Hvala vam g. predsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Pred vama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara koji se donosi, ove izmjene i dopune se donose iz nekoliko ključnih razloga. U prvom redu radi se o usklađivanju s uredbom vijeća, Europskog parlamenta i vijeća o unosu i uvozu kulturnih dobara i to u prvom redu u dijelu kojim se uređuju formulari i obrasci i prekršajne odredbe, zatim o usklađenju sa Zakonom o gradnji i isto tako o određenim usklađenjima vezano uz elementarne nepogode zbog ove situacije koja je zadesila Zagreb i dvije okolne županije. To su i razlozi zbog kojih Vlada predlaže da se ove izmjene i dopune usvoje u hitnoj proceduri. Dakle, u prvom redu usklađenje s uredbom, ali smatramo da zbog ovih okolnosti potresa i usklađenje sa Zakonom o gradnji s obzirom da se ovim zakonom predviđaju skraćenja određenih procedura bi bilo važno da se taj zakon usvoji po hitnoj proceduri. Dozvolite mi da u kratkim crtama istaknemo ona područja na koje se ove izmjene i dopune odnose. U prvom redu spomenula bih da uvodimo pojam „arheološkog parka“ s obzirom na veliki interes različitih naših JLS za uređenjem, boljim upravljanjem, a onda i na neki način iskorištavanjem i prezentiranjem za javnost i za turiste arheoloških parkova zapravo taj se koncept uvodi u zakon kao poseban pojam. Isto tako pojam „konzervatorskog elaborata“ koji ću obrazložit malo kasnije kad budem govorila o članku u kojem se usklađujemo sa Zakonom o gradnji. Skrenula bih pažnju na čl. 7. podst. 4. gdje uvodimo pojam „memorijalnog područja“ među različite definicije kulturnih dobara. Ovo je i u skladu s naporima naše Vlade da se urede registri i da se zapravo i određenim iskoracima u području obilježavanja mjesta memorijalne baštine zapravo i za ona područja ili događaje koji nemaju svoju materijalnu vrijednost u smislu spomeničke povjesničarsko umjetničke valorizacije nego u nekom drugom smislu da se u, uključi u registar kulturnih dobara. U čl. 47. uređujemo pitanje odobrenja za arheološka istraživanja. Oko toga je bilo dosta reakcija i u javnoj raspravi, a to se odnosi na one amatere koji koriste metal detektore i zapravo kao amateri istražuju određena arheološka područja. Među njima doista ima onih koji to rade uz određeni nadzor arheologa odnosno konzervatora. Međutim, postoje i oni koji se bave nečasnim, pa i kriminalnim radnjama i zato vrlo precizno uređujemo zabranu pregleda arheoloških zona detektorima za metal ili drugim sličnim uređajima bez prethodnog odobrenja nadležnih tijela. Dakle, jako je važno ako se itko s tim bavi amaterski da to bude uz vrlo strogi nadzor da ne bi došlo do nelegalnog prikupljanja, pa onda i nelegalnog stavljanja u promet. Uredili smo pitanje nadzora nad obavljanjem podvodnih aktivnosti. Skrenula bih pažnju na čl. 53. st. 3. u kojem se govori o podacima o stanju kulturnog dobra koji se unose u informacijski sustav kulturne baštine. Ovo je samo jedna rečenica. Međutim, iza nje stoje 3.g. rada na izradi novog GIS referenciranog registra kulturne baštine u skladu s prioritetima naše Vlade da se zapravo maksimalno dovede do transparentnosti za naše građane svih podataka i svih registara koje posjedujemo. Radili smo na ovom novom GIS referenciranom registru, on je sad u fazi testiranja i on će omogućiti građanima ne samo pretragu tekstualnih baza podataka odnosno uvida u katastar itd., nego će omogućiti na jedan lako pretraživ način utvrđivanje je li neko područje ili neka specifična građevina zaštićena kao kulturno dobro, a osim toga taj će se registar povezati i sa svim drugim registrima koji se tiču, dakle i Zakona o gradnji odnosno ishođenja građevinskih dozvola, ali i pitanja vlasništva katastra itd. Ono što bih željela isto tako istaknuti je da predviđamo donošenje Pravilnika o sadržaju sustava mjera zaštite za kulturna dobra, te stupnjeva zaštite za nepokretna kulturna dobra. Ovo će bit još jedan iskorak uz registar o kojem sam govorila, koji je georeferenciran. Isto tako i ovaj pravilnik koji će zapravo svim građanima koji planiraju poduzeti neka, neke radove na kulturnim dobrima i onima koji u tome sudjeluju, da ste projektant i svi ostali, dati vrlo jasne parametre i kriterije o osnovnim uvjetima i mjerama zaštite za pojedini tip kulturnog dobra. Članci 10., 11., 12., 13., dakle, izmijenjeni čl. 60., 61., 61.a i b, odnose se na usklađivanje ovog zakona sa izmjena Zakona o gradnji, dakle omogućuju da konzervatorska služba u cijelosti preuzme svoju obvezu i rokove u odnosu na izdavanje e-Dozvola. O izdavanju e-Dozvola bilo je dosta riječi i u javnosti i ovdje u Saboru kad se mijenjao zakon. Dakle, ovim izmjenama mi omogućujemo da konzervatorska služba može jednako tako ispuniti svoje obveze u kratkim rokovima. Ovdje bih samo istaknula uvođenje instituta konzervatorskog elaborata, dakle ono što sam spomenula kad sam govorila o pojmovima. U slučaju kad se izdaje građevinska dozvola za neko kulturno dobro na kojem se predviđaju složeniji zahvati ili koje je složenije u svojoj strukturi, a kako bi se omogućilo ishođenje građevinske dozvole u rokovima kakvima se očekuju, uvodi se ovaj institut konzervatorskog elaborata koji će omogućiti da se spomenik valorizira, da se odredimo prema svom sustavu mjera i da zapravo temeljem toga imamo gotovu situaciju u kojoj građanin u predviđenim rokovima može ishoditi e-Dozvolu odnosno započeti sa svojom investicijom. Spomenula sam, naravno, da je jedan od ključnih razloga uopće za izmjene ovih, ovog zakona, izmjene i dopune bilo usklađenje s uredbom. To je regulirano u čl. 15., dakle čl. 70. u kojem se mijenjaju određene odredbe vezano uz uredbu. Skrenula bih pažnju na čl. 17. koji se odnosi na elementarne nepogode. Naime, mi smo tijekom rada na ovim izmjenama i dopunama, nažalost, doživjeli ovu katastrofu u Zagrebu. Postupili smo, što se tiče Ministarstva kulture, na način na koji smo postupali i nakon ranijih potresa u RH, ali i u postupku ratnih šteta. Dakle, ja sam donijela kao ministrica u roku od 2 tjedna odluke o popisivanju šteta na kulturnim dobrima, prvo nepokretnim, zatim pokretnim, formirali smo 20-tak timova, ministarstvo će kroz jedno 20-tak dana taj kompletan posao usklađen sa međunarodnom metodologijom završiti, međutim ta postupanja nisu bila do kraja definirana zakonom, zakon je bio tu dosta općenit i u tom smislu mi smo dodali članke 3. i 4. koji detaljno uređuju postupanje Ministarstva kulture, dakle uređuje se način na koji je potrebno obaviti popis šteta i isto tako u svrhu ublažavanja ili uklanjanja nastale štete, ministar kulture je dužan donijeti program mjera zaštite i obnove kulturnih dobara u suradnji s jedinicama lokalne i područne samouprave, dakle to je ono što mi ovih mjesec i pol dana u Zagrebu i u području ovih dviju županija već radimo, a sad smo to unijeli u zakon i predlažemo da prihvatite takav tekst koji će onda, naravno, nadajmo se da takvih situacija neće biti puno ili neće biti česte, ali točno utvrditi mehanizme postupanja. Još jedna važna izmjena odnosi se na unošenje u zakon procedura vezano uz plan upravljanja. U ovom trenutku s obzirom na obveze UNESCO-ove konvencije, mi smo u obvezi donijeti planove upravljanja za ona dobra koja su upisana na UNESCO-ov popis kulturnih dobara. Međutim, ta obveza ne postoji za druge spomenike, a posebno se to odnosi na arheološke lokaliteta, arheološke parkove i arheološka nalazišta, dakle ovdje ne govorimo o upravljanju imovinom, da ne bi bilo nejasno, nego govorimo o upravljanju vrijednostima. Dakle, bez obzira tko je onaj, tu je vrlo često, pogotovo u slučaju arheoloških parkova, kao i parkova prirode ili nacionalnih parkova, vrlo mješovito vlasništvo, međutim mi govorimo o uspostavljanju sustava upravljanja vrijednostima ili ono to u međunarodnim konvencijama se naziva "Value based" kako bi se takvim vrijednim lokalitetima ili spomeničkim kompleksima upravljalo na način da se čuvaju njihova spomenička svojstva, ali da se istovremeno mogu staviti u različite tipove iskorištavanja ili upotrebe. Na kraju, usklađujemo jedan cijeli niz prekršajnih odredaba, to sam uvodno rekla, u najvećoj mjeri vezano uz Uredbu EU parlamenta i vijeća. Evo, to su najvažniji elementi ovih izmjena i dopuna zakona, tu smo da odgovorimo na bilo kakva pitanja i ja se nadam da ćete nas podržati i da ćete potvrditi odnosno izglasati ove izmjene i dopune. Hvala.
idemo redom sa replikama. Prvi je na redu poštovani kolega, oprostite, kolega Panenić, izvolite. Kad prođu replike, onda će biti stanka. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Uvažena ministrice, kad govorimo o kulturnim dobrima i ovom zakonu i prepisivanju direktiva i uredbi, ja bi vas podsjetio na ono što se događalo već, ima dvije godine, a nismo taj problem riješili. Nismo riješili kuću strave u središtu grada Sinja, Vrcanov obor koji ste upoznati. To je na vrhu alkarskog trkališta gdje su životi građana ugroženi, o tome smo govorili, pisali, grad Sinj se očitovao, to je kuća koja je znači u stečaju, vlasnik je, ona je proglašena kulturnim dobrom, tu se djeca igraju, blizu su škole, evo sam slika ovdje, govorili smo da je to jedino što možemo napraviti. Što je prioritet? Ili sigurnost naših ljudi i građana ili da ova kuća strave i ove vatice od 300 kg koje padaju da se maknu. Do sada ništa niste poduzeli. Molim vas kako ćete [[Upadica: Hvala vam]] zaštiti ljude i njihovo zdravlje?
Hvala. Izvolite, odgovor je, imate minutu.
Hvala vam g. zastupniče. Pa mi smo više puta i vama odgovorili i gradonačelnici, ovaj dio zakona nije sad u izmjeni. Dakle, zakon vrlo jasno govori što lokalna samouprava može poduzeti u slučaju ako se ugrožava život građana. Dakle, ništa ne sprječava. Što se tiče Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara vas u Sinju da postupite onako kako trebate da biste sačuvali život sinjskih građana, to zaista nema veze u ovoj fazi sa Zakonom o zaštiti kulturnih dobara. Možete pročitat članak.
Sada je na redu poštovana kolegica Petrijevčanin-Vuksanović. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Je, bit će stanka poslije replika odmah. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvažena ministrice, vezano za ovaj zakon referiram se na dvije točke, jedno je usklađivanje sa Zakonom o gradnji, što je vrlo poželjno i potrebno, a drugo je ovo što ste spomenuli dorade vezano uz elementarne nepogode, konkretno u slučaju potresa i poplava. Da li to znači da konzervatorska struka do sad nije mogla izvršit svoje obaveze u kratkim rokovima, a sada će ovaj čl. 17. koji ste spomenuli, ovlasti ministrice, dakle da do sad to nije bilo uređeno na adekvatan način, a ovaj potres nedavno u Zagrebu je zapravo ubrzao potrebu donošenja ovog članka, dakle vezano uz elementarne nepogode. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala vam gđo. zastupnice. U ovom konkretnom slučaju je specifična situacija jer Grad Zagreb je jedini grad čiji konzervatorski odjel, dakle Gradski zavod za zaštitu i očuvanje kulturnih dobara nije sastavni dio Ministarstva kulture. Međutim, s obzirom na razmjere potresa i šteta u Zagrebu, mi smo odmah isti dan sazvali sastanak i preuzeli kolegijalnu suradnju i pomoć jer gradski zavod to ne bi bio mogao sam i poduzeli sve korake, dakle donijela sam odluku o procjeni, o popisu i procjeni šteta, sve smo to napravili znajući da će se to morati napraviti, a sad zakonom to predlažemo da se definira, da to ne bude postupanje koje ovisi, neću reći o dobroj volji ministra ili ministrice ili ministarstva, nego da to postane obveza koja se odnosi na postupanje u slučaju svake elementarne nepogode. Dakle, hitan popis šteta i [[Upadica: Hvala]] hitno donošenje mjera zaštite.
Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Poštovana ministrice, ovaj izvorni zakon je pisan 1999.g., više puta je mijenjan. Tada kad je on donesen, RH nije proglasila zaštićeni ekološki ribolovni pojas. On je proglašen 2003., pa je kasnije njegova, njegovo stupanje na snagu pomaknuto, ali u svakom slučaju on danas je na snazi. U čl. 69. vi spominjete unutarnje morske vode, teritorijalno more. Sigurno je, to nema dvojbe da je dio arheoloških nalazišta se nalazi i u ZERP-u, u zaštićenom ekološkom ribolovnom pojasu. Bilo bi dobro da Vlada intervenira tim izmjenama i uvede još jedan dodatni prostor ZERP jer je on nesporan, RH tamo ima tu jurisdikciju odnosno suverena prava. I druga stvar, sve što se nalazi na moru i na morskom dnu, a morsko dno je epikontinentalni pojas. Dakle ne, teritorijalno more, ne unutar, unutarnje morske vode bilo bi dobro da se možda evo i tim načinom intervenira u ovaj zakon [[Upadica: Hvala vam]] jer kažem, on kad je donesen tada nije postojao taj pojas po suvremenim pravilima RH.
Odgovor, izvolite.
Poštovani g. zastupniče, u ovoj fazi nismo se referirali na taj dio zakona. Međutim, napomenut ću da je UNESCO 2001. Ili '03., 2001. donio Konvenciju o podvodnoj, zaštiti podvodne arheološke baštine. RH je bila 3. država u svijetu koja je tu konvenciju ratificirala. U RH djeluje Međunarodni centar kategorije 2 UNESCO za zaštitu podvodne kulturne baštine i prepoznati smo kao pioniri ili kao zemlja koja možda i na najbolji način štiti svoju podvodnu arheološku baštinu. S obzirom na kompleksnost pravne stečevine u dijelu prava mora, ova konvencija je omogućila režime zaštite kulturnih dobara ne ulazeći u specifičnosti različitih, različitih režima o kojima vi govorite, a koji se odnose na pravo mora [[Upadica: Hvala vam]] Međutim, svakako da se može razmotriti [[Upadica: Hvala vam]] specifična postupanja.
Sada je na redu zastupnik Beus Richembergh, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana gđo. ministrice, naveli ste u obrazloženju kao što to piše i u tekstu koji prati izmjene i dopune zakona da je nekoliko odredbi bilo uvjetovano posljedicama ovoga potresa u Zagrebu. Podsjećam, zakon je osnovni donesen 1999., 3.g. nakon razornog potresa u Stonu u kojemu je nastradalo jako mnogo kulturnih spomenika i do danas je mijenjan 12 puta. Vi ste u vrhu Ministarstva kulture od toga ukupno negdje oko 8.g. Kako je moguće da do sada nije postupovno bilo riješeno djelovanje ministarstva u ovakvim okolnostima?
Izvolite odgovor.
Mislim da me uvaženi g. zastupniče niste shvatili ili niste slušali kad sam rekla za ovo obrazloženje. Dakle, s obzirom da smo mi u zadnjih 2 mjeseca, mjesec i po dana od potresa u Zagrebu napravili cijeli niz aktivnosti, dakle ustrojili način i metodologiju popisa šteta, pokrenuli timove, gotovo smo pred završetkom popisa, dakle nije postojalo nikakve, nikakvi problemi nisu postojali u postupanju vezano uz, uz elementarne nepogode, mi samo želimo sad ono što jesu dobra, što je dobra praksa, unijeti sa dva dodatna koraka, a ta dva dodatna koraka su definicija kako se provodi popis štete i definicija o tome da se donosi program mjera zaštite. Ovakvo kompleksno područje poput urbane cjeline Zagreba do sad nismo imali [[Upadica: Hvala vam]] da je na takav način stradalo, a trebat će brzo djelovati [[Upadica: Hvala ministrice]] Znači, nikakvih problema nije bilo ni … [[Govornik se ne razumije]]
Kolegice Leaković, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovana gospođo ministrice. Drago mi je što vas vidim u HS-u, to je tek drugi put od ove korona krize da je Ministarstvo kulture došlo pred saborske zastupnike sa prijedlogom izmjena i dopuna određenih zakona. Nažalost, ne kada je riječ o umjetnicima i kulturnim radnicima, o tome ću nešto u pojedinačnoj raspravi, ali mene zanima jeli Ministarstvo kulture uključeno u definiranje zakonskih odredbi koje su vezane za saniranje posljedica potresa u Zagrebu i što su prioriteti Ministarstva kulture koji bi se trebali ugraditi u taj prijedlog zakona? Zahvaljujem.
Izvolite, odgovor.
Hvala gospođo zastupnice. S obzirom da vidim da nas pratite na društvenim mrežama, dakle zainteresirani ste za rad resora kulture, možete na našim stranicama vidjet sve vrlo precizno, imate jednu covid i jednu temu potresi. Sva postupanja Ministarstva kulture od trenutka potresa uključujući prvi sastanak 22.ožujka u 6 sati navečer o kojem postoji zapisnik i sva daljnja postupanja, dakle obrasci, metodologija procjene štete, sva postupanja, upute koje smo dali vezano uz dimnjake. Dakle evo upućujem i vas i sve zastupnike i naravno širu javnost da što se tiče postupanja Ministarstva kulture informirate se, sve je javno objavljeno.
Kolega Žagar, izvolite.
Hvala predsjedniče. Uvažena ministrice. Ja razumijem da, naveli ste ovdje i covid i potres u Zagrebu, vama je možda to jedan od objekata kada govorimo na teritoriju RH, nama je jedini to objekt, riječ je o obnovama crkava u RH, oni svi koji su ušli u program Ministarstva kulture, njima je sada rečeno da oni stanu zapravo da neće biti sredstava. Vama je isto tako jasno da pojedine faze obnove crkava se ne mogu rastaviti, one se mogu čak i fazno kada se mijenja krovište to je ozbiljan zahvat pa se ne može jedan mjesec raskriti pa nakon 6 mjeseci pokriti crkva. Moje pitanje, što vi namjeravate ili kako možemo pomoći jedinicama lokalne samouprave, tim župnicima koji vode župe da se crkve one koje su počele ozbiljne investicije koje su sada dužne prema izvođačima što da napravimo da im pomognemo.
Izvolite, odgovor.
Hvala vam gospodine zastupniče. Dakle, radi se o tome da je ministarstvo odobrilo sredstva za kulturnu baštinu, nakon toga dogodila se kriza, dogodio se pad prihoda jer jednim dijelom mi u jedinicama lokalne samouprave i u državnom proračunu računamo i na prihode od spomeničke rente. Niti jedan nikakvi radovi koji su započeti, koji su hitni ili koji su se počeli izvoditi neće biti niti zaustavljeni, niti odgođeni, dakle svi onima kojima su odobrena sredstva dobili su obavijest da se jave nadležnom konzervatorskom odjelu i ovisno o prioritetima i o fazi obnove nastavit će se s radovima. Dakle, ono što nije zaista žurno će se morati odgoditi, a jedan dio sredstava prenamjenjujemo za hitnu pomoć u gradu Zagrebu, Krapinsko-zagorskoj i Zagrebačkoj županiji s obzirom na velike štete na kulturnim baštinama.
Hvala. Kolegice Perić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovana ministrice. Ovo što ste naveli u samom zakonu je jako dobro da se stvara informacijski sustav koji će objedinjavati sve ono što se na terenu utvrdi i tako se kompletirati sve potrebne informacije. Mi koji dolazimo iz krajeva koji ima i jako puno i arheoloških istraživanja, a isto tako jako puno kulturnih dobara to itekako pozdravljamo jer smatramo da i sa ovim konzervatorskim elaboratom moguće će se onda moći bolje aplicirati i za sredstva EU. Dakle, mislim da je jako dobro što ste sve to objedinili, a onda se naslonili i na izmjene Zakona o građenju.
Izvolite ako želite, nije nužno
Hvala vam. Zaista ovaj iskorak koji će se dogoditi punim stavljanjem u funkciju i ISKB-a dakle Informacijskog sustava kulturne baštine omogućit će i transparentni uvid u stanje, bit će u prvom redu jedan alat građanima, ali svakako kao što ste rekli ubrzat će naše procedure. Mi smo inače što nisam spomenula započeli i sa intenzivnijim radom na konzervatorskim podlogama, posebno za urbane cjeline. To su iznimno važni dokumenti jer temeljem njih građani točno znaju kakva su, ako tako mogu reć kolokvijalno, pravila igre u odnosu na pojedine zone ili sustave zaštite. Važno nam je da u svim našim postupanjima budemo pravični, jasni, konkretni, transparentni i ono što nam je posebno važno što smo radili najviše u ovom mandatu u svim konzervatorskim odjelima da usuglasimo sve procedure bez obzira gdje se građanin obraća.
Hvala vam. Kolega Mišić, izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Poštovana ministrice. Koliko je uništeno kulturnih dobara u ratu i koliko ste uspjeli do sada napraviti i vratiti, da o Domovinskom ratu govorim? Znam da je u Vukovaru napravljeno dosta, znam da se radilo i u Vinkovcima na Vučedolu, da su Vinkovci najstarije naseljeno mjesto u Europi. I koliko ste uspjeli i da li je odšteta ikakva plaćena za vraćanje onih kulturnih dobara koji su uništeni i koji smo mi Hrvatska država morali napraviti? Znam da se trudimo, ali koliko je ostalo još neriješeno?
Izvolite, odgovor.
Hvala vam gospodine zastupniče. … Ratne štete popisane za vrijeme dok je još trajao rat, prvo saniranje započeto već tijekom Domovinskog rata, hrvatski primjer poslijeratne obnove ne samo zgrada i kuća nego reći ću npr. urbane cjeline Dubrovnika proglašen na globalnoj razini najboljim primjerom poslijeratne obnove. 32.000 otuđenih, nelegalno odnesenih pokretnih kulturnih dobara od 2001.g. pregovorima bilateralnim sa Srbijom i Crnom Gorom najveći dio toga je vraćen, mi smo taj dio intenzivirali, mogu reći da je još ostalo, mislim oko 1000 komada i to se odnosi na, dakle jedino na pokretna dobra Pravoslavne crkve koja čekaju uređenje prostora gdje će se vratiti …/Hvala vam/…, a vrijeme nam je isteklo, stojim na raspolaganju za sve daljnje informacije.
Hvala. Došli smo do kraja s replikama. Kolega Bulj, tražio je stanku, izvolite.
Hvala lijepo. Zakon o kulturnim dobrima, direktive, uredbe se prepisivaju. Međutim, zakoni moraju biti u interesu zaštite kulturnih dobara, ali i zdravlja i sigurnosti naših građana. Zato ministrice, dvi godine u ovome teatru apsurda ping pong prebacivanja s jednih na drugih u slučaju Vrcanovog obora u središtu grada Sinja koji je kulturno dobro, gdje investitor je u stečju i pere ruke od toga, u stečaju, gdje se prebaciva to na konzervatorski odjel, pa grad Sinj triba tražiti od kulturnoga vijeća, pa je građevinska inspekcija rekla da je opasna po život ova, znači kuća strave u gradu Sinja i mi to vama cijelo vrijeme ukazivamo na koji način ćemo mi to srušiti. Svi ste za rušenje, od grada, konzervatorskog odjela, građevinske inspekcije, al niko ne ruši tu kuću koja ugrožava zdravlje ljudi na području grada Sinja. Svi kad dolazite na sinjsku alku, uvažena ministrice, molio bi kolegu Bačića da sasluša ovaj problem već ako se naslikava na sinjskoj alci, ovo je na vrhu trkališta, na pokretnom kulturnom dobru kad dolazite na sinjsku alku i svi se rugate sa ljudima, pa šta mi moramo? Znači, vi se rugate, pribacivate ping pong na konzervatorijski odjel i ovdje donosite nekakve uredbe i kažete da ovo nije tema gdje su ugrožene stotine ljudi, tisuće ljudi koji kolaju ovdan i odaju. Poglavito baš u te dane. Znate kolko školske djece ovdan prolazi? Pa ova jedna vatica je teška priko 300-400 kg svakodnevno pada ljudima na prolaz, jedini prolaz koji imaju. I vi ovdje govorite da to nije tema. Šta je tema? Prije svega zdravlje ljudi i ovo srušite ministre to je naša obaveza prema građanima i zdravlju jel nema drugog načina. Dosta ping ponga, vas i svih ostalih u RH.
Hvala vam lijepo. Stanka će biti odobrena. Nastavak je u 11 sati i 25 minuta. STANKA U 11,12 SATI
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,25 SATI]] Dobar dan svima. Nastavljamo s Konačnim prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 941. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Kolegice Jelkovac, kolegica Vuksanović. Ako ne, dakle, otvaram raspravu. Dakle, otvaram raspravu prvo po klubovima, prvi prijavljeni je kolega Tomislav Panenić ispred Kluba zastupnika Nezavisne liste mladih. Izvolite kolega Panenić.
Hvala lijepo. Poštovana ministrice. Raspravljali smo o jednom kratkom prijedlogu ovoga zakona u mjesecu ožujku kojeg smo usvojili upravo s namjerom da olakšamo našim poduzetnicima poslovanje u uvjetima nastale, novonastale krize tada. Nakon toga smo imali potres koji je pokazao, pogotovo ovdje u užem dijelu grada Zagreba težinu zapravo šteta koja nastaju na spomeničkim, spomeničkoj baštini, upravo na onome na što bi se prijedlog zakona i trebao odnositi. I stvarno smo očekivali da ovaj prijedlog zakona će biti nešto što će unijeti jednu revoluciju, nešto što mora promijeniti sustav jer ovaj sadašnji sustav postavlja ono ključno pitanje, ministrice, a to je ti novci koji se prikupljaju, na koji način štite naša kulturna dobra? Jer ako nam se kulturna dobra raspala u jednom potresu i pokazalo svu nebrigu održavanja kroz ovo vrijeme, onda sa pravom poduzetnici, udruge poduzetnika i brojni drugi koji se u zadnje vrijeme pojavljivali, a to postoji od prije, traže ukidanje plaćanja spomeničke rente. I jedino u ovome prijedlogu zakona ne obraćate se na čl. 114. u kome se upravo o tome govori, o spomeničkoj renti, o obavezi, osim onoga da evo, i u vašem mandatu je znači ta renta nadograđena na neki način, ali poduzetnici žele jasan stav Vlade, ne samo vas kao ministrice, vašeg ministarstva. Ja razumijem da vi tražite mogućnost za nešto što pripada vašem resoru, ali generalno, još jedan parafiskalni namet koji kad smo imali prvu težinu situacije, pokazao je svoju nefunkcionalnost. Svi očekujemo od sredstava koja se prikupljaju da se ulaže u spomeničku, zapravo kulturnu baštinu, da se očuva to i da bude što trajnije, na kraju sada imamo katastrofalne posljedice, evo. Kolega Bulj je sad pokazao katastrofalne posljedice na jednom objektu koji je, mjesto na kojem svi pohode, pogotovo političari koji žele biti viđeni. I onda govorimo tako, mogli bismo od mjesta do mjesta i uvijek bismo se sreli s jednim te istim pitanjem, a to je pitanje poduzetnika koji iskazuju nezadovoljstvo plaćanjem, kome ne vide svrhu. Drugo, kada dolazi do arheoloških iskapanja na mjestu njihove investicije, predugotrajno im je, prezahtjevno financijski, ne samo da ih, znači, zaustavlja, nego isto tako i stvara neizvjesnost oko bilo koje investicije. Naravno, ni na to se niste obratili u ovome prijedlogu zakona. I sad ovo sve hvale vrijedno, ostalo, ali pogrešan trenutak. To želim zapravo napomenuti. U pogrešnoj trenutku raspravljamo o nečemu što je zapravo manji prioritet sada. Sada kad bismo trebali sve snage usmjeriti prema očuvanju radnih mjesta, nastavku investicija i svega onoga, sad bi mi trebali ovdje raspravljati praktično generički o zakonima koji su na udaru. Na udaru poduzetnika. Ja kao zastupnik ovdje u Saboru ne mogu sada bavit se niti jednom točkom ovoga prijedloga jer jednostavno što da kažem bilo kojem poduzetniku koji negdje obavlja djelatnost, kad me pita, je li u tom zakonu što promijenito vezano za plaćanje parafiskalnog nameta. Što da mu kažem? Ne, pa o čemu ste razgovarali? O čemu razgovaramo? Ako ne razgovaramo o onome što je potreba ljudi koji su na terenu pa na kraju i vlasnici kulturnih dobara koje se treba štititi, i oni imaju problem upravo u korištenju tih sredstava. Tko je tu kriv? Lokalna samouprava koja uzima 40% ili država koja uzima 40%. One koji trebaju biti korisnici, njima je to apsolutno svejedno. Apsolutno ih ne zanima, nego ih samo zanima, gdje su naši novci nestali i smatraju da u jednim poduzetničkim slobodama, uz jedne normalne zakonske okvire bi vjerojatno znali kvalitetnije i bolje očuvati ono, pogotovo one objekte u kojima obavljaju gospodarsku djelatnost nego na ovaj način gdje plaćaju, opet nesposobnost administracije i onda svi mi koji uopće idemo raspravljati o ovome, ako nismo polučili efekt koji oni očekuju, da makar napravimo jedan korak naprijed, onda nas prozovu da smo uhljebi koji sjedimo ovdje u Saboru, ... [[Govornik se ne razumije.]] o nečemu što ih nije životno bitno, a o spomeničkoj renti ovdje nema ni traga ni glasa i zato ne možemo niti dalje raspravljati nit podržati ovakav prijedlog jer je u vremenu kada sigurno nije to prioritet nikome od onih koji su zainteresirani za njega. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Evo, mala intervencija, a nakon toga kolega Miro Bulj, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani građani. Uvažena ministrice, kolegice i kolege. Kulturna dobra u RH su naše bogatstvo, mi to, naravno, moramo čuvati. Međutim, kad zakone donosimo onda moramo donositi zakone u interesu zaštite kulturnih dobara i u interesu naših građana jer smatram ako već prepisivamo samo direktive, da moramo vidit i ono što je na terenu, al vi ste ministrice u slučaju Sinja tj. zgrade koje ću sad i završiti jel imam i drugu temu o kojoj ću vas postaviti nekoliko pitanja u ime kluba, je Vrcanov obor. To je pitanje kako ne funkcionira naš sustav. Svi, od konzervatorskog odjela, od ministarstva, od lokalne samouprave, od kulturnoga vijeća, svi su, od građevinske inspekcije, su suglasni da ova zgrada koju ja držim sada, njenu fotografiju, u središtu grada Sinja je za rušenje i to je činjenica. Međutim, uvažena ministrice, niko je ne ruši, a i dalje ljudi ovdan odaju. Prolaze djeca u školu, igraju se, a u dane alke vi znate šta je ovdan, ovo je na vrhu alkarskog trkališta, svi ste bili u Sinju, sinjska alka je spomenik kulture, pokretni spomenik nulte kategorije. Znači, znamo šta nam predstavlja, svi dolazite u Sinj. Međutim, ovakva zgrada, ne znam zbog čega ona je još tu. Dvi godine se mi, uvažena ministrice, dopisivamo, tri, znači već duže vrimena smo se dopisivali i nada sam se da će apsurd zaključak, da će taj apsurd se riješit kad smo svi došli do zaključka, sve institucije da ovu zgradu triba srušit. Ljudi su bojazni, to je problem. Ovdje se djeca iz škole igraju po ovoj zgradi. Zato ću vam ja sad zatražiti još jednom da se ozbiljno dogovorite svi skupa od lokalne samouprave, od gradonačelnice, od konzervatorskog odjela, kulturnog vijeća, građevinske inspekcije i vas koji ste svi suglasni da se ovo mora rušiti jel ugrožava živote građana grada Sinja i njihovih gostiju. Ja ću vam ovu sliku ministrice sad ostavit da je uokvirite i da se uvik podsjetite da na ovo, jel ne daj Bože da se nekome nešto dogodi, zgrada koja se urušaje na jedini prolaz gdje prolaze stotine djece u školu. Na vrhu alkarskog trkališta u gradu Sinju. I takav je odnos i na drugim mjestima vjerojatno. Međutim, ovo je eklatantan primjer na koji se način odnosimo prema stvarnom životu ljudi. Ako je zdravlje ispred svega onda moramo zaštititi naše građane. Do sada ste bili svi suglasni na svim razinama, a to niste odradili. Evo, ja ću vam ostavit, pa ću skoriti ovu sliku, nadam se da ćete uokviriti i staviti na dobro mjesto [[Upadica iz klupe: Performans]]
Kolega Glasnović, molim vas.
Nadam se, nadam se da ćete ovo svi ozbiljno, sve institucije koje slušaju, koje rade ovaj posao, shvatiti jel jednostavno očito ovdje svi su za rušenje nečega ili za gradnju nečega i očuvanje nečega, a niko ništa ne radi jel očito u RH funkcionira sustav tako kako funkcionira i zbog toga je vidljivo da moramo puno toga minjati. Kulturno dobro, mene zanima, kulturno dobro u podmorju kojega RH ima jel stoljećima, tu imamo od amfora, brodova. Ako nismo proglasili IGP, tko kontrolira i imate li informaciju i kolko ste uhvatili onih koji uzimlju nezakonito tj. kradu naše kulturno dobro? Proglašenjem IGP-a RH bi mogla kontrolirati podmorje. Međutim, nitko to ne radi, a kad znamo da od Zadra prema sjeveru naš Jadran je dosta plitak, znači nigdje nije iznad 100 metara dubina, prema tome i na drugim mjestima, ko kontrolira koliko je se bogatstva koje se stoljećima tu, od brodoloma, ratova, … [[Govornik se ne razumije]] sam spomenuo amfore, dal je to zaštićeno i dal imate informaciju koliko je toga otuđeno toga bogatstva i ukradeno? Drugo, vrlo bitno mi je pitanje je primjer navest ću gdje teleoperateri postavljaju bazne stanice koje su ružne na naša kulturna dobra, a taj primjer morete viditi kad idete u Split na tvrđavi kliškoj. Na kliškoj tvrđavi koja znamo šta znači u povijesti i da je to naše kulturno dobro s kojim se moramo ovaj ponositi, naravno i prezentirati i na tome pitanju se čak dosta i radi, poglavito otkad je udruga Uskoci profunkcionirala, dosta se to brendiralo. Međutim, mi tu imamo baznu stanicu koja strši. Tako je primjer i u Šibeniku. Ta namjera je trebala biti, proći kroz prostorne planove i progurat se, poglavito sad kad se najavljuje gradnja 5G mreže i u zvonike crkvene, već je i postavljeno koje su kulturno dobro, na tvrđave rekao sam, pa čak na sinjsku tvrđavu tili su prostornim planon na sionjsku tvrđavu gdje je '715. i vođena bitka protiv Osmajlija, šta je bitna, znači naše kulturno dobro jel sinjska alka, kao što sam rekao, je pokretni spomenik nulte kategorije u UNESCO-u i znamo svi šta znači sinjska alka. Međutim, da se teleoperateri u RH tako mogu ponašati tj. da smo im mi dozvolili da bazne stanice stavljaju, to strše one antene i oni atenski stupovi, nevjerojatno i to ružno izgleda jel ne možete povezati. Znate li zbog čega ona ministrice to radi? Zbog toga što tamo imaju infrastrukturu, imaju struju, jel na drugim mjestima ima brda na Klisu ili u mome Sinju i na drugim mjestima, znači ovdje govorimo o kulturnim dobrima, i na području gdje su kulturni, znači područja koja su proglašena kulturnim dobrom, kao središte gradova, kao što je ovdje Zagreb, kao što je moj Sinj, kao što je Šibenik, postavljaju bazne stanice di im god padne na pamet bez ikakve kontrole. Pa čak sam rekao i u zvonike ih kriju, crkvene zvonike. Prema tome, nije mi jasno da li je to zaštita kulturnih dobara ili pogodovanje. Umjesto da se ponašaju kao u državama odakle dolaze, da izgrade infrastrukturu, da su udaljeni, to je Istra i donijela, ja sam im predložio u izmjenama prostornog plana iz Splitsko-dalmatinske županije, Istarska županija je donila, 400 metara od građevinskog zemljišta ili izgrađene zadnje gradnje se ne može postavljati antenski stupovi, jedino u iznimnim situacijama gdje lokalna samouprava mora donijeti određenu odluku. Znači mi po pitanju agresije teleoperatera koji imaju najveću dobit u RH na području gdje djeluju npr. HT tj. sestrinska tvrtka tj. u Deutsche Telekoma najveću dobit ima u EU u RH 42%. Zbog čega? Zbog toga što ne grade ništa nego postavljaju bazne stanice, … gdje im god padne na pamet. Pa bih vas zamolio da mi objasnite kako je moguće i tko daje dozvolu da ta strašila se postavljaju na naša kulturna dobra. Spomenuo sam Klišku, ali tako je i u Šibeniku, tako je i drugim područjima su bazne stanice postavljene tu. Znači apsolutno to je ugrožavanje, to je udar na naša kulturna dobra. Evo ja sam vam postavio pitanja ovdje bi naglasio s ponosom i da se puno još više može prezentirati RH, pokretnim spomenicima nulte kategorije kao što je Sinjska alka, naravno da će ovi naglašavati Sinjsku alku i vjerujem da će Sinjska alka još puno više doprinijeti prezentaciji RH u svijetu i da će se poduzeti da bude što više brendirana jel to ministarstvo može naravno u kontaktima i to je smatram i obaveza ministarstva da takve manifestacije tj. takve povijesne, kulturne, vjerske manifestacije, viteške manifestacije koje simboliziraju opstanak ljudi na tim područjima, naravno i vi uvažena ministrice Dubrovnika imate svoju tradiciju naravno, ali ja naglašavam ovaj dio Sinjske alke znamo šta znači, dosta je se toga poduzelo. Imamo kvalitetan i najljepši muzej Sinjske alke, pozivam vas koji niste bili dođite, vidite, nadam se da ćemo iskoristit, pozivam vas sve na Sinjsku alku, nadam se da neće biti korona krize. Ako će biti izbori, vjerojatno će se onda moći trkati Sinjska alka, ali nemojte samo misliti na Sinj kada dođete na alku. Vjerujem da na Sinj, cetinski kraj i moju Dalmaciju i s ove strane i s ovih aspekta kulture može se puno više doprinijeti na tim područjima. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sljedeći ispred Kluba zastupnika HDZ-a je kolega Miroslav Tuđman. Izvolite kolega Tuđman.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospođo ministrice, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je … [[Govornik naknadno uključen.]] razloga zbog kojih se ovaj zakon donosi. S jedne strane to su odredbe, uredbe i direktive EU, s druge strane to su ono što bismo mogli nazvati tehnološki razlozi gdje se npr. kaže da se uređuje zabrana pregleda arheoloških zona, arheoloških nalaza zbog nezakonitog odnosno bez nadzora korištenja detektora za metal ili drugih sličnih uređaja u svrhu njihovog pronalaženja ili pak tehnološki razlog je jedan od toga što se uređuje da se komuniciranje između nadležnih tijela ili kroničkim putem primjenom elektroničkog programa e-dozvola smatra osigurava brže i učinkovitije postupanje. I treći je razlog ove elementarne nepogode koje su stavile u prvi plan još preciznije planiranje čuvanja i kulturnih dobara od njihovog evidentiranja, informiranja o njima i donošenja odluka. Ovaj pravni okvir koji nameće ove stalne izmjene i dopune već počinje sa ulaskom Hrvatske u EU jer više to iznos kolanje kulturnih dobara unutar EU nije izvoz već iznošenje i sve te pravne promjene naprosto nas sile da stalno mijenjamo te pravne odrednice implementaciju tih tehnoloških sredstava i načina da prilagođavamo novim mogućnostima, što je sve poticaj i obveza da i samo planiranje brige o kulturnim dobrima se stalno unapređuje. Ukratko što mogu reći iz svih tih razloga, moramo biti svjesni da ćemo biti ubuduće suočeni sa izmjenama i dopunama ovoga zakona, a upravo zbog toga možemo reći da su ovi napori potrebni, nužni i da će ih HDZ prihvatiti. Međutim, ovdje bih trebao naglasiti jednu drugu stvar o kojoj do sada nije bilo govora, a to je stalna briga za planiranje i vođenje politike o kulturnim dobrima sa jednoga dugoročnoga stajališta. Uzmimo primjer kulturnih dobara kao što su knjige, slike, grafike kada i u kojem trenutku to postaje dobro koje se ne može izvoziti ili iznositi iz Hrvatske? Kada se radi o knjigama onda u Zakonu o knjižnicama knjige su postale rariteti odnosno imaju status zaštite negdje od 1860.-ih godina, ali ta granica se treba promicati što vrijeme više odmiče. Nisam uvjeren da sve treba definirati zakonom, ali treba donijeti preporuke kako bi ne samo institucije pogotovo javne institucije vodile brigu da ne dođe izvoza tog, tih kulturnih dobara nego da se i pojedinci znaju kako treba ponašati. S druge strane imamo ovu odluku ovdje koju treba pozdraviti da se ove e-dozvole prihvate kao znači kao elektroničko sredstvo, vjerodostojno sredstvo, međutim postavlja se pitanje zašto samo ove e-dozvole koje, kojima se određuju uvjeti, prethodni uvjeti za zaštitu kulturnih dobara mogu funkcionirati u tom komuniciranju kao vjerodostojni, autentični materijal odnosno iskaz kada bi trebale sve elektroničke isprave s kojima država raspolaže imati isti status i istu vrijednost. Očigledno nije ovdje problem u ministarstvu nego problem je kako funkcionira državna uprava, gdje bi trebalo jednim drugim zakonom reći da su sve elektroničke isprave pogotovo što imamo i Zakon o elektroničkoj ispravi vrijedne i dostatne da se s njima može postupati, da ih se može koristiti na način kao što se i radi sa papirnatim ispravama. U tom smislu mislim da bi trebalo voditi računa da se jedan generički zakon ili jedan zakon u državnoj upravi naprosto pozabavi tim pitanjem i da kaže da u cijeloj državnoj upravi sve elektroničke isprave su jednako vrijedne kao i papirnate isprave. S druge pak strane, vezano za ovu politiku donošenja zakona, a ovo je ako se ne varam 14-ta izmjena zakona od '99. godine, zadnje 3 ili 4 izmjene se donose s obzirom, prvenstveno s obzirom na direktive ili odredbe EU i vijeća. Bilo bi dobro da u tom moru tih izmjena da prihvatimo jedan načelni stav koji je sabor već donio ako se ne varam, da svaka treća, barem svaka treća izmjena zakona ide u sabor i objavljuje se u Narodnim novinama kao pročišćeni tekst što će ne samo kad se tiče ovog zakona, nego i svih drugih zakona olakšati uporabu tih zakona i lakše snalaženje i pravnika i korisnika i svih onih kojima je taj zakon namijenjen. S druge pak strane imamo jedan problem, ministrica je ovdje govorila o tom informacijskom sustavu kulture gdje bi se registrirala sva kulturna dobra, a mi danas nemamo još pregled i uvid koji, koje sve baze podataka, zbirke podataka, registri ili informacijski sustavi postoje u državnoj upravi. Prvo s jedne strane mi to koristimo manje-više kao sinonime prema to nužno nisu sinonimi, nemamo pregled, nemamo uvid i nemamo onda tu sinergiju koja bi korištenje svih tih sustava mogli, mogli imati i do koje bi mogli doći i na ovom području kada govorimo o zaštiti i korištenju kulturnih dobara. Prema tome, u tom smislu bi, kažem to nije problem ovoga zakona, to je problem naprosto i drugih zakona odnosno uređivanja odnosa u, funkcioniranja državne uprave kako bismo došli do kumulativnih učinaka informatizacije, učinkovite državne uprave, manje birokracije i do zadovoljnijih korisnika. Kažem, cilj treba podržati ove izmjene i dopune ovoga zakona, one su korisne. Isto tako moramo biti svjesni da će te izmjene i dopune, da će ih biti u budućnosti zbog tehnoloških promjena, pravnoga okvira itd., ali bilo bi zato nužno da vodimo računa i o planiranju samog tog donošenja ovih zakona i te sinergije ako se vodi o nekim elementima kojima sam, koja sam ovdje spomenuo, ako se o njima vodi računa. Hvala.
Hvala. Nastavljamo s raspravom u ime klubova, slijedeći je kolega Goran Beus ispred Kluba zastupnika GLAS-a. Izvolite kolega Beus.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospođo ministrice dobar vam dan i drago mi je da vas vidim u Hrvatskome saboru. Pred nama je prema broju objava u Narodnim novinama praktički 12-ta izmjena zakona nastalog i objavljenog 1999. godine. Zemlja i narod koji rado ističu svoju bogatu kulturnu baštinu, svoju bogatu nacionalnu povijest, narod koji u prvi plan kad govori o svom identitetu govori o bogatoj baštini i povijesti za očekivati je da se o toj baštini o sili kulturnih dobara koji je čine i brine i to kvalitetno, da mu je stalo do toga. Međutim, sama činjenica da imamo zakon koji se novelirao 12 puta govori da zapravo nismo odgovorili na sva pitanja koja treba znati i biti potpuno jasna s tim ne i jedna zemlja koja drži do svoga kulturnoga blaga, do svoje baštine i kulturnih dobara. Čak i ove izmjene koje su bile ciljane na nekoliko mjesta u zakonu pokazale su vrlo lajavu i vrlo lošu raspravu. Javni poziv koji je bio objavljen dobio je tek nekoliko refleksija i to uglavnom većinom od onih koji se amaterski bave detektiranjem mogućeg metala ispod zemlje u zonama koje su proglašene zaštićenim arheološkim nalazištima i tu smo stali. A ima nekoliko čitav niz pitanja koja treba riješiti novim, cjelovitim, kvalitetnim, proaktivnim zakonom, a njega ćemo donijeti samo i isključivo ako država odluči da je ovo važno, a ovo nije važno. Ja ću poći od toga da smo imali velika očekivanja od Ministarstva kulture u ovome mandatu, a ja postavljam jedno pitanje, šta je Ministarstvo kulture napravilo u zadnje četiri godine i moj je odgovor, jedno veliko ništa. Bilo je nekoliko najava iz različitih sektora, ali kada sve zbrojimo i oduzmemo, gospođo ministrice, u ovom vašem mandatu nemate se čime pohvaliti, pa čak ni unapređenjem ove politike oko očuvanja kulturnih dobara. Vaše ministarstvo rapidno smanjuje udio u proračunu kada je riječ o zaštiti, a sada u ovim izvanrednim okolnostima praktički pritiskom da se ukine spomenička renta i to će biti još dodatno umanjeno. Dakle, temeljno je pitanje imamo li zakon koji jamči kvalitetnu zaštitu, obnovu i očuvanje, ali i raspolaganje kulturnim dobrima? Kakva je naša javna politika i učinci u toj važnoj stvari? Mislim da je to jasan odgovor, loše, niti politiku imamo, niti imamo efikasan zakonski okvir koji će sačuvati kulturna dobra od propasti ili s druge strane omogućiti intenziviranje istraživanja pa onda i prezentacije i popularizacije. Tri su pitanja iz ovoga zakona koja nisu dirnuta, a koja su ostala u zraku kao potpuno nejasna i ne vidim zašto se nije pristupilo i tome, recimo, zadiranje u vlasnička prava. S jedne strane imamo jedan vrlo, vrlo rudimentarni oblik ponašanja prema vlasnicima, a s druge strane dopuštamo da neki od njih od kulturnih dobara u RH rade što ih je god volja da ih dovedu do uništenja, a to je recimo ovo pitanje proglašenja kulturnim dobrom. Kao što vidite u ovom zakonu to se ne dostavlja kao rješenje vlasnicima zemljišta pod egidom da tko zna koliko ih je i ne može se doć do njih nego se samo i isključivo objavljuje na web stranicama Ministarstva kulture. Pa pristojnost bi nalagala da se pokuša doći do njih, posredovanje jedinica lokalne samouprave ili na bilo koji drugi način da se najprije pokuša doći do vlasnika da im se tim rješenjem ukaže da ne mogu sa svojim vlasništvom raspolagati kao ostali, a ako nije moguća dostava da se tek onda ide na objave i to preko mrežnih stranica jedinica lokalne samouprave i Ministarstva kulture. Druga stvar je pitanje je što je to kontaktna zona? U ovome zakonu mi nismo našli nikakvo rješenje kako se određuje kontaktna zona i to onda ostavlja prostor za manipulacije pa ako hoćete i zlouporabe ili ne određivanje kontaktne zone što onda blokira bilo kakav rad na kulturnom dobru. Treće pitanje je ovo famozno razdvajanje arheološkoga tla od zemljišne čestice, a sve pod egidom kao da se omogući lakše raspolaganje i građenje. Što to točno znači? To stvara velike probleme. Onda također ostaje nejasno zašto je predlagatelj odbio jedan vrlo konstruktivan prijedlog da se svi planovi odnosno programi raspolaganja kulturnim dobrima uvrste i objave u jedinstvenom registru kulturnih dobara. Ne, predlagatelj to odbija i kaže neka to objave jedinice lokalne samouprave na čijem području se to nalazi. Zašto? Zar nije logika ako imamo jedinstveni registar da se u svaki spomenik u svako kulturno dobro ujedno stavi i program raspolaganja. Ovdje, pogledajte ministrice u obrazloženju odbijenih prijedloga u raspravi pa ćete vidjet. Što smeta da imamo u jedinstvenom registru sve te programe i da objave na web stranicama Ministarstva kulture? Na pitanje je kako štitimo kulturno dobro, teško je odgovoriti iz naše perspektive. Mi mislimo da to radimo sjajno, mi mislimo da imamo bogatu baštinu, silan broj zaštićenih zona, veliki broj kulturnih spomenika i da s obzirom na svoje ekonomske mogućnosti radimo fantastično, a u naravi ogroman dio toga propada. Kada bismo se stavili u druge cipele da pogledamo kako to drugi rade, evo recimo Češka. Što je Češka napravila sa svojom kulturnom baštinom, recimo kada je riječ o dvorcima, kurijama i objektima takvog tipa? Nevjerojatno, svaki dvorac u Češkoj stavljen je u funkciju, kulturnu, gospodarsku bilo kakvu. Ali Češka nije dozvolila da propadne ogroman broj objekata takvog tipa. Kako to kod nas izgleda? Evo vam friška stvar koju sam vidio svojim očima, sudbina Vile „Wagner“ u Samoboru u centru grada, preko 1.500 kvadrata vrhunskog spomenika kulture I kategorije potpuno je propao na očigled države. Za vašu informaciju gospođo ministrice, urušila se središnja krovna greda Vile „Wagner“ i objekt je potpuno uništen sada. Oko njega se nalazi 8000 kvadrata vrhunskog arboretuma koji je potpuno zarastao u šikaru. Dakle ako želimo graditi autocestu izvlastit ćemo svakog vlasnika na toj trasi, ali ako želimo spasiti spomenik kulture onda ćemo postaviti uvjete, ali na tom planu nećemo raditi apsolutno ništa. Zar nije bolje da ako država ima proaktivan stav prema vlastitoj kulturnoj baštini da spomenici takvoga tipa budu eksproprirani ako njihovi vlasnici zapravo dovode do uništenja. Druga stvar, sudbina kurija u Kurilovcu nekad samostalnom naselju, danas gradskoj četvrti grada Velike Gorice Kurilovec se naziva po tim kurijama kojih je bilo navodno 7, više nema nijedne, ni jedne jedine. Evo, dok smo živi Ivan Šuker i ja, mi smo svojim očima gledali kuriju obitelji Jelačić i kuriju Josipović. Obje su sravnjene sa zemljom, nema im više ni tragova. Kao kurija Josipović je 2011. razgrađena, ali je građa uništena. Zanimljivo je da u turopoljskoj drvenoj baštini, graditeljskoj baštini, sačuvamo praktički samo i isključivo kapele od čega od svih silnih kapela samo jedna jedina je do prije dvije godine bila u stalnom, u stalnom pogonu kao mjesto održavanja Euharistije. To je Barbara, to je Sveta Barbara u Mlaki. I sad kad je sagrađena nova župna crkva, kapela je izvan svakodnevne funkcije. U ostalim kapelama se povremeno tu i tamo nešto održi, ali samo se crkva izborila da se kapele uspješno sačuvaju i rekonstruiraju, obnove i zaštite, sve drugo je manje-više propalo. Jedinstven slučaj je Kurija Modrić-Bedeković, 20.g. je trajala obnova. Pogledajte kako izgleda Kurija Alapić u Vukovini. Dakle, izvlačimo se na vlasničke probleme, na to da vlasnici ništa ne rade, država nema jasan stav što će napraviti u slučajevima kad onaj ko je nominalni vlasnik kulturnoga dobra se odnosi prema tom dobru kao štetočina, kao uništavač. Ali vraćam se, kad trebamo sagraditi neki objekt javne namjene kao što je npr. autocesta onda ćemo sve to izvlastiti. Nije dobro i nismo zadovoljni time. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeći je kolega Glasnović, samo sekundu vas molim, sekundu, sekundu. Evo izvolite kolega Glasnović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, izvolite.
Poštovane kolege, kolegice i ministrice, to je strašna šteta u Zagrebu, sve, sve je kulturni spomenici. Hodo sam po Zagrebu, vidio sam oštećenja. Ja vam sve najbolje želim po tom pitanju da odradite dobar posao u sinergiji sa svim ovim drugim institucijama. Sad bi krenuo na temu o kulturi, općoj kulturi. Kultura prvenstveno je biznis. Doma se izrađuje, to je biznis. Što god mi govorili ne. Danas kad je kriza, ja bi reko, ima jedna poslovica koja kaže ovo. Šekspir ili kruh. Imate, vi ste umjetnik, glumac, vi prodajete proizvod, takav je svijet danas, takav je svijet. Tu je zarada u pitanju. Ako ne možete od, dobit od, od Vlade, od ministarstva onda lobirate negdje drugdje za sredstva, to je isto moguće. Tako su živjeli u srednjim vjekovima, u stvari oni koji su izrađivali gotičke katedrale za vrijeme renesanse, majstori su imali svojeg, ovog, patronati koji su davali njima sredstva da rade remek djela. Kako danas to izgleda? Kako se danas troši novac poreznika jer bi trebaju znat to naši ljudi danas koji troše novac na kulturnim pothvatima. Evo, imamo primjer Europska predstolnica kulture, šta smo gledali, to je stalo. Šta smo gledali gore? Gledali smo ikonografiju iz prošlog stoljeća, propalog jednog eksperimenta. Partizanski balej itd., to je dobro, nek to radi crveni barun, mister Obersnel, al ne sa novcima od hrvatskih poreznika. A sad je došlo vrijeme otrežnjenja jel sad je bila što sam, što ja znam iz otvorenih izvora informacija, došlo je vrijeme za reviziju u Rijeci. I da je ta tvrtka, ova Rijeka twenty twenty je sad negdje zamaglila 13 milijuna kuna, toliko za transparentnost u kulturi. Kolko se je to događalo prošlih godina i kolko je tu love iscurilo poreznika na performansima? Totalno, ja bi reko beskorisnim i društveno i po umjetničkoj nekakav, standardnim procedurama umjetništva. Ako je cilj umjetnosti da se nadahnjuje, da oplemenjuje ljude, šta smo mi dobili? Jesu platili neke performanse npr. hrvatski poreznik je bila jedna u Splitu nedavno lagano povraćanje ili valjanje, valjanje, rezanje žiletama, gola žena se valja po, po ovome, po platnu, to, šta smo dobili? Dobili smo ovaj RH, dobili smo Dalibora Matanića, mister Šuker dobili smo Dalibora Matanića, kino Lika gdje žena opći sa svinjom, dobili smo Frljića gdje svećenik siluje časnu sestru i druge, Siniše Labrovića, performera, ko je to plaćao, žalosno je da su plaćali porezni obveznici. Dok Europa ima Greka, Puškina i druge Karavaža, Rebrandta, mi imamo ove krkane Antonio Lauer koji je hodo gol Ilicom, stavio pimpek u šaht i on je alfa i omega performera u RH. I ko to plaća? Ha, još je gluplji onaj koji misli da je to umjetnost. To je proizvod netalentiranih koji oni bez načela prodavaju budalama, toliko za preformere. Šta je, ja bi reko povratak arhive iz Beograda, kulturnih fondova. To je spomenuo danas saborski zastupnik Mišić. Ne samo fondova umjetnosti nego fondova recimo arhive jer su društvene znanosti dio kulture, naravno, ali i cijela arhiva hrvatska iz Drugog svjetskog rata je u Beogradu i nama se, nama tuku danas po glavi jugokomunisti i njih peta kolona ovde, velikosrpskog imperijalizma, to je peta kolona srpska ovde, a oni vas drže dole kao taoci svoje prošlosti i kome je ostavljen povratak te arhive? Pojedincima, kao Blanki Matković, Roman Veljak, Vukić itd., dok država totalno, ja bi, mislim da, skoro da živimo u nekakvoj restauraciji jugokomunizma, to je dojam moj i drugih ljudi, ne samo mene. Ajmo sad na ove kulturne radnike, jesu li turistički vodiči kulturni ovi kulturni radnici? Da. Kad bi netko čuo i vidio šta se događa po Zagrebu ovde sa nekim ovim glavama ja se pitam jeste studirali povijest, koliko dug je njihov tečaj. Kad ja čujem njih onaj balkanski engleski „People must trust us“ engleski, kad govore o hrvatskoj povijesti, ja padam u nesvijest. Jesam studirao povijest, nisam završio, ali znam neke temeljne stvari. Znam ovu izreku, znam ovu izreku „ako ćeš studirat povijest, prvo studiraj povjesničara“, tko su ti krkani u turističkoj zajednici, ti vodiči. To je zastrašujuće. Kostimograf, kostimografija, recimo kostimografija opera Zrinski, zadnja ova predstava je bila ne znam godinu, dvije, nose iste ove kostime ko prije 30 godina. Mislim da su im moljci pojeli, to je također strahota da nama moraju doći iz Rima moraju doći ovdje legionari kakvi su izgledali za vrijeme Krista lorikas vegentatum, pilum, gladius, štit, a mi imamo neke glave, pegla gusle, obuko narodnu nošnju, a dole ima bijele čarape nike. To je sramota šta radi po tom pitanju kultura kostimografije. Povijesne postrojbe itd., imamo te u svakom gradu povijesne postrojbe. Ne znam koliko sredstva oni dobivaju od Ministarstva kulture. Neću govorit o cenzuri i naravno da je tu totalna cenzura u Hrvatskoj, najviše na televiziji, hrvatskoj televiziji to se može, sad ću vam to dokazati u slijedećih 15 sekundi. Jer vidimo kad gledate tamo Crno bijeli svijet, šta je ono drugo Novine, tko režisira te filmove, tko su producenti tko piše te scenarije, opet se vraćam natrag na istu ovu, ovu točku da izgleda da to su glave koje lamentiraju koji su lamentirali '90. godine za propast bivše Juge i vratili su svi natrag na kulturnu scenu. Takav jedan je recimo Anđelko, Anđelo Milardović ovaj prolaznik beogradske škole tamo Univerziteta u Beogradu policijskih nauka i on je danas spominje partizane, ustaše, a zašto to rade ovi ljudi jer sakrivaju svoje biografije, nisu u pitanju partizani, ustaše, nisu, tad sam 2 puta to spomenuo ovde, pitanje je dimna zavjesa i prikrivanje tih kulturnih radnika i drugih u medijskom prostoru koji prikrivaju svoje korijene i tugu i žalbu za tom, tim propalim eksperimentom. Kad je u pitanju cenzura, evo malo, ima li seljaka ovdje, nema nitko od HSS-a, ajmo malo o tome, ajmo malo o, jesu li društvene znanosti missis Obuljen, gospođo Obuljen jesu li društvene znanosti dio ovaj kulture, povijesti, da ja mislim da jesu. E missis Obuljen moja, tvoja, vaša baka je znala pokoj joj dušu, doživjela je 103 godine ja se nadam da je, 110, ja se nadam da je knjigu napisala. I gledajte sad. Evo, jučer dame i gospodo u saboru je bio, bila je godišnjica to nismo znali ništa o tome do '90. godine, je bila prva seoska buna u hladno europskoj, u stvari u hladnoj, ratnoj Europi 1950. kad je JNA za koju neke glave žale ovde, kad je poslala tenkove na seljake u Cazinskoj krajini, strijeljali su 20, 30 seljaka, a 100-tine su tamo ovaj osudili na društveno socijalni rad, zamislite rudnike itd. To se, ništa se nije znalo o tome, ali danas nema tu od seljaka niko, baš me zanima jel mister Orepić i ovaj ovi drugi HSS-ovci jel to slave danas tamo, jesu obilježavali tu seosku pobunu pošto su oni seljaci pravi, predstavnici seljačke stranke.
Kolega Glasnović može samo malo, povratak na temu, hvala vam.
Molim, vraćam se, to je kultura da, društvena, kultura povijesti, tu smo dogovorio da je povijest dio kulture, kulturnog. I vraćamo se natrag evo sad ovaj ubrzo ćemo slaviti ulazak tifusara u Zagreb '45. godine. I sad vidimo da crveni car Obersnel troši milione kuna gore na obnovi „Galeba“. Ok, dobro, to je isto dio povijesti naše, volimo, ne volimo. Krvavi bravar dio je naše povijesti. Al isto vrijeme ja bi predložio malo Ministarstvo kulture da stavi spomenik ovde dole kod logora Kanal, logor Kanal kod autobusnog kolodvora gdje su nestale starozagrebačke obitelji koje su pobijene da se uđe u njihove stanove i danas krkani, umjetnici u centru Zagreba žive u tim stanovima, puno od njih, možda i bolje zna o tome progovoriti bivši predsjednik mister Josipović, tko živi u tuđim stanovima.
Dobro. Nastavljamo dalje sa raspravom u ime kluba zastupnika, slijedeći je kolega Saša Đujić, Klub zastupnika SDP-a. Izvolite kolega Đujić, samo malo, prosim lepo. Hvala vam gospođice, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, Klub zastupnika SDP-a podržat će ove izmjene zakona i nemamo u biti nekakvih primjedbi na sam zakon. Ono što želimo naglasiti je to da ovoga s obzirom da su ovo 14-te izmjene od samog donošenja ovog zakona očekivali smo, a možda i smatramo da je vrijeme iako jesmo na kraju mandata ovoga mislimo da je važno to reći, mislimo da je važno to reći da bi možda trebalo napraviti cjeloviti zakon iz početka koji bi onda bio malo šiti i obuhvatio u biti sve probleme s kojima se susrećemo. Sami ste rekli ministrice u svom uvodnom izlaganju da ste u biti pripremali ove izmjene pa su se onda dogodile i ove stvari koje su nam ubačene, a to je ova pandemija i potres u Gradu Zagrebu, pa je onda to uključeno u ove izmjene. Ono što želimo opet naglasiti je ta spomenička renta, dakle ona je uvedena u vrijeme SDP-ove vlade i mislimo da je sada, nije, ok, dobro bile su neke izmjene, nema veze, ali smatramo da bi oko spomeničke rente u ovim izmjenama se sada regulira u biti odgoda naplate za vrijeme pandemije, ali smatramo da bi možda trebalo napraviti sada nakon nekog vremena i reviziju same te, same te odluke odnosno ona ima, ona je dobro zamišljena i ona negdje dobro funkcionira, ali negdje kompletno ona u biti nema smisla. Evo, ja mogu reći na primjeru grada iz kojeg ja dolazim, gdje imamo npr. glavnu šetnicu, glavnu ulicu kroz grad, kojem je lijeva strana ulice stara jezgra, desna strana ulice nije i imamo kafiće i s lijeve i desne strane gdje onda i neke poduzetničke prostore, gdje ona s lijeve strane ulice ista djelatnost plaća spomeničku rentu, s desne strane ne plaća. Jer u naravi to je tako bilo, ali nije kako ja vidim spomeničku rentu, nije poanta. Poanta je, recimo, Dubrovnik ili neka, neka kulturna mjesta na koja će ljudi doći samo zato jer je to specifično kulturno mjesto i onda onaj tko ima ugostiteljski objekt ili neku radnju tamo ima ekstra korist od toga jer bolje radi zato što se to nalazi na području kulturne jezgre. Ali, u mnogim gradovima našim u Hrvatskoj nije tako. Dakle, nemaju neki koji moraju plaćati spomeničku rentu ekstra profit od toga, zbog svog položaja jer jednostavno to je, to tako, nemaju. Npr. evo grad Crikvenica, g. Šuker tamo ljetuje pa zna, oni nemaju nekakvu specifičnu staru jezgru, pa su, pa su... [[Upadica se ne čuje.]] sretnemo se često na moru u pravilu. Ovaj, oni su proglasili hotele, npr. hotel Kaštel je tamo, spomenička, spomenička, spomenik kulture u biti i onda Jadran hoteli, Crikvenica, za taj hotel sam po sebi moraju plaćati enormne naknade spomeničke rente. Dakle, treba napraviti jednu reviziju možda po gradovima i općinama kako to u praksi funkcionira pa evo, ova pandemija, svi kažu često nam je otvorila oči za mnoge probleme o kojima neki govore godinama, ali nitko ih ne rješava i tu ne mislim sad etiketirati nikoga, znači općenito nijedna vlada ne rješava, pa tako možda i po pitanju spomeničke rente treba napraviti reviziju u praksi što to znači i možda gdje ona treba bit, gdje ona ne trebaju biti. A tamo gdje se ostvaruje ekstra profit, da onda se tamo i plaća neki oblik spomeničke rente, ali onda opet, da taj novac se i vrati u obnovu tih kulturnih spomenika. Jer imamo mi i situacije da ljudi su u nekim objektima koji su proglašeni kulturnim dobrom, plaćaju spomeničku rentu, a npr. nemaju fasade na tom objektu, dakle grad ta sredstva preusmjeri u neke druge spomenike. Dakle, o tome, evo želimo apelirati, skrenuti pozornost da bi se možda o tome trebalo napraviti malo opet revizija, analiza i pripremiti možda neka nova rješenja. Ista stvar je recimo, oko ovog potresa u Zagrebu kada gledamo da je najviše stradao upravo uži centar grada Zagreba, koji je po meni cijeli jedno spomen područje, neovisno o kategorizaciji pojedinih objekata, dakle to je sve jedno zaštićeno kulturno dobro. Kod obnove, treba voditi itekako računa, recimo, ako gledamo da su to zgrade stare, ono, jako, jako stare, da recimo, hajmo reći po nekakvim građevinskim uzusima, njihove građevinske dozvole su istekle, hajmo to tako reći jer one imaju, građevinske dozvola ima nekakav rok trajanja iako, normalno, nitko ne radi tu analizu, ali tu treba posebno otvoriti pozornost, da kod obnove same se gleda da ona bude i kvalitetna i da može izdržati u budućnosti, ne daj Bože, nekakve nove ovakve pojave, ali i neke druge sredine koje to može zahvatiti. Ali, s druge strane smo žalosni jer evo, nema, praktički smo pred raspuštanjem, koliko gledamo po medijima. Kroz tjedan-dva, a još uvijek nemamo zakon o obnovi grada Zagreba koji je najavljivan ovdje od strane ove Vlade i od strane HNS-a, jer da smo vidjeli taj zakon, onda bi mogli možda komparirati i ovaj Zakon u tom kontekstu s obzirom da itekako su ove dve stvari povezane i zaštita kulturne baštine će itekako imati ulogu u obnovi grada Zagreba. Dakle, evo, još jednom da ponovim. Cijeli uži centar Zagreba koji je najviše stradao je jedna velika kulturna baština i sve zgrade su praktički spomenici i kad vidimo tu staru gradnju, evo, svaki dan prolazimo i ovdje kad dolazimo u ovaj Visoki dom, pa i uostalom, ova zgrada je jako stradala. Jako je stradala u potresu. Mnogi objekti koji su i državni, gradski, županijski, muzeji, itd., koje će država obnavljati. Ali, imamo i privatne zgrade u užem centru koje su strahovito stradale i čija obnova će bit opet skupa, i možda skuplja upravo zato što su to spomenici kulture i što su nekakvi zaštićeni objekti nego da je, ne zna, u Novom Zagrebu stradao neki objekt. A tamo nisu stradali uglavnom jer je tamo moderna gradnja. Dakle o tome svemu treba voditi računa i zato smo mi očekivali da ćemo prije kraja mandata ove Vlade dobiti zakon o obnovi grada Zagreba koji je, evo, najavljivan od strane HNS-a pa da onda možemo tu napraviti jednu usporedbu i dati nekakve svoje prijedloge i priloge. Ovako, vi ste otvorili neke mogućnosti s ovim izmjenama, da gradovi i općine mogu tu postupati, ali mislimo da to nije dovoljno i da to nije dosta. A ove tehničke stvari sada, ovo su ustvari tehnička regulacija da ubuduće amateri istraživači moraju prijaviti i regulirati uređaje, ono, magnete i te stvari, dobro, to je jedno tehničko pitanje koje se trebalo regulirati i tu nemamo primjedbi, ali ove dve su nam stvari ključne, dakle ponovno revizija spomeničke rente na koju treba staviti naglasak u budućem vremenu i obnova grada Zagreba. Evo, i na to vam skrećemo pozornost, ali samih primjedbi na konkretan zakon nemamo, zbog toga ćemo ga podržati. Evo, hvala lijepo.
Hvala i vama. Nastavljamo s raspravom u ime klubova zastupnika. Sljedeći je kolega Ivica Mišić ispred Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika. Izvolite kolega Mišić.
Hvala potpredsjedniče Sabora, poštovana ministrice, poštovane kolege i kolegice. Zaštita kulturnih spomenika u Hrvatskoj, ja se nadam da ide u dobar smjer. Gledajući i ponašajući se u Vukovaru u ovom ratu koliko smo uništili naših spomenika, sami znamo, dosta je toga obnovljeno. Naravno, hrvatskim novcima, nije obnovljeno onih ljudi koji su to učinili. Gledajući prijestolnicu kulture u Rijeci, što se tamo dešava, vidjeli smo sami da nam je petokraka podbačena da bi hrvatski narod vrijeđala. Mislim da to nije bilo u redu, iako vi ste sami rekli da je to kulturno izražavanje određenih osoba, iako smatram da je to malo igranje sa moralom prema hrvatskom narodu. Imali smo u Rijeci isto toga umjetnika Frljića koji je želio osramotiti sve što je hrvatsko, pa tako isto i svećenika, nažalost i takve kulturne, ljudi od ... [[Govornik se ne razumije.]] kulture, trebalo bi sankcionirati i ne dozvoliti im da budu, da javno nastupaju. Da li smo dobili svu arhivu iz Beograda, onu koju su nam uzeli, onu koju su prenijeli, rekli ste da jesu jedan određeni dio, a znamo da je dosta toga ostalo još u Beogradu. Koliko vremena treba proći da bi se oni sjetili i kao pošteni ljudi vratili nama ono što je naše? Ja živim u Vinkovcima gdje su Vinkovci jedno od najstarijih naseljenih mjesta u Europi. Tu su se rodila 2 cara, rimska, mi imamo određeni dio kulture, istina, u ratu je bio oštećen. Nešto je se toga napravilo, sjetim se dobro pravoslavne crkve koja je bila srušena, koji sam sam rekao da to nije u redu. Ipak, hrvatski narod je tu crkvu obnovio i napravio svojim novcima hrvatskim i smatram da je to dobro i da je to kulturno dobro Srba koje treba poštivati. Ali, gospodo, da li oni poštuju nas? To je pitanje. Sjetimo se kulture Hrvata u BiH, moramo se sjetiti, mnoge utvrde u BiH nažalost, Hrvati nisu ni znali da su to Hrvati izgradili, kao recimo utvrda u Srebreniku gdje se potpisao dubrovački nekakav zakon, jedan poznati, koji ja sam nisam znao, gdje sam nedaleko odatle živim, utvrda u Travniku, utvrda u Jajcu, utvrda u Ljubuškom i mnoge utvrde u BiH, za koje Hrvati i u Hrvatskoj ne znaju. Sjetim se jednog povjesničara, arheologa koji je rekao, ja sam doktorirao povijest i arheologiju, ali nisam u doktorskom znanju ustvari nikad nitko mi nije rekao o tim utvrdama niti sam trebao, već sam istrage potražio koliko je to bitno za BiH i za kulturu Hrvata. Koliko nama Hrvatima treba vremena da mi neke stvari u ovoj državi porješavamo na jedan normalan način, hrvatski, kako bi trebalo, ja svu kulturu i svih naroda koji žive ovdje, treba ih poštivati, treba je svakako obnoviti i treba im pomoći u tome da ostanu. Međutim, hrvatsku kulturu koju su pokušali uništiti u ovom ratu, znamo sami kako se to sve odvijalo, ne znam da li ćemo hrvatski narod imati snage, da li će sudovi presuditi velikosrpskoj agresiji, koji su uništili čitav Vukovar, što, moramo zahvaliti hrvatskom narodu koji je obnovio Vukovar i puno kulturnih spomenika je završeno. Evo, danas smo doživjeli i potres u Zagrebu. U najgore vrijeme, možemo slobodno reći, da je potres u Zagrebu oštetio puno kulturnih znamenitosti. Samu katedralu i sve druge zgrade koje su još od vrijeme Austro-Ugarske 1800 i nekih godina, koje su stvarno lijepo, tu će potrajati dugo vrijeme, ja vidim da oporba danas želi reći da se ne radi ništa, pa optužit ćemo i gradonačelnika i premijera i sve druge. Znamo da je to proces, nije to jedna zgrada, da je to tisuće zgrada, a ukoliko se vozimo po Zagrebu i gledamo, vidimo svaki dan da se radi i da se iz zgrada iznose neke cigle, da se ruše neke stvari, ja smatram da je to u redu jer ovo je jedan proces, naravno, žalosno, masa ljudi je ostalo bez svoje imovine i tu mi kao hrvatska država i hrvatski narod imamo jednu dobru sentimentalnost i želimo pomoći, nadam se da će i zakon završiti se do ovih izbora tako da tim ljudima, treba naći nekakva rješenja. Jesu bolna, jesu teška, jesu spora, ali evo, oporba vidim koristi tu priliku da ocrni sve oko sebe i da kaže da bi oni to kao nešto brže i bolje riješili. Naravno da to nije moguće. Ali, kad bi se sjetili i moramo podsjetiti vas, da je ovaj predsjednik izbacio biste iz sa Pantovčaka, našeg zadnjeg predsjednika Tuđmana i sve ostale, pa to je kulturno dobro koje bi svaki vjerojatno njegov gost volio vidjeti i posjetiti i ja vam postavljam pitanje svima, kad ćemo jednom donijeti zakon da tu kulturu i takve stvari nijedan, nitko ne može pomjeriti. Ovaj predsjednik ima svoja čudna ponašanja, znamo početak njegov kako je to izgledalo jer nije htio napraviti inauguraciju ovdje ispred Crkve sv. Marka i to je jedno djelo kulture. To bi trebalo staviti u kulturu, da se ovdje, na ovom trgu svaki predsjednik države Hrvatske proglasi, kao što je i bilo, za vrijeme Tuđmana i ostalih, on je to sve izmijenio iz kojih, zato što nigdje ništa ne piše, jer nisam ništa napisao, nisu nikakvu obavezu nikome dali. TO je jedna sramota. Ako gledamo svijet, pogledamo Engleze, Francuze, Nijemce, oni to imaju kao kulturan narod i poštuju sve svoje kulturne povijesne baštine. Nama tko god dođe za predsjednika ili bilo koju funkciju, može mijenjati kako hoće. Ja vas zato molim, vi ste u kulturi, morate tražiti i od Sabora i od predsjednika da neke stvari moramo zaštiti, da se ne mogu izbacivati tako biste, da se ne mogu neke stvari, svako po svojoj volji raditi. Sjetimo se ovdje kako su bili ljudi poredani, kako je to predsjednik Tuđman vratio Hrvatsku u svoje vrijeme, gdje su se Hrvati divili, tim postrojbama danas toga nema, a to je hrvatsko kulturno dobro. Pa ja vas molim ministrice, vi koja ste sada i ne znam tko će biti poslije vi izbora da se to stavi u zakon da se zaštite ta kulturna događanja, da to nitko ne može sklanjati da sa svojih ruku ne može se raditi, nažalost ovo samo pokazuje koliko smo neuređeno društvo i kakve zakone imamo da svako ih može mijenjati onako kako njemu odgovara. Prema tome, pozabavite se s tim i još jednu stvar ću vam reći, nemojte dozvoliti da svaki umjetnik može podcijeniti hrvatski narod kako god on hoće. Vi znate šta vrijeđa da je petokraka ušla u Vukovar, pobila i razrušila taj dio, a taj isti neki Cvijanović se izražava u Rijeci kao kulturno dobro. Mogao je staviti spomenik i mogao je staviti vodotoranj vukovarski i s tim se pohvaliti. Tako isto i taj Frljić koji sramota jedna hrvatska kultura, sramoti Hrvati, naravno zna on zašto to radi, prema tome pozabavite se i vi malo time i ne dozvolite da netko vrijeđa osjećaje Hrvata kao što je sve do sada urađeno. Hvala vam.
Nastavljamo s raspravom u ime klubova. Slijedeći u ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Milorad Batinić. Izvolite kolega Batinić, on je ujedno i zadnji koji rasprava u ime kluba zastupnika. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovana ministrice sa suradnicom, da za kulturu nikada dovoljno novca i bojim se da niti ubuduće nećemo moći očekivati nešto puno, puno više, a šteta. Hrvatska je bogata kulturnom baštinom, Hrvatska ima dugu povijest, ali nažalost očito da, a naravno da u velikoj većini ovisi o nama koji ovdje sjedimo koliko, između ostaloga, koliko ćemo osigurati i nešto više novaca za ono što se zove kultura. Ovaj Zakon zaštita i očuvanje kulturnih dobara nemamo razloga nešto posebno kritizirati, možemo se osvrtati na prethodna razdoblja i pojedinačno govoriti svaki o nekom slučaju ili situaciji koju je on doživio, proživio ili je imao kroz svoj radni vijek neovisno o kojoj razini, lokalna, regionalna, nacionalna, izvlačiti odnosno neka iskustva, neke zaključke, međutim sve se svodi na to da nažalost ponovit ću za kulturu premalo novca. Naravno ne mogu tu kriviti prvenstveno vas ponajmanje ministrice, niti prethodne ministre kao da nisu bili dovoljno ažurni, međutim činjenica je da i s obzirom i na ovu novonastalu situaciju i sa korona virusom, nažalost i ovim potresom koji je zadesio Zagreb, kad sagledamo i sve mjere koje je donijela Vlada RH za spas gospodarstva, za očuvanje radnih mjesta bojim se da će i na, i kod rebalansa proračuna u kulturi biti još manje novca. Naravno to je jedna realnost, međutim mislim da je to jedna realnost koju ćemo ubuduće morati više pažnje posvetiti. Što se tiče, ja ću par svojih, u dijelu rasprave spomenut ću i neka iskustva i sa lokalne razine jer i sam imam i pozitivnih i manje pozitivnih iskustava, neću reći negativnih, općenito što se tiče zaštita kulturnih dobara. Naravno svaka sredina ima neko kulturno dobro koje želi sačuvati za povijest, za buduće generacije i tu bi volio da je i u tom dijelu što se tiče i same zaštite, ali i stava, mišljenja da ipak budemo malo stroži. Dopada mi se u članku 17. u slučaju nastanka izvanrednih okolnosti radi zaštite kulturnih dobara naredbom utvrditi poduzimanje posebnih mjera, naredbom. Naime, jedno iskustvo jedno kulturno dobro arheološko nalazište, zemlja je u privatnom vlasništvu, naravno moramo poštivati Ustav, uvažavati vlasništvo, međutim oni koji su propisali određene mjere kako postupati sa tim kulturnim dobrom, ja jesam liberal i govorim u jedne liberalne stranke, znači nismo za riječ naredba, ok, ne odgovara nam baš, međutim u određenim situacijama ipak bi trebalo biti puno konkretnije propisati određene mjere i postupanje iako se radi prema privatnom vlasništvu. Tu bi molio da se iako to ovaj zakon sada u izmjenama i dopuna ne regulira, ali upravo ubuduće radi same zaštite. Postoje određena ograničenja, ja razumijem da određene ljude treba obeštetiti za što mu je umanjena vrijednost njegove nekretnine, ali bi isto tako volio uvažavajući sve pozitivne propise da i oni koji, konzervatori konkretno u ovom slučaju, propisuju određene mjere, da budu rezolutni i konkretni, možda ne da bude naredba jer asocira na nešto, ali da te mjere budu daleko strože. E sada, kad sam spomenuo ovaj članak znači jedan dio izmjena i dopuna ide na tragu izvanrednih okolnosti uglavnom što se tiče kulturnih dobara ove štete koje je pretrpio Grad Zagreb, Zagrebačka županija, dio Krapinsko-zagorske županije tu ste u članku 17. dodali dva stavka. Znači da u slučaju nastanka i proglašenja okolnosti Ministarstvo kulture obavlja popis šteta u suradnji s jedinicama lokalne samouprave, a isto tako u članku, propisujete u članku 18. plan upravljanja kulturnim dobrom što mislim da je više nego pozitivno, a u jednom dalje članku propisuje se da se mora osigurati, da se moraju osigurati i financijska sredstva u starom zakonu što nije predmet ovih izmjena, e opet se vraćamo i na same financije. Od kuda će lokalne samouprave, a zahvati, konzerviranje, mjere koje se propisuju pitanje je fiskalnog kapaciteta, pa usudim se kazati onih puno financijskih jačih čiji su proračuni izdašniji, osigurati dostatna sredstva za zaštitu kulturnih dobara. Tu bi, tu je ono što sam govorio uvodno da za kulturu nikada dovoljno novca i tu bi svakako želio, a vjerujem da će ubuduće biti da se mogu osigurati i nekakav, nekakva državna, nacionalna sredstva, da se nastoji koristiti što više europskog novca i naravno uvijek su oči uprte u ono tijelo koje je nadležno za to, to je Ministarstvo kulture. E sada, u istom tom članku, članak 17. u svrhu ublažavanja, uklanjanja, stavak 4., ministar kulture izradit će i donijeti program mjera zaštite i obnove. E pa postavljam pitanje ministrice kulturnih dobara, a mi smo u fazi, na Vladi je donošenje zakona o obnovi Grada Zagreba, okolice, susjednih županija, da li tu dolazi do određene kolizije sa osnovnim zakonom o obnovi Grada Zagreba, što će biti sa obnovom kulturnih dobara na području Grada Zagreba. Zakon iako još nije ugledao svjetlo dana formalno, imao sam prilike i slušati ministra, kontaktirati i uočiti da dolazi do određenog preklapanja. Pa evo, čisto bi volio vaš odgovor na to pitanje jer svjesni smo da nešto što je temeljni zakon i postoji lex specialis. Ne bi htio da kasnije bude nekakvih dilema, nedoumica oko toga što je prije iako s pravne strane formalno se vrlo dobro zna. Pa bi volio da predložite možda, ja razumijem da u ovom članku 17. vi generalno zastupate mišljenje da se to odnosi na sva kulturna dobra neovisno o geografskom lokalitetu, ali bi volio da se odredite oko toga da li se ova obnova odnosi da ne bi bila u suprotnosti sa Zakonom o obnovi Grada Zagreba koji je u fazi donošenja na Vladi. 22. travnja je taj zakon bio na usaglašavanju, danas je 6. svibnja još uvijek nije. I mislim da je baš vaše ministarstvo imalo određene primjedbe, a građani Grada Zagreba i okolice čekaju da taj zakon što prije ugleda svjetlo dana. Pa evo ministrice, ne bi duljio i vrijeme mi ističe, volio bi ako mogu dobiti odgovor na ovo pitanje jer mi spremamo i određeni amandman upravo iz razloga da preveniramo ukoliko, da ne dođe do preklapanja da se razumljivim, jednostavnim rječnikom izrazim između ta dva zakona što smatram da nije interes, prvenstveno nije interes Vlade, nije interes onih koji će se naći u ovoj situaciji jer dosta građana stanuje, živi u tim zgradama, pa evo tražim vas da mi pokušate dati odgovor na ovo pitanje i ukoliko ćemo ići sa određenim amandmanom volio bi da ga zajednički formuliramo i da ispravimo eventualno ukoliko je došlo do pogreške. Hvala.
Hvala vam. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Prva je kolegica Irena Vuksanović, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Ministrice s kolegicom, dakle čuli smo već u prethodnim raspravama koji je sukus ovog prijedloga zakona. Ja bih to svela na 3 najosnovnije činjenice, prvo je dakle usklađenje sa Zakonom o gradnji što je bilo nužno i potrebno, drugo je dorade ovog zakona koje su prije svega vezane uz elementarne nepogode, sadašnju elementarnu nepogodu kojoj smo svi svjedočili, to je potres i eventualno neke buduće, nadamo se da ih neće biti, dakle, mogu biti poplave, potresti ili sve što spada u tu kategoriju i treće usklađivanje sa jednom uredbom Europskog parlamenta i vijeća iz 2019. To je sukus ovog zakona i većina članaka zapravo regulira ove 3 stvari. A znamo, to je opće poznata stvar da ako je nečija kuća ili zgrada u kojoj živi zaštićeno kulturno dobro ili je smještena unutar zone koje se naziva kulturno-povijesna cjelina, dakle prije početka nekih građevinskih radova da je uvijek potrebno dobiti dozvole od Ministarstva kulture i da onda postoji oko toga cijela procedura odnosno pravilnik kako to funkcionira, to je opće poznato. I sada se ovim prijedlogom zakona dodatno reguliraju takve situacije. Naravno da je potres u Zagrebu ubrzao potrebu za doradu ovog zakona i možemo sad samo reći da se ovim prijedlog zakona među ostalim dakle uvode još i posebne mjere za zaštitu koje može, a spomenuto je prethodno, u prethodnoj raspravi od kolege, ministrica posebnim, posebnom odlukom propisati ili naredbom kako piše i to je taj članak 17. o onda je pitanje kako je to do sada bilo uređeno, a odgovor je da do sada to nije bilo uređeno i zato je potrebno to regulirati s tim člankom. Ja bih rekla da oni koji su pratili sve ovo kako je funkcioniralo oko elementarne nepogode, potresa koji je pogodio građane, sve nas građane Zagreba da sa reakcijom Ministarstva kulture možemo biti zadovoljni. Zato što je bila pravovremena i dobra, a vezana je prije svega za zgrade koje su dakle zaštićeni kulturni spomenici. Ja znam da je bio 22. ožujka prvi sastanak i to je sastanak koji je trebao definirati neke stvari i znamo da je za prijavu štete u Gradu Zagrebu nadležan Gradski zavod za zaštitu spomenika kulture i prirode i rečeno je da će Ministarstvo kulture i Gradski zavod za zaštitu spomenika kulture Grada Zagreba formirat operativne timove. Ja mislim da je 27. travanja bila odluka o provedbi dakle popisa te štete prouzročene potresom u Gradu Zagrebu i sad je pitanje koje sve nas zanima i bilo bi dobro da i ministrica u svom ako to želi završnom izlaganju kaže u kojoj je to fazi uopće, ti operativni timovi koji su trebali biti formirani između Ministarstva kulture i nadležnog Gradskog zavoda za zaštitu spomenika kulture. To bi bilo dobro da čujemo jer sve u Zagrebu to zanima i mislim i šire dakle nije samo Zagreb obuhvaćen nego i županija. Isto tako je jedno od pitanja, konzervatorska struka do sada nije mogla izvršiti svoje obveze u kratkim rokovima, ti rokovi su obično bili duži. Da li to sad znači da će, po ovim člancima da ih ne nabrajam, to sad biti olakšano? Meni se čini da hoće, ali bilo bi dobro čuti još dodatno obrazloženje. I postoje neki koji su rekli da do sada nije donesen plan o sanaciji zgrada i molim onda da to isto demantirate u svom završnom obraćanju jer koliko se meni čini da je to doneseno po onome što sam vidjela na stranicama Ministarstva kulture, ali bilo bi dobro to još jednom čuti ako je ta informacija netočna. Važno je naglasiti da Gradski ured odnosno Zavod za zaštitu spomenika ovdje ne može nikako sam djelovati, niti treba, niti može i da reakcija Ministarstva kulture koja je bila pravovaljana je zapravo pokazala kako treba funkcionirati sinergija između lokalne odnosno regionalne vlasti i države u ovom slučaju kada je građane Zagreba pogodila ova elementarna nepogoda, potres. Posljedice su dugoročne, bit će ih teško sanirati i svi smo svjesni da će to trajati, ali sinergija ovdje svih uključenih je jako bitna, naravno uz financijska sredstava. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo dvije replike. Kolegica Leaković i kolega Šuker.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice Petrijevčanin Vukasnović na kraju svoje rasprave govorili ste o sinergiji lokalne i državne vlasti. Ona naravno ne postoji kao što ne postoji sinergija između koalicijskih partnera HDZ-a, HNS-a i Stranke 365 Milana Bandića, a žrtve svega toga će zapravo biti građanke i građani Grada Zagreba, ne samo oni koji žive u zaštićenim objektima, spomenicima kulture, nego i svi ostali. I upravo zbog toga sam ja dakle pitala ministricu, a ona će vjerojatno onda nadam se na to odgovoriti u svom završnom obraćanju kao što ste i vi sami dakle rekli, koji su to prioriteti Ministarstva kulture kad je riječ o obnovi potresom oštećenih objekata u Gradu Zagrebu. I molim vas da me demantirate, dakle ja smatram da je ovo natezanje između koalicijskih partnera u odnosu na odredbe zakona koji se odnosi na sanaciju posljedica potresa u Zagrebu zapravo nešto što će najviše štetiti građankama i građanima grada. Hvala.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Kolegice Leaković jasno sam rekla da smatram da je reakcija Ministarstva kulture, konkretno ovdje kad se radi o elementarnoj nepogodi, potresu koji je pogodio Zagreba bila adekvatna i pravovaljana. Niti gradski zavod može sam, niti treba sam i ja vidim tu sinergiju. Ostale stvari koje ste spomenuli u svojoj replici nisu predmet ovoga. Dakle, ovdje vidim sinergiju i mislim da je reakcija Ministarstva bila adekvatna.
Hvala. Izvolite kolega Šuker.
Hvala lijepo. Pa kolegice Petrijevčanin javio sam se za repliku iz jedno jednostavnog razloga, vi ste u principu vratili ovu našu raspravu na temu zakona. I možda je ovaj prijedlog zakona danas bio izuzetna prilika da saborski zastupnici pokažu senzibilitet prema tome kako je pandemija pogodila kulturu i događanja u kulturi i one koji to stvaraju, a isto tako da pokažemo i senzibilitet prema kulturnim dobrima glavnog grada Hrvatske i kulturnim dobrima svih Hrvata i hrvatskih građana koji su stradali u Gradu Zagrebu i mislim da je naša rasprava trebala ići u tom smjeru. I da možda netko iz svojih životnih iskustava iz nekih drugih stvari su mogli ministrici samo sa svojom raspravom danas pomoći da ovaj zakon bude čim kvalitetniji, zato je dobro da ste vi sa svojoj raspravom se vratili na ono što je bit stvari, ali očigledno izbori su blizu pa mnogi su danas željeli ušičariti koji glasčić jer vjerojatno je taj glasčić daleko bitniji od onoga koji je problem Grada Zagreba i koji je problem kulture nakon pandemije zapravo u pandemiji.
Hvala. Želite li odgovoriti? Izvolite.
Hvala lijepa uvaženi kolega Šuker. Ja smatram da populizam nije donio ništa dobro u ovoj sabornici i općenito u društvu, smatram da se trebamo držati merituma i da ako se uvijek držimo merituma i budemo profesionalni da će biti prije svega bolje građanima RH, a onda i svima nama. Hvala lijepo.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Slijedeći je kolega Miro Bulj. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Evo uvažena ministrice, kolegice i kolege, poštovani građani vidim ovdje 27 članaka izmjena, primijetio sam ovdje ono šta nisam primijetio tijekom rasprave tj. primijetio sam ali bio sam fokusiran na nekoliko pitanja koje sam u ime kluba postavio, međutim je činjenica da ovim zakonom člankom 13. i …/nerazumljivo/… izmjenama u članku 61b. mijenjalo bi se uvažena ministrice da jednostavne građevine unutar kulturnoga dobra obuhvata, unutar kulturno povijesne cjeline, bi se mogu jednostavne građevine postavljati bez građevinske dozvole. Znači jedno, dobro bi bilo znači da, vi želite reći da unutar kulturnoga dobra je dovoljan temeljni, glavni projekat. Što znači vi ovim zakonom baš ciljate ono što namjeravaju teleoperateri da postavljaju bazne stanice gdje im god padne napamet, naravno da ću dati amandman i ovome se protivim, o ovome sam govorio kako izgleda primjera Kliška tvrđava na Klisu, antenski stup strši baš ono povijesno kad smo se branili od napada Turaka u to vrijeme, to imate namjeru i na Sinjsku tvrđavu, to ste stavili na Šibenskoj tvrđavi, antenski stupovi, a u kulturno povijesnom dobru zbog čega te jednostavne građevine ne bi teleoperateri platili i građevinsku dozvolu imali. Umjesto da zakonom se ponašamo i da radimo u stilu kao što rade u drugim državama, a da vi sve prilagođavate teleoperaterima 4G, 5G, 7G, nek se oni samo ponašaju kako se ponašaju u državama, teleoperateri, odakle dolaze teleoperateri i neka ulažu u infrastrukturu onoliko koliko tribaju ulagati. Naravno, dat ću amandman jer ovim zakonom činite štetu na kulturno dobro, nepokretno naravno, na kulturno dobro pogodujući teleoperaterima naravno da neću ovde sada pojednostavljivati i povezivati bracu i seku, onaj tko bi trebao kontrolirati i onaj koji donosi zakon, jer braco i seka neće određivati da teleoperaterima se pogoduju jer braco bi morao kontrolirati, ponašali bi se teleoperateri u svojim mrežnim djelatnostima kao u drugim državama, a da seka ovaj zakon progura na način kako bi, kako bi se omogućilo kroz jednostavne građevine da se u kulturnome, povijesnome znači dobru, obuhvatu u središtima gradova, na tvrđavama, na najznačajnijim kulturnim dobrima postavljaju bazne stanice. E nećete. Pokušajte i kroz ovaj zakon provući da mogu postavljati teleoperateri svoje bazne stanice uz prozore našoj djeci. Nije to samo u Zagrebu vidljivo, ovim samo to ozakonjujete. Umjesto da štitimo kulturno dobro od tih štetočina, kao šta štite druge države odakle dolaze ti teleoperateri svoje kulturno dobro nepokretno, vi na ovaj način omogućujete da se stavlja u crkvene zvonike koji su kulturno dobro stare naše, da se na tvrđave, na kuće, uz prozore naših ljudi. E, ne može. E to vam se neće dozvoliti. I to kolega Šuker nije ušičarenje kojeg političkog poena nego je ovo pogodovanje vašim sponzorima u kampanjama. Dozvoliti ovim zakonom da jednostavne građevine unutar kulturnoga povijesnoga dobra, unutar, mogu postavljati bez građevinske dozvole, da je dovoljan glavni projekat je isključivo i samo pogodovanje teleoperaterima koje bi trebao kontrolirati braco, a predložiti zakon seka. E to neće proći. A to neće proći. To vam neće proći uvažena ministrice. Ja ću dati kolegice i kolege amandman na ovaj prijedlog da obavezno za bazne stanice moraju biti građevinske dozvole, a u povijesnim i kulturnim, da, da, pročitajte članak, pročitajte članak naglas, svi ga pročitajte, jel je u jednostavne građevine kad je ukinuta dozvola građevinska za bazne stanice upale su bazne stanice i isključivo to radite da bi legalizirali sad postojeće bazne stanice koje su u povijesnom kulturnom području i na kulturnim dobrima, a na ovaj način omogućujete i dalje pogodujući teleoperaterima da devastiraju i naše kulturno dobro [[Upadica: Hvala.]] a i ugrožavaju zdravlje naših građana. Hvala lijepo.
Hvala. Nisam vidio replike na vaše izlaganje tako da, tako da nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Slijedeća je kolegica Ljubica Maksimčuk. Izvolite kolegice Maksimčuk.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena ministrice sa suradnicom, kolegice i kolege, kulturna dobra općenito govoreći svakako predstavlja jedno od najvrednijih resursa RH. Njihova zaštita i očuvanje znači i očuvanje našega identiteta. Treba ih promatrati kao [[Upadica: Kolege, kolegica priča, molim vas, hvala.]] sastavni, hvala, treba ih promatrati kao sastavnicu nacionalnog identiteta, kao vrijedno naslijeđe i baštinu, ali i kao gospodarski resurs u vidu turističke ponude. Nažalost često kulturna dobra stavljamo u fokus samo u trenucima ugroza kao što smo mogli vidjeti za vrijeme nedavnog potresa u Zagrebu. Posebno su i hrvatsku, ali i europsku javnost pogodile slike razaranja kulturnih dobara, pitanje njihove obnove, ali i pitanje kako ubuduće prevenirati takve događaje. Po Zakonu o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara RH, kulturna dobra i sva preventivna zaštićena dobra su nacionalno blago, a mogu biti pokretne i nepokretne stvari, od umjetničkog, povijesnog, arheološkog i znanstvenog značenja. Arheološka nalazišta, arheološke zone, krajolici, dijelovi koji svjedoče o čovjekovoj prisutnosti mogu biti kulturna dobra koja uključuju nepokretne i pokretne materijalne predmete pod zaštitom UNESCO-a ili kulturna dobra u skladu s međunarodnim komitetom nazvanim Modri štit. Svojstva kulturnog dobra na temelju stručnog vremena utvrđuje Ministarstvo kulture rješenjem koje može donijeti bez prethodnog izjašnjavanja vlasnika i nositelja prava na kulturnom dobru. Registar kulturnih dobara RH javna je knjiga kulturnih dobara, koju vodi Ministarstvo kulture i sastoji se od 3 lista, 3 liste, liste zaštićenih kulturnih dobara, liste kulturnih dobara nacionalnog značenja i liste preventivno zaštićenih dobara. Ovim zakonskim prijedlogom usklađuje se zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU te se u prilogu dostavlja izjava o njegovoj usklađenosti s pravnom stečevinom EU. Još samo želim istaknuti kako se ovim zakonom provodi usklađivanje sa Zakonom o gradnji i Zakonom u prostornom uređenju u dijelu koji se odnosi na utvrđivanje posebnih uvjeta zaštite kulturnog dobra te se uređuje komuniciranje između svih nadležnih tijela elektroničkim putem primjenom elektroničkog programa e-dozvola, što osigurava brzo i učinkovito postupanje bez troškova za stranke. Uređuje se postupanje Ministarstva kulture jedinica lokalne područne odnosno regionalne samouprave u slučaju nastanka ili proglašenja izvanrednih okolnosti. U ovim kriznim vremenima nužno je pronaći balans između ulaganja, očuvanja i obnavljanja kulturnih dobara, ali jednako tako kako olakšati poslovanje, kako jedinicama lokalne, lokalne i regionalne samouprave tako i našim poduzetnicima i zbog svega ovog prethodno pročitanog odnosno izrečenog podržavam i pozdravljam donošenje ovog zakonskog prijedloga.
Hvala, imamo jednu repliku, kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Maksimčuk, u vašoj raspravi, a i raspravi kolegice Irene prije vas, dva puta, tri puta ste spomenuli potres u Zagrebu i dobru reakciju i brzu reakciju ministarstva i izmjene zakona kako bi se tu moglo bolje koordinirati stvari i ja vas moram tu upozoriti, meni je nevjerojatno da predstavnici HDZ-a uopće to spominju s obzirom da država do dana današnjeg nije ništa napravila što se tiče sanacije potresa u Zagrebu, mislim prema građanima, ništa, niti jedne kune. Zakon se uopće ne spominje i u ovom trenutku se čini da ga uopće neće biti, znači da je premijeru Plenkoviću bitnije da što prije raspiše izbore, raspusti parlament nego da donese zakon koji bi osigurao ljudima da im se nadoknadi šteta i da im se pomogne obnoviti njihove stanove, kuće i zgrade. Znači, to je, ja vas molim nemojte uopće potres spominjati zbog toga šta je sramota kako se ova Vlada ponijela prema Gradu Zagrebu i Zagrepčankama i Zagrepčanima. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku kolegice.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega, ja sam rekla da se nažalost, nažalost kulturna dobra stavljamo upravo u fokusu evo ovakvih nepogoda, a Vlada je naravno zajedno sa ministricom kulture odnosno Ministarstvom kulture promptno djelovala i reagirala. Naravno da je Vlada, koliko je do sada bilo moguće, napravila i učinila, smjestila je sve one koji su ostali bez svojih domova, plaća njihov smještaj u cvjetnom, tako da nije nitko čarobnjak i nitko preko noći ne može napraviti niti obnoviti ono što je nažalost nesretni potres porušio.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, slijedeći je kolega Stevo Culej. Kolege Steve Culeja nema, sukladno čl. 233. gubi pravo na raspravu o ovoj točci. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, slijedeća je kolegica Karolina Leaković, izvolite kolegice.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovana gđo. ministrice sa suradnicom. Prvo, sad ću razočarat kolegu Šukera, neću poslušat njegov naputak, pa govoriti samo o onome što on misli da treba govoriti u kontekstu ove rasprave o kulturi nego ću se osvrnuti na djelovanje Ministarstva kulture u uvjetima korona krize i naravno potresa. Kao što sam već i jutros rekla, drago mi je da je ministrica kulture danas u saboru kako bi saborskim zastupnicima i zastupnicama nadam se u svom završnom obraćanju onda uz, dakle razjašnjenje nekih odredaba ovoga prijedloga zakona mogla isto tako osvrnuti se i na ono što njezino ministarstvo jest odnosno nije poduzelo u protekla dva mjeseca otkad smo pogođeni ovom korona krizom. Mi smo kao što je poznato i na prijedlog Vlade, ali i oporba je uputila cijeli niz različitih mjera zakona, zaključaka i prijedloga, donijeli naramak jedna zapravo zakona kojima se olakšava život i djelovanje u ovim okolnostima. U svemu tome prema mojem mišljenju, ali ne samo prema mojem nego prema mišljenju svih koji se bave kulturom, koji prate umjetničku scenu, koji prate medija, kronično je nedostajalo zapravo mjera iz područja kulture i medija za koje je zaduženo Ministarstvo kulture. Ono je, evo uz današnji zakon i uz prijedlog zakona koji nije nužno, dakle vezan niti uz koronu, nešto je uz potres naravno, predložila samo jedan zakon, a to je onaj o spomeničkoj renti kojega smo već ranije, dakle u ožujku izglasali. Molim ministricu da kaže zašto je to tako i zašto u dva mjeseca zapravo ministarstvo nije predložilo jedan set, konzistentan set mjera za spas kulturnog i medijskog sektora. Vi doduše najavljujete, govorite kako se analizira, kako se prikupljaju podaci, kako razgovarate sa različitim dionicima, slušala sam pozorno, kao što vi pratite mene, tako ja pratim vas, dakle, ono što govorite. Međutim, čini mi se da su se umjetnici i medijske radnice i radnici, radnici u kulturi, zapravo odlučili sami pobrinuti za sebe budući da od resornog ministarstvo, niti od vas nažalost dosada nisu zapravo mogli čuti ono što su trebali čuti. Dakle, ministrice kulture, gđo. Obuljen Koržinek, vi ste u svojim javnim istupima govorili kako se svi radnici u kulturi i svi novinari recimo isto tako mogu prijaviti na mjere HZZ-a, što nije baš posve točno. Dakle, ne mogu se prijaviti na mjere HZZ-a baš svi i ne mogu koristiti mjere koje ste vi kao Ministarstvo kulture, to je posebna mjera koju jedino imate, a to je, dakle plaćanje za dio samostalnih umjetnika, one mizerije od 1.625,00 odnosno 3.250,00, to zapravo nije namijenjeno svim samostalnim umjetnicima nego samo onima kojima država plaća doprinose, dakle posebno zaslužnima, svi ostali samostalni, kao i naravno freelanceri, honorarci, oni koji rade na ugovore zapravo skapavaju i pitanje je kako će uopće preživjeti ovo razdoblje korona krize za koje znamo da neće završiti mandatom ove Vlade koji će završiti na sreću vrlo brzo nego će se nastaviti i na jesen. Naravno, smatram da je poseban poraz i vas kao ministrice, Ministarstva kulture, ali i lokalne zajednice, stopiranje prijedloga, stopiranje projekta Europske prijestolnice kulture u Rijeci. Ja se nadam da ćete naći načina da se taj jedinstveni projekt zapravo nastavi jer je RH bila u posebnoj poziciji kad je istovremeno predsjedala vijećem i bila domaćin ili domaćica Europske prijestolnice kulture da tu učini jedan određeni iskorak o čemu nadam se, o čemu nažalost nismo mnogo vidjeli. U međuvremenu, dakle Vlada je putem stožera dozvolila vjerske obrede. Međutim, nije se iznašao način da se otvore kina, da se organiziraju koncerti da se uopće razgovara o tome kako će se u budućnosti odvijati djelatnost kazališta. Ja vas molim da danas o tome u završnom obraćanju također nešto kažete jer mislim da to zanima sve koji su uključeni u umjetničku proizvodnju kao i one koji su naravno zainteresirani za tzv. kulturni proizvod jeli tako. I na kraju, budući da nemam dovoljno vremena, kada je riječ o novinarima Vlada će naravno na tajni sastanak na kojemu ste i vi bili pozvati glavne urednike nekih medija, ali nije još osmislila posebne mjere za radnice i radnike, za novinarke i novinare. Tu su neki stari prastari natječaji čije ste rezultate tek sada objavili, međutim zanima me namjeravate li u predstojećem razdoblju doista učiniti nešto što će život, djelovanje i rad novinara učiniti korisnim u čitavoj zajednici. Hvala vam.
Imamo jednu repliku, izvolite kolega Beus.
Kolegice Leaković s pravom ste upozorili da ministarstvo nije se aktivno založilo u rješavanju korona krize za status kulturnih i medijskih djelatnika, čak štoviše ja bih podcrtao uvodi i uvela je jedan kriterij koji je nevjerojatan, a to je da se u kulturi uspješnost mjeri financijskim prihodom. Pa one stotine i stotine kulturnih djelatnika kojima su kulturne institucije za uspješno i pošteno odrađene poslove u prošloj godini, dakle nisu im platili dugovanja, nisu se mogli prijaviti u viši platneni razred nego su dobili puno, puno manje iako su odradili svoj posao. Vi znadete dobro da neka kazališta duguju i po 10 milijuna kuna vanjskim suradnicima, radi se uglavnom o umjetnicima. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem kolega Beus. Vidim da i vi poput mene, ali mnogih drugih kolegica i kolega koji su zainteresiranih za ovu temu, a pogotovo onih koji žive od umjetnosti i kulture ili za umjetnost i kulturu itekako prate upravo ono što radi ministarstvo ili ne radi ministarstvo, dakle upozorili ste na ovaj svojevrsni tržišni princip koji je ministarstvo uvelo. Dakle, oni koji su imali više, koji su zarađivali više dobit će više od ministarstva, a oni koji nisu e pa tko im je kriv neka se snađu. Dakle, što se mene tiče tržišnom principu kada je riječ o kulturi i umjetnosti nema mjesta ili on ne bi trebao biti primaran, a pozivam još jednom i s pravom ste upozorili da nije učinjeno skoro ništa, pa pozivam ministricu da do kraja svog mandata u sljedećih nekoliko tjedana zapravo doista konkretnim mjerama pokaže kako je ona to zamislila funkcioniranje kulture i medija u korona krizi. Hvala.
Hvala. Intervencija predlagatelja, ministrica Nina Obuljen Koržinek. Izvolite.
Poštovana zastupnice. Uzet ću sada riječ jer ću kasnije zaključno govoriti o potresu, da odgovorim na ovo što ste vi sve rekli pa što je rekao zastupnik GLAS-a, pa što je jutros rekla predsjednica stranke GLAS. Prvo, ja bih vas uputila informirajte se prije nego što iznosite stvari koje jednostavno ne stoje, informirajte se na stranicama Ministarstva kulture. Jutros je rečeno da sam ja nevidljiva, ja mislim da mi jako puno radimo i iznosimo u medije ono što radimo. Možda nismo vidljivi po nekim skandalima, bankomatima i po nekim drugim stvarima, ali ja se na to ponosim. A što smo napravili? Već na prvoj sjednici Vlade kada smo donosili mjere formirali smo krizni fond, donijela sam odluku da se sva sredstva programska kojih je više od 70 milijuna koja su odobrena za sektor kulture mogu trošiti bez obzira jeli nešto otkazano ili otkazano, jedino je to donijelo Ministarstvo kulture nije niti jedna druga jedinica lokalne samouprave. Uvrstili smo sve djelatnike samozaposlene u kulturi, uključujući umjetničke organizacije u mjeri HZZ-a, donijeli smo komplementarnu mjeru za umjetnike kojima država plaća doprinose kojima je omogućena isplata. Moram demantirati ovo što se u javnosti govori da mjerimo umjetnike po tome koliko zarađuju, notorna neistina. Radi se o tome da je mjera uvedena da bi se pomoglo onima koji su imali prihode, a više ih nemaju, koji su imali plaću, a više ih nemaju. Ne bi bilo moralno u ovom trenutku omogućiti potporu onima koji su u cijeloj prošloj godini zaradili manje od 1.625 kuna jer je kriterij bio da morate dokazati da zbog covida nemate djelatnost. Međutim, podsjećam 70 u ovom trenutku već i 80 milijuna kuna programskih sredstava Ministarstva kulture na raspolaganju su svima onima koji ne ulaze u te cenzuse, koji su freelanceri, honorarci, samostalni sa preporukom ministarstva da im se isplaćuju sredstva. Počeli smo razgovore sa svim manifestacijama koje imaju odobrena sredstva, neće moći realizirati međunarodna gostovanja, imamo plan da oni svi angažiraju hrvatske umjetnike čim se omogući nastavak rada. Pripremamo natječaj za online kulturu iz Europskog socijalnog fonda, pitanje je vrlo brzo će biti raspisan, dakle to je ad hoc natječaj. Pripremamo ad hoc natječaj poduzetništvo u kulturi koji će biti namijenjen kulturnih djelatnosti novom normalnom jer to isto donosi određene troškove. Uz to donijeli smo niz mjera koje se odnose na medije, mnogi mediji mogu participirati na mjeru HZZ-a, Vijeće za elektroničke medije je raspisalo natječaj za kvalitetno novinarstvo temeljem sredstava koje je odobrilo Ministarstvo kulture, priprema se krizni fond za novinare, uspostavili smo, vidjet ćete kada dođe proračun krizni fond unutar Ministarstva kulture koji će se pokriti i novinare i umjetnike dodatno. I moram se na kraju osvrnuti na ovu stvar koja se u javnosti jako dugo sad već nekoliko dana uspoređuje vezano uz kazališta i mise. Možda neko nikad nije bio na misi ili nije bio u kazalištu, ja u to ne ulazim, ali više puta sam rekla, mi moramo misliti i o zdravlju publike, ali i o zdravlju umjetnika. Dok postoji mjera socijalnog distanciranja, nažalost, ne samo u Hrvatskoj nego u svim europskim državama pokažite mi jednu u kojoj su otvorena kazališta, vi ne možete omogućiti zdravlje i sigurnost umjetnika. Uoči mjera popuštanja Ministarstvo kulture je pripremilo detaljne upute za početak pokusa manjih nastupa, manjih događanja. Vidite da se koncerti već događaju na otvorenom. Kroz dan ili dva imat ćemo preporuku sigurno do kraja ovog tjedna u prvoj rundi pokusi manji formati, manji nastupi. Sve je objavljeno na internetskim stranicama Ministarstva kulture, sve one koji se žele informirati pa onda na temelju informacija to komentirati, ja upućujem da prvo se informiraju što smo sve napravili i što smo iskomunicirali, a onda naravno svaku preporuku za neko bolje postupanje. Na kraju o tome koliko naša Vlada vodi računa o kulturi, mi smo sa 0,47 na 1% državnog proračuna. Hvala.
Hvala. Na vašu intervenciju imamo pet replika. Prvi je kolega Beus, nakon njega kolega Maras. Izvolite kolega Beus.
Poštovana gospođo ministrice. Iz manire dobrog ukusa neću komentirati sve što ste rekli, pa i ovo dociranje da se mi informiramo. Pa vama je u interesu da mi ostanemo glupi i ne informirani, ali nemojte baš kretati od te pozicije. Ovo što ste zadnje rekli je dno dna. Dakle nitko nije tražio od Ministarstva kulture da se založi za otvaranje kazališta u punome pogonu i u punim repertoarima, nije istina nego da se svim kulturnim institucijama propišu razumne mjere po kojima mogu nastaviti raditi. Pa nitko nije zdrave glave taj koji će staviti orkestar u rupu za orkestar, ali postoje i monodrame, postoji nešto što se zove mizanscena ako niste čuli, njom se rješava pitanje tzv. socijalnog kontakta odnosno socijalne udaljenosti. Pustite onima koji su stručnjaci da te stvari odrađuju, a vi se založite da nam Capak ne drži zaključane kulturne institucije.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala gospodine zastupniče. Na web stranici Ministarstva kulture, mislim 27.ili 29.travnja imate priopćenje u kojem kažemo da su pripremljeni svi ovi koraci o kojima vi govorite, dakle ministarstvo-kulture.hr i budući da se radi o faznom popuštanju vidjet ćete najavu onoga što ćete vidjet u smislu preporuke kroz nekoliko dana.
Hvala. Sljedeća replika kolega Maras, nakon njega kolegica Leaković.
Hvala lijepo. Gospođo ministrice, vi ste malo očito pobrkali, vi niste ministrantica, vi ste gospođa ministrica i to kulture. I sada vam postavljam jedno jednostavno pitanje, objasnite nam pričali ste sada o umjetnicima, kazalištima, predstavama itd. zbog čega ne mogu raditi kina koja nemaju žive umjetnike nego imaju projekciju na platnu, koja imaju sigurno bolju ventilaciju i bolje uređen prostor nego što to imaju sakralni objekti? Zbog čega oni nisu mogli početi raditi i zbog čega na taj način niste djelovali i tražili da se to napravi? Znači još jednom ću vam reći, vi niste ministrantica u ovom slučaju, vi ste ministrica kulture i dužni ste osigurati i poduzetnicima i ljudima koji se bave kulturom da mogu raditi u ovim uvjetima, ali kod nas je prioritet nažalost da se otvore prvo crkve pa tek onda dugo, dugo nakon toga sve ostalo. Hvala lijepo.
Hvala vam kolega Maras. Izvolite odgovor.
Hvala gospodine zastupniče. Kina na otvorenom će relativno brzo moći početi raditi. Ja bih vas uputila na globalnu raspravu u ovom trenutku kada ste se već dotaknuli kino produkcije i situacije u kojoj je kompletna globalna produkcija zaustavljena, dakle i holivudska i europska i sva ostala, i razmatranje udruga, globalnih udruga kino distributera što će se dogoditi kada otvore kina, ne budu imali novih filmova, budu imali sve svoje troškove. Dakle, kino prikazivanje ima svoju jednu ekonomiju i ja vas upućujem, pisali su ozbiljni časopisi, ozbiljne tiskovine o tome. Dakle, kina će se otvoriti na otvorenom vrlo brzo, simplexi će se vrlo brzo otvoriti, međutim pročitajte malo ovu raspravu zaista je zanimljivo kad se već referirate i na kina, a upućujem i na udruge kino distributera s kojima smo isto tako u kontaktu i pratimo sve njihove potrebe.
Hvala vam. Sljedeća je kolegica Leaković, a nakon nje kolega Bulj.
Ministrica danas stalno docira, dakle stalno nam govori odite na web Ministarstva kulture i onda kaže da je web stranica Ministarstvo kulture nego min-kulture.hr ali sada to nema veze, dakle dociranja s vaše strane je dosta u HS-u, molim da to ne činite, to niste činili do sada nisam primijetila u vašoj političkoj karijeri da ste bili ovako povrijeđeni kao danas, time što vam netko nastoji ukazati na probleme u vašem sektoru. A ono što ste posebno u vašoj intervenciji ponavljali je riječ pripremamo, priprema se, pripremit će se, preporučit će se, otvorit će se, vidjet ćete, pratite za nekoliko dana dakle sve je to futur, sve je to nešto što se tek treba dogoditi, a ne što se već dogodilo. A život nije stao, dakle radnice i radnici u kulturi nisu prestali ni na koji način živjeti kulturu, ali bojim se da bi mnogi od njih mogli prestati ili da im je onemogućeno živjeti od kulture i od umjetnosti i to je vaš posao. Nije vaš posao da nas stalno upućujete na to da mi nešto pročitamo, da mi pogledamo stranice Ministarstva kulture, da se mi informiramo itd., pa to je ispod vaše razine.
Hvala. Izvolite odgovor.
Poštovana gospođo zastupnice. Ako ste osjetili dociranje ja se iskreno ispričavam, to mi nije bila namjera. Ja možda želim malo temperamentnije ukazati da smo puno toga napravili, donijeli smo odluku, formirali smo krizni fond, isplaćene su prve isplate, dakle to smo sve napravili. A ono što ćemo napraviti jest ad hok natječaj za prilagodbu novom normalnom, on line, natječaj za on line kulturu koji je iz ISF-a, pa treba nešto malo vremena da se pripremi dokumentacija i za ljetne festivale koji će biti mogući i o tome…
Ja vas molim ne, nemojte, ajde molim vas nemojte, izvolite.
…postoji priopćenje od jučer, maksimalno angažirati upravo one hrvatske umjetnike i o tome imate priopćenje od jučer, njega su neki mediji i prenijeli, maksimalno angažirat hrvatske umjetnike u trenutku kad se bude moglo počet radit, njima ne trebaju milostinje i potpore, publika ih čeka, na nama je da stvorimo uvjete da oni mogu počet radit.
Hvala. Izvolite kolega Bulj, slijedeća je vaša replika, a nakon vas kolega Đujić.
Hvala lijepo. Ministrice, pojasnite mi čl. 13. ovih izmjena gdje kažete da se čl. 61 b. mijenja za građevinske, za građenje jednostavnih i drugih građevina i radova unutar kulturno povijesnih cjelina il kulturnoga dobra ne tribaju građevinske dozvole nego da su im dovoljne znači na temelju glavnoga projekta. Kad znamo da su bazne stanice upale u ukidanju građevinskih dozvola u jednostavne građevine, da 90% samo u Zagrebu imate baznih stanica koje su nelegalno postavljene čak i bez ovoga, da li vi ovim legalizirate postavljene i namjeravate i dalje postavljati bazne stanice gdje se teleoperateri ne ponašaju kao u svojim državama odakle dolaze. Jednostavno pitanje, koja vam je namjera ovoga zakona jel ovim člankom ne štitite kulturno dobro nego pogodujete teleoperaterima? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Poštovani g. zastupniče, ovim zakonom se ne uređuje za što treba za što ne treba građevinska dozvola, to se uređuje Zakonom o gradnji. Dakle, ako imate pitanje treba li za neku jednostavnu građevinu građevinska dozvola ili ne, to je Zakon o gradnji, mi samo uređujemo za što trebaju konzervatorski uvjeti i sad da iskoristim priliku ako slučajno opet otiđete, čas vas ima, čas vas nema, na pitanje vezano uz ovu zgradu u Sinju smo vam odgovorili 2018., a sad sam se informirala, nažalost 2019. gradsko vijeće je odbilo da se stavi zaštita. Postoji odluka Gradskog vijeća grada Sinja kojim vaše gradsko vijeće odbija da se zaštite građani, a vi mene ovdje 2.g. pitate što sam napravila. Dakle, 2018. smo vam odgovorili, a 2019. mislim da i vi sjedite u tom gradskom vijeću.
Kolega Bulj se javio za povredu Poslovnika, izvolite.
Čas me ima, čas me nema, al je činjenica da uvaženi predsjedavajući vi ste povrijedili članak ovdje je li nije ministrica ona da govori kad mene triba biti, kad ne triba biti bez obzira šta sam ja najaktivniji saborski zastupnik i bez obzira šta pogodujete teleoperaterima, šta pogodujete teleoperaterima uz pomoć naravno to je linija tzv. braco seko, seka, koji bi tribao kontrolirati te bazne stanice, a vi ćete samo zakonom to ozakonit. To nećete, dat ću vam amandman. A to prebacivanje sad na nekakvo gradsko vijeće ono što bi vi morali raditi i napraviti vas to nije briga, ni vas, ni grada, ni nikog. Hvala.
Hvala, hvala. Dakle, povrijedili ste, povrijedili ste Poslovnik i dajem vam opomenu. Prvo jer niste uopće rekli koji je članak povrijeđen, a drugo nijedan predsjedavajući nema ne znam koje ovlasti da ministra il nekog državnog tajnika opomenemo [[Upadica iz klupe: Ima, ima]] E, nema. Nastavljamo dalje, kolega Đujić, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Gđo. ministrice, vi ste u ovoj svojoj intervenciji spomenuli krizni fond za novinare, onda ste iza toga rekli još jednu rečenicu u sklopu ministarstva osnivamo krizni fond za, zapisao sam to, za krizni fondu unutar Ministarstva za umjetnike i novinare, onda ste to još jednom ponovili u ovim replikama. E sad gledajte, meni nije ni novo normalno, ni staro normalno da vi u praktički dva mjeseca prije izbora u nekakvoj kampanji spominjete krizni fond za novinare. Dajte to malo pojasnite detaljnije. Jel to na tragu onog tajnog sastanka premijera Plenkovića sa određenim urednicima novinara gdje je on obećao krizne fondove s kojima će se onda možda financirat određeni mediji koji će onda glorificirat nekakve krizne stožere dva mjeseca prije izbora. Šta mislite radit s time? Vi ste praktički za 3-4 dana tehnička ministrica. Jel kad mi raspustimo ovaj visoki dom vi nemate više ni pod novo normalnom, ni pod starom normalnom nikakve ovlasti financirat nekakve medije, pogotovo ne u kampanji. Dajte to malo pojasnite, to nije bezazlena stvar. Hvala lijepo.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala g. zastupniče. Više puta tijekom ovih 3 i po godine sam rekla da ne mislim da Ministarstvo kulture treba financirati novinare i zato mi je i drago da se u Ministarstvu kulture u našoj Vladi za razliku od Vlade koju je činila vaša stranka ne dijele sredstva za medije ili za novinare. To ste vi radili. Dakle, razgovarali smo sa Sindikatom novinara, referirala sam zato jer je zastupnica Leaković i o tome govorila u svojim javnim nastupima i dogovorili smo se da će se sredstva koja se za tu namjenu osiguraju distribuirati putem Vijeća za elektroničke medije koje je neovisno tijelo, a kriterije za slobodne novinare koji nisu obuhvaćeni ovim će im pomoći razraditi Sindikat novinara i Hrvatsko novinarstvo društvo. Nisam kroz 3 i po godine, a ne bi sigurno zadnjih mjeseci mandata posegnula za razdjelom sredstava novinarima, s tim ste se vi bavili za vrijeme vašeg mandata.
Hvala. Hvala vam. Povreda Poslovnika, izvolite.
Povrijeđen je čl. 239. g. potpredsjedniče. Vi ko predsjedavajući trebate upozorit ministricu. Evo, sad stvarno ovo dociranje ko se s čime bavio, pa mislim ovoga i vaše Vlade su se bavile, vi ste imali Fimi mediju koja je to radila za vas, nije trebalo ministarstvo djelovat, nego je Fimi medija kupovala novinare, agencije i vaše stranačke volontere, pa dajte onda o tome pričajte, to je radila vaša stranka. Zbog toga ste uostalom danas i na sudu pred hrvatskim pravosuđem kao HDZ zbog korupcijske afere Fimi medije kojim ste kupovali tada urednike koji su gradili lik i djelo vašeg voljenog vođe Ive Sanadera.
Hvala. Hvala. Također vam izričem opomenu [[Upadica iz klupe: Hvala]] Molim. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom, kolega Gordan Maras.
Hvala lijepa. Evo, na početku rasprave ću se samo osvrnuti na jedan kurozitet koji je ministrica rekla, kaže da ne zna šta će se puštati u kinima u zatvorenom ali zato će otvorena kina raditi ko luda, tamo će puštati posebne filmove vjerojatno ovog vječnog karaktera da sad ne kažem naslove ne, ovaj ovdje, ali mislim da je, mislim da je to bizarno samo po sebi i da bi bilo pošteno da se ministrica bavi svojim resorom, a da ne gleda kako zadovoljiti određene krugove koji su prvi se pobrinuli da pokažu i da demonstriraju tko je najvažniji u Hrvatskoj i otvorili svoje prostore, a građani i poduzetnici čekaju svoj red na način na koji nažalost još i u ovom trenutku čekaju. Ali ono što je najsramotnije od svega, najsramotnije od svega je da je gospođa ministrica se u ovom zakonu pohvalila kako se on donosi djelomično i zbog uzroka potresa u Gradu Zagrebu. I ja sam vjerujte mi frapiran i Zagrepčanke i Zagrepčani su također u nevjerici da se o potresu više uopće gotovo i ne govori. Znači premijer Plenković nije spomenuo potres od dana nakon potresa 23.2. znači sad već skoro 2 mjeseca premijer Plenković nije rekao o potresu, ova priča o studenskom domu je gospođo ministrice kada bi znali možda 1/10 ljudi koji, ili možda i manje 1/20 ljudi, 5% ljudi koji su u biti u ovom trenutku bez krova nad glavom i koji nisu u svojim domovima, a HDZ i premijer Plenković o tome uopće ne govore. HNS i Bandić se natežu oko tog zakona, a nažalost naša Vlada ne šalje jednostavnu poruku hrvatskim građanima odnosno građanima Grada Zagreba da će iza njih stati i da će im omogućiti da saniraju svoje domove, da će im pomoći da to neće biti 5% kao šta je zakon sada to definirao u slučaju katastrofe nego će to biti više. Prijedlog SDP-a je da država subvencionira 50%, a grad 30%, a vlasnici 20% strukturne, strukturne, strukturnog osiguranja objekta, a onih srušenih kuća također. Još jedna stvar o kojoj ministrica uopće ne govori, a to je industrija zabave ako hoćete, glazbe i koncerata, evenata koja je neki dan također tražila da ministrica nešto napravi, da se odrede jasna pravila da se ljudima na otvorenom omogući pod određenim uvjetima da rade svoje evente, koncerte. U ovom trenutku nema uopće zaraženih u velikoj, barem u pola županije što sam vidio sada da stižu podaci i nevjerojatno je da poruke okupljanja ograničenih pod određenim uvjetima, pod određenim prostorom na otvorenom nisu omogućene, a dolazi ljeto odnosno ljeto je već pred vratima i ti prostori su ovaj odnosno ti nastupi su, moguće ih je isplanirati uz minimalni rizik, ne vjerujem da je puno veći rizik nego recimo u nekom zatvorenom prostoru gdje bi se okupilo 100-tinu il 200 ljudi, pa ako bi se okupilo 500 ljudi na otvorenom prostoru vjerojatno bi rizik bio puno manji nego šta je to u ovom prvom slučaju. I sa te strane nevjerojatno je da tu uopće nema nikakve reakcije, da su ti ljudi prepušteni sami sebi, a još više zbog toga šta sad slušamo svaki dan, pa smo i jučer čuli gospodina Božinovića koji kaže ako dođe drugi val epidemije da se vjerojatno neće ponavljati ovakve mjere kao što su bile sada, prvi put. I sada se postavlja pitanje, da li je u biti time nesvjesno priznao manipulaciju koju HDZ radi brzajući oko ove cijele priče sa raspuštanjem i izborima kako bi kapitalizirao određene stvari za koje misli da je isključivo on zaslužan, ali kad gledamo rezultate iz susjednih zemalja nema tu neke velike razlike. Primjerice na području bivše istočne Europe, recimo Slovačka ima 4 puta manje umrlih nego RH, Grčka ima isto, a 2,5 puta je veća, znači sa te strane žalosno je da gospodin Božinović pokušava i HDZ pokušava zbrzati sve ovo i jedino važno je održati izbore, a ne vratiti se u normalu, ne omogućiti ljudima da rade i još sa porukom da će na jesen krenuti ako bude drugi val epidemije da neće biti ovakvih mjera, to još više razgolićuje ovo o čemu sam ovdje maloprije govorio. I zato pošto dolazim iz Zagreba, sramotno je da HDZ drži štangu Bandiću, da pokriva Bandića. Gospođa ministrica kao članica HDZ-a očito također iskonski podržava Bandića i njegov doprinos u kulturi Grada Zagreba za koji svi vide kakav je i da uopće ne govori o sanaciji Zagreba, sanaciji kulturnih objekata u Gradu Zagrebu i mogućnosti da ljudi počnu ponovo raditi. To je gospođo ministrice puno važnije. Vi ste morati tu puno veću ulogu nego što ste imali. Ja se slažem sa kolegicom Leaković, vi ste gotovo pa neprimjetni, umjetnici [[Upadica: Hvala.]] ljudi koji rade u kulturi se osjećaju [[Upadica: Hvala vam.]] ostavljeni jer na kraju krajeva niste napravili puno za njih. Hvala lijepo.
Hvala kolega Maras. Imamo 2 replike, kolega Đujić i kolegica Leaković. Izvolite prvo kolega Đujić.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Maras vi ste se na početku rasprave referirali na ovo kino na otvorenom i zatvorenom, ali niste dobro slušali ministricu. Ona je rekla da morate malo bolje pratiti globalnu raspravu. Dakle, u globalnoj raspravi je kad ne bude novih filmova, a što će onda ljudi gledati. U biti kina će tu doći u nekakav problem. Pa evo, s obzirom da se mi često ova Vlada hvali da smo najbolji na svijetu i u borbi panemijom naši stručnjaci su najbolji ovi u stožeru itd., evo ja predlažem da po tom pitanju možda ova Vlada uključi i ne znam vodstvo HRT-a, recimo tamo nema filma mlađeg od 10 godina, pa možda da se oni uključe u ovu globalnu raspravu, a to je isto u resoru ove ministrice da preuzmu jednostavno ovoga kinematografi model upravljanja HRT-om pa nek prikazuju filmove ono mislim doći ćemo tek do 2005. na red, tako da evo možda je to put, da pokažemo i tu da smo najbolji u tom pitanju.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Đujić možda je gospođa ministrica ovdje pozvana da nam nešto kaže o ovom velebnom uspjehu „General“ za koji smo platili desetke milijuna kuna. Znači umjesto da smijeni odgovorne na HRT-u ili preko svojeg upravnog vijeća i ljudi u upravnom vijeću postave odgovornost oni koji su bacili naš novac poreznih obveznika u vjetar jer to je mogu ovdje otvoreno reći katastrofalan film, da ne koristim izraz koji predsjednik Sabora koristi u ovom Visokom domu jer mi je to neugodno kada se obraća Grmoji, to je katastrofalno ili primjerice da upozori ljude sa HRT-a da kada se uvrijedi Jandrokovića onda se isti dan u „Dnevniku“ objavljuju priopćenja pet puta duža nego šta je bila uvreda ili navodna uvreda, a kada se oporbenog zastupnika uvjeri u programu HRT-a on mora pisati 10 dana usklađivati s HRT-om svoj demanti i na kraju ga jedva objave. Tako da s te strane gospođa ministrica ima jako puno posla na HRT-u, ali to je zbilja pogotovo njeno vodstvo niškoristi od institucije. Hvala.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Pošto kolegica ima tri replike te više ne može replicirati, sljedeći je kolega Saša Đujić.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovana ministrice, kolegice i kolege. Pa ja ću se isto kratko u ovoj svojoj pojedinačnoj raspravi, iako sam u ime kluba puno toga rekao o ovom zakonu, dakle na sam zakon nemam nekih, ne nekih nego nemam primjedbi, mislim da je to manje-više u redu. Još jednom ću ponoviti da s obzirom da su ovo već 14.-te izmjene ovog zakona, mislim da je bilo nužno u ovom periodu, a pogotovo možda u budućem razdoblju pristupiti izradi kompletno novog zakona gdje bi se onda puno bolje regulirale sve ove stvari. Ali još jednom što želim u pojedinačnoj raspravi staviti naglasak, to je ova obnova grada Zagreba i mislim da je tu itekako u naglasku s obzirom da je cijeli uži centar, još jednom ću ponoviti praktički jedna kulturna cjelina i kulturno dobro cijele Hrvatske, cijele Hrvatske ne samo grada Zagreba je izuzetna važna u toj obnovi, uloga Ministarstva kulture, uloga vašeg resora. A s druge strane nije noseća jer znamo da obnovu ipak rade građevinari i moram reći da sam očekivao da ćemo u ovom Visokom domu imati raspravu o obnovi grada Zagreba koju je tako velebno i najavljivao ministra Štromar. Vidimo da od toga nema ništa, vidimo da ćemo kroz tjedan, dva najkasnije raspustiti HS, a očito je da taj zakon u ovom Visokom domu nećemo ugledati. S druge strane već je mjesec i pol dana prošlo od tog potresa, mi još uvijek danas u Zagrebu izgleda vidimo posljedice ko da je to bilo jučer. Dakle ništa se po tom pitanju ne rješava onako kako bi se trebalo. Ne da nismo vratili život u normalu, ne da nema novog normalnog, nema ni starog normalnog, dakle vi danas po centru Zagreba morate kružit jer ne znate u kojem trenutku ćete naletiti na nekakvu dizalicu, cijeli centar je praktički blokiran. Očekujemo nekakva rješenja od ove Vlade koja velebno najavljuje kako će riješiti sve maltene ono nema problema koje ova Vlada ne može riješiti, a recimo mjesec i pol dana po pitanju sanacije potresa u Zagrebu i vraćanja u normalu, a kamoli u novu normalu nema ništa. Dakle, ljudi i dalje u centru ne žive, raseljeni su, da ne govorim da se pojavljuju pljačkaši koji provaljuju ljudima u stanove. Kako to Vlada regulira, imamo li mi vlast u ovoj državi? Dakle, ljudi nakon mjesec dana što im je razoren stan dođu u posjet, dođu vidjet šta im se dogodilo sa stanom i onda shvate da su još i popljačkani. Tko čuva imovinu građana? Šta radi taj stožer, šta radi Vlada po tom pitanju? Dakle ne radi ništa, Vlada u ovom trenutku ništa ne radi osim kalkulacija kada će biti izbori i kako ušićariti koji mandat na tim izborima, koji mandat više. Ali na kraju će to platiti građani. Dakle, to treba jasno reć i treba znat. Dakle, ja sam očekivao sinergiju zakonskih rješenja Ministarstva graditeljstva Zakona o sanaciji grada Zagreba i Ministarstva kulture sa svojim zakonskim prijedlozima i rješavanju problema građana i to treba biti žurno. Dakle, ljudi ne mogu dočekati drugi val koji dolazi u 9.mjesecu, evo gospodin Capak kaže ne znamo još ništa o virusu, on je potpuna nepoznanica, ali ono što sigurno znamo, znamo da dolazi drugi val u 9.mjesecu. Građani ne mogu dočekat drugi val izvan svojih domova, a ne mogu živjet u centru zato što niste dali Zakon o sanaciji grada Zagreba od potresa, nema, ne mogu se vratiti u svoje kuće. Za tjedan dana Vlada postaje tehnička Vlada, nema novih zakona, nema novih rješenja, dakle ljudi će ostati van svojih domova. I šta se onda dešava? Drugi val dolazi, ljudi dolazi drugi val u 9. mjesecu, tako kažu epidemiolozi, struka, moramo im vjerovati. Znači drugi val dolazi i trajat će 6 mjeseci, 6 mjeseci će trajat, od 9. do 1. mjeseca 2021., tako kažu stručnjaci, struka. I tko to smije dovoditi u pitanje? A do tada treba rješavati probleme građana. Tko će te ljude vratiti u njihove domove kada dođe taj dugotrajni Capakov val, tko? To treba jasno reć. Dakle, trebate prestat muljat Vlada i trebate se počet baviti problemima građana i vraćat Hrvatsku u normalu, za početak u nešto normalno, a onda pričajte o svojim izbornim sloganima, o novom normalnom, novom novom, starom starom, dajte ljude vratite u normalu da mogu živjet u svojim domovima, a ne da se mjesec i pol dana nakon potresa potucaju tu po gradu Zagrebu i da ne znaju uopće šta im je sa imovinom da ih neki drugi pljačkaju dok vi radite kalkulacije za izbore kako bite ušićarili koji mandat.
Hvala. Nastavljamo dalje s pojedinačnom raspravom. Sljedeći je kolega Branko Bačić. Izvolite kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana ministrice sa suradnicom. Već je gospodin Tuđman u ime kluba podržao ovaj zakon. Ja ću svoju pojedinačnu raspravu usmjeriti k jednom amandmanu kojega ću podnijeti na ovaj zakon. Amandman se odnosi na čl. 7.ovog zakona u svezi sa čl. 49.postojećeg zakona. Naime, izvorni zakon, temeljni zakon donesen je 1999.godine i tada je on u čl. 49. omogućavao, kako je to navedeno u članku omogućavao je arheološka iskapanja i istraživanja koja se odnose na more, podmorje i morsko dno. I u tom smislu je, su te podvodne aktivnosti dozvoljene u unutarnjim morskim vodama i teritorijalnom moru. Kako je temeljem Pomorskog zakonika unutarnje morske vode i teritorijalno more podrazumijeva i stupac mora, isto tako i podzemlje morsko dno, time se doista ovaj zakon, ovim zakonom omogućilo da svi arheolozi u Hrvatskoj tamo gdje postoje kulturna dobra vrše istraživanja i iskapanja u unutarnjim morskim vodama, unutarnjim vodama i teritorijalnom moru. U međuvremenu smo mi u Hrvatskoj proglasili zaštićeni ekološko-ribolovni pojas, time su rađene u međuvremenu izmjene zakona, ali nije bio i zaštićeni ekološko-ribolovni pojas uvršten u ovaj zakon i arheolozi nisu mogli vršiti istraživanja izvan granica teritorijalnog mora a do polovine Jadrana gdje je granica između zaštićenog ekološkog-ribolovnog pojasa i mora Republike Italije. Sada kada mijenjamo ovaj zakon, a s obzirom da evo igrom slučaja mijenjamo i upravo taj članak koji definira morske prostore RH u kojima se vrše arheološka istraživanja predložio sam amandman da od, nakon usvajanja ovog zakona svim arheolozima koji u Hrvatskoj istražuju arheološka nalazišta u morskim prostorima RH to mogu od sada raditi u zaštićenom ekološkom-ribolovnom pojasu. No kako se, kako je za razliku od unutarnjih morskih voda i teritorijalnog mora zaštićeni ekološko-ribolovni pojas samo stupca mora od dna do površine intervencijom i ovim amandmanom morao sam dopisati da se ta istraživanja odnose i na epikontinentalni i na zaštićeni ekološko-ribolovni pojas. Na ovaj način svim onim sumnjivim Tomama u Hrvatskoj kojih ima i koji govore kako je zaštićeni ekološko-ribolovni pojas čudnovati kljunaš želim i na ovaj način potvrditi da je zaštićeni ekološko-ribolovni pojas koji je temeljem Pomorskog zakonika RH iz 2004. i temeljem Međunarodne konvencije o pravu mora iz 1982. godine proglašen, Hrvatska na njime ima sva suverena prava i kao takav je notificiran u Skupštini međunarodne konvencije o pravu mora u New Yorku i on je na snazi. I RH sve one odrednice gospodarskog pojasa koje su joj temeljem Međunarodne konvencije o pravu mora propisane, osim dviju, a to je iskorištavanje energije mora u zaštićenom ekološko-ribolovnom pojasu a usput budi rečeno Hrvatska u ovom trenutku, a i malo koja država svijeta, nema tehnološke mogućnosti da bi u ZERP-u iskorištavala energiju mora i gradnje umjetnih otoka što je također vrlo teško s obzirom na dubine koje se nalaze, iznad kojih postoji zaštićeni ekološko-ribolovni pojas nije niti moguće. Dakle, sve one bitne sastavnice zaštićenoga ekološko-ribolovnog pojasa, prije svega ribarski fond Hrvatske, jasno sukladno Međunarodnoj konvenciji o pravu mora, upravlja RH. Činjenica je da smo kao članica EU sva svoja, sve države članice EU svoje gospodarske pojase se smatra zajedničkim morem EU i tu se provode politike ribarske, ribarstvene politike EU. Prema tome, ja evo apeliram da se taj amandman prihvati, to je vrlo važno, na time, time ćemo i u ovom smislu, smislu arheoloških istraživanja proširiti jurisdikciju RH na zaštićeni ekološko-ribolovni pojas i u tom kontekstu je ovaj amandman na članak 7. i stavak 1. tog članka dopunjen na način da onda doista svi arheolozi u Hrvatskoj koji se bave pomorskim istraživanjima [[Upadica: Hvala.]] mogu ubuduće i istraživati u zaštićenom ekološko-ribolovnom pojasu. Hvala.
Hvala kolega Bačić. Sada završno imamo 3 prijave, prvi je kolega Bulj, nakon njega kolega Batinić i kolega Maras u ime klubova. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepa. Uvažena ministrice, kolegice i kolege, drago mi je ovo da je kolega Bačić da isključivi gospodarski pojas da smo donijeli ovdje u saboru ne bi uopće tribali raspravljati o ovome jer ZERP je isto kao da ste kupili auto bez kola, bez volana, znači ZERP je ono što nije zaštićeno naše kulturno dobro na podmorju, to dobro znamo. Bio je predložen ovdje kolega Bačiću isključivi gospodarski pojas kao strateški nacionalni interes, puna primjena isključivog gospodarskog pojasa, niste ga prihvatili tako da ovo sve što vi sad govorite i dalje ja sam i postavio pitanje će neki drugi naše blago i dobro, kulturno dobro iskorištavati u podmorju Jadranskog mora bez kontrole jer neprihvaćanjem isključivog gospodarskom pojasa nije pune primjene. To smo davali ovaj prijedlog i sad je u proceduri taj prijedlog, nama neograničene količine kulturnoga dobra sa podmorja se odvozi tko zna gdje i tko zna kamo. I to sam i pitao ministricu ima li ona informaciju, koliko je otuđeno našeg dobra sa podmorja našeg Jadrana, nisam dobio odgovor. Naravno kad nismo prihvatili isključivi gospodarski pojas i kad nismo uzeli tu našu, naše pravo koje imamo po međunarodnom pravu iz konvencije iz '82. godine UN-a, a na to nas je pozivalo i Vijeće Europe. Međutim, nama je puno bolje, puno bolje je Andreju Plenkoviću da ima dobar odnos sa Tajanijom koji znamo šta je govorio da je Dalmacija Talijanska, da je Istra Talijanska, te fašističke, ali, izjave, ali Andreju Plenkoviću i ovoj Vladi je puno, kolega Bačiću i uvažena ministrice, puno bitnije bilo dobri odnosi sa takim čovjekom nego proglasiti punu primjenu isključivog gospodarskog pojasa. To je što se tiče toga dijela, o tome sam govorio u jednom trenutku svoje rasprave u ime kluba, a sada ću još jednom spomenuti i ovo što je rekla ministrica da je Gradsko vijeće grada Sinja odbilo ili ne odbilo samo znam po pitanju Vrcanovog … tog katastrofalnog objekta koji ugrožava zdravlje, sigurnost naših ljudi, to triba srušit. I svi ste suglasni ministrice, pa od razine gradskog vijeća do gradonačelnice konzervatorskog odjela, građevinske inspekcije da to triba srušit, ali niko ne ruši. Jel kužite u čemu je problem kako sustav funkcionira? I druga vrlo bitna stvar koja je ovdje čl. 61.tj. člankom ovoga prijedloga čl. 13.ovih izmjena, a u čl. zakona 61.b mijenja se i glasi „za građenje jednostavnih i drugih građevina i radova unutar kulturno-povijesne cjeline na pojedinačnom kulturnom dobru kao i na području unutar granica kulturnog dobra koji obavlja temeljem glavnog projekta, a za kojim se propisom sukladno uređuje gradnja nije potrebno ishoditi građevinsku dozvolu“, e ovo je to u biti gdje se želi pogodovati, ja sam dao i amandman, da se bazne stanice mogu postavljati bez građevinske dozvole na kulturnom dobru, na području kulturnoga dobra i da se sada legaliziraju u biti ovim zakonom nelegalno postavljene bazne stanice u RH. Mislim ministrice i tražim od vas odgovor na ovaj vaš prijedlog izmjena čl. 3., a u zakonu čl. 61.b gdje vi u biti ozakonjujete nelegalno postavljene bazne stanice na kulturna dobra. Evo na Kliškoj tvrđavi imate ogroman antenski stup sa baznim stanicama, strašno, na zvonicima crkava, u središtu gradova na kulturnim dobrima, to ne rade teleoperateri u državama odakle dolaze. Ali ova Vlada očito je spojena dobro sa teleoperaterima pa sam rekao i opet ću ponoviti, braco kontrolira, a seka daje zakone ovdje da se teleoperateri ponašaju kako god žele. E to neće proć, to je moja obaveza i pravo reći, to je eklatantan sukob interesa ovaj zakon kojim se omogućuju da se zakonom nelegalno postavljene bazne stanice u kulturnome dobru u središtu Zagreba otiđite vidjet ćete koji nemaju uporabnu dozvolu gdje teleoperateri imaju najveću dobit u RH zbog toga šta rade što god žele. Ne rade to u Njemačkoj, ne rade to ni u Austriji, ni u Švedskoj, ali u Hrvatskoj mogu. Zato imaju duplo veću dobit u RH jer im ne triba građevinska dozvola. A ovim duplim pasom braco-seka žele provući pa sam ja kolegice i kolege dao amandman da je potrebna građevinska dozvola na kulturnom dobru zajedno sa … Hvala.
Hvala vam. Molim malu intervenciju, a nakon toga kolega Milorad Batinić u ime Kluba zastupnika HNS-a završno. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovana ministrice sa suradnicom. Naime, u izvorniku zakona čl. 76. „Ministar kulture može u slučaju nastanka ili proglašenja izvanrednih okolnosti radi zaštite kulturnih dobara narediti poduzimanje posebnih mjera zaštite“. E sada čl. 17. koji mijenja čl. 76. govori malo detaljnije o st. 1. znači da je inicijativu upravo za izmjenu, za dopunu ovog čl. 76. prouzročio potres u gradu Zagrebu i to manje-više ne bi bilo ništa sporno, osim st. 4. koji je nama sporan u dijelu gdje Ministarstvo kulture u ovom dijelu zakona, tako ga mi iščitavamo, ja bih volio da smo u krivu, preuzima obavezu odnosno preuzima nadležnost, ingerenciju jednog drugog ministarstva, Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja, temeljem Zakona o gradnji, Zakona o prostornom uređenju i ostalih zakona koji definiraju gradnju, rekonstrukciju i obnovu. E sada, mi ćemo uložiti amandman na način da se u st. 4.briše riječ „i obnove“, jer na taj način je st. 4.prihvatljiv i dopunjen je velim, a razlog je upravo potres koji je pogodio Zagreb i okolicu. I to ništa ne bi bilo možda toliko niti sporno, prošlo bi ispod radara, iako je prošlo ispod radara, ne znam na koji način, na jedan čudan način Ministarstvu graditeljstva i kako se ta riječ obnova uopće našla u ovom tekstu zakona. Naime, da nije bilo potresa mi ne bi u tom dijelu niti mijenjali zakon. I ne bi htio Zakon o obnovi je 22.travnja u potpunosti spreman krenuo na usaglašavanje na koordinaciju Vlade, dan danas nažalost još uvijek nije uspjelo, dan danas se još uvijek se spori i koncem prošlog tjedna prema informacijama koje sam netom dobio, bilo je manje-više sve usuglašeno, da bi ovaj tjedan upravo vaše ministarstvo i još jedno ministarstvo imalo nešto sporno u prijedlogu zakona. Ovaj amandman ulažemo iz razloga jer smatramo da Ministarstvo kulture pored svih onih problema s kojima se bavi, da joj ne treba još postupak i procesi obnove. Postoji za to nadležno ministarstvo koje je daleko više ekipirano kvalitetnije, stručnije u onom dijelu vezano na zakonsku regulativu koju pokriva. To je jedan razlog. Drugi razlog je interes je HNS-a, interes građana grada Zagreba i okolice da Zakon o obnovi grada Zagreba dođe što prije na ove klupe, da se raspravi i da obnova konačno krene. To je glavni razlog zašto ulažemo amandman. U ovom trenutku nemamo argumente ukoliko vi ne razmotrite naš amandman ili ne usuglasite na koordinacije, ovaj drugi zakona u ovom trenutku nemamo dovoljno argumenata da možemo podržati ovaj zakon. Hvala.
A imamo dvije povrede Poslovnika, vi ste se prvi javili, izvolite, onda kolega Maras.
Prvi sam ja znači.
Da, da, jeste, jeste, znači prvi ste vi, pa je kolega Maras, sve okej.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Batinić je … [[Govornik se ne razumije]] čl. 238. Kolega Batinić je u svom izlaganju u završno ime kluba iznio neslaganje s ovim prijedlogom zakona i s time da dio zakona ovog o kojem raspravljamo preuzima ingerencije Ministarstva graditeljstva, a s druge strane protestira i s pravom protestira što Zakon o obnovi zbog svih građana Grada Zagreba nije u proceduri, ali on troši novac poreznih obveznika. Zašto to nisu riješili na Vladi? Ovdje su dio koalicijski partner ili ih HDZ im više ne treba, pa nek to više riješe, ajmo raspisati izbore. Hvala.
Hvala. Dobro, polako, dobivate naravno opomene jer ste zlouporabili Poslovnik. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Povrijeđen je čl. 238., kolega Batinić je govorio van teme i spominjao je jedan sasvim novi moment za koji nismo znali ovdje, a to je da je HDZ stopirao Zakon o obnovi Zagreba. Znači, to je upravo ovdje kolega Batinić koji je dio vladajuće većine rekao hrvatskim građanima da je HDZ stopirao zakon preko ministrice kulture, Zakon o obnovi Zagreba i to je podatak kojeg ljudi trebaju čuti i zabrinuti se radi njega. Doduše, vjerojatno će sad zaprijetiti izlaskom iz Vlade, pa evo HDZ će vrlo brzo doć sebi. Hvala lijepo.
Hvala. Hvala vam. Dakle, vama sukladno čl. 239. izričem opomenu. Izvolite vi.
Dobro, spreman sam i ja dobijem opomenu od vas. Naime, ne mogu dozvoliti, čl. 238. je povrijeđen. Kolega Maras kreira i stavlja meni u usta neke riječi koje ja nisam izrekao. Ja mislim da sam bio vrlo koncizan, ali ovo što kolega Maras govori ja to nisam rekao, možda sam rekao na jedan sebi svojstven način.
Dobro. Također ste zlouporabili Poslovnik, sukladno čl. 239. dajem vam opomenu. Nastavljamo, Klub zastupnika SDP-a završno, kolega Gordan Maras, izvolite.
Osjetio sam potrebu da završno se javim nakon ovih skandaloznih izjava kolege Batinića na koju upozoravam javnost. Još je sada u povredi Poslovnika potvrdio u biti da je rekao na sebi svojstven način da je HDZ zaustavio Zakon o obnovi Zagreba. Znači, dva mjeseca nakon potresa HDZ je zaustavio Zakon o obnovi Zakona i ne želi pomoći desecima tisuća naših sugrađana nego čuva leđa Bandiću, njihovom najvjernijem koalicijskom partneru čiju korupciju HDZ uživa, čak i HNS je za njega mala beba. HDZ uživa korupciju Milana Bandića i želi je uživati i dalje i zbog toga nema niti Zakona o Gradu Zagrebu i zbog toga još uvijek gradonačelnik Bandić je na svojoj poziciji. Evo, recite kolege iz HDZ-a, da li on ima vašu podršku u gradskoj skupštini? Ako nema, skupština nema većine, idemo na izbore u gradskoj skupštini, pa da vidimo šta će građani Grada Zagreba reći. Ali ne, HDZ želi uživati korupciju Milana Bandića i dalje. Plenković se boji izbora u Zagrebu jer zna da bi građani Grada Zagreba kaznili to šta ne želi donijeti Zakon o potresu i sanaciji potresa i zbog toga što građani sami obnavljaju svoje objekte, troše svoj novac, a država ne stoji iza njih. Pa recite vi gđo. ministrice evo jednu osnovnu i jednostavnu informaciju. Znate li vi da je gradonačelnik Bandić ukinuo financiranje programa o kulturi? … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Pa ja to neću reć njemu, ja ću to reć vama koji ga podržavate. On je vaš izbor. On je vaš izbor gđo. ministrice. Vaše ruke u skupštini ga drže. Vaš Prgomet HDZ-ovac ga drži. On je vaš prijatelj. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Ne, nije moj, ne nije moj gospođo, ne bi vi bili ministrica i ne bi se ovako slatko tu smijali da on nema 8 žetončića, 10 žetončića u HS, već bi mi odavno bili na izborima gđo. ministrice. Jel vas, jeste ponosni na to šta vas je Bandić izabrao za ministricu? Jeste ponosni na to šta vas podržava? Recite, evo izađite, ja sam gđa. ministrica kulture i ponosna sam jer me korumpirani gradonačelnik Grada Zagreba izabrao za ministricu kulture i od tog ne možete pobjeći, možete se smijat koliko oćete i ovo što vam govori Bulj vezano uz bracu, to čak nije ni važno. Znači to, to s ovim o čemu ja sad u ovom trenutku govorim uopće nije važno. Vi ste izabrani korumpiranim rukama Milana Bandića i niste u stanju ovdje u HS reći da kao ministrica kulture se ne slažete sa odlukom gradonačelnika Grada Zagreba koji je obustavio sve programe u kulturi u Gradu Zagrebu. Kako vas nije sram gđo. ministrice? Zbog čega to ne kažete, suprotstavite se. Vi ste, vi biste trebali biti autoritet u kulturi u RH, ali vi slušate Bandića umjesto da on sluša šta vi govorite i podržavate ga i nije smiješno gđo. ministrice. Ljudima to nije smiješno. Sramota je, sramota je da HDZ i dalje ustraje u podršci gradonačelniku Bandiću i da se premijer Plenković boji prekinuti suradnju sa Bandićem, boji se prekinuti suradnju sa Bandićem, taj hrabri premijer RH jer zna da će nakon izbora i dalje u Gradu Zagrebu moći na taj način u skupštini uživati korumpiranu podršku gradonačelnika Bandića i da neće se ništa promijeniti. Jedina šansa da se promijeni nešto u RH da maknemo Bandića i Plenkovića, to je jedina šansa jer inače će sve ostati po starom. I ovi pokušaji kolege Batinića da upozori, doduše na kraju mandata, to je labuđi pjev, nažalost morao je o tome razmišljati puno ranije, sada je poput labuda zapjevao, ali za dva mjeseca više neće imat ovdje mogućnost pjevati. Tako da sa te strane žalosno je što to prije nije govorio i šta je omogućio 2 godine HDZ-u i Bandiću također i on da pustoše RH i da uništavaju Grad Zagreb. To je žalosno i trebali ste drugačije reagirati i vjerojatno vam je sada žao, ali nažalost prekasno je. Tako da sa te strane gospođo ministrice ogradite se od Bandića to će vam biti puno efektnije nego sve ovo što ste govorili maloprije. Hvala lijepo.
Hvala vam. Imamo jednu povredu Poslovnika. Izvolite kolegice Perić.
Poštovani kolega pozivam se na članak 238. jer se neprimjerno ponašate prema ministrici Koržinek Obuljen jer na sve moguće načine pokušavate vrijeđati izvršnu vlast i moju stranku što nikako ne možemo dopustiti. To kako se vi ponašate, članovi vaše stranke, predsjednik vaše stranke, to je van svake normalne komunikacije.
Hvala. Također ste zloupotrijebili Poslovnik, dajem vam opomenu. I za kraj ministrica Nina Obuljen Koržinek. U ime predlagatelja ima 20 minuta. Izvolite ministrice.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Prvo bih se zahvalila svim zastupnicama i zastupnicima koji su nam u raspravi bilo podržali ovaj zakon, bilo dali neke sugestije vezano uz moguća poboljšanja ili promišljanja o cjelovitom zakonu. U jednom dijelu vaše rasprave su se doista referirale na tekst ovog zakona, u jednom dijelu se možda otišlo i malo šire, međutim to tako jest. Ja bih se željela na kraju referirati na nekoliko točaka za koje mislim da ih je važno da ih kažemo vezano uz i ove rasprave u visokom domu u kojem nazočimo, ali i zbog naših građana. Prvo što se tiče postupanja Vlade u kriznim situacijama o kojima je ovdje bilo riječi, a konkretno ću govoriti o potresu u Zagrebu s obzirom da se na njega referiramo jednim dijelom i u predloženim izmjenama i dopunama. Ono što nas vodi kao Vladu u svim našim postupanjima je odgovornost, skrb o građanima našim i o njihovim pravima i o pomoći koju im možemo pružiti. Interes je ja sam sigurna da ovdje govorim u ime svih nas, u ime svih stranaka koje su zastupljene u saboru da se, što se tiče procesa obnove pokrenu svi postupci koje se može pokrenuti što prije, ali njih treba pokrenuti sa svoje strane jednim dijelom Vlada i ja bih rekla i u ime HDZ-a i u ime naših koalicijskih partnera u proteklih mjesec i pol dana, pogotovo jedan određeni broj resora ne prestaje raditi na tome. Dakle s jedne strane procjene i popisi šteta, započelo se s projektom izrade dokumentacije i za sredstva EU i za zajam Svjetske banke, u tome je uključeno u prvom redu Ministarstvo graditeljstva, ali i ostala resorna ministarstva, dakle stradali su i bolnice i škole i druge zgrade javne namjene, dakle Vlada je tu napravila timove koji ubrzano pripremaju dokumentaciju što će biti preduvjet za povlačenje sredstava iz kojih će se financirati obnova. Ministarstvo graditeljstva je što se toga tiče napravilo i prvu okvirnu procjenu koju je ministar iznio, radi se sredstvima između 3 i 10 milijardi EUR-a, dakle to nije nešto što se može niti realizirati u mjesec dana, niti postoje ta sredstva, svima je jasno i tu poruku treba poslati, da će obnova Zagreba trajati dugo. Ono što je prioritet Vlade i što će, na čemu mi sad radimo da pomognemo jedinicama lokalne samouprave koje očito nemaju niti snage, niti resursa da zapravo u tu obnovu, pogotovo hitnu obnovu krenu što prije. Napomenut ću stoga, budući da je postavljano pitanje oko toga što je napravilo Ministarstvo kulture, da sam donijela naredbu o popisu šteta 10. travnja za nepokretne, 27. travnja za pokretne, ono što je jako važno za naše građane, u dogovoru i koordinaciji s Ministarstvom graditeljstva donijeli smo smjernice za obnove dimnjaka što je prioritetna tema za sve građane Grada Zagreba, a ove druge teme koje se tiču dimnjaka one zaista nisu tema za Vladu nego za jedinicu lokalne samouprave. U svakom slučaju radimo koordinirano, radimo odgovorno, radimo na tome da osiguramo i u ovoj teškoj situaciji dodatna financijska sredstva za pomoć našim građanima i kao što u krizi oko Covida smo na prvom mjestu stavili zdravlje i naše građane, tako i u ovoj krizi oko potresa u prvom redu stavljamo građane i odbacujemo bilo koju insinuaciju bilo kakvih politizacija na ovoj temi koja je od ključnog značenja za građane koji su ostali bez svojih domova ili privremeno u njih ne mogu ući. Dozvolite da se sad vratim na neke teme koje su iznesene u raspravi. Ići ću redom, neću posebno reći kome odgovaram. Što se tiče pitanja Zakona o gradnji i građevinskih dozvola za jednostavne građevine to se ne uređuje ovim zakonom, to se uređuje Zakonom o gradnji. Dakle, na taj zakon se može staviti amandman, mi ovim zakonom samo uređujemo kad je jednostavna građevina, koja razina konzervatorske dokumentacije, kad je građevinska dozvola, koja razina građevinske dokumentacije itd., tako da to nije tema ovog zakona niti se može mijenjati ovim zakonom treba li ili ne za neki tip gradnje u RH građevinska dozvola. Što se tiče pitanja, bilo je nekoliko komentara na sustav ISKB, dakle informacijski sustav kulturne baštine, građevinske dozvole, e-dozvole, mislim da ovaj zakon zaista ove izmjene i dopune koliko god malene bile u opsegu, donose ozbiljni iskorak i da će se vidjeti po postupanjima konzervatorske službe koliko će se ubrzati postupci. Mislim da je kolega Đujić u ime Kluba SDP-a govorio nekoliko puta o potrebi donošenja cjelovitog zakona, mi smo toga svjesni, ovaj zakon je na snazi 20 godina, bio je u tom trenutku revolucionaran, moramo priznati i po pitanju spomeničke rente, o tome postoji niz znanstvenih članaka u međunarodnim časopisima kao modelu kojeg su preuzele mnoge države, međutim kroz te izmjene doista i taj institut i mnogi drugi su se mijenjali i svakako nama to je ambicija u sljedećem mandatu donijeti cjeloviti Zakon o kulturnoj baštini, mislimo da je vrijeme. Promijenile su se i okolnosti, otvorile su se mnoge nove mogućnosti financiranja i kroz europska sredstva i kroz druga sredstva, tako da to se slažem da bi to trebalo napraviti. Što se tiče, vratit ću se kratko na ujednačavanje svih registara, e-Registara, itd. Samo ću podsjetiti da smo u ovom Saboru u našem mandatu usvojili i Zakon o arhivima, knjižnicama, muzejima. Dakle 3 zakona + ove izmjene i dopune koje uređuju i SKB, informacijski sustav kulturne baštine. Omogućuju zapravo po prvi put da kompletan sustav kulturne baštine u Hrvatskoj digitalno bude adekvatno dostupan i, moram onda sad spomenuti da ministarstvo provodi i projekt digitalizacije kulturne baštine, 80 milijuna kuna vrijedan, koji će usuglasiti meta podatke svih sustava pohrane i digitalizacije kulturne baštine. Tu ću se referirati i na pitanje Kluba GLAS-a da mi ništa baš za kulturnu baštinu nismo napravili, dakle, napomenut ću, 3 zakona, arhivi, knjižnice, muzeje, sustav baštine, pokrenuto europsko financiranje, izrađen i SKB, započet međunarodni projekt digitalizacije kulturne baštine, ne razumijem primjedbu da bismo nešto loše napravili sa onim izmjenama kad ste nas i vi podržali ovdje, kad smo, nakon 100 godina neriješene situacije tretiranja katastra, ako je sub-urbi grad, a na -1 arheološko nalazište, našli zakonsko rješenje da se počne i tim arheološkim lokalitetima upravljati. Započeli smo izradom planova upravljanja, napomenut ću ovdje, kažete neki u svojim raspravama, nevidljivi smo, donijeli smo po prvi put i smjernice energetske, za energetsku obnovu kulturne baštine, dakle danas svatko tko ide obnavljati kulturno dobro, može to raditi na način da postigne energetske uštede. Bilo je ovdje riječi o dvorcima, kurijama, zaključkom Vlade obvezano je ministarstvo, izrađeno je po prvi put za sjever Hrvatske kompletan katalog sa svim konzervatorskim smjernicama za dvorce i kurije. Sredstva su nedostatna i znamo, nisu nedostatna sad ili prošle godine ili prije 10. Hrvatska je bogata kulturnom baštinom. Bez alternativnih načina i izvora financiranja, bilo da su ona EU, spomeničke rente, neki drugi modeli, participacija vlasnika, iluzorno je očekivati da ćemo tako bogatu baštinu obnavljati onom brzinom koju bismo svi htjeli. Što se tiče pitanja poslijeratne obnove, ja sam brzo, koliko sam mogla u onoj jednoj minuti odgovorila, mislim da sad zaista nije trenutak, ali ja bih opet uputila sve da pogledaju, postoje podaci o tome koliko je Hrvatska uložila u poslijeratnu obnovu, bilo je tu riječi o projektu Vukovar, Vučedol, Ilok, samo jedan od tih projekata. Što se tiče ovog specifičnog članka oko elementarnih nepogoda o kojemu je govorio i kolega Batinić, dakle ja ne vidim tu nikakvu koliziju jer kada bude usvojen cjeloviti zakon, lex specialis za Zagreb, on će se odnositi za Zagreb i on će derogirati cijeli niz postupaka, procedura, itd. Međutim, mi kad uređujemo postupanja o elementarnoj nepogodi, npr. sutra se može dogoditi samo, mislim poplava koja će poplaviti neki dvorac ili neku crkvu i nama se činilo da, s obzirom da smo sad postupili kako smo postupili u Zagrebu i pružili ruku gradskom zavodu i pomogli da se što prije evidentiraju štete, da na takav način sad proširenjem opsega ovog zakona zapravo utvrdimo modele postupanja za bilo koju elementarnu nepogodu, nadajući se, naravno, da će takvih elementarnih nepogoda biti što manje, može biti potres, može biti poplava, može biti požar, bilo što što uništi kulturno dobro ili ga do te mjere ošteti da trebaju se uvoditi hitne mjere i da se mora provoditi obnova. Što se tiče, samo da vidim jesam li još nešto propustila. Bilo je pitanje vezano uz i taj članaka i postupanje Ministarstva kulture, ja ću samo potvrditi još jednom. Mi smo formirali, s obzirom da gradski zavod ima svoje kapacitete koje ima, ljudske, povukli smo i neke konzervatore iz drugih dijelova Hrvatske, formirali smo u ovom trenutku 15-tak timova. Oni ubrzano rade popis šteta na kulturnim dobrima. Ponovit ću, očekujem da ćemo sredinom svibnja taj posao imati završen za sva pojedinačna kulturna dobra. Cjelina Zagreba, kulturno-povijesna cjelina, vi ste o tome govorili, ima preko 19 tisuća zgrada, naravno, nisu sve pojedinačno zaštićena kulturna dobra. 600 ih je pojedinačno zaštićeno, i zgrada ovog Visokog doma i mnoge zgrade na Markovom trgu, Gornjem, Donjem Gradu, mi smo utvrdili metodologiju popisa šteta, usuglasili smo je s UNESCO-om i međunarodnim organizacijama, angažirali smo i međunarodne konzultante koji će nam pomoći u tom cjelovitom procesu obnove. Ja bih na kraju rekla da s ovim izmjenama i dopunama zakona u ovom dijelu koji se tiče naših postupanja ponovo želimo poslati jednu poruku da je Vlada tu, da u kriznim situacijama reagira, da reagira bez politiziranja, ovo nije ni Skupština Grada Zagreba, ni Gradsko vijeće grada Sinja, što se možda u nekom trenutku učinilo u ovoj raspravi, ovo je sabor gdje mi donosimo zakone i standarde koji će se odnositi na sve situacije koje se mogu dogodit u RH i ja vjerujem da smo svojim postupanjima i u ovih mjesec i po dana od potresa pokazali da odgovorno brinemo o građanima Grada Zagreba i da ne politiziramo oko situacija koje nisu za politizaciju i vjerujte tu je Vlada jedinstvena i to je ona ključna poruka koja je vezano uz potres našim građanima želimo poslati. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo više replika, prva je poštovanog zastupnika Đujića, izvolite.
Gđo. ministrice, evo i završili ste svoju raspravu s time Vlada je jedinstvena, Vlada jedinstveno postupa. Rekli ste šta je vaše ministarstvo radilo po pitanju potresa i cijelo vrijeme naglašavate u koordinaciji s Ministarstvom graditeljstva radimo ovo, radimo ono, mi smo jedinstveni, novo, normalno itd. Međutim, niste nam odgovorili na ozbiljne optužbe. Dakle, kolega Batinić je rekao da je Zakon o obnovi Grada Zagreba koje je pripremilo Ministarstvo graditeljstva kojem je na čelu njegov stranački kolega, dakle iz resora HNS-a, da je to prošlo uži kabinet Vlade i da je taj zakon praktički gotov i da treba doć u HS, ali da je zakočen od strane vašeg ministarstva i to su ozbiljne optužbe. Dakle, ako niste dobro slušali, kolega Batinić je ovdje u ime Kluba HNS-a rekao da je u biti HDZ preko vašeg ministarstva zakočio raspravu o tom zakonu u ovom visokom domu i to je pitanje HS i javnosti, ne Gradske skupštine Grada Zagreba, ni Gradskog vijeća Sinja, ja vas molim da nam odgovorite da li je to točno i dal je vaše ministarstvo zakočilo taj zakon? Zašto on još nije u raspravi u HS? To su ozbiljne optužbe.
Hvala lijepa. Odgovor poštovane ministrice Obuljen.
g. Zastupniče, dakle to uopće nije točno. To uopće nije točno. Dakle, zakon se izrađuje i ubrzano se izrađuje i radi se na tome. Mi smo svi svjesni da zakon mora biti usuglašen, a dok su, dakle dok su svi važeći zakoni na snazi i ako niste dobro shvatili moju raspravu ona je išla u tom smjeru, i sadašnji zakonski okvir i Ministarstvo kulture daje okvir u kojem popisuje štete, priprema troškove, priprema projekte itd. Ministarstvo graditeljstva formira timove, počinje prikupljat štete, priprema dokumentaciju za svjetsku banku, priprema dokumentaciju za europske fondove. I ostala, Ministarstvo državne imovine izradilo je registar, popisalo sve, dakle svako ministarstvo radi u svom djelokrugu. Jednako tako moraju raditi i JLS, a Vlada je još i mimo toga i pomogla da se smjeste oni ljudi kojima treba smještaj.
Hvala. Hvala lijepo. Kolega Đujić je digo povredu Poslovnika. U čem je povrijeđen Poslovnik?
Povrijeđen je čl. 238. o odstupanju od uobičajenih pravila u HS. Dakle, ministrica je meni rekla ako ja nešto nisam dobro shvatio. Sve sam ja dobro shvatio, al sam shvatio da je kolega Batinić rekao da je vaše ministarstvo to izopstruiralo, tako da niste se trebali obraćat meni nego njemu, ali mi je drago zbog mene i zbog hrvatske javnosti da ste nam dali odgovor na to pitanje da kolega Batinić onda očito nije govorio točne podatke. Evo, samo to. Hvala vam lijepo. Ali sve sam ja dobro shvatio.
Kolega Đujić, vi ste svjesni da ovaj to nije bila povreda Poslovnika, pa ću vam izreći opomenu radi toga. Slijedeća replika je, kolega Maras, molim vas ne dobacujte iz klupe. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Bulja, izvolite.
Ministrice, čl. 13. ovih izmjena, a čl. 61. zakona, 61b. je činjenica da se navodi da za jednostavne građevine na prostoru na kulturnom dobru i u tom prostoru ne trebaju građevinske dozvole za jednostavne građevine. Točno vi govorite da je to po Zakonu o gradnji, ja sam da izmjene Zakona o gradnji, al većina zbog teleoperatera da bi im se pogodovalo, to nisu napravili. Znači, ovde isključivo i najviše se pogoduje teleoperaterima koji su izgradili bazne stanice bez uporabnih dozvola, bez građevinskih dozvola i na ovaj način ćete ih legalizirati, na kulturnim dobrima. Pa ne vjerujem da ste vi, da bude na kulturnim dobrima bazne stanice. Otiđite kroz, vidit ćete, evo na Klisu npr., vidit ćete u gradu, u središtu grada, bazne stanice se postavljaju gdje god žele. Ja samo tražim da se teleoperateri na kulturnom dobru ponašaju kao prema državama odakle dolaze. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Marasa. Kolega Maras, pa možete govoriti, nemamo iste … [[Govornik se ne razumije]] imate riječ.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Nažalost, evo ja bi podsjetio ministricu da nije odgovorila na moje pitanje da li podržava odluku gradonačelnika Grada Zagreba da obustavi sve kulturne programe, programe u kulturi u Gradu Zagrebu i da na taj način defakto stopira scenu u Gradu Zagrebu? Da li je to u biti politika HDZ-a? Ako nije politika HDZ-a zbog čega podržavaju Bandića još uvijek u gradskoj skupštini? I zbog čega i dalje računaju na njega prilikom odluka u HS, a treba još donijeti važne odluke u HS, i rebalans proračuna i raspuštanje sabora? Znači, on je njihov najdraži partner. Tako da, zanima me, znači da li podržava tu odluku i zbog čega ne reagira? Zbog ne kaže jasno i glasno da se s time ne slaže i da HDZ ne stoji iza toga, a nakon toga da onda i reagiraju, da se odreknu Bandića u skupštini grada i u HS. Hvala lijepo.
Odgovor poštovane ministrice Koržinek Obuljen.
Hvala g. zastupniče. Ja moram parafrizirat premijera koji često s ove svoje klupe vama kaže da nije u skupštini, ja nisam zastupnica u skupštini. Ono što HDZ podržava u svojoj kulturnoj politici što se tiče umjetnika jest ono što je napravio u Ministarstvu kulture a to je da smo omogućili sva programska sredstva za sva događanja u RH, osigurali smo ih, isplatili i donijeli odluku da čak i kad su otkazana ili odgođena omogućujemo isplate kada idu prema samostalnim umjetnicima. To je politika HZD-a, to je naša kulturna politika i to je naše opredjeljenje. A vi pitanja vezana uz Zagreb upućujte Zagrebu i gradu Zagrebu i pročelnici za kulturu i onima koji su tu odluku donijeli, ja zaista na to ne mogu utjecat. Ja sam svojim djelom pokazala koja je politika HDZ-a u odnosu na kulturu.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Žagara.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Uvažena ministrice. Za razumjeti je može se dogoditi da sve to koalicijski partneri koji drže ili odgovorni su za različite resore dođu u određeni sukob, ali ono što se ne smije dogoditi da Zakon o gradnji koji je sublimiran, sva hrvatska tradicija u graditeljstvu i struka dođe u sukob bilo s ovim zakonom, bilo sa zakonom koji je kolega Batinić spomenuo, to je Zakon o obnovi grada Zagreba. Mislim da s to ne smije dogoditi. A s tim u vezi ću ovu vašu sliku kada ste rekli u jednom trenutku, vladu ne trebaju zanimati dimnjaci u gradu Zagrebu, o itekako ju treba zanimati. Upravo je ovaj potres pokazao svu slabost koja se događa onda kada se ne primjenjuje Zakon o gradnji, kada se ne poštuje struka i kada se događaju ovakve situacije. Možemo primijetiti da u gradu Zagrebu najviše štete su izazvali upravo dimnjaci i zbog toga je bitno svi resori koji su uključeni, pa i ovaj zakon da poštuju struku i da se donesu najbolja rješenja za hrvatske građane. Hvala.
Poštovana ministrica Obuljen Koržinek.
Gospodine zastupniče, hvala vam na ovom komentaru. Ja ću reći zašto sam spomenula dimnjake, dogodio se potres, velika je šteta od dimnjaka, građani moraju brzo obnavljati dimnjake. Mi kao Ministarstvo kulture u suradnji sa gradskim zavodom dajemo jasne, nedvosmislene smjernice kako to napraviti brzo, bez ishođenja potrebnih dozvola u cjelini Zagreba da bi se obnovilo da građani mogu dobiti grijanje, a da ne moraju prolaziti kroz uobičajenu proceduru, dakle to je ono što mi radimo. Svaku odluku koju ćemo donositi jučer, prekjučer, sutra ili za tri dana koja se tiče u ovom slučaju obnove od procesa bit će da građani mogu što prije dobiti onu minimalnu zaštitu pomoć da mogu se vratiti svojim kućama, zato sam spomenula dimnjake. Imate na našim stranicama te smjernice za dimnjake, vrlo su korisne i jako su ubrzala procedura.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Batinića.
Hvala potpredsjedniče. Poštovana ministrice. Vi ste na neki način negirali ono što sam ja kazao s govornice. Pa ako je tome tako onda po nekom zaključku vi ćete prihvatiti amandman kluba HNS-a jer ukoliko ne prihvatite amandman kluba HNS-a onda praktički niste uvjerili ne samo mene nego i sve ovdje u Saboru ono što ste izrekli da je to tako. Evo korisnim prigodu, poruku koju sam dobio prošli tjedan smo sve usuglasili, sastanci po dva i četiri sata, da bi ovaj tjedan dva ministra opet imali dileme, prenosim poruke, neovisno sad. Ja kažem, ništa ne treba na brzaka, treba dobro provjeriti stvari, međutim ne bi se digle tenzije oko ovog dijela, ne bi uložili amandman da nisu u pitanju građani grada Zagreba, okolice. A vi ukoliko ne prihvatite amandman niste ni uvjerili mene ni hrvatske građane da je to tako.
Odgovor, poštovana ministrica Obuljen.
Hvala. Ja ću samo ponoviti da mi usuglašavamo sve zakone u uobičajenoj proceduri. Istina je prošli tjedan mislim da je petak bio 1.svibnja proveli smo 4,5 ili mislim 5 sati u Ministarstvu graditeljstva i radimo svi jako brzo i ubrzano, radi se o kompleksnom propisu. Nije to pitanje samo Ministarstva kulture tu je cijeli niz resora i pitanje financiranja i usklađivanja sa lokalnim samoupravama. S jedne strane zakon obuhvaća kulturno-povijesnu cjelinu grada Zagreba, ja mogu reći da smo mi tu više-manje naša postupanja dogovoriti, tu se odnosi i na druge županije pitanje vlasništva, pitanje sufinanciranja, svima je u interesu da se što prije donose zakon. Jednako je tako u interesu svima da zakon bude nedvosmislen, jasan da bude opće prihvaćen od struke, od svih dionika i da bude provediv. Međutim, ono što sam ja danas rekla u raspravi u ime svih i dok nema cjelovitog zakona mi ubrzano radimo sve ono što možemo i trebamo po postojećim zakonima.
Hvala lijepa. Kolega Maras je dignuo povredu Poslovnika. Po čemu je povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepo. Povrijeđen je čl. 238., gospodin Batinić je pročitao poruku, ali nije se referirao na šta se točno odnosi i na taj način je doveo ja bih rekao u zabludu sve skupa nas da znamo uopće o čemu pričaju. Ovo nije prostor gdje se razgovaraju ministrica i gospodin Batinić nego slušaju hrvatski građani i bilo bi korektno da kaže na koju poruku misli, tko mu je rekao da ministrica opstruira donošenje zakona.
Kolega Maras i vi i ja znamo da to nije povreda Poslovnika pa vam izričem opomenu. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Vlaovića. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvažena ministrice. Ovim zakonom ćemo definirati gdje se nalaze određena kulturna dobra, arheološka nalazišta itd., što je dobro i što mi iz HSS-a pozdravljamo. Međutim, ono što je problem da je dio privatne imovine, privatnih čestica okućnica se nalazi u potencijalnim arheološkim nalazištima i dio građana … što im se Ministarstvo kulture upisalo u gruntovnice sa zabilježbom na ograničavanje određenih korištenja vlastite imovine od agrotehničkih mjera npr. ne smiju orati dublje od 15cm itd. Većina njih je u takvim okolnostima zainteresirana za prodaju onda tih čestica i bilo je pisanja već i ja sam osobno slao i jedan dopis, tražeći da se očitujete želite li otkupiti tu imovinu, građani su spremni odcijepiti dio te čestice ili cijelu česticu prodati Ministarstvu kulture. Vi ste me uputili na muzej Nova Gradiška, Muzej Vinkovci, muzej Brod oni nemaju tih sredstava da to sami mogu rješavat. Mislim da bi to Ministarstvo kulture moglo riješiti i trebalo riješiti. hvala.
Poštovana ministrica Obuljen Koržinek.
Hvala vam. Žao mi da sad dolazi ta tema, a da je niste otvorili u raspravi. Pitanje imovinska pravna pitanja, međe odnosno granice zaštićenih kulturno-povijesnih cjelina doista su jedna vrlo, vrlo kompleksna tema. Mi smo svjesni da ponekad građani, ako tako možemo čak kolokvijalno reći postaju žrtve toga što imaju neko arheološko nalazište, ono gdje mi postupamo je da pokušamo što prije poduzeti arheološka istraživanja, nakon toga se to konzervira i onda se može dalje eksploatirati na različite načine. Ako se radi o nečemu što je jako vrijedno, može se iskazati interes za prvokup bilo jedinice lokalne samouprave ili RH. Ja bih samo rekla, s jedne strane smo jako sretni kao narod, kao država, kao kultura što imamo tu bogatu kulturnu baštinu, a nismo uvijek spremni sve svoje resurse i materijalne i druge uključiti da ju održavamo, ali možda smo i žrtva tog bogatstva koje imamo.
Hvala. Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Šukera.
Hvala lijepo. Gospođo ministrice, dobro je da ste u svom završnom govoru pojasnili mnoge stvari, dobro je da ste rekli koje je korake Vlada poduzimala kako su se događale, dobro je da ste naglasili da je ovo zakon koji se donosi zbog izvanrednih okolnosti, također možda ste trebali još malo više pojasniti koja je tehnika donošenja zakona u hrvatskoj Vladi za one koji to ne znaju da im bude jasno. I ako slučajno Vlada predlaže neki zakon koji zbog specifičnosti derogira neke obveze nekog drugog zakona da će to biti u prijelaznim i završnim odredbama riješeno i mislim da nema potreba da u ovoj sabornici skupljamo nekakve političke poene. Sigurno da Vlada neće donijeti zakon koji će biti u suprotnosti interesu građana grada Zagreba i mislim da na takav način trebamo odgovorno raspravljati ovdje. A tvrditi da je nešto ovako onako to mogu govoriti samo oni koji ne znaju kakva je tehnika, koliko koordinacija i na kraju i uži kabinet prolazi zakon prije nego što se nađe na raspravi u HS-u tj. prije nego što ga Vlada donese.
Hvala lijepa. Time bih zaključio raspravu o ovoj temi, a o njoj ćemo glasati kada se steknu uvjeti. Slijedeći amandman je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 941. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio zastupnik Miro Bulj, zastupnik Branko Bačić, Klub zastupnika HNS-a i Liberalni demokrati. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, državi tajnik u Ministarstvu kulture Ivica Poljičak. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče hvala vam lijepa. Cijenjeni zastupnici amandman podnositelja amandmana Mire Bulja, amandman se ne prihvaća uz slijedeće obrazloženje. Mjesto zakona za uređenje izdavanja građevinskih dozvola je Zakon o gradnji s kojim je usklađena odredba koja se predlaže amandmanom preinačiti, amandmanom se predlaže predvidjeti ishođenje građevinske dozvole i u onim slučajevima kada prema propisu kojim se uređuje i gradnja to nije potrebno. Međutim, slučajeve u kojima se izdaje građevinska dozvola ne može se uređivati posebnim zakonom već samo dodatno urediti utvrđivanje posebnih uvjeta za izdavanje građevinske dozvole u djelokrugu pojedinih javno pravnih tijela, u ovom slučaju posebnih uvjeta zaštite kulturnog dobra. Utvrđivanje posebnih uvjeta [[Upadica: Hvala.]] za slučaj utjecaja buke, elektromagnetskog zračenja, nevidljivoga spektra ili drugih nepovoljnih emisija za okoliš u postupku izdavanja građevinske dozvole nije u djelokrugu Ministarstva kulture te se i stoga predloženi amandman ne može prihvatiti.
Podnositelj amandmana, izvolite, poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Uvaženi predstavniče Vlade, kad govorimo o kulturnim dobrima mi danas imamo na tvrđavi u Klisu baznu stanicu, a vi ovim zakonom dajete mogućnost da se bazne stanice, teleoperaterima se pogoduje, postavljaju gdje god žele pa i u kulturno dobro. Što se tiče Zakona o gradnji, dao sam taj prijedlog zakona da se bazne stanice i antenski stupovi postavljaju uz građevinsku dozvolu. Dva puta me ova većina odbila jer pogodujete teleoperaterima jer je braco šef agencije kulturnog tijela, a seka je ministrica. Nemojte pogodovati teleoperaterima na štetu kulturnog dobra. Najveća dobit teleoperatera je u RH. Pa znate li na šta to sliči da bude u Dubrovniku na zidinama bazna stanica ogromna kao što je u Klisu na Sv. Duji jel u zvonike meću. Vi ste time to omogućili, na crkvi Gospe Sinjske, na Šibenskoj katedrali, u Zadru. Pa zašto to radite, zašto ovim zakonom omogućujete teleoperaterima da na područja kulturnih dobara mogu postavljati bazne stanice kako ih je volja bez građevinske dozvole. Odakle vam to pravo? Em, što imaju najveću dobit u RH, em što im vi kao ministarstvo RH pogodujete. Tražim glasanje o ovom amandmanu, a ovo ako prihvatite, ne prihvatite amandman onda je stvarno to veleizdaja hrvatskog kulturnog dobra.
Hvala lijepa. Slijedeći amandman je zastupnika Branka Bačića.
Amandman cijenjenog zastupnika gospodina Branka Bačića se prihvaća u izmijenjenom obliku na način da se u članku 7. još dodaje novi stavak 1. odnosno mijenja se članak 49. stavak 2. iza riječi: „ministar kulture“, dodaju se riječi: „sukladno odredbama Pomorskog zakonika“. Amandman se prihvaća.
Izjašnjavanje podnositelja amandmana, poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Zahvaljujem gospodine glavni državni tajniče, suglasan sam sa ovakvom dopunom koja uz moj amandman još dodaje sukladno Pomorskom zakoniku. Naime, ovim amandmanom to treba i reći da će svi arheolozi koji istražuju podmorje, obilaze kulturna dobra koja se nalaze na dnu mora nakon ovog zakona moći prvi puta istraživati dno epikontinetalnog pojasa koji se nalazi ispod zaštićenog ekološko ribolovnog pojasa. Više od poruke što ćemo ovom amandmanom omogućiti arheolozima šaljemo jasnu poruku svim politikantima u Hrvatskoj koji govore da je zaštićeni ekološki ribolovni pojas čudnovati kljunaš. Ovime jasno pokazujemo da Hrvatska kao država ima i koristi, raspolaže svojim suverenim pravima u zaštićenom ekološko ribolovnom pojasu te iste politikante koji uporno govore kako je ZER čudnovati kljunaš, kako nije ništa upućujem na stranice UN-a odnosno skupštine Međunarodne konvencije za pravo mora. Na popisu država koje su u svijetu proglasile IGP, isključivi gospodarski pojas, je i Hrvatska. Čak koliko je zaštićeno ekološko ribolovni pojas u svojim sastavnicama, u svom sadržaju jednak gospodarskom pojasu najbolje govori činjenica da je na stranicama, mrežnim stranicama Generalne skupštine Međunarodne konvencije o pravu mora UN-a naš zaštićeni ekološko ribolovni pojas se niti ne vodi kao zaštićeni ekološko ribolovni pojas nego kao isključivi gospodarski pojas. Jedini na Jadranu. Niti jedna druga država nije proglasila bilo koji pojas uključujući Republiku Italiju koji bi pojas ili zona ili bilo što drugo bilo u toj konvenciji sadržano [[Upadica: Hvala.]] zahvaljujem na Vladi na ovom i prihvaćam amandman.
Prihvaćate amandman? Hvala lijepa. I treći amandman je Kluba zastupnika HNS-a liberalni demokrati.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 941., predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio zastupnik Bulj, zastupnik Bačić Branko, Klub zastupnika HNS-liberalnih demokrata. Izjašnjavanje o amandmanima proveli smo ranije na sjednici. Vlada je prihvatila amandman Kluba zastupnika HNS-a-liberalni demokrati te u izmijenjenom obliku amandman zastupnika Branka Bačića, s čime se suglasio zastupnik te oba postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona. A sada ćemo glasovati o amandmanu zastupnika Bulja kojeg Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je amandman odbijen, nije dobio potreban broj glasova pa dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova, 100 za, 11 suzdržanih, 9 protiv donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara.
Sada ćemo prijeći na sljedeću točku, a to je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim mirovinskim fondovima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 942 Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85. Ustava RH i članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo te Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodano obrazloženje? Da. Poštovana Majda Burić državna tajnica u Ministarstvu rada i mirovinskog sustava. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovane zastupnice i zastupnici, sve vas srdačno pozdravljam. Dakle, uvodno bih željela podsjetiti da smo 1.siječnja 2019.godine paketom od 6 mirovinskih zakona među kojima je bio i ovaj Zakon o obaveznim mirovinskim fondovima cjelovito uredili mirovinski sustav koji je u RH trostupan, dakle govorimo o sustavu generacijske solidarnosti, zatim individualne kapitalizirane štednje II stup i dobrovoljne mirovinske štednje III stup. Sve smo to napravili u cilju osiguranja dugoročne održivosti mirovinskog sustav, ali isto tako i primjerenosti mirovina kako sadašnjih tako i budućih umirovljenika. Ono što je u početku vrlo bitno za spomenuti jest da su mirovine sigurne, da su dolazile i dolazit će na vrijeme. Posebno je važno istaknuti niz mjera kojima smo unaprijedili kapitalizirani sustav odnosno II mirovinski stup kao što su primjerice daljnje smanjivanje administrativnih troškova odnosno naknada, liberalizacija ulaganja mirovinskih fondova, također osnaživanja ulaganja u unapređenje financijske pismenosti itd. opredijelili smo se za dodatno jačanje i razvijanje II mirovinskog stupa, a sve kako bi se povećao iznos mirovina članovima mirovinskih fondova. Unapređenjem kapitaliziranog sustava također doprinosimo gospodarskom rastu i razvijanju tržišta kapitala, ali i tržišta rada. Nesporno je da je u fazi akumulacije drugi stup polučio izvrsne rezultate te podaci pokazuju da mirovinski fondovi dobro posluju te da će imati značajnu ulogu na tržištu kapitala, kao što je već i imaju, ali isto tako i za buduće mirovine koje će se ostvarivati iz II mirovinskog stupa. S obzirom da je naše opredjeljenje kao što sam već i rekla, daljnje jačanje trostupnoga mirovinskog sustava jer vjerujemo da se samo na takav način može osigurati održiv i primjeren mirovinski sustav, Vlada RH predlaže HS-u da prihvati ovaj Prijedlog o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim mirovinskom fondovima, s Konačnim prijedlogom Zakona koji je pred vama i to iz sljedećih razloga. Kao što znate ovim je zakonom uređeno osnivanje i poslovanje obaveznih mirovinskih fondova i to u sklopu obaveznog mirovinskog osiguranja na temelju individualne kapitalizirane štednje, isto tako osnivanje i poslovanje mirovinskih društava za upravljanje obaveznim mirovinskim fondovima, poslovanje depozitara REGOS-a odnosno Središnjeg registra osiguranika te nadzor nad njihovim poslovanjem. Pri tome je jako važno naglasiti ulogu upravo Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga odnosno HANFA-e koja je nezavisno i nadzorno tijelo i vrši nadzor financijskoga tržišta, financijskih usluga te pravnih i fizičkih osoba koje te usluge pružaju što podrazumijeva i nadzor nad poslovanjem društva koji upravljaju obaveznim mirovinskim fondovima. Ono na što moram posebno podsjetiti jest da danas u RH posluju 4 društva za upravljanje obaveznim mirovinskim fondovima, a to su Allianz, Erste, Raiffeisen i PBZ Croatia osiguranje. Važno je istaknuti kako se u ta 4 obavezna mirovinska fonda trenutačno nalazi više od 2 milijuna osobnih računa članova, točnije 2 milijuna i 27 tisuća, što je porast od skoro 80 tisuća članova u odnosu na isto razdoblje prošle godine. Također kao što znate, postoje 3 kategorije mirovinskih fondova, A, B i C. Oni se razlikuju određeni ograničenjima, npr. s obzirom na životnu dob, ovisno o investicijskoj strategiji ili, ili ograničenjima ulaganja fonda. Tako su fondovi kategorije A rizični u odnosu na ostala dva s očekivano najvećim prinosima, primjereni su osiguranicima koji se prvi put zapošljavaju odnosno novim osiguranicima. Fondovi kategorije B su umjereno rizično, fondovi primjereni osiguranicima srednje životne dobi, ali su ujedno i najstariji fondovi u kojima se trenutno nalaze i najveća, velika većina osiguranika različitih dobnih skupina i to 1,9 milijuna članova tog fonda B kategorije. Dok su fondovi kategorije C niskorizični fondovi s nešto niže očekivanim prinosima, a primjereni su osiguranicima starije životne dobi odnosno fondovi, to su fondovi u kojima se građani nalaze neposredno prije odlaska u mirovinu. Dakle, zakonski je propisano da 5.g. prije odlaska u mirovinu ti osiguranici moraju nužno i zakonski biti u kategoriji C. Sukladno porastu broja članova povećala se i neto imovina koja je krajem prvog tromjesečja ove godine iznosila 108,63 milijarde kuna i to je porast od 6,23 milijarde kuna u odnosu na prethodnu godinu odnosno 6,08% u godinu dana. Domaće tržište mirovinskih fondova od početka uvođenja trostupnog mirovinskog sustava, a to je podsjećam bilo 2002.g., bilježi stabilne i konkurentne prinose pri čemu je prosječni godišnji prinos svih triju kategorija premašuje 5%, a kad to pogledamo segmentirano po kategorijama onda vidimo da je prosječni prinos za A kategoriju 8,16%, za B kategoriju je 5,67%, a za kategoriju C je 5,89%. Kada govorimo o poslovanju mirovinskih fondova moramo se osvrnuti naravno i na posebne okolnosti koje trenutno postoje u RH, a do kojih je došlo uslijed pojave epidemije bolesti COVID-19. U tom smislu došlo je i do određenih promjena na tržištu pri čemu su mirovinski fondovi izgubili određeni dio vrijednosti, ali ne u svim kategorijama. Fondovi kategorije C ostali su u pozitivnom spektru, što je iznimno važno kada govorimo o kategoriji fonda iz kojeg građani, kao što sam već i rekla, odlaze u mirovinu. Pa tako MIREKS odnosno indikator uspješnosti poslovanja svih obaveznih mirovinskih fondova koji je javan pokazuje da je kategorija A u posljednjih 12 mjeseci zabilježila minus od 0,55%, kategorija B +1,49%, a kategorija C +2,17%. Mirovinski fondovi kategorije A i B imali su nešto veće fluktuacije, no dugoročno imaju vremena kompenzirati kratkoročni gubitak u ovim izvanrednim okolnostima koje su pogodile cijeli svijet, a ne samo RH. U tom smislu posebno je, potrebno je uzeti u obzir da su mirovinski fondovi dugoročni investitori s ulagačkim horizontom od 30 do 40.g. zbog čega je i razvidno da će trenutne negativne okolnosti imati relativno blag utjecaj na konačnu vrijednost sredstava ulaganja. Posebno treba spomenuti da su ulaganja obaveznih mirovinskih fondova i njihov rad da je to potrebno, da to ne smijemo promatrati kao sprint ili kao utrku na 100 metara već kao maraton na 40.g. Upravo zbog toga važno je konstantno naglašavati upravo dugoročni, dugoročni horizont i dugoročnost ulaganja. Svjesni smo trenutka u kojem se svi nalazimo, zbog čega se izmjenama i dopunama ovoga zakona osigurava pravovremeno postupanje HANFA-e u slučaju nastupa posebnih okolnosti, a kao takve podrazumijevaju se događaji ili određeno stanje koje se nije moglo predvidjeti i na koje se nije moglo utjecati, a koje ugrožava život i zdravlje građana, imovinu veće vrijednosti, znatno narušava okoliš, narušava gospodarsku aktivnost ili uzrokuje znatnu gospodarsku štetu, što je upravo situacija s COVID-19. Stoga polazeći od spomenute okolnosti predlaže se proširenje spektra dozvoljenih ulaganja mirovinskih fondova i na depozite kod HNB-a i kod Europske središnje banke. Riječ je naime i o najsigurnijem ulaganju koje nosi minimalne rizike, a može biti korisno i potrebno za mirovinske fondove jer je u svakom slučaju sigurnije veće iznose deponirati kod HNB-a. Nadalje, proširuje se i mogućnost mirovinskim fondovima za pozajmljivanje novčanih sredstava od trećih osoba i to u ukupnom iznosu od 5% neto vrijednosti imovine fonda putem repo poslova i transakcija prodaje i ponovne kupnje, kao i programima kreditiranja. Pozajmljivanje može biti na rok ne duži od 5.g. kada je riječ o pozajmljivanju od HNB-a ili ECB-a Europske središnje banke ili na rok ne duži od 3 mjeseca ako govorimo o trećim osobama. Osim toga, HANFA-i se daje ovlast da svojom odlukom poveća limit mirovinskim fondovima zbog pozajmljivanja novčanih sredstava od trećih osoba. Takvu odluku HANFA može donijeti samo kao iznimku od navedenog pravila i to uslijed nastupa posebnih okolnosti kada limit može povećati na maksimalno 15% neto imovine, neto vrijednosti imovine fonda, a pritom vodeći računa o razmjernosti i potrebi svake konkretne situacije i svih uključenih sudionika. Također HANFI se daje ovlast da uslijed nastupa posebnih okolnosti može donijeti odluku kojom se privremeno dozvoljavaju prekoračenja ograničenja ulaganja imovine obaveznih mirovinskih fondova. Takva odluka može se donijeti na razdoblje od najviše godinu dana te se njezino trajanje u iznimnom slučaju može i produžiti dok takve okolnosti traju ili dok traju posljedice takvih okolnosti. Ova mjera ima privremeni karakter koji djeluje prema svim mirovinskim društvima jednako. Ono što također moram spomenuti jest da se mijenjaju i dopunjuju i prekršajne odredbe zakona i slijedom svega navedenoga donošenje ovog zakona dio je mjera kojima se nastoji omogućiti žurno i adekvatno postupanje HANFE u novonastalim posebnim okolnostima uzrokovanim epidemijom Covida-19. Također ono što je potrebno još jednom naglasiti jest da su mirovinski fondovi dugoročni ulagači i da ih na taj način moramo promatrati u horizontu od 30 do 40 godina i da se očekuje neutraliziranje utjecaja tržišnih šokova tijekom vremena. Slijedom svega toga navedenoga, važno je donijeti ovaj zakon po hitnom postupku kako bi se umanjili mogući negativni efekti posebnih okolnosti i održala stabilnost poslovanja gospodarskih subjekata i predlaže se također, odnosno ono što moram posebno spomenuti jest da prihvaćamo amandman Odbora za zakonodavstvo koji je nomotehničke naravi jer dorađuje izričaj i propisuje se iznimka koju je potrebno navesti. Iznimka od čega i predlaže se stupanje na snagu ovoga zakona prvog dana od dana objave u Narodnim novinama. Evo, toliko za sada, hvala vam.
Hvala lijepa. Imamo više replika. Prva je poštovane zastupnice Maksimčuk. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvažena državna tajnice u okviru reformi mirovinskog sustava Vlada premijera Plenkovića je unaprijedila sustav generacijske solidarnosti. Prvi stup su sustav individualne kapitalizirane štednje, drugi stup i treći stup dobrovoljne mirovinske štednje. Budući da danas govorimo o drugom stupu što je Vlada unaprijedila za …/nerazumljivo/… izmjenama i dopunama.
Poštovana državna tajnice, izvolite.
Hvala vam. Poštovana gospođo Maksimčuk, ono što posebno moram istaknuti jest da smo u okviru reforme mirovinskoga sustava ispravili generacijsku nejednakost koja je ustvari dovodila do toga da osobe koje su rođene do '62. godine i one nakon '62. godine sa istim uvjetima, istim stažem su imale različitu mirovinu između 700 i 1.000 kuna ovisno naravno o tome koliku su primanja imala tijekom života. Mi smo tu generacijsku nejednakost ispravili i ti su zakoni, to je bio paket od 6 zakona kao što se sjećate stupili na snagu 1.1.2019. godine. Ono što smo unutar drugog stupa također unaprijedili jest da su smanjene naknade mirovinskim fondovima, ulazna, izlazna, upravljačka naknada u konačnici do 2030. godine to znači da će [[Upadica: Hvala lijepa.]] 2 milijarde, milijardu i 300 miliona kuna ostati više na računima korisnika. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle, mi i u ovom zakonu kao i u drugim zakonima tzv. koronama imamo onu odredbu da će Ministarstvo rada i mirovinskog sustava odnosno svako ministarstvo u roku od 2 godine od dana stupanja na snagu ovog zakona provesti naknadu procjene učinka ovog zakona. Mi smo apsolutno svjesni toga da su ovo izvanredne okolnosti, okolnosti koje ne prepoznajemo, ni ne prepoznajemo ni svijet, ni ne znamo koliko će trajati. Koji će vam biti neki kriterij, neki osnovni elementi temeljem kojeg ćete raditi tu naknadu procjenu učinaka zakona odnosno na temelju čega ćete se, s čim ćete se voditi, koji će to biti elementi, da li će to biti nešto što ćemo za, otprilike za isti problem sve zemlje koje su članice EU to raditi? Nek gospodin Šuker ne šapće. Nego ovaj, nego da li ćemo to, da li ćete tako ili su to neke specifične stvari? To je neka novina, ja pretpostavljam da se i za tu novinu pripremate pa da probate nešto malo odgovoriti na tu temu. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovana državna tajnice.
Poštovana gospođo Mrak Taritaš hvala vam na pitanju, dakle sve će biti sukladno zakonu i sukladno pozitivnim propisima RH kao i Zakonu o fiskalnoj odgovornosti i ostalima. Hvala.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Vlaovića. Izvolite.
Hvala. Poštovana državna tajnice spomenuli ste u svom izlaganju oko 80.000 više novoupisanih u različite mirovinske fondove, da li je to grupe A, B ili C, mene zanima koliko je od tih 80.000 ljudi mladih ljudi i u kojem su fondu, kojem mirovinskom se uključili, a pitam vas iz razloga što su mladi ljudi najčešće kod zaposlenja zbog nedovoljnih informacija upućeni na to da ih poslodavac preporuči neki od fondova. Vrlo malo ima informacija koji fond kako posluje i gdje da se oni uključe, a s ciljem da, kako ste vi rekli ovo je ulaganje dugoročno, maraton, da ne bi nakon završetka tog maratona oni ostali bez sredstava jer da im mirovina ne bi pratila rast životnih troškova što mi iz HSS-a izričito smo osjetljivi prema tome jer su najsiromašniji dio stanovništva nažalost najveći dio umirovljenika pa iz tih razloga da mlade ljude ne dovedemo u tu situaciju da na kraju maratona budu siromašni. Hvala.
Poštovana državna tajnice, izvolite.
Poštovani g. Vlaoviću, dakle prije svega, moram spomenuti usmjerenost ove Vlade, odnosno Ministarstva rada i mirovinskog sustava, kao i provedbenih institucija na financijsku pismenost. Kao što znate, obavezni mirovinski fondovi temeljem ovog zakona imaju obavezu također, određeni dio sredstava odvojiti za financijsku pismenost. Zašto vam to govorim? Zato što ste spomenuli mlade. Naime, podatak za koji je javno dostupan i kojeg smo često komunicirali i u ovom Visokom domu jest da više od 90% ljudi koji ulaze na tržište rada ne bira samostalno obavezni mirovinski fond. Želja je sviju nas, a tu moram apelirati i kompletno na cijelo društvo upravo u podizanju razine financijske pismenosti da svi zaista, a posebice oni mladi [[Upadica: Hvala.]] samostalno odabiru svoj mirovinski fond i njegovu kategoriju.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Žagara, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvažena državna tajnice, svaki treći umirovljenik u RH živi ispod granice siromaštva. Mirovine su male i tome najveći uzrok je mali iznos doprinosa koji se uplati u mirovinski fond, govorim o I. stupu. Gotovo polovica tog iznosa se namiri iz poreznih prihoda i slažem se s vama kad kažete da je II. stup zapravo jedan maraton koji treba trčati 40 godina i u tom smislu bi mogli za taj maraton vježbama nazvati i ovaj zakon koji danas predlažete, a vezano je za ulaganje mirovinskih fondova da bi se taj kapital oplodio, međutim, trebam paziti i na ishranu. Više puta smo ovdje u Saboru u raspravi pitali, a naravno, sad kad je došla kriza, o tome je teško govoriti. Kad će se omjer između uplate u I. stup i II. stup, kad će se on u budućnosti moći mijenjati da bi II. stup zaista mogao postati maraton zaista u budućnosti i omogućio svim umirovljenicima pristojne mirovine?
Hvala. Poštovana državna tajnica.
Hvala vam poštovani zastupniče. Kao što sam već i navela, mirovine su sigurne, njihova isplata ide na vrijeme, tako će ostati i nadalje. Ono što posebno moram naglasiti jest da je u mandatu ove Vlade predvođene premijerom Plenkovićem, da su sve mirovine rasle za 12%, a da su one najniže mirovine koje prima čak 250 tisuća naših sugrađana rasle za 15%. Također, prosječna mirovina u RH za ožujak 2012. g. iznosila je nešto više od 2800 kuna, dok je prosječna mirovina za osobe koje imaju 40 i više godina staža iznosila 4664 kune, što je udio u prosječnoj plaću od skoro 70%. Dakle, apel i sa ovoga mjesta, da je iznimno bitno da svi mi i dalje ustrajemo na tome da ljudi što duže ostaju na tržištu rada [[Upadica: Hvala.]] jer što duži ostanak na tržištu rada, znači veću mirovinu, višu mirovinu.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Šukera.
Hvala lijepo. Gđo. državna tajnice, možda bi trebalo reći da ovaj zakon ne samo da će tehnički odrediti neke stvari nego on i stabilizira zaoštrene uvjete na financijskom tržištu, tu prije svega mislim na devizno i na obvezničko tržište, a kad govorimo o zaoštravanju odnosa i ako će se oni s ovim zakonom smiriti, to itekako utječe na buduća financiranja, kako države, tako građana i gospodarstvenika. Ovaj zakon možda iza ovih nekoliko bitnih stvari treba gledati malo šire i ja ne mogu opet da se ne dotaknem HANFA-e. Meni je opet drago da je ovdje istaknut značaj HANFA-e, iako su neki u jednom periodu financijske povijesti Hrvatske pokušali HANFA-u dezavuirati i mislim da kad sad pogledate ovdje koji je značaj HANFA-e u kontroli i davanju dozvola za određene poslove, onda treba jasno nas upućuje na to da HANFA-i treba dati jači značaj i da čelnim ljudima HANFA-e trebamo dati sasvim drugačiju poziciju, a ne službeničku poziciju kakvu nažalost imaju, u kakvu su ih doveli neki [[Upadica: Hvala.]] da bi 2012. mogli mijenjati zakon.
Poštovana državna tajnica.
Hvala vam poštovani kolega Šuker. Dakle, mislim da će naposljetku i ova kriza ustvari pokazati koliko je sustav obaveznih mirovinskih fondova jako dobro osmišljen, robustan, dobro nadgledan, dobro nadgledan i efikasan. Hvala vam.
Sada idemo na klubove. Prvi je trebao biti Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića i trebao je govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, nema ga, gubi pravo na govor pa će onda u ime Kluba zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku, koliko shvaćam, vrijeme podijeliti poštovana zastupnica Sabolek i zastupnik Lovrinović. Ili samo poštovana zastupnica Sabolek, ne znam. Dobro. Izvolite onda.
... [[Govornik naknadno uključen.]] umirovljenici najsiromašniji su u EU. Koliko tisuća ljudi ne može preživjeti od mirovine, moraju kopati po smeću i kupiti boce da bi mogli preživjeti. Znate kada najviše boce skupe? Za vrijeme vaše vojne parade u koje ulažete enormne svote novca. Kada svi odu, dio njih tada kažu, tada smo najsretniji. Prvi kupimo boce. Takvu sliku nikada neću zaboraviti. Utkala se u moje sjećanje kao najkrvavija rana. Zapamtite, siromaštvo nije želja već je posljedica. Posljedica nedostatka razumijevanja i volje najmanje mjere ljudskog dostojanstva te je kao takva, bolna, upravo ta najbolnija i najkrvavija rana. Kako mogu biti zadovoljni korisnici kada kopaju po smeću, prehranjuju se u pučkoj kuhinji, žive s blokiranim računima, smrzavaju se i tu sliku gledamo svakodnevno, a svake godine u vrijeme zimskih mjeseci čitamo kako se, nažalost netko smrznuo. Činjenica je da je reforma sustava umirovljenicima koje je napravio upravo HDZ odvela uvođenjem II. stupa umirovljenike u propast, da je smanjila mirovine umirovljenicima i da su jedini koji će od toga profitirati nažalost razni fondovi. I kao da srama nemate, vi i dalje i sada ovim zakonom opet idete na ruku fondovima i bankama, a na štetu umirovljenicima. Zakon ide u potpuno suprotnom smjeru od onoga što bi trebalo u ovom trenutku, a to je da drugi mirovinski stup pomogne državi, a ne obrnuto. To bi značilo da se na određeno vrijeme dok traju izvanredne okolnosti suspendiraju uplate u drugi mirovinski stup i usmjeri ih se u prvi mirovinski stup, čime bi se znatno smanjio deficit proračuna, znatno smanjila potreba zaduživanja države i znatno ublažio rast javnog duga, skandalozno. Komentirat ću članke. Uz čl. 1. Vlada na štetu države po hitnom postupku donosi ovakav zakon koji brine o obveznim mirovinskim fondovima umjesto da donese zakon kojim bi se problem države riješio na račun obaveznih mirovinskih fondova. Nemoguće je u ovom prijedlogu pronaći imalo ekonomske logike. Naprotiv, nama će se misli o utjecaju privatnih interesnih skupina na odluke Vlada i sabora, koristeći i aktualnu situaciju da bi se izbjegle ozbiljne rasprave. Uz čl. 2. otvaranje mogućnosti da se obavezni mirovinski fondovi zadužuju kod trećih osoba je u suštoj suprotnosti s idejom obaveznih mirovinskih fondova. Suludo je da se obavezni mirovinski fondovi mogu zaduživati kod HNB-a, a država ne može. Uz čl. 3., i ovaj članak daje prevelike diskrecije ovlasti HANFA-i, a da se naslutiti da se očekuje da obavezni mirovinski fondovi povećavaju udio državnih obveznica o imovini s ciljem financiranja države daljnjom kupnjom državnih obveznica. g. Šuker, molila bi ako mogu do kraja reći. Dakle, ovo je patološka situacija poznata od ranije, predstavlja ključnu manu obaveznih mirovinskih fondova, a sada se još intenzivira. Država će od obaveznih mirovinskih fondova pozajmljivati novac kojeg se upravo odrekla i pri tome plaćati provizije, kamate, povećavati javni dug, a onda će vjerojatno doći do rasta kamata od državne obveznice što će povećati ukupni trošak države, ali što je onako paradoksalno i pad vrijednosti imovine obaveznih mirovinskih fondova. Obavezni mirovinski fondovi naravno nije pretjerano briga za vrijednost imovine jer država koristi zakone koji im idu u korist, skandalozno. Uz čl. 4., kazne za prekršaje su smiješne u odnosu da neto dobit društva koja je u 2019.g. iznosila preko 150 milijuna kuna, skandalozno. Uz čl. 5., propisati da će se procjena učinka obaviti 2.g. nakon donošenja zakona govori o nevjerojatnoj neodgovornosti Vlade, zakon se donosi bez ikakvih projekcija utjecaja zakona, što je suludo. Čini se da hitnost procedure teži okolnosti bilo kakve ozbiljne rasprave o učincima zakona, pa je bolje da ne postoji nikakva projekcija koja bi se vjerojatno lako dovela u pitanje, skandalozno. Drugi mirovinski stup je obmana, njega su napustile sve članice EU, a on još jedino živi u RH, u RH gdje žive i najsiromašniji umirovljenici. Hvala.
Nastaviti će poštovani zastupnik Ivan Lovrinović, izvolite.
Poštovani građani, vama se obraćam i šaljem jasne poruke u povodu prijedloga ovog zakona. Što stoji iza ovog prijedloga zakona? Država će trebati između 45 i 65 milijardi kuna da sanira troškove ove korona krize, pomaže radnicima koji ostanu bez posla, poduzetnicima itd., itd. Kako ona želi to napraviti? Novca nema, kune nema u proračunu. Vidite, zato je ovdje prijedlog ovog zakona koji sada daje, proširuje ingerencije HANFA-i kao nadzornom regulatornom tijelu da može obveznim mirovinskim fondovima iz drugog stupa dati dopuštenje da u ovakvoj situaciji se zadužuju kod HNB-a od 5 do 15% u odnosu na veličinu vrijednost njihove imovine. To kratko rečeno dragi građani znači da se u narednim tjednima i mjesecima obvezni mirovinski stupovi, fondovi iz drugog stupa mogu zadužiti od 5 do 15 milijardi kuna u odnosu na njihovu imovinu. Poštovani građani, postoje 4 obvezna mirovinska fonda, sva su u rukama stranih banaka. Prema tome, svi vi koji ste u drugom mirovinskom stupu vi tamo nemate štednju i Hrvatski mirovinski sustav u drugom stupu je privatiziran, on je izvan kontrole hrvatskih, znači naše. Što ovdje želim reći? Ovdje su navedeni u uvodu podaci da obavezni mirovinski fondovi posluju pozitivno. Nije točno. Od početka korona krize u prosjeku su svi mirovinski fondovi koji su imali imovinu oko 110 milijardi kuna izgubili oko 10 milijardi kuna, dragi građani, jeste li o tome dobili obavijest od vaših obveznih mirovinskih fondova? Sumnjam. Obvezni mirovinski fondovi su izgubili u ovoj čitavoj priči oko Agrokora 801 milijun kuna jer sam postavio zastupničko pitanje, ni o tome niste informirani. Prema tome, koja je ovdje pozadina, strategija, slijedeća. Jedina je, RH u Europi ima drugi mirovinski stup, nitko drugi. Ovo je operacija spašavanja i zadržavanja obaveznih mirovinskih fondova samo u RH, da oni i dalje budu glavni financijeri RH. Znači, slijedeća je logika. Dakle, model je slijedeći. Mirovinski fondovi će se zadužiti npr. za 15 milijardi kuna kod HNB-a, dobit će novac, oni će HNB-u ustupiti državnih obveznica u protuvrijednosti 15 milijardi kuna i onda će obvezni mirovinski fondovi kupiti novu seriju obveznica od države za 15 milijardi kuna i time će dragi građani sve više i više financijski kontrolirati političku vlast, Sabor, Vladu i držati ih u šaci. Želite li to dragi građani? Pa vidite da su prodane banke, osiguravajuća društva, mirovinski sustav je privatiziran, ovdje vam govorim istinu. Ekonomski tim stručnjaka stranke Promijenimo Hrvatsku vidite razotkriva što stoji iza ovog. Ko bi trebao ovo raditi? Pa ovo moraju raditi banke ljudi moji. Prema tome, vidite banke nitko ne spominje, pa prave institucije koje bi to mogle raditi to je Hrvatska poštanska banka, HBOR, Croatia banka, a dati naravno i poslovnim bankama drugim da to rade. Banke u svom portfelju imaju oko 50 milijardi kuna obveznica, one se ne spominju vidite. Znači ovo je ekskluzivan posao da se mirovinskom sustavu da prostor da preživi, da dalje drži sve nas, posebno vas umirovljenike u šaci da određuje politiku u Hrvatskoj i mi se tako nikada nećemo. Znači naš je prijedlog stranke Promijenimo Hrvatsku, obavljajte ove operacije preko banaka. Drugo, promijenimo Zakon o HNB-u koji sam tražio, dopustimo da HNB izravno može kao Engleska što je napravila prije mjesec dana, izravno kupovati od RH obveznice uz 0% i prema tome dragi građani vidite da imamo konkretna, jasna rješenja. Međutim, s druge strane vidimo da HNB postaje sve veća tiskara novca bez pokrića, vidite o tome sada svi šute. Pamet u glavu, dragi građani. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovana državna tajnice sa suradnikom, kolegice i kolege. Pred nama je još jedan od zakona koje bi mogli nazvati korona zakonom. Hrvatski sabor je posljednja dva mjeseca donio solidan broj takvih zakona odnosno bolje rečeno izmjene i dopune koje smo posijali po našem zakonodavstvu. Većina tih zakona u sebi sadrži obvezu procjene učinka u budućnosti i to će za idući mandat Sabora biti jedan važan posao. Čini nam se da bi najbolje bilo izraditi jedan poseban raspored s korona zakonima i na vrijeme napraviti ozbiljnu analizu toga što smo donijeli. Inače, lako nam se može dogoditi da na njih zaboravimo i da promjene koje smo donosili na prečac ostaju trajne. Svi kažu da ćemo živjeti u jednoj novoj stvarnosti i živjet ćemo zasigurno, više ništa iza ovog korona viruse ili prve faze njega ili bez obzira kako zovemo, neće biti isto. I to ćemo morati biti pripremljeni. Zašto to zapravo govorim? Već jedno dva mjeseca donosimo zakone s dvije temeljne motivacije, strah i brzina. Nijedna od tih stvari nije bog zna kakva garancija da nismo pogriješili. Dakle, pod tim strahom koji je posijao korona virus da ne znamo ni ko je, ni kakve posljedice može imati, koliko dugo može trajati, to je bio jedan motiv. A drugi motiv da na brzinu nešto napravimo, sukladno onomu što smo u tom trenutku znali. Mi zapravo, budimo iskreni, ne znamo kako, ali ni kada će ova kriza završiti, ne znamo ni kada to sve prođe kakvi će biti zaključci. Nema prethodnog rješenja na koje se možemo pozvati jer je već neko to iskustvo prošao, nemamo to rješenje ni mi ni cijeli svijet i mi zapravo tapkamo u mraku odlučujući od slučaja do slučaja. U tome smo skloni i čini mi se da kroz niz zakona to vidimo, čak da smo možda i pretjerano restriktivni s jedne strane, ali s druge strane neke temeljne postavke demokracije i sustava ljudskih prava dovodimo u pitanje. Vrlo interesantna je bila jučerašnja izjava ministra Davora Božinovića koja govori o tome da u slučaju drugog vala korone, mjere ne bi trebale biti tako restriktivne, što zapravo govori o tome da se stalno prilagođujemo situaciji i da nemamo sigurni recept kako se ponašati. Upravo zbog toga moramo biti vrlo ozbiljni i moramo ozbiljno paziti što smo sve posijali kroz tzv. korona zakone dok su nam u strahu bile velike oči i jesmo li negdje napravili neku neravnotežu ili štetu. Jedan od korona zakona sigurno kojem ćemo se u budućnosti trebati baviti je i ovaj koji danas mijenjamo i dopunjujemo, a to je Zakon o obveznim mirovinskim fondovima. Ovaj zakon ima 6 članaka, 6. predviđa da izmjene i dopune stupe odmah nakon objave u NN. Uobičajeno je da je to uvijek 8 dana, ali kada je riječ o ovim, zovem ih korona zakonima, onda tu argumentaciju da trebamo pod hitno mi nekako i prihvaćamo i mislimo da je to u redu. 5. članak je onaj za koji sam i dala i repliku uvaženoj državnoj tajnici što sam uvodno govorila, to je da se u roku od dvije godine mora provesti procjena učinaka ovog zakona i to će biti izuzetno važno. Ja sam apsolutno sigurna da neke od korona zakona i nešto što smo donijeli će se možda pokazati da je zapravo dobro da smo trebali to i napraviti, ali nešto što ćemo trebati biti oprezni i trebat ćemo dobro izanalizirati, to će biti odgovornost budućeg Sabora i buduće Vlade. 4. je prilagodba prekršajnih odredbi, oni koji su ključni članci to su 1, 2 i 3 i po našem mišljenju naglasak je na 3. članku. U zakon se ubacuje ona već do sada poznata definicija posebnih okolnosti koje podrazumijevaju događaje ili određeno stanje itd., koji smo kao što sam već rekla, ubacili u cijeli niz drugih zakona od početka epidemije i ove krize. Kao prvi korak proširujemo spektar dozvoljenih ulaganja mirovinskih fondova i na depozite kod HNB-a i Europske središnje banke. U samom obrazloženju ove izmjene navodi se primjer ulaganja u veće izdanje državnih obveznica i sigurnost deponiranja većih iznosa kod HNB-a. Ako dobro čitam, a mislim da da, ključna namjera ovog zakona je otvoriti mogućnost osiguravanja dodatne likvidnosti države, pa i mirovinskim fondovima u prilično nepredvidivoj situaciji koja nas čeka. Takva namjera još jasnije se iščitava iz slijedećeg drugog članka ovog zakona koja propisuje dva moguća slučaja zaduživanja mirovinskih fondova kod trećih osoba s rokom od 5.g. kad se ju zadužuje ili kod HNB-a ili kod Europske središnje banke. Ovaj članak ide i dalje, te daje HANFA-i ovlasti da digne limit zaduživanja fondova do 15% ukupne vrijednosti imovine. Na to se nadovezuje, kao što sam već rekla i po nama ključni treći članak kojim se HANFA-i daje ovlast da faktički na određeni način derogira čl. 125. do 134. zakona. Što ti članci propisuju? Oni propisuju vrlo detaljno od čega se može sastojati imovina mirovinskih fondova odnosno u što i u kojim omjerima oni mogu ulagati. Načelo koje je zajedničko svim tim člancima zakona je načelo sigurnosti, razboritosti i opreza. Mislim da moramo svi zajedno tu na trenutak stati i posebno naglasiti ono što je i u ovim vremenima važno, a to je da ne zaboravimo sigurnost, razboritost i oprez. Ovo ipak nije ničije i ne smije biti ničije igranje na tržištu ulaganja, nego to su naše, a posebno naravno imovine budućih, mirovine budućih generacija. Ovom izmjenom otvara se put da fondovi i HANFA mijenjaju propisane udjele i omjere ulaganja. Mi načelno nemamo ništa protiv toga. Ovdje imamo posla s vrlo ozbiljnim institucijama, od samih fondova preko HANFA-e, pa do HNB-a. Ali, kad je riječ o ovakvim zakonima uvijek želim naglasiti i naglasit ću, sigurnost, razboritost i oprez jer da u ovoj nepoznatoj situaciji koja, koju smo od straha od virusa, da ne reagiramo prepanično. Ne mislim tu ništa ekskluzivno na nas u RH, mislim tu na cijeli svijet koji se zapravo bori s jednim novom, novim, novom epidemijom, novim i u tom, u tom strahu uvijek budu malo prevelike oči. Već kao što sam rekla, ovo je zakon koji uređuje rad vrlo ozbiljnih institucija. To su 4 velika fonda iza kojih stoje velike banke. Te koje imamo, nemamo mi neke druge banke, imamo te koje imamo. HANFA stoji i neizravno HNB odnosno poslovanje s HNB-om i Europskom središnjom bankom. Objave HANFA-e su javne i bit će posebno zanimljivo pratiti kad ovaj zakon uđe u primjenu. Što će on donijeti, ostaje da se vidi. Povećanje likvidnosti države iz samih fondova je jedno pitanje, pojačani transfer novca iz fondova u državu, možda pojačamo i ulaganje fondova na domaćem tržištu dionica, sve to ćemo vidjeti u danima koji dolaze. Odredba da zakon stupa na snagu isti čas je bio i u svim drugim zakonima, meni je znakovita možda nas već nešto čeka iza ugla što ne znamo. Mi u Klubu GLAS-a odnosno Građansko-liberalnog saveza ovaj zakon ćemo podržati, ali imamo potrebu, imam potrebu da naglasim i upozorim na dvije ključne stvari. Prvo je da zaista vodimo da se to načelo sigurnosti, razboritosti i opreza u primjeni da vodimo o tome računa i da kao i za sve druge korona zakone shvatimo ozbiljno potrebu da njihove učinke detaljno analiziramo i procijenimo. Nakon toga, možda nešto od tih što je ušlo u korona zakon se pokaže da smo to trebali napraviti i prije, da nas nije korona trebala natjerati za to, a možda se nešto vidi da smo možda bili čak i preoprezni, da smo u nekim stvarima bili možda i konzervativni, da smo možda trebali biti u nekim stvarima i liberalniji, a možda za nešto zaključimo da i nije baš najbolje rješenje. Stoga, kao što sam rekla, mi ćemo ovo podržati, a za neki drugi sabor i neku drugu Vladu će biti ozbiljan posao pred njima. Hvala lijpo.
Hvala lijepo. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govorit poštovani Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS, gđo. državna tajnice, g. čelniče HANFA-e, mnogobrojne kolegice i kolege. Ja sam iskreno spremajuć se i skupljajuć si podatke u glavu za ovu današnju raspravu očekivo da će ovdje biti vrlo burna rasprava, da će mnogi oni koji su pričali zašto Vlada ne ovako, zašto HNB ne ovako, zašto ne ovako, da će danas nešto reći o ovome. Jer gledajte, mi govorimo danas o izmjeni zakona gdje onima koji u ovom trenutku imaju 110 milijardi po prilici imovine, omogućavamo jedan novi način plasmana sredstava. S druge strane, ono što ja iščitavam iz ovog zakona, a to je nabitnije, da je Vlada nakon mjera pomoći gospodarstvu uspjela napravit najbitniju stvar, a to je da je kompletan financijski sektor u RH dovela za jedan stol i da jednostavno razno raznim modelima nastoji iz financijskog potencijala u RH izvuć maksimum. I to je naprosto činjenica. Jer da Vlada, predsjednik Vlade, potpredsjednik i ministar financija, nisu uspjeli sve njih stavit za stol, da ih nisu uspjeli uvjeriti u težinu situacije vjerojatno da do ovakvog dogovora ne bi došlo. Budite uvjereni. Zašto? Zato jer svako sebično čuva svoju poziciju, svako se sebično ne želi izložiti, a jedini koji se mora izložiti je Vlada. Ali je najveća stvar da je Vlada prepoznala potencijal svog financijskog tržišta i želi ga maksimalno iskoristit. I kolegice i kolege, ja ću vam reći, ovaj zakon je težak 16 i pol milijardi kuna, 16 i pol milijardi kuna koje obvezni mirovinski fondovi mogu plasirat ili kupnjom obveznica od RH ili intervencijom kreditima prema gospodarstvu. I to su jedine dvije činjenice, treće činjenice nema. I to treba jasno ovdje reći, a ništa se od toga nije slučajno dogodilo jer gledajte, netko će sad reći, je trebali su otići zadužiti van i treba li se ovako. Jer, gledajte, neki su tu napadali zašto HNB ne učestvuje u ... [[Govornik se ne razumije.]] procesima. Sad kad izmjenom ovog zakona HNB čini dvije stvari, jedna je da kvalitetan kolateral, a to su obveznice RH, od obaveznih mirovinskih fondova uzimaju kao nekakvu garanciju za kredit koji će dobiti, i s druge strane, oni na takav način stabiliziraju tržište obveznica RH. Jer ako se s tim obveznicama počne nekontrolirano trgovati, na tim obveznicama nećemo mi ništa izgubiti, ali svatko onaj koji će se nakon toga ići zaduživati, da li će dizati kredit kod banke, da li će država izdavati obveznice i da li će građani dizati kredit, sve će, svi će više to platiti. I zato ovu operaciju treba gledati na takav način. I dobro je da je HNB nakon opuštanja dijela obvezne pričuve i na takav način povećanja likvidnosti poslovnih banaka, nakon dogovora sa Europskom središnjom bankom, da će dobiti 2 milijarde eura za stabilizaciju tečaja, odlučila se i na ovaj potez, da otkupom ili uzimanjem obveznica od mirovinskih fondova, dodatno hrvatskom gospodarstvu i hrvatskoj državi omogući 16,5 milijardi sredstava. Jer gledajte kolegice i kolege, sljedeći tjedan ćemo vjerojatno imati rebalans proračuna. I vidjeti ćemo i na prihodovnoj i na rashodovnoj strani što je ovaj korona kriza donijela, prije svega, javnim financijama. Ali, kolegice i kolege, nemojte preskočiti niti financijske planove vanproračunskih korisnika. Dakle, tu je HAC, tu su Hrvatske ceste, tu su željeznice, tu je HZZO. E sad, gledajte, kad to sve skupa složite pa kad dobijete jednu konsolidiranu bilancu državnog proračuna, onda ćete vidjeti koliko sredstava treba da se to sve isfinancira. Jesu li hrvatski gospodarstvenici nakon što je Vlada donijela odluku o 3250 kuna praktički promptno dobili te novce, ne samo da dobiju te novce nego i da Vlada psihološki pošalje poruku svim hrvatskim poduzetnicima, nemojte slati ljude na Burzu, nastojte ih sačuvati, ne znamo koliko će ovo trajati, kako će biti, ali dajte da zajedno budemo jači u nekakvom startu sutra kad se situacija koliko-toliko normalizira. Vlada je osigurala tu likvidnost iz vlastitih rezervi. Ali sad dolaze puno veći troškovi i logična stvar da Vlada zakonodavno treba pripremiti da dođe do novog, svježeg novca. To je naprosto činjenica. E sad, svi oni koji su držali lekciju da bi trebalo ovako ili onako, neka daju primjedbu. U čemu je sporno ako fondovi. E da, i moram to reći. Nije radi hrvatske javnosti, radi budućih hrvatskih umirovljenika. Nisu obvezni mirovinski fondovi izgubili 10 milijardi. Njihova imovina se smanjila za možda milijardu, 500 milijardi 600 kuna na vrijednosti dionica, ali to su dionice hrvatskih tvrtki koje su sve reprezentativne tvrtke, koje su stjecajem okolnosti zbog koronavirusa, itd., njihova vrijednost dionica malo potonula, ali sutra će ta vrijednost dionica narasti i biti veća od one, tako da taj gubitak, zapravo smanjenje, zato kažem, imovine, ne treba uopće gledati kao takvo. To je čisto zbog toga jer jedan kolega prije toga je senzacionalno rekao kako su za 10 milijarda se smanjili prihodi. Dakle, kolegice i kolege, ovaj zakon treba samo gledati ... [[Govornik se ne razumije.]] kako Vlada promptno reagira na situaciju i kako Vlada želi naprosto preduhitriti neke stvari koje će joj doći. Ministar financija je jasno rekao da očekuje da će mu za financiranje, što proračuna, što reprograma dospjelih obveza za zaduženje iz prethodnih godina trebati ove godine između 65 i 75 milijardi kuna. Pa gledajte, na financijskom tržištu, međunarodnom je već polako gužva. Pitanje je kako i pod kojim uvjetima će se Hrvatska zadužiti. Vjerojatno ministar razmišlja i o tome, ali isto tako, itekako testira, itekako slaže priču kod domaćih financijskih institucija. Ja sam ovdje negdje po prilici prije mjesec i pol dana govoreći o Zakonu o osiguranju rekao da sav financijski potencijal Hrvatske se treba objediniti da izađemo iz ove krize čim lakše i čim jednostavnije. Jer gledajte, kad pogledate ovaj zakon, što on ustvari govori? On samo kaže da se proširuje mogućnost pozajmljivanja mirovinskih fondova kod HNB-a i Europske središnje banke na 5 godina. Isto tako, daje ovlasti regulatoru koji kontrolira rad obveznih mirovinskih fondova, da im poveća mogućnost zaduženja sa 5% na 15% njihovog kapitala. I treću stvar, ono što je isto tako vrlo bitno, da mirovinski fondovi svoja sredstva, prema postojećem zakonu su morali držati kod komercijalnih banaka, prema izmjenama ovog zakona da ta sredstva mogu držati kod središnjih banki ili Europske centralne banke, na takav način su ta sredstva puno sigurnija i stabilnija. Jer gledajte, vi u jednom poremećaju financijskog tržišta ne znate kako će koja banka, kakve ona plasmane ima i što se može dogoditi. Dakle, ovu treću stvar, nju treba gledati kao jedan vrlo bitan sigurnosni element. Jednu vrlo bitnu stvar. I to govori samo koliko jedan naoči tehnički zakon, jednostavan zakon je u sebi promišljao vrlo puno stvari. I opet ću ponoviti, HANFA-u smo složili tu kolega koji sjedi i ja tamo davne 2006. g. sa invencijom da ona raste, međutim, 2012. g. su neki tu HANFA-u sveli na obično birokratsko, da tako kažem, birokratski ured, a sad pogledajte koliko smo mi zakona financijski promijenili unatrag mjesec i pol dana gdje glavnu ulogu kontrole ima HANFA. Dakle, vi kad uzmete koliki u ovom trenutku nebankarski financijski sektor, on je u nadležnosti HANFA-e i kad uzmete da Hrvatska odlaskom prema Eurozoni HNB je dobio jednu sasvim drugačiju funkciju i s obzirom na to da će i ulaganja i hrvatskih građana i gospodarstvenika ići u jednom drugom smjeru, a to je ovaj nebankarski financijski sektor, onda je uloga te HANFA-e itekako bitna. Uloga te HANFA-e koja će štititi imovinu, prije svega, hrvatskih građana i hrvatskih gospodarstvenika. Jer ako regulator reagira na vrijeme, na kraju krajeva, HANFA je prva dala preporuku da osiguravajuća društva i ne znam tko ove godine ne isplaćuju dobit jer ne možete tražiti neke poticaje i nešto, a istovremeno isplatiti dobit, dakle tu dobit je u svojim promišljanjima vidjela kao nekakav potencijal osiguravajućih društava i tog nefinancijskog sektora sutra za financiranje i gospodarstva, a isto tako i za financiranje države. Dakle, jedan zakon ako ćemo realnog ga promatrati i gledati, samo jedna kockica u mozaiku dobrih stvari koje je Vlada napravila u ovoj korona krizi da spasi hrvatsko gospodarstvo i da start ili restart kako god hoćete, nakon što se mjere malo relaksiraju budu čim kvalitetniji i čim bolje jer nemojte reći kolegice i kolege da od ovih 16,5 milijardi kuna može neće završiti milijarda i pol ili dvije milijarde u projektima određenih gospodarstvenika ako mirovinski fondovi procjene da ta sredstva tamo trebaju. Zato ovo je još jedan od dobrih poteza Vlade, učinjen na vrijeme. Svima onima koji su vikali i pričali da HNB neće ovo, neće ono, evo HNB je otpuštanja rezervi, nakon intervencija da spasi tečaj, nakon dogovora sa Europskom središnjom bankom oko očuvanja tečaja, još jedna intervencija, ali kažem isključivo pomoć financiraju stabilnosti države, a kada je stabilna država i kada se država jeftino zadužuje onda će tako biti i gospodarstvo. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege. Vrlo kratko, nema smisla sve ponavljati. Dakle, klub HNS-a će podržati ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim mirovinskim fondovima. Prije svega mi smo puno puta s ove govornice čuli puno prijedloga što bi trebali napraviti i oni se mogu svesti na puno želja, puno dobrih namjera, a nemali broj puta i onako na jedno podilaženje i tko će dati više. Ne kažem to za sve, čast izuzecima, ali puno puta se razmišljalo kako podijeliti i kako dati što više novaca građanima, tvrtkama, a nikad i ja sam to već rekao nekoliko puta i dolje u izgradi INA-e, nisam baš čuo odakle, to nisam čuo konkretno odakle i kako. Treba, ja bih se složio, treba, pomoć apsolutno, Vlada je to prepoznala, mi ovdje svi zajedno smo na tome radili i ja osobno i svaki zastupnik ponaosob je davao konkretne prijedloge i u okvirima nekih mogućnosti. Upravo je ovo jedna od onih stvari koje smo do sada radili gdje se na jedan način iznalaze određena sredstva, kolega Šuker je sada to vrlo dobro objasnio na primjeru HNB-a kako možemo financirati ovu nastalu situaciju jel ona sada tek dolazi. Ovo do sada je bilo interventno, ovo je do sada bilo gašenje požara, a sada trebamo uzeti i ponovo graditi i čistiti sve iz početka. Ja vjerujem da će to ići puno brže, ja vjerujem da će to ići puno lakše nego na prethodnu krizu, ali tu država mora učiniti svoju ulogu. Ja sam zato više puta, kolega Šuker je spomenuo vanproračunske korisnike i njihove planove, ja sam to više puta spominjao da sada treba ne stati sa investicijama nego obrnuto, pokrenuti sve ono što je u planu sljedeće tri godine za zanavljanje, za ono što ti ne treba neka dokumentacija, dozvola sada idi radi. Ako imamo u planu za sljedeće dvije godine obnoviti, asfaltirati 100km autocesta nemoj čekati dvije godine radi to u sljedeća tri mjeseca i ovako i onako nema prometa. Zašto? Upravo da budemo taj zamašnjak i u projekcijama i u financiranjima možemo to osigurati, a nismo bacili novac u bunar i dali nekom samo tako nego nešto ostaje, dodana vrijednost, nešto ostaje što bi i ovako i onako radili. I idemo probati nešto što smo u planu imali sljedeće dvije godine napraviti u sljedećih 6 mjeseci ili pokrenuti. Kako, zašto, opet pitanje odakle novci za sve to. … korisnici se mogu zadužiti, država također i mislim da ovo ovdje zapravo što samim time i povećavamo limit zaduživanja spram trećih osoba sa 5 na 15% itd. što se tiče obveznih … jer tamo svi govorimo imamo 100 ne znam koliko milijardi ajmo mi to nacionalizirati, ne znam što. Ajmo to mi bolje iskoristiti i to smo mi govorili kada smo pričali prošlih godina oko mirovinske reforme idemo što više ta sredstva bolje iskoristiti da u krajnjoj liniji građani koji su vlasnici odnosno koji su korisnici što više dobiju za svoja uložena sredstva u te fondove. Ja vjerujem da uz minimalni rizik kao što se i ovdje radi dobra kontrolna mjerila i procese kao što su i ovdje predviđeni bi to upravo i napravili. Zato da ne ponavljam sada sve ono što smo do sada što se ovdje mijenja mislim da je ovo upravo samo treba istaknuti i to građanima, upravo jedan od onih razloga kako ćemo sve ovo što čujemo, što se radi, što se planira sve ovo od oslobađanja doprinosa, odgađanja doprinosa, davanja bespovratnih sredstava, a tek sad smo krenuli, tek sad treba krenuti i HMAG, treba krenuti i HBOR, vidio sam da je čak nešto i plasirao, sada nam tek treba što više sredstava, a treba sve funkcionirati. I to je sada najveći izazov pred nama da upravo iskoristimo i maksimalno … koliko možemo da održimo sve da funkcionira i da povećamo i iskoristimo ovu krizu za povećanje efikasnosti, kvalitete i samog državnog i javnog sektora, ali prije svega i cijelog gospodarstva u globalu odnosno koliko je … Dakle, još jednom klub HNS-a će podržati ove izmjene. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sada ćemo prijeći na pojedinačnu raspravu. Prvi je trebao biti poštovani zastupnik Saša Đujić, nema ga, gubi pravo na raspravu. Pa će govoriti poštovana zastupnica Grozdana Perić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovana državna tajnice, poštovani gospodine Žigman. Evo ovo je prilika zaista da još jedanput potvrdimo da je Vlada pravovremeno reagirala upravo kao i niz dosadašnjih zakona koje smo u hitnoj proceduri donijeli i ovo je način na koji ćemo itekako pomoći svima skupa, počevši od samog proračuna, proračunskih korisnika i svih onih koji itekako ovise o sredstvima državnog proračuna, ali i privredi jer vidimo da je puno toga napravljeno zapravo u vrlo kratkom roku, u roku od mjesec dana. I ono što sam više puta naglašavala da je upravo Vlada reagirala vrlo brzo, da su sve institucije reagirale vrlo brzo, da su zaposlenici i poduzetnici sredstva za koja su aplicirali, a to je preko 500 000, govorimo o 500 000 ljudi, su u vrlo kratkom roku dobili sredstva koja su bila kroz te zakone odobrena i sve je ono što se zapravo kroz te zakone, a njihov rok trajanja je 3 mjeseca sa mogućnošću produženja, ali za to treba isto tako naći izvore otkuda to sve skupa financirati. Javnost mora znati da ukoliko je stala privreda da, evo pomoglo se na način da je to 3.250,00 ili 4.000,00 kn po zaposleniku, ali javnost mora znati da iza toga treba biti i uplata doprinosa, a ti doprinosi onda iz njih se financiraju kako zdravstveni djelatnici, tako sve osobe u školstvu, zaposlenici u znanosti, policajci, carinici itd. Dakle, nema nekakvih čarobnih nevidljivih sredstava negdje pohranjenih, a da to nije proizašlo iz cirkulacije zapravo plaća odnosno plaćanja doprinosa i poreza. Prema tome, da bi cijeli sustav, a kažemo i vrlo je nepredvidivo u kojem roku se, će se nešto promijeniti, dakle kada će profunkcionirati cjelokupan privredni sustav, kada će turizam stati na, na svoje noge, koliki će biti gubici od toga svega. Dakle, ovo je način na koji je pronađen vrlo kvalitetan model kako iz onih postojećih sredstva koji postoje, dakle kroz dobrovoljne mirovinske fondove i regulativu koju na ovaj način se daje dodatna i odgovornost i ovlast hrvatskoj agenciji za HANFA-i, dakle za nadzor financijskih usluga i na ovaj način vrlo odgovorno mora postupati sa imovinom koja neće na ovaj način nestati nego je to i dalje imovina svakog pojedina koji uplaćuje u fondove. Na ovaj način se, kao što je reko i kolega Šuker, dodatno omogućava da se ukupno likvidnost poveća do preko 16 milijardi kuna, a to je onda ona stabilnost i sigurnost sustava da će na taj način zaista u određenom roku se moći sve ovo što je potrebno za funkcioniranje jedne države zaista i namakunti. I kada pogledate samo poslovanje dobrovoljnih mirovinskih fondova onda i kolika je imovina, da je ona bila sa krajem 2019. 112 milijardi kuna, da je to ogroman potencijal i da je u tom periodu, ako se dobro pogleda, da su prinosi A, B ili C fonda bila od 5,43 do 13,2% prinosa, što govori o tome da je imovina u periodu od kraja dvije odnosno početka 2019. se bila povećala za preko 14% [[Upadica: Hvala]] Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Slijedeća pojedinačna rasprava je trebala bit poštovanog zastupnika Steve Culeja, nema ga, gubi pravo na govor, pa će onda govoriti kao slijedeći poštovani zastupnik Martin Baričević, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, potpredsjedniče sabora, poštovana državna tajnice sa suradnicima. Ovo je jedan u nizu zakona koji se donosi radi reguliranja i prilagodbe ovim izvanrednim okolnostima korona virusa. Naravski da su mirovinski fondovi jedan ogroman financijski potencijal i da Vlada u tom smislu i u tom smjeru razmišlja i da poseže za tim financijskim instrumentima da bi društvo funkcioniralo. Rijetko koji zakon košto su Zakon o obvezatnim mirovinskim fondovima toliko utječe na sve slojeve hrvatskog društva ili bilo kojeg drugog društva košto utječu Zakoni o mirovinskom osiguranju. Ovdje se u prvom redu u izmjeni ovoga zakona iščitava ta financijski potencijal, iščitava se i potreba snažnije kontrole od strane Državne regulacijske agencije što držim ispravnim i dobrim da se ne dogode eventualni lomovi. Što se tiče samih reformi odnosno cijelog sustava prilagodbe u mirovinskom, mirovinskim sustavima, građanstvo odnosno puk je teško da prati što se i kroz planove ministarstva može očitovati s planom financijske pismenosti, što držim isto tako i jako, jako nužnim i mislim da još to treba potencirati, poglavito kod mladih ljudi jer vjerojatno ste svi imali prigode razgovarati kada se ti mladi ljudi dođu na tržište rada da jednostavno pitaju ili na, kod poslodavatelja ili kod svojih najbližih, gdje, gdje se osigurati, ali s druge strane ne donose racionalnu odluku jer o tome nemaju dovoljno informacija. Pa i kroz sam obrazovni sustav ne bi bilo loše da se tu pojača ta pismenost. U onom dijelu što ne regulira ovaj zakon, a imam potrebu kazati, mislim da bi to trebalo izregulirati Zakonom o radu da se omogući rad kod više poslodavaca, na taj način bi se punio fond, a i pojedinačno kod onih ljudi koji imaju i neke dodatne poslove, stvorila bi se određena sigurnost pa kako smo slobodno tržište, ako nekada ostanu bez posla, da tu razliku mogu, kad i sad uspoređujemo one koji su radili na tržištu preko 40 godina, da su njihove mirovine kudikamo veće nego onih koji su radili kratko. Što se tiče svih tih fondova, posljedica naših života u jednom rigidnom komunističkom sustavu je ta da ljudi nedovoljno pažnje jer je uvijek netko za njih mislio, posvećuju samim tim stvarima. Hrvatska je izabrala ovaj put i ovaj način koji je izabrala. Dobro je da su ti fondovi stabilni, dobro je da su ti fondovi kontrolirani, nadati se da će ovakvih izvanrednih okolnosti biti što manje i da što bude se išlo dalje, i oni umirovljenici koji će ići u budućem periodu u mirovinu, da će im mirovine biti sve veće i veće. To je bitno za stabilnost gospodarstva, bitno je za društvenu stabilnost, bitno je za gospodarsku i političku stabilnost. Držim da, evo, Vlada je u svim stvarima, iako su to izvanredne okolnosti pa nemamo iskustvo kako izvanredno i djelovati, prilagodila se stanju, kako u onom smislu gospodarskog sređivanja stanja, tako i u onom smislu obrane ljudi od tako jedne pošasti kao što je pandemija i zbog samo takvog načina ponašanja i vođenja RH nemamo snažnije, hajmo kazati one strahove koji su se uvukli u ljude i stvar ide [[Upadica: Hvala.]] svojim tijekom. Hvala vam lijepo.
Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Pa evo, želim nešto reći u ovih 5 minuta o Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim mirovinskim fondovima jer smatram da je ovaj zakon i doživljavam ga kao zakon određenih mogućnosti koje su se stavili na raspolaganje, znači, financijskom dijelu i Vladi, ali i fondovima i mislim da nam u ovom trenutku, prije svega trebaju zakoni koji nam omogućavaju mogućnost. Tako da, sjećajući se vremena prvog slučaja koronavirusa u Hrvatskoj 25.2., od tada pa do danas, nešto više od 70-tak dana naša promišljanja pojedinačna, obiteljska i društvena su se promijenila i danas smo sigurno svi spremniji na puno manje od onoga što smo mislili u tom trenutku do tog datuma, kada smo mislili da će nešto proći pored nas i da nas neće pogoditi na način na koji je to pogodilo nas, a onda i sve zemlje čitavog svijeta. Jednostavno, situacija koja sigurno nije bila planirana ni kad se donosio proračun ni kad su se donosili proračuni svih gospodarstvenika pojedinačno, svako u svojoj obitelji za ovu 2020. g., vjerojatno smo čestitajući je svi zaželjeli sve najbolje, međutim, ona nije takva kakvu smo htjeli. I ovaj zakon očito daje neku mogućnost da reagiramo u određenim trenucima. To je obilježilo ovih 70-tak dana? Pa mislim da i raspoloženje građana jasno pokazuje da su građani razumjeli što ova Vlada radi, a to je prije svega zadržati stabilnost. Stabilnost i samog političkog sustava, stabilnost društva, pojedinačno svake obitelji i čovjeka, zdravlje, borba za zdravlje svakog pojedinca, a onda naravno ono što je vrlo važno u svakom životu, to su financije, financije države, pa onda financije svakog ponaosob. I te mjere išle su paralelno, znači tj. kontinuirano od prvog dana kad smo se suočili sa tim koronavirusom pa do današnjeg dana kad se spremaju i mjere koje će trebati riješiti kroz ovaj 5. mjesec. Sjetimo se mjera u 3. mjesecu, ožujku, pa u travnju i sada, kažem, u svibnju. Znamo li danas više nego što smo znali u ožujku, sigurno da da. Znamo li i o tom virusu nešto više, vjerojatno puno više. Vjerojatno ćemo i u razdobljima ispred nas saznati i mnogo toga više što danas ne znamo. Tako da, gledajući ponašanje svakog od nas ponaosob, vjerujem da ono, onaj početak gdje smo svi htjeli doprinositi zajedništvu, da se ova situacija što je lakše i na najbolji način prođe, pomalo, kako su se počele pojavljivati određene priče u političkom prostoru, to nešto jenjava, danas smo čuli, inače iz svih zadnjih 10-tak dana od strane nekih oporbenih zastupnika, lošije birane riječi, uglavnom difamacija ili negativizam, pa čak evo, i od jedne zastupnice da sve što se radi je u biti skandalozno, pa tako i ovaj zakon, koliko sam od nje uspio čuti, da je skandalozan. Nije skandalozan, može i može doprinositi u budućnosti da budemo barem blizu onoga što smo mislili da možemo biti, a to je ono najmanje što možemo, stabilni, da možemo uredno isplaćivati sve ono što moramo isplatiti. Nažalost u ovom vremenu pokazalo se da smo morali isplatiti i plaće zaposlenih koji rade u privatnim firmama kao država. I to je svima postalo kao nešto normalno i kao nešto očekivano i kao nešto što se trebalo desiti bez obzira na vrijeme. Nije, takva je izvanredna situacija i dali su te mjere Vlade nešto što možemo pogledati sad malo unazad i reći, bilo je dobro. Pogledajmo broj nezaposlenih na birou, u odnosu na ono što smo imali nekada, sjećam se, 2011. preko 400 tisuća, danas 156 tisuća. Mogli smo ih imati pola milijuna kao Austrija. Preko pola milijuna nezaposlenih. Da li ćemo to imati u 9. mj., ja nisam onaj koji će gatati i reći bit će dobro. Dolazim sa otoka i znam kako se osjećam danas i kako sam se osjećao prije 60 dana i vjerujem da nas sada drži određeni optimizam i vjerujemo da smo spremni na sve ono na što nismo bili spremni prošlih godina kada nam je turizam rastao 5 i 10% svake godine više pa smo bili nezadovoljni, sada smo spremni i na 30% i na 40% na sve ono što možemo uopće dobiti od tog segmenta države ili ajmo reći gospodarstva, ne bi li nekako prošli ovu situaciju. Tako da mnogo ovoga što ovdje piše i mogućnosti koje su dane kroz ovaj zakon podržavam jer smatram da će nam trebati upravo to. Sjećam se izjave ministra nakon što je sve ovo počelo kada je rekao jasno sve igra, sve je moguće i sve ćemo koristiti što god budemo mogli da ovu državu zadržimo stabilnom, da financijski sustav zadržimo stabilnim i banke, ali i državni proračun i lokalne proračune i ja mu na ovom čestitam što god je uspio napraviti u trenutačnim okolnostima napravio je dobro kao i premijeru i čitavoj Vladi.
Hvala lijepa. Sada će završno u ime Kluba zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku govoriti poštovani zastupnik Ivan Lovrinović. Izvolite.
Poštovani građani. Stalno ponavljam da se isključivo obraćam vama, pitate me zašto nema zastupnika. Pa mene oni ne zanimaju znate, oni slušaju svoje stranačke šefove, ja dakle govorim vama u interesu jer znate i sami dok nismo došli nas nekoliko u Sabor o HANFA-i, HNB-u, monetarnoj politici, o II mirovinskom stupu nije nitko raspravljao, dakle morate čuti što iza ovoga prijedloga stoji. O čemu se ovdje radi? Znači prijedlog je ove vladajuće koalicije da u Sabor dođe zakon koji omogućava mirovinskim fondovima iz II mirovinskog stupa da se mogu zaduživati kod HNB-a čak 5 do 15% vrijednosti njihove imovine. To u prijevodu znači od 5 do 15 milijardi kuna. Pa čekajte molim vas, jeli to uobičajeni posao mirovinskih fondova u svijetu da ovako nešto rade? Nije. Mogu to raditi, ali nisu oni glavni posrednici i sudionici. Pa kako rade neke druge zemlje da spašavaju recimo svoje gospodarstvo i svoje građane usred korona krize? Pa evo mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku vi znate da mi govorimo stručno sa argumentima, ajmo uzet u primjer Velike Britanije. Ona je prije mjesec dana u svom parlamentu donijela zakona da se Britanska država može zadužiti kod engleske središnje banke Engleska država kod engleske središnje banke čak do 200 milijardi funti da izravno može kupiti obveznica njihova središnja banka od države. Vidite, to se kod nas smatra zabranjenim, incestuoznom vezom bilo kako. Ali u čemu je ovdje kvaka dragi građani? Znači država bi se mogla, zato sam očekivao prijedlog zakona koji će dopustiti Hrvatskoj državi da emitira državne obveznice i direktno ih prodaje hrvatskoj jednoj banci u određenom iznosu dok traje ova sistemska kriza. Uz koji postotak bi se mogla zadužiti Hrvatska država, recimo ako joj treba 20, 30 milijardi kuna? Uz 0%. Ali vidite ovdje ove zastupnike vladajuće koalicije, e oni neće nama uz 0% oni žele da zarade, tko, obvezni mirovinski fondovi kojih ima 4 i svi su u rukama stranih banaka. Pa te stranke koje su do sada drmale Hrvatskom one kao što znate dragi građani, oni se čitavo vrijeme, godinama upravo za to zalagale. Prodali su sve banke, dopustili su da drugi mirovinski stup preuzmu u cijelosti stranci i zato govorim da je drugi mirovinski stup on je privatiziran. I ne samo to, vidite on je u gubicima, on je u gubicima. Točna informacija da su zabilježili gubitak u proteklih mjesec, mjesec i pol dana od oko 10 milijardi kuna, da su izgubili 801 milijun kuna na dionicama Agrokora, a onda su oni rekli ma to je ništa, to je sitno u odnosu na veličinu naše imovine. Onda ovdje čujemo da kaže, dobro je znate treba iskoristiti obvezne mirovinske fondove, drugi stup oni imaju puni su novaca, imaju imovinu. Ma nemaju oni ni, oni imaju novca mizerno. Sva njihova imovina 80 milijardi kuna njihove imovine su državne obveznice, a dragi građani to su papiri koji su dug države, ona je znači imala papire. Prema tome, imovina koju imate tamo u drugom mirovinskom stupu nije štednja, godinama vam lažu, uvjeravaju nije štednja. Slušajte stručnjake što o tome govore. Oni ovim žele spasiti obvezen mirovinske fondove koji su od kako su osnovani do sada jedini zaradili i to su zaradili na naknadama i provizijama preko 8 milijardi kuna. Znači poštovani građani, mogao bih još puno argumenata navoditi u prilog ovome, govorim vam odgovorno s ove govornice da je krajnje vrijeme da ovaj nakaradni sustav koji radi protiv Hrvatske, koji iscrpljuje građane, gospodarstvo koji nas je bacio na koljena ništa se ovdje neće stabilizirat. Ova Vlada želi izbore sutra. Zašto? Jer dok upravljaju strahom od ove krize, od virusa oni žele kapitalizirati upravo to. Utjerali su još dodatno puta tri puta pet taj strah u kosti građanima. Prema tome, mogu li ti sutra promijeniti Hrvatsku na bolje? Ma ne mogu, znači vi smo već duboko zapali u recesiju bez čekanja informacija, prezadužena će biti država, snažan pad BDP-a i prema tome promijenimo ovo nepodnošljivo stanje sa poštenim i stručnim ljudima. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika završno poštovani zastupnik Ivan Šuker, Klub zastupnika HDZ-a.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Radi istine i radi budućih hrvatskih umirovljenika dakle imovina obveznih mirovinskih fondova na datum 3.5.je 110 milijardi i 854 milijuna, e kada treba čuti istinu onda nas nema u sabornici. I nije istina da su obvezni mirovinski fondovi izgubili u proteklom periodu 10 milijardi kuna, to su naprosto činjenice. Zašto to govorim? Pa zato što u ovakvim teškim situacijama svako od nas pa bez obzira koji mu politički ciljevi bili ne smije se igrati sa osjećajima sigurnosti hrvatskih građana. To je nešto naprosto činjenica. Dakle, da je ta istina, onda bi prvi koji bi trebali reagirati, trebali je reagirati HANFA i trebalo ni++bi reagirati ministarstvo. Druga stvar, nije istina da hrvatska država preko Sabora, preko saborskog Odbora za financije nema mogućnost kontrole obveznih mirovinskih fondova. Dakle, oni nama jedanput godišnje podnese izvješće, druga stvar, HANFA nam podnese izvješće, jedna od najbitnijih stvari o radu HANFA-e je kontrola i obveznih mirovinskih fondova. Dakle, svaki zastupnik može ili čelne ljude obveznih mirovinskih fondova ili čelnog čovjeka HANFA-e pitat što ga zanima radi istine. Jer doći se ovdje nabaciti i reći da je netko izgubio 10 milijardi u mjesec dana je vrlo opasno. Druga stvar, hajmo i tu priču oko HNB-a, ja sam rekao, ja sam možda jedan od rijetkih zastupnika, ako bi i trebao netko lupati po HNB-u onda bi ja trebao lupati, jer dok sam bio ministar financija, situacija, iako, ali nije bitno, međutim, naprosto kao odgovoran čovjek ne mogu prihvatiti da netko kaže HNB nešto može, ali neće. Pa zar mislite da predsjednik Vlade i ministar financija ne bi dogovorili sa HNB-om direktno financiranje, da to može. Evo, informacija od kolege Žigmana da je njemački Ustavni sud donio zabranu sljedeća 3 mjeseca zaduživanja njemačke države kod njihove .../nerazumljivo/... kod Bundesbanke, dakle kod njihove centralne banke. Ako je njemački Ustavni sud donio takvu odluku, a oni su članica Eurozone, a mi smo ti koji pretendiramo da uđemo u Eurozonu, itekako se moramo držati pravila, onda tko nam je dao prava da kažemo, je nemojte to raditi, napravite ovo. Pa zar ne bi ministru financija i predstavniku Vlade bilo jednostavnije da su sjeli sa guvernerom Vujčićem, dogovorili, čuj stari, daj nam posudi 20 milijardi kuna, ako je kamata ovakva, to će biti tako, nego da se mora ići na kombinaciju ovo. Međutim, kad govorimo za održavanje mirovinskih fondova, kolegice i kolege, mirovinski fondovi su imali prihod u siječnju 564 milijuna, u veljači 569, u ožujku 574 i u travnju, logično, jer je bila isplata onih 3 250 kuna i mnoge plaće su pale i neki ljudi su završili na Burzi, dakle njihovi su prihodi smanjili na 447 tisuća kuna. I sad ovaj kredit koji podignu oni kod HNB-a, uzmu kod HNB-a, zaduže se, kako god hoćete, i kupe državne obveznice, pa mi smo im Zakonom o obveznim mirovinskim fondovima naložili da toliko i toliko novaca moraju uložiti u vrijednosnim papirima RH, ne mogu uložiti u ništa drugo. Ako hoće zaraditi za svoje korisnice, a to su budući umirovljenici, onda moraju kupovati obveznice. Oni praktički uzimaju samo novce nešto ranije, kupuju obveznice, a taj kredit će vraćati upravo iz ovih prihoda. Pa njihov godišnji prihod je negdje oko 6 milijardi kuna. Praktički oni za 2,5 godine svojih redovnih prihoda vrate kredit na kojem će imati određenu zaradu. E sad se postavlja pitanje, da li je bolje, e sad, ovu laž treba eliminirati, to nisu ničiji fondovi stranih banaka, to su fondovi u vlasništvu hrvatskih građana jer to je ušteđevina hrvatskih građana. Svaki građanin u, ima, vodi se, posebna evidencija koliki ima ulog koji sudjeluje u ... [[Govornik se ne razumije.]] fondovima, dakle, ako obvezni mirovinski fondovi ulože novce u obveznice, na tim obveznicama zarade, u konačnici će to biti prinos hrvatskih građana na njihovom računu. Dakle, to su činjenice i to je istina i naprosto ne smijemo si dozvoliti bez obzira koliko je nekada, zbog politike, zbog ovoga bitno, ne smijemo si dozvoliti da širimo dezinformacije, pa na kraju krajeva, mi saborski zastupnici smo ovdje od obveznih mirovinskih fondova tražili da ulože novce, da informiraju svoje potencijalne članove, što je to II. stup mirovinskog, kakva su njihova prava i što mogu ostvariti. Prema tome, ovo je dobar potez Vlade, Ministarstva financija i HNB-a i Ministarstva rada. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. A sada će u ime predlagatelja govoriti poštovana državna tajnica Majda Burić, izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani saborska zastupnice Perić i poštovani saborski zastupnici Boriću i Šukeru, mogu vas čak i pojedinačno pozdraviti budući da nas je ostalo dosta malo. Dakle, zahvaljujem svima na raspravi i ono što moram sublimirati jest da je cilj ovoga zakona, što ste već i nekolicina vas spomenuli jest da je to stabilizacija javnih financija, stabilizacija vrijednosti državnih obveznica, isto tako kao i mogućnost za povećanje likvidnosti do oko 16 milijardi kuna. Ono što posebno želim još jedanput naglasiti jesu naknade, naknade koje smo unutar reforme mirovinskoga sustava smanjili i ulazne i izlazne i upravljačke, što konkretno znači da će do 2030. g. na osobnim računima svih nas koji imamo račun u II. mirovinskom stupu ostati oko milijarde i 300 milijuna kuna više, što automatski znači i viša mirovina za članove II. mirovinskog stupa. Također, na današnji dan obavezni mirovinski fondovi su uplatili 60 milijuna kuna, što su preraspodijelili svim budućim umirovljenicima koji su članovi II. mirovinskoga stupa, a također, je vezano upravo uz naknade o kojima sam govorila. Isto tako, spomenuli smo i financijsku pismenost, na kojoj se radi, jako puno i na kojoj se treba i dalje raditi, ono što u tom smislu želim spomenuti da Ministarstvo rada kroz Regos, odnosno Središnji registar osiguranika provodi projekt MIC-eva odnosno Mirovinskih informacijskih centara koji će ove godine zaživjeti, a zamišljeni su ustvari kao jedinstveno mjesto gdje će osoba, bez obzira bila ona zaposlena ili neki budući umirovljenik koji će ući u umirovljenje u određenom razdoblju dobiti apsolutno sve informacije i o sustavu generacijske solidarnosti i o sustavu individualne kapitalizirane štednje i MIC-evi će biti najprije otvoreni u 4 najveća hrvatska grada, dakle Rijeka, Split, Osijek i Zagreb i to je u svakom slučaju, jedan od vidova na koji ćemo i mi kao Ministarstvo rada utjecati na podizanje financijske pismenosti na jednu višu razinu. Znam da se financijskom pismenošću jako puno bavi i Hrvatska gospodarska komora, izdaju svake godine u veljači bilten financijske pismenosti, znam da jako puno radi i UMFO, odnosno obavezni mirovinski fondovi, pa imaju krasne radionice koje provede dr. Lučić i Barbić i ono što u tom smislu želim reći je to da u svakom slučaju trebamo s time ići i dalje i apelirati na cijelo društvo koliko je to ustvari bitno. Spomenute su ovdje i poticaji za očuvanje radnih mjesta koji se također provode kao gospodarska mjera preko Ministarstva rada i mirovinskoga sustava, a za očuvanje radnika u zaposlenju uslijed ove korona krize. Ova je Vlada osigurala 8,5 milijardi kuna kako bi oko pola milijuna naših sugrađana imalo mogućnost dobiti, za ožujak mjesec, to je bio poticaj od 3250 kuna, a u travnju i u svibnju to će biti 4000 kuna poticaja. Ono što treba posebno spomenuti, a to je već gđa. Perić i istaknula, da na taj iznos, na 3250 odnosno na 4000 kuna dolaze i doprinosi pa kad govorimo o tome, onda na 4000 kn ustvari država osigurava oko 5,5 tisuća kuna jer je dosad već u prvi mirovinski stup u koji uplaćujemo 15% isplaćeno skoro 300 milijuna kuna, kad govorimo o ovoj potpori za očuvanje radnih mjesta, a u drugi mirovinski stup koji se odnosi na 5% doprinosa je uplaćeno skoro 100 milijuna kuna. Isto tako, demantiram neistine, da ne kažem laži koji govore o gubicima, što je istaknuo poštovani dr. znanosti Lovrinović, ako se ne varam, dakle potpuna je dezinformacija, nije istina da su obavezni mirovinski fondovi izgubili 10 milijardi kuna, već je istina daje taj iznos bio znatno, znatno manji i da se on u odnosu na krizno vrijeme u kojem se nalazimo, dakle unatrag 2, 3 mjeseca, se kretao u brojkama oko milijardu, milijardu i pol kuna. Međutim, kada govorimo o C kategoriji, C kategorija gdje se nalaze svi ljudi koji imaju 5 godina do mirovine i oni zakonski obavezno moraju biti u toj kategorija je u posljednje vrijeme, otkad traje kriza rasla za oko 200 milijuna kuna, a MIREX pokazuje da isključivo A kategorija bilježi neznatni pad i to od -0,55% i još jedanput podsjećam da u svakom slučaju, na rad obaveznih mirovinskih fondova i na njihova ulaganja ne smijemo gledati kao na sprint ili na utrku na 100 metara, već kao maraton koji traje 40 godina. Zašto govorimo o 40 godina? Zato što svi težimo upravo da ljudi, da nam ljudi ostaju što duže na tržištu rada, da što dulje rade jer samim time, mirovina će biti veća, što pokazuju i pokazatelji od 70% udjela u prosječnoj plaću, ukoliko se zadržavamo na tržištu rada 40 i više godina. U svakom slučaju, hvala svima još jedanput i to bi bilo sve za sada.
Hvala vam lijepa, imamo jednu repliku poštovane zastupnice Perić, izvolite.
Hvala gđo. Burić. Ma evo ja bih htjela samo još jedanput zbog javnosti iščitati ono što smo dobili kao zastupnici i kao članovi Odbora za financije, a to je rezultati poslovanja obaveznih mirovinskih fondova, gdje se kaže lijepo da su neto mirovinski doprinosi uplaćeni u II. stupu 2019. iznosili 6,7 milijardi kuna, dok su isplate iz II. stupa iznose 1,2 milijarde kuna. Obvezni mirovinski fondovi u 2019. svojim članovima su zaradili 8,9 milijardi kuna, što znači da se, da je ukupna uplata odnosno da je uplata veća za 8,2% u odnosu na prethodnu godinu. Dakle to su egzaktni podaci koje može potvrditi i onaj tko ih kontrolira, a prvenstveno, evo HANFA, a sve ovo što se događa je upravo rezultat toga.
Hvala vam lijepo. Time bismo onda zaključili raspravu o ovoj točci. O njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Mi ćemo nastaviti s radom sutra, u četvrtak, 7. svibnja u 9,30, a prva točka bit će Prijedlog Odluke o imenovanju Zlate Hrvoj Šipek glavnom državnom odvjetnicom RH. Želim vam ugodni ostatak poslijepodneva. SJEDNICA PREKINUTA U 16,04 SATI.
Konačni prijedlog Zakona izmjenama i dopunama Zakona o obveznim mirovinskim fondovima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 942., predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Predstavnica predlagatelja prihvatila je taj amandman i on je postao sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Dajem sada na glasovanje Konačni prijedlog Zakona izmjenama i dopunama Zakona o obveznim mirovinskim fondovima. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova, 111 za i 1 suzdržani donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim mirovinskim fondovima. Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici dobro jutro. Sve vas najljepše pozdravljam. Nastavljamo s radom. Danas imamo na rasporedu četiri točke, a započinjemo s: - Prijedlogom odluke o imenovanju Zlate Hrvoj Šipek glavnom državnom odvjetnicom RH Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 125. Ustava RH i čl. 23. Zakona o državnom odvjetništvu. Sukladno čl. 81. Poslovnika HS-a Odbor za pravosuđe dao je prethodno mišljenje o ovom prijedlogu odluke. Molio bih sada predstavnika predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje, s nama je poštovani Dražen Bošnjaković ministar pravosuđa. Izvolite.