Dame i gospodo izaslanici i uvaženi gosti srdačno vas pozdravljam i otvarama 21. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. [[INTONIRANJE HIMNE]] Na sjednicu su pozvani naši redoviti gosti, predstavnici Zastupničkog doma, predsjedatelj i ministri u Vijeću ministara BiH, RTV BiH, Državna regulatorna agencija za radijacijsku i nuklearnu sigurnost, Ured za razmatranje žalbi BiH i Izvozno-kreditna agencija BiH. Sjednici je nazočno 15 izaslanika – 5 iz bošnjačkog naroda, 5 iz hrvatskog naroda i 5 iz srpskog naroda. Kao što vam je naznačeno u pozivu za sjednicu u skladu sa člankom 155. Poslovnika na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, izaslanicima će biti omogućeno postavljanje izaslaničkih pitanja u usmenom obliku. Podsjećam vas da su vam zajedno s pozivom za 21. sjednicu Doma naroda upućeni i dopisi u vezi sa procedurom postavljanja izaslaničkih pitanja u usmenom obliku. Navedeni dopis, odnosno obavijest o mogućnosti postavljanja izaslaničkih pitanja u usmenom obliku na 21. sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH također je upućena predsjedatelju Vijeća ministara BiH, Generalnom tajništvu Vijeća ministara BiH. U skladu sa člankom 156. stavak (1) Poslovnika najavu za postavljanje izaslaničkih pitanja u usmenom obliku dostavili su: kolega Denis Bećirović za predsjedatelja Vijeća ministara BiH, izaslanica Dušanka Majkić, kolegica, za predsjedatelja Vijeća ministara BiH i izaslanica Lidija Bradara za predsjedatelja Vijeća ministara BiH. U skladu sa člankom 156. stavak (2) Poslovnika ove najave dostavljene su predsjedatelju Vijeća ministara BiH i onom članu Vijeća ministara na koji se pitanja odnose. Želim vas podsjetiti i na to da smo uputili obavijest Javnom RTV servisu BiH radi osiguranja izravnog televizijsko prenosa ovog dijela sjednice, a u skladu sa člankom 155. stavak (1) Poslovnika. Sada možemo započeti postavljanje usmenih izaslaničkih pitanja i davanje odgovora. Riječ dajem kolegi Denisu Bećiroviću.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Država BiH i državni organi BiH opredijelili su se za punopravno članstvo BiH u NATO savezu, to su učinila oba doma Parlamentarne skupštine BiH, Predsjedništvo BiH i Vijeće ministara BiH, sve dok nadležni državni organi ne donesu drugačiju odluku to je zvanično opredjeljenje države BiH, to je zapisano i u odlukama i u strategijama BiH, na kraju krajeva to je i zakonska obaveza svih izabranih zvaničnika BiH. 2 Moje pitanje je upućeno, u vezi s tim, predsjedavajućem Vijeća ministara BiH, gospodinu Tegeltiji – Šta je Vijeće ministara BiH i on lično, šta su učinili u dosadašnjem toku mandata da ubrzaju i dinimiziraju put BiH u punopravno članstvo NATO saveza? Obaveze bi prema Programu reformi i prema Zakonu o odbrani trebale, dakle, da ispunjavaju Parlamentarna skupština BiH, Vijeće ministara BiH i Predsjedništvo BiH, kao i svi subjekti odbrane u okviru njihovih zakonskih ovlaštenja i nadležnosti. Kada je riječ o punopravnom članstvu BiH u NATO-u Zakon o odbrani BiH član 84. precizno navodi – da je obaveza Parlamentarne skupštine BiH, Vijeća ministara i Predsjedništva BiH da provode, naglašavam riječ da provode, sve aktivnosti za prijem BiH u članstvo NATO-a. Imajući to u vidu, evo, postavljam pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara uz napomenu da zaista ne postoji u BiH preči i važniji zadatak za sve građane i narode BiH od što bržeg ulaska BiH u NATO pakt, jer alternativa ulasku BiH u punopravno članstvo NATO-a je ukrajinizacija ove države.
Hvala kolega Bećiroviću. Mi smo prije sjednice dobili informaciju, obavijest da kolega predsjedatelj Vijeća ministara, kolega Tegeltija neće moći biti nazočan na ovoj sjednici zbog prethodno preuzetih obaveza. Hvala Vam lijepo. Znači, obzirom da nemamo predsjedatelja Vijeća ministara ovdje, ja ću zamoliti da odgovor na ovo pitanje predsjedatelj dostavi u pisanoj formi.
[[nije uključen mikrofon]] Komentar ....
Naravno, dobićete šansu kao i svako drugi za komentar. Naredna za riječ se prijavila kolegica Dušanka Majkić.
/nije uključen mikrofon/
Kolega Bećiroviću, uopće niste dobili riječ, znači, ako Vi insistirate da dobijete riječ, dobićete riječ, pa će .... ustati i voditi sjednicu, ne možete je Vi voditi. Ja ću Vas zamoliti da upravo sukladno Poslovniku nastojimo jedni druge uvažavati, pa ćemo tako riješiti i sva pitanja vjerovatno koja će biti postavljena i sve drugo kroz dnevni red. Obzirom da nemate kolege, predsjedavajućeg Vijeća ministara nazočno ovdje, da čujemo Vaš komentar. 3
Gospodine predsjedavajući, Vi morate priznati jednu stvar, ja sam tačno po Poslovniku na vrlo pristojan način postavio, obrazložio pitanje, to što nema predsjedavajućeg Tegeltije nije pitanje za mene, već je pitanje za Kolegij, nije ga bilo ni na prošloj, na na pretprošloj sjednici, dakle, ne dolazi. Da li on ignorira vas u Kolegiju ili cijeli Dom ili jednostavno čovjek ne poštuje svoje obaveze, trebali bi dobiti odgovor i na to pitanje, vjerujem da se u tome slažemo, jer ovo je jedna nesvakidašnja praksa, iz ličnog iskustva, predsjedavao sam jednim od domova u ovoj Parlamentarnoj skupštini BiH, nikada nismo sazivali sjednice, a da nisu svi ministri i predsjedavajući tu. Ovdje je potpuno obrnuta situacija, ljudi se okupljaju na nekim sjelima, ne znam ni ja gdje, nevladinih organizacija, nema ih u državnim organima. Dakle, da skratnim
Vrijeme Vam je već isteklo za Vaš komentar. Izvolite.
Dvije minute istekle.
Vrijeme Vam je isteklo poslovnički, samo kažite.
Dakle, ja sam očekivao da gospodin Tegeltija odgovori usmeno kako propisuje Poslovnik, ne odgovara usmeno, a ne odgovara ni pismeno, stoga mi ostaje da, evo, i Vas pozovem da urgirate, jer ipak on mora shvatiti da je
Hvala lijepo.
Parlament iznad Vijeća ministara i da je ovo kontrolni organ Vijeća ministara.
Uputićemo urgenciju predsjedavajućem Vijeća ministara da na narednoj sjednici svakako dođe. Hvala Vama. Naredna za postavljanje izaslaničkog pitanja se prijavila kolegica Dušanka Majkić. Izvolite.
Hvala lijepo. Bez obzira što je moje pitanje delegatsko upućeno predsjedavajućem Savjeta ministara, ja svjesna ovoga da je postoji, nije postojala mogućnost da se on pojavi danas na sjednici molim da se odgovori usmeno na moje pitanje. 4 Dakle, moje pitanje vezano je za problem od kojeg strepe mnogi građani, a to, on je vezan za izdavanje pasoša, ličnih karti i saobraćajnih. Dakle, ima nešto tu što nije prisutno u javnosti i mnogi građani počinju da strahuju šta će se dogoditi. Dakle, moje pitanje glasi – Da li će građani BiH od marta ove godine ostati bez mogućnosti da izvade ili zamjene pasoše, odnosno od jula, dakle, za četiri mjeseca 2022. da izvade ili zamjene lične karte i vozačke dozvole? Molimo da se, molim da se u okviru odgovora na postavljeno pitanje obuhvati – Da li postoji važeći ugovor za izradu pasoša, kada je potpisan i do kada važi, kada ističe Ugovor za izradu ličnih karata i kada će isti biti raspisan tender i prijeti li BiH ponovo nestašica navedenih dokumenata kakvu smo već vidjeli? Hvala unaprijed.
Hvala Vama, kolegice. Kako smo rekli pošto nema predsjedavajućeg Vijeća ministara ovdje, ako neko od ministara ima potrebu da odgovori na ovo pitanje. Ministrica Gudeljević izvolite.
Cijenjeni predsjedatelju, članovi Kolegija, uvažene dame i gospodo izaslanici. Agencija za identifikacijske dokumente, evidenciju i razmjenu podataka BiH, koju pod skraćenicom IDDEEA poznajemo, je upravna organizacija u sastavu Ministarstva civilnih poslova BiH zadužena za oblast identifikacijskih dokumenata, skladištenje, personalizaciju i transport dokumenata, te centralno vođenje evidencija i razmjenu podataka između nadležnih organa u BiH. Nabavu i distribuciju svih vrsta nepersonaliziranih obrazaca, putnih isprava BiH vrši IDDEEA u skladu sa članom 8. Zakona o Agenciji za identifikacijske dokumente, evidenciju i razmjenu podataka BiH. Ministarstvo civilnih poslova je redovito tražilo informacije od Agencije po ovom pitanju ukazujući na značaj blagovremenog poduzimanja potrebnih aktivnosti kako bi se državljanima BiH i dalje osiguralo uživanje prava na osobne dokumente. Što se tiče nabava, nabave obrazaca putnih isprava IDDEEA je izvijestila Ministarstvo civilnih poslova da je dana 22.03.2022. godine u Banja Luci potpisan Okvirni sporazum o kupoprodaji obrazaca putnih isprava između IDDEEA-e i tvrtke Milbauer d.o.o. sa rokom važenja do ožujka 2026. godine, te da su potpisivanjem ovog Sporazuma osigurane putne isprave za državljane BiH u iduće četiri godine. Na zahtjev Ministarstva civilnih poslova IDDEEA je dostavila informaciju da zaključeni Ugovor o isporuci i uspostavi sustava za personalizaciju elektronskih osobnih iskaznica i održavanje sustava na razdoblje od deset godina između tvrtke Milbauer i IDDEEA-e ističe krajem 2022. godine, te da će IDDEEA blagovremeno poduzeti sve aktivnosti vezane za nabavu obrazaca osobnih iskaznica i vozačkih dozvola.
Hvala ministrice. Kolegice Majkić, imate li komentara?
Zadovoljna sam. 5
Hvala Vam lijepo. I treće izaslaničko pitanje je kolegica Lidija Bradara, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedatelju, članovi Kolegija, članovi Vijeća ministara ovdje nazočni i uvažni gosti, kolegice i kolege izaslanici. Moje pitanje se odnosi na i postavljeno je predsjedavajućem Vijeća ministara, koji evo kao što znamo nije nazočan, odnosi se na globalni fiskalni okvir. Naime, Zakonom o Fisklanom vijeću BiH osnovna zadaća, usklađivanja, Fiskalnog vijeća je usklađivanje fiskalne politike u BiH s ciljem osiguranja makroekonomske stabilnosti i fiskalne održivosti BiH, Federacije BiH, Republike Srpske i Brčko distrikta. Koliko je meni poznato prvi put u povijesti od kada postoji Fiskalno vijeće globalni okvir za nije usvojen u predviđenom zakonskom roku i nemamo globalni fiskalni okvir za razdoblje 2022 – 2024. godina koji bi trebao predstavljati pretpostavke za planiranje proračuna za 2020. godinu na svim razinama vlasti, a kao što znamo sukladno zakonu donosi ga Fiskalno vijeće. U trenutku kada smo suočeni, a pri tome možemo očekivati i dodatne, značajnije sužavanje financijskih kapaciteta na svim razinama vlasti u BiH, moje je pitanje – Kada možemo očekivati usvajanje globalnog fiskalnog okvira za period 2022 – 2024. godina? Takođe upozoravam da sukladno Zakonu, člancima 6. i 13. niti jedan proračun u BiH nije mogao biti donesen bez prethodno potpisanog sporazuma o globalnom fiskalnom okviru. Ovo je moje pitanje i očekujem, ako, ako ministar financija nije u mogućnosti, pismeni odgovor. Hvala.
Hvala Vama. Obzirom da nemamo predsjedatelja, ima li potrebe da neko od resornih ministara odgovori na ovo pitanje? Hvala lijepo, odgovor ćete dobiti u pisanom obliku. Imate li Vi neki komentar, kolegice? Nemate, hvala Vam lijepo. Time smo iscrpili izaslanička usmena pitanja. Za 21. sjednicu predlažemo sljedeći izmijenjeni Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 20. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Zaključak Zajedničkog kolegija obaju domova Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-50-12-18-16,3/22 od 9. 3. 2022.; 6 3. Obavijest sa 16. sjednice Zajedničkog kolegija obaju domova Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-50-12-18-16,5/22 od 9. 3. 2022.; 4. Zahtjev Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po žurnom postupku, u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma naroda, broj: 02-02-1-371/22 od 11. 3. 2022.; 5. Zahtjev Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH za razmatranje Prijedloga zakona o sprječavanju sukoba interesa u institucijama Bosne i Hercegovine po žurnom postupku, u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma naroda, broj: 02-02-1-1393/22 od 11. 3. 2022.; 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Visokom sudbenom i tužiteljskom vijeću Bosne i Hercegovine (P.Z.E.I.), predlagatelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-1-2100/21 od 29. 12. 2021., skraćeni postupak ( prvo čitanje); 7. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost (prvo čitanje), predlagatelj: Zastupnički dom, broj: 02-02-1-378/22 od 11. 3. 2022.; 8. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o Vijeću ministara BiH (prvo čitanje), predlagatelj: Zastupnički dom, broj: 02-02-1-862/21 od 18. 6. 2021.; 9. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zahtjevu Zastupničkog doma za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o trošarinama u Bosni i Hercegovini po žurnom postupku, u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma naroda, broj: 02-50-6-528-9/22; 10. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zahtjevu Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o carinskim prekršajima BiH po žurnom postupku, u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma naroda, broj: 01,02- 02-1-1223/21 od 16. 6. 2021.; 11. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o zaštiti prava na suđenje u razumnom roku pred Sudom Bosne i Hercegovine (drugo čitanje), broj: 01,02-02-1-764/21 od 30. 4. 2021.; 12. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Izvješću o radu i poslovanju BHRT-a za 2020. godinu i Programskom i Financijskom planu za 2021. godinu, broj: 01,02-50-18-977/21 od 6. 5. 2021.; 13. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zaključka broj 1 koji su predložili izaslanici iz Kluba srpskoga naroda: Nikola Špirić, Sredoje Nović, Lazar Prodanović i Dušanka Majkić, a koji glasi: „Razlog nefunkcioniranja Doma naroda PSBiH je bespravna odluka visokog predstavnika Valentina Inzka kojom je pokušao nametnuti izmjene i dopune Kaznenog zakona BiH, na što nije imao pravo. Ovlast za nametanje zakona od strane visokog predstavnika, kao neizabranog stranca, ne postoji u Daytonskom sporazumu i Aneksu 10., jedinom aneksu kojim se jasno određuju zadaci visokog predstavnika.”, broj: 02-50-6-528-8/21 od 29. 11. 2021., od 15. 12. 2021.; 14. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zaključka broj 2 koji su predložili izaslanici iz Kluba srpskoga naroda: Nikola Špirić, Sredoje Nović, Lazar Prodanović i Dušanka Majkić, a koji glasi: „Nužno je da oni koji su kreirali poslјednju odluku Valentina Inzka ju i ponište. Vijeće ministara BiH trebalo bi što prije predložiti način određivanja i iskazivanja odnosa prema počinjenim ratnim zločinima i njihovom tretiranju u javnosti, imajući u vidu da se u BiH vodio građanski rat ili ‘tragični sukob u regiji’, kako je to definirano u Daytonskom sporazumu.”, broj: 02-50-6-528-8/21 od 29. 11. 2021., od 15. 12. 2021.; 15. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zaključka broj 4 koji su predložili izaslanici iz Kluba srpskoga naroda: Nikola Špirić, Sredoje Nović, Lazar Prodanović i Dušanka Majkić, a koji glasi: „Dom naroda PSBiH konstatira da 7 Ustavni sud BiH, izlazeći izvan svoje nadležnosti i suprotno ustavnom određenju da ‘BiH nastavlјa svoje pravno postojanje prema međunarodnom pravu kao država, ali s unutarnjim sustavom izmijenjenim kako je ovim Ustavom predviđeno’, donosi odluke suprotne Ustavu BiH kada je u pitanju državna imovina. Ustavom BiH u članku III.3.a) propisano je da ‘sve vladine funkcije i ovlasti, koje po ovom Ustavu nisu izričito dodijelјene institucijama Bosne i Hercegovine, pripadaju entitetima”, broj: 02- 50-6-528-8/21 od 29. 11. 2021., od 15. 12. 2021.; 16. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zaključka broj 5 koji su predložili izaslanici iz Kluba srpskoga naroda: Nikola Špirić, Sredoje Nović, Lazar Prodanović i Dušanka Majkić, a koji glasi: „Dom naroda konstatira da Ustavom BiH državnoj zajednici BiH nije izričito dano pravo na imovinu niti nadležnost za reguliranje vlasništva nad državnom imovinom, pa je nužno to pitanje razriješiti sporazumom između dva entiteta, kantona u Federaciji BiH, kao i Brčko distrikta BiH, koji je u zajedničkom vlasništvu (kondominij) Republike Srpske i Federacije BiH.”, broj: 02-50-6-528-8/21 od 29. 11. 2021., od 15. 12. 2021.; 17. Konsolidirano godišnje izvješće o sustavu financijskog upravljanja i kontrole u institucijama Bosne i Hercegovine za 2020., podnositelj: Ministarstvo financija i trezora BiH, broj: 01,02-16-1-1103/21 od 28. 5. 2021.; 18. Godišnje konsolidirano izvješće unutarnje revizije za 2020., podnositelj: Ministarstvo financija i trezora BiH, broj: 01,02-16-1-1104/21 od 28. 5. 2021.; 19. Izvješće o radu Ureda za razmatranje žalbi BiH za 2020. godinu, podnositelj: Ured za razmatranje žalbi BiH, broj: 01,02-50-18-1149/21 od 4. 6. 2021.; 20. Izvješće o pregledanom stanju financijskog poslovanja političkih stranaka u 2019. godini, podnositelj: Središnje izborno povjerenstvo BiH, broj: 01,02-16-1-2070/21 od 15. 11. 2021.; 21. Izvješće o stanju radijacijske i nuklearne sigurnosti za 2020. godinu, podnositelj: Državna regulatorna agencija za radijacijsku i nuklearnu sigurnost, broj: 01,02-50-18- 2175/21 od 13. 12. 2021.; 22. Informacija o raspodjeli i korištenju sredstava tekuće pričuve dodijeljenih za saniranje ekonomskih šteta za razdoblje I. – XII. 2020., podnositelj: Ministarstvo financija i trezora BiH, broj: 01,02-16-1-1219/21 od 15. 6. 2021.; 23. Informacija o raspodjeli i korištenju sredstava tekuće pričuve za razdoblje I. – XII. 2020., podnositelj: Ministarstvo financija i trezora BiH, broj: 01,02-16-1-1220/21 od 15. 6. 2021.; 24. Informacija o trenutačnom stanju u Izvozno-kreditnoj agenciji BiH (IGA) uzrokovanom blokadom glavnog transakcijskog računa, broj: 01,02 -50-18-1232/21 od 17. 6. 2021.; 25. Izaslanička inicijativa Zlatka Miletića, broj: 02-50-6-1698/21 od 6. 9. 2021.; 26. Izaslanička inicijativa Zlatka Miletića, broj: 02-50-6-2219/21 od 22. 12. 2021.; Ovo je usuglašeni dnevni red Kolegija Doma naroda koji ste dobili. Javlja li se neko za riječ? Kolega Bećiroviću, izvolite.
Danas, 24. marta 2022. je gotovo mjesec dana od početka agresije Ruske Federacije na Ukrajinu, kao što znate ja sam 2. marta u parlamentarnu proceduru dostavio Prijedlog deklaracije o osudi agresije na Ukrajinu. Mnogi su očigledno i u strukturama vlasti mislili da je to moguće ignorisati i da je moguće glumiti neku neutralnost. Međutim, valjda je sada svima jasno da je to bila pogrešna procjena, ako to nekima nije bilo jasno kada sam dostavio ovaj tekst 8 2. marta, nadam se da danas 24. marta nemaju dileme. Dame i gospodo nalazimo se u jako ozbiljnoj situaciji, osam ambasadora Evropske unije na čelu sa Satlerom je uputilo demarš Vijeću ministara BiH u vezi sa glasanjem o rezolucijama Evropske banke za obnovu i razvoj. U rezolucijama EBRD-a se govori o tome da EBRD neće provoditi nove operacije, kredite, niti tehničku pomoć Ruskoj Federaciji i Bjelorusiji, a po mogućnosti obustaviće i/ili otkazati isplatu tranši u već postojećim operacijama za ove države. Upravo je to razlog zašto hoću da skrenem pažnju na ovo izuzetno ozbiljno pitanje. Gospodo, EBRD je od izuzetnog značaja za BiH, riječ je o kreditoru koji finansira milionske projekte u BiH. Vijeće ministara je, nažalost, prije nekoliko dana ponovo odgodilo glasanje o tome. Naš guverner pri EBRD-u je gospodin Bevanda, ministar finansija, a rok nam ističe za nekoliko dana. Ja se samo pitam da li oni koji odlučuju o tome su svjesni u kakvu nevolju mogu uvući cijelu BiH i sve ljude u ovoj zemlji. Upravo je to razlog zašto smatram da mi ovdje u državnom parlamentu BiH imamo i obavezu i odgovornost da pokušamo zaustaviti jedno takvo, ja bih ipak rekao, neodgovorno ponašanje. Danas mi na ovoj sjednici Doma naroda moramo napraviti jednu razdjelnicu i za domaću i za međunarodnu javnost, da definitivno vidimo ko je za Evropsku uniju, za SAD i slobodni svijet, a ko traži kandidatski status kod Putinove Rusije i Lukašenkove Bjelorusije, nema tu trećeg izbora. Upravo zbog toga, gospodine predsjedavajući, predlažem da današnju sjednicu dopunimo sa sledećom tačkom dnevnog reda – Usvajanje zaključaka Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH kojim se od Vijeća ministara BiH traži potpuno usklađivanje politika, mjera i stavova sa zvaničnim stavovima Evropske unije. Dostavljam to u pisanoj formi, ako ovo bude usvojeno kao tačka dnevnog reda pripremio sam i zaključke koje onda ću takođe dostaviti delegatima. Zahvaljujem.
Hvala kolega Bećiroviću. Dostavite to u pisanoj formi. Kako nema drugih prijedloga oko izmjene dnevnog reda, ja zaključujem raspravu o dnevnom redu. Zamoliću vas, da još jednom ću pročitati prijedlog dopune dnevnog reda kolege Bećirovića – Usvajanje zaključka Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH kojim se od Vijeća ministara BiH traži potpuno usklađivanje politika, mjera i stavova sa zvaničnim stavovima Evropske unije o agresiji Ruske Federacije na Ukrajinu. Molim vas pokrenite proceduru izjašnjavanja po ovom prijedlogu. Hvala lijepo. Nazočno 15 – za 6, protiv 7, suzdržano 2. Federacija BiH – 6 za, 2, protiv, 2 suzdržana. Republika Srpska – 5 protiv. Nema opće većine, prijedlog nije prošao. Hvala vam lijepo. Prelazimo na dnevni red. 9 Točka jedan dnevnog reda, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 20. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Otvaram raspravu. Javlja li se neko za riječ po prvoj točci? Nema prijavljenih. Zaključujemo raspravu. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja vezano za Zapisnik 20. sjednice Doma naroda. Hvala lijepo. Nazočno 15 – za 15. Federacija BiH – 10 za, Republika Srpska – 5 za. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram da je usvojen Zapisnik 20. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Hvala vam lijepo. Prelazimo na točku dva današnjeg dnevnog reda, Ad. 2. Zaključak Zajedničkog kolegija obaju domova Parlametnarne skupštine BiH broj: 01,02-50-12-18-16,3/22 od 09.03.2022.
Riječ ima predsjedavajući, gospodin Dragan Čović. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvažene kolegice, dame i gospodo. Mi smo upravo na zadnjoj sjednici Zajedničkog kolegija Parlamentarne skupštine BiH donijeli dva zaključka, to smo vas zadnji put informirali. Prvi se odnosi upravo na naš evropski put i naša je procjena da bi dobro bilo da danas mi na Domu naroda donesemo adekvatnu odluku. Slično, o istom Zaključku bi to trebao uraditi Zastupnički dom Parlamenta BiH, a na tragu svih naših rasprava i opredjeljenja da želimo postati dio evropskih integracijskih procesa i u konačnici dio evropske obitelji. Mislim da smo mi u zadnjih desetak godina više puta isticali da nam je mjesto u evropskoj obitelji, a vidimo zbog mnogih okolnosti na globalnoj razini koje imamo danas koliko nam šteti što nismo dio tog integracijskog procesa. Stoga mislim da je važno još jednom napomenuti sve ono što smo uradili u proteklom vremenu od vremena iz veljače, odnosno 15.02.2016. godine kad smo ... za članstvo. Također, 01.06.2016. kada je na snagu stupio Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Evropske unije i BiH. Sve ono što 10 smo uradili da bismo mogli predati kandidatski status kada je u pitanju Mehanisam koordinacije svih institucija unutar BiH kako bi otvorili svoj evropski put i svoje evropske perspektive i sve ono što nas obvezuje i zadnjih 14 uvjeta koji su nam postavljeni kako bi napravili još jedan iskorak kada je u pitanju Evropska unija, njeno mišljenje i eventualno naš kandidatski status i konačno otvaranje po proceduri našeg približavanja tom procesu. Čini mi se da je danas možda jedno od najvažnijih pitanja upravo ovdje, da imamo jedan stav, zajednički stav kako bi vrlo jasno uputili poruku predstavnicima Evropske unije, kako bi BiH dobila jedno svoje mjesto u evropskoj obitelji, mjesto koje nam pripada. Ja sam duboko uvjeren da smo više šansi dosad propustili unutar nas, ali jednako i kroz institucije Evropske unije i članice Evropske unije koje su nas često stavljali po strani. Mi smo u proteklih desetak godina više puta mijenjali pristupe, odnosno uvjete za naše priključenje, mi i danas imamo na sjednici ovog Doma nekoliko točaka iz tog uvjeta koji nam se postavlja kao uvjet za kandidatski status. Pojavila se jedna želja prije mjesec dana kad se počelo razgovarati zbog atmosfere koju imamo u našem okruženju, a osobito zbog rata u Ukrajini za neke ubrzane procedure kad je u pitanju EU, međutim jasno nam je stavljeno do znanja od ključnih ljudi Evropske unije da mi moramo ispuniti sve preduvjete da bi taj status mogli dobiti i da bi se mogle otvoriti ove procedure. Stoga ću ja zamoliti sve nas da pokušamo, a to sam osobno rekao predstavnicima Evropske unije s kojima sam razgovarao, gdje sam usmeno zamolio da taj put pokušamo ubrzati, da upravo ne pojedinačno, ne kroz neke stranačke ili ne znam kakve već pristupe možemo imati ka ovim institucijama da kroz Parlamentarnu skupštinu BiH pošaljemo jednu snažnu odluku, odnosno jedan snažan stav već danas ovdje sa našeg Doma. Duboko vjerujem da je to put da i sebe uozbiljimo i da onda u svoje prioritete sami stavimo bez bilo kakvih poticaja od nekoga iz vana sve ono što namtreba da bi mi ovladali evropskim standardima i da bi otvorili za BiH ovaj integracijski proces. Stoga ću ja na kraju ovog svog kratkog obraćanja kazati da ja mislim da bi danas trebali usvojiti jedan zajednički dokument i da kroz to očitujemo svoje jednoglasje oko evropskog puta za BiH. Ja ću ga pročitati sada vama, biće vam, naravno, i podijeljeno ako se budemo oko toga izjašnjavali. Imajući u vidu sve naprijed ovo što sam kazao, a temljem Zaključka Zajedničkog kolegija oba doma Parlamentarne skupštine BiH Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH donosi odluku o zahtjevu za dodjeljivanje kandidatskog statusa po ubrzanoj proceduru BiH s tim u vezi – Zadužujemo predsjedatelje domova da u ime Parlamentarne skupštine BiH upute incijativu temeljem ovdje iskazanog, ove posvećnosti reafirmaciji evropskog puta BiH u formi odgovarajućeg pismenog zahtjeva Evropskom parlamentu, Evropskom vijeću i Evropskoj komisiji i Vijeću Evropske unije. Sad zasad ta bi odluka bila vezana za Dom naroda, a ako je usvoji u sličnoj ili istoj formi Zastupnički dom, onda bi ona bila odluka Parlamentarne skupštine BiH. Molim vas da ovakvu odluku danas usvojimo. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem predsjedavajućem, gospodinu Čoviću. Za raspravu se javio gospodin Denis Bećirović. Izvolite.
Ja prvo želim istaći da se o predlozima ne opredjeljujem na bazi toga ko je predlagač, već isključivo na bazi toga šta je sadržaj prijedloga. I u tom smislu da ne bude nikakve dileme, bilo kakav korak naprijed u pravcu dinamiziranja puta BiH u punopravno članstvo i NATO-a i 11 EU ću podržati, bez obzira koliko oni bili ponekad formalni, ali ipak ponavljam, i najmanji korak treba podržati. Međutim, bojim se da smo posebno u posljednjih mjesec dana pokazali i ovdje u Domu naroda da nije iskreni interes Evropska unija kod nekih političkih opcija. I to je učinjeno na jedan prilično konkretan način. U momentu kada cijeli slobodni, demokratski svijet, cijela Evropska unija donose stavove o osudi agresije, ovaj Doma naroda nije našao za shodno da usvoji nijedan zaključak kojim bi stao na stranu Evropske unije i slobodnog svijeta. I, evo, danas smo imali na početku sjednice priliku da ispravimo tu grešku i da usvojimo zaključke koji su bitni i za BiH, ali kojima bi pokazali i našu solidarnost sa EU. I šta se dogodilo, glasanje je takvo bilo danas u Domu naroda da mi nismo stali na stranu EU, a vjerujem da Putin u Moskvi i Lukašenko u Minsku mogu biti zadovoljni sa glasanjem danas u Domu naroda. I nemojte da mislite da ovo što se događa u najvišem zakonodavnom organu države BiH, da ovo ljudi jako dobro ne vide i u Briselu, i u Vašingtonu i u drugim državama. Velika je, velika greška svakoga onoga ko misli da u sukobu između slobodnog i demokratskog svijeta i istočnih autokratija može biti neutralan. Ta greška mogla bi koštati sve ljude u ovoj zemlji. Stoga smo imali danas priliku da konkretno pokažemo da smo na strani EU i slobodnog svijeta, a ne da budemo među onima, u društvu Sjeverne Koreje, Eritreje, Bjelorusije, Sirije i Putinovog režima. Moje mišljenje je da to nije dobra poruka, ali opet ponavljam, svaki pa makar i verbalni korak koji jeste makar i neka verbalna poruka da želimo ubrzani status i ubrzano kretanje prema Evropskoj uniji podržati ću iako mislim da je ovo obična politička magla, jer na konkretnim pitanjima kada se treba priključiti evropskim standardima, evropskoj vanjskoj politici, evropskim principima, ti principi na glasanju ovdje uvijek po pravilu budu iznevjereni.
Hvala. Naredni za raspravu se javio kolega Bosić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pa ja ne mogu da ne primjetim da ne postoji izvjesno licemjerstvo iza ovog Prijedloga odluke, da u trenutku kada u BiH ništa ne funkcioniše, kada ovi domovi, odnosno Parlament ne može da donese nijednu značajnu ulogu i odluku za građane države koju predstavlja, mi upućujemo EU zahtjev da nas primi u kandidatski status. Pa valjda je svima jasno da taj zahtjev za EU ništa ne predstavlja, pogotovo kad ste nam objasnili da ste dobili od njih informacije da neće biti kandidatskog statusa dok se ne ispune uslovi koje ova vlast i ovaj Parlament kontinuirano ne ispunjavaju već godinama i blokiraju. I sad je pitanje šta je svrha ovakvog, ove tačke dnevnog reda, ako ona ništa neće promijeniti u stvarnom životu niti će promjeniti gledište Evropske komisije prema ovom pitanju. I onda se sjetim diskusije sa prošle hitne sjednice gospođe delegata Dušanke Majkić koja je rekla da je svrha prijedloga opozicije o Zakonu o akcizama i Zakonu o smanjenju PDV-a čisti populizam kojim opozicija želi da dobije neke političke poene pred Opšte izbore. A meni se čini da je ovo iz aviona jasno svima da se radi o čistom populizmu i skretanju pažnje sa nesposobnosti bilo kakve političke incijative i progresa prije svega vlasti i stranaka koje sačinjavaju ovu vlast. I kao što reče gospodin Bećirović ja ću podržati iz formalnih razloga ovo, a čini mi se da će na ovoj sjednici biti još bar pet, šet tačaka koje imaju istu tu namjeru i istu tu namjenu kao što je namjena i ove tačke. Hvala. 12
Hvala kolega Bosiću. Kolegica, odnosno oprostite, kolega Miletiću.
Mogu ja biti i kolegica u smislu rodne ravnopravnosti, ja nemam nikakav problem sa tim. Srdačno vas sve pozdravljam, pogotovo kolege iz Doma naroda, a naravno i naše kolege iz Zastupničkog doma, predstavnike Vijeća ministara i službenike koji se danas nalaze u sali. Moram reći da s obje diskusije, pogotovo s diskusijom gospodina Bosića se slažem u tom smislu da je možda ovo sve malo licemjerno. Ne govorim Vama predsjedatelju u osobnom smislu, i zaista, evo pokušavate i na ovaj način možda da uložite i dodatan napor, međutim želim da vam skrenem pažnju nekoliko činjenica koje su vrlo bitne u ovom trenutku, bar po meni. Prva stvar, složit ću se sa konstatacijom gospodina Bosića da se ponašamo vrlo licemjerno. Imamo niz nosioca javnih političkih funkcija u BiH u zadnjih 10, 15 dana, degutantno bi bilo da pominjem njihova imena, jer ljudi nisu tu, koji sve češće govore od tog da bismo bi kao trebali odustati od tog puta da uđemo u Evropsku uniju, što je ovako meni vrlo indikativno, pogotovo sa sigurnosnog aspekta, a nešto ću reći na kraju o tome. Ja ne mogu da shvatim pored licemjernosti EU, a koliko su bili licemjerni govori i trenutna agresija Ruske Federacije na Ukrajinu i na jad i bijedu koji se trenutno dešava u tom ratnom sukobu kad pogledate milione ljudi koji se sele iz svoje zemlje i da ko biva sad EU nudi im svoju vojnu, humanitarnu i ne znam ni ja kakvu pomoć i za razliku od njih, mi čak nismo imali 1992. priliku ni to da doživimo koliko su bili još više licemjerni prema nama. Imajući u vidu činjenicu da su oni pojedine zemlje i sa područja jugoistočne Evrope već primili u status svoje porodice i u odnosu na stanje i šta se sve dešavalo u BiH, mislim da je i to bilo licemjerno i da su možda nekim drugim pristupom i na neki drugi način davno BiH trebali možda s nekim drugim ljudima, je li, nosici trenutno, a i u ovih svih 25 godina javnih i političkih funkcija u BiH zaista to nisu zasluživali, ali su imali priliku da možda s nekim drugim, novim mladim ljudima koji nisu opterećeni sa nacionalnizmom, ratom i ovim raznoraznim glupostima kojim se mi bavimo, možda su mogli napraviti druge uvjete i da prije uđemo u porodicu evropskih zemalja. Zašto to govorim? Građanima BiH ne treba biti cilj ni da u budućnosti budemo niti srpski, bogami niti ruski, a niti turski svijet. Nama Evropa donosi demokratske standarde i procedure i u konačnici mi EU ne trebamo iz formalnih razloga, mi jednostavno njih trebamo da usvojimo od njih procedure ili načela i demokratske prinicipe da bi građani ove zemlje svih nacionalnosti življeli bolje. Želim ovom prilikom da vam skrenem pažnju na jednu činjenicu koja je veoma važna i u tom smislu, kako kaže gospodin Bosić, a ja ću dodati, ne samo formalno, već i stvarno, ja ću podržati ovaj vaš cilj, odnosno ovaj vaš dokument i ja smatram da svi koji su normalni u BiH trebaju ovako da razmišljaju, prvenstveno zbog sigurnosnog aspekta. Vratit ću vas malo u '14. godinu kad je u pitanju Ukrajina. Nije povod ruske intervencije kad je u pitanju bio Krim, bio taj što je Ukrajina htjela u NATO, već zato što je htjela u EU i tad su ustvari počeli problemi sa Ukrajinom, aneksijom Krima i ovih ostalih dijelova i u biti to, evo, kao što vidite traje osam godina i završilo se na nesretan način kako se završilo. Ja zaista smatram lično da svako od nas, svako na onoj poziciji koju obnaša treba da pokaže da je to jedini ispravan put i cilj uvažavajući ove činjenice o kojim je govorio gospodin Bećirović. 13 I molim vas još jednu stvar da vas podsjetim, zahvaljujem se predsjedatelju što je već to rekao, a izvinjavam se vama što ću to ponoviti, danas imate priliku da dokažete koliko vam je stalo do tog evropskog puta, usvajanjem ovih zakona koji su na dnevnom redu, jer je sramota da za tri godine, ja govorim o ovom sastavu, da nismo bili u stanju donijeti ta tri zakona, i da tamo ko pjevači idemo na ove sastanke, tražimo da nas ljudi prime na silu, a nismo u stanju donijeti jedan od ova tri zakona koji su bili ustvari uvjet od tih 14 prioriteta koje treba ustvari BiH da ispuni. Toliko, hvala lijepo.
Hvala Vama. Kako nema više prijavljenih za raspravu, ja zaključujem raspravu. Prijedlog odluke ja mislim da ste dobili svi na svoje stolove. Ja ću još jednom pročitati odluku koju bi ispred Doma naroda uputili Zastupničkom domu da je usvoji u istoj formi. Odluka o zahtjevu za dodjeljivanje kandidatskog statusa po ubrzanoj proceduri BiH, s tim u vezi zadužujemo predsjedatelje domova da u ime Parlamentarne skupštine BiH upute incijativu temeljem ovdje iskazane posvećenosti reafirmiranju evropskog puta BiH u formi odgovarajućeg pismenog zahtjeva Evropskom parlamentu, Evropskom vijeću, Evropskoj komisiji i Vijeću Evropske unije. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 13 – za 13. Federacija BiH – 10 za, Republika Srpska – 3 za. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram da smo ovu Odluku usvojili. Hvala vam lijepo. Prelazimo na točku tri današnjeg dnevnog reda, Ad. 3. Obavijest sa 16. sjednice Zajedničkog kolegija obaju domova Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-50-12-18-16,5/22 od 09.03.2022. Podsjećam vas da je Zajednički kolegij obaju domova na 16. sjednici održanoj 9.3.2022. godine zatražio od Vijeća ministara BiH da u što kraćem roku pokrene procedure usvajanja ključnih fiskalnih i proračunskih dokumenata BiH. Ja bih zamolio ministara financija i trezora BiH da nam kratko da sažetak ovog dokumenta.
Hvala predsjedatelju. Pozdrav svim prisutnima. Ja ću biti kratak, mi smo zaprimili ovu obavijest kao Ministarstvo financija i uradili smo Informaciju koju smo uputili na Vijeće ministara. Vijeće ministara ju je usvojilo, sve se to desilo u vrlo kratkom roku i ja ću ukratko taksativno nabrojiti ovo što je od nas i traženo. Znači, svi ključni dokumenti vezano za proračun počinju od odredbi Zakona o Fiskalnom vijeću, on definira proceduru kako se dolazi do proračuna. Znači dana 29.07. '21. Ministarstvo financija i 14 trezora dostavilo članovima Fiskalnog vijeća BiH dokument Globalni okvir fiskalne bilance i politika za razdoblje '22.-'24. godina. Dana 10.12. predsjedatelj Fiskalnog vijeća, gospodin Tegeltija, je zakazao sjednicu Fiskalnog vijeća, imali smo kvorum, i tu je zaključeno da se odgodi izjašnjenje o dokumentu Globalni okvir kako bi se održale dodatne konsultacije. Dana 17.12. održana je 11. sjednica Fiskalnog vijeća, na sjednici nije zadovoljen kvorum za rad i odlučivanje i nismo mogli raditi i donositi odluke. 12. sjednica zakazana 28.12. prošle godine otkazana isto tako, zbog nemogućnosti prisustva određenih članova Fiskalnog vijeća. 12. sjednica zakazana 26.1. ove godine, ista otkazana zbog nemogućnosti prisustva određenog broja članova. Dana 22.02.'22. održana sjednica, na istoj Globalni okvir fiskalne bilance nije podržan. Usvajanje Globalnog okvira fiskalne bilance i politike BiH za razdoblje '22.-'24. predstavlja prvi i u ovom trenutku ključni korak za nastavak procesa pripreme proračunskih dokumenata, te izradu dokumenta okvirnog proračuna za razdoblje '22.-'24. godina i nacrta zakona o proračunu institucija BiH i međunarodnih obaveza za '22. godinu. Nakon usvajanja Globalnog okvira koji usvaja, ponavljam, Fiskalno vijeće, Ministarstvo financija i trezora priprema dokument okvirnog proračuna za period '22.-'24. koji predstavlja ustvari preliminarni nacrt proračuna gornje granice i sve ostalo. Ministarstvo financija i trezora je 1.2.'22. godine uputilo Prijedlog odluke o visini osnovnice za obračun plaća koji je isto tako zakonska obaveza zaposlenih u institucijama BiH za '22. godinu kojom se utvrđuje osnovica od 535,50 maraka, znači vraćena ona osnovica koja je '12. do drugog puta smanjena. Prema Vijeću ministara na usvajanje, istu je potrebno usvojiti prije izrade nacrta za dokumenta okvirog proračuna. Dokument okvirnog proračuna se dostavlja Vijeću ministara i Vijeće ministara ga usvaja. Nakon usvajanja dokumenta Ministarstvo financija i trezora priprema nacrt zakona o proračunu institucija za '22. i dostavlja ga Vijeću ministara na usvajanje. Vijeće ministara usvaja nacrt zakona o proračunu i međunarodnih obveza, zakon o proračunu institucija i međunarodnih obaveza i Vijeće ministara dostavlja usvojeni nacrt zakona o proračunu institucija i Predsjedništvo BiH. I Predsjedništvo BiH ovlašteni jedini, ovlašteni predlagatelj proračuna koji upućuje Parlamentarnoj skupštini na usvajanje. Predsjedništvo BiH, zvanični predlagač, dostavlja taj prijedlog zakona za '22. godinu. Parlamentarna skupština razmatra prijedlog zakona o proračunu institucija i međunarodnih obaveza i vodi raspravu o proračunu. Parlamentarna skupština usvaja zakon o proračunu institucija i međunarodnih obveza za '22. godinu. U prilog ovoj informaciji smo dali i globalni okvir fiskalne bilance za period '22.-'24. I kao što sam rekao, budući da je to bilo žurno poslije vašeg dopisa i meni je drago da mogu i vas i javnost upoznati sa koracima koji su tehnički i vode ka usvajanju proračuna i ja se nadam se ćemo mi to napokon i imati. Ponavljam i upozoravam na odredbe Zakona o Fiskalnom vijeću koji je striktno propisao procedure donošenja Zakona o proračunu i za nivo institucija BiH i sve ostale nivoe vlasti. Znači, po meni, trenutno imamo da su odredbe tog Zakona u više navrata i na raznim razinama prekršene, međutim to mi nije tolika mjera, koliko mi je briga da što prije dobijemo ovaj zakon o proračunu. Ministarstvo financija i ja osobno učinit ćemo sve da što prije dođe do toga. Mi danas imamo Fiskalno vijeće zajedno sa Misijom MMF-a i tražio sam uvrštenje ove točke u dnevni red. I samo ovaj zaključak da iščitam – Vijeće ministara se upoznalo sa informacijom i zadužilo Generalno tajništvo da istu proslijedi Parlamentarnoj skupštini i to je učinjeno. Hvala na suradnji Generalnom tajništvu. Ako bude nekih pitanja, ja sam tu.
Hvala lijepo. Otvaramo raspravu po ovoj točci dnevnog reda. Prvi se prijavio kolega Bećirović. Izvolite. 15
Pažljivo sam saslušao izlaganje ministra finansija, gospodin Bevade. Gospodin Bevanda je sigurno jedan od najiskusnijih državnih ministara i vjerujem da čovjeku nije bilo nimalno prijatno da mora dati ovakvo obrazloženje. Ne znam šta bi uopće i raspravljali nakon ovakvog uvodnog obrazloženja. Čovjek je otvoreno ovdje sada rekao da ljudi u Vijeću ministara i drugi nadležni ili nisu bili na sjednicama ili nisu došli, ili se nisu pojavili, ili ništa nisu predložili. Prvi put od Dejtona do danas za 2021. godinu nemamo usvojen budžet. Priznat će i ministar finansija, to ima i ekonomsku štetu. Usvojen budžet na vrijeme i neusvojen budžet, to su ipak dvije potpuno različite stvari. Ulazimo u 2022. godinu, ni na vidiku nema ni budžeta za ovu godinu. Nema ni drugih zakona potrebnih, nema nikakvih mjera od strane Vijeća ministara. E sad ja postavljam pitanje – ko je odgovoran za to? Možda se većina u Domu naroda neće složiti s ovim što ću sada reći, ali ovo više nije odgovornost Vijeća ministara BiH, ovo je odgovornost Parlamentarne skupštine BiH sada. Zašto? Neki kažu da Parlament ima zakonodavnu ulogu, naravno ima i ustavotvornu ulogu, ali zaboravljaju da uloga Parlamenta i da on u opisu svojih nadležnosti ima i kontrolnu ulogu prema Vijeću ministara. Parlament ima mehanizme da uozbilji ovo Vijeće ministara BiH, ali očigledno da oni koji to opstruiraju u Vijeću ministara, rade to potpuno koordinirano sa ljudima i u rukovodstvu Parlamentarne skupštine BiH i imamo ovakav epilog, a on je potpuna nula u svim segmentima, pri čemu nemam namjeru da stavljam znak nejednakosti, odnosno znak jednakosti između svih. Tačno i precizno se zna po odluci, po zakonu, po bilo kojem aktu ko je bio za, ko protiv.
Zahvaljujem kolegi Bećiroviću. Za riječ se javio predsjedavajući, gospodin Dragan Čović. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo, čuli smo što nam je rekao ministar financija i trezora u Vijeću ministara kad je u pitanju jedan dio zaključka koji se odnosni na Zaključak Zajedničkog kolegija Parlamentarne skupštine BiH. Zaključak je u cjelini bio da riješimo pitanje kroz ovaj raspravu na oba doma Parlamentarne skupštine BiH ključnih fiskalnih i proračunskih dokumenata. O proračunskim dokumentima smo čuli glavninu toga, od Globalnog okvira fiskalne bilanse koji je već napisan kao takav. Ono što nam treba evidentno je fiskalni okvir '22.-'24. jednostavno tako nam treba i okvirni proračun, kao i proračun za ovu godinu i naravno zakon o izvršenju proračuna koji bio to pratio. Mi smo još danas na, ušli smo u biti ili ćemo idući tjedan ući u drugi kvartal koji ćemo također pratiti Odlukom o privremenom financiranju, jasno nam je šta to znači i kakve su poveznice vremenske s obavezama. Faktički ga vežemo za proračun '20. te godine kao takav. I naravno da će nastati jako puno problema za vid čitave ekonomske, socijalne i političke situacije, i ne samo u BiH, nego i u okruženju. Ono što sam ja želio dodati i radi čega sam izašao ovdje jer ćemo mi danas raspravljati o raziličitim fiskalnim dokumentima koji se tiču BiH, a to sam već par puta kazao i zadnji put, bez želje da umanjim populizam ili naglasak na populizmu kojem smo mi izloženi u posljednje vrijeme, bez obzira je li to ovaj dio zakonskih izmjena i dopuna koje danas imamo na dnevnom redu ili još na desetine drugih zakona koje bi trebali prilagoditi. Ključ svega je da iz jednog problema ne smijemo pasti u mnogo ozbiljniji problem, problem ekonomske, pravne anarhije unutar okvira BiH. Bojim se da to ne sagledavamo svi na isti način i zbog toga sam, kao što sam maloprije izašao da predložim onu Odluku svi zajedno da je usvojimo, eto drago mi je da je usvojilo nas 13 koji smo u tom trenutku bili u dvorani 16 ovdje jer ta Odluka nije samo pitanje da ćemo mi nekom nešto uputiti, nego odluka da se obvezujemo da izvršimo sve obveze prema evropskom putu da bi dobili kandidatski status. Na sličan način je to ovdje, mi imamo izuzetnu povezanost sa financijskim institucijama čitavog svijeta jer smo tako sebe pozicionirali zadnjih dvadesetak godina kad su u pitanju naši ekonomski, monetarni i fiskalni odnosi. Nemamo nijedno pravo da tražimo naš korak ka Evropskoj uniji, obvežemo se da ćemo donijeti odluku oba doma, koliko vidim biće jednoglasno, a istovremeno grubo da kršimo odmah obaveze koje imamo unutar financijskog dijela, ekonomskog dijela, unutar institucija Evropske unije prema BiH. U odgovorima koje smo dobili na osnovu Zaključka koji smo mi proslijedili, dobili smo odgovore sa institucije Miistarstva finansija, znači Vijeća ministra, entitetskih ministarstava i Uprave za neizravno oporezivanje. I ovdje imamo predstavnike tih institucija koji nas vrlo jasno upozoravaju koje sve zakone kršimo ako krenemo u usvajanje određenih izmjena i dopuna zakona za koje vjerujemo da će nam olakšati život našim žiteljima u BiH. Jedno je vjerovati, jedno je imati dobru želju da to stvarno i učinimo, a drugo je to stvarno i realizirati. Zbog toga je bila potreba da mi ove točke raspravimo prije svih drugih točaka, da ukažemo, da ne napravimo mnogo težu i goru situaciju za naše sve žitelje BiH od one koju imamo danas zbog eskalacija ili onoga što će nam se prenijeti iz ovog recesijskog ambijenta koji nam evidentno dolazi kao stampedo u BiH. Moja zamolba svim predlagačima, kad se predlaže nešto, a tiče se ekonomskog i fiskalnog prostora i ključnih fiskalnih dokumenata, da uistinu prije svega, osim dobre želje, konsultiramo one koji jesu eksperti, koji mogu to pratiti sa aspekta struke, zakona kojim smo se obavezivali i obvezujemo prema instituciji, a od koje tražimo pomoć za proračune u BiH, i ne samo za proračun, za sve ono što nam treba u BiH. Bez obzira je li u pitanju EBRD, Evropska investicijska banka, MMF, Svjetska banka i da ne nabrajam sve one s kojima smo već uveliko povezani i prema kojima imamo odgovornost koji su upravo naše fiskalno zakonodavstvo postavili na takve okvire da štite i svoj novac i svoje investicije koje idu prema BiH kao takve. E sad, ne možemo napraviti korak, želimo u EU, a onda ćemo upravo te ključne zakone koje smo definirali sami prema standardima tih institucija grubo kršiti i mijenjati. Za sve ovo što mi predlažemo mora postojati jedan red, prije svega unutar zakonodavstva BiH. Stoga ću vas zamoliti sve temeljito pročitajte i ovo što je napisano i od Ministarstva financija i trezora BiH, Uprave za neizravno oporezivanje, da vidimo šta sve preskačemo ili grubo kršimo od našeg zakonodavstva kad dajemo incijative za pojedine promjene unutar fiskalnog sustava, unutar BiH, bile to trošarine, bio to PDV, bilo bilo koji drugi prostor gdje ćemo napraviti zahvate unutar cjelovitog financijskog sustava BiH. Bojim se ako ovako nastavimo u dodvoravanju našem glasačkom tijelu jer kampanja je već počela, uveliko počela na čitavom prostoru BiH, plus da ne umanjim ni tu vrijednost osjećaj dobro dijela vas da stvarno brinemo o našim žiteljima, samo nemojte da u želji da im napravimo dobro, napravimo puno gore stanje nego što imamo danas. Evo, to je jedna želja, ako smo već kroz Zajednički kolegij uputili jednu ovakvu incijativu, da sa ovih par riječi zatražim ili zamolim malo ozbiljnosti kada je u pitanju izmjena bilo kojeg zakona koji se tiču ekonomskog okvira, proračunskog okvira i fiskalnog okvira u BIH. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Čoviću, predsjedavajućem Doma naroda. Za riječ se javio kolega Mladen Bosić, izvolite. 17
Hvala. Pa maloprije sam rekao da je ovaj zahtjev Evropskoj uniji licemjeran u svojoj osnovi, a za ovo ne znam koju bih riječ, za ovu tačku koju bih riječ našao da opišem šta mislim o ovom. Znači, Kolegiji dva doma, rukovodstvo Parlamenta kompletno, traži od Savjeta ministara, koje je izabrao Parlament, da rade nešto što je njihov posao bio kad su postavljeni na to mjesto trebali su to da rade. E sad je pitanje jedno vama – Da li ovaj ovakav dokument i ovakvo pismo znači da ste ove procese do sada vi blokirali, jer ste ujedno i šefovi stranaka i nadređeni ovim ljudima koje ste postavili u Savjet ministara ili je to plod nerada i neznanja ili bilo čega u Savjetu ministara? Meni se čini da ovo pismo aludira na to da ste do sada vi ove četiri godine blokirali taj rad, a sad kažete Savjetu ministara uzmite sad pa radite to. Ne mogu da se načudim da ste došli do ovakvog zaključka da pošaljete ovakvo pismo sa ovakvim sadržajem Savjetu ministara. Ovdje je ustvari pitanje ko je odgovoran za ovakvo katastrofalno stanje u kom se nalazi BiH, ovdje je ustvari prebacivanje odgovornosti s jednog na drugog za ovakvo stanje i pranje ruku od situacije za koju su svi već svjesni da je dovela do, ne zastoja, nego da je dovela do uvaljivanja u blato iz kog ne možemo da izađemo.
Hvala lijepo. Kolegica Majkić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, htjela sam da postavim jedno pitanje Vama, s obzirom da je to nešto o čemu ste sad izgovorili sa govornice. Dakle, molim Vas da mi objasnite, s obzirom na zakone koji su danas na dnevnom redu, pomenuli ste eksplicitan stav Uprave za indirektno oporezivanje, koja je očito rekla šta misli o zakonima o kojima mi danas raspravljamo. Htjela sam da Vas pitam – Zašto mi nismo dobili taj stav, je li taj stav se odnosi samo na Kolegijum ili bi bilo logično da mi, da ga svi delegati u Domu naroda imaju? Dakle, to je stvar koja nam nedostaje i mnoge odluke koje bi danas trebali donijeti su izuzetno važne za to, posebno što se radi o većem boroju zakona koje predlažu poslanici iz Predstavničkog doma, dakle, koji nisu urađeni na bazi neke analitike koja je plod tog saznanja, pa je došlo do toga. Ja Vas molim da ako postoji ikakva mogućnost da nam obezbijedite stav Uprave za indirektno oporezivanje po svim ovim stvarima gdje se radi o zakonima. Hvala Vam.
Hvala Vama, kolegice Majkić. Znači, ideja BiH po ovoj točci dnevnog reda da se informiramo, da dobijemo informaciju Ministarstva financija, a po aktuelanim točkama dnevnog reda gdje ćemo vrlo konkretno raspravljati po zakonskim izmjenama, imaćete i mišljenje, između ostalog, i Uprave za neizravno operezivanje i ovdje imamo predstavnika Uprave upravo da odgovori na sva pitanja koja su nam nužna kao takva. Kako nema više prijavljenih za raspravu po ovoj točci dnevnog reda, ja vam se zahvaljujem i konstatiram da smo danas upoznali Kolegij, odnosno Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH sa zaključcima 16. sjednice Zajedničkog kolegija obaju domova Parlamentarne 18 skupštine BiH pod navedenim brojem, kako sam već čitao kad smo otvarali ovu točku dnevnog reda. Hvala vam lijepo. Prelazimo na točku četiri današnjeg dnevnog reda, Ad. 4. Zahtjev Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po žurnom postupku, u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma naroda, broj: 02-02-1-371/22 od 11. 3. 2022. Dobili ste Zahtjev Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH po žurnom postupku, u skladu s člankom 124. Poslovnika. Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH na 27. sjednici, održanoj 09.03., usvojio Prijedlog zakona i dostavio Domu tekst Prijedloga zakona sa zahtjevom za razmatranje po žurnom postupku sukladno članku 124. Poslovnika Doma. Riječ dajem predlagatelju Zakona, ako ga ima? Hvala, nema. Otvaram raspravu po ovom prijedlogu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Prvo, ne mogu da vjerujem, ovdje sjedi cijela grupa poslanik iz Predstavničkog doma, a kako znam, vidim Predstavnički dom je predlagač prema Domu naroda i da se niko ne javi da obrazlože Zakon, ja to ne mogu da shvatim. Jer ustvari mi smo izgubili jedno dobro pravilo da je nekada bila obaveza da oni koji se upućuju ispred Predstavničkog doma prema Domu naroda moraju imati potrebno ovlaštenje. Danas iz Predstavničkog doma može da dođe svako i da objašnjava svako. Ne postoji definisan put, odnosno zaboravljen je put kojim se to nekad radilo i ko dobija ovlaštenje za, da govori o kojem zakonu ovdje. Dakle, to bi morali da uspostavimo prvo. Druga stvar, kad se u godini izbora pojavljuju zakoni o izmjeni Zakona o platama, bez obzira na svu složenost situacije u kojoj se nalazimo, teško je braniti hitni postupak, ali baš 19 svaki put pred izbore imamo Zakon o platama i onda se, kako pišu i sad gomile mejlova koji stižu, kažu već ste jednom mijenjali jednoj instituciji, pa ćete joj sad ponovo mijenjati, a neki nisu uspjeli da dođu na red nikako. Niko ne spori da postoje ljudi u ovim institucijama koji imaju veoma male plate i kojima smo trebali uraditi odavno, ali nakon ovoga što je sad rekao ministar finansija, da je već usvojeno, kako sam shvatila, da će biti vraćena osnovica za obračun plate. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Neće biti? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala Vama, kolegice. Znači, raspravljamo o proceduri. Što se tiče predstavnika predlagača ovlaštenih danas po ovoj točci nema nazočno ovdje, sukladno našem Poslovniku, tako da. Naredni se prijavio za raspravu kolega Miletić. Znači, o procedurama kolega Miletiću, izvolite.
Pokušaću zaista da ne izađem iz ove tačke dnevnog reda, znači, razgovaramo o hitnosti da li trebamo da raspravljamo ili ne. Bez obzira na činjenice koje je navela gospođa Majkić, ja imam sasvim suprotno mišljenje od njenog. S obzirom na činjenicu da naši državni službenici i namještenici na rješavanje ovog problema čekaju više od deset godina i da nam i dalje službenici sa najnižom ili službenice s najnižom stručnom spremom imaju plaću 460 maraka, koja je deset puta manja od naše, znači, sramotno je da, evo reče gospođa Majkić, što se sad bavimo, pa zato što se niste htjeli bavit prije godinu, dvij, tri, kad god se postavi ovo pitanje da riješimo pitanje egzistencije naših ljudi koji su zaposleni u ovoj zgradi, vi napravite neki problem. Ja ne kažem da to što Vi govorite da nije objektivna okolnost, ali Boga mi ima i mnogo subjektivnih stvari. U konačnici i da usvojimo po hitnom postupku ovakav prijedlog zakona, s 20 obzirom da će se tek pitanje, ovo o čemu je gospodin Bevanda rekao sasvim korektno, rješavat nek gospoda ukalkulišu i to pitanje, pa ćemo dodat taj iznos novca koji službenicima i namještenicima treba, pa ćemo ga zaokružit. Znači, kad možete bjesomučno trošit pare ovih građana i imat mjesečne prilike i da li ste u prilici da trošite po osam hiljada mjesečno na sebe, pa kako vas nije stid da vam ljudi rade za 400 maraka. Znači, postoji razlog hitnosti, a vi izvolite glasajte kako god želite, ali je sramotno, sramotno je da su vam ljudi plaćeni na ovaj način, a vidjeli ste iz ovog prijedloga grupe zastupnika, dali su vam ljudi u tabelama kako to izgleda i vi opet nećete to. Evo, nije sad Zlatko Miletić predložio, predložila je grupa zastupnika iz HDZ- a. Ja nemam komplekst te vrste, sve ono što će unaprijediti status naših službenika ovdje, ja stojim iza tog prijedloga i mislim da ovo zaista pitanje ne treba više odgađati. Hvala vam lijepo.
Hvala Vama. Ispravka krivog navoda, kolegica Majkić. Izvolite.
To što Vi govorite, ne znam kako bih to nazvala, najblaža riječ koju bih mogla upotrijebiti je neozbiljnost. Jer Vi maglite oči onima koji ovaj novac očekuju, zato što Vi možete danas glasati, ali oni to povećanje neće dobiti. Vi ništa niste razumjeli od onoga što je gospodin Bevanda rekao, dakle, nema budžeta, nema fiskalnog okvira, ne znamo u kom krugu se krećemo, u kojem procjepu, kako mislite Vi da izglasate, taj zakon se ne može realizovati. Nemojte da ljudima dajete nadu lažnu, nego treba učiniti, treba vidjeti šta se može učiniti da bi oni mogli realno to da dobiju. Od Vašeg govora ništa oni nemaju. Osim toga, u čije ime Vi govorite? Ko stoji iza Vas, pa Vi govorite tako velike riječi?
[[nije uključen mikrofon]] Kako Vas nije stid.
Molim Vas.
Zamoliću Vas samo ... kolegica da završi, Vi ste se javili za riječ poslije.
Dakle, Vaše kritike moraju da imaju racionalnu podlogu, one je nikad nemaju, jer uvijek Vam nedostaje ona mrva znanja koja bi Vam omogućila da to pažljivije analizrate i razumijete. Ja Vas molim da sagledate dobro stvari prije nego što komentarišete.
Hvala lijepo. Ispravka krivog navoda, kolega Miletić. Izvolite. 21
... gospodine predsjedatelju, pa to ste propustili i prošli put, gospođa vrlo često zloupotrebljava sjednice Doma naroda i vodi ovdje glavnu riječ, što je suprotno članu 8. ili članku 8. Poslovnika i ne ponaša se inače u skladu s Kodeksom ponašanja. Ovo je najnovije, treći put, da nas vrijeđa, dobacuje s mjeste, da nam se smije. Znači, prošli put je to radila prema gospodinu Bosiću i prema gospodinu Bećiroviću. Recimo, kad je gospodin Bećirović pominjao Ukrajinu, žena se smijala, nije to smiješno. Gospodinu Bosiću nije dala da progovori. A sad da se vratim, s obzirom da imam malo znanja. Imam dovoljno znanja da Vam kažem, da ste Vi u ovim institucijama zaradili milion i dvjesto hiljada para, milion i dvjesto i da Vam napravim digresiju – kako imate para da isplatite evo otpremnine kad su u pitanju odlazak u mirovinu naših delegata iz Doma naroda, zato imate pare, imate pare da isplatite dvije jubilarne nagrade, a nemate pare da date našim službenicima al' za sebe imate, kako imate pare da isplatite svoje plaće? Znači, molim Vas nomojte nam podcjenjivati inteligenciju, ja Vas molim i nemoj da se vrijeđamo ovdje, ja Vas treći put upozoravam, treći put, vrlo ste neprijatni, imam osjećaj da nekad iz Vas izbija neko zlo. Ja razumijem Vašu poziciju, mogu razumjeti i političku poziciju i mogu razumjeti, iako to gospodin Bevanda možda, ja njega zaista uvažavam i cijenim kao stručnjaka, ja sam imao priliku sa njim da radim i znam koliko čovjek zna i koliko se trudi, a imam u čitavoj ovoj priči nedonošenja budžeta i prošle godine i sad, ima tu politički razlog koga vi svi znate, al' o tom nećete da govorite. Al' bez obzira šta je god to, dajte da ovo pitanje riješimo danas, jel' ovo da ostavljamo pod tepih, ja nemam kao Vi iza sebe političku partiju, ja se ne bavim populizmom, znači, ne, ja...
Kolega Miletiću.
zastupam građane hrvatske nacionalnosti koji su me izabrali u Dom naroda isto kao što je Vas, da ne govorim ko Vam je pomogao da ovdje dođete, znači, nemojte da komuniciram ....
Vrijeme kolega Miletiću. Hvala Vam lijepo. Ispravka krivog navoda, kolegica Bradara. Izvolite.
Ma ja sam se javila za povredu Poslovnika, a saću ispraviti i krivi navod. Vas je izabrali jedan dio izaslanika u Domu naroda Parlamenta Federacije iz Kluba hrvatskog naroda, nikakvi građani. Znači, Klub hrvatskog naroda je klub konstitutivnog naroda, izabrani ste u skupštinu kao, u ime građana, a u Dom naroda ste došli kao
[[nije uključen mikrofon]] 22
Ne, ne, Vi ste rekli građani hrvatske nacionalnosti,
Završite kolegice.
A, ja Vas molim, mi ovdje ...ovo nam se stalno događa, raspravljamo o proceduri, znači, ako ćemo raspravljati sad o sadržaju zakona onda možemo, ja molim sve kolege da se vrtimo na proceduru, govorimo o žurnom postupku ili hitnom postupku i molim da ne vodimo rasprave o sadržaju zakona, jer svaki put se na tome iscrpimo, a na kraju onda izgubimo smisao zbog kojeg raspravljamo uopće o ovom Zakonu.
Hvala lijepo. Obzirom da nema više ispravki krivih navoda. Kolegica Pendeš, rasprava.
Zahvaljujem predsjedatelju. Koliko sad ima smisla da se javim, al' u svakom slučaju jako je bitno da sad raspravimo i da usvojimo usvajanje ovog Zakona po žurnom postupku iz jednostavnog razloga već dugi niz godina i državni službenici, i pripadnici Oružanih snaga, i policijski službenici na razini BiH čekaju povećanje plaća pogotovo kad uzmemo u obzir činjenicu da je prije, što je i sam ministar financija govorio, osnovica smanjena i da je on ukalkulirao u ovom proračunskom zahtjevu, znači, za ovaj novi proračun da bi bio, trebala biti osnovica 535 i smatram da je bitno da danas damo potporu. Nije ovo populizam, nije ovo nikakva nakana, jer mi svake druge godine imamo izbore, bilo da se radilo o izborima općim ili lokalnim izborima, ne možemo govorit, mi smo u stalnom izbornom zasjedanju. U tom smislu sam se javila da je bitno da danas donesemo ovu odluku, odnosno da usvojimo žurni postupak.
Hvala. Zaključujemo raspravu, nema više prijavljenih. Molim vas glasujemo o proceduri, dakle, o tome hoćemo li razmatrati Prijedlog zakona po žurnom postupku, a sukladno članku 124. Poslovnika Doma naroda. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 15 – za 11, protiv 4, suzdržan niko. Federacija BiH – 10 za, Republika Srpska – 1 za, 4 protiv. Imamo opću, ali nemamo entitetsku većinu.
[[nije uključen mikrofon]] 23
Hvala Vam. Usuglašavanje ćemo nastaviti kasnije. Prelazimo na točku pet današnjeg dnevnog reda, Ad. 5. Zahtjev Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH za razmatranje Prijedloga zakona o sprječavanju sukoba interesa u institucijama Bosne i Hercegovine po žurnom postupku, u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, broj: 02-02-1-1393/22 od 11. 3. 2022. Otvaram raspravu isključivo o proceduri. Kako se niko ne javlja za riječ.
[[nije uključen mikrofon]] Je li mogu ja?
Molim?
/nije uključen mikrofon/
Žao mi je kolega Arnaut, maloprije ste čuli, a i na svakoj narednoj, prethodnoj sjednici ćemo se morati držati poslovnika i prošli put mislim da je slično bilo kad je u pitanju bio kolega Magazinović, danas je tu takođe prisutan kolega Lovrinović po drugoj točci, ali kako nemamo formalnog predstavnika Zastupničkog doma sukladno Poslovniku, nažalost, to je tako.
/nije uključen mikrofon/
Kolega Arnaut, ja Vas poštujem, ali molim Vas, Vi ste danas dobrodošao gost ovdje, ali mogućnost uključivanja u raspravu nemate. Otvaram raspravu. Kolega Mladen Bosić, povreda Poslovnika. Izvolite.
Pa, evo, ja ne mogu sebe da proglasim bilo kakvim ekspertom za procedure i Poslovnik, a i koliko sam uspio da vidim nigdje ne postoji odredba da moraju predstavnici iz Predstavničkog doma imati potvrdu o tome da su oni predstavnik. Ali molim vas da me 24 prosvijetlite na osnovu čega je donesen takav, takva odluka i na osnovu čega se ljudi eliminišu da predstavljaju i predlažu zakone koje su predstavljali u Predstavničkom domu. Koliko ja shvatam to, to je vaše diskreciono pravo kao neko ko predsjedava sjednicom Doma da procjeni da li je to adekvatan predstavnik i da mu date riječ, ako nisam u pravu molim vas da me ispravite oko ovog. Znači, ja nisam našao u Poslovniku bilo kakvu obavezu iz Predstavničkog doma da se ljudi, ovaj, da moraju donijeti potvrdu kad dođu ovdje, a to već slušam ne znam koji put ovdje kao pravilo.
Hvala lijepo kolega Bosiću. Znači, ovo ste mogli slušati zadnjih sedam ili osam godina i tako redovito, i tako redovito, sukladno Poslovniku, ovaj.
/nije uključen mikrofon/
Dobro, kolega Arnaut, ja ću Vas zamoliti da uistinu poštujete ovaj Dom, danas ste nam dobrodošli gost ovdje i molim Vas da se isključite ... više dobacivanja. Vodimo raspravu o proceduri, kako nema prijavljenih za samu proceduru, dakle, da li ćemo ovo razmatrati po žurnom postupku, otvaramo proces glasovanje o proceduri. Molim vas, znači, glasujemo o tome hoćemo li razmatrati Prijedlog zakona po žurnom postupku sukladno članku 124. Poslovnika. Hvala lijepo. Nazočno 15 – za 7, protiv 8. Federacija BiH – 6 za, 4 protiv. Republika Srpska – 1 za, 4 protiv. Nema opće većine, prijedlog nije prošao. Konstatiram, znači, zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o sprječavanju sukoba interesa u institucijama BiH sukladno članku 124. nije usvojen.
[[nije uključen mikrofon]] Nije usvojena procedura.
Nije usvojena procedura, oprostite.
[[nije uključen mikrofon]] Da vidimo šta ćemo sad dalje.
/nije uključen mikrofon/
[[nije uključen mikrofon]] Jel' automatski .... 25
Kako smo, kako smo, ovaj, završili žurno proceduru idemo na skraćenu proceduru.
[[nije uključen mikrofon]] Onda smo to i maločas rekli za ovaj .....
Glasujemo, znači, kolega, vas dvojicu kolega da zamolim, imamo li problem, potrebe za usuglašavanjem bilo kakvo oko ovoga, pošto nema entitetskog .... nemamo razloga.
Nema opšte većine.
Nema opće većine, tako da nemamo šta raspravljati. Je li ok to sad?
[[nije uključen mikrofon]] Jeste ....
Hvala lijepo. Znači, idemo na izjašnjavanje o skraćenoj proceduri kad je ovaj Zakon u pitanju. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Nazočno 15 – za 7, protiv 8. Federacija BiH – 6 za, 4 protiv. Republika Srpska – 1 za, 4 protiv. Nema opće većine. Konstatiram da nije usvojen prijedlog da se ovaj Zakon provodi po skraćenoj proceduri. Zakon time ide u redovitu proceduru. Hvala vam lijepo. Prelazimo na točku šest današnjeg dnevnog reda to je, Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Visokom sudbenom i tužiteljskom vijeću Bosne i Hercegovine (P.Z.E.I.), predlagatelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-1-2100/21 od 29. 12. 2021., skraćeni postupak ( prvo čitanje) Kolega Bećiroviću izvolite, prijavili ste se za riječ.
Ja prvo moram reći da kod ove prethodne tačke dnevnog reda nisam očekivao da ćete glasati protiv hitnog postupka, jer ste na početku ove sjednice predložili nam obavijest sa Kolegija o tome da ćete poslati zahtjev za ubrzano dodjeljivanje kandidatskog statusa BiH. Računao sam nako što ste to uradili na početku sjednice da će sad ovi ključni evropski zakoni da idu, međutim očigledno želite da varate i bh. javnost i cjelokupnu evropsku javnost. 26 Evo, imate Zakon o VSTV-u, nadam se da ćete barem ovo podržati, usvojen je u Predstavničkom domu, predložen je od strane Vijeća ministara BiH, gdje imate parlamentarnu većinu i barem očekujem da ovo sada ne odbijete. Podsjećam, danas je 24. mart, a 14. marta, dakle, prije deset dana, na hitnoj sjednici ja sam vam predlagao i tada ovdje, pa ste odbili, da to uvrstimo i da zaista to, ipak je to deklarativno opredjeljenje za Evropsku uniju, jer da je deklarativno pokazuje vaše glasanje. U Evropsku uniju se ne ide sa praznim parolama da želite tamo već sa usvajanjem konkretnih zakona, sa usvajanjem konkretnih principa i standarda, ali to se ovdje očigledno ne događa. Nadam se da neće biti, pod znacima navoda, proklizavanja barem kada je ovaj Zakon u pitanju.
Hvala Vam lijepo. Uz propuste u vođenju, dozvolite da završim ove misli koje sam trebao pročitati na početku. Kako je ovo prvo čitanje Prijedloga zakona članak 103. Poslovnika, prvo ćemo voditi raspravu o potrebi donošenja i načelima na kojima je Prijedlog zakona utemeljen. Kako je Zastupnički dom na 27. sjednici 09.03. usvojio Prijedlog zakona, dobili ste Mišljenje Zakonodavno-pravnog sektora i Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda. Zakonodavno- pravni sektor potvrdio je da je Prijedlog zakona usklađen sa odredbama članka 95. Poslovnika i sa Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama BiH. Ustavnopravno povjerenstvo Doma naroda konstatiralo je da je Prijedlog zakona usuglašena sa Ustavom i pravnim sustavom BiH, te je prihvatilo načela Zakona. Riječ dajem predsjedatelju Ustavnopravnog povjerenstva, ako ima potrebe, kolega Čolak. Nema, hvala lijepo. Predlagatelj Zakona, ako ima potrebe. Nema, hvala lijepo. Raspravu smo formalno, mojom greškom, već otvorili. Da li se još neko javlja za riječ? Ako nema prijavljenih zaključujemo raspravu po ovoj točci dnevnog reda. Glasujemo o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Visokom sudbenom i tužiteljskom vijeću BiH u prvom čitanju. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 15 – za 11, protiv 4. Federacija BiH – 10 za, Republika Srpska – 1 za, 4 protiv. Imamo oću, ali nemamo entitetsku većinu. [[konsultacije Kolegija]] Dogovor je da idemo u naknadno usuglašavanje, obzirom da nemamo nužne entitetske većine. Hvala vam lijepo. 27 Prelazimo na točku sedam, Ad. 7. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost (prvo čitanje), predlagatelj: Zastupnički dom, broj: 02-02-1-378/22 od 11. 3. 2022.
/nije uklučen mikrofon/... o porezu na dodatnu vrijednost, time je praktično otvorena procedura za amandmansko djelovanje i time je omogućeno da svi koji misle da mogu da doprinesu da dobijemo što bolji zakon uzmu učešće na tome. Možda je ovo način na koji trebamo da radimo, jer hitna procedura podrazumijeva stavove Predstavničkog doma i apsolutno nepoštovanje Doma naroda, to nije u redu i ubuduće kad pravi prijedloge vodiće računa da ... da vode računa da postoji još jedan dom, ravnopravan dom za koga je valjda interesantno šta misli o pojedinim zakonima. I mislim da smo u ovim okolnostima imali najbolje moguće rješenje, tako da slijedi amandmanska faza, budite aktivni i učinite da ovaj Zakon bude što bolji. Hvala.
Hvala Vama. Riječ dajem predlagatelju zakona ako ima potrebe. Nema, otvaram raspravu. Kolega Bećiroviću, izvolite. 28
Ja želim reći, naravno da ovo nije prva rasprava o ovoj temi unutar Parlamentarne skupštine BiH i da ću podržati ovaj Prijedlog zakona. Naravno, ima tu argumentacije ... međutim, moram to ipak reći, dokle god ima novca u Parlamentarnoj skupštini BiH i u Vijeću ministara za najskupocjenije automobile, za ogromne otpremnine, za kupovinu skupocjenog namještaja itd., itd., mora biti onda prostora i za rasprave o ovakvim prijedlozima i zakonima. Lično u startu želim reći da bi mi bilo draže da je Vijeće ministara BiH ove godine, prošle ili pretprošle izašlo sa ovakvim ili sličnim prijedlogom. Nažalost, od Vijeća ministara ništa nismo dobili. Moram također ukazati na kontinuitet ovog Prijedloga. Naime, čini mi se da je prvi takav prijedlog za uvođenje više stopa PDV-a predložio upravo predsjednik Kluba SDP-a pokojni Jozo Križanović u Predstavničkom domu još daleke 2008. ili 2009. godine i ako ništa, u svakom slučaju ovo je prilika da ukažemo na neke činjenice i na neke stvari. U ovom Prijedlogu je prijedlog, dakle, da imamo sniženu stopu PDV-a od 5% na lijekove, zdravstvena pomagala, brašno, hljeb, sve vrste mlijeka, jestiva ulja, kao i da uvedemo višu stopu od 22% za, skraćeno rečeno, luksuz. U okviru rasprave o ovom pitanju često se pojavljuje i taj argument da mi ne bi mogli to kao tehnički izvesti da imamo više stopa jer, neki čak spominju, i Evropsku uniju. To nije tačno iz prostog razloga što u Evropskoj uniji gotovo da nema zemlje u kojoj nema više stopa. Ako ćemo se već pozivati na evropska iskustva, onda trebamo reći i kakve su činjenice. Jedna Italija je od 1972. pa otprilike do 2004. 29 puta promijenila visinu stopa i broj stopa PDV- a, 29 puta. Jedna Irska, odnosno Irska je 29 puta, a Italija je u sličnom periodu oko 19 puta. Ja sam za ovu sjednicu pripremio predmet stopa PDV-a u zemljama EU, pogledajte kako stvari stoje. Dakle, očigledno sudeći prema raspoloženju kao što je to bilo i prethodnih mjeseci i predhodnih godina, i ovo će pasti, ali ja vas ipak pozivam, one koje odlučuju i u Vijeću ministara i u strukturama vlasti, da razmislite kako u ovakvoj, biće vjerovatno i gora ekonomska kriza, djelovati. Zašto mi na Dom naroda, evo na prvu narednu sjednicu ne bi dobili neke konkretne prijedloge od strane Vijeća ministara. Zašto to Vijeće ministara, pa i u saradnji sa entitetskim vladama ne bi predložilo neki program ekonomskih mjera i drugih mjera koje će pomoći ljudima u ovoj zemlji. Nažalost, to morate priznati, sve se svelo na kritiku onoga što uglavnom dolazi od strane opozicionih stranaka što je jedna pomalo čudna situacija. Vi imate Vijeće ministara, imate parlamentarnu većinu, imate puno više poslanika i delegata, potpuno su vam otvorene mogućnosti za bolje i kvalitetnije prijedloge. Iskoristite tu mogućnost barem radi građana u ovoj zemlji.
Hvala. Kolegica Bradara, izvolite.
Zahvaljujem. Znači, svaki Zakon pa i ovaj bi trebao dati neke ključne odgovore na određena pitanja. Koji su to ekonomski efekti, socijalni, financijski, gospodarski, politički. Ja nijedan odgovor na ovo pitanje, osim evo tog, možda, političkog ili na jedan način populističkog nisam dobila. Ono što bi nama trebao biti konačan cilj jeste zaštita žitelja i krajnje potrošnje u BiH treba biti u fokusu, a da ovo parcijalno predlaganje mjera sigurno neće tome doprinijeti. Vi ste sad spominjali i puno razvijenije, spominjali ste zemlje Evrope i dosada se pokazalo da ova jedinstvena stopa PDV-a se svugdje pokazala kao mjera, daleko najbolja opcija politike oporezivanja PDV-a sa ekonomskog stajališta. Ono što također je dobra mjera u ovakvim 29 situacijama, budući da je ovo sve kod nas povezano, a nemamo proračun, mislim ozbiljne zemlje rade na povećanju potrošnje, ne govorim o javnoj potrošnji nego potrošnji. Znači, nikada ne možete raditi ekonomsku i socijalnu politiku sa stanovišta rashodovne strane, nego morate povećavati prihode kako bi mogli voditi socijalnu politiku. U BiH socijalna politika se nalazi u Republici Srpskoj na razini entiteta, a u Federaciji je ona podijeljena između kantona i Federacije. Samim tim, ja razumijem želju i potrebu da se, znači, smanje stope PDV-a, a povećaju na luksuzne proizvode. Ono što je ovdje ključni problem, da naša Uprava za indirektno oporezivanje, budući da ima takav predviđen sistem i softver, nije u mogućnosti provesti diferenciranu stopu PDV-a automatski, znači, treba određeno vrijeme da se ta mjera provede. Bilo koja ekonomska mjera u ovoj situaciji, a evo i Centralna banka je jučer objavila iako smo mi i prošle godine, oni koji se sjećaju, pitali Centralnu banku kolika je inflacija u BiH, oni su tada to nijekali. Oni već sada imaju previđanja za 2022. godinu da će inflacija rasti sve više i više. Znači, ono što se u BiH događa jeste da mi imamo špekulativnu, špekulativno trenutno ponašanje na tržištu i mislim da svaka mjera koju možemo donijeti, pa evo i mi u ovom Domu i na najvišim zakonodavnim tijelima vlasti i kolege u Federaciji, i u županijama i u općinama, ima smisla ako je ona direktna i ako se može sprovesti odmah. Sada pričati o PDV- u, a treba pola godine da se uvede u sustav iako nemate mogućnost kontrole nadzora to se samo može pretvoriti u kontraefefkat jer ja nisam sigurna da mi imamo mehanizme kontrole na koji način ćemo mi iskontrolirati smanjenje PDV-a na 5.0 ili na bilo koji način i koliki će učinak uopće imati naši žitelji i stanovnici BiH, koliko će to utjecati na košaru. Evo, ja ovo je moj doprinos i mislim da ima jako puno rasprava i puno raznih modela kako se zemlje u okruženju bore sa ovom trenutačnom ekonomskom krizom. Hvala.
Hvala. Kolega Bosiću, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Znači, činjenica je da je došlo do pomaka u odnosu na prošlu sjednicu oko stavova i oko akciza i oko promjene u Zakonu o PDV-u. Čini mi se da će ovaj put HDZ da uzme na sebe odgovornost za neusvajanje ovog Zakona, bar prema ovom što sam sad čuo, kao što je SNSD prošli put uzeo na sebe odgovornost za odbacivanje hitne procedure, a samim tim, vjerovatno i Zakona o akcizama. Znači, ovdje ne postoji politička volja da se u ovom trenutku bilo šta uradi da bi se pokazalo građanima da vlast vrši funkciju za koju i dobijaju plate i za koju su postavljeni, odnosno da im omogućava bolji život. Ja vas molim da mi objasnite da li će Uprava za indirektno oporezivanje reći sve mišljenje o ovome jer je prošli put bila priča da mi ne možemo to bez mišljenja Uprave za indirektno oporezivanje, a iz medija čitam da je Uprava poslala vama svoje Mišljenje i svoju analizu te situacije koju ja nisam zvanično dobio. Ne znam je li to podijeljeno delegatima ovdje, ali ja nisam dobio. Šta je sa Mišljenjem Uprave, je li to privatni odgan koji nekom pojednicu šalje svoje Mišljenje ili je to institucija koja bi trebala da obavijesti Parlament o svom Mišljenju? Ako mogu mediji da objave jučer Mišljenje Uprave za indirektno oporezivanje, zašto mi to nemamo ovdje? Na kraju krajeva, Uprava za indirektno oporezivanje oslikava političku volju vladajuće većine i vlasti u BiH. Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje je postavljen od predstavnika najviših organa vlasti, znači ministara, na entitetskom i državnom nivou i čisti je odraz reprezentacije političke većine u strukturama vlasti. I Uprava za indirektno oporezivanje ima stavove kako im naloži njihova politička opcija 30 i nemojte da pričamo o stručnjacima, ovdje se radi o politici. Uprava za indirektno oporezivanje kroz svoj Upravni odbor je čisti politički organ, izvršilac političke volje onih koji su ih postavili. A sad ću da kažem i to da je, iako nismo dobili i iako je procurio taj izvještaj Uprave za indikretno oporezivanje da je iz njega jasno da su te direktive njima ustvari bile – dajte obrazloženje da se ne prihvati ovaj Zakon i promjena ovog Zakona. Jer sve u tom izvještaju što sam ja pročitao je kontra usvajanja tog Zakona. Znači, ne postoji politička volja da se on usvoji i čitava ova priča naša je predstava za javnost, kad će ko preuzeti odgovornost da se nešto blokira i da se nešto ne usvoji. E sad bih molio samo, dok nisam završio izlaganje, da mi kažete hoće li biti taj izvještaj i hoće li neko obrazlagati taj izvještaj Uprave za indikretno oporezivanje? Predsjedavajući, molim Vas?
Čekam da završite.
Pa znam, možete Vi filibasterovati ovdje koliko hoćete, ovo su ozbiljne teme. Znači, hoće li biti izvještaj ili da ja pričam nešto drugo? Da ja saopštim šta piše u izvještaju?
... moj stav dok još stojite, onda sačekajte još malo. Ovdje je s nama pomoći direktora Uprave za neizravno oporezivanje i imat će prigodu da Vam se obrati, i svima nama vezano za ove teme. Znači, imamo ovdje predstavnika, ovlaštenog predstavnika Uprave, ako to nešto pomaže Vama.
Krajnje nekorektno je da nam dosada iako ste dobili to ili jučer ili prije nekoliko dana, da nama kao delegatima u ovom Domu ne dostavite. Ja mislim da je to vrhunac nepoštovanja ovog Parlamenta. I samo da vam pročitam kakav je to njihov izvještaj, Uprave za indikretno oporezivanje. Jedna od tačaka u tom izvještaju kaže – da treba imati u vidu i činjenicu da prema nekim istraživanjima uvođenje niže poreske stope ne znači ujedno smanjenje socijalnih razlika jer takva snižena stopa može donijeti dvostruko veću korist bogatima nego siromašnima, pa se na ovaj način indirektno subvencionišu bogati jer i oni isto kao i siromašni kupuju ove proizvode, te oporezivanjem nižem stopom osim siromašnima pomaže se i građanima sa jačom ekonomskom moći. Pa koji stručnjak možeo ovakvu rečenicu napisati? Je li to Uprava za indirektno oporezivanje? Znate šta mi je palo na pamet kad sam ovo pročitao, pao mi na pamet onaj čuveni citat iz Alana Forda, kaže – bolje je biti bogat i zdrav, nego siromašan i bolestan, jer ako si bolestan džaba ti što si siromašan. E, takav je nivo ovog izvještaja i ove ..., i sve je jasno, možemo mi ovdje diskutovati još koliko hoćete, ovdje je sve jasno.
Hvala kolega Bosiću. Sad imamo dvije ispravke krivih navoda, pa onda raspravu. Kolegica Majkić, izvolite. 31
Dakle, dužna sam ... pošto smo pričali o drugim stvarima, nisam htjela da polemišem o onome što su principu Zakona, a to je ono što sam obavezna da kažem, da zbog velikih polemika u javnosti kako pojedine političke partije vide rješenje pitanja PDV-a, Narodna skupština je donijela zaključke obavezujuće za sve srpske predstavnike u institucija BiH, a oni kažu da je Prijedlog zakona o dopuni Zakona o PDV-u definiše sniženu stopu PDV-a od 0%, od 0% na sve osnovne životne namirnice i višu stopu PDV-a od 22% na luksuznu robu, usluge i ostalo. Dakle, to je donijela Narodna skupština i u tom smislu ćemo amandmanski djelovati. Zato nam je bilo važno i sreća pa je pogriješio Predstavnički dom pa nam nije poslao to po hitnoj proceduri. Dakle, ... po zakonu ... znači dobro je rješenje da bude 0%. Eto, nadam se da će to unijeti malo više svjetlosti u ovo. Hvala.
Hvala kolegici Majkić. Kolegica Bradara, izvolite.
Ma, evo, ja sam se javila za ispravku krivog navoda jer ovo već se često na našim sjednicama događa, da kolege znaju šta kolege znaju šta tko od nas misli, šta osjeća, šta predviđa, kako će glasovati. Tako da, evo, mislim da to nije u svakom slučaju korektno, a mi smo, mi ovaj Zakon uopće ne promatramo sa dva aspekta, i zato je meni žao što to nije predložilo Vijeće ministara u svakom slučaju, kojem je lakše uraditi i projekciju i prihoda i kako će se to odraziti, kako će inflacija utjecati i na same cijene, koliko će taj PDV imati efekta, i ukidanje PDV-a, na sve ono što se događa na tržištu. Ono što se sad svi pozivaju na zapadne zemlje koje su to i uvodile praksu, radi se o elastičnoj i neelastičnoj tražnji. Znači, osnovne životne namirnice nemaju veze sa cijenom. Sad je pitanje možemo li, u kojem smjeru mi idemo. Znači, smanjenje PDV-a će, to već svi znaju, smanjiti prihode. U strukturi prihoda i u strukturi PDV-a osnovne životne namirnice se kreću od, ne znam, 65 do 75% PDV-a, pa vi sad samo izračunajte na milion maraka prihoda od indirektnih poreza u svim našim proračunima kako to otprilike može izgledati. Tako da, evo, to je moja ispravka krivog navoda, ovo nije tako jednosmjerna, znači nitko od nas, ja mislim da postoje drugi načini da se pomogne stanovništvu, ali napominjem da osnovne životne namirnice su, nisu elastične sa cijenama.
Hvala. Kolega Bosić, ispravka krivog navoda.
Prvo, predsjedavajući, rekli ste da ćete poslije moje diskusije dati obrazloženje oko izvještaja za ... 32
Jesam već dok ste pričali, nažalost. Kolega je tu, čim mi završimo dobit će riječ, naravno.
Dobro, ali bilo bi lijepo da mi čujemo pa da onda...
Evo, čim Vi završite ...
... diskusije i krive navode, i onda da pustite njega, mislim to je jasna namjera. Prijatno sam iznenađen ovim stavom da će SNSD amandmanski uložiti promjene ovog Zakona, podržavam u svakom slučaju. Samo da vam kažem da je to što donese skupštinska većina u Narodnoj skupštini Republike Srpske, to je stav skupštinske većine i ne onih koje ja predstavljam, jer ti koje ja predstavljam nisu glasali za tu skupštinsku većinu i ti koji su mene ovdje izabrali u taj Dom svojim glasovima dobili su glasove od ljudi koji ne misle tako kao što misli ta skupštinska većina i zato smo mi na različitim stranama. Ali bez obzira, ovo je dobar znak i to je dobro da se pokaže da javno mnijenje nešto može da promijeni ovdje jer prošli put smo slušali o neustavnosti ovog Zakona, ne znam šta smo sve, hajd nisam preslušao, trebao sam preslušati da se sjetim šta ste sve govorili zašto ovaj Zakon ne može nikako da uđe u proceduru, ali je u redu, evo, imamo neki pozitivan pomak. Znači, nemam ništa protiv ni da glasam za promjene, ako budu promjene i ako budu amandmani, ja ću dati svoj glas za amandmane, ali se nadam da ovaj Zakon neće biti skinut sa dnevnog reda danas i da će na kraju imati svoje efekte i na zadovoljstvo svih nas. Znači... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hajde završite Vi pa ćemo poslije se dobacivati.
Tako da, ako sam pogriješio gospođo Bradara, ja se izvinjavam, ako nije tačna moja procjena, ovo je bila moja procjena na osnovu Vaše diskusije. Biće mi drago da sam pogriješio.
Hvala kolega Bosić. Nemamo više ispravki, idemo na raspravu. Kolegice Pendeš, izvolite. 33
... i meni je drago na neki način ali i izgleda počela predizborna kampanja, preuranjena, i zato je jako bitno, između ostalog, da napravimo izmjene Izbornog zakona, ne samo izmjene kojim će se zaštititi i hrvatski narod i konstitutivnost, nego i ove tehničke, da se spriječi predizborna kampanja prije onih mjesec dana održavanja izbora, kako je to već krenuo gospodin Bosić, jer evo skoro tri godine nije bio aktivan, nije sudjelovao ni u komentarima ni u glasovanjima, ali zadnje dvije sjednice je jako aktivan. Ja kad govorimo o izmjeni ovoga Zakona, meni je zanimljivo da je odjednom sad stranka kojoj on pripada predlaže ove izmjene, a njihova bivša ministrica i stručnjakinja za ekonomska pitanja, gospođa Cenić, prije možda desetak, petnaest dana u jednom javnom nastupu je rekla da je to politikanstvo i da je to već predizborna kampanja. Ukoliko mi uistinu želimo pomoći svim građanima BiH koji se nalaze u nezavidnoj situaciji, znači od opštinske do državne razine, ne mora značiti da ćemo sa izmjenama ili diferenciranom stopom PDV-a to učiniti, jer vidimo da nemamo jasne pokazatelje efekata izmjene od postojeće stope PDV-a na ovu diferenciranu. To možemo uraditi i kroz odluke vlada, entiteta, kantona, općina, Distrikta Brčko. Zanimljivo je, a moram se povezati i na prethodnu raspravu ministra financija i trezora BiH, gospodina Bevande, koji nam je govorio o fiskalnom okviru. Ne može se desiti da nije usvojen fiskalni okvir na državnoj razini, a entiteti ili su usvojili ili su u fazi usvajanja proračuna. Znači, sve to negativno djeluje na fiskalnu stabilnost BiH, danas čitamo o inflaciji također. Znači, jako je bitno da budemo odgovorni i da ne podliježemo samo trenutku kako ćemo se svidjeti građanima ili mogućim biračima i u tom smislu, pošto meni isto neke stvari nisu jasne, ne mogu kazati da sam ekonomista, da razumijem, ako mogu tražiti stanku da se mogu konsultirati. Oprostite.
Hvala lijepo. Ispravka krivog navoda, kolega Bosić. Izvolite. Ako ste odustali morat ćete se povući sa monitora.
Kad sam se već prijavio, gospođo Pendeš, mislim, ta prizemna, komentari i ocjene i spominjanje neko ministra. Znate kad je bila gospođa Cenić ministar? 2005., kad su donosili taj Zakon, 2005. je ona učestvovala očito u tome i bila je, tačno, ispred SDS ministar u Vladi Republike Srpske i zalagala se za jedinstvenu stopu i to je dio njenog političkog viđenja. Žena više od 2007., ja mislim uopšte nema veze nikakve sa SDS-om, niti mi imamo veze s njom. Ona je sad kao neki nezavisni politički analitičar i ima pravo da misli šta hoće. Ovo je prijedlog koji je došao iz, u ovom trenutku od skupštinske većine u Predstavničkom domu, tako ga i tretiramo. Ja imam svoje mišljenje, vi mi ne možete nikako zaprijetiti niti me natjerati da ja odustanem od svog mišljenja, i to je u redu da vi imate svoje, ali ovo, ovo lično napadanje i lične diskalifikacije više govore o nedostatku argumenata nego o tome da ste u bilo čemu u pravu. I da vam kažem, ono što biste vi trebali imati u vidu, je da ste vi od Dejtona do sada kao stanka, jedan od tri najvažnija igrača, možda i najvažniji igrač na političkoj sceni BiH. Jeste, ja ne znam da li je HDZ iako ispao iz vlasti od prvog formiranja zajedničkih insitucija. Možda i jest, ali eto, ja ne znam i tako takvi... 34
Ne zbog HDZ-a, nego zbog probijenog vremena ću Vas opomenuti.
Molim?...
Tako se poklopilo. Hvala Vam. Ispravka krivog navoda, kolegica Pendeš.
Poslovnika, jer gospodin Bosić sa svojim sad, ispravkom krivog navoda nije ispravio nijedan moj krivi navod, pa evo, molim vas, nemojte.
Hvala lijepo. Nema više ispravki krivog navoda. Kolega Miletić, rasprava. Izvolite.
Pa ja ću pokušati da kažem nekoliko riječi da bi možda ovu diskusiju vratili u neke normalne okvire. Naime, o čemu se radi? S obzirom da sam ja na posljednjoj redovnoj sjednici Doma naroda predsjedavajućeg Vijeća ministara koga također tad nije bilo tu, pa da vas podsjetim to je bilo 22.02., tražio sam od gospode iz Vijeća ministara da u saradnji sa entitetskim vladama, znači Repulikom Srpskom i Federacijom, donesu paket mjera koje će se odnositi između ostalog, na diferencirane stope PDV-a, na ukidanje akciza, na pomoć penzionerima odnosno umirovljenicima, privredi, poljoprivredi itd., pošto je istekao rok inače u skladu sa Poslovnikom da odgovori na to pitanje, da su ljudi radili svoj posao na vrijeme mi se danas o ovome vjerovatno ne bi raspravljali. E sad, imajući to u vidu, neažurnost ili neblagovremenost njihovog postupanja ja u svakom slučaju pozdravljam potez gospodina Šarovića koji se, ako ništa potrudio da nam da bar kakav, takav Prijedlog zakona koji će u određenoj mjeri riješit ovo pitanje. Ja, imajući u vidu činjenicu da je prošle godine u BiH, a to sam negdje pročitao, kupljeno 20 motornih vozila koji su vrijednosti preko pola miliona maraka. U isto vrijeme da imamo 25% stanovništva BiH, znači iz svih naroda, znači i Srba i Hrvata, i Bošnjaka i građana BiH koji žive na ivici siromaštva. Ja zaista smatram da je ovakvu jednu mjeru neophodno donijeti. I ujedno, kad sam se već javio da se referiram na ova neka pitanja i zaista bih zamolio pomoćnika i mislim da je gospodin Bosić u pravu, evo i još su se neki delegati i izaslanici javili po tom pitanju i rekli su da bi bilo primjereno zaista da smo to obrazloženje od strane Uprave dobili na vrijeme, da smo se mogli upoznati sa njim. Ukoliko već bude izlazio, interesuje me i podatak s obzirom da ja također nisam ekonomista, a vidim to ovi, mnoštvo ekonomskih stručnjaka u BiH govori i sljedeći podatak, da u ova ustvari tri mjeseca kad je u pitanju PDV, kad su u pitanju akcize, da je skupljeno preko više od 200.000.000 para u odnosu na tromjesečje prošle godine. Znači, suština ove moje diksusije je da vas zamolim da na ovaj ili neki sličan način, uvažavajući i prijedlog gospođe Majkić, ja nisam ni protiv toga, da se amandmanski 35 djeluje, pa nije 5%, skinite 7.0% , zaista nemam ništa protiv. Znači, suština ovog je kako da pomognemo građanima ove zemlje. Ako već je opravdanje da tih 500 i nešto miliona, biće manje u budžetu, ako sam ja to dobro shvatio, barem po ovim medijskim natpisima, interesuje me jako podatak, ako se ovo ne desi, šta će uraditi sa tim viškom para koji će se prikupiti, znači, evo ova tri mjeseca, po opet mišljenju ovih ekonomskih stručnjaka? Zaista bih vas zamolimo, znači zaista, dajte, što kažu kod nas ljudi u Bosni, da se kanimo ćorava posla. Dajte zaista da građanima ove zemlje pomognemo makar na jedan način, da lakše preguraju ovu ekonomsku krizu bez obzira ko iz koje političke partije dolazi, mi ne trebamo jednostavno imati kompeks od togako je šta predložio. Meni je zaista sasvim svejedno, ja uopšte ne gledam na to ako je nešto korisno za građane ove zemlje, dajte da pređemo preko ovih nekih pojedinih političkih razlika, samo u cilju da pomognemo građanima ove zemlje. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Kolega Špiriću, izvolite.
Zahvaljujem kolega predsjedavajući. Cijenjene kolege i kolegice delegati, uvaženi gosti. Ja mislim da je dobro da danas razgovaramo i o jednom i o drugom prijedlogu, dakle i Zakonu o izmjeni stopa u PDV-u i Zakonu o akcizama. Namjera nas iz SNSD-a jeste da se ovdje donose zakoni koji su u skladu sa Ustavom i koji ne krše druge zakone iz ove oblasti. Teško mi pada kad čujem da neko kaže – dobro je da je neko predložio kakav takav zakon i kakav takav zakon usvoji jedan od domova. Ja sam i prošli put upozoravao da predlagač kada predlaže zakon mora da poštuje Ustav i druge zakone iz te oblasti. Moram danas da vam kažem da je, zašto mi hoćemo, zato što smo svjesni da hoćemo nešto da uradimo u interesu građana i mi čuvamo to u redovnoj proceduri da vidimo može li se to ispraviti. Dakle, ja molim one koji misle da je ovo dobar prijedlog da mi odgovore na neka pitanja: zašto se krši član 14. Zakona o sistemu? Zna predlagač da treba on da zatraži mišljenje Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje, da se ne sporimo kod toga. Kakav će stav Uprave biti kad dođe mi ćemo ga pročitati. Možda vas obavezuje ili vas ne obavezuje iako je član Zakona eksplicitan u toj oblasti. Mi smo i sada dobili stav Uprave za indirektno oporezivanje, ali nemamo stava Upravnog odbora tako da to nije jednostavna materija taj sistemski zakon ... ne voli neko narod, ili građane više od nas ovdje, nismo se mi podjelili na narodoljubce ili idiote ali kakav takav zakon govori o kakvoj takvoj državi. Pa mi koji se zalažemo za primjenu Ustava, hoćemo ustavne zakone. Moram da pitam predlagača, kaže se, ja sam to prošli put tražio pa ste mislili da ste socijalnu negativnu energiju naslonili na mene. Kao poslanik dužan sam da branim Ustav i zakon. Kaže se – kad istekne šest mjeseci, recimo Zakon o akcizama, Vijeće ministara će donijeti odluku da se produži rok važenja. Gdje još u kojem svijetu je zakonodavna uloga Parlamenta prenesena na izvršnu vlast? Na koji način to mislimo? Ko može da odredi kad stupa zakon na snagu? Ako nam Uprava kaže da nije u stanju iz tehničkih razloga da primjeni zakon, ... evo od sutra ćete imati manje akcize, ... 30, 60, ne znam koliko im dana treba, a mi možemo da kažemo stupa na snagu danom usvajanja, danom objave itd. Koji zakon vrijedi u međuvremenu, kad usvojite novi zakon, starije ad akta, nema starog zakona. Dakle ulazimo u bezakonje, ja samo pitam vas drage kolege, hoću da donesemo dobru odluku. Treća stvar, ne smijemo proizvesti pravnu nesigurnost u oblasti poreza, a član Ustava BiH, član 4. tačka 2. kao 36 što propisuje kako se donose zakoni, ne možete izmjeniti ... zakona pa reći vraćamo se za pola godine na to isto. Ponovo ista procedura za promjene, a mi znamo u kakvom političkom ambijentu živimo. To je bilo samo moje upozorenje. Prošli put da biste da vi ... poslali građanima ... evo, ostavit ćemo to u redovnoj proceduri i molim sve da damo odgovore na ova pitanje, ja nemam sam odgovore i neće da mi pomognu ni ovi drugi koji su u Upravnom odboru ali nema smisla da mi ovdje svjesno dođemo do zakonskog rješenja koje neće biti primjenjivo i koje krše Ustav i zakon. I zato je redovna procedura možda najbolja da otklonimo ove slabosti. Ja neću da sporim dobru namjeru opozicije, da ona želi da pomogne, ali to ne smije da da nama argumente da dođemo do bilo kakvog zakona koji neće biti provodiv ili zakona koji krši Ustav ili zakone o sistemu. Zašto? Nije tačno da se radi samo o politici. U Upravom odboru Uprave su ministri finansija entiteta, ministar finansija gospodin Bevanda sa nivoa BiH, tri eksperta, ljudi moraju da razgovaraju i zato se kaže u član 14. šta je obaveza Upravnog odbora. Dakle, nije ovo jednostavna matematika, nije tema za utrkivanje. Ja poštujem sve dobre ideje ali hajde u redovnoj proceduri ako postoji mogućnost da to oblikujemo da bude zakon od koristi za građane, zakon koji ne krši Ustav, zakon koji ne krši druge zakone. Sve drugo što budemo radili će proizvesti nebrojene svađe ovdje i utrkivanje ko je za građane, ko nije za građane. U vrijeme velike krize, a ovo jeste ta situacija gdje se nalazimo, direktni transferi vlada su ti koji mogu da pomažu i kod politike plata, i kod politike penzija, i socijalnih davanja, i podrške realnom sektoru, sve je to na tim adresama. U ovo smo sami upali ili nas je nešto vješto gurnuo da se svađamo oko ove nadležnosti koja jeste nadležnost na državnom nivou, ali dajte molim vas da donesemo odluku da ne napravimo problem. Tačno je da se kod akciza za godinu dana biće manje prihoda 600.000.000, PDV-a, i kod akciza da će biti 120.000.000, ali to je manje bitno. Bitno je da donesemo provedive zakone i da ti efekti dođu do građana. Kod akciza, u ovom zakonu ne piše, a to je veliki problem, šta se dešava sa zalihama? Dakle, šta se dešava sa zalihama na koje su plaćene akcize? Hoće li se te akcize ko je platio vratiti? U kojem roku će se vratiti? Hoću samo da vas upozorim, jedno je politika, a drugo je kad uđete i stavite to sve na papir. Neću ničiju ideju da omalovažim, ali shvatite ovu našu ponudu da mi hoćemo u redovnoj proceduri da razgovaramo, a vas molimo da zajedno s nama odgovorite na ove nejasnoće koje se tiču kršenja zakona i Ustava, šta ćemo s tim? Iziđite javno i recite da ste spremni kršiti zakon i Ustav i to nije problem, a onda će oni koji vrše vlast odlučiti jesu li i oni spremni. Ako se svi odlučimo da smo spremni kršiti zakon i Ustav, onda smo potpisali rješenje za anarhiju u ovoj zemlji, ja sam protiv anarhije. Hvala vam lijepo.
Hvala kolega Špiriću. Ja više ne vidim prijavljenih za raspravu. Mislim da smo dali i otvorili dosta pitanja da u redovitoj proceduri možemo ova pitanja u konačnici na pravi način i dobiti odgovore na pravi način, naći rješenja. Sad ću zamoliti predstavnika Uprave za neizravno oporezivanje da na tragu dosad izrečenog da jedan kraći osvrt, a dok vi dolazite ja ću vrlo jasno kazati da ćemo danas zatražiti i od Vijeća ministara, Ministarstva financija i od vaše Uprave da nam date detaljan presjek ekonomskog, pravnog apsekta posljedica, odnosno prednosti, jasan stav o puno ovih pitanja koja ste danas čuli i koja su već otvorena u javnosti. Hvala vam lijepo. 37
Zahvaljujem. Poštovani predsjedavajući, članovi Kolegija, delegati Doma i ostali gosti. Ja ću pokušati vrlo kratko da izložim, prvo da se predstavim ja sam Muharem Mašinović, pomoćnik dikrektora Uprave za indirektno oporezivanje, operativni rukovodioc Sektora za poreze i ovdje ću prije svega govoriti kao operativni rukovodioc Sektora za poreze. Kad govorim o tom dijelu, znači kao operativni rukovodioc, govorim o tome da zakon koji god dođe Uprava će provoditi naravno, jer Uprava je izvršni organ, ali nastojimo da taj zakon bude provediv. Mi imamo problem sa postojećim Prijedlogom zakona, on je vrlo teško provediv iz razloga što je rok koji je određen za implementaciju, za primjenu ovog Zakona je toliko kratak da ga ne može ispoštovati ni Uprava za indirektno oporezivanje, a ne mogu ni obveznici indirektnih poreza jer ni oni, isto kao i Uprava, ne mogu prilagoditi svoje softvere, svoj evidencije, ne mogu prilagoditi svoje PDV prijave, da se to može na vrijeme, da se ispoštuje, da se prenese. Došli bi u određeni vremenski vakum gdje bi jednostavno postalo pitanje na koji način da se primjenjuje Zakon o PDV-u. U pogledu tumačenja različitog u vezi diferenciranih stopa i u pogledu toga da li jedna stopa ili više koristi i sa aspekta socijalnog karaktera, više je, znači, mišljenja koja su data i u ekonomskoj teoriji, znači da je jedna stopa daleko efikasnija, daleko provodljivija, manje administrativno teška, a da se mjere socijalne politike provode, znači, na način mjerama i intervencijama, paketima vlada kao korisnika kojima se jednostavno sva sredstva od indikretnih poreza doznačuju svaki dan u potpunosti na način kako je predviđeno tom procedurom. Ovi razlozi, znači oko neprovodivosti isto tako i u Zakonu o PDV-u isto nije propisan dio oko zaliha, na koji način da se rješavaju zalihe kao prelazna odredba, ukazuju jednostavno na problem da se ispuštuje taj Zakon. Pored toga, moramo kazati da taj Zakon odstupa od evropskih direktiva, znači uvođenje više stope, jasno da je potrebno oporezivati luksuz i taj dio stoji, međutim za to su predviđeni drugi instrumenti. Postoji znači Zakon o akcizama koji na drugi način pristupa tome. Isto tako, kao što smo rekli da je ovaj niži dio oporezuje se kroz određene druge segmente. Molio bih samo da budemo oprezni u pogledu analize koja je dostavljena, koja postoji, da se vodi računa da, ondje su podaci navedeni vezano samo za uvoz. Naravno, za one podatke trebamo da dodamo podatke za razlike između uvozne cijene i konačne maloprodajne cijene, da se uveća taj PDV, da uvedemo poseban obzir za proizvode koji se proizvode u BiH, tipa kao što je brašno, jer za brašno imamo vrlo mal pokazatelj PDV- a i mal pokazitelj razlike, pošto brašno iz uvoza možda iznosi oko 10%, tako da razlika u suštini na brašnu kada se uzme koje se proizvede na domaćem tržištu znači iznosi oko 40.000.000 dodatno. Još dodatno moramo voditi računa o tome da pri proizvodnji brašna, 5% je u prometu brašno, međutim u nabavci je 17% jer pšenica je oporezovana sa 17%, tako da pored onog smanjenja koje bi bilo po osnovu niže stope imamo i dio gubitka prihoda koje se odlikuje kroz veći ulazni porez proizvođača brašna ako bi država vratila, tako da je to dupla, znači duplo umanjenje koje bi nastalo. To su fiskalni argumenti na koje moramo ukazati jer Uprava je zadužena za finansijsku stabilnost i makroekonomsku održivost BiH i mislim da bolje je, mišljenje Uprave je da je bolje ova sredstva na drugi način, znači, usmjeriti, eventualna, ovaj pad sredstva da se na drugi način plasira u socijalne transfere. Na kraju ostaje samo još zaključak Uprave, znači da u ovakvim rokovima je nemoguće donijeti pravilnik u primjeni PDV-a, novu primjenu PDV-a, nemoguće je donijeti pravilnik na zakonit način jer pravilnik se donosi u skladu sa Jedinstvenim pravilima za donošenje pravnih 38 akata i ne može se donijeti ni na koji način u ovom roku i primjena jednostavno ne bi bila moguća. Toliko.
Hvala Vama. Kolega Bosiću rasprava je zaključena maloprije, obzirom da je ovo bilo samo prvo čitanje, ja sam siguran da ćemo jednoglasno podržati da ovo ide u redovitu proceduru, da imamo dovoljno prostora da popravkama napravimo sve ono što je nužno kad je ovaj Zakon u pitanju, a isto ćemo se potrudit da preko našeg Tajništva opremimo točku dnevnog reda kad bude u redovitoj proceduri sa mišljenjema ekspertnim svih institucija koje su po našem zakonodavstvu vezani sa porezom za dodanu vrijednost, tako da možemo pravodobno imati svi iste informacije i cjelovite informacije. Moramo znati da zbog kratkoće vremena koje smo davali ovim institucijama mi nismo mogli dobiti cjelovitije odgovore kao tavke. Tako, ja sam ovim zaključio raspravu. Kolega Bećirović, ispravka krivog navoda, izvolite ili povreda Poslovnika što Vam je već.
Kolega Čoviću, zaista dobronamjerno, ali dajte riječ gospodinu Bosiću, ne može se rasprava na sjednicama ni jednog ni drugo doma zaključiti nakon gostiju, rasprave se zaključuju nakon rasprave delegata koji imaju pravo da komentarišu i iskažu svoje mišljenje. Zaista dobronamjerno u skladu s Poslovnikom dajte riječ gospodinu Bosiću.
Kolega.
[[nije uključen mikrofon]] Povlačim ....
Dobro je, onda se Vi sami pobrišite tu, hvala Vam lijepo, pa smo riješili problem. Al' ću vas ja moliti, ako imamo dobru želju, kao što je evidentno svi imamo ili to želimo pokazati da imamo, dajte da poštujemo Poslovnik bez obzira da li vam se nekad sviđa ili ne sviđa i onda ćemo lagano doći do konačnog cilja. Zaključili smo raspravu maloprije, čuli smo ovo dodatno promišljanje Uprave, predstavnika Uprave, nadam se da će nam ga opremit cjelovito, temeljito, kad budemo u redovitoj proceduri da možemo eventualno nekim popravkama dalje donijeti najbolja rješenja. Kolega Miletić, popravka krivog navoda. Izvolite. 39
.... ako dozvolite, gospodine predsjedatelju. Znači, uvažavajući, je li, ingerencije i integritet gospodina pomoćnika, nemam zaista ništa protiv, ako smo mogli dozvolit njemu da se obrati, ne vidim razloga zašto našim kolegama zastupnicima iz Zastupničkog doma ne dozvoljavamo, mislim da po meni to nije u redu, ali ok.
Kolega Miletiću, kolega je dobio, donio pismenu ovlast da predstavlja Upravu za neizravno oporezivanje i to je za mene dovoljno kad dođe u ime Uprave da je predstavnik ovdje Uprave, tako smo se dosad odnosili prema svim institucijama koje su nam ovdje kao gosti i molim te, molim Vas to uvažavajte, jel'. Al' dobro nadam se da ste, nadam se da smo se razumjeli. Ja zaključujem raspravu o, i ove dodatne komentare, i obrazloženja. Pokrećemo proceduru glasovanja. Molim vas pokrenite proceduru. Glasujemo o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o Vijeću ministara BiH u prvom čitanju, oprostite, o PDV prvo čitanje. Hvala vam lijepo. Evo, kao što smo otprilike kroz rasprave naglasili. Nazočno 15 – za 15. Federacija BiH – 10 svi za, Republika Srpska – 5 svi za. Imamo opću, entitetsku većinu. Konstatiram Prijedlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatnu vrijednost je usvojen u prvom čitanju. Hvala vam lijepo. Evo nek se zeleni ubuduće ovako sve više ovoga ispred nas, nekima će biti drago. Točka osma današnjeg dnevnog reda, ispričavam se. Ad. 8. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o Vijeću ministara BiH (prvo čitanje), predlagatelj: Zastupnički dom, broj: 02-02-1-862/21 od 18. 6. 2021. Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona, članak 103. Poslovnika, prvo se vodi rasprava o potrebi donošenja i načelima na kojima je Prijedlog zakona utemeljen. Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH na 21. sjednici od 15.06. prošle godine usvojio je Prijedlog zakona. Dobili ste Mišljenje Zakonodavno-pravnog sektora i Usavnopravnog povjerenstva Doma naroda. Zakonodavno-pravni sektor utvrdio je da Prijedlog zakona ne sadrži mišljenje Agencije za zaštitu osobnih podataka u BiH. Predlagatelj Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH dostavio je 19.07.2021. Mišljenje Agencije za zaštitu osobnih podataka u BiH. Ustavnopravno povjerenstvo Doma naroda konstatiralo je da je Prijedlog zakona usuglašen sa Ustavom i pravnim sustavom BiH. Riječ dajem predsjedatelju Ustavnopravnog povjerenstva, kolegi Čolaku, ako ima potrebe. Nema, hvala lijepo. 40 Riječ dajem predlagatelju. Hvala lijepo, nemamo ga. Otvaramo raspravu. Javlja li se netko za riječ? Kako nema prijavljenih, a ne vidim ni interesa za prijavu, ja zaključujem raspravu. Glasujemo o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o Vijeću ministara BiH u prvom čitanju. Hvala lijepo. Nazočno 15 – za 7, protiv niko, suzdržanih 8. Federacija BiH – 6 za, 4 suzdržana. Republika Srpska – 1 za, 4 suzdržana. Postoji opća, a ne postoji entitetska većina. [[konsultacije Kolegija]]
Ne, ne, završili smo glasanje.
Oprostite, oprostite, oprostite.
Nije prihvaćena hitna procedura.
Hitan procedura nije prihvaćena, jer imamo dovoljnu većinu protiv iz kluba, gdje je nedostajala entiteska većina iz Kluba srpskog naroda. Hvala vam lijepo. [[isključen mikrofon]] ... skraćenoj proceduri. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 15 – 10 za, protiv 4, suzdržan 1. Federacija BiH – 10 svi za, Republika Srpska – 4 protiv i 1 suzdržan. Ima opća, ali ne postoji entitetska većina.
[[nije uključen mikrofon]] usaglašavanje. [[konsultacije Kolegija]]
Nažalost i ovo ostaje za naknadno usuglašavanje. Hvala vam lijepo. Prelazimo na narednu točku dnevnog reda, to je točka 10. Ad. 10. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zahtjevu Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o carinskim prekršajima BiH po žurnom postupku, u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma naroda, broj: 01,02-02-1-1223/21 od 16. 6. 2021. Na 19. sjednici Doma naroda, održanoj 01.07.2021. godine, razmatran je zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o carinskim prekršajima BiH po žurnom postupku, u skladu sa člankom 124. Poslovnika Doma naroda. Prilikom glasovanja navedeni zahtjev nije dobio potrebnu entitetsku većinu, pa je uslijedilo usuglašavanje u Kolegiju Doma naroda kao povjerenstvu. Dobili ste Izvješće povjerenstva Kolegija Doma naroda o nastojanju 42 za postizanje suglasnosti o navedenom izvješću. Kolegij nije postigao suglasnost, ovdje nema rasprave. U skladu sa člankom 75. stavak (4) Poslovnika Doma naroda glasujemo o zahtjevu Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o carinskim prekršajima BiH po žurnom postupku u skladu sa člankom 124. Poslovnika Doma naroda. Odluke se donose većinom glasova onih koji su nazočni i koji glasuju, pod uvjetom da glasovi protiv ne sadrže 2/3 ili više glasova izaslanika izabranih iz svakog entiteta. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 15 – za 14, suzdržan 1. Federacija BiH – 10 za, svi za, Republika Srpska – 4 za, 1 suzdržan. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o carinskim prekršajima BiH po žurnom postupku, u skladu sa člankom 124. Poslovnika Doma naroda je usvojen. Otvaramo raspravu po ovom Zakonu. Kako nema prijavljenih, a ne vidim – kolega Prodanoviću je li ima interes za prijavu? Ne vidim ni interesa za prijavljivanje, zaključujemo raspravu. Glasujemo o Prijedlogu zakona. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 15 – za 14, protiv niko, suzdržan 1. Federacija BiH – 10 svi za, Republika Srpska – 4 za, 1 suzdržan. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram da smo Prijedlog zakona o carinskim prekršajima BiH usvojili po žurnom postupku. Hvala vam lijepo. Prelazimo na narednu točku dnevnog reda, točka 11. Ad. 11. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o zaštiti prava na suđenje u razumnom roku pred Sudom Bosne i Hercegovine (drugo čitanje), broj: 01,02-02-1-764/21 od 30. 4. 2021.
Sredoje Nović.
Srpski klub kolega Sredoje Nović. Kolega Sarajliću.
/nije uključen mikrofon/
Kolega Munib Jusufović ispred Bošnjačkog kluba. Ispred Hrvatskog kluba.
/nije uključen mikrofon/
Kolegica Marina Pendeš. Glasujemo o ovom prijedlogu, molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala vam lijepo. Nazočno 15 – za 15. Federacija BiH – 10 svi za, Republika Srpska – 5 svi za. Ima opća, entitetska većina. Konstatiram članovi Zajedničkog povjerenstva za usuglašavanje teksa Zakona iz Doma naroda su: kolega Nović, kolega Jusufović i kolegica Pendeš. Hvala vam lijepo. 44 Prelazimo na 12. točku dnevnog reda, Ad. 12. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Izvješću o radu i poslovanju BHRT-a za 2020. godinu i Programskom i Financijskom planu za 2021. godinu, broj: 01,02-50-18-977/21 od 6. 5. 2021. Na 20. sjednici Doma naroda, održanoj 23.02.2022., razmatrano je Izvješće o radu i poslovanju BHRT-a za 2020. godinu i Progamski i Financijski plan za 2021. godinu. Prilikom glasovanja navedeni materijal nije dobio potrebnu entitetsku većinu pa je uslijedilo usuglašavanje u Kolegiju Doma kao povjerenstvu. Dobili ste Izvješće povjerenstva Kolegija Doma naroda o nastojanju za postizanje suglasnosti o navedenom materijalu. Kolegij nije postigao suglasnost, ovdje nema rasprave. Zastupnički dom je na 21. sjednici, održanoj 15.05.2021. godine, nije usvojio Izvješće o radu i poslovanju BHRT-a za 2020. godinu, te takođe nije primio k znanju Programski plan i Financijski plan za 2021. godinu. U skladu s člankom 75. stavak (4) Poslovnika Doma naroda glasujemo o Izvješću o radu i poslovanju BHRT-a za 2020. godinu, odluke se donose većinom glasova onih koji su nazočni i koji glasuju, pod uvjetom da glasovi protiv ne sadrže 2/3 ili više glasova izaslanika izabranih u svakog entiteta. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 15 – za 6, protiv 4, suzdržano 5. Federacija BiH – 6 za, 4 suzdržana. Republika Srpska – 4 protiv i 1 suzdržan. Postoji opća, odnosno ne postoji ponovno dovoljna većina da bi ovaj prijedlog bio usvojen. Konstatiram da Izvješće o radu i poslovanju BHRT-a za 2020. godinu nije usvojeno. U skladu sa člankom 75. stavak (4) Poslovnika Doma naroda glasujemo o Programskom planu i Financijskom planu BHRT-a za 2021. godinu, odluke se donose većinom glasova onih koji su nazočni i koji glasuju, pod uvjetom da glasovi protiv ne sadrže 2/3 ili više glasova izaslanika izabranih iz svakog entiteta. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
[[nije uključen mikrofon]] Usvojen, jel' .... 2/3 protiv iz Federacije.
Nema opšte.
Nemamo opće većine.
A nema opšte većine, ah.
Prelazimo na točku 15. današnjeg dnevnog reda, Ad. 15. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zaključka broj 4 koji su predložili izaslanici iz Kluba srpskoga naroda: Nikola Špirić, Sredoje Nović, Lazar Prodanović i Dušanka Majkić, a koji glasi: „Dom naroda PSBiH konstatira da Ustavni sud BiH, izlazeći izvan svoje nadležnosti i suprotno ustavnom određenju da ‘BiH nastavlјa svoje pravno postojanje prema međunarodnom pravu kao država, ali s unutarnjim sustavom izmijenjenim kako je ovim Ustavom predviđeno’, donosi odluke suprotne Ustavu BiH kada je u pitanju državna imovina. Ustavom BiH u članku III.3.a) propisano je da ‘sve vladine funkcije i ovlasti, koje po ovom Ustavu nisu izričito dodijelјene institucijama Bosne i Hercegovine, pripadaju entitetima”, broj: 02-50-6-528- 8/21 od 29. 11. 2021., od 15. 12. 2021. 47 Na 8. hitnoj/žurnoj sjednici Doma naroda, održanoj 29.11.2021., razmatran je prijedlog zaključka broj 4 koji su predložili kolege izaslanici iz Kluba srpskoga naroda: Nikola Špirić, Sredoje Nović, Lazar Prodanović i Dušanka Majkić, a koji glasi: „Dom naroda PSBiH konstatira da Ustavni sud BiH, izlazeći izvan svoje nadležnosti i suprotno ustavnom određenju da ‘BiH nastavlјa svoje pravno postojanje prema međunarodnom pravu kao država, ali s unutarnjim sustavom izmijenjenim kako je ovim Ustavom predviđeno’, donosi odluke suprotne Ustavu BiH kada je u pitanju državna imovina. Ustavom BiH u članku III.3.a) propisano je da ‘sve vladine funkcije i ovlasti, koje po ovom Ustavu nisu izričito dodijelјene institucijama Bosne i Hercegovine, pripadaju entitetima”. Prilikom glasovanja navedeni prijedlog zaključka nije dobio potrebnu entitetsku većinu pa je uslijedilo usuglašavanje u Kolegiju Doma kao povjerenstvu. Dobili ste Izvješće povjerenstva Kolegija Doma naroda o nastojanju za postizanje suglasnosti o navedenom prijedlogu zaključka, Kolegij nije postigao suglasnost, ovdje nema rasprave. U skladu sa člankom 75. stavak (4) Poslovnika Doma naroda glasujemo o prijedlogu zaključka broj 4 koji su predložili kolege izaslanici iz Kluba srpskog naroda: Nikola Špirić, Sredoje Nović, Lazar Prodanović i Dušanka Majkić, odluke se donose većinom glasova onih koji su nazočni i koji glasuju, pod uvjetom da glasovi protiv ne sadrže 2/3 i više glasova izaslanika izabranih u svakog entiteta. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 15 – za 4, protiv 10, 1 suzdržan. Federacija BiH – 10 protiv. Republika Srpska – 4 za, 1 suzdržan. Ne postoji opća većina. Konstatiram zaključak broj 4 koji su predložili izaslanici iz Kluba srpskog naroda: Nikola Špirić, Sredoje Nović, Lazar Prodanović i Dušanka Majkić nije usvojen. Prelazimo na točku 16. Ad. 16. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zaključka broj 5 koji su predložili izaslanici iz Kluba srpskoga naroda: Nikola Špirić, Sredoje Nović, Lazar Prodanović i Dušanka Majkić, a koji glasi: „Dom naroda konstatira da Ustavom BiH državnoj zajednici BiH nije izričito dano pravo na imovinu niti nadležnost za reguliranje vlasništva nad državnom imovinom, pa je nužno to pitanje razriješiti sporazumom između dva entiteta, kantona u Federaciji BiH, kao i Brčko distrikta BiH, koji je u zajedničkom vlasništvu (kondominij) Republike Srpske i Federacije BiH.”, broj: 02-50-6-528-8/21 od 29. 11. 2021., od 15. 12. 2021.
Hvala lijepo predsjedatelju. Šta ću vas sve zajedno u sali zamoliti ovako, moram reći da sam zaprepašćen jednim podatkom koji sam ovdje pročitao, a koji se odnosi na ukupnu sumu novca, a kad je u pitanju poslovanje finansijsko političkih stranaka. Zaprepašćujući je podatak da 81‚12% sredstava za funkcionisanje političkih partija se izdvaja iz proračuna i da u zavisnosti od administrativne jedinice koja taj novac daje, da je taj raspon od 1,31 do čak 20% u pojedinim sredinama ili u prevodu, kako je ovdje napisano, to je negdje na godišnjem nivou oko 19 miliona maraka. U ovakvoj besparici i ovakvom siromaštvu u kakvom žive građani BiH da se daje 19 miliona na rad političkih partija da bi ljudi živjeli u ovakvom jadu je stvarno degutantno. Ja bi vas zaista zamolio, svi vi koji imate kredibilitet, legitimite, nazovite to kako god hoćete, dajte da ovo riješimo pitanje na način da se ovo skroz ukine ili ako već mora postojati da to bude na nekoj simboličkoj ravni, a da prenesemo, pod navodne znake, način finansiranja da to rade donatori, članovi ili neke druge osobe, ali ovo stvarno dati 20 miliona na rad političkih stranaka i da nas građani plaćaju za stanje jadno koje imamo u ovakvoj zemlji, ovo je katastrofa. Hvala lijepo. 51
Hvala. Zaključujemo raspravu, više prijavljenih nema. Glasujemo o Izvješću o pregledanom stanju financijskog poslovanja političkih stranaka u 2019. godinu. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Nazočno 15 – za 7, protiv 8. Federacija BiH – 6 za, 4 protiv. Republika Srpska – 1 za, 4 protiv. Nema opće većine. Konstatiram Izvješće o pregledanom stanju financijskog poslovanja političkih stranaka u 2019. godinu nije usvojeno. Hvala vam lijepo. Prelazimo na narednu točku dnevnog reda 21. Ad. 21. Izvješće o stanju radijacijske i nuklearne sigurnosti za 2020. godinu, podnositelj: Državna regulatorna agencija za radijacijsku i nuklearnu sigurnost, broj: 01,02-50-18-2175/21 od 13. 12. 2021. Dobili ste Mišljenje Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH, Povjerenstvo je prihvatilo Izvješće o stanju radijacijske i nuklearne sigurnosti za 2020. godinu. Zastupnički dom je na 27. sjednici, održanoj 09.03.2022. godine, usvojio Izvješće o stanju radijacijske i nuklearne sigurnosti za 2020. godinu. Riječ dajem kolegi Sarajliću, ako ima potrebe. Hvala lijepo. Riječ dajem podnositelju Izvješća, ako ima potrebe. Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Prijavljenih nema, interesa za prijavu ne vidim. Hvala lijepo. Zaključujemo raspravu. Glasujemo o Izvješću o stanju radijacijske i nuklearne sigurnosti za 2020. godinu. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 15 – za 14, protiv niko, suzdržan 1. Federacija BiH – 10 za, Republika Srpska – 4 za, 1 suzdržan. Opća i entitetska većina. Konstatiram Izvješće o stanju radijacijske i nuklearne sigurnosti za 2020. godinu je usvojeno. Hvala vam lijepo. 52 Prelazimo na točku 22. današnjeg dnevnog reda, Ad. 22. Informacija o raspodjeli i korištenju sredstava tekuće pričuve dodijeljenih za saniranje ekonomskih šteta za razdoblje I. – XII. 2020., podnositelj: Ministarstvo financija i trezora BiH, broj: 01,02-16-1-1219/21 od 15. 6. 2021.
Informacija o raspodjeli i korištenju sredstava tekuće rezerve za saniranje ekonomskih šteta u 2020. godini je veoma važna tema. Naime, Vijeće ministara je planiralo za ovu namjenu 27.180.000,00 KM, od toga je odobreno 25 miliona, izvršeno 23 miliona, a ostatak između planiranog i realiziranog je 4.180.000,00 KM. Dakle, riječ je o 27 miliona konvertibilnih maraka i ne bi bilo dobro da to tek tako prođe bez bilo kakve rasprave u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH. Podsjećam, ovo je jednoglasno usvojeno u Vijeću ministara i kao informacija, a jednoglasno je usvojen i raspored ovih sredstava. Čini mi se iz ovog materijala, kojeg sam detaljno iščitao, da ovdje baš nije bilo principa pravednosti i jednakosti u BiH i to sada hoću da provjerim, imam neka pitanja za koja tražim odgovor ili od predsjedavajućeg Vijeća ministara ili od ministra finansija. Naime, u detaljnom pregledu odobrenih i izvršenih sredstava budžetske rezerve, koje je, dakle, odobrilo Vijeće ministara, između ostalog stoji da je u toj 2020. godini Univerzitetsko kliničkom centru Banja Luka dodijeljeno 4 miliona konvertibilnih maraka, Kliničkom centru Univerziteta u Sarajevu 3,5 miliona, Sveučilišnoj kliničkoj bolnici u Mostaru 3,5 miliona i gledajte sad podatak Univerzitetsko kliničkom centru Tuzla 1,5 miliona. E sad ja hoću od ministra finansija ili od predsjedavajućeg da ovdje na Domu argumentirano kaže šta je bio kriterij za ovakvu raspodjelu, je li možda broj oboljelih od kovida, je li u pitanju kriterij broja stanovnika, broja pacijenata ili nešto četvrto? Ima li neko sad da odgovori na ovo pitanje, prije nego što mi budemo na bilo koji način glasali o ovome? Pitam iz razloga zato što imam zaključke u vezi s tim. Kolega predsjedavajući, možemo li dobiti odgovor na ovo pitanje? 53
Odgovor u ovoj dvorani očito nećemete moći dobit, ako imate želju da postavite to pitanje, mogli ste na početku, možete i sada, pa da ide prema ... da ide prema Vijeću ministara, obzirom da nemamo ni predsjedatelja
Pa nemojte tako, pa Vi ....
znači, nemamo ni predsjedatelja Vijeća ministara, ni ministra financija za ovu točku dnevnog reda, tako da.
Gospodine predsjedavajući, Vi ste nas pozvali da radimo po Poslovniku
Tako je.
i ja čisto poštujući Poslovnik sačekao ovu tačku dnevnog reda da raspravljam, nisam mogao o akcizama raspravljati ili o PDV-u o ovoj temi, došla na red postavljam pitanje. Imamo li mogućnost da za narednu sjednicu odgodimo ovu temu? Evo i to Vas pitam.
Vi dobro znate Poslovnik ovog Doma i dobro znate da je točka ....
Pa ne, dobro znam Poslovnik, ali isto tako znam da u tuzlanskom kraju ne žive marsovci, žive jednako građani. Njmnogoljudniji kanton u Federaciji. Tuzlanska regija najmnogoljudnija u cijeloj BiH, svaki treći stanovnik maltene tu, kako je moguće 1,5 miliona, ovaj. Ne tražim ja da nekom se oduzima, ja samo tražim princip jednakosti. Po kojem kriteriju, da mi neko kaže, 4 miliona Banja Luka, 3,5 miliona Mostar, Sarajevo, 1,5 milion Tuzla? Pa to je možda i najveći klinički centar. Pa, vjerujem da me razumijete, da imamo pravo kao izabrani predstavnici da tražimo te činjenice, ja bi Vas zamolio ili da ih pozovete ili da nastavimo ovu raspravu na narednoj sjednici, nek to bude tačka dnevnog reda, nek nam odgovore. Ne treba meni personalno odgovor na ovo pitanje, treba ljudima u ovoj zemlji. Pola miliona stanovnika tu živi, pa najmanje i oni imaju pravo da saznaju po kojem kriteriju. Evo, naveo sam neke, pa nek kaže koji kriteri je bio, šta, odlučivao sam ministar finansija da mu je draža, je li, Klinička bolnica u Mostaru, nego Klinički centar u Tuzli ili ima neki realan kriteri pa da ga čujemo. Ja pokušavam
Ja čekam da Vi završite samo. 54
ja pokušavam, godposine predsjedavajući, da mi o ovome završimo na način da ja govorim o ovim činjenicama, da to se čisto stavi na glasanje, da se to preglasa kao da ništa nije rečeno. Ja pokušavam u skladu s Poslovnikom, imamo to pravo, da dobijemo odgovor od nekoga iz Vijeća ministara. Ako ne možemo dobiti taj odgovor zaista Vas molim ovu tačku da u ovom trenutku zaustavimo i da to bude tačka dnevnog reda na narednoj sjednici. Je li može ta druga opcija? Ne može. Zaista pokušavam da u skladu s Poslovnikom i ovim kako je uređen Dom naroda, da iskažem ono što treba, mi po Poslovniku imamo pravo da dođemo do istine. Ne može se ljudi u ovoj zemlji podijeliti 27 miliona maraka i da vi ovdje nemate nikog ko će reći na bazi kojih kriterija je dijelio tekuću rezervu. Pa nije valjda da je to stalo samo meni, Miletiću, ne znam, nekome iz opozicije itd. valjda nam je svima stalo do toga. Pošto nema nikog iz Vijeća ministara, nema nikog ko može dati odgovor na ovo pitanje, evo onda ja predlažem sad konkretne zaključke. Zaključak broj 1 – Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH konstatira da je raspodjela i korištenje sredstava tekuće rezerve dodijeljenih za saniranje ekonomskih šteta za period I. – XII.2020. godine nepravedna prema Univerzitetsko kliničkom centru Tuzla. Drugi zaključak – Dom naroda traži od Vijeća ministara da ispravi nepravdu na način da najkasnije u roku od tri mjeseca od usvajanja ovih zaključaka odobri sredstva iz budžetske rezerve za Univerzitetsko klinički centar Tuzla u iznosu od 2 miliona konvertibilnih maraka. S usvajanjem ovih zaključaka mi bismo uspostavili kakvu takvu pravednost i jednakost, jer bi u tom slučaju i UKC Tuzla dobio kao i Klinički centar u Sarjevu i Sveučilišna bolnica u Mostaru, evo u Banja Luci je odobreno 4 miliona, makar na taj način da ispravimo ovu evidentnu napravdu. Moram reći nepravdu jer mi niko nije odgovorio nekim drugim kriterijem da to nije u pitanju. Evo dostavljam zaključke i u pisanoj formi.
Tek sad mogu reći hvala kolega. Moliću zaključke da dostavite u pisanoj formi. Kolega Prodanović, izvolite.
.... uvaženi koleginice i kolege, poštovani prisutni. Ma mi imamo situaciju kakva jeste i moram najprije reći da je pozitivno i veoma pohvalno da je Savjet ministara donio Odluku o raspodjeli sredstava tekuće rezerve za 2020. godinu. Odmah moram reći da jednom prilikom sam razgovarao sa predsjedavajućim Savjeta ministara gdje je rekao da su vodili računa o tome da su najopterećenije zdravstvene ustanove kao što je Univerzitetsko klinički centar u Sarajevu, Klinički centar Banja Luka, Sveučilišna klinička bolnica u Mostaru i ovaj Univerzitetski klinički centar u Tuzli to je bio, uslovno rečeno, kreterij. Ja bez ikakve dileme ovaj pristup da se određeni iznos sredstava iz rezerve Savjeta ministara, odnosno budžeta institucija BiH transferiše na zdravstvene ustanove to je poštovanje svega onog što su zdravstveni radnici, dakle, uradili u ovoj dramatično teškoj situaciji. Ali u drugom dijelu ne dijelim mišljenje da to nije moglo bolje da se uradi, ovdje konkretno govorim, uz svo uvažavanje što je klinički centar u Banja Luci dobio ta sredstva, zaobišli smo, recimo, bolnicu, Univerzitetsku bolnicu u Foči, ne znam, bolnicu u Zvorniku, Bijeljini ili, da na 55 nabrajam, u Republici Srpskoj, isti broj u odnosu na bolnicu u Zenici, ne znam ni ja, svjestan sam koliko je značaj takođe Kliničkog centra u Tuzli i ono što smatrm da bi Savjet ministara, ako bude donosio dodatnu odluku, trebao imati u vidu koordinirajući ovu aktivnost sa ministrom finansija ... pri Savjetu ministara i ministarkom civilnih poslova u kojoj je Sektor za zdravstvo... poslali bismo mnogo bolju poruku da smo čak i po sto hiljada, to nije neki iznos, ali to je dobra poruka da uvažavamo opterećenje svih od Bihaća do Trebinja, koliko su činili u vrijeme ove krize izazvane pandemijom. Toliko.
Hvala lijepo. Imamo ispravku krivog navoda, kolega Bećirović.
Ma na kraju kada je kolega Prodanović završio diskusiju, moram reći da i njegova argumentacija je gotovo identična sa mojom, moralo se ovo uraditi na jedan pravedniji način. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa ne bih baš rekao šta god to znači, već zaista na jedan konkretan način. Uveliko za ovu raspravu, zaista gospodine predsjedavajući, nedostaje prisustvo ministra finansija i predsjedavajućeg Vijeća ministara, stoga bi i najbolje bilo ako možemo odložiti i da dođu nadležni da nam kažu koje su kriterije koristili. Jer ponavljam, nije bilo nijednog razloga da Univerzitetsko klinički centar, dobije, u Tuzli toliko manje sredstava od onih u Sarajevu, Mostaru i Banja Luci, a da ne govorimo sada i ovoj stvari o kojoj je govorio Prodanović, da neki nisi nikako dobili.
Hvala Vam lijepo. Imamo još jedan ispravak krivog navoda, kolegica Bradara.
Zahvaljujem predsjedatelju. Znači, ja imam ispravak krivog navoda, ovaj dokument treba čitat cijeli. Prije svega hvala, još jedanput, svim zdravstvenim radnicima koji su teret kovida iznijeli na način kako su ga iznijeli i spasili svima nama živote koji smo imali prigodu onaj sudjelovati i susresti se sa kovidom. Ono što Vi niste, kolega, ovdje vjerovatno vidjeli da je 61% sredstava od 10 miliona uplaćen na račun Federacije, 37 na račun Republike Srpske. Zdravstveni i zato pohvala Vijeću ministara što je svu, skoro svu svoju pričuvu upravo usmjerila na ove bolnice. Ono što ja znam da su, mislim da je ovo, ne znam i ovo je možda moj doprinos našoj raspravi, da je, da su ove bolnice koje su ovdje pobrojane, bar što se tiče Federacije su, njima je osnivač Vlada Federacije, ja sam sigurna da je Vlada Federacija iz svojh sredstava, ja sam u to potpuno sigurna, pomogla 56 sve i jednu bolnicu koja je imala kovid odjel za vrijeme pandemije. Tako da mi ovdje nemamo cjelovitu informaciju o pomoći, evo, svim zdravstvenim ustanovama, možemo to tražiti na drugi način, međutim ovo što je Vijeće ministara uradilo, urdilo je ciljano. I evo ja Vas žalim ispraviti u navodu, recimo, u Sveučilišnoj bolnici u Mostaru, iako Vi ne doživljavate nikako, se liječe ljudi od središnje Bosne, Mostara, Livna, pa sve do Ravnog. Hvala.
Hvala. Kolega Bećirović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Gospođo Bradara i Vi ste potvrdili ono o čemu sam i ja govorio, a to je da nemamo cjelovite informacije, nemamo objašnjenja koji su bili kriteriji. Ovo o čemu ste Vi govorili na početku koliko je dodijeljeno jednom, koliko drugom entitetu, ja nisam o tome govorio, ja sam vrlo precizno problematizirao neke stvari. I nije mi sporno, ponavljam, da je dio sredstava dodijeljen i Kliničkom centru u Banja Luci i Sarajevu i Mostaru, to sam rekao, samo tražim objašnjenje zašto tako rapidno manje za Univerzitetsko klinički centar Tuzla, koji je po broju pacijenata, po svim drugim gabaritima možda i najveći u zemlji i ne mogu da dobijem taj odgovor, ja o tome govorim.
Kolegica Bradara, izvolite.
Odustajem.
Odustajete, hvala lijepo. Ovim smo iscrpili rasprave, iscrpili smo i ove popravke krivih navoda, poslovničke ispravke i zaključujemo sad raspravu. Imamo dva prijedloga, kolega Bećiroviću, prvi prijedlog – Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH konstatira da je raspodjela i korištenje sredstava tekuće rezerve dodijeljena za saniranje ekonomskih šteta za period I. – XII.2020. godine nepravedna prema Univerzitetsko kliničkom centru Tuzla. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja za ovaj zaključak. Hvala lijepo. Nazočno 13 – 5 za, 7 protiv, suzdržan 1. Federacija BiH – 4 za, 3 protiv i 1 suzdržan. Republika Srpska – 1 za, 4 protiv. Nema opće većine. Konstatiram prvi zaključak nije prošao. Drugi zaključak kolege Bećirovića je bio – Dom naroda traži od Vijeća ministara BiH da ispravi nepravdu prema Univerzitetsko kliničkom centru Tuzla na način da najkasnije u roku od tri mjeseca od usvajanja ovih zaključaka odobri sredstva iz proračunskih rezervi za Univerzitetsko klinički cintar Tuzla u iznosu od dva miliona maraka. 57 Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 11 – za 4, 7 protiv, 2 suzdržana. Federacija BiH – 4 za, 3 protiv i 1 suzdržan. Republika Srpska – 4 protiv i 1 suzdržan. Nema opće većine. Konstatiram ni ovaj zaključak nije dobio potrebnu većinu. Pokrećemo proceduru glasovanja o Informaciji o raspodjeli i korištenju sredstava tekuće pričuve dodijeljenih za saniranje ekonomskih šteta za razdoblje I. – XII.2020. godine. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja.
[[nije uključen mikrofon]] Primamo k znanju.
Ova Informacija se prima k znanju ili ne prima, jel'. Hvala. Nazočno 13 – za 8, 4 protiv, suzdržan 1. Federacija BiH – 4 za, 3 protiv, 1 suzdržan. Republika Srpska – 4 za, 1 protiv. Imamo opću, entitetsku većinu. Konstatiram Informacija o raspodjeli i korištenju sredstava tekuće pričuve dodijeljenih za saniranje ekonomskih šteta za razdoblje I. – XII.2020. godine je primljena k znanju. Hvala vam lijepo. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Oprostite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
[[nije uključen mikrofon]] hvala lijepo predsjedatelju, ja ću zasita pokušat biti kratak, s obzirom da već osjećamo ... i kako će ovo završiti. Znači, .... gotovo pola godine i ja sam zaista imao namjeru da u smislu ušteda koje bi trebalo napravit u budžetu, a imajući opet u vidu neke druge potrebe koje smo imali u tom trenutku, pogotovo ova inicijativa mislim da je opravdana i sad i možda aktuelnija nego prije pola godine. Znači, inicijativa se odnosila, uvjetno rečeno, na dva dijela. Prvi dio se odnosio na to da sam zahtjevao od Vijeća ministara, s obzirom da ono rješava to pitanje odlukom, znači svojim pravnim aktom, da se jednostavno promijeni Uputstvo o obimu i način vršenja poslova fizičkog i tehničkog osiguranja na način da se smanji broj osoba koje se trenutno posebno štite na državnom nivou i da taj broj osoba svedemo na osam lica. Znači, na tri člana Predsjedništva, dva predsjedatelja doma, predsjedavajućeg Vijeća ministara, predsjednika suda i glavnog državnog tužetelja. Po mom mišljenju, ja zaista sam, smatram da trenutno Direkcija za koordinaciju policijskih snaga BiH ima preča posla 60 imajući u vidu da niko od ovih osoba koja su predviđena Uputstvom niko nije ugrožen, a i da jest postoje procedure kad je u pitanju SIPA i koordinacija policijskih snaga da svakoj osobi, pa i njima pruži takav vid zaštite. I drugi dio se odnosio na to da se svi ove prinadležnosti, a koje uživaju, prije svega, delegati i izaslanici i zastupnici u oba doma, kao i pojedina izabrana i imenovana lica, s obzirom da sam ili da sam imao priliku da čujem ovdje tvrdnje da je pitanje naših plaća ustavna kategorija i da se ono ne može mijenjat, s obzirom da mi niz prinadležnosti koje delegati, izaslanici i zastupnici u oba doma uživaju, ja sam tražio jednostavno da se ukine svima, a da bi uštedili novac, da se ukinu sredstva za reprezentaciju i internu i eksternu. Tu su pogotovo interesantni članovi Kolegija oba doma, znači, njih ili vas šest, koji u tom smislu, je li, na godišnjem nivou imaju šest tisuća ili šest hiljada maraka što za eksternu, što za internu reprezentaciju. Takođe sam tražio da se kad je u pitanju Pravilnik o korištenju telefona u Parlamentarnoj skupštini, da se ukine pravo da se plaćaju računi za mobilne telefone svima, jel' svak ima dovoljno dobru ili veliku plaću od nas i ja zaista ne vidim nikakve potrebe s obzirom da imamo jedan broj društvenih mreža gdje su pozivi besplatni, a svako od nas, koliko ja znam, ima ovaj obično PTT telefon, pa tako ako ima potrebu nekog da zovne može to raditi i iz ureda. Kad je u pitanju takođe, iako je već u jednoj namjeri ili nakani dio delegata iz Zastupničkog doma to predlagao, ja sam takođe tražio da se ukine svima paušal i mislim da zaista pored plaće koja je kod nas uglavnom u visini oko 4,5 hiljade ili 4,5 tisuće maraka, nema potrebe da uzimamo još 700 maraka i mislim da bi taj novac mogli preusmjeriti, evo, da riješimo pitanje naših državnih službenika i namještenika, jednostavno da ga prelijemo na one kategorije uposlenika Parlamentarne skupštine koji, za koje nemamo eventualno dovoljnog novca kad su u pitanju plaće. I zadnji prijedlog iz te tačke 2. odnosio se na Pravilnik o korištenju službenih vozila, ja imam dosta podataka da se dobar dio službenih vozila, koji se koristi u Parlamentarnoj skupštini, koriste u privatne svrhe. Novinari, pogotovo ovi istraživački, zatiču osobe koje imaju pravo na korištenje složbenog vozila 24 sata i ministre, a Boga mi i pojedine delegate da sa tim vozilima obavljaju privatne poslove i hajde što kažu ljudi, đavo odnio šalu, ajde što oni koriste, oni sa sobom, je li, vode i članove kabineta, policijske službenike, zamislite koliko se para potroši samo na gorivo, da ne govorim o dnevnicama, plaćanju smještaja tih osoba itd. Kako god, s obzirom da onaj prvi dio zahtjeva, kad smo o tom razgovarali na nadležnoj komisiji, znači, Ustavnopravnoj bilo je glasanje 3:3:1, znači, bilo je nekih zainteresovanih ljudi koji smatraju da ima prostora da se revidira način osiguranja pojedinih osoba. A na ovaj drugi glasanje u Administrativnoj komisiji je bilo, nažalost, 7:1, znači, protiv ovoga što dovoljno govori o svijesti naših delegata, zastupnika, kako oni u konačnici vide to pitanje. Na istoj toj sjednici, ja sam bio prisutan, interesantno je da pored toga, evo, to sam pitanje već pomenuo, ja nemam ništa protiv u zakonskom smislu da ljudi uživaju prava na tu tzv. otpremninu. Ali mislim da ovo pitanje zaista u narednom periodu treba riješiti na kvalitetniji način, uključujući i te famozne jubilarne nagrade i neke druge prinadležnosti koje mi uživamo potpuno neopravdano s obzirom da nam se s vremena na vrijeme desi da ne radimo po sedam mjeseci, a ustvari koristimo sve te privilegije. Hvala lijepo.
Hvala. Otvaramo raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Prijavljenih nema, ne vidim ni interesa za raspravu. Zaključujemo raspravu po ovoj točci dnevnog reda. 61 Glasujemo o izaslaničkoj inicijativi kolege Miletića. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 14 – za 4, protiv 8, suzdržano 2. Federacija BiH – 3 za, 4 protiv, 2 suzdržana. Republika Srpska – 1 za, 4 protiv. Nema opće većine. Konstatiram izaslanička inicijativa kolege Miletića nije usvojena. Hvala vam lijepo. Prelazimo na poslednju točku, 26. točku dnevnog reda, Ad. 26. Izaslanička inicijativa Zlatka Miletića, broj: 02-50-6-2219/21 od 22. 12. 2021. godine Dobili ste Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda, Povjerenstvo nije podržalo izaslaničku inicijativu. Riječ dajem kolegi Čolaku, ako ima potrebe. Nema, hvala Vam lijepo. Riječ dajem podnositelju zahtjeva. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedatelju. Evo zaista pokušaću da budem kratak, znači, šta je sadržaj ove inicijative i otkud uopšte motiv ustvari da predložim ovo na sjednicu Doma naroda. Imajući u vidu rezultate koje je postigla naša djevojčica Lana Pudar, a opet imajući u vidu da je djevojčica sa svega 15 godina osvojila treće mjesto u svijetu kad je u pitanju, je li, plivanje, taj, ko prati taj sport očigledno je ona predstavlja možda u ovom trenutku i najtalentiranije u svijetu dijete u kontekstu tih rezultata. Evo imamo od prekluče, čini mi se, situaciju u Rijeci da je takođe osvojila prvo mjesto. Znači, moja nakana je jednostavno bila poštena u smislu, ona je jedina od tih osvajača medalja i kad je u pitanju i seniorski segment i juniorski, da dijete iz svog grada ide i vježba u nekom drugom gradu. Znači, suština ove inicijative je bila da na biloko koji način da pomognemo djecu Grada Mostara, svih nacionalnosti, da jednostavno dođe do izgradnje jel' olimpijskog bazena kako bi ona i ostala djeca koja su talentirana mogla ustvari pokazati svoje sposobnosti. Ja neću previše da govorim o detaljima, hoću samo da kažem sledeću stvar, da kad je u pitanju mišljenje povjerenstva, odnosno komisije koja je razmatrala ovo pitanje ja se u potpunosti sa njim ne slažem imajući u vidu činjenicu da je nadležno Ministarstvo civilnih poslova, a to sam gledao u izvješću iz '20. godine, podržalo što direktno, što preko IPA projekta, na desetine projekata u BiH, između ostalog i tog sportskog karaktera i ne mogu da shvatim da mi na bilo koji način ne možemo da pružimo makar simboličku pomoć toj djeci da dođe do ostvarenja toga da im se omoguće uslovi, je li, za bavljenje sportom. Čak sam ovdje u ovoj inicijativi predlagao ako nema dovoljno para kad je u pitanju budžet, uvjetno rečeno, ako nešto nije ostalo u budžetu kad je u pitanju nadležnost Ministarstva civilnih poslova, da li možemo vidjeti da li postoji mogućnost da nadležno ministarstvo otvori broj telefona za pomoć za izgradnju tog objekta. Međutim, očigledno ni za jedno, ni za drugo nema dovoljno političke volje. Meni je poznata činjenica da je Vlada Federacije u međuvremenu donijela odluku, ako se ne varam, u iznosu 8 miliona da pomogne taj projekat, ali bez obzira na to ja sam smatrao da 62 prije svega državne institucije bi trebale na bilo koji način pomoć našu talentiranu djecu. Danas se to možda radi o maloj Lani Pudar, neki dan se to radilo o momku ovom Đuriću koji je riješio u Banja Luci matematički problem star 40 godina. Znači, mi imamo te jako puno talentirane djece i ne bi nam pala kruna s glave da ih pomognemo na bilo koji način. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Evo, kako ste kazali, Federacija je poduzela aktivnosti, između ostalog, i oko tog projekta, kao i županijska vlada, kao i Grad Mostar, tako da uz olimpijski bazen u sklopu Sveučilišta u Mostaru izgradimo još jedan, jer mislim da to gradu treba. Ne vidim rasprava, odnosno oprostite otvaram raspravu po ovom pitanju, ovo je bilo predlagački komentar. Ne vidim rasprava bilo kakvih. Hvala vam lijepo. Zaključujemo raspravu. Glasujemo o izaslaničkoj inicijativi kolege Miletića. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hzvala lijepo. Nazočno 14 – za 4, protiv 8, suzdržana 2. Federacija BiH – 4 za, 4 protiv, 1 suzdržan. Republika Srpska – 4 protiv i 1 suzdržan. Nema opće većine. Konstatiram izaslanička inicijativa kolege Miletića nije usvojena. Ovim smo zaključili 21. sjednicu, naknadno ćete biti obaviješteni o datumu održavanja naredne sjednice. Hvala vam lijepo. Sjednica završena 14:32 sati.