove koje trenutačno imamo u gospodarstvu, a posebno u građevinskom sektoru. I tada sam naveo da mi u registru koji se vodi uredno pri Agenciji za javno-privatno partnerstvo imamo svega 18 ugovora i objašnjavao sam da je 2006. godine da su donesene smjernice i da je tada na temelju tih smjernica ugovoreno najviše projekata sa možda nejasnim pravilima. Tada je zakon nakon toga pokušao uvesti određena poboljšanja pa ovaj najnoviji zakon koji je bio savršen još više poboljšanja. Međutim, od svih tih projekata tada sam naveo samo neke koji su trebali u međuvremenu biti u realizaciji. Spomenut ću, jer tih projekata koje je ta agencija na neki način odobrila imamo dom za starije osobe u Čabru, Zračnu luku Zagreb kao jedini projekat koji je na jedini način u smislu javno-privatnog partnerstva i potpisan kao najveći projekat od ove Vlade negdje početkom 3 mjeseca. Imamo uveden projekat izgradnja kompleksa zapadna Žabica u Gradu Rijeci i izgradnja sokolskog doma u Osijeku. U tom registru transparentno su uvedeni svi ugovori iz javnog-privatnog partnerstva i listajući iste nije bilo teško doći do uočavanja da je najbolji posao javnog-privatnog partnerstva odradio Grad Osijek sa izgradnjom autobusnog kolodvora. Ustupajući zemljište i pravo građenje uz male obveze koje ne uključuju nikakvu financijsku naknadu učinkovito je riješeno pitanje autobusnog prometa i kolodvora. Svi ostali objekti koji su se gradili, a ovdje su navedeni primjeri Varaždinske županije kao najuspješnije. Što smo mi tada tvrdili da to nije uspješno, su se hvalili na velika, kažem usta i to je bilo nešto neviđeno u povijesti itd. E što imamo mi danas, evo nakon proteka od nekoliko mjeseci, nedavno listam novine i naiđem na jedan veliki naslov: "Škole iz javnog-privatnog partnerstva u Varaždinskoj županiji održavat će banke i stečajni upravitelj." Tu županiju pogodio je meteor, mislim na Meteor grupu koja je otišla u stečaj. Što sada reći nakon nekoliko mjeseci od te rasprave? Da li smo i dalje na istom stajalištu, da li je stečaj te firme koja je gradila gotovo sve objekte javnog-privatnog partnerstva u toj županiji, da li je to nekakva poruka i poduka što želimo dalje u budućnosti? Jer činjenice govore kažem, drugačije. Činjenica, da li je činjenica, piše u novinama da Varaždinska županija duguje privatnom partneru iz javnog-privatnog partnerstva više od 10 milijuna kuna. Da je manjak u Varaždinskoj županiji velik i da jednostavno svake godine nema dovoljno novca da bi se platile te silne obveze koje su proistekle iz gradnje svih tih objekata u vrlo kratkom vremenu. Slično imamo i u nekim drugim sredinama. I zbog toga se moramo upitati da li je to javno-privatno partnerstvo najspasonosnije rješenje za ovu državu, kad vidimo da svi od tog načina jednostavno biježe i da ne postoji zakonski oblik koji će natjerati građevinara da uđe u jedan takav, jedan takav odnos. A primjer su i te čuvene energetske fasade. Ako mi nakon 9 mjeseci zaključimo da smo od silnog potencijala i svih silnih objekata, javnih pogotovo ugovorili svega 2, a na javnom natječaj posao dobile Slovenske firme, međunarodnom natječaju, ako sam dobro rekao a mislim da jesam, jer hrvatski građevinari očito nisu spremni za taj oblik funkcioniranja ili gradnje, ne vjeruju u sav taj sustav. Postavlja se pitanje zbog čega mi zaista o svim ovim zakonima govorimo na jedan način koji bi se moglo nazvati veličanje. A primjeri nas upućuju na sasvim nešto drugo. A da imamo problema, kažem u investicijama vidljivo je iz stanja svih segmenata i svih indeksa koji padaju, od potrošnje, od rasta BDP-a, od pada u građevinskom sektoru itd. A još u 2 mjesecu, kažem i kolega Bačić je rekao, najavljen je veliki investicijski potencijal koji je iznosio negdje između 1 830 milijuna eura od strane Hrvatskih voda, HEP grupe, Hrvatskih autocesta, cesta, HŽ-a i 2 ministarstva, Ministarstvo regionalnog razvoja i Ministarstva gospodarstva. Danas, nakon izvršenja proračuna za 6 mjeseci kada smo vidjeli ostvarenja svih ovih firmi koje su negdje na 30% iskazano u prvih 6 mjeseci, jasno je da moramo zaključiti da od tog investicijskog ciklusa nije bilo ništa i da taj investicijski ciklus ne može pokrenuti ni ovakva nova nadležnost Centra za praćenje energetske, poslovanja energetskog sektora i investicija. Osobno, kažem volio bih da se to sve ostvarilo, jer bi nam očito svima bilo bolje. Međutim, evo pokušavam pozvati aktualnu vlast, gdje također čujemo, evo određene i to velike primjedbe na taj isti zakon, da vidimo gdje, na koji način zaista izaći na ovo, iz ovog sustava i što predložiti a da se cijelo vrijeme mi ovdje u Saboru ne bavimo ustrojem na neki način te državne uprave. Na svakoj sjednici Sabora tj. gotovo svakodnevno mi imenujemo neke nove pomoćnike, ravnatelje, proširujemo ovlasti određenim agencijama, centrima, jednostavno u tome smo se pogubili i postalo je jedini smisao kako nadograditi već ono što postoji. I sve mi to liči na jedan, a to i ministri stalno govore, pokušaj, stalno nešto pokušavamo, pokušavamo i nikako nam ne ide. Možda da krenemo na konkretne stvari, da nam konačno neko kaže istinu i što je zaista dobro za sve ove ljude u Hrvatskoj. Hvala.
Hvala lijepo. Vaše izlaganje izazvalo je 4 replike. Prava je ona uvaženog zastupnika Branka Vukšića.
Poštovani kolega Boriću, govorili ste jedan dio vremena svog izlaganja o javno-privatnom partnerstvu i izrazili ste neke opravdane sumnje s kojima se u potpunosti slažem, međutim tu sam i ja daleko više na čisto nego što ste vi. Ja nemam toliko upitnika, imam više tvrdnji. Javno-privatno partnerstvo jest jedna od najvećih podvala neoliberalnog kapitalizma. Javni je novac, a profit je privatni i to je javno-privatno partnerstvo. Upravo na primjeru, onom koji ste vi kazali, a to je Varaždinska županija dovoljno govori da ste u pravu i dovoljno govori da ono što ja tvrdim da postoje argumenti u hrvatskoj praksi. Javno privatnog partnerstva počeli su se odricati zemlje koje su ga izumile. To dobro znate da na zapadu javno privatno partnerstvo se počinje ukidati, a vidi vraga mi u Hrvatskoj smo se dosjetili da je to spasonosno rješenje za privatne partnere, a državu treba baciti još više na koljena. Vi se pitate, a ne kaže vam moja malenkost nije javno privatno partnerstvo dobro za Hrvatsku državu. Ono je loše, izuzetno loše, a naročito u ovim uvjetima i ovako kako je propisano. I još jedna samo primjedba, rekli ste da se pomalo čudite da iz desne naše desne strane dolaze kritike, to je glas razuma.
Hvala lijepo. Sljedeća replika ona uvažene zastupnice Natalije Martinčević.
Kolega Boriću vi o javno privatnom partnerstvu učestalo pričate međutim vi njega jako malo razumijete. Koliko se bježi od javno privatnog partnerstva govore podaci da u posljednjih godina u EU se itekako ulaže upravo kroz model javno privatnog partnerstva. Evo prošle godine je to bilo 18 milijardi eura, a u rekordnoj godini 2007.godini čak 30 milijardi eura. Europske zemlje odavno su shvatile prije 30 godina da je to jedan vrlo dobar model na koji način se mogu obnavljati i graditi ustanove od iznimnog značaja za građane. Mi smo to u Varaždinskoj županiji također prepoznali, mi smo s time itekako podigli standard našim učenicima i našim građanima i nemojte kontinuirano obmanjivati javnost da postoje problemi u Varaždinskoj županiji jel ne postoje. Niti je županija Varaždinska nekome dužna niti s propašću određenih tvrtki koje su u tom projektu sudjelovale se išta mijenja jer su izmišljeni mehanizmi. Nije ih izmislio Čačić niti HNS nego su izmišljeni odavno prije da se zaštite sva ulaganja i sve investicije po modelu javno privatnog partnerstva. Dakle nemojte obmanjivati javnost to je jedan iznimno dobar projekt koji je vrlo uspješan i najbolje se pokazao upravo u Varaždinskoj županiji. I mi smo to izdržali kada smo ga financirali sa 100% iz vlastitih sredstva a sigurno ćemo i sada kada će to država pokrivati sa 55%. Hvala.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Josip Borić.
Pa evo ja kažem čitam iz ovog članka, ja nisam u Varaždinskoj županiji. Kaže "Škole iz javno privatnog partnerstva održavat će banke i stečajni upravitelj. Ukoliko se na sudu pobiju sporne pravne radnje vezane uz prijenos vlasništva poslovni udjeli postat će dio stečajne mase Meteor grupe kojom upravlja stečajni upravitelj odnosno odbor vjerovnika u kojima je predstavnik HYPO banke", vrlo jasno. A onda se navodi i da je Varaždinska županija prošlu godinu završila sa gubitkom, da su dospjele obveze bile 33,7 milijuna kuna što je gotovo petina prihoda u 2011.godini, a da se ostalo dužno 10 milijuna kuna privatnom partneru. I sada bih ja trebao reći a premijer nam je rekao da govorimo istinu. I govorimo istinu, ako ovo nije istina, a nitko nije demantirao, a očito da i ne može demantirati. Jasno su pobrojene sve investicije gdje su obveze u 20 godina preko 860 milijuna kuna Varaždinske županije i svih lokalnih samouprava koje su sudjelovale u tom projektu, a navode se sve osnovne škole itd. Nesporna je činjenica da vi te objekte imate, da se ti objekti koriste, da su oni bolji nego što su oni bili, da je to napredak i da su učenici, učitelji, profesori da su svi zadovoljni. Samo se postavlja pitanje zašto onda sve ostale županije nisu potrčale na isti način upravo u tom dijelu? Zašto sve druge lokalne samouprave nisu trčale za takvim investicijama nego su se oslonile na državu, na mogućnosti nekih ministarstava, bespovratnih zajmova od strane ne znam Europske investicijske banke, CEB-a itd. i pomalo sve te objekte također grade i puno su bolji nego što su bili ali nemaju dugoročne obveze na 20 i više godina koje jednostavno danas sve teže i teže servisirati. Znači opet govorimo istinu i ja ne znam zašto se vi ljutite a ove milijarde koje vi bacate ovako svakodnevno ne, 600 milijuna ovdje, danas je izašao gospodin Kajin pa je nabrojao 7, 8 projekata jedan 200, jedan 300 neki 500 milijuna eura, pa mislim kao da se bacamo novčanicama od 100 kuna. 500 milijuna eura je velik novac, da ga Hrvatska ima bilo bi nam puno lakše, međutim nije tako, nema ga.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Bore Grubišića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Borić ja sam bio u bojazni da sam možda i preoštar bio i neobjektivan jer nisam navodio argumente u svezi ove škole javno privatnog partnerstva u Varaždinu, to je poznata škola ali vi ste me odagnali sve moje sumnje i strahove da sam bio preoštar jer ovi podaci koje ste iznijeli koji su argumenti za koje nema što se reći mi govore i daju za pravo da vjerujem da sam bio čak možda i blag. Podatak o tome da je u Europi uloženo ne znam u kojem vremenskom periodu 30 milijuna eura u javno privatno partnerstvo to je gospođo kolegice Martinčević kap u moru. Pa jel vi znate koliki je proračun EU i koliko je stanovnika ima EU? Pa Grčka duguje 200 milijardi eura, a vi govorite o javno privatnom partnerstvu od 30 milijardi eura pa to ističete kao primjer fantastičan EU. Pa to je kap u moru. A koliko je dužna Španjolska, Italija itd. to da ne govorimo. Drago mije da ste ove argumente naveli tako da ova moja replika samo toliko da vam izrazim zahvalnost što ste jasno i glasno. Naime, još nešto vidite gotovo da bi se reko da su ovi objekti pomalo pod hipotekom, rekli ste banka ušla u vlasništvo. Tako isto nešto slično se dogodilo da je groblje u Požegi kod nas isto pod hipotekom banke.
odgovorit će uvaženi zastupnik Josip Borić. Ne. Odustajete. Hvala lijepo. I zadnja je onda replika uvaženog zastupnika Marijana Škvarića.
Hvala uvaženi gospodine zastupniče. Da bi ispravili sve ove netočnosti i objede oko tog projekta … županije i konkretno javno privatnom partnerstvu ovdje bi nam trebalo predavanje od strane centra barem mjesec dana, nekima možda i 6 mjeseci da bi možda malo shvatili neke stvari. Razlika u onome uspješnosti je u tome da netko može cijeli život filozofirati, pametovati, a stvar je samo u tome da treba biti jednostavno vrijedan i nešto ustvari i napraviti. … javno privatno partnerstvo samo iz onog veoma neuspješnog modela u Hrvatskoj, to su one slavne arene koje su zahvaljene modelu HDZ-a i koji zbilja apsolutno nema rezultata, nemaju pokrivenost i vidimo što se dešava sa tim arenama. Ja bih vas isto pozvao zaista da dođete u Varaždinsku županiju županu, da ovaj članak mu pokažete i da nađete još nekoliko članaka koji su isto napisani pa ih ne pokazujete, a koji govore činjenično stanje. Javno privatno partnerstvo Varaždinske županije nešto oko škola. Činjenica je to da … morate formirati svoje posebno poduzeće koje se bavi samo tim javno privatnim partnerstvom i koje nema veze sa dubiozom koju ima neka druga firma u tom dijelu i s tim barem većim dijelom to zaštićeno. A ona najbitnija stvar koju bih htio napomenuti, u Varaždinskoj županiji proveden je projekt koji ste isto rekli za izgradnju škola, dvorana. Nismo gradili fontane, arene, babilonske kule u zraku, gradili smo škole, gradili smo dvorane. A zašto, zato što smo znali da 2005. godine pa nadalje u Varaždinskoj županiji nećemo dobiti niti jednu kunu sredstava što se kasnije pokazalo. Da smo mi čekali da nam netko dođe ili da nam barem netko odgovori na naše projekte i programe koje smo radili dan-danas ne bi bilo izgrađeno 28 škola, ne bi sve te škole imale jednu smjenu, ne bi imale školske sportske dvorane i ne bi zaista u onom dijelu što smo napravili našim vlastitim sredstvima lokalnih uprava i samouprava i Varaždinske županije već 7 godina imamo program besplatnog prijevoza tako da zaista možemo reći da ako nešto treba ulagati da ova Hrvatska opstane to su u mlade i obrazovane ljude. U to smo mi ulagali i napravili smo dobar temelj. Do tog temelja možemo … ali toj nepoznanici svega skupa zaista pozivam u centar u Varaždinsku županiju i u Europsku uniju da se upoznate s javno privatnim partnerstvom, oni to imaju. Zašto nemate toliko sumnje, pa sve stvari čine ljudi. Ako ljudi imaju dobru namjeru i dobar cilj onda ćemo to i kvalitetno nadzirati, ako nisu od početka onda o čemu govorimo, ali dajmo si da to odradimo. Hvala.
Hvala lijepa. S time smo završili s izlaganjima. Želi li predstavnica… … [[Upadica se ne razumije.]] Pardon, nisam vidio. Odgovor na repliku.
Pa evo odgovorit ću uvaženom kolegi Škvariću da uz ovo što ovdje piše postoji i novac proračunskog nadzora. Mislim ne izmišljamo mi, što bih ja danas bio ovdje negativan i vi svaku moju raspravu doživljavate negativno kad dolaze prijedlozi iz Ministarstva gospodarstva. Zaista dobronamjerno raspravljamo i ukazujemo na neke nelogičnosti pa i probleme koji se pojavljuju u postupcima. Ako ovo nije istina onda ja ne znam što ovaj čovjek bude tamo priveden ili nije, šta ja znam šta se desilo niti to mene previše ni ne interesira, ali osjećam neku gorčinu s vaše strane stalno jer kad mi nešto govorimo da nije dobro onda vi imate priliku da to sve pohvalite, a svi pokazatelji govore da je to drugačije. Evo primjer Varaždinske županije i varaždinske dvorane koja u izgradnji košta 150 milijuna kuna, u otplati na 20 godina skoro 700 milijuna kuna, a godišnje morate izdvajati gotovo 30 milijuna kuna. Pa šta nije bilo lakše čekati četiri godine i napravit tu dvoranu pa 16 godina koristit tu istu za malo novaca, ne nego napravimo dvoranu javno privatnim partnerstvom i košta četiri puta više nego sada. I šta sada da vam ja na to kažem, da je to model kako treba graditi i dalje u ovoj državi u kojoj kronično nedostaju samo kune, sve ostalo imamo. To je naš najveći problem i naš najveći prijatelj, kune su naš najveći prijatelj, to je činjenica i bit će još veći. A ovo nije model koji očito obećava i koji želi potaknuti našu građevinsku operativu. Jer ako imamo samo dva natječaja za te energetske fasade, neki dan vidim jednog obrtnika tamo koji kod mene na otoku radi, kaže ja sam ugovorio tri, ali ove obične, one su jeftinije i ljudi hoće te i nitko ga ne može natjerat na energetsku fasadu jer to košta. I sad mi kažemo da je to dobro za javnu upravu, odlično, pa neka se grade, nitko nije protiv. Ali priča o nekakvih 700 milijuna kuna projekata, a naveo sam evo projekat doma za starije osobe u Čabru, bio nedavno na danu gradu, pitam načelnika što … Agencija za javno privatno partnerstvo dala mi je sve suglasnosti, otkad je došao centar sve je stalo, nitko ne zna tko je nadležan za daljnji korak. Austrijski partner ne može počet gradit dom jer više nitko ne zna nakon centra tko šta treba raditi. A neću ni pričat o svom ovom autobusnom kolodvoru u Rijeci koji će evo sad postat tema za predizbornu kampanju. Hvala.
Hvala lijepa. U ime predlagatelja završno izlaganje će imat zamjenica ministra gospodarstva gospođa Tamara Obradović Mazal.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Zahvaljujem na provedenoj raspravi. Od Odbora za zakonodavstvo smo zaprimili jedan tehnički amandman kojeg ćemo prihvatiti, obzirom da nomotehnički unapređuje tekst. Uvaženi gospodine Boriću, ja kad sam bila mala, imala sam 8 godina, popela sam se na susjedovu šljivu, malo sam nešto i pokrala sa grana, pala u gnoj do struka, došla doma i mama me ispljuskala, a mama me jako voli. To je iz ljubavi, a ljubav ponekad boli. To je naprosto tako i mi smo to tako i shvatili. Dakle zahvaljujući u ovoj raspravi sa žaljenjem moram konstatirati da me jedan dio nije slušao dok sam izlagala o tome što je centar napravio u zadnjih 5, 6 mjeseci. Dakle centar postoji 6 mjeseci, u operativnom smislu te riječi radi znatno kraće vrijeme i da ne rekapituliram sve ono što sam navela uvodno samo ću reći, možda jedan od najvrjednijih doprinosa centra s analitičke strane, sa stručne strane je činjenica da su zaustavili 33 projekta kao ekonomski neisplativih. Zamislite da vam netko da savjet ne idi u to, ne isplati se, što kako god to okrenuo, je li to bio JPP, je li to bio bilo koji drugi model poslovanja ne isplati ti se i tako 33 puta. Samo da su to napravili u 5 mjeseci već je nečega vrijedno. Ono što je dobro i što čeka između ostalog i ovaj dio izmjena zakona su projekti u suradnji sa jedinicama lokalne samouprave i vratila bih možda priču na početak. Jedinice lokalne samouprave dolaze centru da u njihovo ime i za njihov račun i za njih provedu postupke nadmetanja, ugovaranja, dizajniranja projekata primjerice javnog privatnog partnerstva i u tom segmentu obrnuti je proces. Jedinice lokalne samouprave dolaze centru i kažu ove ovlasti koje imate za izvršnu vlast proširite i na nas. Zašto? Imate neku uhodanu praksu, imate neko iskustvo, imate kapacitet, napravite to za nas. Onih spominjanih 740 milijuna kuna, dakle projekti koji se upućuju Agenciji za javno privatno partnerstvo je isto rezultat nekog konkretnog rada u posljednjih pet, šest mjeseci tako da to čedo koje je spominjao zastupnik Grubišić treba ga pustiti da da konkretne rezultate. Treba vidjeti, dakle pet, šest mjeseci nije dovoljno. Ali već ove brojke, ovi projekte 110 projektnih zadataka, 300 energetskih pregleda građevina, 33 negativne preporuke, 740 milijuna kuna vrijednih 5 projekata koji se upućuju Agenciji za javno privatno partnerstvo možda nije puno, možda ne zvuči puno ali je nešto. U pet mjeseci je svakako nešto. To nešto će se vidjeti u rebalansu proračuna. Dakle, proračun je, molim? Vi ste spominjali. Pardon, bit će viđeno u proračunu, jer kada se radio proračun za 2012. godinu tada, dakle znate da se on napravio prije nego što se napravio centar. Dakle, u proračunu koji će vam doći na klupe bit će vidljiv i odnos prihoda, rashoda, odnosno rashoda samog centra. I posljednje, s obzirom da je već bilo rečeno da organizira i posjet Kataru. Tu moram naglasiti da je CEIK operativno i koordinativno uključen u projekt, odnosno da koordinira projekt LNG terminala zajedno sa svim ostalim uključenim subjektima i da upravo na tragu te pripreme i na tragu dokumentacije koja je spremna za prezentaciju, između ostalog i u Kataru to ćemo imati uskoro neposredno prilike prezentirati kao investicijski potencijal. Evo zahvaljujem još jednom.
Hvala lijepo. I još imamo repliku uvaženog zastupnika Josipa Borića.
Pa evo, sve sam pažljivo saslušao. Reći ću da sam zadovoljan sa svim tim odgovorima iako činjenice koje pišu ovdje u ovom jednom članku niste pobili, one su takve očito, iako bih ja volio da nisu takve, ali činjenica da jest. Međutim, sad smo čuli da imamo rebalans proračuna. Cijelu godinu pričamo već na početku kad smo imali raspravu o proračunu negdje u drugom mjesecu ja mislim bilo je rečeno to su okviri, izvan toga se ne ide, to je Amen, gotovo, završit ćemo godinu unutar toga. Na ovom izvršenju pričali smo i upozoravali na mnoge stavke. Onda nam je zamjenik ministra rekao ma ništa nema od rebalansa itd. E evo danas prvi državni dužnosnik koji je imao hrabrosti reći da će biti rebalans. Bit će rebalansa. Činjenica jest da ono nije uspio, da proračun nije uspio održat se onakav kakav je zamišljen, da je to možda bilo i ambiciozno za prvu godinu vlasti. Moguće, ali mislim zbog čega je to nekakva velika greška ili veliki problem malo ispraviti financije koje su projicirane u ovom nesigurnom vremenu na početku godine, a trebaju završiti na kraju godine. Mislim i to se ovdje doživljavalo kao nešto teško, kao nešto što nije uputno itd. a dnevno svjedočimo brojnim rebalansima od lokalne samouprave, jedinica regionalne samouprave i tamo je to normalna stvar. Međutim, u državi to postaje kao nekakav veliki problem, iako kažem drago nam je da ste vi prvi dužnosnik koji je rekao da će u Hrvatskoj biti ipak rebalans. Hvala lijepa.
Zamjenica ministra gospodarstva gospođa Tamara Obradović Mazal će odgovoriti.
Ispričavam se, možda u žaru rasprave a nadovezujući se na izlaganje uvaženog zastupnika Bačića koji je tražio vidjeti prihode i rashode u rebalansu proračuna. Evo nadovezavši se na njegovo izlaganje možemo to pripisati lapsus lingue, umoru, nečemu. Dakle, ono što je uvaženi zastupnik Bačić sugerirao da vidi u proračunu evo pripišimo to jednostavno ponavljanju onoga što je kolega rekao. Hvala.
Hvala lijepo. Evo sa tim utješnim riječima da neće biti rebalansa proračuna ćemo završiti raspravu o tekstu ovog zakona. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Centru za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 169. Rasprava je zaključena. Amandman koji je podnio Odbor za zakonodavstvo prihvatila je Vlada Republike Hrvatske. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Rezultat? Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova, 82 glasa za, 8 protiv i 28 suzdržanih donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Centru za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Sljedeći na redu su tri objedinjene točke. To je - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uređenju tržišta poljoprivrednih proizvoda, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 168. - Konačni prijedlog zakona o potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 180. - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivredi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 177. Dakle, prijedlog zakona ste dobili u pretince. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak naravno objedinjuje i prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za poljoprivredu i Odbor za lokalnu i područnu odnosno regionalnu samoupravu. Izvješća odbora ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Uvaženi ministar poljoprivrede, gospodin Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, štovane kolegice i kolege zastupnici. Zahvaljujem na mogućnosti za dodatnu prezentaciju ova tri zakonska rješenja koja su objedinjena pa ću nastojati biti što efikasniji i ekspeditivniji u ovome dijelu. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o uređenju tržišta poljoprivrednih proizvoda – ovim zakonom o uređenju tržišta najizravnije se implementira uredba Vijeća EU 1234/2007. o zajedničkoj organizaciji tržišta poljoprivrednih proizvoda koji je krovni akt za uređenje tržišta poljoprivrednih proizvoda u EU. Slijedom toga predmet ovog zakona jesu zakonske pretpostavke za uspostavu sustava tržišnih intervencija kojeg čine mjere javne intervencije, potpore privatnom skladištenju, posebne interventne mjere, sustav proizvodnih ograničenja te sustav posebnih pomoći. Nadalje, uspostavu sustava priznavanja proizvođačkih grupa i proizvođačkih organizacija kao oblika tržišnog povezivanja poljoprivrednih proizvođača, zatim sustava pravila za proizvodnju i stavljanja na tržište kojim se uvode posebni tržišni standardi za pojedine poljoprivredne proizvode te napokon sustav trgovine sa drugim zemljama koji podrazumijeva mjere uvoznih i izvoznih dozvola, carinske kvote te izvozne naknade. Sukladno promjenama EU zakonodavstva ovim prijedlogom zakona i izmjenama i dopunama Zakona o uređenju tržišta poljoprivrednih proizvoda unose se određene promjene u nacionalne propise koji predviđaju uvođenje mjera u pojedinim sektorima i to kako slijedi: u sektoru mlijeka i mliječnih proizvoda implementiraju se odredbe tzv. EU mliječnoga paketa kojima je cilj pomoći sektoru u uvjetima krize kroz uvođenje posebnih interventnih mjera, uvođenju mjera za posredovanje između proizvođača i otkupljivača mlijeka primjenom sustava ugovaranja proizvodnje te davanje posebnih prava proizvođačkim organizacijama da pregovaraju s otkupljivačima u uvjetima otkupa mlijeka, a u okviru sektorskih organizacija potiču se aktivnosti promicanja potrošnje mlijeka i mliječnih proizvoda. Zatim u sektoru voća i povrća, pčelarstva i vina uvodi se sustav tzv. posebnih pomoći kojima se kroz donošenje nacionalnih programa za vino, voće i povrće te pčelarstvo, a koje potvrđuje EU komisija uređuje provođenje posebnih mjera i njihov financijski okvir. Nadalje, promjene u sustavu proizvodnih ograničenja u sektoru mlijeka uvode se obveze plaćanja pristojbe za prekoračenje količina iznad nacionalne mliječne kvote tijekom jedne kvotne godine. I u sustavu izvještavanja i praćenja cijena detaljnije su propisane nadležnosti tržnog cjenovnog informacijskog sustava u poljoprivredi tzv. TISUP-a i stvorena je osnovica za provedbu administrativne kontrole i kontrole na terenu u prikupljanju cijena poljoprivrednih proizvoda. I napokon promjene u sustavu pravila za proizvodnju i stavljanje na tržište nadograđuje se postojeći sustav tržišnih standarda za mazive masti, ulja od komine, masline i meso, peradi kao i sustav certifikacije hmelja. Kao posebno područje koje je izvan okvira navedene Uredbe EU, ali je od iznimnog značaja za postupak pridruživanja RH u EU ovim nacrtom zakona stvorene su zakonske pretpostavke za uspostavu sustava za suzbijanje formiranja špekulantskih zaliha poljoprivredno-prehrambenih proizvoda. Dopisom Europske komisije RH je upozorena na moguće špekulativne radnje trgovaca s ciljem stvaranja prekomjerne zalihe određenih poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda. U ugovoru o pridruživanju EU postoji zaštitna klauzula temeljem koje EU može RH propisati financijsku naknadu ukoliko se utvrdi da se u pretpristupnom razdoblju na teritoriju RH od strane pravnih i fizičkih osoba formirane prekomjerne zalihe određenih poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda. Stoga je u cilju zaštite interesa RH ovim zakonom predviđen sustav praćenja i kontrole te način nadoknade štete u slučaju da se RH propiše financijska nadoknada zbog prekomjerne zalihe poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda, odnosno špekulantskih količina istih proizvoda. Na kraju, donošenjem ovog zakona osiguralo se potpuno ispunjavanje obveza prema kojima RH mora provesti zakonodavno i administrativno usklađivanje ali i praktičnu provedbu mjera uređenja tržišta poljoprivrednih proizvoda po uzoru na EU. Zahvaljujem i predlažem donošenje ovog prijedloga zakona. Drugi zakon u paketu je Zakon o potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju. Možda samo za mali uvod povijest potpora u poljoprivredi po modelima unazad par godina. Do 2008. godine u RH sustav potpora poljoprivredi bio je po modelu proizvodno vezanih potpora. Proces prilagodbe sustava izravnih plaćanja u RH, onom u EU započet 2009. godine. Naime, u 2009. godini završetak pregovora u Poglavlju 11. – Poljoprivreda i ruralni razvitak bio je između ostalog uvjetovan jednim neformalnim mjerilom. Ono se odnosi na obavezu RH da reformira svoj sustav izravnih plaćanja u poljoprivredi i uskladi ga prije okončanja pregovora u što većoj mjeri sa sustavom koji se primjenjuje u EU. Reforma sustava izravnih plaćanja započela je stupanjem na snagu Zakona o državnoj potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju u srpnju 2009. godine. Tim je zakonom pojednostavljen sustav izravnih plaćanja za 2010. godinu smanjivanjem broja proizvodno vezanih stavaka potpora sa više od 200 koji su se dotada poticale na ukupno 37 proizvoda. Ujedno je uveden i oblik proizvodno nevezanog plaćanja po poljoprivrednoj površini. Tim je zakonom također propisan okvir za izgradnju sustava za identifikaciju zemljišnih čestica tzv. ARKOD kao i uspostava IAKSA, odnosno integriranog administrativnog i kontrolnog sustava. Idući korak u usklađenju bio je usvajanje novog Zakona o državnoj potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju kojim je sustav uređen za 2011. i 2012. godinu. Njime su stvorene pretpostavke za lakši prijelaz na EU sustav jedinstvenog plaćanja po gospodarstvu kojeg je RH odlučila primjenjivati od trenutka ulaska u EU. Njime se dodatno smanjuje broj stavaka proizvodno vezane potpore sa 37 na 9 u 2011. godini i to samo za najosjetljivije sektore. Pri tome mislim na kravlje mlijeko, mlijeko ovaca i koza, krave dojilje, tov goveda i ovaca, mliječne krave, ovce i koze i rasplodne krmače u stočarstvu te duhan, šećernu repu i maslinovo ulje u biljnoj proizvodnji. U 2012. godini započelo se sa primjenom SPS modela, regionalnog modela jedinstvenog izravnog plaćanja kojim je predviđeno zadržavanje samo još 2 proizvodno vezanih vrsta potpora za krave dojilje te ovce i koze te diferencijacija visine izravnih plaćanja između pašnjaka i ostalih vrsta korištenja zemljišta u omjeru 1 na prema 4. Za 5 osjetljivih sektora zadržan je oblik proizvodno vezanih plaćanja koji nisu dio sustava potpore u Europskoj uniji, ali koje će Republika Hrvatsko sukladno rezultatima pregovora moći primjenjivati u razdoblju od 3 godine nakon ulaska u Europsku uniju. Pri tome mislim na ovih 5 osjetljivih sektora koji … [[Govornik se ne razumije.]] krave, rasplodne krmače, šećerna repa, duhan i maslinovo ulje. Proces potpunog usklađivanja sustava izravnih plaćanja sa onim u Europskoj uniji završava prijedlogom ovog Zakona o potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju kojim se uređuje sustav potpore za 2013. godinu odnosno od trenutka pristupanja 01.07.2013. godine. On je u cijelosti usklađen sa pravnom stečevinom EU i u njega su ugrađeni rezultati hrvatskih pristupnih pregovora za područje izravnih plaćanja u poljoprivredi. Ovim zakonom se također, se također uređuju potpore za mjere ruralnog razvoja koje će u 2013. godini biti u cijelosti plaćene iz državnog proračuna, a od 2014. godine Republika Hrvatska se uključuje u europski sustav potpora za mjere ruralnog razvoja. Donošenjem ovog zakona zapravo dolazimo u situaciju da priznamo njegovu iznimnu gospodarsku i političku važnost budući da će time biti omogućeno korištenje značajnih sredstava Europskog poljoprivrednog, garancijskog fonda i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj u značajnim iznosima. Europski poljoprivredni garancijski fonda ili prvi stup kako mi to govorimo ili kolofijalno obilježavamo iznosi 373 milijuna eura godišnje, alokacija sredstava za izravna plaćanja uz još dodatnih 9,6 milijuna eura za izravna plaćanja za razminirano poljoprivredno zemljište uz primjenu prijelaznog desetgodišnjeg razdoblja za, do postizanja stopostotnog financiranja, izravnih plaćanja iz EU izvora. Također, za mjere ruralnog razvoja Republike Hrvatske od 2014. godine imat ćemo na raspolaganju 333 milijuna eura, to je 2. stup za ruralni razvoj. Ovim se prijedlogom zakona uređuje područje potpora u poljoprivreda i ruralnom razvoju od 2013. godine i to u sustavu izravnih plaćanja za poljoprivredna gospodarstva te visini izravnih plaćanja za 2013. godinu., u visini izravnih plaćanja za proizvodnu 2012. godinu koja je usklađena sa iznosima potpora utvrđenim u ugovoru o pristupanju od prve godine ulaska u EU. Zatim mjere ruralnog razvoja od 2013. godine koje obuhvaćaju nacionalne mjere ruralnog razvoja i predpristupni EU pomoć iz IPA programa za programsko razdoblje 2007.-2011. koju koristimo do 2013. Te mjere ruralnog razvoja od 2014. godine sukladno EU propisima za novo programsko razdoblje koje je u izradi, znači programsko razdoblje 2014.-2020. godina. Zatim tu je i državna potpora poljoprivredi i ruralnom razvoju koja je izvan okvira zajedničke poljoprivredne politike, a koja se dodjeljuje iz državnog proračuna ili proračuna jedinica lokalne i područne regionalne samouprave. I na kraju, ovim zakonom se inspekcijski i upravni nadzor nad provedbom ovoga zakona. Kod ocjene potrebnih financijskih sredstava za provedbu ovoga zakona razlikujemo dva razdoblja na koje se zakon odnosi. Proizvodna 2012. godina koja će biti isplaćivana u 2013. godini u kojoj je isključivo izvor financiranja nacionalni proračun. U odnosu na važeće Zakone o državnoj potpori, poljoprivredi i ruralnom razvoju sredstva potrebna za provedbu izravnih plaćanja u proizvodnoj 2012. godini uvećana su na maksimalni iznos koji je za Republiku Hrvatsku utvrđen u ugovoru o pristupanju, a koji je za izravno plaćanja iznosi 373 milijuna eura ili 2 727 milijuna kuna. Razlog povećanja je omogućiti maksimalno iskorištenje sredstava predviđenih za plaćanje iz nacionalnih rezervi za osjetljive sektore koje je za Republiku Hrvatsku iznose do 20% ukupne nacionalne omotnice za izravna plaćanja, za nove zemlje članice, nacionalne rezerve iznosile do 3, 3,5% od ukupne nacionalne omotnice za izravna plaćanja. Govorimo zemljama koje su ušle u prošlom krugu. Plaćanje iz nacionalne rezerve u prvoj godini primjene, EU jedinstvenog sustava izravnih plaćanja odnose se na plaćanja za povijesna prava utvrđena u 2012. godini temeljem referentne 2011. godine. Ukoliko se u 2012. godini ne bi omogućilo korištenje nacionalne omotnice u visini utvrđenoj pristupnim pregovorima hrvatski proizvođači u osjetljivim sektorima bi ulaskom u EU trajno ostali zakinuti za povijesno pravo u visini koja im je osigurana u pregovaračkom procesu. S obzirom na stanje u proračunu i utvrđen limit za subvencije u smjernicama ekonomske i fiskalne politike za razdoblje 2013.-2015. te s obzirom na povećanje maksimalne godišnje vrijednosti za izravna plaćanja u prijedlogu zakona je predviđeno da se sredstva za prava, za izravna plaćanja ostvarena u proizvodnoj 2012. godini isplaćuju tijekom razdoblja 2012. godina do 2014. godine. U 2014. godini započet će priljev sredstava iz prvoga stupa čime će se smanjiti iznos za izravna plaćanja koja se izdvajaju u državnom proračunu Republike Hrvatske. Da pojasnimo, znači 2014. početkom 2014. godine za proizvodnu 2013. godinu na raspolaganju će nam bit 717 milijuna kuna u prvom stupu za izravna plaćanja, dok 2015. godine za proizvodnu 2014. godinu već možemo računati na 839 milijuna kuna sredstava za izravna plaćanja plus dodatnih 500 milijuna kuna iz drugog stupa koja možemo u postotku od 20% alocirati na sredstva prvog stupa. Znači gotovo 1 340 milijuna kuna će nam bit na raspolaganju EU sredstava za potpore u poljoprivredi. Za proizvodnu 2013. godinu, to je onaj drugi dio na koji se odnosi zakon, predviđene su gornje granice obaveze u iznosu od 373 milijuna eura ili 2 727 milijuna kuna za izravna plaćanja. Nadalje, 167,6 milijuna kuna za izravna plaćanja u iznimno osjetljivim sektorima, 9,6 milijuna eura ili 72 milijuna kuna za izravna plaćanja za razminirano zemljište, te 287,6 milijuna kuna za nacionalne mjere ruralnog razvoja. U slučaju manje osiguranih sredstava u državnom proračunu Republike Hrvatske u prijedlog zakona ugrađene su odredbe o proporcionalnom umanjenju plaćanja čime su zaštićeni interesi državnog proračuna. Usvajanjem ovog prijedloga zakona u Hrvatskom saboru do konca listopada 2012.godine Republika Hrvatska će ozbiljno pokazati svoju spremnost za provedbu EU sustavu izravnih plaćanja pristupni koji će se odnosit na 2013. Godinu. Zašto spominjem 22.listopada započet će nova faza … akreditacijske misije Agencije za plaćanje od strane EU komisije koja će utvrditi spremnost RH da od 2013.godine primjenjuje potpuno usklađen sustav u izvrni plaćanja sa onima koji vrijede u EU. Da bi izvješće … akreditacijske misije bilo pozitivno bitno je da ovaj prijedlog zakona i provedbeni propisi koji proizlaze iz njega do tada budu usvojeni i doneseni kako bi se temeljem njih pravovremeno dovršili svi poslovi vezani za administrativnu uspostavu sustava za provedbu izravnih plaćanja u agenciji za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju. U protivnom siguran sam da ćemo to napraviti ali u protivnom postojala je mogućnost da RH ne samo da u prvoj godini ulaska u EU neće biti u mogućnosti iskoristiti sva sredstva … plaćanja već da će se to negativno odrazi na ocjenu EU komisije u izvješću napretka zbog neispunjavanja svih obaveza iz monitoringa. I treći prijedlog zakona je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivredi. Predloženi Zakon o poljoprivredi je krovni zakon kojim se utvrđuju ciljevi i mjere poljoprivredne politike, obuhvat i značaj poljoprivredne djelatnosti, oblici djelovanja poljoprivrednog gospodarstva, institucijska potpora poljoprivredi, administrativno praćenje i izvještavanje o poljoprivredi te upravni i inspekcijski nadzor. Najvažnija pitanja koja se uređuju ovim izmjenama i dopunama zakona su sljedeća, usklađivanje definicije poljoprivredne djelatnosti sukladno nacionalnoj klasifikacijskoj djelatnosti NKD-u 2007 zatim usklađivanje definicije poljoprivrednog gospodarstva sa nacrtom prijedloga Zakona o potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju, nadalje stvaranje pravne osobe za uspostavu hrvatske agronomske komore kao neovisne strukovne organizacije agronoma, usklađivanja provedbi stručnog nadzora nad integriranom proizvodnjom na način da je poljoprivredno savjetodavna služba nadležna za tu provedbu, nadalje promjena sustava vijeća za istraživanja u poljoprivredi radi ravnomjernije zastupljenosti raznih institucija u poljoprivredi u radu samoga vijeća, mogućnost upisivanja samo jednog poljoprivrednog gospodarstva u okviru istog kućanstva u upisnik poljoprivrednih proizvođača te uspostava upisnika dopusnih djelatnosti na OPG-u. Donošenjem ovog prijedloga zakona pozitivno će se utjecati na mogućnosti dodatnih prihoda OPG-a kroz pokretanje dopunskih djelatnosti na samom gospodarstvu. Zakon o potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju koji je usklađen sa promjenama koje su se dogodile u pretpristupnom razdoblju odnosno pravnom stečevinom, a sada već značajne odrednice vezane za EU razlog su za donošenje izmjena i dopuna Zakona o poljoprivredi koji je krovni zakon u području poljoprivrede. Predloženim izmjenama i dopunama zakona također će se pozitivno utjecati na mogućnost usvajanja povećanja dodatnih prihoda OPG-a te na suzbijanje sive ekonomije. Shodno navedenom štovane kolegice i kolege predlažem nakon rasprave da podržimo donošenje ovog paketa zakona. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo ministru. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne onda prelazimo na raspravu i prvi će u ime kluba zastupnika, imamo tri govornika pa će podijeliti vrijeme prvo je gospodin Damir Mateljan.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi ministre, poštovane kolegice i kolege zastupnici. A pošto nas je troje ja ću nastojati biti što kraći. Dakle odmah na početku želim istaći kako će klub SDP-a podržati prijedlog ovog zakona, govorim o Zakonu o potpori u poljoprivredi i ruralnom razvoju. Podržat će ga iz razloga ne samo zato što ovaj zakon spada u red onog zakonskog okvira kojeg moramo uskladiti sa zakonodavstvom EU, podržat ćemo ga iz razloga što prihvaćanjem ovog zakona krajnji korisnici dolaze u mogućnost korištenja eu fondova, međutim podržat ćemo ga iz razloga što se ovim prijedlogom zakona unapređuje sustav izravnih plaćanja i to prije svega u segmentu kontrole i transparentnosti dodjele sredstava. Transparentnost i kontrola poticaja kako predviđa ovaj prijedlog zakona osiguravaju se integriranim administrativnim kontrolnim sustavom kojeg čini kompjuterizirana baza podataka koja sadrži podatke o svakom korisniku koji podnosi zahtjev za izravna plaćanje njegovom poljoprivrednom gospodarstvu te postupcima nužnim za pravilnu provedbu izravnih plaćanja koji su pobrojani u članku 6.prijedloga ovoga zakona. Ono što se meni učinilo kao najbolji zamišljeni koncept nadzor jest nadzor na terenu predviđen člankom 12. Prva i najočitija prednost nadzora na terenu jest mogućnost da agencija za plaćanje stekne direktan uvid u stanje određenog poljoprivrednog gospodarstva. Naime prilikom podnošenja zahtjeva za izravnim plaćanjem uvijek su moguće određene manipulacije podacima koje odudaraju o stvarnoga stanja a koja nije moguće identificirati samo temeljem pisanog izvještaja i administrativne kontrole predviđene člankom 11. Nadalje, stavkom 2.članka 12.predviđena je mogućnost da poslove kontrole na terenu obavljaju i druge pravne osobe dakle outsourcing čime se osigurava efektivnije i kvalitetnije bavljenje tog posla jer kada bi agencija sama morala provoditi sav nadzor sa eventualnim povećanjem broja gospodarstava nad kojim se nadzor provodi s vremenom bi moglo doći do recimo nekakvih brzopletih pregleda ali na ovaj način kada se angažira određena pravna osoba za provođenje toga nadzora koja je stimulirana naknadom uvjeren sam da se osigurava da će se on provesti kompletnije i kvalitetnije. Svima je poznato da ovaj prijedlog zakona nije početak aktivnog uključivanja RH u procese primjene zajedničke poljoprivredne politike EU u razdoblju od 2007.do 2013. Međutim to je uključivanje do sada išlo od gotovo nikakvog ka sporom. Stoga bi se posebno osvrnuo na neke dijelove prijedloga zakona koje mi se čine da imaju prostora za poboljšanje recimo poput članka 14.koji agenciju za plaćanje stavlja u poziciju prvostupanjskog žalbenog tijela odnosno za primanje i obradu prigovora na odluku o ostvarivanju prava na izravna plaćanja kao i na mjere ruralnog razvoja, a nakon toga korisniku se dostavlja odluka preko sustava agroneta što zapravo prejudicira kompjutorsku pismenost i pripadajuću opremu od strane korisnika. Dakle pošto se ove mjere odnose na ruralna područja za pretpostaviti je da krajnji korisnici na ruralnim područjima ne raspolažu ni … a ni znanjem informatičkim da mogu biti korisnici agroneta. Sukladno potrebi transparentne dodjele poticaja bilo bi dobro da se u članku 16. stavak 2. navede kako će se isplate provoditi na žiroračun korisnika budući da iz ovog stavka to i nije baš vidljivo. Jednako tako poučeni primjerima zemalja sa razvijenom poljoprivredom potrebno je što više precizirati vrijeme isplata kako bi ih korisnici mogli koristiti u svrhu bankarskih garancija, odnosno povrata kredita. Stoga bi bilo dobro odrediti u kojem postotku i do kada će se korisnicima isplatiti sredstva budući je postojeća formulacija pomalo neodređena. Posebno bih istaknuo pitanje poticaja za obrađeno poljoprivredno zemljište jer naime u puno jedinica lokalne samouprave koje nemaju riješene vlasničke knjige, odnosno ovaj katastar takva se zemljišta ne mogu upisati u arcod, a znamo da se ona obrađuju i to je pitanje potrebno što skorije riješiti budući da je ono jedno od glavnih ograničavajućih faktora i dosad bilo u prijavi na sadašnji IPARD program, a nije u moći krajnjih korisnika nego pravosuđa. Sljedeći segment, a sadržan je u prijedlogu ovog zakona, htio bih ga posebno naglasiti je ukupan … ruralnih područja. Naime, temeljem kriterija koji se vežu na gustoću naseljenosti stanovništva, prostor Hrvatske, znači od ukupnog prostora Hrvatske 91,6% je ruralni prostor. Na tih 91,6% ruralnog prostora živi jedva 47,6% stanovništva s tim da je to podatak iz popisa 1991. godine i uvjeren sam nažalost da temeljem ovog novog popisa je taj postotak još i manji. Međutim i sam prostor Europske unije je većinski ruralan prostor. Naime, više od 90% teritorija 27 zemalja članica i 56% stanovnika čini ruralni prostor Europske unije i upravo je to razlog jačanja politike ruralnog razvoja unutar same Europske unije. U 50-tak godina provedbe zajedničke poljoprivredne politike razvoj ruralnih prostora tradicionalno se oslanjao na poljoprivrednu proizvodnju kao glavnog nositelja gospodarskog razvoja. No nakon suštinskih promjena provedenih 2003., 2004. zajednička poljoprivredna politika se od politike podupiranja poljoprivrede i poljoprivredne proizvodnje preusmjerava prema povećanju kvalitete proizvoda, izazovima tržišta, korištenje novih razvojnih mogućnosti i očuvanju okoliša. Taj zaokret slijede i bitne promjene politike ruralnog razvoja koja se u razdoblju od 2007. do 2013. usmjerava na tri glavna cilja, a to su: povećanje konkurentnosti poljoprivrede i šumarstva, poboljšanje stanja okoliša i krajolika te poboljšanje kvalitete života u ruralnim područjima i podupiranje diversifikacije ruralnog gospodarstva. Sva ta tri cilja su uključena i u Strategiju ruralnog razvoja Republike Hrvatske od 2008. do 2013. Međutim, ukoliko strategiju ne prati kvalitetan akcijski plan, ukoliko ta strategija nema konkretne mjere i prije svega konkretne programe i projekte ta je strategija mrtvo slovo na papiru kao što je nažalost i većina ruralnih prostora u Hrvatskoj mrtva. Stoga je nužno da se Republika Hrvatska pripremi za implementaciju lider programa, točnije mjere 202 koja još uvijek nije akreditirana od strane Europske komisije kao niti mjera 201, odnosno agrookolišne mjere. Nužno je da Republike Hrvatska prihvati i implementira smjernice Europske komisije za provedbu kohezijske politike na podregionalnim razinama koja lokalne akcijske grupe smatra nositeljima ukupnog razvoja lokalnih područja temeljem realizacije njihovih lokalnih strategija razvoja, putem multiizvorskog financiranja, odnosno financiranja realizacije razvojnih projekata i svih strukturnih fondova Europske unije. Nužno je da ovo Ministarstvo poduzme konkretne mjere po pitanju ove izuzetne razvojne mogućnosti koje omogućava nova razina politike od 2014. do 2020. te je izuzetno važno provesti aktivnosti po pitanju koordinacije prepoznatljivosti LAG-ova, dakle lokalnih akcijskih grupa prema drugim nadležnim tijelima i agencijama u Republici Hrvatskoj kao multisektorskih organizacija nositelja razvoja ruralnog područja Republike Hrvatske. Slijedom navedenog ukazujem na činjenicu kako se moramo pripremati i podizati kapacitete kako one nacionalne tako i one lokalne, za procedure EU da bismo što više koristili dodijeljena sredstva, a ne da preklapamo mjere koje se financiraju prema EU procedurama sa mjerama koje se financiraju kreditima za koje se zadužuje Hrvatska država. Novac koji nam je na raspolaganju nećemo iskoristiti na taj način, zadužit ćemo se radi složenosti procedura, radi nepripremljenosti i nemogućnosti krajnjih korisnika i za njihovu provedbu, a što se posebno odnosi na financiranje javne infrastrukture. I na kraju želim još jednom istaknuti kako je ovaj prijedlog zakona dobar, daje kvalitetnu podlogu za primjenu smjernica zajedničke poljoprivredne politike, no da bi ovaj zaista dobar prijedlog zakona bio od konkretne pomoći krajnjim korisnicima potrebno je još pripremiti čitav niz pravilnika za njegovu provedbu, ubrzati sve te postupke, a samo programiranje provesti što transparentnije u cilju kvalitetne implementacije kako bismo bili zemlja koja pridonosi zajedničkim vrijednostima Europske unije te bili primjer zemljama regije koje se pripremaju za članstvo. A ovaj će zakon kad se usvoji zasigurno pokrenuti ukupni razvoj ruralnih područja i unaprijedit će poljoprivrednu proizvodnju, a Hrvatsku učiniti konkurentnijom na europskom tržištu i na svjetskim tržištima. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. U nastavku će u ime kluba SDP-a govoriti gospođa Marija Vukobratović.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Zakon o poljoprivredi, ja ću naime o njemu nešto reći kao ključni dokument koji regulira odnose u poljoprivrednoj proizvodnji najvažniji je zakon iz tog područja, ali ima i puno šire značenje iz više razloga. Nabrojit ću samo neke. Proizvodnja dovoljnih količina kvalitetne hrane za potrebe stanovništva mora biti prioritetni zadatak svih odgovornih u državi. U Hrvatskoj još uvijek velik broj ljudi živi od poljoprivrede ili je na neki drugi način vezano za selo, pa je sudbina tih ljudi naša odgovornost. Ruralne sredine odumiru i nestaju, a s njima nestaju i običaji i navike koje sačinjavaju bitan dio etničkog identiteta kraja. Zbog toga treba poduzeti sve što je u našoj moći ne bismo li sačuvali vrijednost ruralnih sredina. I četvrto, a ne manje važno očuvanje prirode i okoliša, te svih prirodnih resursa je najvažnija zadaća ove generacije jer time kreiramo budućnost narednih generacija. Zakon o poljoprivredi regulira upravo ova najvažnija pitanja. Dakle, uređuje ciljeve i mjere poljoprivredne politike, definira poljoprivrednu djelatnost kao i oblike djelovanja gospodarstva, ali i administrativno praćenje, te upravni i inspekcijski nadzor. S druge strane, poljoprivredna proizvodnja je veoma dinamična i živa, a da bi bila konkurentna i siguran izvor prihoda zakoni koji ju definiraju i prate moraju biti usklađeni sa tim promjenama. To je osobito važno u gospodarski i agro klimatski teškim i nesigurnim vremenima. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivredi uređuje i jasno definira neka stručna i neka administrativna pitanja. Jedno od stručnih pitanja je provedba stručnog nadzora nad integriranom proizvodnjom i označavanje proizvoda iz integrirane proizvodnje. Po mišljenju velikog broja znanstvenika i stručnjaka agronomske struke integrirana proizvodnja je naša budućnost. Ona je održiva i podrazumijeva smanjen utrošak energije uz uravnoteženu primjenu agro tehničkih mjera i minimalnu upotrebu agro kemikalija, a sve u cilju zaštite zdravlja ljudi i životinja, te očuvanje prirode i okoliša. Postupno bi trebalo zamijeniti konvencionalnu proizvodnju, a uvijek će biti značajnija od ekološke. Iz vlastitog iskustva mogu reći provodeći mnogobrojne pokuse iz područja … [[Govornica se ne razumije.]] da se ekonomski najbolji rezultati, znači najveća zarada dobiju uzgojem bilja ovim sustavom proizvodnje, a proizvodi pritom kakvoćom ne zaostaju puno za onima iz ekološke proizvodnje. Međutim, da bi se dobio proizvod iz integrirane proizvodnje koji se po prijedlogu ovog zakona moći biti označen potrebnim znakom i riječima i u konačnici se skuplje prodati morate o poljoprivrednoj proizvodnji toj integriranoj jako puno znati ili imati na raspolaganju stalnu stručnu pomoć. U ovaj se sustav proizvodnje ulaže znanje umjesto materijalnih sredstava. Također, nad takvom proizvodnjom treba voditi stalan stručni nadzor. Prijedlog ovog zakona jasno definira tko je ovlašten i tko je odgovoran za provođenje stručnog nadzora nad njom. Drugo pitanje je ovlašćivanje agronoma za obavljanje poslova privatne savjetodavne službe. Uloga savjetodavnih služi u Europi je velika. Prvenstveno je zbog potrebe kontinuiranog praćenja aktualnih trendova i tehnoloških promjena, novih saznanja i njihove primjene kako u konvencionalnoj integriranoj, a još više u ekološkoj proizvodnji. Uloga savjetodavnih službi u Hrvatskoj ima još veći značaj prije svega zbog niske obrazovne strukture poljoprivrednika. Trenutna je situacija da se u populaciji koja se bavi poljoprivredom svega jedan i pol posto visoko obrazovanih ljudi, a većina nema ni završenu srednju školu ili bar ne odgovarajućeg profila. Proći će dugi niz godina dok postignemo standarde poljoprivrednih velesila kojima težimo Nizozemske ili Izraela u kojima se poljoprivrednom proizvodnjom ne mogu baviti ljudi bez završene srednje poljoprivredne škole, a vrlo često su i visoko obrazovani. U poljoprivrednoj savjetodavnoj službi trenutno radi oko 260 djelatnika. Taj broj je svakako premali. Neki procjenjuje da je to dvostruko manje od stvarno potrebnog broja s obzirom na potrebe za njihovom stručnošću i iskustvom i s obzirom na zadaće koje imaju i koje će imati. Iz istog razloga trebamo poticati osnivanje privatnih savjetodavnih službi. Stari zakon također predviđa njihovo postojanje, međutim novina u ovom je da se njime određuje potreba za valoriziranjem stručnog znanja neophodnog za obavljanje tog posla i određuje institucije koje će tu valorizaciju provoditi. Sustav vijeća za istraživanje u poljoprivredi. U poljoprivredi kao uostalom i svim drugim granama gospodarstva iz tržišne nekonkurentnosti zaostajanja mogu nas izvući samo nova saznanja i nove tehnologije. Zato naš cilj mora biti posvećivanje veće pozornosti istraživanjima koja će imati brzu i učinkovitu primjenu u praksi. Ministarstvo poljoprivrede treba biti aktivni sudionik u tim stremljenjima i ono zaista već duži niz godina putem Vijeća za istraživanje u poljoprivredi tako i djeluje. Ti natječaji iznjedrili su niz dobrih projekata a uključivanjem predstavnika i ostalih relevantnih ustanova iz područja poljoprivrede u rad vijeća vjerujem da će projekti biti još kvalitetniji i primjenjiviji u izravnoj proizvodnji. Zakon uređuje neka administrativna pitanja, na primjer razna usklađivanja kako s nacionalnom klasifikacijskom djelatnosti tako i Zakonom o općem upravnom postupku, ali uređuje i potrebu za vođenje upisnika dopunskih djelatnosti koji je preduvjet za pokretanje takvih djelatnosti na OPG-ima, što lakša i brža ali legalna preorijentacija ili pokretanje neke nove dopunske djelatnosti može biti od velike važnosti u agro klimatski nepovoljnim ili gospodarski kriznim godinama. Kod svih pozitivnih učinaka koje će novi zakon imati ili bi mogao imati na poljoprivrednu proizvodnju klub SDP-a će podržati njegovo donošenje.
Hvala lijepo. U ime kluba SDP-a kao treći govornik ne? Odustajete, pa ćete pojedinačno. Hvala lijepo. Imamo dvije replike na ova izlaganja. Prva je ona uvaženog zastupnika Petra Čobankovića.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Ja ne u lošoj namjeri ni u lošoj želji, ali ipak sam prisiljen replicirati gospodinu Mateljanu na njegovu konstataciju da je proces pridruživanja išao sporo do gotovo nikako. To na neki način vrijeđa sve one koji su sudjelovali u ovom procesu. Ovo je bio jedan od najzahtjevnijih procesa u sklopu ukupnih pregovora. Poljoprivreda je nešto što je bilo najizloženije u ovim pregovorima od zajedničke poljoprivredne politike i ostalih poglavlja za koje je bila nadležna i u konačnici završeni pregovori su ako se ne varam 19.04. u Poglavlju 11., 19.04.2011. godine što znači da je proces završen. Naravno pregovori su završeni i ostale su određene obveze. I ova dva zakona o kojima mi danas raspravljamo su također dio obveza i one se nalaze u sklopu tablica monitoringa za RH za ovo poglavlje. Evo, toliko.
Hvala vam lijepo. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Damir Mateljan.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa ni ja nemam loših namjera, međutim kao netko tko je uključen u lider mrežu, lider program mogu samo kazati činjenice, a to je recimo da ministarstvo nije uspjelo složiti kvalitetan pravilnik kojeg bi Europska komisija prihvatila u tri navrata. Znači, to je konkretan problem koji nama koji radimo u lagovima koji smo tamo angažirani predstavlja veliki problem. Znači, mjera 201., mjera 202. koje nisu kreditirane i koje se ne mogu raspisati. Znači, to je isto činjenica. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Replika se odnosi na govor kolegice u Hrvatskom saboru. Naime, ona je govorila o poljoprivredno-savjetodavnoj službi a vi znate dobro da je u prošlom sazivu Sabora saborska većina, tada dakle pozicija, izglasala da se poljoprivredno-savjetodavna služba uključi, dakle kompletno postane dio Poljoprivredne komore jel' uz ono sve ostalo, Zavod za tlo i sve drugo. No, u vašoj raspravi zapravo nisam zapazio svu onu problematiku niti išta konkretno za rješavanje te problematike pa ni ovim novim zakonskim prijedlogom. Prilično dakle uopćeno i da ne kažem u jednom trijumfalističkom tonu bez zapravo prave i realne podloge, bez sagledavanja stanja danas u poljoprivredi, bez sagledavanja stanja odnosa kod ulaska Hrvatske u EU i stanja u našoj poljoprivredi koja je iz godine u godinu imamo stalno povećanje uvoza i stalni pad proizvodnje. Evo recimo proizvodnja mlijeka, zatim proizvodnja tovljenika svinja, zatim ma na svim poljima. Imamo niz farmi koje se zatvaraju. Ja bih volio čuti i od vas kao onih koji su trenutno vladajući jel' kako će dakle i u ovom govoru i u ovim zakonima to biti, dakle konkretne mjere kojima će to biti riješeno. A to da se seljak educira da poboljša svoja saznanja itd. to nam neće puno pomoći u savladavanju problema u poljoprivredi. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, gospođa Marija Vukobratović.
Poštovani kolega Grubišiću ja nisam imala dojam da ja nešto trijumfalističko govorim, zapravo sam imala namjeru secirati ili prikazati ovaj zakon o kojem sam pričala. Dakle, vi meni predbacujete da nisam govorila i davala rješenja kako i na koji način se izvući iz ove krize. Dakle, ja ne govorim o Strategiji poljoprivredne proizvodnje nego govorim o nekoliko članaka prijedloga zakona koji se mijenja u odnosu na onaj stari. S druge strane pa naša, slažem se s vama da je naša poljoprivredna proizvodnja u katastrofalnom stanju. Da stvarno uvozimo sve što se uvoziti valjda može i da. Ja sam zapravo kad sam govorila o proračunu govorila upravo na tu temu. Ali pa ne možete sad okriviti mene jel', a ja ovo osjećam kao napad na mene kao osobu, što nismo sada u ovih nekoliko mjeseci Hrvatsku izvukli iz takve krize jel'. Ona je godinama nastajala i nažalost trebat će godine da se to promjeni. Znate i sami da poljoprivredna proizvodnja ne može jedna vegetacijska godina dati poboljšanja i dati rješenja nego će proći godine i godine dok mi opet tu poljoprivredu dovedemo u fazu da se možemo njome ponositi.
Hvala lijepo. Sljedeći u ime Kluba zastupnika HNS-a će govoriti Vladimir Bilek uvaženi zastupnik i uvaženi zastupnik Ivica Mandić. Prvo onda uvaženi zastupnik Ivica Mandić.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa stručnim suradnicima, uvažene kolegice i kolege. S obzirom da je vrijeme poodmaklo, a budući da je matični odbor jednoglasno prihvatio predložene zakone ja ću ovdje nastojati biti nešto kraći. Ovo mi je drago da danas možemo raspravljati u današnjem danu u Hrvatskom saboru o dvije vrlo važne stvari. O elektroenergetskoj stabilnosti, neovisnosti i o poljoprivredi. Po meni i jedno i drugo su od vitalne važnosti za RH i bitno je na pravi način sa pravim mjerama urediti da i u energetici i u poljoprivrednim proizvodima ne moramo ovisiti o uvozu. Mogu samo konstatirati da RH trenutačno uvozi negdje preko 45% poljoprivrednih proizvoda što mi kao poljoprivredna zemlja koja ima mogućnost različitih poljoprivrednih proizvodnji od Panonske Hrvatske, Brdske Hrvatske do Mediteranske Hrvatske i da može imati paletu raznih proizvoda da ne bi trebali biti toliko vezani za uvoz. Također izražavam zadovoljstvo da kao član Odbora za poljoprivredu, da su na našem matičnom odboru bili nazočni i predstavnici poljoprivredne komore u donošenju prijedloga određene regulative po pitanju ova tri predložena zakona kao i Hrvatski poljoprivredni zadružni savez. Mogu reć da smo u odboru radili vrlo kvalitetno i da smo doprinijeli da ovi predloženi zakoni imaju pravu funkcionalnu i vrijednost, a i primjenu. Ne mislim da će sa ova 3 zakona biti riješeno stanje u poljoprivrednoj proizvodnji i da će stanje u poljoprivredi biti od danas puno bolje, ali sigurno sam uvjeren da će se znati puno više rada i puno više sigurnosti u poljoprivrednoj proizvodnji. Iskoristio bi ovu priliku da naglasim koliko je važno i tržište poljoprivrednih proizvoda i koliko su važni poljoprivredni proizvodi. Ovo smo imali, bili smo svjedoci prije nekoliko dana po pitanju posla koje je obavila inspekcija Republike Hrvatske na graničnom prijelazu prema jednoj od susjednih država s kojima graničimo, gdje su bili poljoprivredni proizvodi namijenjeni za hrvatsko tržište. I vidjeli ste na koji buran i senzibilan način je reagirala hrvatska javnost. Ja ovdje kažem sa potpunom, potpunim pravom i samo nisam zadovoljan zašto se kriju uvoznici ili osobe koje su u prometu sa takvim nekvalitetnim proizvodima koji su trebali biti na našem tržištu. Ovdje je također bitno da ova 3 zakona su vezana za poglavlje 23, to je pravosuđe, temeljna prava, znači u jednom od najteže ispregovaranih nakon poljoprivrede, poglavlja koja smo ispregovarali sa EU. I ovi zakoni će sigurno doprinijeti da ona izvješća u monitoringo od EU sigurno budu prihvaćena. Prijedlogom zakona stvara se poveznica za propisom koji je dio pravne stečevine EU, ovim se zakonskim prijedlozima usklađuje zakonodavstvo Republike Hrvatske sa zakonodavstvom EU. Ovim se zakonima propisuju načini i mjere uređenja tržišta u pojedinim sektorima poljoprivrednih proizvoda, uvjeti za aktiviranje pojedinih mjera uređenja tržišta, korisnici u provedbi mjera, njihova kontrola, te upravni i inspekcijski nadzor. Ovaj zakon sadrži odredbe koje su u skladu sa aktima EU, Uredba Vijeća Europske zajednice 12/34 iz 2007. godine i zakonom koji je vezan za uređenje tržišta poljoprivrednih proizvoda NN 149/09. godine. Zakonom o uređenju tržišta poljoprivrednih proizvoda propisane su mjere uređenja unutrašnjeg tržišta u sektorima poljoprivrednih proizvoda, sad da ja ne nabrajam paletu poljoprivrednih proizvoda od riže do duhana, i krumpira. Mogu samo reći da sa ovim predviđenim zakonom o tržištu poljoprivrednih proizvoda u članku 2. se definira: "Da je Ministarstvo poljoprivrede nadležno za uređenje tržišta poljoprivrednih proizvoda, a sad još tu pojavljuju i određene institucije sustava koje su bitne za praćenje agencija za plaćanje, evidencija korisnika tržišta, cjenovni informacijskih centar, korisnici mjera za unaprjeđenje tržišta, tržišna godina itd. itd.". Ono što je bitno u ovom predloženom zakonu, da u tržišnim intervencijama po dosadašnjim Zakonima o tržištu poljoprivrednih proizvoda nije bilo moguće da ministarstvo intervenira u pojedinim sektorima po pitanju mliječne proizvodnje, sa ovim zakonima se regulira da se i može na ovakav način i intervenirati. Također, ovdje se i govori i o pravilima za proizvodnju i stavljanje proizvoda na tržište, trgovina sa drugim zemljama, uvozne i izvozne dozvole, posebne mjere koje su vezane za mlijeko, mliječne proizvode, šećer, vino i hmelj. Također, u članku 13.b imamo i određene, da kažem represivne mjere koje su od strane EU ukoliko proizvođač u Republici Hrvatskoj proizvedu veće količine mlijeka od dogovorenih kvota. Tako se, tako je ukoliko se probije za 100kg mlijeka kazne su 27,83 eura, koje se uplaćuju u državni proračun. Također, ovdje su, ovdje je bitno da standardi proizvodnje poljoprivrednih proizvoda uredbom Vijeća Europske zajednice 12/34 detaljno se uređuje i razrađuje mjera uređenja tržišta. Hrvatska sa ovim ovakvim zakonima u potpunosti ispunjavaju mjere EU o zajedničkoj politici. Također, sa ovim predviđenim zakonom na jedan primjeren i vidljiv način uređuje se i inspekcijski nadzor, pravila za proizvodnju i stavljanje proizvoda na tržište. Također, u ovim, u ovim zakonom je i predviđeno da se sa zalihama poljoprivrednih proizvoda ne može koristiti u špekulativne svrhe. Tako onim danom ulaska Hrvatske u EU sa 01.07. točno će se znati koje zalihe su dovoljne za potrebe tržišta, a one ukoliko se ustanovi da su špekulativne taj puta Republika Hrvatska bi isto snašala određene financijske sankcije. U Zakonu o poljoprivredi ovdje se jasno govori o definicije poljoprivredne proizvodnje, o ovlaštenju recimo to su novine da se umjesto nacionalnog vijeća ovdje prvi puta spominje u Ministarstvu poljoprivrede Hrvatska agronomska komora koja je neovisno stručno tijelo i koja će imati mogućnosti i edukacije i osposobljavanja agronoma po pitanju samostalne savjetodavne službe koja bi bila mimo savjetodavne službe koja je na razini hrvatske provedbe, stručnog nadzora, integrirane proizvodnje također vrlo važno je Vijeće za istraživanje u poljoprivredi koje ima zadatak oplemeniti i sa pravim projektima poboljšati i poljoprivrednu proizvodnju. Također ovim zakonom o poljoprivredi se i definira točno OPG i novina je da u istom domaćinstvu ne mogu biti dva OPG-a. to smatramo da je dobra novina ali zato se može registrirati obrt za obavljanje poljoprivredne djelatnosti, trgovačko društvo i druge pravne osobe. Rekao bih za kraj da je ovo dobar prvi korak u sređivanju stanja u poljoprivrednoj proizvodnji, složio bih se gotovo u potpunosti sa izlaganjem kolegice Marije po pitanju osposobljenosti i stručne verificiranosti jer samo sa stručnim OPG-a mi možemo stvarati konkurentu kvalitetnu poljoprivrednu proizvodnju.
Hvala lijepo. U ime kluba HNS-a u nastavku će govoriti uvaženi zastupnik Vladimir Bilek.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre sa suradnicima, dragi kolege saborski zastupnici. Ja ću ovdje nešto reći oko Zakona o potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju a ono što je bitno su smjernice da ovim zakonskim prijedlogom usklađujemo zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU što potvrđuje i izjava o njegovoj usklađenosti s pravnom stečevinom EU i pravnim aktima Vijeća Europe koja su u prilogu samih materijala. Ovim zakonom uređuju se uvjeti i postupak za dodjelu izravnih plaćanja u poljoprivrednim gospodarstvima te njihova visina od 2013.godine Visina izravnih plaćanja za proizvodnu 2012.godinu radi usklađivanjima s iznosima potpore utvrđenim u pregovorima mjere ruralnog razvoja od 2013.godine koja obuhvaćaju nacionalne mjere ruralnog razvoja i pretpristupnu EU pomoć poljoprivredi i ruralnom razvoju što će se primjenjivati do konca 2013.godine te mjere ruralnog razvoja do 2014.godine u skladu sa EU propisima za novo programsko razdoblje od 2014.do 2020. Državna potpora poljoprivredi i ruralnom razvoju odnosno pravila za dodjelu potpore izvan okvira zajedničke poljoprivredne politike a koja se dodjeljuje iz državnog proračuna RH ili iz lokalnih proračuna jedinica lokalne samouprave i jedinica regionalne samouprave te inspekcijski i upravni nadzor nad provedbom zakona. Donošenjem ovog zakona u RH omogućit će se korištenje Europskog poljoprivrednog garancijskog fonda i Europskog fonda za ruralni razvoj i primjena sustava izravnih plaćanja u poljoprivredi u skladu sa europskom legislativom. Predloženim odredbama propisuje se definicije u smislu ovog zakona, usklađuju se definicije korisnika izravnih plaćanja i poljoprivrednog gospodarstva s definicijama EU, propisuje se koje uvjete višestruke sukladnosti trebaju ispunjavati korisnici izravnih plaćanja, a uvjete, rokove i način umanjenja prava za neizvršavanje obveze propisat će sam ministar pravilnikom. Uređeno je da se svi korisnici koji ostvaruju pravo na izravna plaćanja mogu uključiti u sustav savjetovanja poljoprivrednika u pogledu ispunjavanja uvjeta višestruke sukladnosti, propisuju se sastavni dijelovi integriranog sustava za administraciju izravnih plaćanja, propisuju se slučajevi više sile ili iznimne okolnosti koje se uzimaju u obzir pri obradi zahtjeva za izravna plaćanja, propisuje se provođenje administrativne kontrole i kontrole na terenu, određuju se umanjenja i isključenja od isplate sredstava izravnih plaćanja. Nadalje se uređuje način obračun prava na isplatu izravnih plaćanja po korisniku u jednoj proizvodnoj godini te se navodi i sami redoslijed prilagodbi tog iznosa. Njime su propisani uvjeti, način, rokovi isplate izravnih plaćanja korisniku za svaku odnosno za jednu proizvodnu godinu, određuju se minimalni zahtjevi za primanje izravnih plaćanja koje su iskazane u veličini prihvatljive površine i visini zatraženih izravnih plaćanja. Uređena je primjena izravnih plaćanja te omotnice za zajedničku poljoprivrednu politiku izravna plaćanja i omotnice za plaćanje u iznimno osjetljivim sektorima. Omotnice prije svega predstavljaju gornju granicu za stvaranje obveza državnog proračuna RH tijekom jedne proizvodne godine za tu vrstu izravnih plaćanja. Sredstva za omotnicu za zajedničku poljoprivrednu politiku izravna plaćanja se od 2013.godine se osiguravaju u državnom proračunu RH i proračunu EU dok se sredstva za financiranje izravnih plaćanja u iznimno osjetljivim sektorima osiguravaju isključivo u državnom proračunu RH. Isto tako propisuje se da se isplate izravnih plaćanja korisnicima proporcionalno smanjuju s obzirom na raspoloživa sredstva u Državnom proračunu RH. Uređuje se dodjela prava na plaćanja iz nacionalne rezerve koja je dio omotnice za zajedničku poljoprivrednu politiku i izravna plaćanja i to do 20% za korisnije koji se nalaze u posebnom položaju radi prijelaza na jedinstveno plaćanje. Tu prije svega su korisnici u sektoru mlijeka, tova goveda, ovaca i koza, te duhana te nove korisnike koji su započeli obavljati poljoprivrednu aktivnost, korisnicima koji se nalaze u posebnoj situaciji, to znači za korisnike koji su u 2012. godini okončali investicije u sektoru mlijeka, tova goveda, ovaca i koza ili onima koji se nalaze u područjima u kojima se provode programi restrukturiranja ili razvojni programi. Propisana je dodjela prava iz nacionalne rezerve za razminirano zemljište kao specifična vrsta prava na plaćanja koja su omogućena Republici Hrvatskoj temeljem rezultata pregovora u poglavlju 11.-Poljoprivreda i ruralni razvoj. Propisan je način i uvjeti za dodjelu proizvodno vezanih plaćanja koja obuhvaćaju godišnje premije za krave dojilje i premije za koze i ovce. Uređuju se mjere ruralnog razvoja u 2013. godini, način njihove provedbe i financiranje. One obuhvaćaju mjere u sklopu IPARD programa ruralnog razvoja, potporu za osiguranje od mogućih šteta proizvodnji u poljoprivredi, potporu za očuvanje izvornih i zaštićenih pasmina domaćih životinja. Ovdje bih htio podsjetiti samo da u Hrvatskoj jedina izvorna i zaštićena pasmina koja jedno vrijeme nije dobivala nikakvu potporu uzgoja … ali to smo na neki način djelomično ispravili u nacionalom pčelarskom programu pa ćemo vidjeti nadalje pod koje segmente ćemo to stavljati. Uspostavlja se administrativna infrastruktura potrebna za provedbu mjera ruralnog razvoja koja će se financirati sredstvima Europskog poljoprivrednog fondova za ruralni razvoj u razdoblju od 2014. godine. Definiraju se plaćanja u okviru državne potpore koja se plaća isključivo iz državnog proračuna Republike Hrvatske i koje se kategoriziraju u skupinu postojeće državne potpore i nove državne potpore. Republika Hrvatska sukladno Ugovoru o pristupanju ima mogućnost u prijelaznom razdoblju od tri godine nakon pristupanja zadržati plaćanje postojeće državne potpore ukoliko ih prijavi Europskoj komisiji u razdoblju od 4 mjeseca od dana pristupanja. I ono što je uređeno, uređeno je upravni inspekcijski nadzor nad provedbom zakona te prava, dužnosti i ovlasti poljoprivrednog inspektora u provedbi inspekcijskog nadzora. Ugovorom o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji utvrđena je godišnja lokacija za izravna plaćanja u 100%-tnom iznosu i to iznos od 373 milijuna eura što iz državnog proračuna za 2013. godinu iznosi ugrubo 2,5 milijarde kuna jer će se razlika do 373 milijuna eura koja je ovdje nastala biti u cijelosti isplaćena već iz proračuna za 2012. godinu kroz potpore za mlijeko proizvedene u prvih 5 mjeseci 2012.godine. Ovdje isto moramo pohvaliti ministarstvo da iako je definirano zakonom da se potpore isplaćuju od 1. prosinca do 31. lipnja iduće godine, da je ministarstvo iskoristilo mogućnost članka 16. stavka 3. koji kaže da se iznimno isplate mogu vršiti prije roka iz stavka 2. ovog članka i to po odobrenju Europske komisije pa se omogućilo da se može obročno plaćati mlijeko iz 2012. godine direktno u 2012. godini, a ne čekati 2013. godinu jer znamo u kakvom nam je trenutno problemu mljekarski sektor, ne samo mljekarski ali prije svega mljekarski, stočarstvo i ako se ne poduzmu određene mjere koje vjerujem da će još ministarstvo do kraja godine napraviti sve što je u njihovim mogućnostima imat ćemo velikih problema sa našim stočnim fondom. Krajnji rok za donošenje legislativnog okvira za izravna plaćanja kojeg je potvrdila Europska komisija kao prihvatljiv je listopad ove 2012. godine. zato je opravdano što ovaj zakon ide po hitnom postupku, a ja se nadam da će predlagatelji zakona usvojiti amandmane o kojima smo razgovarali na Odboru za poljoprivredu i moram reći da iz svih ovih navedenih razloga da će klub HNS-a podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje imamo prijavljene dvije replike. Prva je replika poštovanog zastupnika Bore Grubišića. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Mandić, da točno je da u ove da kažem pomalo kasne sate i u vrijeme zamora našeg materijala, a i s obzirom na to da uglavnom nema TV prijenosa o ovako važnoj tematici kao što je ova poljoprivredna je pomalo žalosno da nisu uključeni ili barem da slušaju građani Republike Hrvatske o čemu se ovdje radi. Zašto to kažem? Vi znate, kako ste sami spomenuli, da je na granici sa BiH zaustavljena određena količina mesa, mlijeka i ostalih proizvoda koji su išli u uvoz u Republiku Hrvatsku, nisu objavljena niti imena uvoznika, a niti imena proizvođača. No kad se radi o Klarumu iz Nove Gradiške odmah se poletjelo da se objave sve one trgovačke kuće koje posluju sa Klarumom iz Nove Gradiške kako bi eto Klarum propao u Novoj Gradišci jer sad je jasno da ne kažem osramoćen i prokazan kao proizvođač koji je nesolidan i koji truje građane Republike Hrvatske. Automatski se zaboravilo na sve ono meso, piletinu, mlijeko iz BiH. Nadalje, čudno da se ne žuri ovoj Vladi kao ni onoj bivšoj sa Pravilnikom o kvaliteti mesa prema standardima Europske unije. Vi znate da je tamo rok trajanja, valjanosti mesa 6 mjeseci, svježeg mesa. Kod nas je to i dalje godinu dana, a eto još malo pa ćemo ući u Europsku uniju kažu. Pa zbog toga oni uvoznici koji uvezu 2 milijarde dolara hrane i to se ne spušta, to ostaje trajno 2 milijarde i povećava se taj uvoz hrane, dakle i dalje mogu pojeftino uvoziti pa i robu iz Europske unije kojoj je istekao rok, npr. iz Bugarske, Rumunjske i još nekih zemalja i da mi to ovdje u Hrvatskoj konzumiramo. Za Europsku uniju nije dobro, za građane Europske unije, za Hrvatsku je dobro. Vrlo zanimljivo. O tome koga se ovim poljoprivrednim zakonima, tako da kažem sad u množini štiti, kome se pogoduje, što je sa poljoprivrednim zemljištem koje će ići u zakup na 50 godina će možda jednom drugom replikom jer mi ističe vrijeme ali zna se kome se pogoduje.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivica Mandić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, uvaženi kolega, zahvaljujem na vašoj replici. Što se tiče dnevnoga reda i kada pojedine točke dolaze na dnevni red mi kao zastupnici na to ne možemo utjecati. O tome da li ova tema zanima javnost po meni mislim da bi trebalo da je zanima i da je to jedna vrlo važna proizvodnja u Republici Hrvatskoj i da ona sigurno pobudila bi interes. Što se tiče posla koji je obavila inspekcija Ministarstva poljoprivrede smatram da je ona odradila dobro svoj posao i da je bila dobra u službi građana i da je uočila i zaustavila pošiljke koje nisu bile ispravne za plasman na hrvatsko tržište. Ono čime nisam zadovoljan da nemamo iste kriterije. Po meni zaslužuje da bude objavljen i Klarum i svi ti uvoznici proizvođači i svakako u sazivu ovoga Hrvatskog sabora ćemo donijeti sigurno takve zakone da će se točno znati certifikat svakog proizvoda od kuda je i to mislim da će sigurno biti u korist poljoprivrednih proizvođača i da se neće moći događati da je hrvatsko tržište mjesto gdje se mogu plasirati određeni proizvodi kojima je isteklo i vrijeme trajanja i svega. Ti su proizvodi na sreću još uvijek su upotrebljivi, ali po svim kriterijima Europske unije da oni nisu više za upotrebu. Oni su valjani, ali nisu više za upotrebu.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Petar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, poštovani gospodine ministre, uvaženi kolega Mandiću evo dozvolite mi ja ću uputiti jednu repliku vam. Nema više instituta ispravaka netočnog navoda pa ću onda kroz formu replike to kazati. Vi ste u svom izlaganju rekli, u jednom kontekstu ste rekli da ministarstvo prije nije moglo intervenirati po pitanju mliječnih proizvoda. To nije točno, jer je činjenica da je ministarstvo kroz protekle periode značajno interveniralo u mliječnom sektoru. To kao primjer ću navesti da je od 2009. godine negdje od šestog mjeseca ministarstvo štitilo određene i ocjene mlijeka. Isto tako, ono ga je štitilo sve do 10 mjeseca 2011. godine kada je u cijeloj 2011. godini to štićenje cijene mlijeka bilo 42 lipe i što držim da bi bilo jako dobro da se nastavilo i u 2012. godini jer bi na neki način sigurno situacija bila značajno bolja u sektoru mljekarstva i ne bi nam se desilo ovo što se dešava u 2012. godini kada dolazi do značajnog smanjenja broja proizvođača mlijeka i kada nam opada proizvodnja mlijeka. Mi nismo mogli uvaženi kolega, mi nismo imali instrumentarija da štitimo i da tu zaštitu radimo po principima Europske unije. Ali do ulaska u Europsku uniju mi nismo ni dužni provoditi mjere Europske unije i možemo provoditi i određene nacionalne mjere. Ovaj zakon je uskladba sa Europskom unijom. To je završetak zakonodavne uskladbe i mi smo sada u tom segmentu u potpunosti usklađeni sa mjerama Europske unije i ulaskom u Europsku uniju ćemo moći provoditi iste mjere koje provode i ostale članice Europske unije i to je značaj rekao bih od donošenja ovoga Zakona. Hvala lijepa.
Hvala i vama. I odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivica Mandić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče hvala lijepo. Uvaženi kolega, kad sam govorio o posebnim potporama prema mlijeku i mliječnim proizvodima u svakom slučaju sam mislio da se mliječnoj proizvodnji treba na nekakve načine pomoći. Toga je svjesno i ministarstvo i sa posebnim potporama i sa potporama u proizvodnji i stimuliranju mliječne proizvodnje jer smatram da je proizvodnja mlijeka vrlo važna i dio je stabilnosti kako ponude tako i kvalitete u plasmanu i prodaji mlijeka. Hvala.
Hvala lijepa. Klub Hrvatske demokratske zajednice u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Petar Čobanković. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Evo dozvolite mi da u ovo već poodmaklo vrijeme kažem par rečenica vezano na ove tri točke. Prije svega želim naglasiti da će klub Hrvatske demokratske zajednice podržati izmjene i dopune Zakona o uređenju tržišta poljoprivrednih proizvoda i da će podržati Zakon o novčanim potporama u poljoprivredi i ruralnom razvoju. Dozvolite mi ne želeći ponavljati što je rekao gospodin ministar u obrazlaganju zakon. Ja mu se na neki način mogu zahvaliti na onome što je rekao, jer iz onoga svega što je rekao proizilazi da je ovo dobro ispregovarani dio našeg pregovora, da je poglavlje XI. Dobro ispregovarano, da smo uspjeli osigurati rekao bih dobar okvir za hrvatsku poljoprivredu a to je da smo u prvom stupu uspjeli osigurati tih 373 milijuna eura, da se u drugom stupu osiguralo 333 milijuna, da za razminirano zemljište 9,6 i neću sad dalje nabrajati ono što nije tema ovih točaka, a to je vezano za ribarstvo i ostalo. Ali to je pokazatelj dobrih završetka pregovora. Nije to bio lagan ni jednostavan zadatak, trebalo je izvršiti zakonodavno usklađivanje pošto postoji zajednička poljoprivredne politika znači da u EU je jedinstvena zajednička poljoprivredna politika i da je kompletno zakonodavstvo koje se odnosi na poljoprivredu, sigurnost hrane, veterinarsku i fitosanitarnu zaštitu kao i jedinstvena ribarstvena politika je nešto što je dio acquisa i mi smo praktično bili izloženi sa gotovo 50% acquisa je bilo na Ministarstvu poljoprivrede. Taj posao je dobro završen što pokazuje i završetak pregovora, ali isto tako i otklanjanje onih kako formalnih tako i neformalnih mjerila. Jedno od značajnih neformalnih mjerila ja bih rekao da je možda bilo čak i teže nego formalna mjerila je bilo i pitanje reforme potpora u RH. Vrlo težak zadatak sa jednog sustava vezanih potpora prijeći na sustav nevezanih potpora. I naravno da se to radilo, ja bih rekao, po etapama. Prva etapa je bila 2009. godine kada se najveći dio vezanih plaćanja pretvorio u nevezane, a ostali su samo oni osjetljivi sektori. I konačno reforma, možemo kazati da je završetak reforme Zakonom u 2010. godini. Vrlo složena situacija, ja bih rekao da i unutar tadašnje koalicije i tadašnje Vlade postojalo je i dio različitih razmišljanja, ali evo ja kao resorni ministar tada sam čvrsto stajao na stajalištu da je to nešto što je dobro za RH i da će rezultat toga biti dobar završetak pregovora. I tu sam po cijenu odlaska bio spreman braniti taj zakon i hvala Bogu mi smo ga donijeli i on je rezultirao svime ovim u konačnici što smo i ovdje dobili. Također bih još ovdje želio kazati da se RH odredila za razliku od većine novih članica pridružnica za tzv. SPS regionalni model sa dijelom vezanih plaćanja, znači to je regionalni model sa vezanim plaćanjima za krave dojilje i ovce i koze i mogućnošću i sa nacionalnom rezervom dodjele prava za plaćanje za osjetljive sektore a mi smo tu identificirali da je to mlijeko, tov goveda, ovca i koza i duhan. Na taj način smo uspjeli, samo kao primjer ću navesti, za mlijeko osigurati potporu kroz nacionalnu rezervu od cca 50 lipa ili 7 eurocenti što je iskreno govoreći više nego duplo veće što imaju ostali proizvođači mlijeka u EU. Ali isto tako to je i dio povijesnih prava jer znate i kada se pregovara isto itekakav značajan utjecaj ima dosadašnji nivo potpora koji je određena država ostvarila i princip je da se ne ide ispod nivoa ostvarenih potpora. I evo zahvaljujući tome mi smo uspjeli završiti pregovore. Danas rekao bih raspravljamo o dva zakona kojim završavamo dio zakonodavne uskladbe sa EU. Želim naglasiti da su oni bitni jer se nalaze i u ljestvici monitoringa za zakonodavnu uskladbu za Poglavlje 11. I evo, ja želim samo dati par rekao bih dobronamjernih sugestija. Rekao sam da će klub zastupnika prihvatiti i glasovati za ove zakone, ali kad govorimo o Zakonu o potpori u poljoprivredi i ruralnom razvoju ono na što bih ja ovdje želio upozoriti je pitanje uvrštavanja 2012. godine. Držim da ovo treba dobro iskomunicirati sa Europskom komisijom. Na Odboru za poljoprivredu od pomoćnice ministra smo dobili uvjeravanja da je ovo ispregovarano, ali iz svih nekih naznaka postoji da nije u potpunosti ispregovarano. Jer je i sama činjenica da se ovdje govori kako važeći zakon uređuje izravna plaćanja zaključno sa 2012. godinom potrebno je donijeti novi zakon kojim će se urediti izravna plaćanja od 2013. godine. Zbog toga ide moja sugestija da se to još jednom provjeri sa komisijom i da se iz zakona isključe sve ono gdje se npr. u članku 1. govori pod b) visina izravnih plaćanja za proizvodnu 2012. godinu. Također isto tako i u nekim sljedećim člancima, u članku 68. gdje pod stavkom 7. kaže: "Pravilnik o provedbi izravnih plaćanja i pojedinih mjera ruralnog razvoja za 2012. godinu ostaje na snazi dok se ne dovrše postupci započeti po njegovim odredbama." A on mora ostati u potpunosti na snazi jer nije logično da nešto za što su se zahtjevi za potpore podnijeli do polovice 5. mjeseca i što je već završeno da se sada pravilnikom mijenja. Ali, to samo govorim iz razloga da ne bi došlo i do određenih jer ovaj dio za proizvodnu 2011. godinu je završena priča koja je ispregovarana sa Europskom komisijom. Također, osim toga ja bih želio postaviti i upit, a i primjedbu, držim da nije dobro što je iz ovoga Zakona o potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju izbačen članak koji govori o nemogućnosti ovrhe nad sredstvima potpora. To je u prošlom zakonu bilo jer potpora u poljoprivredi je nešto što je regulirano i što se daje i zna se iz kojih razloga. I zato stojimo na stajalištu da nije dobro da je ovaj članak izbačen i ovrha se može raditi na ostalim primanjima kako OPG-a tako isto i bilo poljoprivrednog obrta ili poljoprivrednog poduzeća ali da se ne radi nad sredstvima od poticaja. I dozvolite mi da postavim i par rekao bih upita. Do mene dolaze informacije od pojedinih poljoprivrednika koji mi govore da još nisu dobili poticaje za proizvodnu 2011. godinu, navodno iz razloga da su imali određena dugovanja prema državi i da im je obustavljano i nije isplaćena potpora. Ja, ako je to točno i ako je to tako, mislim da izlazimo izvan okvira zakona, da poglavito što se obustavlja potpora s jedne strane, a s druge strane što nije poslano od strane države niti prijedlog za prijeboj potraživanja. Znači država da prebije svoja potraživanja, a na taj način i OPG ili poljoprivrednici da se umanje poticaji i da im se isplati. Ovako su oni u zrakopraznom prostoru, ne isplaćuje im se potpora s jedne strane, a za obveze prema državi koje iz razloga neisplaćivanja poticaja nisu u stanju isplatiti im i dalje idu kamate koje su, ako se ne varam sad 14%, što je vrlo visok nivo kamata. I naravno da jednom kada se upadne u takav vid i takav oblik dugovanja, sa takvim kamatama vrlo teško je istoga izaći i to će onda dalje rezultirati daljnjim propadanjem u poljoprivredi. To će rezultirati daljnjim nezadovoljstvom i u konačnici to će rezultirati smanjenjem proizvodnje Hrvatske poljoprivredne što će u konačnici rezultat smanjenja proizvodnje, nepobitno će biti i povećanje uvoza. Jer znate, hrana se osigurati mora, ako je nema dovoljno na domaćem tržištu, ako je nema dovoljno iz domaće proizvodnje onda će se naravno ta hrana kupiti negdje dalje. I tako je to od pretpovijesti bih ja rekao gotovo ili od povijest, kroz cijelu povijest uvijek je tako bilo. Sjetimo se i Biblije, sjetimo se i Josipa, i Egipta i svega onoga, znači kada nije bilo ili da malo to pojednostavimo i kažemo kada je Egipat došao do punine onoga svoga bogatstva, pa kada je nakon 7 bogatih godina uskladištio pšenicu, žito i kada je došlo 7 gladnih godina, kada nitko nije imao pšenice, kada su oni po skupim cijenama prodavali cijelom okruženju i svim susjednim državama koje su bile i dalje, tu pšenicu, jer znate. I tako da se onda vrtimo u jednom rekao bih začaranom krugu. I zato mislim da bi vrlo bitno da se što prije preispitaju ovakve odluke, da se to iskomunicira, vidi i da se ide u pravcu namirenja obveze. Ja nemam podatke, ali po nekim naznakama što sam čuo od nekih poljoprivrednika ili predstavnika poljoprivrednika mislim da se, ako je to točno onda je to stvarno zapanjujuće, da se radi o gotovo nekih 200 milijuna neisplaćenih potpora. Ako je to točno, onda je to strašno velik iznos i tu se onda radi na par tisuća poljoprivrednih gospodarstva koja će vjerojatno kao i dobar dio gospodarstva koje se bavi proizvodnjom mlijeka morati obustaviti svoju proizvodnju i otići u stečaj ili bankrot. I ono, evo za kraj što sam ostavio, je pitanje nadoknade štete koja je nastala kao posljedica elementarnih nepogoda. Ovdje smo maloprije, pa prije jedno sat vremena ako se ne varam, i od zamjenice ministra gospodarstva čuli konstataciju o rebalansu proračuna, da li je to lapsus lingve, da li je to nešto drugo, ali je činjenica da je ona spomenula rebalans proračuna. Iako će se ići u rebalans proračuna, a vjerojatno da hoće onda mislim da bi bilo logično da se osigura i dio sredstava kako bi se nadoknadile ove štete koje su nastale kao posljedica elementarnih nepogoda. Ja moram kazati da je ovo poglavito za istočnu Hrvatsku, za najpoljoprivrednije županije Vukovarsko-srijemsku, Osječko-baranjsku, pa rekao bi i Požeško-slavonsku i Brodsko-posavsku, Virovitičku da je ovo godina s najvećim posljedicama i štetama od elementarnih nepogoda. Govorim u množini, elementarne nepogode su krenule sa vrlo niskim zimskim temperaturama koje su išle do -28, što je ostavilo loše posljedice na vinograde i voćnjake, zatim sa proljetnim mrazevima koji su u velikoj mjeri uništili voćarstvo. Temperature oko Broda u tom periodu su bile i do -11, što znači da nikakve mjere niti anti-rosti niti bilo što drugo nije kod takvih temperatura moglo zaštiti a što sticajem okolnosti dio naših poljoprivrednika ima i te mjere orošavanja i slično protiv proljetnih mrazeva, ali kada dođu ovakve temperature -11 nažalost nema tih mjera kojima se to može spriječiti. I onda dolazimo do toplotnih udara koji već u 6. mjesecu u vrijeme pred cvatnju ili u cvatnji kukuruza temperature do 40 stupnjeva. Na to se nadovezuje suša, a onda opet toplotni udari pa opet toplotni udari i situacija u poljoprivredi je katastrofična. Pravi poljoprivredni proizvođači koji su na primjeru kukuruza proizvodili između 10 i 12 tona suhog zrna po hektaru ove godine na prostorima ovih dviju, poglavito ovih dviju županija se kreću negdje između 2 do 3 tone. Onda i sami možete izračunati koliki je nivo šteta. I da kažem da to nije neuobičajena situacija. I dosada je bilo i elementarnih nepogoda i šteta i Vlade su išle u pravcu da iznađu neke mogućnosti. Koalicijska Vlada predsjednika Ivice Račana 2003. godine kada smo imali isto tako elementarnu nepogodu od suše je osigurala 400 milijuna. Vlada 2007. godine je osigurala 480 milijuna za nadoknadu za štete od suše. 2010. godine smo imali štete ako se sjećate poglavito u Brodsko-posavskoj i Osječko-baranjskoj i u Baranji i oko Đakova velike štete od poplava. Tada je osigurano 280 milijuna kuna, a u konačnici prošle godine na ono što je bilo predviđeno u proračunu za elementarne nepogode bilo osigurano kroz tekuće pričuve još dodanih 30 milijuna. I stoga evo a u konačnici ja moram kazati da je to jedan od zaključaka Odbora za poljoprivredu da će organizirati tematsku raspravu sa predstavnicima sa gospodinom ministrom ili predstavnicima Ministarstva poljoprivrede da se izvide načini i mogućnosti kako bi se pomoglo poljoprivrednicima. Ukoliko se ovdje ne iznađu neke mogućnosti uz sve ovo o čemu su govorili i o čemu govore i uvažena gospoda zastupnici, situacija u poljoprivredi će stvarno biti katastrofična. I zato evo ja u najboljoj vjeri i rekao bih želji želim apelirati poglavito na gospodina ministra jer on je taj koji mora pokrenuti i na neki način taj kotač da se iznađe i osigura sredstava za obeštećenje pa evo da on kao taj koji stoji ispred poljoprivrednika bude i prema Vladi taj koji će tražiti određena financijska sredstva za nadoknadu od ovih elementarnih nepogoda jer je činjenica poslije svega ovoga poslije ovakve godine i poslije dolazi nam 2013.ulazak u EU uz još određene prilagodbe i slično bojim se da bi poljoprivreda mogla doći u vrlo tešku situaciju još značajno težu situaciju nego što je danas i da bi nam se moglo desiti i u ostalim segmentima poljoprivrede kao što nam se dešava u sektoru mlijeka da nam se nakon onih 6, 7 godina intenzivnog rada na povećanju proizvodnje mlijeka i na dizanju 150 milijuna na povećanju za 150 milijuna litara ili kg proizvodnje mlijeka da nam dođe do drastičnog smanjenja i da onda uvaženi kolega je govorio o ovim određenim stavkama u zakonu o uređenju tržišta o kaznenim odredbama za više proizvedenog mlijeka. Ako se ovakav trend nastavi poslije ovoga nažalost mi nećemo biti u situaciji ja bih rekao bilo bi jako dobro kada bi došli u situaciju da moramo platiti i nešto kaznenih odredba za više proizvedenog mlijeka, nažalost mi nećemo biti ni blizu proizvodne kvote koju smo kroz pregovore osigurali. Evo, hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Na vaše izlaganje prijavljena je replika poštovane zastupnice Marije Vukobratović. Izvolite.
poštovani kolega Čobankoviću slažem se s vama da je ova godina bila posebno loša katastrofična mogu reći i bilo bi mi jako drago kada bi ministarstvo iznašlo mogućnosti da se šteta bar djelomično namiri. Uostalom i stav Odbora za poljoprivredu je takav odnosno u tom smislu smo raspravljali. Međutim mi imamo jedan drugi problem o kojem vi sigurno puno znate. Dakle klimatske promjene ili o klimatskim promjenama već ono što se kaže i vrapci na granama pjevaju. Godine kao što je ova bilo sušne bilo izuzetno vlažne će biti pravilo, a ne izuzetak. Izuzetak će biti normalne godine. Prema tome, mi smo umjesto što smo stavljali na stranu neka sredstva i ublažavali posljedice suše ili poplava trebali ulagati ta sredstva u sustave za navodnjavanje ili što je još gore u uređenje kanala. Mi smo već prije 30, 40 godina imali pogotovo u Slavoniji uređene površine, kanale, prvog, drugog, trećeg reda, recipijente, kolektore već sam zaboravila kako se to zove, i što smo napravili mi 20 godina nismo čistili, dozvolili smo da u njima narastu vrbe, johe i ostalo drveće pola metra u promjeru i naravno da nam se onda dogodi da čim malo jača kiša padne od Virovitice, taj kraj bolje poznam, do Slatine vam su njive stalno pod vodom. Dakle kada biste mogla iznaći sredstva bila bi jako zadovoljna međutim mi imamo i trebali smo ulagati svih ovih godina u rješavanje tog problema, a ne u saniranje posljedica problema. Kada bi suša kada bi svaki put suša tako uništila urod pa za Boga miloga onda Izrael ne bi nikada ništa imao, ništa ne bi proizveo. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Petar Čobanković.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice zastupnice evo ja ću vam odgovoriti. Uzmite malo proračun iz prethodnih godina i tada ćete se uvjeriti da je nivo investiranja upravo u te aktivnosti o kojima vi govorite bio značajno veći nego što je bilo ovo obeštećenje po pojedinim godina. Neću ništa drugo. Evo pa možemo se poslije par tjedana sresti pa to iskomentirati. Nažalost, vjerojatno ja sada opet neću biti previše zločest i kazati nažalost ove godine čak i u odnosu na prošlu godinu su smanjena sredstva za navodnjavanje, a poglavito se smanjila aktivnost na čišćenju detaljne kanalske mreže koja je u onom periodu bila značajno veća.
Hvala lijepa. Obavijest, da je u skladu sa člankom 207.stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora u 19,22 isteklo vrijeme za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta. Hvala lijepa. Sljedeći klub je klub HSU-a i Željko Šemper. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Poljoprivreda je važan segment hrvatskog gospodarstva i trebala bi uz turizam biti baza i poluga gospodarskog razvoja Hrvatske. No rezultati koje postiže naša poljoprivreda i prirodne mogućnosti RH su u raskoraku jer do danas nismo uspjeli iskoristiti Bogom dane resurse, nismo uspjeli podići razinu konkurentnosti ni proizvesti potrebne poljoprivredne proizvode. Umjesto da hranimo pola Europe ne proizvodimo dovoljno ni za naše potrebe. Nedostaje nam gotovo svega osim možda jaja pa se silne milijarde troše na uvoz proizvoda sumnjive kvalitete. Zakonom o poljoprivredi definirani su ciljevi i mjere poljoprivredne politike, oblici djelovanja poljoprivredne djelatnosti, uređuju se potpore poljoprivredi, trebao bi se i vršiti inspekcijski nadzor. Zakon je donesen 2009.godine, ali su se u međuvremenu dogodile određene promjene koje se sada ovim izmjenama ažuriraju u zakonima, a posebno se usklađuju sa Zakonom o općem upravnom postupku. Isto tako novim Zakonom o potpori poljoprivredne djelatnosti i ruralnom razvoju želi se prilagodit novim promjenama tijekom pretpristupnog razdoblja i prilagodba zakonodavstvu Europske unije. Ovim bi se zakonom trebali urediti definicije poljoprivrede sa skupinama nacionalne klasifikacije djelatnosti, kao i definicija poljoprivrednog gospodarstva i obiteljskog poljoprivrednog gospodarstva. Agronomi će dobiti ovlaštenja za obavljanje privatne savjetodavne službe putem Hrvatske agronomske komore koja će se osnovati zbog potrebe praćenja svih tehnoloških promjena kao i prenošenjem stručnog znanja. Zakonom se uređuje da se članovi istog kućanstva mogu upisat samo u jedno poljoprivredno gospodarstvo u Upisnik poljoprivrednih gospodarstava kako se ne bi možda iz špekulativnih razloga to gospodarstvo dijelilo. Izmjenama i dopunama želi se osigurati pravni okvir kako bi se na što bolji način uredilo područje poljoprivrede. Vrlo je bitno da Zakon o poljoprivredi bude usklađen sa Zakonom o potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju. Dosadašnji model ruralnog razvoja imao je za cilj zadržati stanovništvo u ruralnim područjima, izjednačit kvalitetu življenja u ruralnim i urbanim područjima, omogućiti povratak stanovništva iz gradova u napuštena sela, povećati konkurentnost poljoprivredne proizvodnje i tako stvoriti veći dohodak poljoprivrednih proizvođača. Kako danas možemo cijenit ove dobre namjere i ciljeve. Sve je skupa jedna velika nula. U uspješnost i motivaciju tog modela ruralnog razvoja bili su uključene i financijske potpore i poticaji poljoprivrednim proizvođačima koje se mjere silnim milijardama praktički upucanim u rupu bez dna. Bio je problematičan način i visina potpora, da li potporu treba vezat prema broju hektara zemljišta ili proizvedenim količinama. Kako god bilo, mi smo država koja ima puno spretnih ljudi koji za sebe uvijek pronađu najbolje rješenje, koji bi svaki zakon ili model okrenuli u svoju korist. Pa tako slušamo o velikim proizvođačima poljoprivrednicima koji su zakupili ili unajmili 100, 200 ili više hektara poljoprivrednih površina, a nisu sve obrađivane. Računica je bila jasna, što više hektara to više poticaja. Bilo je novca i za skupe traktore i kombajne, ali je ostalo i za dobre automobile. Dakle veliki igrači obrali su vrhnje, a sirotinja je i dalje ostala sirotinja. Model ruralnog razvoja pao je na ispitu, ciljevi se nisu ostvarili. Kako sam djetinjstvo, srednjoškolske dane, a i prve dvije godine radnog vijeka proveo na selu dobro se sjećam života na selu. Poljoprivredne zadruge su bile nositelji poljoprivredne aktivnosti, kreditori i kupci poljoprivrednih i stočarskih proizvoda. Nije bilo potpora ni poticaja današnjih razmjera, ali je bilo raznih poreza. Nije bilo silne mehanizacije, teško se živjelo i radilo, proizvodili i prodavalo i što je važno isplata je bila redovita. Ipak tih '60.-tih pomalo je kretao egzodus, mladi dečki napuštali su sela, odabrani pravac uglavnom je bio Zagreb koji je mladima nudio drukčiji kak su naši stari govorili gospodski posel. Zakaj bi se mučili na gruntu kak se mi mučimo. Danas možemo reći da su bili vidoviti, predvidjeli su kraj života na selu. Što je ostalo od sela? U mojim rodnim Hlebinama od 480 kuća danas je trećina kuća prazno. Malo mladih ostalo je na poljoprivredi, a i oni koji su ostali jako su zažalili. Preživljava se od malo zemljice, kravice i mirovine od 900 kuna, u najboljem slučaju 1200 kuna. Gotovo svakom selu nedostaje dom za starije i nemoćne. Još 2008. godine usvojena je Strategija ruralnog razvoja Republike Hrvatske 2008.-2013. kojom su bili definirani strateški ciljevi kao što su: poboljšanje konkurentnosti poljoprivrednog i šumarskog sektora; očuvanje, zaštita i održiva uporaba okoliša, krajolika, prirodnog i kulturnog naslijeđa; poboljšanje kvalitete života u ruralnim područjima i proširenje gospodarskog programa ruralnog gospodarstva. Iz ove strategije vidimo dobre namjere i ciljeve, ali realizacija je izostala. Čitao sam negdje kako je prepolovljen broj hektara oranica i livada u Republici Hrvatskoj, puno je hektara puste neobrađene zemlje, hrvatsko selo je na izdisaju. Danas se pitamo hoće li ta lijepa i plodna zemlja pasti u tuđe ruke, hoće li nam netko drugi morat provesti neku drugu bolju strategiju naše poljoprivrede i spasiti naša hrvatska sela. Možda će ove izmjene postojećih zakona i članstvo u Europskoj uniji pozitivno djelovati da se naša poljoprivreda koristeći strana iskustva digne na višu razinu koja je potrebna za oporavak hrvatskog sela. Možda ipak nije prekasno. Ulaskom Hrvatske u Europsku uniju na prošireno tržište Europske unije poljoprivrednicima se otvaraju mnoge mogućnosti. Veći opseg trgovine unutar Europske unije, jačanje njezine pozicije na tom globalnom tržištu, sve do stvaranja veće stabilnosti za poljoprivrednike i više izvornih stranih investicija. Zanimljivi su podaci s 50. obljetnice utemeljenja zajedničke poljoprivredne politike. Od 2000. do 2011. stvarni prihod po poljoprivredniku primjerice u Letoniji uvećan je pet puta, u Estoniji tri puta, Litvi, Češkoj i Poljskoj dva puta. Ovi podaci pokazuju da ulaskom Hrvatske u Europsku uniju i hrvatskim poljoprivrednicima može biti mnogo bolje nego što je sada. Većinu stvari iz te politike Hrvatske i tijekom pregovora s Europskom unijom implementirala u svoje zakonodavstvo, a još je preostala akreditacija Agencije za plaćanje te izrada nove strategije ruralnog razvoja za razdoblje 2014.-2020. koju treba dovršiti do svibnja 2013. godine a osnova je za dobivanje oko 330 milijuna eura godišnje za ruralni razvoj Republike Hrvatske. Zajednička poljoprivredna politika Europske unije se stalno mijenja, ali zajednički interesi i ciljevi održivosti proizvodnje, kvaliteta, sigurnost i opskrba hranom sigurno ostaju. Zbog toga Europska unija daje ciljane dohodovne potpore kojima se potiče rast i zapošljavanje, poštena utakmica među članicama Europske unije u svim situacijama. Na kraju, nadamo se da će sve ove izmjene i dopune naših zakona a ulaskom u Europsku uniju putem zajedničke poljoprivredne politike unaprijedit se i povećati konkurentnost hrvatske poljoprivrede, poboljšati kvalitetu života i spasiti hrvatsko selo. Zbog svih tih razloga klub Hrvatske stranke umirovljenika podržat će donošenje ovih zakona. Hvala.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Na vaše izlaganje prijavljena je replika poštovanog zastupnika Petra Čobankovića. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine ministre, uvaženi gospodine zastupniče. Moram malo replicirati. Po vašem izlaganju praktično hrvatske poljoprivrede gotovo i nema. Ja ću kazati par brojaka, a vi sami izvucite zaključke. U 2011. godini pokrivenost uvoza izvozom u poljoprivredno-prehrambenim proizvodima je bilo 67, gotovo 68%. Ukupna pokrivenost u ukupnoj robnoj razmjeni je bilo red veličina negdje oko 51%. Znači, za nekih 17% je veća pokrivenost u dijelu poljoprivredno-prehrambene industrije nego u ostalim dijelovima. Kada to prevedemo u neke brojke, onda dolazimo da se uveze negdje za 2 milijarde i 200 milijuna poljoprivredno-prehrambenih proizvoda, a da se u isto vrijeme izveze jer znate, jer svi spominjete samo uvoz. Nije pošteno. Moramo govoriti u isto vrijeme onda i o izvozu. Hrvatska izvozi za negdje milijardu i 400 milijuna dolara. To je deficit, direktan deficit 800 milijuna dolara. Kada znamo da Hrvatska ostvari od turizma, evo hvala Bogu u ovoj godini valjda će biti ponovo 7 milijardi eura i kada znamo po naj, rekao bih najkonzervativnijoj metodi da se u turizmu na hranu i piće od ukupnog prihoda otpada 15% to je znači da se kroz turizam potroši hrane i pića, onoga što spada u ovaj dio za milijardu i 50 milijuna eura. Kad to pretvorimo u dolare to je nekih milijardu i 300, 400 milijuna dolara. Kad onih minus 800 plus milijardu i 400, znači da je suficit, da se više u Hrvatskoj proizvede nego što su naše potrebe negdje za, između 500 i 600 milijuna dolara [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] To je istina o hrvatskoj poljoprivredi. Jer znate, na žalost moram kazati [[Upadica predsjednik: Hvala.]] ove godine pokazatelji u vanjsko-trgovinskoj razmjeni padaju na nekih 52, tri posto.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Željko Šemper.
Poštovani zastupniče, bit ću vrlo zadovoljan kad Hrvatska bude proizvodila količine dostatne za naše građane i plus toga nešto za izvoz. Silne milijarde su ulupane u poljoprivredu, a naša sela su porušena kao nakon atomskog udara. Prošećite malo našim selima. To je jad i bijeda.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani uvaženi kolega. Pa dobro ste zamijetili da je poljoprivreda kao gospodarska grana vrlo usko povezana i uz demografska kretanja u Republici Hrvatskoj. Vi ste govorili da su masovno ljudi i sa sela selili u gradove u ono da kažem vaše vrijeme. Danas smo svjedoci da je prema popisu stanovništva unazad 10 godina, dakle od 2001. do 2011. nestalo sa zemljopisne karte 119 sela u Republici Hrvatskoj, 119 sela više ne postoje. Od toga dva u Brodsko-posavskoj županiji. Zna gospodin ministar Surevica i Crni potok. Ali evo, nećemo govoriti o imenima. Nadalje, vi ste govorili o tome da je poljoprivredna proizvodnja odnosno ovim zakonskim prijedlozima usklađenim sa Europskom unijom, dakle postaje moderna itd. Vidite već i u Europskom parlamentu se odavno raspravlja o dva dokumenta. Jedan se zove KAP, a drugi se zove Horizon koji govore o poljoprivredi do 2020. godine. Mi se još uvijek ovdje bavimo sa raspolaganjem poljoprivrednim zemljištem, sa razno raznim stvarima koje je Europa davno riješila. Milijun hektara zemljišta odnosno raspolaganjem državnim poljoprivrednim zemljištem je zaustavljeno uredbom Vlade, odnosno ministra. Za čega je to zaustavljeno? Zbog čega. Znate li da osnivanje tvrtki stranaca ovdje u Hrvatskoj on može doći u posjed zemlje ovdje u Hrvatskoj. Kome će se pogodovati zakup na 50 godina na velikim površinama? I sad ja se divim vašoj vjeri i nadi da ćemo mi imati modernu, uspješnu poljoprivredu.
Hvala lijepa. Isteklo je vrijeme. I odgovor na repliku poštovani zastupnik Željko Šemper. Izvolite.
Pa poštovani zastupniče, nisam ja rekao da će biti odmah bolje. Mi samo ovim izmjenama zakona, a naravno da se svi nadamo da ćemo subvencijama Europske unije poboljšati našu proizvodnju, našu poljoprivredu jer ovo što je sad to je sve nula. Znači sve što se napravi bit će toga bolje. Zašto bi mi bili gori od ostalih zemalja koje su ušle u EU kao što su Litva, Letonija, Poljska i ostale države.
Hvala lijepa. Sljedeći klub je klub HDSSB-a i poštovani zastupnik Igor Češek.
Poštovani predsjedniče Sabora, cijenjeni ministre, kolege i kolegice zastupnici. Izuzetno mi je drago što evo u 19,50 raspravljamo o zakonima o poljoprivredi. Da li oni nisu mogli ući u prijepodnevno zasjedanje, u prijepodnevnu raspravu dok su bili prisutni predstavnici medija da vide o čemu se radi u ovim zakonima nego evo mi u takorekoć mraku raspravljamo o zakonima. Isto kao što je hrvatska poljoprivreda doživjela sumrak pa evo i mi raspravljamo o takvim zakonima. Što je hrvatska poljoprivreda? Strateška grana gospodarstva RH ili parazit državnog proračuna po ministru financija, a ljudi koji rade u tome vrlo zahtjevnom i neizvjesnom sektoru neradnici prema izjavi prvog potpredsjednika Vlade. To je vrlo drsko i bezobzirno ponašanje i ministra i prvog potpredsjednika Vlade. Što na to kaže resorni ministar? Radi li na ispravku ovakve nepravde prema poljoprivrednicima ili sliježe ramenima u mraku resora kojega je preuzeo? Jer ove godine nitijedan zakon nije donesen osim onoga o oduzimanju sredstava Poljoprivrednoj komori. Rekao je kolega Mandić, nema ga ovdje, da je ovo prvi korak u razvoju poljoprivrede. Gospodo trebalo vam je 10 mjeseci za prvi korak. Gotovo kao u novorođenog djeteta. Moramo li čekati 16 godina da postanete radno sposobni? Ima li RH Nacionalnu strategiju razvoja poljoprivrede i koji bi joj bili ciljevi? Stvaranje dodane vrijednosti iz poljoprivrede, osiguranje stabilnosti dohotka poljoprivrednih proizvođača i osiguranje stabilne ponude hrane na domaćem tržištu trebali bi biti standardni politički ciljevi uključeni u Nacionalnu strategiju razvoja poljoprivrede, a poznato nam je svima da takvi ciljevi nisu niti približno ostvareni. Zajednička poljoprivredna politika EU je zahtjevna politika kako za državnu administraciju tako i za same poljoprivredne proizvođače. Uključivanje Hrvatske na zajedničko tržište poljoprivredno-prehrambenih proizvoda EU nosi za sobom brojne nedostatke. Jedinstveni uvjeti tržišne utakmice prednosti su poslovanja na tržištu EU, ali istovremeno i velik izazov za proizvođače. Izbirljivi zahtjevi potrošača i strogi standardi u proizvodnji dodatni su teret s kojim će se naši proizvođači susresti u EU. Jesmo li mi spremni za tako veliko i zahtjevno tržište? Ulaskom u Europsku uniju Republika Hrvatska praktično gubi znatni dio autonomnosti u vođenju poljoprivredne politike. Zajednička poljoprivredna politika postaje naša nacionalna politika, a Europski poljoprivredni fondovi postaju glavni izbor financiranja mjera poljoprivredne politike u RH. Samostalnost RH u odlučivanju svesti će se na odabir ponuđenih modaliteta unutar 1. i 2. stupa, a to su izravna plaćanja i mjere ruralnog razvoja. Ministar je svojedobno izjavio kako se neće više svi moći baviti poljoprivredom i da moramo razlučiti što su to stvarno aktivni poljoprivrednici od onih kojima je to bila dopunska djelatnost. Dakle, u Hrvatskoj još nije ni definirano što je to aktivni poljoprivrednik. Ako se aktivnim i osposobljenim poljoprivrednikom bude smatrala osoba koja u sustavu PDV-a ili koja ima više stoke i obradivih površina onda bi se moglo dogoditi da više od polovine upisanih u upisnik poljoprivrednih proizvođača u EU jednostavno izgubi neka dosadašnja prava. Naime, od 190 tisuća upisanih u upisnik 90 tisuća je onih koji primaju izravna plaćanja, a ako 100 tisuća je malih poljoprivrednika koji se bave poljoprivredom u manjem obujmu i primaju strukturne potpore, odnosno dohodovne potpore. Ovo bi najviše moglo pogoditi prostor Slavonije i Baranje jer u njemu živi 30% poljoprivrednog stanovništva RH na razini RH, a na razini RH taj postotak je 17%. Koliko je stanje alarmantno govore nam i podaci o proizvodnji mlijeka koja u zadnjih 6 godina nestalo više od 50% isporučitelja mlijeka. U RH je 2004. godine bilo 50 tisuća 777 isporučitelja, u prosincu 2010. godine 16 tisuća 432 isporučitelja. U prosincu 2011. godine u RH ukupan broj isporučitelja mlijeka je bio 14 204 isporučitelja. Što se događa sa uvozom hrane? Podaci nam govore da smo u 2011. godini uvezli povrća u iznosu od 429 milijuna kuna i to povrća koje možemo sami proizvoditi, povrća koje možemo proizvoditi na našim obradivim površinama, na površinama naravno koje će biti, odnosno trebale bi biti u sustavu navodnjavanja. Znamo da su površine pod navodnjavanjem nešto više od 1%, a o tome je govorila i kolegica Vukobratović. Evo samo jedna usporedba, voća i grožđa smo uvezli za 256 milijuna kuna. To ne ide u prilog razvoju hrvatske poljoprivrede. Osvrnut ću se malo na sam prijedlog Zakona o potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju. Članak 12. propisuje da kontrolu zahtjeva za izravna plaćanja na terenu provodi Agencija za plaćanje. Čemu onda propisivanje inspekcijskog nadzora koji se spominje u članku 54.? Dakle, da li poljoprivredni inspektor nema povjerenja u Agenciju za plaćanje pa mora i on izaći na teren i obaviti nadzor? Također, članak 19. kaže korisnici fizičke osobe koje su u prethodnoj kalendarskoj godini ostvarili više od 48 tisuća kuna primitaka od izravnih plaćanja i mjera ruralnog razvoja, a u tekućoj godini podnose zahtjev za izravna plaćanja obveznici su poreza na dohodak ili dobit po osnovi obavljanja djelatnosti poljoprivrede sukladno posebnim propisima. Mi u klubu HDSSB-a smatramo da je ta cifra premala i da se podjeli na bar 60, 70 tisuća kuna. Nadalje, članak 53. stavak 3. govori kako poslovi u poljoprivredne inspekcije u prvom stupnju obavljaju poljoprivredni inspektori u ministarstvu i poljoprivredni inspektori u područnim jedinicama ministarstva. A u drugom stupnju rješava povjerenstvo za rješavanje o žalbama pri ministarstvu, čije članove imenuje Vlada. Povjerenstvo čine 3 člana koja se imenuju iz reda državnih službenih u ministarstvu. Stava smo da članovi povjerenstva ne smiju biti iz Ministarstva poljoprivrede ili ne iz uprave u kojoj je doneseno prvostupanjsko rješenje. Članak 60. stavak 2. u slučaju da se nakon izvršene isplate potpore korisnicima temeljem naknadne kontrole na terenu utvrdi nepravilnost učinjena od strane korisnika, agencija za plaćanje izdaje odluku o povratu sredstava kojom od korisnika zahtjeva povrat isplaćenih sredstava u roku od 30 dana od dostave odluke korisniku. Ovdje se ponovo spominje kontrola na terenu, mislimo da u zakonu nije dobro riješen odnos kontrole od strane inspekcije ministarstva i kontrole od inspektora agencije za plaćanje. Njihove kontrole se podudaraju ili jedna od kontrola nepotrebna, ili je potrebno odvojiti njihove zadaće. Nadalje, kratak osvrt na prijedlog Zakona o poljoprivredi. Planirate osnovati Hrvatsku agronomsku komoru, odnosno HAK. Da li je poslove koje planirate dati HAK-u mogla raditi već osnovana Hrvatska poljoprivredna komora uz doregistraciju? U članku 9. stavak 2. govorite o ovlašćivanju agronoma za obavljanje poslova privatne savjetodavne službe. Tko će biti korisnik tih usluga savjetovanja, odnosno tko će ih plaćati i kako će to poljoprivredni proizvođači prihvatiti? Što će se dogoditi sa poljoprivrednom savjetodavnom službom koju ste izdvojili iz sastava poljoprivredne komore. Planirate li u skorijoj budućnosti privatizaciju te iste savjetodavne službe? Isto također u članku 13. stavak 3. navodite da u drugom stupnju poslove obavlja povjerenstvo za žalbu pri ministarstvu čije članove imenuje Vlada. Trebali ste dopuniti stavak rečenicom: "Članovi povjerenstva ne smiju biti djelatnici ministarstva ili ne smiju biti iz uprave koja je izdala rješenje prvog stupnja.". Smatram da niti jedan član toga povjerenstva ne smije biti zaposlenih Ministarstva poljoprivrede ili da član povjerenstva ne smije biti iz uprave koja je izdala rješenje u prvom stupnju. Također, zašto dva člana moraju biti osobe sa položenim Državnim ispitom, odnosno inspektori, a tu se opet vraćamo na članak 14. stavak 2. u kojem govorite o rješavanju žalbe u drugom stupnju, gdje kažete: "Žalbu protiv rješenja inspektora ministarstva rješava povjerenstvo za rješavanje po žalbama iz članka 28. stavak 3. ovog zakona." Postavlja se pitanje kakve će biti odluke tog povjerenstva ako u njemu budu bili inspektori ministarstva, dakle kolege od inspektora iz prvog stupnja, možemo slobodno reći talija te tuži, talija te sudi. Hvala.
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Imamo prijavljene 2 replike. Prva je poštovanog zastupnika Bore Grubišića. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo. Poštovani kolega ukratko samo da rezimiram ovo vaše izlaganje. Naime, da počnem od kraja, EU postoje 2 odbora u Europskom parlamentu. Jedan je agri, dakle za poljoprivredu, a drugi je takozvani regij, za regionalni razvoj koji ukupno dakle, regionalni i ruralni razvoj koji ukupno raspolažu odnosno ne oni, nego li komisija a preko njih sa oko 65% sredstava EU. Gledajte koliko je Europa, dakle koliko je Europa brine i ulaže u poljoprivredu i ruralni razvoj. To je zapravo cilj gotovo EU, prvi i primarni cilj. Nadalje, govorili ste o poljoprivredno savjetodavnoj službi, ako je izdvajanje ili odvajanje opravdano izdvajanje poljoprivrednog savjetodavne službe od one poljoprivredne komore koja je silom utrpana glasovima većine u prošlom mandatu, jedini dobar ili pravi rezultat onda to nije nekakav rezultat, ove Vlade i ovoga ministra. Nadalje, govorili ste o tome da je ovo kasno itd., ali još je kasnije to što mi nismo imali priliku, evo prema dopisu, nije bilo prilike za javnu raspravu. Ove zakonske materijale je Vlada donijela prošli četvrtak, to je koliko 6,7 dana. Danas je na Saboru Republike Hrvatske. Je li bilo na nekoj raspravi? Nije. Nadalje, navodnjavanje, bezobzirno uložena sredstva o kojima je pričao gospodin Čobanković, ma nažalost mi se stalno vrtimo i ne znamo čak jel je 1 ili 1,5% ili 1,6% navodnjavanih površina u Republici Hrvatskoj, a višenamjenski kanal Dunav-Sava je potpuno ispario i izbrisan gotovo iz projekata i mogućnosti pokretanje građevinske operative na području Slavonije i Baranje kada bi taj, gdje bi taj kanal donio određenu dobrobit i boljitak i u navodnjavanju, i u turizmu, i u plovu i u mnogim drugim segmentima. Dalje, strategija prehrambeno-prerađivačka industrija, o njoj niko ne govori.
Hvala lijepa. Isteklo je vrijeme. Sljedeći ispravak netočnog navoda i poštovani zastupnik, ispričavam se, replika i poštovani zastupnik Vladimir Bilek.
Evo, poštovani kolega vi ste se u svojem izlaganju puno pričali o tome kako ministarstvo nije ništa radili i da jedino što je radilo da su tu pitanja poreza itd. i spominjali ste porez na dohodak i nestanka potpore dohotku. Pa mislim da nije istina, potpora dohotku niku ne bježi i ona ostaje. Ovdje se priča o porezu na dohodak i ulasku u sustav PDV-a za one proizvođače koji prelaze određenu količinu potpora. A samo da posjetim, u prije, u pretprošlom mandatu ta količina je bila, prvo je bila predložena 12 tisuća kuna, nakon toga 24 tisuće kuna, sad je za obvezni ulazak u sustav poreza na dohodak, odnosno sustav poreza na dohodak 48 tisuća kuna dok je u sustav PDV-a do sada bila 80 tisuća kuna, a sad je prebačena na 30 tisuća eura. Pričamo o ozbiljnim poljoprivrednim proizvođačima, ozbiljni poljoprivredni proizvođač ne znači samo onaj koji ima tisuću hektara, znači onaj koji ima 2 hektara plastenika ili nečeg drugog, ozbiljni proizvođač znači čovjek koji živi od poljoprivrede odnosno kojemu poljoprivreda povećava dohodak u njegovom kućanstvu. A ako on traži potporu za to, normalno je da, ako prelazi određene segmente odnosno okvire da jedan dio državi uplati kroz svoja davanja i ostalo. Ono što bih se htio ovdje osvrnuti baš zato što smo do sada imali nekontrolirane prijave u takvom segmentu evo možemo povući paralelu između zahtjeva za štetu od elementarnih nepogoda gdje smo imali prilike vidjeti u određenim zahtjevima da su tražena povrat sredstava odnosno pomoć sa sredstvima država čak i na okućnicama i vrtovima. Mislim da tu moramo povući određenu paralelu i da granice određene moraju biti.
Hvala lijepa. I odgovor na repliku poštovani zastupnik Igor Češek. Izvolite.
Sada kolega Bilek nije mi jasno šta je to aktivni poljoprivrednik, a kada ste spomenuli ozbiljnog poljoprivrednika sada mi je još malo manje jasnije. Što se tiče same dohodovne potpore ja koliko imam spoznaja vi se bavite pčelarstvom i uvjeren sam da mnogi vaše kolege koji se bave pčelarstvom i proizvodnjom meda su upravo umirovljenici kojima je pčelarstvo dopunska djelatnost odnosno primaju određenu nekakvu dohodovnu potporu za bavljenje tim čime se bave. Upravo kao što se mogu spomenuti i svoga susjeda Stipu koji ima malu mirovinu od 500, 600 kuna i bavi se poljoprivredom i prima nekakvu dohodovnu potporu zbog toga. Hvala.
Hvala lijepa. Idemo sa raspravom po klubovima. Klub Hrvatski laburisti i poštovana zastupnica Nansi Tireli. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo ja moram samo konstatirati da je naš ministar poljoprivrede jako sretan čovjek sam ovako protiv nas malo 17, da mu nije baš teško pa ćemo ovaj problem lako riješiti ali evo iskoristila bih ovu situaciju i ovu priliku da predsjedniče vas i predsjedništvo Sabora stvarno zamolim ukoliko je moguće da se važne teme za Hrvatsku i sve građane Hrvatske ipak stavljaju ne zbog novinara i ne zbog televizije, a ono u jutarnjim satima kada ipak ima malo više saborskih zastupnika ovdje u ovoj sabornici jer glasat ćemo o ovim zakonima onda kada se za to steknu uvjeti ali kako ćemo glasati znamo unaprijed što mislim da nije uredu. Proizvodnja mesa i mlijeka, broj goveda poljoprivrednih gospodarstva i zaposlenih u poljoprivredi u zadnjih 10 godina u drastičnom su padu, a ovisnost o uvozu iz dana u dan raste. Politika vođena prošlog desetljeća prouzročila je zaustavljanje proizvodnje i isporuke mlijeka u prosječno 15 obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava na dan što je na selu tvorilo teške gospodarske i socijalne rane. No to je samo jedan dio od problema. Najveći je problem preveliki uvoz. Hrvatska je u posljednjih 20 godina uvezla hranu u vrijednosti većoj od 9,5 milijardi američkih dolara više nego što je izvezla što znači da smo doslovce pojeli petinu akumuliranog duga zemlje i to stalnom tendencijom rasta tog prehrambenog deficita. Više od 2/5 tog deficita nastalo je uvozom mesa i mlijeka što je umanjilo rast BDP-a za najmanje 1% godišnje. U posljednjih 10 godina samo na uvoz mlijeka i mesa potrošeno je otprilike koliko i na izgradnju cesta. Evo prelazim na prijedlog zakona o dopunama Zakona o poljoprivrede. Izmjene i dopune toga zakona uglavnom su sitne korekcije koje bitno ne mijenjaju samu srž zakona osim dvije novine koje iščitavamo i koje se uvode ovim izmjenama i dopunama a koje su u načelu kao takve i za pozdraviti. Posebno tu mislim na osnivanje Hrvatske agronomske komore te ovlašćivanje agronoma za obavljanje stručnih savjetodavnih poslova što će nadam se ipak u konačnici doprinijeti razvoju poljoprivrede jer nakon više od 20 godina uvodimo struku u širu poljoprivrednu praksu. Druga novina koju uvodimo jeste dopunska djelatnost na poljoprivrednim OPG-ima i smatram da ta novina zasigurno može doprinijeti razvoju tih OPG-a ali i njihovoj konkurentnosti. Osvrt na zakon o izmjenama i dopunama Zakona o uređenju tržišta poljoprivrednih proizvoda. To tržište poljoprivrednih proizvoda u Hrvatskoj nije uređeno iako postoji zakon još od 2009.godine. zakon se kao takav oslanja na direktivu EU 1234/2007 kojom EU želi urediti i zajednički organizirati tržište poljoprivrednih proizvoda s posebnim odredbama za pojedine poljoprivredne proizvode. Ove je godine dograđivan i u EU posebice po pitanju mlijeka i mliječnih proizvoda ali i proizvođačkih organizacija u mljekarstvu pa smatram da su očite te promjene u EU evo primorale i našeg zakonodavca da prione određenim promjenama na korist mlijeku i mliječnim proizvodima. Prema iskustvima sa terena informacijama koje su izuzetno šture za javnost očito je da su zakon koristile određene grupacije u Hrvatskoj ali ne one koje se bave direktnom proizvodnjom koja je bila na otvorenom udaru uvoza i kojoj je ovaj zakon mogao omogućiti stabilnije uvjete tržišta, a onda zasigurno i sigurnije i kvalitetnije proizvode. Netransparentna provedba zakona djelomično je utjecala na činjenicu da je Hrvatska danas prehrambeno ovisna zemlja. Prema našim saznanjima u Ministarstvu poljoprivrede ne funkcionira Odbor za praćenje mjera uređenja tržišta koje je bilo obvezno ustrojiti po članku 5. Zakona. Ono što je dobro u novom prijedlogu zakona jeste zasigurno vraćanje pojmova mlijeko i mliječni proizvodi u članku 11. stavak 3. nakon što su 2011. godine bili izbačeni, a dobro je i uvođenje proizvođačkih grupa i organizacija s naglaskom na mlijeko i mliječne proizvode najprije u pojmovnik, a nakon toga i u članke zakona. U članku 9. javne intervencije, 10. potpora privatnom skladištenju, članku 11. posebne interventne mjere, članku 12. prilagodba ponude zahtjevima tržišta i članku 14. sustav posebnih pomoći, u svim tim navedenim člancima i njihovim sadržajima mišljenja smo da je potrebno ozakoniti, odnosno unijeti u članke zakonsku obvezu objavljivanja podataka o tržišnim intervencijama i propisom propisati način, sadržaj, mjesto i rokove obavljanja podataka. Ti podaci za razliku od dosadašnje prakse smatramo da moraju biti dostupni javnosti, u protivnom može se zakon koristiti prema potrebi i za određene privilegirane grupe. U članku 27. stavak 1. molili bi da ga malo pogledate i možda nadopunite na način da se iza riječi proizvođači dodaju riječi i prerađivači. Dakle neka i oni, a misli se dakle na prerađivače plaćaju za promidžbu potrošnje unapređenja tržišta i povećanja kvalitete mlijeka i mliječnih proizvoda. Zašto uvijek sav teret svalimo na leđa proizvođača? To je neravnopravno i još dodatni teret proizvodnji koja je ionako u velikom padu. Upravo bi trebalo biti suprotno, da prerađivači plaćaju za promidžbu da bi dobili sirovinu kao takvu. I na kraju, osvrt na Prijedlog zakona o poljoprivrednim poticajima. Zakon je nomotehnička obrada onoga što je usvojeno prije nekoliko godina u pregovorima Republike Hrvatske i Europske unije. Poticaji su dio instrumenata kojima se želi postići više ciljeva: jeftina i sigurna, zdravstveno ispravna hrana, skladan okoliš, održiva uporaba resursa i drugo. No sustav poticaja i odraz poljoprivredne politike kao takve koja se provodila ili provodi u pojedinoj zemlji Europske unije. Ulazak Republike Hrvatske u Uniju i prihvaćanja pravila o zajedničkoj poljoprivrednoj politici obećavaju da ćemo barem u sustavu poticaja dobiti dugoročnu strategiju koju do sada nemamo. Nažalost, ni ovaj prijedlog zakona nije na tragu pravila ponašanja Europske unije iako se već znaju gabariti i konture u sustavima poticaja Europske unije za programsko razdoblje od 2014. do 2020. godine. Situacija u Hrvatskoj je vrlo složena. Već samom činjenicom da se Zakon o poticajima od 2002. godine do 2011. mijenjao 15-tak puta što je u prosjeku od kojih 7 mjeseci po zakonu ili izmjeni zakona. U stvarnosti to znači da je jedan ratar zasijao određenu kulturu, a nakon žetve su vrijedila neka sasvim drugačija pravila. Jedan proizvođač mlijeka ostavio je buduću junicu za uzgoj i proizvodnju mlijeka, međutim u trenutku kada je ta junica, a sada već i krava počela davati mlijeko u međuvremenu se zakon o poticajima mijenjao čak 4 puta. Prijedlog novog zakona ne rješava pitanje budućnosti hrvatske poljoprivrede u cjelini. Njen se razvitak mora vezati uz cjelokupni razvitak zemlje, a trebao bi se zasnivati na rastu obiteljskih malih gospodarstava koje su u cijeloj Europi iskazana kao iznimno produktivan sektor. Primjedbe na ovaj zakon bile bi sljedeće: Hrvatska izrazito kasni u reformi i prilagodbi zajedničke poljoprivredne politike Europske unije, Ministarstvo izrazito kasni u prijedlogu donošenja ovog zakona jer Europska unija smatra da početak listopada 2012. godine je krajnji prihvatljivi rok ali bolje ikad nego nikad. Nije mi jasno da li sam ja krivo izračunala pa bi molila poslije ministra da mi obrazloži, u ovom prijedlogu zakona čini mi se da Republika Hrvatska nije u proračunu za 2013. godinu osigurala visinu omotnice koju je pregovarala u iznosu od 373 milijuna eura. Nismo osigurali ni omotnicu koju zakon predviđa kod sklapanja poticaja ako se prijavi veći broj površina ili korisnika, odnosno veći broj nositelja prava. Imamo previše puno pravilnika koji proizlaze iz ovog zakona, a koje će kasnije morat donosit i potpisivat ministar. Dobro je to što će u razdoblju od 3 godine jedinice lokalne samouprave ipak moći djelomično odlučivati, a i davati potpore iz svojih proračuna nakon odobrenja od strane Europske unije. I jedan detalj, u dodatku 3 kod nabrojenih iznimno osjetljivih sektora nalaze se npr. sve vrste maslinovog ulja. Ako je maslinovo ulje izrazito osjetljivi sektor zašto ne bismo u taj izrazito osjetljivi sektor mogli stavit i bučino ulje. Dobro je to što će udruge koje su registrirale oznaku izvornosti ili oznaku zemljopisnog porijekla moći koristiti poticaj kroz ovu mjeru ruralnog razvoja. Izrazito je loše to što se u prijedlogu ukida dosadašnja modulacija, dakle smanjenje stope poticaja za velike i najmanje primatelje za 8 ili 12% kao što je to bilo i do sada, a nije se ispunjavalo pa je očito da se i na taj način nekako na neki način štiti taj krupni kapital. Službeno se ukidanje modulacije pojašnjava time da se ono odnosilo samo na sredstva koja se dobivaju iz Europske unije, a Hrvatska će kao članica morati uvesti modulaciju 2014. godine, ali do tada mislim da imamo jako puno vremena i da pogodujemo najvećim primateljima poticaja koji u Hrvatskoj usput da kažemo primaju pet puta veći dio poticajnog kolača nego u Zapadnoj Europi i zemljama Europske unije. I nadovezala bi se još na kolegu Čobankovića i za kraj stvarno još jedanput apelirala na ministra da nekako riješi neisplatu potpore poljoprivrednicima, odnosno da se nekako stvarno iznađe način za određeni prijeboj između Ministarstva poljoprivrede koji je obveznik poticaja i tih istih poljoprivrednika koji su evo dužni Ministarstvu financija po bilo kakvim osnovama i da se onda taj problem pokuša riješiti, mislim ipak na zadovoljstvo svih. Hvala lijepa.
Hvala i vama na vaše izlaganje. Prijavljena je replika poštovanog zastupnika Borisa Kovačića. Izvolite gospodine Kovačiću.
Hvala gospodine predsjedniče. Evo koristit ću priliku i zahvalit se u stvari gospođi Nansi Tireli što je spomenula bučino ulje, jer iako sam zadnji tu prijavljen za raspravu, jedna od tema je upravo i bučino ulje. A ja koristim priliku s obzirom da nas je ovdje tako malo, evo dođite u Ivanić Grad u subotu i nedjelju, tamo je Bučijada. A vama još jednom hvala na tom pitanju, a kasnije ću ipak morat diskutirat. Predsjedniče, znam da sam vjerojatno zeru prekršio malo Poslovnik, ali oprostite mi. Nije bila prava replika. Hvala.
Hvala lijepa. Najprije, niste prekršili Poslovnik, nemojte se sekirat zato. Drugo nije nas malo, nas je dovoljno, sabornica je potpuno regularna, zainteresiranost saborskih zastupnika iznadprosječna, imamo, prijavili su se šest klubova, osam zastupnika, to je izvrsna zainteresiranost. Treće što želim reći, plan rada je bio objavljen unaprijed. Četvrto što želim reći, ovu sjednicu prenosi Max tv, Hrvatska televizija, B-net tv i internet. Dakle, nije ništa neregularno. Dapače, zgodno je tko ima dobru sugestiju, konstruktivnu raspravu. Najlakše je sada iznijet svoja stajališta. Izvolite. Prelazimo na, a ispričavam se odgovor na repliku. Izvolite.
Evo najprije da iskoristim ovo što ste vi sada rekli gospodine predsjedniče, pa da kažem , ja sam rekla da ne toliko zbog prijenosa, mene stvarno osobno da budem iskrena ne interesira tko gleda, ja sam rekla da bi voljela da nas je ovdje više u sabornici vis-a-vis nas samih.
Repliku ste imali kolegice.
To je evo na vaše. A sad kolege ja se ipak zalažem za onaj ravnomjerni razvoj svih regija, pa evo kako mi u Istri imamo sreću da smo to maslinovo ulje lijepo stavili na tržište i našli dobre i lijepe kvalitetne niše i ljude koji su za to ulje zainteresirani. Sigurno mi je stalo da u Hrvatskoj isto tako bude prepoznatljivo i bučino ulje jer je to mislim upravo na tragu te naše konkurentnosti i izvornosti o kojoj toliko puta pričamo.
Hvala lijepa. Time smo iscrpili listu klubova zastupnika u Hrvatskom saboru koji su prijavljeni za ovu temu. Prelazimo na raspravu, pojedinačnu raspravu u trajanju od deset minuta. Prvi za raspravu prijavio se poštovani zastupnik Zoran Vasić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog Sabora, uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo ja ću se u ovoj svojoj raspravi ograničiti samo na prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uređenju tržišta poljoprivrednih proizvoda, budući nisam stigao u onom djelu u ime kruga pa evo želim sada nešto reći. Evo ovo su druge izmjene i dopune navedenog zakona. Izvorno zakon je donesen u prosincu 2009. godine. Prve izmjene su bile u veljači 2011. godine. Dakle, ovo usklađivanje zbog, ovo su izmjene i dopune zbog usklađivanja sa pravnom stečevinom Europske unije. Dakle, uređenje tržišta poljoprivrednih proizvoda odnosi se na uređenje unutarnjeg tržišta i trgovine s drugim zemljama, priznavanje proizvođačkih organizacija i sektorskih organizacija kao i posebne odredbe za pojedine sektore. Uređenje unutarnjeg tržišta obuhvaća tržišne intervencije te pravila koja se odnose na proizvodnju i uvjete stavljanje proizvoda na tržište. Tržišne intervencije se provode kroz nekoliko mjera sukladno ovom zakonu. Jedna od njih su i javne intervencije, mjere otkupa, skladištenja i prodaje proizvoda. A ovdje želim reći, da upravo naše ministarstvo, dakle Ministarstvo poljoprivrede ove godine je sufinanciralo s jednom kunom po kilogramu, dakle konzumne jabuke, a industrijske sa 55 lipa, za što je u proračunu osigurano 38 milijuna kuna. Kvote su određene u iznosu od 30 tisuća tona za konzumne jabuke i 15 tisuća tona za jabuke za industrijsku preradu i upravo je to jedna od mjera ministarstva koja je već provođena ove godine, upravo kako bi se pomoglo našim voćarima koji su, koje je ove godine pogodila elementarna nepogoda, i to dvije elementarne nepogode, nažalost, u proljeće mraz i evo sada suša. Dakle, uz ovu mjeru u ovom zakonu su i druge mjere, dakle potpora privatnom skladištenju, posebne interventne mjere, prilagodba ponudama zahtjeva tržišta, sustav proizvodnih ograničenja te sustav posebnih pomoći koji se provode u sljedećim sektorima, sektor mlijeka i mliječnih proizvoda, maslinovog ulja, hmelja, voća i povrća, vina, sektor pčelarstva. Ovaj zakon, ovaj prijedlog zakona definira i pojam proizvođačke grupe ili proizvođačke organizacije kao pravne osobe osnovane na inicijativu proizvođača u sektorima određenih poljoprivrednih proizvoda. I ovdje želim citirati evo jedan naslov koji je objavljen ovih dana u jednim dnevnim novinama koji kaže: „Problem cijele ekološke proizvodnje proizlazi iz neorganiziranosti proizvođača“. Mislim da se to može proširiti na ostale nažalost sektore u poljoprivredi. Dakle, trenutno stanje po navedenom pitanju u Republici Hrvatskoj ni najbolje dakle nije riješeno. Premalo je proizvođačkih organizacija i organizacijskih oblika u kojima djeluju naši poljoprivrednici tako da nažalost ono što je normalno u razvijenim zemljama EU evo dosada nije bio slučaj kod nas. Osnovna logika svakako nalaže da je proizvodnja bilo kojeg proizvoda itekako jeftinija ako su ulazni troškovi, odnosno nabavka repromaterijala jeftinija, dakle ako nastupaju zajednički odnosno prodaja isto tako. Pokušalo se u prošlosti i sa osnivanjem tzv. strojnih prstenova, ali ni to nije zaživjelo nego dakle nije se našim poljoprivrednicima sugeriralo recimo da zajednički nastupaju, da ne kupuje svaki od njih traktor, da koristi skupe kredite nego evo očito da se u prošlosti na tome nije pozabavilo, nije se poradilo, ali sam siguran da će ministarstvo na čelu sa ministrom Jakovinom na tome poraditi. Ovaj zakon definira i trgovinu s drugim zemljama, odnosno uvozne i izvozne dozvole te carinske kvote. I evo nekoliko podataka mada je bilo govora i o tome koliki je uvoz, koliki izvoz poljoprivrednih proizvoda dosada bio u RH i ja ću iznijeti sljedeće podatke. Dakle, bez obzira što smo mi turistička zemlja, što ostvarujemo velik prihod od turizma itekako smo poljoprivredna zemlja jer koristimo nešto malo više od milijun hektara poljoprivrednog zemljišta. Dakle, možemo reći apsolutno da raspolažemo sa velikim resursima kada govorimo o poljoprivrednom zemljištu, a kada uzmemo u obzir i ono državno poljoprivredno zemljište koje se ne koristi onda tek možemo ovo konstatirati. Ali dakle vratimo se na uvoz i izvoz poljoprivrednih proizvoda. Dakle, uvoz u 2011. godini poljoprivrednih proizvoda je bio 2 milijarde i 592 milijuna dolara. Istovremeno izvoz, ponavljam u 2011. godini, prema podacima Državnog zavoda za statistiku je bio milijardu i 560 milijuna dolara. Dakle, pokrivenost 60% ovo što je kolega Čobanković govorio, ali nažalost kad se pogleda detaljnija statistika, kad se pogleda što to sve se uvozilo onda dolazimo do poraznih podataka da zapravo se o našoj poljoprivredi dosada nije brinulo na najbolji način. Pa je recimo za meso i klaoničke proizvode 229 milijuna dolara, za živež i životinje 160 milijuna dolara sve za uvoz. Mlijeko i mliječni proizvodi 163 milijuna dolara, povrće 103 milijuna dolara, voće 164 milijuna dolara, biljne masti i ulja 120 milijuna dolara, šećer 135 milijuna dolara itd., itd. Dakle, ne samo da ne izvozimo dovoljne količine poljoprivrednih proizvoda nego i ne osiguravamo dovoljne količine za naše vlastite potrebe pa tako po tim podacima proizvodimo poljoprivrednih proizvoda nažalost za samo 55% svojih potreba. Siguran sam da će se to promijeniti. Dakle, to je više nego žalosno te stoga podupirem sve napore Ministarstva poljoprivrede u cilju razvoja naše poljoprivrede, a prvi od njih sigurno je stavljanje već ranije spomenutog državnog poljoprivrednog zemljišta u funkciju jer nažalost 890 tisuća hektara takvog zemljišta nije u funkciji, trebamo si svi postaviti pitanje koje bi razvoj se osigurao samo s time da se to stavi u funkciju. I evo nekoliko primjera aktivnosti Ministarstva poljoprivrede u ovoj godini kada govorimo o uređenju tržišta. Evo prvo dakle što bih želio pročitati, a to je dakle da je 2. listopada ove godine 2012. godine stalni Odbor za prehrambeni lanac i zdravlje životinja Europske komisije na svojoj sjednici u Bruxellesu jednoglasno usvojio odluke kojima se RH bez ograničenja dozvoljava izvoz svježeg mesa svinja i proizvoda od mesa svinja na tržište EU kao i odluku kojom se odobrava izvoz školjkaša. To je u konačnici rezultat rada ovog Ministarstva. A da se vratim na uvoz i izvoz, po ovim pokazateljima 4,6 puta manje izvozimo živih životinja i mesa u odnosu na uvoz pa sam siguran da će se sa ovom mjerom, odnosno ovim odlukama to stanje promijeniti, odnosno poboljšati. I drugo što sam htio reći vezano na nešto što se tiče ovoga zakona, a to je da evo svjedoci smo bili neki dan o tome dakle da je javnost je bila obaviještena, odnosno saznala je novinari su saznali i obavijestili javnost o tome, dakle o otkriću nekoliko pošiljki mliječnih i mesnih proizvoda iz BiH koji su navodno bile zaražene salmonelom. Inspekcija je odradila promptno svoj posao i dakle sve ono što ne zadovoljava propisanu kvalitetu nije ušlo na hrvatsko tržište i informacija koja je nakon toga došla iz ministarstva dakle da svi dobavljači za čiju robu je inspekcijskim nadzorom utvrđeno da nije kvalitetna u idućem razdoblju su podložni pojačanom nadzoru te ako se takav slučaj ponovi više se neće moći plasirati ovdje svoje proizvode. Dakle, kraj citata, informacije iz ministarstva. Mislim da svi građani RH mogu biti sigurni znajući da se provode ovakve mjere. I na kraju dakle uz sve ovo što sam spomenuo novost dakle u ovom zakonu je pojam formiranja špekulativnih zaliha. Radi se o tome da zalihe poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda u slobodnom prometu u RH koji na dan pristupanja EU prelaze razine koje se mogu smatrati uobičajenim razmjenom zaliha mogu biti predmet kontrole i regresnog prava. I budući sam ranije rekao da je ovaj zakon usklađen sa pravnom stečevinom EU mogu samo zajedno sa svim prethodno rečenim ponoviti, odnosno istaknuti da ću podržati donošenje ovog zakona. Hvala vam.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Prijavljena je replika poštovanog zastupnika Petra Čobankovića. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine ministre. Uvaženi kolega a dvije stvari ću kazati, jedna je rekli ste o provođenju mjera intervencija na otkup jabuka, mandarina, grožđa i slično. Da, to je mjera koja se nastavlja u kontinuitetu i slažem se dobra mjera koja pomaže jer inače bi u ovako teškoj godini praktično sa ovakvim štetama kakve su imali i vinogradari i voćari praktično doživjeli kolaps. Ali to nema veze sa ovim zakonom. To je nacionalna mjera koja nema uporište u uređenju tržišta i mi je možemo provoditi dok nismo članica EU. Druga stvar, još jednom ću ponoviti određene podatke, gledajte kad govorimo o vanjsko-trgovinskoj bilanci, onda govorimo prvenstveno akcenta dajemo na uvoz. I slažem se, možda previše uvozimo, jel znate, ali isto vrijeme Hrvatska ima i značajan izvoz. I druga stvar, nemojmo se odmicat turizma, u turizmu se ostvaruju određeni prihodi. Najbolji oblik izvoza je kada se, ima potrošnju kroz turizam i to ti je izvoz bez prelaska granice. Iako je 7 milijardi prihod od turizma, oće bit 7 milijardi eura? Jel se slažemo da je minimum 15% na to otpada na hranu? Izračunajte sami onda i nemojmo govoriti da ne pokrivamo ni vlastite potrebe. Hrvatska pokriva, kada se to sve uračuna i vlastite potrebe i dio potreba za turizam, naravno.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Zoran Vasić.
… [[Govornik nije uključen.]]
Uključite mikrofon.
… [[Govornik naknadno uključen.]] da će dakle ove godine izdvojilo novce i za industrijsku jabuku upravo zbog teške situacije. Međutim, više ću se osvrnuti na uvoz i izvoz, dakle ja sam iznio podatke pa ja ću ih ponoviti, dakle nažalost prema podacima iz 2011. godine uvezlo se proizvoda u vrijednosti 2 600 milijuna dolara, a izvezlo se u vrijednosti 1 600 milijuna dolara. Znači, mi smo u minusu milijardu dolara. A kada znamo sa kojim resursima raspolažemo, onda je to žalosno, onda je to žalosno. I kada pogledamo koja je to struktura uvezene robe, bojim se, ja bi volio vjerovati u ovo što vi kažete ali po informacijama naših proizvođača do sada nisu uspjeli plasirati svoje proizvode hotelskim lancima, nego je to mahom bilo uvezena roba. Ali ću reći još nešto, nije li žalosno, nije li sramota da između ostalog uvezeno je, budimo iskreni za mali iznos u vrijednosti od milijun dolara, ali dovoljno govori, biljnog materijala za pletariju, prevedeno uvezeno su sigurno vrbove šibe. Je li se možemo složit s time da s obzirom na toliko neobrađeno poljoprivredno zemljište koje do sada sve ove godine nije stavljeno u funkciju, da se nije moglo poticati, odnosno da nije se moglo ići prema našim proizvođačima, pa da i to proizvode ako ne mogu ništa drugo, pa da bar to ne uvozimo. Hvala.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Sljedeći za raspravu od 10 minuta je poštovani zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa evo, moje izlaganje će ići u smjeru onoga što je zapravo kolega Vasić već najavio, odnosno moja rasprava se tiče Zakona o regulaciji tržišta poljoprivrednih proizvoda, odnosno jednog aspekta koje je kolega Vasić spomenuo, ali se nije na njemu zadržao. Naime, mislim da je vrlo bitno naglasiti kada raspravljamo, dakle o regulaciji tržišta poljoprivrednih proizvoda, da taj segment posebno treba regulirati budući da je tržište često generator nestabilnosti cijelog poljoprivrednog sektora. Dakle, ako govorimo o cijenama proizvoda i slično, da li proizvođači ocjenjuju da je to isplativo itd. Moram reći da je ta potreba prepoznata već i prije, pa se išlo u tom smjeru da se osnuju burze poljoprivrednih proizvoda koji bi učinili dostupnost velikih količina poljoprivrednih proizvoda na jedno mjesto, dakle olakšali eventualno prerađivačkoj industriji, ugostiteljima i slično brzi dostup poljoprivrednom proizvodu. I tako su osnovane burze u Rijeci, Benkovcu i Osijeku, ja raspolažem informacijama dakle samo u ta 3 mjesta, ali oni više funkcioniraju kao veletržnice. Međutim, po onome kako sam ja shvatio koncept burzi, veletržnice zapravo to nisu. Ono što su burze trebale učiniti, dakle je prije svega dostupnost velikih količina određenog proizvoda. Dakle, ako imate proizvođača, uzmimo recimo neku pivovaru, koja treba određenu količinu hmelja, ona se treba obratiti burzi koja ima, dakle u registru proizvođača, odnosno ponuđača tog proizvoda i lako može i na relativno bezbolan način, dakle kad se dogovore o cijeni doći do velike količine. Pomaci su tu stalni i pomaci dolaze i kao inicijativa nekolicine udruženih proizvođača tako da sam obaviješten da postoji Internet burza poljoprivrednih proizvoda za OPG. Inicijativa koja dolazi iz Bjelovarsko-bilogorske županije, to je možda budućnost, tim više ako uzmemo u obzir da OPG obrađuju trend od 70% obradivih zemljišta u Republici Hrvatskoj. Dakle, što se tiče zemljišta, ako gledamo to sa zemljišne strane, možemo reći da su mali proizvođači, dakle OPG tu svakako imaju primat. Druga stvar, što je isto kolega Vasić spomenuo je zadruživanje proizvođača i clastering koji je izuzetno bitan u ovom segmentu. Dakle, iz nekoliko razloga, prije svega omogućuje proizvođačima određenog proizvoda mogućnost da isporučuju velike količine određenog proizvoda. Dakle, ako govorimo primjerice o ugostitelju koji traži veliku količinu meda za svoju potrošnju, dakle jedan mali proizvođač mu to možda ne bi mogao ponuditi, ali njih 4, 5, 6 udruženih bi to možda mogli. Također, clastering i zadruživanje smanjuju ulazne troškove, dakle ako imamo više proizvođača koje sa manjim zemljištima koriste iste strojeve ili istu infrastrukturu ili razmjenjuju različite proizvode jer otpad jedne proizvodnje je zapravo sirovina za druge. Dakle, tu prije svega mislim na povezanost ratarstva i stočarstava itd. To stvara konkurentnost, dakle onda na taj način mali proizvođači postaju konkurentni i na tržištu. Referirat ću se ponovno tu na turizam, jer se turizam dosta spominjao, dakle veliki hotelski lanci i ostali su podložni Zakonu o javnoj nabavi, dakle oni moraju provesti javne natječaj ukoliko žele velike količine. Da bi mali proizvođači uopće mogli konkurirati na takvim natječajima oni moraju prije svega imati količinu, a onda moraju ponuditi zadovoljavajući cijenu, dakle koja će se onome koji provodi javni natječaj učiniti prihvatljivom. I na kraju ono što nije zanemarivo je brendiranje, brendiranje koje je izuzetno bitno i dati ću vam primjer iz pčelarstva. To je primjer dobre suradnje pčelara i jedinice lokalne samouprave u ovom slučaju Krapinsko-zagorske županije koji su zajedničkim snagama ishitrili novi brend, a to je zagorski Bagremov med. Dakle Bagremov med na kojem se radi da bude prepoznatljiv kao proizvod Zagorskih brega. Ono što je loše kod pčelara, a posebno mi je drago da dolazim iz Osijeka koji je uostalom i kolijevka pčelarstva u Hrvatskoj je to da se naš med često baš zbog te neprepoznatljivosti kao brenda često uvozi u EU dakle u svojstvu sirovine te se onda pakira u njihovu ambalažu i prodaje pod drugim brendovima, to za naše pčelarstvo mislim da mu ne služi na čast ako uzmemo u obzir dakle da izuzetan potencijal što se pčelarstva tiče imamo. Dakle prije svega ovo je apel jedinicama lokalne samouprave ali i ostalim državnim institucijama uključujući tu i ministarstvo da prepoznaju ovaj problem i da se aktivno uključe dakle proaktivno uključe u rješavanje istog. Pojedina ministarstva i državne institucije odnosno jedinice lokalne samouprave i rade. Dakle naveo sam ovaj zagorski primjer ali vjerujem da ih ima još. Ministarstvo poduzetništva i obrta tu sada također može uključiti i uključuje se sa poduzetničkim impulsom budući da su poljoprivrednici dakle ne egzistiraju svi samo isključivo kao OPG-ovi nego kao i d.o.o. itd. Dakle još jedanput ministre imajte to na umu, vjerujem da se i upoznati s tim problemom ali i svaki zakon koji će unaprijediti poljoprivrednu proizvodnju, a u ovom slučaju dakle tržište poljoprivrednih proizvoda ima moju podršku. Hvala.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Prijavljena je replika, poštovani zastupnik Vladimir Bilek. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče htio bih se u potpunosti u biti složiti sa vašim izlaganjem kompletnim samo bih htio dodati još nešto tome. Znači prvi u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji su prvi u Hrvatskoj pčelari zaštitili svoj brend, zove se Slatka nit, to je med od bagrema. Propisan je pravilnikom u suradnji i sa ministarstvom i sa Agronomskim fakultetom i evo i tamo smo otišli korak dalje u suradnji sa regionalnom samoupravom gdje smo kroz projekt Čaša mlijeka, žlica meda koji je išao od strane HNS-a pokrenut uveli u naše obroke, u naše vrtiće, u naše osnovne škole tri puta dnevno zdravu hranu kroz med, a sada polako nastavljamo dalje sa tim projektom Direktno uz mlijeko.
I odgovor na repliku, poštovani zastupnik Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Pa evo nisam … projektom držim da je to jako dobro primjer ali mogu vam dati i drugačiji primjer čisto da znate kakva je situacija na terenu. Dakle imate situaciju Dani meda u Hrvatskoj koje se održavaju u Osijeku da svake jeseni koji po meni budući i na snagu osječkog pčelarstva odnosno Osječko-baranjske županije i na tradiciju nisu dovoljno prepoznati i podržani od strane jedinica lokalne samouprave. Dakle nešto imamo dobru priču koja se definitivno može graditi pčelarski savez županijski je vrlo entuzijastičan oko te priče, želi širiti, međutim nedostatak sluha jedinica lokalne samouprave to može ugroziti. Hvala.
Hvala i vama. Sljedeći govornik je poštovani zastupnik Ante Babić. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine ministre sa suradnicima. Pa ja bih se prvo dovezao na izvješće gospodina Čobankovića i kolegice Tireli koji prihvaćam u cijelosti. Nešto što je vezano za elementarnu nepogodu sjećam se da smo u ovome Domu razgovarali o tome da se proračunska pričuva daje zapravo za cijene putnih karata srednjoškolaca, a to je očito danas nedostatak jer su se ta sredstva mogla iskoristiti za ovu elementarnu nepogodu. No, iz barometra Instituta za društvena istraživanja "Ivo Pilar" po percepciji hrvatskog društva poželjni gospodarskih sektora na lokalnoj razini 62,4% zauzima turizam i podržavaju razvoj turizma, a 50,7% razvoj poljoprivrede. To je i razlog bez obzira što se ova sjednica prenosi večeras ukrasnim satima možda bio da se ove točke ova objedinjena rasprava možda prenosila u jutarnjem terminu. No, ne trebamo biti puno pametni kako bismo napravili korelaciju između turizma i poljoprivrede a ja bih još ovdje dodao i drvnu industriju zbog hotelskih i drugih kapaciteta dolje i Dalmaciji. Normalno da je to nužno i potrebno i to svakako treba iskoristiti. Za sve ovo su prethodili infrastrukturni uvjeti, da toga nije bilo teško bismo danas govorili o uspješnoj turističkoj sezoni, teško bismo govorili o tome da nismo imali autocestu o velikoj posjećenosti naših turista pogotovo iz zapadne Europe. Ono što je bitno zašto spominjem taj dio turizma i autoceste u poljoprivredi, poljoprivreda ne smije, mislim da je to kolegica dobro rekla, ne smije zavisiti o meteorološkim uvjetima. Taj problem navodnjavanja odnosno odvodnjavanja je nužan i bitan upravo zbog poljoprivrednika. Ono što želim reći ali iz vladinog programa pročitati neću sve, Vlada u svom programu kaže i govori o većim ulaganjima u zemljišta, definiranje optimalnog odnosa između farmerske i industrijske poljoprivrede, provođenje komasacije, primjeni ekonomskih kriterija, podupiranju razvoja stočarstva, ratarstva, kapitalnim ulaganjima, osnivanjem razvojnih poljoprivrednih centara, gradnji odgovarajuće komunalne i ostale infrastrukture, poticanje održivog razvoja seoskog prostora itd., itd. Svakako pohvalno. No, problemi s hranom u svijetu trebaju se gledati kao jedan strateški faktor. To je nužno i to je bitno i to pametna Vlada mora iskoristiti. To je signal svima nama. Hrana je skupa i bit će još skuplja. Gospodin Vasić je govorio da imamo iskoristivo samo 1 milijun hektara što je, ne znam koliko je to u postotku ali svakako se može iskoristiti više. Ono što mi trebamo napraviti urgentno, a to je dok mi večeras pričamo jedna stočna farma ili jedno OPG je zatvoreno. Zato im pomognimo u određivanju prioriteta, prilagodbi politike i potrebe određenog prostora, regije, odabiru modela potpora i kontinuiranoj edukaciji. Vlada svakako pod hitno mora uskladiti program razvoja sa ukupnom gospodarskom politikom kroz šume, vode, poljoprivredna zemljišta, pridruživanje odnosno udruživanje manjih OPG-a ili slično, da nam se ne dogodi ovaj problem sa otkupom mlijeka u Dalmatinskoj zagori koji nama dolje stvaraju silne i velike probleme. Što nam se dogodilo u ovih 9 mjeseci? Smanjena je cijena mlijeka, sporazumno regulirane cijene su razvrgnute, ukinuta je tržišna intervencija sa 42 lipe po litri, povećana je cijena stočne hrane. Ako tome dodamo sušu i nedostatak stočne hrane onda vidimo koliko je teško hrvatskim stočarima, pa ako hoćete i ratarima i voćarima. Ono što mene posebno brine, a to je da se količina mlijeka koja je bila 600 milijuna litara povećana je na 750 milijuna litara i strah me da se ne vratimo ponovno u 2003. godinu na ovih 600 milijuna litara. Ono što je još jako bitno, pogotovo iz krajeva odakle ja dolazim, ta mala obiteljska gospodarstva, te male farme su vrlo bitne zbog populacije odnosno depopulacije stanovništva jer šteta je izgubiti to stanovništvo na tim krajevima. To mora također biti strateški interes Hrvatske. I na kraju da ne duljim jer je jako kasno, ne znam da li znadete gospodine ministre da je udruga mljekara za sutra najavila veliki prosvjed, ne znam da li razgovor sa vama i u Vladi i seljaci koji zahtijevaju najnižu otkupnu cijenu od 4,05 kuna po litri mlijeka jer im uz dosadašnju otkupnu cijenu od 1,99 do 2,40 gubici u proizvodnji minimalno iznose 1,5 kuna po litri. Troškovi proizvodnje povećavaju se iz mjeseca u mjesec, većina otplaćuje visoke rate kredita, skuplje je gorivo, struja, plin, veterinarske usluge, stočna hrana, a država im još nije isplatila ni sva dugovanja za proteklu godinu. Dodatni problemi ove godine bili su kao što sam rekao povezani sa sušom. Zbog toga je mlijeka puno manje. Iznesen je podatak da je samo u ovoj godini Hrvatskoj propalo od 1500 do 1700 farmi mlijeka što svakako nije dobro. U 2001.godini bilo ih je 58000, a danas ih ima samo 12800. U kolovozu ove godine proizvedeno je 4,5 milijuna litara mlijeka manje nego u istom razdoblju lani što je pad proizvodnje od 10% mjesečno. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Sljedeća je poštovana zastupnica Ruža Tomašić. Nema je u sabornici, gubi pravo rasprave o ovoj temi. Poštovani zastupnik Marijan Škvarić sljedeći je. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedniče Sabora, uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Pa evo ovdje je puno toga rečeno i ono što smo već definirali u okviru, ove zakone koji su danas pred nama, ja bih ipak možda sad ukratko rekao više što se tiče samog ruralnog razvoja. Baš temeljem toga ja kao gradonačelnik gdje direktno radimo sa ljudima, radimo sa poljoprivrednicima gdje izražavaju svoje poteškoće i probleme koje imaju. Prije svega za evo možda usporedbu, ruralni razvoj se definira u okviru Europske unije svako ono područje koje ima manju naseljenost od 135 stanovnika po km2 tako da generalno veliki dio Hrvatske spada pod ruralni razvoj i cijelo ovo područje kojem ja pripadam sjeverne Hrvatske je također u tom dijelu. Pa generalno što bi mogli konstatirati da nakon mnogih ovih izjava kako nam je poljoprivreda jedan od strateških razvoja Hrvatske da se puno ulaže u poljoprivredu, da imamo veliku tradiciju u poljoprivredi, ali kad to rezimiramo do ovog trenutka nekih mjesec dana ukinemo uvoz i mislim da bi jako brzo umrli od gladi. To je nažalost rezultat svega toga i to baš govori o tome da ako nismo dosad sami bili sposobni neke stvari definirati da evo prihvaćanjem prije svega ovih zakona koji se temelje da se može uskladiti i koji su definirani prije nekoliko godina u međusobnom pregovoru Republike Hrvatske i Europske unije pa se nadamo da ćemo onda to doista na onu razinu koja će prije svega definirati opstojnost razvoja poljoprivrede, a i držive u cjelini. Tu bih posebno ipak spomenuo stvari koje bi htio napomenuti na način da moramo imati specifičnost našega područja cijele Republike Hrvatske, ne smije se generalizirati. Jer ipak ova poljoprivredna raznolikost i bioraznolikost u dijelu od Slavonije preko priobalja, otoka, Hrvatskog zagorja, Međimurja, Podravine itekako treba to uvažavati i vidjeti kako na neki način napraviti specifičnost. Evo samo jedna stvar i digresija, jednom lošom poljoprivrednom politikom ne uvažavajući manji dio proizvodnje samo evo moga grada, područje grada Lepoglave od prije nekih 15-tak godina preko 2500 krava sada smo se sveli na manje od 200, s time da imamo samo još nekoliko koji imaju 10-tak i više krava jer Hrvatsko zagorje i ovo područje karakteristikama izrazito malih površina, velika rascjepkanost parcela, premali prinosi na tom dijelu minimalno poticanje površine, broj životinja, ne sređeni imovinsko pravni odnosi, staračka poljoprivredna domaćinstava, mala stada po gospodarstvu i prije svega, ako imamo OPG-e, oni su prepušteni sami sebi. To je tradicija gdje dugo godina su ljudi živjeli uz jednu kravicu, tele koje je ta obitelj hranila, sad više nema kome, gdje sa hraniti. To je problem nas u lokalnoj samoupravi, kako te, tu specifičnost pomoći s našim poticajima, potporama koje će biti od strane lokalne razine, županijske razine i razine državne. To je jako teško. Evo samo da spomenem da od 2002. do 2011. godine Zakon o poticajima, što je ipak poticaj, poticaji su najbitniji, mijenjao se petnaestak puta, što je u prosjeku zaista sedam mjeseci po zakonu, izmjeni tog zakona. I ono što je bitno napomenuti, u stvarnosti to znači da ako jedan ratar zasije određenu kulturu nakon žetve vrijedila su već sasvim drugačija pravila ili proizvođač mlijeka je ostavio, koji je ostavio budući junicu za proizvodnju mlijeka u trenutku kad je ta junica, poslije krava, već je taj poticaj promijenio se četiri puta. Tu sam već nekoliko puta i tokom ovog večeras rekli. Pa definiranjem da nas je sve to zajedno dovelo do smanjenja poljoprivredne proizvodnje, tehnološkog zaostajanja, smanjenja zaposlenosti, povećanja zaduženosti, nelikvidnosti, visokih cijena proizvodnje i zapuštanje ruralnih područja. Evo zaista možemo reći da sve više umjesto obrađene površine imamo površine pod šikarom i ja mislim da u Hrvatskoj najbolje uspijeva ambrozija. Naravno u tom dijelu i ta raznolikost i u ruralnom području i ostale stvari koje su možda dostupne, i još su u velikim povojima jer također nemaju i adekvatnu potporu s te razine, prije svega seoski turizam, bioplinska postrojenja i ostale poljoprivredne djelatnosti koje možemo na tom dijelu napraviti. U svakom slučaju hrvatska poljoprivreda je platila za sada preveliku cijenu u cilju gospodarskog integriranja u Europsku uniju, što i nije trebalo tako biti. Naravno, ovi svi zakoni ne rješavaju pitanje poljoprivrede u cilju Republike Hrvatske ali daju nadu i način rada kako se to radi u članicama. Sigurno će ministarstvo kroz ostale zakonske instrumente rješavanja doprinijeti tome da Republika Hrvatska jednog dana bude samodostatna u proizvodnji hrane. Također podržavam i ovaj zakon kao u ime kluba HNS-a jer konačno transparentnije dugoročnije otvara mogućnost sudjelovanja gradova i općina u sustavu državnih potpora, budući da na lokalnoj razini najbolje poznajemo svoj kraj i naše potrebe. Također želimo da kroz ove tri godine od ulaska u Europsku uniju koliko nam je dopušteno i dalje provodimo poticaje koje smo imali i do sada. Prijašnji zakoni što smo rekli su nas uvijek u tome ograničavali na razdoblje unutar jedne godine. I tako bi htjeli da i dalje, kao što je prijedlog ovih zakona, to bude transparentno i da to, žao mi je što već prije nije bilo provedeno. Naravno, u konačnici želimo da nam poljoprivreda bude što uređenija, a naročito da sve one špekulacije i nepravilnosti koje su se dešavale u poticajima i svim drugim stvarima, da uvijek bude podređena kaznama. Ja bi tu samo još spomenuo i nekoliko sugestija stvari koje bih htio iznijeti. Jedna od tih je da ono što smo već govorili da zaista u dodatku tri kod iznosećih sektora, ja isto sam primijetio i naročito i na sugestiju naših proizvođača s područja Sjeverne Hrvatske da zaista tu nema i bučinog ulja. Možda je bilo rečeno da prije kad su se definirali okvirni sporazum s Europskom unijom da u tom trenutku nije bilo velikih proizvođača, da to nije bilo toliko prisutno na tržištu. Ali evo unazad nekoliko godina i preko Udruge proizvođača bučinog ulja Hrvatske, zaista je taj proizvod i te kako vrednovan. I moram se čak i služiti jednom konstatacijom da nama na kontinentu je puno teže neke stvari definirati, provesti u odnosu na možda more. Maslinovo ulje samo po sebi valjda baš zbog velikog broja turista i neki koji to slikaju, snimaju, ljepše im je doći na more je više propagirano a mislim da bučino ulje apsolutno u svakom tom dijelu zavređuje isto takav tretman. Tu bih posebno spomenuo i evo primjer Međimurje, Goranske županije, gdje smo puno tu uložili. Evo ministar je bio posebno isto prisutan gdje smo posebno preko IPARD sredstava dobili sredstva gdje smo uložili u razvoj proizvodnje kapaciteta i preko ugovaranja itekako se taj dio širi. Već kad spominjem IPARD evo zamolio bih ministra i ministarstvo da zaista učinimo sve da sredstva koja su na raspolaganju još ovih godina, da educiramo ljude, educiramo poljoprivrednike, omogućimo zakonsku regulativu, da ju prilagodimo i da ta sredstva koja nam se jednostavno nude možemo maksimalno u tom dijelu iskoristiti. Također bih još spomenuo i sugestiju da se maksimalno koliko god se može udruge koje su registrirale oznaku izvornosti, tu bih prije svega spomenuo dobar primjer vanjskog zelja, ili zemljopisnog podrijetla meso zagorskog purana da više na cijeloj Hrvatskoj radimo na jednoj takvoj zaštiti. Ulaskom u Europsku uniju će se dogoditi, možda nam netko iz Skandinavije zaštiti nekakav naš proizvod u Hrvatskoj. Moguće je jer ono ne tko se sjeti prije, ali tko odradi sve one uvjete za taj, tako ne bi bio dobro, pa i vidimo da se svađamo da li kranjska kobasica spada u Austriju, Sloveniju ili možda nešto u Hrvatsku. Tu bi trebalo također upozoriti sve naše proizvođače i od strane ministarstva da se to više inicira i da ono, specifičnost i posebnost zaštitimo. Ipak je to naše. I naravno tom dijelu je da sve dobronamjerne sugestije, struke u rješavanju tog problema budu moguće da preko ministarstva to vidimo. Zaista ministar je evo zaista, ove godine obišao praktički cijelu Hrvatsku u razgovoru sa neposredno poljoprivrednim proizvođačima je također došao do ovih zaključaka. Evo hvala.
Hvala i vama. Na vaše izlaganje prijavio je repliku poštovani zastupnik Vladimir Bilek. Izvolite.
Evo uvaženi kolega, drago mi što ste spomenuli još pogotovo u jednoj rečenici bučino ulje i IPARD. Naime, gospodin Čobanković kad je izlagao ovdje rekao je da je bivša Vlada dobro završila pregovore. Drago mi je da je to prolazna ocjena, drago radi nas svih, al mislim da se ipak možda u nekim stvarima moglo bolje, pošto sad evo sad bučino ulje više ne možemo ni ubacivat ni ništa jer je ispregovarano tako kako je. Sad smo trenutno u toj situaciji. A vezano uz IPARD znamo da ovoga Republika Hrvatska odnosno naši poljoprivrednici su vrlo malo iskoristili sredstva iz tog fonda, prije svega zato što nismo bili pripremljeni. Nije se možda dovoljno odradilo na tom dijelu. Evo ja mogu ovdje reći da mi je drago što je ovo zadnji put kad smo bili u Bruxellesu i kad je imamo informaciju direktno znači iz Bruxellesa i ovdje iz ministarstva da nam konačno i ovaj krug IPARD-a ulaze i strojevi, znači i traktori do 100 kilovat sati. Znači, da su sad naši poljoprivrednici u mogućnosti dobiti povrat od 50% sredstava investiranih. Nažalost, možda je to ipak došlo malčice prekasno jer imamo strašno kratak rok za to iskoristiti, da smo mogli taj segment koristiti ranije sigurno da bismo sredstva iz IPARD fonda iskoristili u daleko većoj mjeri. Ono što bi se moglo ovdje povući paralelu između IPARD fonda i nekadašnjih naših kapitalnih ulaganja koja su sa stvarno dobrom namjerom ovoga ispala je jako loša. Zašto? Poljoprivrednici su išli u ogromne investicije, u kredite u izrade staja od 2, 3 milijuna kuna, dobivale povrate od milijun, milijun i pol kuna, ali nisu imali obvezu utrošiti ta sredstva dalje u investiciju ili u otplatu rata anuiteta kredita, nažalost. Jer tu jedan dio stvarno krivnje leži na samim poljoprivrednicima. Što su od tog dijela kupovali nećemo ulaziti jer ne možemo reći da poljoprivrednici kupuju skupe strojeve. Možda auto od 30, 40 tisuća eura jest skup stroj, ali jedan traktor ili jedan kombajn od 40-ak, 50 tisuća eura stvarno nije skup stroj i rekao sam malu cifru evo kao što ste rekli. Evo, samo mala digresija na ovaj dio.
Hvala lijepa. Sljedeći za raspravu je poštovani zastupnik Šimo Đurđević. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre, kolegice i kolege. Rekao bi moj Dragutin Tadijanović dugo u noć, u zimsku bijelu noć pa ću i ja onda ovo je jesenska noć pa ću ja skratiti maksimalno. Smatram da smo trebali pojedinačno točku po točku raspravljati, ali poštujem odluke i to je tako. Želim nešto reći o potporama u poljoprivredi. Sve Vlade dosada, u proteklih 8 godina, a i ova Vlada značajna sredstva izdvaja za potporu poljoprivredi ne samo za kulture koje su posijane nego su se potpore davale i za kapitalna ulaganja tj. povrat sredstava na kupljene strojeve, izgradnju farmi, višegodišnje nasade itd. da ne oduzimam dragocjeno vrijeme, a sve iz razloga kako bi taj hrvatski seljak spreman što se tiče opreme i resursa zemlje, farmi i svega ostalog spreman dočekao ulazak u EU na to ja bih rekao europsko i svjetsko surovo tržište kad se tiče poljoprivrede. Da li smo u tome uspjeli? Ja mislim da da jer su značajna sredstva uložena. Propusta je bilo. Na primjer ona prva povjerenstva za dodjelu poljoprivrednih zemljišta mnogi, ne mnogi, mnogi je grubo od mene neki koji se nisu bavili tradicionalnom poljoprivrednom proizvodnjom dobili su velike površine, uzeli kredite, te površine nisu imali ni referentan prinos na tim površinama, uzeli skupe strojeve i ušli u probleme. Danas zatvaraju farme, OPG-ove, poduzeća i slično. Ali ljudi koji su ispekli zanat na poljoprivredi, koji su jeli kruh sa 7 kora bogami snašli su se u ovim i ovakvim uvjetima jer nikada u povijesti nisu imali potporu nego su morali plaćati porez na poljoprivredno zemljište itd. Mislim i smatram taj resurs poljoprivrednog zemljišta da kod nas u Hrvatskoj nije u potpunosti iskorišten. Ako uzmemo u obzir one površine koje se ne obrađuju, ako uzmemo u obzir one površine koje su pod minama, koje trebamo što hitnije razminirati kako bi i njih stavili u funkciju a sve naše općine i gradovi, ja mislim 99, 98% su donijele programe raspolaganja poljoprivrednim zemljištem gdje su obavezno morali staviti povrat, a taj dragi prijatelji povrat još i dan danas ljudi koji su oštećeni imaju rješenja, nisu svi ima primjera, uvedeni u posjed. Što im je bivši sustav oduzeo. Sljedeće je koncesije, zakup i prodaja poljoprivrednog zemljišta i nešto vrlo bitno što sam primijetio na terenu, ja vjerujem da ste i vi to primijetili, a to je Zakon o okrupnjavanju poljoprivrednog zemljišta nema ovih oblika, po meni raspolaganja, znači povratak koncesije, zakupa i eventualno prodaje Zakona o okrupnjavanju poljoprivrednog zemljišta ako nisu napravili jednu predradnju, a to je izmjera poljoprivrednog zemljišta a to još uvijek u nekim našim županijama nije učinjeno. Bez izmjere poljoprivrednog zemljišta nema raspolaganja poljoprivrednim zemljištem. I ako se radi o povratu i o koncesijama i o zakupu i o prodaji. Treba nastaviti sa onom praksom koju je bila kod nas na terenu, ne znam sada kakvo je tu stanje da je Državna geodetska uprava plaćala 33% izmjere, županija 33% i općina ili grad na kojoj se izmjera vrši 34%. Tu je trebalo izdvojiti značajna sredstva kako bi ove oblike raspolaganja mogli u punoj mjeri koristiti naši poljoprivrednici. Ovdje je bilo spomenuto održavanje kanalske mreže 3. i 4. reda. Ono što smo u proteklih 4, 5 godina napravili danas je to opet zaraslo u šiblje, korove i zašto? Jer se nije održavalo. Nije bilo tarupirano i izmuljivano ti kanali 3. i 4. reda. Poljoprivredna inspekcija treba i mora raditi svoj posao, ali se događaju neki apsurdi na terenu da sitni poljoprivrednici imaju svoje posjede na 15, 16 , 17 mjesta pa u Uredu državne uprave dođe do greške ovdje ječam, ovdje je pšenica ili zob a potpore su za taj iznos iste na te kulture, a ne našli smo ti grešku kompletno nemaš nikakvu potporu na sve ostalo što si te vegetacijske godine zasijao. Poljoprivredno zemljište koje nije iskorišteno općina je dužna, dati to poljoprivredno zemljište na, ima obvezu dati to poljoprivredno zemljište na jednu vegetacijsku godinu da zemlja ne stoji pusta. I imamo slučajeva na mojoj Brodsko-posavskoj županiji gdje su to načelnici općine učinili i izdali potvrdu tome kome je dao da može koristiti potporu i na kraju bili kažnjeni jer je u proceduri, je napravljena greška, nije natječaj bio objavljen na oglasnoj ploči itd., nisi smio dati potporu tome kome je povjerenstvo jednoglasno dodijelilo zemlju, nego si morao dati, mogao dati potporu prethodnom korisniku koji je tu to isto zemljište koristio mislim ugovor na 10 godina. I ja apeliram kao i moji kolege koji su večeras spomenuli ove godine štete su bile u poljoprivredni enormne i molim da se izmogne bilo kakav način kako bi ljudi, poljoprivrednici koji su te štete imali bili na bilo koji načini obeštećeni. I zadnje što ću reći, zadruge. Naš poljoprivrednik u bilo kojem dijelu Republike Hrvatske ima neku odbojnost, averziju prema zadrugama. Kod mene naš slavonski seljak naučio da svako ima sve svoje, od traktora, 50, 60, 150 konja, sve priključke i kombajn na kraju, umjesto da su se udružili, uložili to sve u zadrugu i 5, 6, 8 koliko je ljudi i dakako da ovi ljudi, ovi poljoprivrednici koji su ušli sada u poteškoće ne mogu vraćati svoje kredite. Da zbog toga ne udruživanja su upali u te poteškoće i sada imaju velikih problema i sada su im svi na kraju krajeva krivi. Kao i predstavnik moga kluba, jer rekao da će podržati ova 3 zakona, tako i ja. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Za repliku se prijavio poštovani zastupnik Vladimir Bilek. Izvolite.
Poštovani kolega, evo ovako, mislim da niste u pravu kad ste rekli da kod inspekcijskog nadzora, kad se naiđe na neku nepravilnost, da se oduzima kompletna potpora. Ja koliko znam iz praktičnih iskustava kod kolega poljoprivrednika da ukoliko se desilo, jer su ponekad i mijenjali zemlju, a to nije bilo ucrtano pa ipak došlo do problema imali su određeni procentualno smanjenje u isplati potpora. Znači ne oduzima se kompletna količina nego kad se nađe nepravilnost onda se urgira po toj nepravilnosti. Složio bih se s vama, s konstatacijom da smo strašno puno novaca investirali u poljoprivredu i da je bivša Vlada to odvojila enormne količine u proračunu, daj Bože da je moglo i više, daj Bože da smo mi sad moli u ovom proračunu odvojit više. Normalno da oni ljudi koji su tad vidjeli mogućnost i način poslovnog razmišljanja, evo ja mogu jedan, kao jedan dobar primjer reći za jedno obiteljsko gospodarstvo Kek recimo iz Brestovca, koje je sa investiranih 20 tisuća eura na startu i malom štalicom došlo do sad jednog uglednog poljoprivrednog gospodarstva i radi kapitalnih ulaganja i radi korištenja svih mogućnosti sredstava koje država radila. Ali ono što niste dobro radili, nije funkcionirao nadzor. Išlo se dijeljenje potpora na područjima gdje uopće nisu bila zasijana, da su se te potpore vratile, a to su bile ogromne površine gdje su potpore bile dijeljene a nikakav nadzor nad tim potporama nije bio, tako da. Mislim da tu ne možemo složiti baš da se jako dobro pripremio poljoprivrednik. Mislim da je nadzor funkcionirao da bi smo imali gotovo 30% poljoprivrednika uspješnih više jer ponekad i kad neko pokuša, znate kako kažu "Prilika čini lopova", a kad taj neko ko je u prilici dobije po prstima onda drugi put razmišlja pa ne ulazi u tu priliku. Hvala.
Hvala i vama. Zadnji prijavljeni zastupnik za raspravu u trajanju od 10 minuta Boris Kovačić. Izvolite.
Uvijek neko mora biti zadnji. Gospodine predsjedniče evo hvala vam lijepo što ste mi dali riječ i također vam zahvaljujem nakon i evo moje replike što ste tako lijepo zaštitili sve nas i u ove kasne sate, da imamo pravo govoriti. Ja ću, bez obzira na to biti uviđavan, pa ću maksimalno skratiti ovu svoju raspravu ipak je kasno. Tako ću i preskočiti raspravu o Zakonu o poljoprivrednom zemljištu, ali iskoristit ću ovdje priliku, evo s obzirom da je ovdje nazočan gospodin ministar sa svojim suradnicima i gledam kako je to jedna mlada ekipa i naravno da nas strpljivo slušaju, a šta će drugo. Međutim, htio bih ipak reći, pored svih ovih problema o kojima smo slušali, doista sam pažljivo slušao kompletnu raspravu, po meni je bila i kvalitetna i produktivna. Meni se čini, vi imate lijepi posao, mladi ste ljudi, u poljoprivredi, ja imam već fest godina, ja imam 39 godina radnog staža, možda i više. Vjerujete mi upoznao sam toliko vrijednih ljudi, naročito u poljoprivredi, pa i polutana. Dajmo njima šansu, ajmo se malo otkloniti od ovih špekulanata o kojima je bilo riječi, o ovih koji iskorištavaju ovo ono. Toliko imamo divnih ljudi i to čini mi se u svim krajevima Hrvatske, osobno ih poznam. Vi tu imate prekrasnu priliku, poljoprivreda još uvijek ima veliku šansu, ja vam držim palčeve. Ja ću večeras samo govoriti o jednom aspektu vezano uz Zakon o potpori u poljoprivredi i ruralnom razvoju. Već je toliko bilo rečeno da sam doista počašćen, evo poštovane kolegice i kolege jer evo dolazim iz grada, toliko puta spomenuto to bučinje ulje, dolazim iz grada gdje je evo 8 puta već bučijada, dolazim iz grada, vi ste spomenuli i udrugu za proizvodnju bučinog ulja, evo ona je zahvaljujući toj bučijadi osnovana u Ivanić gradu. Naravno, da bi i ona bila osnovana i negdje drugdje i da nema te Bučijade ali evo mi si tepamo sami sebi da je to ipak učinjeno nešto prije upravo u Ivanić Gradu zahvaljujući toj Bučijadi. I upravo i tu govorim s tog aspekta što je bilo ovdje postavljeno pitanja a znam da je jučer bila i rasprava na matičnom odboru jel tako na Odboru za poljoprivredu i dobili smo čak i odgovore i pri tom mislim bar sam tako se informirao da i te 2009.godine kada je i dogovarana mjera 11 jel tako i poglavlje 11 odnosno ove ostale mjere da se i nije više moglo izdogovarati posebno u tom sektoru. Ali upravo to i stoga govorim što mislim da je to sada zadaća i na ministarstvu ali i na svima nama. Vi ste isto spominjali i jedinice lokalne samouprave i regionalne da iznađemo tu i neke druge mogućnosti i kroz te sektore koji nisu možda sada pokriveni i očito ne mogu biti i vi ćete to sigurno sada se referirati na to ali šansa postoji, prilika postoji da se pomogne tim i takvim proizvođačima i na drugi način. Pri tom evo kada smo već spomenuli te buče, to je prekrasan proizvod koji je tako rasprostranjen, to je prilika na čitavom području RH i možemo biti značajan proizvođač ne samo u Europi. Žalosno bi bilo da se izvozi samo koštica, da nam se ne desi što se Hrvatskoj desilo sa šumama. Stoljetno iskorištavanje i izvoz trupaca i eventualno rezanje piljene građe. Prije su nam to uzimali, krali, poslije smo zadnjih 100 godina koliko znam to dobro i prodavali. Ovo je koliko sam poučen prilika da se napravi gotov proizvod bilo bučino ulje, kažem može se izvesti bez ikakvih problema, uvjeravaju me tako. Za sada izvozimo ovo što ste vi spomenuli na primjeru meda, tako isto izvozimo košticu, a onda pametni dečki u Austriji to lijepo prerade i lijepo prodaju ne znam kakvo djevičansko ili kako se već ne zovu te vrste ulja. Ja samo to govorim stoga da bi bio koliko toliko još jednom utjecao upravo na vas. Siguran sam da postoje mjere, postoje mehanizmi da malo i osokolimo te sve naše proizvođače, da im damo priliku, a to je ustvari prilika svima nama. Zbog toga evo mislim da je poljoprivreda doista grana gospodarstva sa velikom šansom. Naravno nisam vas ja sada ovom svojom diskusijom posebno ni prozvao, pa siguran sam ni opteretio ali mislim daje to evo, čak mi se čini da je to jedan od ljepših poslova, možda se gospodin Čobanković ne bude sa mnom kao bivši ministar poljoprivrede složio. Ali ja mislim da je to jedan krasan resor gdje svi skupa možemo jako puno napraviti. Ponavljam, daj dođite svi na Bučijadu, ponavljam zbog te jedne baterije ljudi u Hrvatskoj vrijednih, vrijednih ljudi. Uvijek govorimo o onom lošem i ja bih mogao takvih primjera ispričati isto puno, jako puno. I ako nam je negdje potrebno malo konsenzusa zato mi je bilo drago čuti da će i klub HDZ-a podržati ove zakone ili dva zakona bar, dva, tako je, vidite koliko sam vas pažljivo slušao, isto tako bilo je afirmativno iz drugih klubova i to mi se čini da nam je svima skupa potrebno i mislim da sam si to obećao da neću više govoriti. Evo malo duže nego što sam mislio. I još jednom poziv dođite u subotu bit ćete mi dragi gost u Ivanić Gradu. Gospođe i gospodo hvala vam na pažnji.
Hvala i vama. Završna riječ, ministar poljoprivrede gospodina Tihomira Jakovine. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Štovane kolegice i kolege. Ja zbiljan nisam odgovoran što je termin bio ovakvi, ja sam od Vlade na dispoziciji i mogu vam reći za niz sastanaka koje bi danas mogao odraditi zbog tog stand by i nisam bio u prilici, a i volio bih možda da je više kolegice i kolega tu i da čujem još pohvala na ova zakonska rješenja ali isto tako konstruktivnih primjedbi i prijedloga koje sam čuo u današnjoj raspravi. Ja sam vas isto pozorno slušao sa svojim suradnicima, dosta stvari smo i pribilježili kao takovo i mislim da je dosta toga rečeno nakon dobrog promišljanja, dobre argumentacije iako dosta stvari ukazuje na nepoznavanje same materije. Ja ću pokušati s obzirom da je zbilja malo kasnije vrijeme biti isto dosta brz i proći i napraviti mali osvrt na ova izlaganja. Nisam koristio ovu priliku koju sam mogao po Poslovniku nakon svakog izlaganja nego pokušati sublimirati jer sam i predvidio da će bit određenih ponavljanja po analizi svakog zakonskog prijedloga. Glede očitovanja kolege Mateljana vrlo kratko vidi se da dolazi iz jedinice lokalne samouprave i da mu je strašno važno problem ruralnih područja. Par stvari je naveo ako govorimo o važnosti ruralnog područja 21,5% RH su ruralno područje na kojem živi gotovo 50% stanovništava, isključivo su to područja gdje je poljoprivreda jedan od osnovnih grana strateških grana ili grana gospodarstva ili grana bavljenja poduzetništvom i kao takva su izuzetno važna. Zbog toga i radimo program ruralnog razvoja koji je strateški dokument za vremenski period 2014.-2020.i kroz njega će biti omogućeno kvalitetno povlačenje svih sredstava pogotovo ovih drugih sredstava iz drugog stupa, govorim o 333 milijuna eura koja će nam biti na raspolaganju. Ne bih se složio s onom pričom da će korištenje Agroneta kao modernog alata biti tako ograničavajuće iz jednog razloga od 95 tisuća podnositelja zahtjeva mi sada imamo gotovo 30 tisuća poljoprivrednih proizvođača koji se uredno koriste internetom i uredno koriste sustavom. Ono što ćemo morati napraviti da sve naše službe govorim o savjetodavnoj službi, agencijama, inspekcijama odrade svoj posao i budu dobar servis, onima koji nisu tako informatički spretni i spremni. Uvijek postoji ona mogućnost da će se moći otići fizički u ured Agencije za plaćanje i dobit podatke od djelatnika u samoj agenciji. Znači to neće biti problem, ali računamo da ćemo zapravo permanentnom, stalnom edukacijom naših poljoprivrednika taj broj od 27, 28 ili već gotovo 30000 kroz par godina dići na barem 50% ili preko 50% se ljudi koristi sa agronetom kao jednim modernim alatom pristupa informaciji. Upis zemljišta u ARCOD i dosta je bilo rasprave i vezano za zemljište. Moj štovani kolega i prijatelj gospodin Šima Đurđević je već malo preskočio, za jedno dva-tri tjedna će bit u raspravi Zakon o poljoprivrednom zemljištu pa sad neću se puno na njega elaborirati i osvrtati, ali ista stvar. Upis u ARCOD, znamo koliko je upisano, kako to je uvjet, znamo da imamo još jedan rok prolongata, ne 5. mjesec iduće godine nego još godinu dana dodatni i zbog tog ulazimo u zemljišnu reformu jer je važno da što više nećemo reći milijun hektara ili nezgodno odredit da ćemo u godinu dana stavit milijun hektara u funkciju, pogotovo ako uzmemo da smo u 10 godina po postojećem zakonu od 890 000 hektara poljoprivrednog zemljišta koje je u vlasništvu Republike Hrvatske samo 260 000 hektara stavili neki oblik raspolaganja. Pa će napravit sve sukladno novom zakonu i onim zakonima koji idu u paketu iza njega, a to je zakon o komasaciji, izmjene i dopune zakona koji će omogućiti cijepanje zakona o nasljeđivanju i sve ono što će ići, ali i izmjere, znači zemljišnoknjižni ispravni postupci koji se moraju završit da bi stanje na terenu, gruntovnica, katastar bili sukladni i provedivi. Znači to je zemljišni paket koji dolazi i koji radi, onda će to riješiti ovu nadopunu površina u ARCOD-u u odnosu na milijun i 9 hektara koliko je trenutno u ARCOD-u. Precizirat rokove isplate, to se radi pravilnikom. Mi smo i u ovoj godini pokazali za proizvodnu 2011. da smo već krajem prvog kvartala počeli isplaćivati ako je zakonska obaveza isplate potpora bila u 6. mjesecu, gotovo 50% obaveza su platili već od 26.3. nadalje, većina obaveza je plaćena i ove sugestije koje sam čuo od gospodina kolege Čobankovića i od gospođe Nensi je u zapravo, još ću jednom objasnit. Od 95000 podnositelja zahtjeva negdje samo oko 6000 je onih kojima nisu isplaćene potpore. To su poljoprivredni proizvođači, obrti i tvrtke koje su puno više u iznosima dužne od iznosa koji su trebali dobiti za potpore. Govorimo 100% i više iznosa koji su bili dužni. Dva puta su imali mogućnost reprograma svojih obaveza u poreznoj upravi ili su mogućnost zatvoriti obaveze i onda će im biti to kao takvo isplaćeno i taj broj dosta njih je konzumiralo. U početku je bilo njih oko 10, 11 tisuća koji na taj način nisu odmah u prvom naletu dobili potpore ali kasnije kad su izreprogramirali svoje obveze prema državi, prema poreznoj upravi im je uredno isplaćena potpora. Ovo najvjerojatnije će biti … kompenzacija omogućen kao takov jer to se treba promijeniti OPZ i još neke stvari da bi se stvarno tehnički moglo napraviti. Program ruralnog razvoja, lider pristup mjera 202, agrookolišne mjere, sve su stvari koje će na neki način ubrzati i kvalitetno unaprijediti razvoj ruralnog kraja i to nam između ostalog dijelom i ovi zakoni omogućavaju. Štovana kolegica Vukobratović kao i vi ste dobro primijetili da smo na ovom zakonu o poljoprivredi vrlo i značajno radili na tome da damo puno više značaj samoj struci i tom dobrom … koji bi struka i znanost, ali i struka, ona primijenjena praktična struka koju kolege agronomi, veterinari i svi oni koji rade i žive u agraru mogli prenijeti na naše poljoprivredne proizvođače, dali smo im značaj jer prvi puta će i agronomi imati kao struka svoju komoru, ali isto tako i mogućnost stručnog savjetovanja i privatne savjetodavne službe i veći i bolji značaj naše poljoprivredne savjetodavne službe kao takove koja sad ima i nadzor, odnosno imat će nadzor i mjere za praćenje integrirane poljoprivredne proizvodnje koja je dosad se radila samo parcijalno. Radile su inspekcijske službe, ovo će sad bit sustavno, način kako to treba jer znamo koji je značaj integrirane proizvodnje. Špekulativne zalihe, … tržišta je nešto što smo isto mislim na kvalitetan način napravili ili slučaj da su se takve stvari desile ili kod naših da li proizvođača ili tradera ili nekoga, posljedice bi snosila država, penale bi plaćali mi kao država. Na ovaj način uređenjem u ovom obliku u zakonu mi smo tu odgovornost prenijeli na onoga tko će to napraviti, odnosno postojeća mogućnost da zaštitimo interese i proračuna same države. Štovani kolega Čobanković, ispred kluba HDZ-a pozorno sam slušao i moram se složit s vama i u uvodnom izlaganju sam istakao sve ono što je bilo dobro i što je napravljeno dobro kroz pregovore i kroz pristupni ugovor i tu je određeni veliki dio posla. Da li su neke stvari se mogle još malo bolje i kvalitetnije, ali u odnosu kad kompariramo sa uvjetima koje su imale neke zemlje koje su ulazile prije nas mislim da je tu odrađen dobar posao. Žalosti me što u cijelom sektoru nisu u pripremi te stvari napravljene malo bolje pa da smo i ta značajna sredstva koja smo imali i po programu SAPARD-a i IPARD-a bila puno više korištena, puno više napravljeno, pripremljeno, aplicirano projekta koji će povući 1,77%. U '10., '11. godini je izuzetno malo iskorištenje i tu postoji strašno veliki prostor i to je ono na čemu svakodnevno radimo, od ustroja i rada svih stručnih službi u Ministarstvu, agencija, savjetodavne službe i ostalo i u ovih prvih 9 mjeseci već sad imamo 2,5 puta veću apsorpciju sredstava, gotovo još milijardu kuna nam je u IPARD-u na raspolaganju i tu će biti još dodatno posla. Kad govorimo moram se mrvicu samo osvrnuti na ovo što ste rekli, intervencija 042. Stočarstvo je trenutno najizloženiji sektor, sektor sa najviše problema i mi pozorno pratimo i pokušavamo sa nizom mjera to zaustaviti, odnosno promijeniti i pomoći. Koliko … dodatnoj intervenciji 042, je, ali ona je bila ograničena mjera koja je završila u 11.mjesecu prošle godine, a čak i od kolovoza nadalje uopće nije bila plaćena. Ja sam je plaćao u 1. i 2. mjesecu kao takvu mjeru i to naši proizvođači mlijeka znaju, isto kao to da bi po postojećem zakonu oni naknadu od 0,50 % trebali dobiti tek iduće godine za ovu proizvodnu godinu, iznosi svojih mogućnosti da 50 % sredstava te proizvodnje isplatimo već kao neku vrstu avansa, odnosno u ovoj tekućoj 2012. godini. Govorimo o gotovo 30 milijuna kuna na bazi mjeseca. Kad govorimo o propadanju broja farmi, to su loši podaci, to su podaci koji ne vesele, koji nisu dobri o povećanom broju stoke, odnosno odustajanje od proizvodnje. Ali mislim kako ste i vi rekli iako su malo brojke drukčije, ne 58 tisuća 2003. bilo je i više. Bilo je oko 60 i nešto tisuća obiteljskih gospodarstava koje su predavali mlijeko u referentni laboratorij kad je otvoren, a sad govorimo o 12 tisuća i 800. Ali već krajem prošle godine u prosincu smo imali samo 14 tisuća obiteljskih gospodarstva koji su proizvodili mlijeko. To je trend znači, koji nije se i ne dešava se sve u ovih 8,9 mjeseci koliko Jakovina vodi Ministarstvo i njegov tim. To je jedan trend koji jednostavno tako i trend koji nije isključivo vezan samo za nas nego možemo pogledati zemlje regije i zemlje Europske unije jer tako i trendovi stoje. Mi iz mjera smo tu pripremili, dio je i u ovome paketu zakona koji vam je danas prezentiran. Da sad ne idem po onome dijelu osim prava na regionalno plaćanje, prava iz nacionalnog plaćanja na nacionalne rezerve, … [[Govornik se ne razumije.]] za plaćanje za iznimno osjetljive sektore. Tu smo napomenuli i označili da imamo i specifična plaćanja. Specifična plaćanja su 10 % od ukupne omotnice ZPP-a. Ako govorimo o 317,3 milijuna eura, to je 37 milijuna zarez 3 eura koja ćemo moć interventno koristiti za najugroženije i najosjetljivije sektore. Iduće godine govorimo oko 103 ili 105 milijuna gdje ćemo pokušat kroz tako mjere ne samo za mljekarstvo odnosno mliječnu proizvodnju mlijeka nego i za … [[Govornik se ne razumije.]] sektor koji je problematičan sa takvim sredstvima koja smo iznosili u okviru ovoga i u okviru preslagivanja iznosa i omotnica i konačnih iznosa, pronašli smo način da se na taj način intervenira i pomogne. Rekao sam da ću biti kratak, a ovaj malo mi bježi, ne bježi nego je bilo dosta vaših svari. Možda sam zbilja trebao reagirati češće. Sredstva za navodnjavanje - 2003. godine 8 tisuća hektara navodnjavano, 2011. 9 tisuća hektara, 2011. 18 tisuća hektara. 9 tisuća hektara u osam godina potrošeno je 586 milijuna kuna. Nije točan podatak da je manje ulagano, 100 milijuna kuna ove godine u sustav navodnjavanja ova Vlada i ovo ministarstvo investira. U idućoj godini predviđeno je 200 milijuna kuna. Kad govorimo o elementarnim nepogodama ne možemo utjecat na promjene klime koje se dešavaju jer one su nešto na što ne možemo utjecat. Ali možemo kvalitetnim sustavom navodnjavanja sva ona područja gdje su visoko radno intenzivne kulture, gdje su kulture sa visokim dohotkom, gdje su zaokruženi ciklusi proizvodnje i gdje se takve specifične proizvodnje koje trebaju, tipa povrtlarstvo, voćarstvo, vinogradarstvo, maslinarstva, tu moramo osigurati mogućnost navodnjavanja. Ali isto tako moramo osigurati i konzumente, odnosno imati poljoprivredne proizvođače koji će te skupe sustave koje napravimo i prikopčat i koristiti i plaćati određenu naknadu za to korištenje jer je to određen dio ulaganja. Znači, tu se ne bih složio s vama jer ako ćemo podijelit ovih 576 onda ispadne nekih 70-tak milijuna godišnje, a kažem i u ovoj godini, a znate i sami da ima gotovo 900 milijuna kuna manje na raspolaganju nego što ste vi imali zadnju godinu u proračunu. Sa takvim sredstvima ipak uspjeli smo dosta toga osigurati i napraviti. I druga puno važnija stvar, koja je da bi takve stvari prevenirali je sasvim drukčiji sustav osiguranja u poljoprivredi. Govorimo o multirisk policama, o policama koji će sve korisnike ili aktivne poljoprivredne proizvođače, aktivne farmere kako ih zovu u Europskoj uniji na neki način omogućit sigurnu proizvodnju. Ne samo kao sad, imali ste i vi u proračunu i ja imam nekih 30-tak milijuna za sufinanciranje dijela polica za osiguranje. To je u pravilu vrlo nizak nivo iskoristivosti, odnosno konzumenata koji koriste tu policu u osiguranju. Jedna Austrija ima 78% poljoprivredne proizvodnje koja je u sustavu osiguranja, Mađarska preko 50%. Bolje da ne govorimo o našim podacima koliko su niski, na koji način. Tako da su to, to su dvije stvari gdje vidimo da se moraju izregulirat na koji način će se spriječiti negativni učinci elementarne nepogode. Mi možemo sa nekim stvarima intervenirat koliko možemo. I sastavili smo izvještaj i nastavili smo i rekli da je to interventna mjera koja je bila dobra, ne samo kao pomoć nego kao eliminacija sivog tržišta, govorimo o interventnom otkupu odnosno horizontalnim mjerama prilikom otkupa i skladištenja mandarine i jabuke, grožđa i maslinovog ulja, nego uređenja tržišta. Ove godine smo izvezli mandarina za 60 tisuća tona, koliki urod je u Republici Hrvatskoj, od toga 12 do 15 tisuća hektara tisuća tona ostaje na hrvatskom tržištu, ostalo ide u izvoz. Na ovaj način sa ovom mjerom gdje smo išli sa 0,80 lipa po kilogramu uz garantiranu otkupnu cijenu od 3 kune smo napravili da nijedan kilogram mandarine nije na sivom ili crnom tržištu. Sav je u sustavu PDV-a. Je, ima ga, vjerojatno ga ima, ali u pravilu se ne isplati svakom onome jel ima siguran otkup, pravdat ga i prema otkupljivačima se plaća. Dali smo, ne možemo jer ulazimo pod ZPP, te po izravnim plaćanjima ne možemo takva vezana plaćanja više imati, ali sad kad smo već mogli intervenirat ove godine izdašna sredstva, a to je ujedno i bila pomoć sad s obzirom na elementarne nepogode pogotovo kod proizvođača jabuka i proizvođača grožđa. Možda samo, samo kratko. Žao mi je što nema štovanih kolega Češeka i kolege Grubišića mi smo i sumještani ili sugrađani, mislim da su neke stvari koje su iznošene i u samom osvrtu ispred kluba bile prilično neargumentirane ili nepoznavanje činjeničnog stanja jer kad govorimo o preklapanju inspekcijskih nadzora sasvim druga priča je rad inspekcijskih službi u ministarstvu, upravnih tijela. To su upravni postupci na koja se izdaju rješenja, a Agencija za plaćanje u poljoprivredi vrši administrativni nadzor, nadzor korištenja potpora. Znamo da je ovo zakonski minimalno 5 %, rekli smo da hoćemo bit ozbiljna zemlje da si nećemo dozvoliti da imamo iskustva kakva su imali Bugarska i Rumunjska, tu kontrolu ćemo ići na viši nivo, nećemo se zadovoljiti samo sa 5% provjeravat ćemo više konzumenata sustava potpora da nam se ne bi desilo da nam dolaze delegacije iz komisije pa nas provjeravaju i onda da se desi da određeni postotak negativnih nalaza dobijemo na način nepridržavanja onoga što bi trebali se pridržavati naši poljoprivredni proizvođači kod prijave sustava potpora. … [[Govornik se ne razumije.]] jako puno ovih papira sa vašim prijedlozima. Kolega Češek je rekao nemamo prave strategije. Vjerujte mi da strateški dokumenti su nešto što se radi, na čemu i znamo koja je procedura izrade strateškog dokumenta. Mislim vrlo je poznato da se mjesecima već radi na Nacionalnoj strategiji, a to je program ruralnog razvoja koji obuhvaća period 2014.-2020. i koji će u rokovima biti i na Vladi i ovdje kod vas poslije toga. To nam je osnovni strateški dokument pomoću kojeg će se povlačiti ta značajna sredstva 333 milijuna kuna godišnje. Bila je primjedba zašto koristimo naziv aktivni poljoprivrednik i preko 230 tisuća obiteljskih gospodarstava u RH? S druge strane imamo 90-ak tisuća podnositelja zahtjeva za potpore i imamo 12 tisuća onih koji su … [[Govornik se ne razumije.]] To je mjera koju više nema ulaska u EU. Znači i tu je već strašan raskorak između broja onoga što je registrirano i onoga koji konzumiraju same potpore. Volio bih u tom dijelu da, ili se nadam zapravo da će u formi konstruktivnih amandmana nešto doći i nakon ove njihove rasprave pa da ćemo onda na njih se tako očitovati jer ovo je bilo više zapravo onako jedan politički ili osvrt ususret skorim lokalnim izborima koji u pravilu je onako meni osobno djelovao prilično populistički izjave cijenjenog kolega Grubišića o tome da mi uvozimo smrznuto meso koje ima po EU pravilnicima čini mi se da je tako rekao o kvaliteti mesa. Rok od 6 mjeseci, a kod nas je godinu dana ne stoji. To nije praksa EU. Tamo se zna što se prati, prati se zdravstvena ispravnost proizvoda, prati se standard i kvalitete i onaj tko deklarira i stavlja u prodaju odgovara za ono što stavlja. Nemaju rokova i nema te vrste špekuliranja. Bilo je na nekim drugim stvarima, jedan pravilnik koji nije spomenuo je Pravilnik o pilećem mesu gdje je bilo dozvoljeno da uvezemo pileće meso sa … [[Govornik se ne razumije.]] sa 25% vode, a koja je proizvodnja koja je karakteristična za zemlje Latinske Amerike. Tako da smo imali 10 tisuća tona mislim pilećeg mesa iz Brazila. Brazilci svoju piletinu tako obrađuju da je ona injektirana vodom. To smo promijenili, taj pravilnik smo promijenili na 5% što je standard EU kvalitete. Ali, znate u čemu je problem? Što nemamo referentnog laboratorija u RH koji bi mogao takvo meso kontrolirati. Bilo je par opaski u ovoj raspravi vezano za zatajenje podataka. Ne, ja ću vam odgovorno reći da su inspekcijske službe i u slučaju nedozvoljenog aditiva antibiotika 1., 2., 3., 5. u vučenom tijestu, ali veterinarske i ostale inspekcije koje su reagirale na pošiljke mesa i mlijeka na granici prema BiH odlično rade svoj posao bez stvaranja panike, bez stvaranja problema odradile su posao sukladno podzakonskim aktima, pravilnicima su maksimalno napravili sve što su trebali napraviti. Te pošiljke su prekontrolirane onog trenutka kad je uočena neskladnost sa kvalitetom i sa onim što smije odlaziti. Oni su vraćeni. I taj pošiljatelj, odnosno taj izvoznik je kontroliran idućih 10 ulaza vrlo restriktivno. Da je uočeno još jedno ponavljanje toga dobio bi zabranu za izlaske. Ali tu moramo odmah jednu stvar razlučiti, tih 103 objekta koji imaju dozvolu za uvoz u RH nijedan nije ovu dozvolu dobio unazad 9 mjeseci. To su objekti koji godinama već uvoze i vjerojatno, ne vjerojatno nego sigurno je bilo takvih slučajeva koji su inspekcijske službe prije odlično odradile, ali na sreću nismo nikad imali bilo kakvu pojavu bolesti, epidemije ili slično da bi ta hrana bila na taj način nekvalitetna da nije mogla ući. Mislim da nije pisanje nekih medija o tome možda su onako sa prizvukom senzacionalizma, mislim da ne treba među našim građanima stvarati problem da ne jedemo i nemamo dobru i zdravstveno ispravnu hranu i sigurnu hranu na našim policama i u našim objektima. Ono što je puno važnije, važnije je da počnemo proizvoditi puno više. Da ovaj problem koji imamo da imamo samo 6 do 8 proizvoda gdje imamo samodostatnu proizvodnju, dva od toga imamo za izvoz da to dižemo u postotku više i da na taj način ne dolazimo u priliku da kupujemo nešto što možda sigurno nije takve kvalitete kakva je hrana koja je proizvedena kod nas. Štovana kolegica Tireli rekla je dosta zgodnih i dosta pohvalnih riječi vezano i za komoru i strukovno savjetovanje i dopunske djelatnosti što mislim da je strašno dobar iskorak ovoga zakona i nudi mogućnost našim u biti svim gospodarstvenicima kroz razne projekte, imaju još i dopunske djelatnosti na svojim OPG-ima. Kašnjenje reforme – radimo brzo koliko možemo. Vrlo je teško u 9 mjeseci napraviti nešto što smo možda morali napraviti u zadnjih 4, 5 godina. Sve ono što je dobro, što su dobri projekti što se može kao takvo nastaviti samo unaprjeđujemo, ono što ne probamo reformski promijeniti. Kašnjenje u donošenju ovog zakona, pazite ovo je zakon koji je bio prilično važno dobro i kvalitetno pripremiti i odraditi. Moji suradnici su, govorim o nivou pomoćnika i načelnika sektora, u više navrata bili na relaciji kojeg smo ga upeglali, sredili i kao takvog poslali u vladinu proceduru i ovdje kod vas. Ne kasnimo sa rokovim, agencija ima točno propisane agencije za plaćanje točno propisane vremenske rokove i do kad treba ispuniti određene uvijete da bi dobili akreditaciju za rad. S nekim stvarima se na žalost kasni dosta dugo, počeli su useljavat unazad 3 ili 4 mjeseca u FINA-ine prostore, taj ugovor je, predugovor je napravljen prije par mjeseci. 2 institucije koju su državne nisu neke stvari mogle napraviti sve ove godine i došli su do toga da će u idućih mjeseca dva dana od 21 regionalnog ureda u kojima će se nalaziti agencije za plaćanje će biti useljeno 18. 3 za koje se druga institucija obvezala da će biti tehnički spremna, a govorimo o ne znam o … [[Govornik se ne razumije.]] već neko nisu jednostavno tehnički spremni. Bit će gotovi do 2 mjeseca. Akcijski planovi će mu odredit do kad će se ući, neće se kasnit za taj dio. Neke stvari se moglo puno bolje i puno kvalitetnije napraviti, ali dobro, ekipa koja je sad tamo, koja na je na neki način motivirana, da stignemo sve ono što trebamo napraviti, da damo maksimalno sve od sebe da napravimo i vjerujte mi da da. Sve ono što ide za ovo već pravilnici su u izradi, tako da onog trenutka kad, u petak nadam se dignete ruke i podržite ova zakonska rješenja, već u subotu ljudi u agenciji i ljudi u upravama će nastavit i finiširat neke poslove što se tiče pravilnika i ostalog da svu onu prilagodbu u informatičkom dijelu, koja nam je važna, a važna nam je zato što smo rekli da ćemo već u 3 mjesecu, u 1 mjesecu iduće godine počet isplaćivat potpore. Što se nikad nije desilo za proizvodnu godinu ispred, da krenemo već sa iznosom preko milijardu kuna isplata potpora da bi ju … [[Govornik se ne razumije.]] u sezoni naši poljoprivrednici mogli kvalitetnije i po nižim cijenama nabaviti repromaterijal, bolje se spremiti i za predstojeću proljetnu sjetvu i za na neki način zatvaranje obaveza koje imaju i prema svojim dobavljačima i ostalo. Modulacije, šta smo rekli za modulacije, modulacije su nešto što ćemo moći ponovno koristiti onog trenutka kad budemo povlačili sva sredstva iz 100% iznosu njihova. Sad u prvoj godini dobivamo samo 25% sredstava. Rekao sam u uvodnom obrazlaganju, obrazloženju da za proizvodnu 2013.čemo 2014.dobit 700 milijuna kuna, to je 25%. Iduće godine 30,35,40 pa onda idemo po 10. Modulacije idu onda. Ja bih bio sretniji da su i do sad modulacije koje smo imali dok smo imali iz vlastitog dijela bile puno izniveliranije, da to nije bilo samo na nivou 2 100 000, odnosno 100 tisuća, mislim da se tu moglo razredovno puno bolje posložitili ali dobro proliveno mlijeko nećemo, nećemo za njim žaliti. Štovani kolega Babić osim ovih dobre analitike vezane za OPG i mljekarstvo nisam primijetio da ste dali neke primjedbe na sam zakon pa se ne mogu ni osvrnut. Možda u onu priču da nedostatno ulaganja i u komunalnu infrastrukturu, u mom ministarstvu je i vodno gospodarstvo trenutno u Republici Hrvatskoj 1 266 milijuna kuna od projekata po cijeloj Hrvatskoj, se radi vodovode i kanalizacije. Ponovit ću 1 266 milijuna u svim jedinicama lokalne samouprave. Projekti za koje imaju dozvole, za koje imaju … [[Govornik se ne razumije.]] izvođači i koji se već rade. Samo u aquakulturi i slatkovodnom ribarstvu ulaganja 600 milijuna kuna. U marikulturi dodatnih 550 milijuna kuna već projekata koji se rade. Prehrambena, prerađivačka, šumarstvo mogao bi nabrajat pa ću doć do jako velikih iznosa tako da mi nije ocjena dosta korektna da se ne radi ili da ne radimo onako kako bi trebali raditi. I šta smo rekli, onda ću, moram ostat, neću nažalost moć bit na bučijadi iako sam dobio od štovanog kolege Borisa poziv kao takovi, ali možda ću reći dobru vijest za kraj. Bućino ulje nije moglo biti zato što je EU ga kao takvog nije prepoznavala, ali ono što vi možete kao … [[Govornik se ne razumije.]] gradonačelnik, odnosno što sve jedinice lokalne samouprave mogu napraviti i područne samouprave mogu se odlučiti u periodu iduće 3 godine davati potpore za specifične proizvode koji su tradicionalno za vaš dio. Prijava je do 01.03.2013. godine ako se odlučite kao grad ili kao županija na takovu vrstu potpore. Gospodo još jednom 4 ili 5 stvari smo odredili kao strateške ciljeve ovoga ministarstva, 2 nisu direktno vezana za ovaj, za 1 me je kolega Šima preduhitrio, mi govorimo o zemljišnoj reformi i govorimo o iskorištenju fondova, ali one ostale, a to je potreba udruživanja proizvođačke organizacije i … [[Govornik se ne razumije.]] zadruge, uređenje tržišta, uređenje potpora. Da i zbog toga će ova tri zakona nam pomoći da unaprijedimo taj dio i da odredimo taj dio strateški tako da evo još jednom zahvaljujem i mislim da sam pokušao dat u kratkom vremenu što više informacija i ostalog. Nadam se da ću dobit ostalo u prijedlozima, odnosno u amandmanima, pa ćemo se očitovati o tome. Zahvaljujem gospodine predsjedniče, ispričavam se na prekoračenju vremena.
Hvala lijepa. Bilo je to iscrpno izlaganje ministra poljoprivrede i na to izlaganje prijavljene 2 replike. Prva je poštovanog zastupnika Petra Čobankovića. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege. Odavno već znam, čuvaj se uvijek onih koji kažu neću dugo. Ali dobro, ministar nas je stvarno iscrpno elaborirao i pokušao odgovoriti na masu naših pitanja. Ja se javljam sa replikom jer mislim da mi nije odgovorio na jedno suštinsko pitanje vrlo bitno. Ja sam rekao neupitnost da ćemo mi podržati zakon, ali sam isto tako govorio o nečemu što držim da nije na pravi način ispregovarano s Europskom komisijom i što bi moglo dovesti do određenih problema, a to je pitanje uvrštavanje 2012.godine u ovaj zakon, znate. Od prvog članka pa do onih tamo prelazni odredbama gdje kaže da će se još neke stvari regulirati pravilnicima što mislim da nije u redu i da to neće biti na dobar način sagledano u komisiji. Druga stvar koja je daleko bitnija od ove je ako se dođe do nekih promjena za 2012.godinu doći će i do određenih promjena vezano za određene procedure i to nažalost može biti ono što bi bilo katasrofičnije, a to je da se ne završi proces akreditacije agencije za plaćanje. Ako se ne završi proces akreditacija agencije za plaćanje mi nećemo moći povući financijska sredstva što se desilo nažalost ovim nekim zemljama koje su postale članice EU. Onda znate kada gledamo sa aspekta poljoprivrede ako ćemo biti članica EU a nećemo koristiti sredstva onda bolje da nismo. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i odmah hoćete. Izvolite ministre.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa mislim da sam i u uvodnom izlaganju objasnio da mi ovim zakonom obuhvaćamo imamo dva perioda proizvodnu 2012.i proizvodnu 2013. Proizvodna 2013.je zakonom definirana, a pravilnik koji je u izradi vrijedit će za 2013.i dalje. Sama procedura prijave zahtjeva za poticaj i ostalo se nije promijenilo u ovome dijelu. Ali ovim odredbama, mi smo stavili vidjeli ste u iznosima da smo stavili 2 milijarde 727 milijuna potpuni iznos od 373 milijuna eura baš da bi mogli povući sve ono odnosno da bi komisija mogla vidjeti da smo predvidjeli u našem proračunu odnosno da bi u 2014.na 2015.mogli alocirati 20% sredstava iz drugog stupa u prvi. Ono što mi hoćemo i na ovaj način smo napravili, napravili smo zapravo da visina izravnih plaćanja omotnice i nacionalna … sektore su nešto što se može korigirati. Pazite mi znamo koliko je sredstava 373 milijuna ako ćemo reći sada da damo mljekarskom sektoru odnosu stočarstvu dodatno onda moramo to na neki način korigirati u nekom drugom dijelu do onog dijela što možemo ali to nema veze sa akreditacijom. Puno je veći problem što smo mi uzmimo i što imamo primjedbu i što ćemo imati sada na njihovoj komisiji da smo previše vezani za informatičku kuću koja nam radi kompletan softver na način koji nije najsavršeniji. Ali to nije nešto onda za 9 mjeseci to vi najbolje znate koliko smo ugovora ili koliko ugovora imamo sa Kingom koji nas kompletno informatički podržava u cijelom sustavu. Tako da u tom dijelu smo napravili ugovor i neke izmjene pa smo rekli da sada više neke stvari postaju naše intelektualno vlasništvo i ostalo ali jednostavno to ograničavajući ili jedna od onih primjedbi koja će biti. To ne možemo promijeniti ali ovo što možemo promijeniti i što ćemo napraviti i sigurno ćemo napraviti sve da akreditacija bude to možete biti uvjereni. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Nisam mislio replicirati to više ispravak netočnog navod ili krive interpretacije ministra ali s obzirom na snimanje ove sjednice … da ne bi nešto ostalo ne zapisano ja sam govorio o meteorološkim uvjetima koji poljoprivrednici nikako ne smiju utjecati na njihov rad pa glede toga na odvodnju odnosno navodnjavanja što je vrlo bitno upravo zbog samih poljoprivrednika o tome sam govorio. Nisam rekao da vi niste ulagali ili da ne ulažete u to ali mislim da je to krucijalno i da na tome treba stalno inzistirati. Hvala.
Hvala lijepa. Ja mislim da smo uspješno priveli raspravu kraju, rasprava o tekstu zakona jednog, drugog i trećeg tj. Konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uređenju tržišta poljoprivrednih proizvoda, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 168 je završena. Konačni prijedlog Zakona o potpori u poljoprivredi i ruralnom razvoju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 180 također je završena. Konačni prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivredi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 177 je završena. O sva tri zakona glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Sada ćemo zastati sa radom. Počinjemo sutra u 9,30. Očekujem vas orne za nove izazove u raspravi u Hrvatskom saboru. Počinjemo sa Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakonu o poticanju zapošljavanja, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 174. Laku noć, svako dobro. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uređenju tržišta poljoprivrednih proizvoda, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 168. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim poštovanog ministra Tihomira Jakovinu da se izjasni. Jedan amandman Odbora za zakonodavstvo. Molim da se izjasnite.
Štovani predsjedniče Sabora, kolegi i kolege. Predlagatelj prihvaća amandman na članak 16.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio prijedloga zakona. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnimo tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova, sa 118 glasova i 1 protiv donesen Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uređenju tržišta poljoprivrednih proizvoda u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanom.