Poštovane dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti, otvaram 49. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Poštovane dame i gospodo na današnju sjednicu pozvani su gosti koje mi pozivamo na svaku sjednicu. Srdačno pozdravljam sve prisutne zastupnike i goste. Po obavještenju iz kabineta ministra sigurnosti Bosne i Hercegovine, gospodina Dragana Mektića, u ima Ministarstva sjednici je trebao prisustvovati zamjenik ministra sigurnosti, gospodin Mijo Krešić, međutim gospodin Mijo Krešić je pravdao današnji izostanak objektivnim razlozima. Odsustvo sa današnje sjednice opravdali su zastupnici: Monika Tomić i Nenad Lalić. Prema informaciji službe sjednici u ovom trenutku prisustvuje 38 zastupnika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kao što vam je i naznačeno u pozivu za sjednicu, u skladu sa članom 167. Poslovnika, na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, zastupnicima će biti omogućeno da postavljaju zastupnička pitanja u usmenoj formi. Pitanja su poredana redosljedom pristizanja, te će ih zastupnici tim redosljedom i izlagati. Sada možemo početi sa postavljanjem usmenih zastupničkih pitanja i davanjem odgovora. Dajem riječ zastupniku Mirsadu Đonlagiću. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne u sali. Ja sam imao poslaničko pitanje koje sam već u nekoliko navrata nastojao da postavim ministru civilnih poslova, a i raduje me da je ministar civilinih poslova prisutan ovdje, obzirom da se radi o pitanju koje je, bar po mom dubokom uvjerenju, izuzetno značajno jer tretira tematiku problematike visokog obrazovanja u Bosni i Hercegovini za koje moram da kažem uzgred da je u izuzetno teškoj i složenoj situaciji. Ta situacija postaje svakim danom sve gora i gora, ali jednostavno od tih političkih tema, koje su prisutne u svakodnevnom životu, to pitanje ne može da dođe na političku scenu Bosne i Hercegovine. Dakle, mene interesira, obzirom da je nešto otprilike prije godinu dana objavljeno u Službenom listu, prioritetni ciljevi, kada je visoko obrazovanje u pitanju i ja mislim da je to jedan jako dobar dokument koji govori o potrebama i ciljevima visokog obrazovanja i tu je dato sedam ovih tačaka, ali mene interesira – Da li nakon godinu dana Ministarstvo civilnih poslova ima povratne informacije o efektima ove odluke koja je objavljena u Službenom listu? Ako ima, kakve su, a ako nema kakvu namjeru, imaju li kakve namjere da po tom pitanju reagiraju? Hvala. 2
Hvala Vama. Ministar civilnih poslova, gospodin Adil Osmanović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Uvaženo radno predsjedništvo, dame i gospodo poslanici. Ministarstvo civilnih poslova BiH godišnje priprema Informaciju o provođenju Okvirnog zakona o visokom obrazovanju u Bosni i Hercegovini vodeći se odredbama člana 42. prema kojoj je ovo Ministarstvo odgovorno za praćenje istog. Uzimajući u obzir vrijeme proteklo od usvajanja prioriteta za razvoj visokog obrazovanja u Bosni i Hercegovini za period 2016.-2026. godina, odnosno stupanja na snagu Odluke o usvajanju prioriteta programa rada Ministarstva civilnih poslova za 2017. godinu, a samim tim Vijeća ministara BiH, predviđeno je da Informacija o provođenju Okvirnog zakona o visokom obrazovanju za tekuću godinu uključuje i pregled stepena implementacije navedenih prioriteta. Aktivnosti na pripremi Informacije započet će početkom mjeseca avgusta, obzirom da je razmatranje iste od strane Vjieća ministara BiH predviđeno za četvrti kvartal, nakon čega ćemo moći govoriti o prvim efektima djelovanja predmetne odluke, odnosno implementaciji prioriteta. Hvala.
Hvala lijepo. Zastupnik, komentar. Izvolite.
Ja se zahvaljujem na ovom odgovoru, ali, ovaj, ja očekujem zaista da se ozbiljno pristupi ovom pitanju, jer svakim danom situacija postaje sve složenija, neuređeno je, prostor Bosne i Hercegovine kad je u pitanju visoko obrazovanje, odnosi državnih i privatnih univerziteta, odnos tržišta i ponude i potražnje i svi ti elementi koji negativno utiču na razvoj visokog obrazovanja svakim danom postaju složeniji i ja molim da se zaista tome posveti dužna pažnja. Hvala velika.
Hvala Vama. Riječ dajem uvaženom zastupnik Saši Magazinoviću. Izvolite.
Moje pitanje je adresirano na predsjedavajućeg Vijeća ministara i glasi, Odlukom Predsjedništva BiH usvojenom na sjednici održanoj 25.05.2016. godine kojom je predsjedavao Bakir Izetbegović, međunarodni članovi Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika BiH isključeni su iz ovog tijela koje je ustanovljeno Aneksom VIII Opšteg okvirnog sporazuma za mir u Bosni i Hercegovini. Ova odluka je donesena jednoglasno. Aneksom VIII Opšteg okvirnog sporazuma za mir u Bosni i Hercegovini jasno je navedeno da se Komisija sastoji od pet članova od čega dva međunarodna, te da donosi odluke na način da mora saglasnost dati bar jedan međunarodni član. Ovom Odlukom Predsjedništva je rečeno da ta je Odluka privremena i da 3 vrijedi do 30.05. Pitanje sam uputio visokom predstavniku koji se svojim odgovorom nedvosmisleno usaglasio sa tvrdnjom da ova Odluka Predsjedništva nije u skladu sa Aneksom VIII Okvirnog djetonskog sporazuma, Opšteg okvirnog sporazuma za mir u Bosni i Hercegovini, te da je ovakvom odlukom dovedeno u pitanje funkcionisanje ove izuzetno značajne institucije. Budući da je predsjedavajući u svom ekspozeu naglasio, između ostalog, i rad ove institucije rekavši da institucije iz područja kulture, koje želim posebno naglasiti, ne smiju i neće biti stavljeni na marginu jer su kultura i sport jedan od najvažnijih brendova Bosne i Hercegovine. Tada je predsjedavajući Zvizdić rekao da više od 800 dobara u Bosni i Hercegovini je proglašeno nacionalnim spomenikom, više od 1.500 čeka na potencijalnoj listi nacionalnih spomenika, ali nažalost još uvijek više od 70 spomenika na teritoriji Bosne i Heregovine ima status ugroženih spomenika kulture. Ja želim postaviti pitanje gospodinu Zvizdiću – Da li je svjestan ovog problema i da li je u okviru svojih obećanja iz ekspozea učinio ikakav korak da se prebrodi ovaj problem? Podsjećam, 30. maja ove godine je istekla ta Odluka Predsjedništva [[poslanik se upozorava na vrijeme]] i ta institucija praktično više ne funkcioniše.
Molim vas da se pridržavajte se vremena. Hvala Vam. Predsjedavajući Vijeća ministara, gospodin Denis Zvizdić. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, uvaženo predsjedništvo, uvaženi i poštovani članovi Predstavničkog doma, poštovane kolege iz Vijeća ministara, poštovani mediji i gosti, sve vas lijepo pozdravljam. Zahvaljujem se uvaženom zastupniku Magazinoviću na postavljenom pitanju, ono je zaista značajno. Ja i dalje stojim iza svega onoga što sam napisao i kazao u svom ekspozeu. Riječ je zaista o jednoj izuzetno važnoj instituciji Bosne i Hercegovine koja je uradila ogroman posao obzirom na stepen devastacije i ugroženosti kulturno-historijskog naslijeđa Bosne i Hercegovine. Bosna i Hercegovina zaista prednjači u regionu i po broju spomenika i nacionalnih spomenika, zaštićenih spomenika, prirodnih dobara. Ta Komisija je uradila izuzetan posao, postoji čitava lista priznatih spomenika, lista spomenika koji još uvijek čekaju da se završi kompletna procedura. I, evo, obzirom da u samom pitanju nije bilo specificirano da je riječ isključivo o ovoj temi, ja u ovome trenutku ne mogu reći sve detalje, pa, evo, ako se slaže uvaženi zastupnik Magazinović ja ću mu to vrlo brzo u pisanoj formi dostaviti, dati stav i moj i Vijeća ministara i dati prijedlog narednih naših koraka. U svakom slučaju Komisija je praktično dejtonska kategorija i u tom smislu je svi moramo, moramo poštovati bez obzira na odluke bilo koje druge institucije na nivou Bosne i Hercegovine. Hvala.
Hvala Vama. Komentar, zastupnik Magainović. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajućem. Prihvatam prijedlog da da pismeni odgovor, slažem se sa njim da je to dejtonska kategorija i da je strašno ovo što je Predsjedništvo uradilo. Slažem se i 4 sa onim što je on također rekao u ekspozeu da se mora promijeniti naš odnos prema prirodnom i kulturno-historijskom naslijeđu i kulturi uopšte i nadam se da ovi potezi Predsjedništva nisu ta promjena. Kad mi budete odgovarali predsjedavajući, molim Vas da se u odgovoru osvrnete i na pitanje da li je jedna od prvih odluka Komisije u sastavu bez stranaca bila da se odobri izgradnja poslovnog objekta na temeljima Tašlihana iza Gazi Husrev-begovog bezistana na Baščaršiji koja nije godinama mogla dobiti dozvolu jer stranci to nisu dozvoljavali? I da li je tačno da je firma koja će ili projektovati ili izvoditi povezana sa jednim od članova Komisije? Dakle, krenulo ljude kad su stranci otišli. Hvala vam.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnica Maja Gasal-Vražalica ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući i pozdravljam sve prisutne. Dakle, putem medija je građanstvo Bosne i Hercegovine upoznato sa aferom „Hrvatska žena“ Livno. Dosta toga se kroz medije saznalo i neki mediji su se zaista udubili u tematiku i dostavili sve relevantne podatke, no međutim mene od strane Vjieća ministara kao najrelevantnijeg tijela, koje je i odobrilo 100.000 KM, zanima sljedeće – Da li je, sukladno Odluci o kriterijima za dodjelu sredstava za sufinansiranje projekata institucija kulture u Bosni i Hercegovini za 2016. godinu, Udruga „Hrvatska žena“ Livno zaista ispunjavala sve u ovoj Odluci propisane kriterije? Zašto je Udruga „Hrvatska žena“ Livno dobila 100.000 KM, a Franjevački samostan Kraljeva Sutjeska za konzerviranje i restauriranje knjiga Franjevačkog samostana samo 1.000 KM? Koji je tačan datum početka i završetka projekta koji je Udruga „Hrvatska žena“ Livno navela u svom pisanom obavještenju koji je bila dužna dostaviti u roku od 15 dana od dana zaključivanja ugovora? Da li ste dobili periodična i završna izvješća o namjenskom utrošku sredstava prema obrascu za narativno izvješće i obrascu za finansijsko izvješće koje je sastavni dio Zakona o proračunu institucija Bosne i Hercegovine, odnosno propisano tim Zakonom? Šta ćete vi kao Ministarstvo poduzeti budući da smo putem medija upoznati s tim da se subjekat u čuje se ime apliciralo za 100.000 KM odrekao tih sredstava? Hvala.
Hvala lijeo. Ministar u Vijeću ministara, ministar civilnih poslova, gospodin Osmanović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Udruga „Hrvatska žena“ Livno je aplicirala za dodjelu sredstava za projekat „Sanacija i rekonstrukcija“ radi očuvanja kulturno-povjesne baštine u skladu sa Odlukom o kriterijima za dodjelu sredstava za sufinansiranje projekata institucija kulture u Bosni i Hercegovini za 2016. godinu. Komisija je razmatrala zahtjev za dodjelu sredstava u oblasti kulture, izvršila vrednovanje projekta, te sačinila Prijedlog odluke koju je Vijeće ministara BiH usvojilo na sjednici održanoj 04.10.2016. godine. Vrednovanje projekta vrši se prema kriterijima i bodovima navedenim u evaluacionom obrascu koji je sastavni dio Odluke o kriterijima. Komisija ima 5 diskreciono pravo da ocijeni svaku aplikaciju prema evaluacionom obrascu, a Vjieće ministara BiH donosi konačnu odluku o dodjeli sredstava. Početkom, početak projekta Udruge „Hrvatska žena“ Livno je 01.10.2016. godine, a završetak 31.12.208. godine. Ugovor o dodjeli sredstava je potpisan 23.01.2017. godine, a sredstva su doznačena korisniku 27.01.2017. godine. U mjesecu aprilu ove godine korisnik je obavijestio Ministarstvo da nisu započeli sa realizacijom podržanog projekta. Dva mjeseca nakon toga Udruženje građana „Hrvatska žena“ je obavjestilo Ministarstvo civilnih poslova BiH da su odustali od realizacije projekta i zatraženo je uputstvo za povrat dodijeljenih sredstava. Udruženje je 28.06.2017. godine izvršilo povrat dodijeljenih sredstava na Jedinstveni račun trezora, a dokaz o istom je uplatnica koja je dostavljena Ministarstvu civilnih poslova. Hvala.
Hvala Vama. Zastupnica, komentar. Izvolite.
Hvala uvaženom ministru što me upozno sa tehničkim detaljima koje sam ja već iz prošlog odgovora saznala i upravo iz tog odgovora inicirala ovo dodatno zastupničko pitanje. Međutim, ja Vas molim ministre da Vaše službe, sukladno ovom Vašem odgovoru, dostavi i pisani odgovor i priložite Izvještaj Komisije koja je vrednovala Udrugu „Hrvatska žena“ Livno sa 100.000 maraka, a Kraljevsku Sutjesku, dakle niste mi odgovorili zašto su oni dobili 1.000 KM, a „Hrvatska žena“ Livno 100.000 KM, tako da bih iz tog Izvještaja Komisije koja je vršila vrednovanje svih aplikanata se moglo razaznati da li Bosna i Hercegovina, odnosno Vijeće ministara na čelu sa predsjedavajućim i dalje dodjeljuje sredstva građana Bosne i Hercegovine po principu ko ima višerangiranog, višerangiranu osobu na nekom položaju unutar Bosne i Hercegovine kako bi sredstva građana Bosne i Hercegovine dobivali samo ti koji imaju zaštitna leđa unutar vlasti u Bosni i Hercegovini.
Hvala lijepo. Riječ ima uvaženi zastupnik Mirsad Isaković. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Želim da pozdravim sve prisutne i zaželim uspješan rad ove sjednice. Moje pitanje je upućeno predsjedavajućem Vijeća ministara, a naravno moglo je biti signirano i na sve one koji su obnašali ovu funkciju od 2004. godine do danas. Ono glasi – Zašto Vijeće ministara nikada nije formiralo međuministarsko vijeće koje je shodno Zakonu o osnivanju IGA-e imalo jednu od ključnih uloga u radu ove Agencije? Kratko obrazloženje: U radu IGA-a su evidentni problemi koji su kulminirali zadnjih nekoliko godina. S obzirom da je državna agencija koja ima zadatak da omogući privrednicima lakši izvoz i poslovanje sa inostranstvom, te da je u Zakonu o osnivanju Izvozno-kreditne agencije BiH predviđeno osnivanje međuministarskog vijeća nejasno je zašto to do danas nije učinjeno. 6
Hvala lijepo. Predsjedavajući Vijeća ministara, gospodin Denis Zvizdić. Izvolite.
Hvala. Dakle, Zakon o osnivanju Izvozno-kreditne agencije BiH, Parlamentarna skupština BiH je usvojila 2004. godine, od tada do danas su promjenjena četri saziva Vijeća ministara BiH. Vi ste u pravu kad kažete da je članom 15. navedenog Zakona predviđeno formiranje međuministarskog vijeća kao jedne vrste nadzornog organa Izvozno-kredite agencije BiH i Zakon predviđa, i to je jako važno kazati, da međuministarsko vijeće čine ministar finansija i trezora BiH, ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH i po dva predstavnika vlada entiteta iz reda ministara nadležnih ministarstava. Koliko ja znam, praktično niti jedno Vijeće ministara nije formiralo međuministarsko vijeće, i u tom smislu Vaša konstatacija je potpuno tačna, ali što se tiče ovoga saziva Vijeća ministara mi smo već odmah na početku mandata vrlo jasno uočili probleme koji su očito kulminirali u zadnje vrijeme kada govorimo o Izvozno- kreditnoj agenciji BiH. Nismo usvojili njihov Izvještaj niti za '15., nismo usvojili njihov Izvještaj niti za 2016. godinu, nismo usvojili Izvještaj o radu Upravnog odbora, niti o radu Izvozno- kreditne agencije i odmah smo o tome obavjestili uvaženu Parlamentarnu skupštinu BiH. I, kao što znate i vi, Predstavnički dom Parlamentarne skupštine, je u maju prošle godine formirao Istražnu komisiju kako bi se utvrdilo stanje u Izvozno-kreditnoj agenciji BiH. Obzirom, dakle, da nismo usvojili izvještaje pretpostavljam da je to bio razlog zbog čega na Vijeću ministara BiH nije došao prijedlog od dva resorna ministarstva o formiranju međuministarskoga vijeća. I, naravno, čim takav prijedlog dođe, a već sam rekao ko čini međuministarsko vijeće i ko može inicirati prijedlog takve odluke, jasno je da će on biti razmatran i odobren od strane Vijeća ministara. Ali isto tako moram kazati da za nas veoma važnu ulogu igra Parlamentarna skupština koja je svoj ispravan angažman pokazala i formiranjem navedene Istražne komisije, tako da mi očekujemo zaista da nam se prezentira pravno i činjenično stanje stvari u ovoj Agenciji, kako bi Vijeće ministara, u skladu sa našim nadležnostima, mogla donijeti ispravne odluke, iako praktično, kao što znate, osnivači praktično Izvozno-kreditne agencije su entiteti i oni su oni koji ustvari imaju ključna upravljačka prava i koji koriste, naravno, sredstva Izvozno-kreditne agencije. Dakle, očekujemo rezultate rada Istražne komisije, do tada smo mi definirali naše stavove neusvajanjem izvještaja, ali ono što je sigurno nekakav oblik Izvozno-kreditne agencije je potreban Bosni i Hercegovini i odmah poslije izvještaja Istražne komisije mi ćemo dati naš prijedlog u kom pravcu i na koji način treba da organiziramo instituciju koja je važna za sve privredne subjekte u Bosni i Hercegovini.
Hvala lijepo. Komentar. Izvolite
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja sam član ove Komisije o kojoj je govorio predsjedavajući Vijeća ministara i mene ovako malo iznenađuje zato što nigdje ne spominje predsjedavajući pitanje odgovornosti, ovo je suštinsko pitanje, pitanje odgovornosti. I s druge strane, kad govorite o ovom Zakonu u članu 7 15., interesantno je da niste spomenuli stav (1) i stav (3). Ja ću ga pročitati – Direktor i zamjenik, stav (1), dakle direktor i zamjenik direktora IGA-e obavezni su da polugodišnje podnesu informaciju o poslovanju IGA-e međuministarskom vijeću, a ne Vijeću ministara. Dakle, s jedne strane i stav (3) – Međuministarsko vijeće razmatra podnesenu informaciju i donosi smjernice koje su, ovo podvlačim, obavezujuće za rad IGA-e. Dakle, puna odgovornost je na međuministarskom vijeću, ovaj, Ministarsko vijeće ne mora ni da razmatra ovo, jer nije, ovaj, u ovom Zakonu ne kaže se da Ministarskom vijeću, ovaj, se ispostavlja informacija i donosi. Dakle, potpuno apsurdno, a pitanje odgovornosti u svakom slučaju je Agencije i menadžmenta Agencije. Ono što želim ovdje napomenuti je da se radi o jako velikim iznosima. Informacije radi o nekoliko stotina miliona je u pitanju, dakle, a znamo samo za penzionere u Federaciji da treba 160 miliona. Dakle, ovo je jako ozbiljna informacija i jako [[poslanik se upozorava na vrijeme]] ozbiljno pitanje koje bi trebalo da razmotrimo. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Denis Bećirović, pitanje. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući. Moje pitanje je vezano za odnos bivšeg premijera i aktuelnog predsjednika Republike Srbije, Aleksandra Vućića, prema državi Bosni i Hercegovini, i to pitanje upućujem predsjedavajućem Vijeća ministara BiH, gospodinu Zvizdiću. Naime, i nama i široj javnosti je poznato da je Vučić učestvovao u opsadi glavnog grada međunarodno priznate Republike BiH. Poznato je da je 1997. u Skupštini Srbije dao skandaloznu izjavu da za jednog Srbina treba ubiti stotinu Bošnjaka. 2007. je postavljao table sa natpisom „Bulevar Ratka Mladića“, 2015. je otvoreno negirao konačne i obavezujuće odluke Ustavnog suda BiH. 2016. godine u Skupštini Srbije, citiram, izjavio je da je Srbija Dejtonskim mirovnim sporazumom izgubila Vozuću, Ilidžu, Rajlovac, Kupres, Grahovo. Postavljam pitanje kako Srbija može izgubiti nešto što nije nikada posjedovala i što nikada neće ni posjedovati? Sve su to, dakle, manje više poznate činjenice. Ono što je nepoznato i to jeste pitanje premijeru Zvizdiću – Na bazi kojih argumenata, gospodine Zvizdiću, Vi Vučića predstavljate u pozitivnom svjetlu i, kako kažete, on je prijatelj Bosne i Hercegovine? Možda mi tih argumenata nemamo, pa ako je moguće da nam kažete s kojim argumentima Vi tvrdite da je on prijatelj Bosne i Hercegovine?
Hvala lijepo. Predsjedavajući Vijeća ministara, gospodin Zvizdić. Izvolite.
Dakle, potpuno je jasno opredjeljenje Vijeća ministara BiH, u čije ime ja govorim, jeste dalji razvoj dobrosusjedske saradnje sa fokusom na naše prve susjede, posebno Srbiju, Hrvatsku i Crnu Goru. I razvoj dobrosusjedske saradnje mora biti utemeljen na razvoju nekih od najvažnijih prioriteta i sektora bitnih za sve države, kao što je, naravno, ekonomska saradnja, infrastrukturna saradnja, društvena saradnja, kulturna saradnja, politička saradnja, itd. I mi i dalje u potpunosti ostajemo opredijeljeni za takvu vrstu saradnje kako bi stvorili uvjete za procese 8 pomirenja koje, naravno, mora biti bazirano na istinitim, relevantnim, historijskim činjenicama, ali i na procese koji će u budućnosti značiti dalju integraciju regiona koja, naravno, ne ugrožava individualni napredak svake od država Zapadnog Balkana ka evropskim integracijama, ali znači porast vanjskotrgovinske razmjene, znači zajedničke nastupe na trećim tržištima i znači bolju saradnju u oblasti kulture, obrazovanja i svih drugih vrsta društvenih djelatnosti. Mi kao legalisti poštujemo suverenitet i teritorijalni integritet i legalno izabrane organe i dužnosnike naših susjednih država. Naša obaveza i dužnost je da sa njima sarađujemo štiteći, naravno, ustavni poredak, suverenitet i integritet Bosne i Hercegovine. I u tom smislu mislim da, ja govorim o zadnje dvije godine, da ta saradnja ide uzlaznom putanjom i da, naravno, nije bilo nikakvih oficijelnih poteza ili aktivnosti koje bi značajno, ili na bilo koji način, ugrozili ovo o čemu sam govorio, a riječ je, naravno, o suverenitetu, teritorijalnom integritetu i međunarodno-pravnom subjektivitetu Bosne i Hercegovine imajući u vidu da i mi ovdje i naši susjedi treba da poštujemo Ustav BiH i ukupan Dejtonski mirovni sporazum. Hvala.
Hvala. Komentar. Izvolite.
Razgovor i saradnja da, ali predstavljanje ljudi koji nisu dobronamjerni prema Bosni i Hercegovini kao prijatelja Bosne i Hercegovine, mislim da nije dobra politika. Naši dokazani prijatelji u Srbiji su ljudi poput Nenada Čanka, Sonje Biserko, Nataše Kandić, Čedomira Jovanovića, i za te ljude možemo reći, i njima slične, da su prijatelji Bosne i Hercegovine. Vučić to još uvijek nijednim konkretnim potezom nije pokazao. On i dalje negira legalne planetarno, na Međunarodnom sudu dokazani genocid, za njegovo vrijeme, u njegovom mandatu je legaliziran genocidni četnički pokret, on i dalje negira odluke Ustavnog suda BiH i on doista ne zaslužuje da ga bilo koji zvaničnik Bosne i Hercegovine nazove prijateljem. To da se mora razgovarati, to nam je jasno, ali mislim da u toj komunikaciji treba voditi računa kako i na koji način pojedine političare oslovljavati. Da završim, Vučić retoriku mijenja, ali svoju ćud nije promijenio.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Ma, neki ne mijenjaju ni retoriku ni ćud, no ja se neću baviti tim nekim prošlim stvarima oko kojih se nikad nećemo složiti, jasno je ko ovdje ovakve stvari razgrađuje u Bosni i Hercegovini. Moje pitanje se odnosi na sadašnjost, a i na budućnost Boga mi. S obzirom da smo iz medija saznali da je izgleda Nezavisni operator sistema počinio ozbiljne nezakonitosti pa i koruptivne radnje, ja znam da uvaženi predsjedavajući Savjeta ministara nema tu direktne nadležnosti, ali sam u svom pitanju ga zamolila da nam prikupi informacije. Te nezakonitosti 9 jedino se mogu platiti tako što će građani ove zemlje, da bi pokrili još jednu koruptivnu aferu, platiti kroz novo povećanje cijena električne energije. Naime, Nezavisni operator sistema je 5. juna donio Odluku o kreditnom zaduženju od 2.300.000 u svrhu kupovine poslovnog prostora za potrebe izgradnje Rezervnog centra za upravljanje. Prethodno su raspisali javni poziv za nabavku prostora uz vrlo čudan uslov, kažu da je 300 metara od promenade na Palama, baš tu. I gle čuda, samo jedna zgrada zadovoljava taj uslov. Mene zanima, i zamolila bih predsjedavajućeg ako je skupio informacije da nam kaže – Da li je DERK odobrio ovo kreditno zaduženje? Ukoliko nije – koje su mjere poduzeli da zaustave nezakonito ponašanje NOS-a i kršenje Zakona o osnivanju NOS-a? Na koji način će se vraćati ovaj kredit s obzirom na to da je budžet NOS-a baziran na tarifi koju odobrava DERK, a finansijska sredstva kroz tarifu se prihvataju na osnovu realnih i odobrenih troškova prihvaćenih od DERK-a? Da li su saglasnost na Odluku o kreditnom zaduženju dali vlasnici NOS-a, entiteti, koji svoja vlasnička prava ostvaruju putem Upravnog odbora, odnosno da li su članovi Upravnog odbora kod glasanja imali saglasnost entitetskih vlada i da li je uopšte urađen elaborat o tome da li je NOS-u potreban Rezervni centar takvog obima, s obzirom na razvoj informacionih i telekomunikacionih tehnologija i da li je taj elaborat odobren od strane DERK-a? Zahvaljujem se.
Hvala lijepo. Riječ ima predsjedavajući Vijeća ministara, gospodin Denis Zvizdić. Izvolite.
Hvala najljepša. Hvala uvaženoj zastupnici Pandurević na postavljenom pitanju. Iako je, u skladu sa Poslovnikom o radu Predstavničkog doma, predviđeno da se postavi samo jedno kratko pitanje ja ću odgovoriti na ova jer je riječ o jednom pitanju koje je subanalitički podijeljeno i vezano je za istu temu. Prije toga moram kazati zaista da sam i ja začuđen određenim normama i rješenjima o nekim zakonima koji su usvojeni prije ovoga Vijeća ministara BiH i za koje ja osobno nikada ne bih glasao, jer smatram da stavljaju Vijeće ministara u potpuno neravnopravan i nekorektan položaj, pa tako i ovaj zakon u kojem mi služimo samo kao poštansko sanduče u koje entiteti ubace svoje želje a mi izglasamo te njihove želje i imena i Upravnom odboru NOS-a, ista stvar je i u Vijeću Agencije za lijekove, itd., tako da sam još uvijek jako začuđen da su takva zakonska rješenja mogla uopće biti prihvaćena i da se na takav jedan nekorektan položaj nipodaštavanja Vijeće ministara stavilo u tu funkciju. Ja sam prikupio sve odgovore na ova pitanja. Ovdje ima skoro sedam ili osam stranica odgovora, ja nemam vremena, naravno, sve to da čitam, dostaviću Vam to u pisanoj formi, ali pročitaću samo najvažnije dijelove za svako od podpitanja. Dakle, evropska je praksa da Operator prijenosnog sistema ima Rezervni kontrolni centar za eventualnu nedostupnost Glavnog kontrolnog centra, do kojeg može doći tokom specifičnih događaja kao što su određene katastrofe, tehnički problemi ili eventualno teroristički i drugi napadi. Rezervni kontrolni centar nudi istu funkcionalnost pri čemu od Glavnog mora, odnosno mora biti geografski odvojen, ne smije biti u istoj zgradi. Međusobna povezanost, zavisnost elektroenergetskog sistema uslovila je razvoj zajedničkih pravila koja trebaju biti primijenjena, kako u zemljama Evropske unije, tako i Energetskoj zajednici, pa samim tim i Bosni i Hercegovini, a riječ je o direktivama i uredbama iz Trećeg energetskog paketa kao što je Direktiva 2009/72 o zajedničkim pravilima za unutrašnje 10 tržište električne energije ili Uredba 714/2009 o uvjetima za pristup mreži za prekograničnu razmjenu električne energije. U vezi sa Vašim prvim podpitanjem – da li je Državna regulatorna komisija za električnu energiju DERK odobrila ovo kreditno zaduženje, odgovor je da DERK nije odobrio kreditno zaduženje za kupovinu objekta, odnosno prostora poslovne zgrade za potrebe Rezervnog centra. Prema važećim zakonskim okvirima DERK nema nadležnost sankcioniranja eventualnog nezakonitog ponašanja NOS-a, odnosno kršenja Zakona o osnivanju nezavisnog operatora sistema za prenosni sistem u Bosni i Hercegovini, a to, nažalost, u ... rješenja nema ni Vijeće ministara. Da ima reagovali bi odmah. Vaše drugo podpitanje – na koji način će se vraćati ovaj kredit, s obzirom na to da je budžet NOS-a baziran na terifi koju odobrava DERK, a finansijska sredstva kroz tarifu se prihvataju na osnovu realnih i odobrenih troškova prihvaćenih od DERK-a, odgovor je da prema DERK-ovoj Metodologiji za izradu tarifa za usluge prijenosa električne energije Nezavisnog operatora i sistema pomoćne usluge tarifa za rad Nezavisnog operatora sistema namijenjena je za pokrivanje troškova rada NOS-a koji nastaju obavljanjem djelatnosti propisanim članom ... Zakona o osnivanju Nezavisnog operatora sistema za prijenosni sistem u Bosni i Hercegovini. Napominjem da zakon u navedenim članovima, odnosno u cijelom tekstu prepoznaje jedino Centralni kontrolni centar ali ne spominje Rezervni kontrolni centar. Prema tome, nije poznato na koji način upravljački organi NOS-a, obzirom da nisu dobili odobrenje za to, planiraju otplatiti ovaj kredit koji bi se iskoristio za investiranje djelatnosti koje nisu obuhvaćene Zakonom. U vezi sa trećim Vašim podpitanjem – da li su saglasnost za Odluku o kreditnom zaduženju dali vlasnici NOS-a, odnosno entiteti, odgovor je da u ovome trenutku nije poznato. Iako je DERK poslao pismo entitetima nije uopće poznato, niti je bilo ko dobio odgovor da li su vlade entiteta dale saglasnost za kreditno zaduženje, a isto tako nije poznato da li je Vlada Federacije BiH donijela bilo koji akt koji se odnosi na Rezervni centar upravljanja. I konačno, četvrto podpitanje – da li je uopće urađen eleborat o tome da li je NOS-u potreban Rezervni centar ovoga obima, obzirom na razvoj informacionih i telekomunikacionih tehnologija, te da li je taj elaborat odobren od strane DERK-a, odgovor je da DERK-u nije dostavljen bilo kakav elaborat o Rezervnom kontrolnom centru, niti bilo koji dokument koji bi predstavio njegov obim, odnosno tehničke karakteristike, ... i dinamiku ispostave samih sredstava. Ja ću Vam naravno u pisanoj formi dostaviti širi odgovor.
Hvala lijepo. Odgovor je trajao duže od tri minute, a mi namjerno nismo prekidali predsjedavajućeg Vijeća ministara, smatramo da to ne treba da radimo kada je u pitanju čelni čovjek Vijeća ministara, ali bih zamoli da se, ovaj, držimo tog vremena. Komentar, uvažena zastupnica Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se uvaženom predsjedavajućem Savjeta ministara. Zamolila bih da mi to dostavite i pisano. Ja ću reći još jedno, Vlada Republike Srpske je stava bila da Rezervni centar 11 treba da bude na teritoriji grada Istočno Sarajevo koji se, i taj njihov stav se u javnom pozivu ... sužava na Pale. Ako imamo u vidu ko je dobio taj, odnosno koja zgrada je zadovoljila uslove, kada vidimo ko su članovi Upravnog odbora NOS-a bojim se da ovdje imamo ozbiljnog posla za Tužilaštvo BiH i da je riječ o partokratskom kriminalu i korupciji. Hvala vam.
Hvala Vama. Riječ ima uvažena zastupnica Diana Zelenika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Srdačno pozdravljam sve nazočne u dvorani. Shodno nazivu emisije televizije Unsko-sanskog kantona koja kaže – kupujmo domaće, gradimo Bosnu i Hercegovinu, moje pitanje je usmjereno Vijeću ministara, točnije Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, a postavljam ga u ime poljoprivrednika. Pitanje glasi – Što je uradilo Vijeće ministara BiH, odnosno Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH na poboljšanju položaja poljoprivrednika, odnosno poljoprivredne proizvodnje u Bosni i Hercegovini, a imajući u vidu i zahtjeve poljoprivrednika koji su istakli putem svojih udruženja i u Federaciji BiH i u Republici Srpskoj, a u vidu uvođenje prelimana na uvoz poljoprivrednih proizvoda, ograničenja na uvoz sezonskog voća i povrća kada domaćih proizvoda ima dovoljno na tržištu, uvođenja strože kontrole na uvoz poljoprivrednih proizvoda, s obzirom na činjenicu da se uvozi jako puno nekvalitetnih proizvoda, odnosno proizvoda koji ne mogu proći na tržištu Evropske unije a završavaju na našem tržištu? Ukoliko će vaš odgovor podrazumijevati zabranu ili ograničavanje uvođenja mjera zaštite domaće proizvodnje, pozivajući se na potpisane međunarodne ugovore od strane Bosne i Hercegovine, onda tražim preciznio da mi se navedu međunarodni ugovori koji sprječavaju uvođenje mjera zaštite domaće proizvodnje, odnosno odredbe koje to zabranjuju. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Imamo li predstavnika Vijeća ministara za odgovor? Nema. Onda nećemo dobiti odgovor na ovo pitanje. Neka se postupi po Poslovniku u odnosu na ovo pitanje. Uvaženi zastupnik Damir Arnaut ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem. Pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara. Ja od početka maja u više navrata od vaše ministrice za ljudska prava, gospođe Borovac, pokušavam dobiti odgovor na pitanje – koji je stav tog Ministarstva, odnosno Vijeća ministara o izjavama načelnika sarajevske Općine Novi Grad o tome ko može ili ne može biti Bošnjak, a koje izjave uključuju pseudo-naučne tvrdnje poput onih iz najmračnijih vremena Evropskog kontinenta. Nakon nekoliko pokušaja ministrica je odgovorila da to Ministarstvo, citiram – nije nadležno za zauzimanje stavova o ovakvim izjavama kao i da, opet citiram – nema obavezu pokretanja aktivnosti radi kršenja ljudskih prava, zatvoren citat. 12 S obzirom da ovakav pristup potpuno odstupa od pristupa sestrinskih ministarstava u regiji, kao i da je predmetni zvaničnik imao slične izjave o drugim kategirijama poput, citiram ga – Većina žena koje djeluju kroz ženske organizacije u javnoj komunikaciji pokazuju izuzetno visoku dozu frustracije. Mislim da se uglavnom radi o različitim ličnim frustracijama koje se dodatno povećavaju djelovanjem kroz ženske organizacije, a onda se pokušavaju liječiti djelovanjem u javnom prostoru. Načelnik Općine Novi Grad. E sad, s obzirom da u Vašem ekspozeu kao jedan od prioriteta stoji, na strani 7, citiram – osiguranje ravnopravnosti građana i, opet citiram – ukidanje svakog oblika i vrste diskriminacije i segregacije, strana 26 Vašeg ekspozea, a Vaša ministrica za ljudska prava kaže da to nije nadležnost njenog Ministarstva, moje pitanje je onda – Da li iko u Vijeću ministara radi na ovim prioritetima iz Vašeg ekspozea i ako radi šta onda radi po pitanju stavova poput ovih načelnika navedene općine? Zahvaljujem. Pitanje predsjedavajućem.
Hvala lijepo. Dakle, ja koliko vidim, hoće li neko iz Vijeća ministara dati odgovor?
Postavio sam pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara ...
Dobro. Dakle, ja molim zastupnike da govore kad dobiju riječ, a dobiće riječ svako ko ima pravo po Poslovniku. Dakle, mi nemamo odgovora u ovom trenutku iz Vijeća ministara i molim da se postupi u skladu sa Poslovnikom.
/nije uključen mikrofon/
Izvolite, imate komentar.
Gospodine predsjedavajući, pa nemojte Vi sada bar silovati Poslovnik. Postavio sam usmeno pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara u skladu sa Poslovnikom više od 24 sata unaprijed. Predsjedavajući Vijeća ministara je ovdje, želim da se zapisnički konstatuje da odbija dati odgovor, jer Poslovnik kaže – ukoliko ne da odgovor na sjednici na kojoj je usmeno pitanje postavljeno dužan je usmeni odgovor dati na idućoj sjednici Doma predviđenoj za usmena pitanja. Prema tome, nema ovdje odgovora u pisanoj formi, ne može predsjedavajući bježati od ovog pitanja. Insistiram na odgovoru. Šta je problem? Ovo je iz Vašeg ikspozea, stranica 7 i 26. Dobili ste pitanje više od 24 sata unaprijed postavljeno Vama gospodine predsjedavajući, tiče se stvari koje ste Vi obećali u ovom ekspozeu, i ja insistiram na ovom odgovoru. Ja sam prošle sedmice bio na zasijedanju Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope i to sam iskoristio kao priliku da sugovornike, uključujui i članove PSVE-a, izvjestitelja za Bosnu i Hercegovinu i zvaničnike Vijeća Evrope upoznam sa svim ovim činjenicama, uključujući sa 13 onim šokantnim odgovorima o navodnoj nenadležnosti resorne ministrice. Rečeno mi je da je to dobro različito od ružičaste slike o stanju ljudskih prava kojim ona predstavlja, te se čini da [[poslanik se upozorava na vrijeme]] rozom bojom ... bilo da je u pitanju ekonomska situacija, stopa nezaposlenosti ili evo čak i ljudska prava. U skladu s Poslovnikom insistiram da dobijem usmeni odgovor na idućoj sjednici.
Hvala Vam lijepo. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne možemo, ne možemo sada, završili smo, ovaj ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ja nisam rekao, naravno, da odbijam odgovor i nemojte stavljati takve konstatacije u moje ime. Nema nikakve potrebe da se uzbuđujete, odgovor ćete dobiti na narednoj sjednici, ali mi ćemo odrediti ko će ispred Vijeća ministara dati odgovor. Onaj ko je resorno nadležan daće odgovor za to pitanje.
Hvala lijepo. Molim da se postupi u skladu sa Poslovnikom kada je ova stvar u pitanju. Riječ ima uvaženi zastupnik Amir Fazlić. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući. Moje pitanje je naslovljeno na ministra sigurnosti. Vidim da nije tu ali očekujem da ima neko iz Ministarstva da da odgovor. Pitanje glasi, proteklih nekoliko godina bili smo u prilici pratiti sudbinu decertificiranih policajaca i ovlaštenih službenih lica iz policijskih struktura – Da li je taj problem riješen, te da li su radno-pravni statusi ovih lica riješeni? Jedno kratko obrazloženje: Naime, od 1998. godine traje agonija decertificiranih ovlaštenih službenih lica. Nekima su trajno oduzeta prava na rad .../ne razumije se jer predsjedavajući Džaferovića govori u isto vrijeme/... privremeno. Obzirom da se radi o živim ljudima koji imaju porodice, a prema mnogobrojnim, a prema mnogima je učinjena strašna nepravda potrebno je provjeriti kako danas žive, gdje su i kako su im riješeni radno-pravni statusi. Nekih od njih se sjećamo kada su štrajkovali glađu ispred OHR-a. 14
Hvala lijepo. Imamo li odgovor iz Vijeća ministara? Imate li komentar?
Pa, evo, ja očekujem odgovor na sljedećoj sjednici ... [[ne razumije se zbog predsjedavajućeg Džaferovića]]
U redu, hvala Vam lijepo. Dakle, usmeni odgovor. Uvaženi zastupnik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Koristim priliku da pozdravim sve prisutne u sali. Moje pitanje je upućeno ministru vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, gospodinu Šaroviću. Naime, neusvajanjem Zakona o trištu i transportu električne energije i gasa na državnom nivou Bosna i Hercegovina je dobila sankcije od strane Energetske zajednice. Energetska zajednica je kroz date sankcije pozvala Evropsku komisiju da razmotri potrebu nastavka ulaganja u Bosnu i Hercegovinu na polju električne energije. Produženje sankcija za Bosnu i Hercegovinu znači nastavak zabrane pristupa svim fondovima Evropske unije za podršku energetskom sektoru ali i sredstvima obezbijeđenim u okviru Berlinskog procesa kao i nekih drugih međunarodnih institucija. Ukratko stotine miliona eura je već nepovratno izgubljeno zbog neusvajanja ovog Zakona. Obzirom da je Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa nadležno za ovu oblast pitam ministra – Kada će u parlamentarnu proceduru biti upućeno ovo zakonsko rješenje i zašto to do sada nije učinjeno Hvala.
Hvala lijepo. Dakle, i u odnosu na ovo pitanje, koliko vidim gospodin Šarović nije ovdje, će se postupiti u skladu sa Poslovnikom. Imate li komentar?
Pa, komentar, ja očekujem da će na narednoj sjednici biti ovo, dobiti odgovor na ovo pitanje. Ali ono što želim da kažem, evo vidite neusvajanjem ovakvih zakonskih rješenja Bosna i Hercegovina gubi ta nepovratna sredstva. To su već milioni maraka, a, evo, zbog nedostatka novca mi u Bosni i Hercegovini pokrećemo priču, ovaj, tzv. nekih novih finansijskih lijekova kao što je bila akciza, itd. Prema tome, moramo biti ažurni, raditi svoj dio posla i nastojati da što prije dođemo do ovakvih zakonskih rješenja da bi mogli koristiti ove fondove Evropske unije. Hvala. 15
Hvala Vama. Riječ ima uvažena zastupnica Nermina Kapetanović. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, gospođo dopredsjedavajuća, predsjedavajći Vijeća ministara, dame i gospodo. Moje pitanje je upućeno ministarstvu koga predvodi gospodin Šarović koji danas nije ovdje, ali ja ću postaviti ipak pitanje zbog aktuelnosti trenutka – Koje aktivnosti poduzima Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH kako bi pomoglo proizvođačima malina u Bosni i Hercegovini na kvalitetu proizvodnje i izvoza? Svjesni smo činjenice da su očajni malinari u cijeloj državi Bosni i Hercegovini. Malinarstvo kao razvojna šansa u poljoprivredi Bosne i Hercegovine je od izuzetnog značaja. Samo ove godine se očekuje 30 hiljada tona maline. Bosna i Hercegovina je osma u svijetu po proizvodnji malina. Vodeći računa da je u Bosni i Hercegovini 60 hiljada proizvođača koordinacija proizvođača i otkupljivača je neophodna. Neophodno je urediti ovaj sektor na državnom nivou, bez obzira što su to entitetske nadležnosti, zato što proizvođači na nivou Bosne i Hercegovine nisu ujedinjeni. Neophodno je unaprijediti organsku proizvodnju, stvoriti jaku mrežu savjetodavaca i sistem kontrole kvalitete koji su neophodni. I to jesu državne nadležnosti, bar državni nivo to može. Takođe Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa u Bosni i Hercegovini se može i mora uključiti u aktivnosti entitetskih ministarstava i pomoći, kako savjetodavno, tako i kontrolom kvalitete, te finalnim brendiranjem bosanskohercegovačke maline kao konačnog proizvoda koji će se ovdje zamrzavati, pakovati i izvesti kao konačan proizvod, a ne da ga izvozimo Hrvatskoj i Srbiji koji ga prepakuju i naplaćuju 4,5 marke do 5 maraka za 400 grama gotovog zamrznutog proizvoda. Dakle, cijena bi bila onda 10 do 12 maraka gotovog proizvoda. Zašto mi to u Bosni i Hercegovini ne uradimo da to bude naš brend. I potrebno je izdvojiti poticajna sredstva za finalnu obradu proizvoda i brendiranje s ciljem povećanja dobiti. Moje pitanje takođe je apel Ministarstvu civilnih poslova, ponovni apel, molim vas da uradite konačno listu nematerijalne kulturne baštine u smislu brendiranja bosanskohercegovačkih proizvoda u okviru kojih su hrana i poljoprivredni proizvodi. Njihovim brendiranjem će se omogućiti njihova konkurentnost na tržištu, izvoz i prepoznavanje gotovog [[poslanica se upozorava na vrijeme]] poznatog bosanskohercegovačkog proizvoda. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo li odgovor iz Vijeća ministara na ovo pitanje ili ćemo sačekati? Dakle, odgovor, u skladu sa Poslovnikom, na idućoj sjednici od resornog ministra. Imate li komentar?
... da će ovo Ministarstvo i predsjedavajući Vijeća ministara poduzeti sve ono što bude u njihovoj ... 16
Hvala Vam lijepo. Riječ ima uvažena zastupnica Hanka Vajzović. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Pozdravljavam srdačno sve prisutne. Pitanje je upćeno Ministarstvu prometa i komunikacija. Budući da ministar nije danas ovdje i da odgovore na sva pitanja ne mogu dobiti ni na komisiji, ne samo ja, i ostali članovi, jer nemamo iz Ministarstva, zapravo ne desi se ili se rijetko desi da ministar bude prisutan, evo koristim se prilikom da ovdje postavim pitanja. Ja ću ih postaviti iako znam da neću odgovor dobiti, ne samo zato što ministar nije tu, nego zato što je, što ću u komentaru kazati, ukazati na jednu novu praksu da nam se odgovori ovako kao što je došlo iz Ministarstva. Dakle, pitanja su vrlo jednostavna, mogla su biti usmeno odgovorena, u novembru prošle godine pitam zašto do sada nije, u novembru prošle godine prije osam mjeseci sam pitala u vezi sa obilježavanjem graničnih prelaza i postavljanju, postavljanjem prometne signalizacije. Turistička sezona je u tijeku ili je u jeku, pitam – Da li je išta od toga urađeno, a sredstva su osigurana i projektna dokumentacija je završena? Mogli su mi odgovoriti da ili ne. Drugo je pitanje – Koje je aktivnosti Ministarstvo prometa i komunikacija poduzelo u vezi sa sporenjima, mislim na Ugovor, na Pravobranilaštvo, vezani za Centar za obrazovanje iz Širokog Brijega koji se suvereno bavi stručnim osposobljavanjem prijevoznika i vozača, te da li se Ministarstvu prometa i komunikacija uplaćuje 5% sredstava koliko mu pripada od ukupne sume novca što ga prijevoznici i vozači nužno plaćanju Centru za obrazovanje u Širokom Brijegu? Takođe je mogao biti kratak odgovor. Da li je išta, ili da li je i šta Ministarstvo poduzelo u vezi sa sredstvima, to je 1,13 miliona KM prikupljenim [[poslanica se upozorava na vrijeme]] certificiranja prijevoznika u međunarodnom prevozu putnika i roba koja je potom ostalo blokirano na podračunu Vanjsko- trgovinske komore? I četvrto – Da li je Ministarstvo išta ili da li je i šta poduzelo u skladu sa presudom Suda BiH vezano za homologaciju vozila, dijelova, uređaja, opreme, budući da taj roblem datira još iz vremena iz mandata ministra Damira Hadžića?
Hvala lijepo. Dakle, ovdje ne vidim ministra, ima li neko iz Vijeća ministara ko će dati odgovor na ovo pitanje? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dakle, evo imamo da će se dostaviti u pisanoj formi. Izvolite komentar. 17
... vrijeme za komentar.
... naravno iskoristite Vi Vaše vrijeme za komentar.
Pred ovu sjednicu smo dobili, vrlo zanimljivo, identičan tekst, kolega Šepić na svoje pitanje njima upućeno i ja takođe, da će nam odgovoriti u pisanoj formi. Ne znam čemu onda ovo služi. Budući da se vrlo teško mogu od njih dobiti pitanja kvalitetna Klub DF-a će u narednom periodu, za sljedeću sjednicu, inicirati tematsku sjednicu vezano za nagomilane probleme u ovom resoru. Hvala.
Hvala lijepo. U svakom slučaju neka se postupi u skladu sa Poslovnikom, to znači idući put odgovor, usmeno Vi tražite, je li tako?
/nije uključen mikrofon/
Dakle, idući, za iduću sjednicu ...
... kaže da će pismeno.
Dakle, za iduću, biće onako kako odluči Parlament i kako je Poslovnik, dakle, predvidio, za iduću sjednicu odgovor usmeni, je li tako?
/nije uključen mikrofon/
Dakle, molim vas lijepo. Zastupnik Senad Šepić ima riječ. Izvolite.
Hvala lijepa. Ja sam u skladu s Poslovnikom na vrijeme postavio pitanje, imate to ovdje u svojim aktima, dobio sam jutros odgovor da nije moglo se odgovoriti, ovaj, od strane Vijeća ministara, da nismo danas mogli imati odgovor u ovom roku zato što im treba dodatno vrijeme. Radi se o pitanjima koja postavljam dvije godine. A zašto mi ne odgovara i zašto ne prihvaam na to da 18 imamo neku vrstu, kako se zove, pismenog odgovora, razlog je ovaj rok kojeg imamo. Naredne sedmice, koliko sam informisan, treba da se održi zajednička sjednica Vlade Republike Hrvatske i Vijća ministara. Vi zante da sam ja do sada više puta ovdje inicirao da se inicira, odnosno da se traži održavanje te takve sjednice da bi se, između ostalog, riješila pitanja koja se tiču izborne jedinice iz koje dolazim i tiču se velikog broja građana Bosne i Hercegovine i zato vas molim danas, s obzirom, evo, da nemamo ministra, dakle da čujemo od predsjedavajućeg Vijeća ministara – Šta je u pripremi za tu sjednicu urađeno od tih inicijativa koje sam ranije podnosio, a tiču se tri ova osnovna pitanja: Prvo je rješavanje gužvi i zastoja na graničnom prelazu u Unsko-sanskom kantonu i prekategorizacija malograničnih prelaza Tržačka Raštela, Zagrad i Hadžin Potok u granične prelaze za međunarodni saobraćaj ljudi i roba. Neću ponavljati obrazloženje, jako sam puno do sada o tome govorio. Drugo je stavljanje u funkciju Unske pruge. I treća je realizacija zaključaka Bosne i Hercegovine o izgradnji odlagališta Trgovska Gora. Dakle, ovo pitanje i ova pitanja su toliko aktuelna i toliko su važna i za veliki broj ljudi u Bosni i Hercegovini prevažna pitanja, prevažna su za cijelu zemlju, nema tu prostora da se nešto sad posebno, ovaj, dopisujemo, da šaljemo jedni drugima neka, neke pismene odgovore. Ja znam da je ministar Jusko već do sada nešto radio oko toga, znam da je ministar Crnadak takođe sa svoje, ovaj, strane imao razgovore sa kolegama u Hrvatskoj, ja se tim ljudima zahvaljujem na tom njihovom angažmanu ali nažalost još uvijek ništa konkretno nije završeno. Zato vas molim da iskoristite ovu priliku, zajedničku sjednicu sa Vladom Republike Hrvatske, da ovo uvrstite na dnevni red i da informišete ovaj Parlament i javnost Bosne i Hercegovine o konačnim rezultatima i konačnom rješavanju ovih pitanja. Hvala
Hvala lijepo. Odgovor će dati predsjedavajući Vijeća ministara, gospodin Denis Zvizdić. Izvolite.
Hvala. Ja ću dati vrlo kratak odgovor iako zaista tražim da u budućim sjednicama i u nastavku našega rada vrlo jasno preciziramo, odnosno sekretar Predstavničkog doma, da li se može postaviti po Poslovniku samo jedno ili više različitih pitanja. Dakle, ja ću samo ovaj put odgovoriti na tri potpuno različita pitanja jer to nije u skladu sa Poslovnikom. Odgovori na pitanja su pozitivni, odnosno na bazi ovoga što je uvaženi zastupnik Šepić kazao, uvršten je u dnevni red naše zajedničke sjednice koja će biti u petak 7. jula, pitanja otvaranja graničnog prelaza Tržačka Raštela, Korudnski Ljeskovac kao i naravno realizacija provedba Ugovora o graničnim, drugim graničnim prelazima između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske kao i Sporazuma o pograničnom prometu, sa fokusom, vjerovatno, na Hadžin Potok u prvoj fazi. Što se tiče razmatranja oblasti prometne infrastrukture biće otvoreno i pitanje koje je već ranije ministar Jusko pokrenuo, a to je pitanje stavljanja u funkciju prekograničnih željezničkih prelaza i funkciju Unske pruge. I konačno tačka dnevnog reda će biti, svakako, i izgradnja odlagališta otpada niske i srednje radioaktivnosti Općine Trgovska Gora – Dvor, Republika Hrvatska. Mi imamo naravno zaključke, oni će biti vrlo jasno precizirani i prezentirani. Nadam se da ćemo donijeti odluke koje će biti prihvatljive i za našeg 19 susjeda Republku Hrvatsku, a zaštitiće, naravno, Bosnu i Hercegovinu u smislu bilo kakvog prekograničnog lošeg uticaja u oblasti zaštite okoliša. Moram napomenuti da nažalost smo ova pitanja aktuelizirali tek sada iako je Prostorni plan Hrvatske, u kojem je precizirana ova lokacija za odlaganje nuklearnog otpada, usvojen za period 2008.-2013. Dakle, veliki broj zastupnika koji danas sjede u ovome Parlamentu su o tome bili obaviješteni već te '08., '09., '10., '11., 12. i '13. i niko nikada nije postavio bilo kakvo pitanje, niti je iko ikada pokrenuo bilo kakvu inicijativu sve do danas. Sada kada pokrećemo tu inicijativu naravno da ona mora biti hitna. Da smo pravovremeno reagovali onda kada je usvojen Prostorni plan, dok istovremeno u Sisačkoj županiji ne postoji ta lokacija predviđena za nuklearni otpad ali postoji u Prostornom planu Hrvatske, mi danas ne bi bili u ovoj situaciji da moramo bukvalno gasiti vatru nad ovim pitanjem. Dakle, da smo pravovremeno reagovali u zadnjih šest godina to bi bilo sasvim drugačije, ali, evo, reagovaćemo sada i očekujemo, naravno, da će naši susjedi prihvatiti našu argumentaciju i da će iz Prostornog plana biti izuzeta ova lokacija kao uopće mogućnost za odlaganje nuklearnog otpada. Istovremeno mi smo obavijestiti, i dalje ćemo to uraditi, sada i zvaničnim putem Republiku Sloveniju, jer po međunarodnim odredbama ugovora država iz koje se izvozi otpad mora, na neki način, biti saglasna sa stavom države blizu koje se deponuje taj otpad. Tako da mislim da su to sve argumenti koji su na strani Bosne i Hercegovine i nadam se da će biti uvaženi.
Hvala lijepo. Dakle, poslovnička odredba jedno pitanje – dvije minute. To je odredba Poslovnika koja jasno stvari propisuje, sve ostalo je izvan toga. Imate komentar. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja bih bio najsretniji, pošto sam više puta jedno pitanje postavljao jednom, bio bih najsretniji da smo dosada ovo imali riješeno, tako da ne bih imao danas uopšte potrebe da o ovome govorim po ko zna koji put. Moram vam reći da sam na neki način čak sebe, kako bih rekao, počeo umarati svim ovim ali ja neću stati dok se ova pitanja ne riješe. Ovo je optimistično što ste kazali, dakle raduje me da ćemo to u tom smislu imati na sjednici, nadam se da će se i održati ta sjednica, i ako treba dodatna neka argumentacija, ako treba dodatni neki pritisak, dodatni neki, kako bih rekao, apel odavde iz ovoga Parlamenta, Vi nam recite, da što više osnažimo poziciju Vijeća ministara i svih vas tamo koji sjedite, dakle da uradite dobar posao za ovu zemlju i za sve njene ljude, jer ustvari bez jednog takvog pristupa, aktivnog ovoga odnosa, korektnog, poštenog, ovoga Parlamenta i vlade ja znam da ne možemo napraviti posao. Ali isto tako, dakle, odgovor vaš, s vaše strane treba biti puno brži, puno efektniji, puno odgovorniji ako hoćemo da se taj rezultat vidi. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Zastupnik Jasmin Emrić ima riječ. Izvolite. 20
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Već su kolegice i kolege postavljali pitanje koje sam i ja najavio, ali s obzirom na važnost istog želim ga ponoviti i naglasiti. Svima nam je poznato da je u zadnjih mjesec dana veoma izražena problematika koja je u vezi sa proizvodnjom maline u Bosni i Hercegovini, a koju je izazvala najava otkupljivača i izvoznika jagodičastog voća da će finalna otkupna cijena maline u ovoj godini iznositi marku i pol. Ova najava, razumije se, uznemirila je i pogodila sve proizvođače maline u Bosni i Hercegovini koji su u zadnjih nekoliko godina u ovoj proizvodnji pronašli mogućnost samozapošljavanja i dio prihoda koji im je neophodan za život. Proizvođači maline su jasno i nedvosmisleno poručili, putem Saveza proizvođača jagodičastog voća u Bosni i Hercegovini, da je cijena od marku i pol, koju su objavili u Udruženju otkupljivača i izvoznika jagodičastog voća Federacije BiH, neprihvatljivo niska, te da će ista, ukoliko se ne promijeni uništiti proizvodnju maline u Bosni i Hercegovini. E s obzirom da s terena dolaze oprečne informacije o tržištu maline na evropskom nivou, te da se ne može sa sigurnošću utvrditi što je izazvalo poremećaj u proizvodnji i otkupu maline u Bosni i Hercegovini, a u skladu s ciljem zadržavanja i spašavanja ove poljoprivredne proizvodnje kao šanse za povećanje zaposlenosti i općih uvjeta za stvaranje prihoda i poboljšanje kvalitete života u ruralnim područjima, postavljam pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara koje glasi – Da li je Vijeće ministara BiH razmatralo Informaciju o aktuelnim problemima proizvođača maline u vezi s najavljenom, od strane otkupljivača, neprihvatljivo niskom otkupnom cijenom maline u ovoj godini, te što će Vijeće ministara poduzeti radi spašavanja proizvodnje maline u Bosni i Hercegovini kao i poboljšanju statusa održivosti i konkurentnosti ove perspektivne proizvodnje jagodičastog voća? Hvala.
Hvala lijepo. Predsjedavajući Vijeća ministara. Izvolite.
Hvala. Evo, iako resorni ministar nije ovdje ja ću dati jedan kratak odgovor, da će on za Vijeće ministara, koje je sutra, pripremiti jednu informaciju sa kojom ćemo vas, naravno, upoznati i u usmenom i u pisanom obliku, ali želim da samo ovdje podvučem par vrlo bitnih stvari, zato što cijelo vrijeme na ovaj način na koji se postavljaju pitanja stvaramo konfuziju unutar proizvođača, privredne zajednice i građana Bosne i Hercegovine jer stalno miksamo nadležnosti. Dakle, zaista se moramo držati nadležnosti koje ima Vijeće ministara BiH. Vi kao Parlamentarna skupština nama proširite naše nadležnosti, dajte nam u nadležnost sve ove zadatke i onda, naravno, imate pravo da pitate šta smo uradili, a mi imamo obavezu to da uradimo. Dakle, pitanje tržišno-cjenovne politike i politike poticaja poljoprivredne proizvodnje u nadležnosti je, ne Vijeća ministara, nego entitetskih ministarstava. Tako da mi uopće ne raspolažemo sa informacijama tokom sezone o uzgoju, prozvodnim količinama, cijenama, načinu otkupa poljoprivrednih proizvoda, itd. Vrlo smo voljni da pomognemo u skladu sa nadležnostima koje ima Vijeće ministara, posebno ćemo dati doprinos osiguranju usklađivanja, koordinacije, primjene i monitoringa propisa iz oblasti poljoprivrede, ali ne možemo diktirati otkupne cijene i subvencije. Da bi te nadležnosti bile potpuno jasne, ako vi mislite drugačije, ja predlažem da 21 Parlamentarna skupština sada donese odluku i naredi entitetskim vladama da povećaju cijene otkupa maline i da 100% povećaju cijene subvencija za jagodičastu proizvodnju i time će stvari biti riješene. Isto tako ja ne prihvatam odgovor u kome će se reći da Parlamentarna skupština nije nadležna da to radi, jer onda smo u kontradikciji. Traži se od Vijeća ministara da radi nešto za što nije nadležno, a Parlamentarna skupština ne može to narediti. Dakle, držimo se zaista nadležnosti. Mi ćemo uraditi sve ono što je u našoj moći, to pitanje smatramo izuzetno važnim. Proizvodnja malina je jedna od najbrže rastućih privrednih grana i proizvodnji u Bosni i Hercegovini. 7% ukupne svjetske proizvodnje malina se proizvodi u Bosni i Hercegovini. Mi se nalazimo među šest zemalja svijeta po proizvodnji malina. Nažalost, dogodilo se da je enormno povećana proizvodnja malina u Poljskoj i zbog toga je došlo do destabilizacije prilika na tržištu proizvodnje i otkupa malina. Inače, u našem regionu i Evropi ispred nas po proizvodnji je samo Poljska i Srbija. Naša proizvodnja je nešto oko 25 do 30 hiljada tona, Srbije je negdje oko 100, Poljske je preko 300, 320 hiljada. Dakle, vodimo brigu o tome, imaćemo informaciju, uradićemo sve, ali ono što je zaista u skladu sa našim nadležnostima. Hvala.
Hvala Vam lijepo. Komentar. Izvolite.
Ja se zahvaljujem predsjedavajućem Vijeća ministara na odgovoru. Naravno, razumijem nadležnosti i sam sam razgovarao sa građanima da pojasnimo situaciju u kojoj Parlamentarna skupština nema dikretnu mogućnost da reagira u aktuelnom trenutku, te da nešto se značajnije u kratkom vremenu promijeni. Međutim kada sam izvršio uvid u Zakon o poljoprivredi, prehrani i ruralnom razvoju, u članu 2. ... sektora, Sektor poljoprivrede, prehrane i ruralnog razvoja obuhvaća, pa pod tačkom i) trgovinu poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima, unutarnju i vanjsku. I tu građani traže da ih država zaštiti, građani kažu – mi želimo da nas država zaštiti, njih uopće ne zanimaju nadležnosti. Ali, naravno, mi moramo uzeti u obzir cjelokupnu ustavnu strukturu Bosne i Hercegovine. Ali s obzirom na aktuelnu problematiku, našu odgovornost i obavezu da pravovremeno reagiramo radi spašavanja velikog broja radnih mjesta koja su nastala samozapošljavanjem i finansijskim ulaganjima od strane naših građana u dosadašnju proizvodnju maline i podignute plantaže gdje su, moramo znati, utrošena značajna [[poslanik se upozorava na vrijeme]] finansijska sredstva koja su važna za daljnju egzistenciju našim proizvođača maline predlažem da Vijeće ministara poduzme aktivnosti kako je i obećao predsjedavajući Vijeća ministara, te u skladu s članom 2. tačka i) i članom 7. Zakona o poljoprivredi, prehrani i ruralnom razvoju pristupi uređivanju trgovine ovim poljoprivrednim proizvodima [[poslanik se upozorava na vrijeme]] a pri tome mislim na unutarnju i vanjsku trgovinu kako je to zakonom i propisano. Hvala.
Hvala Vam. Dakle, mi ćemo odgovor na ovo pitanje, danas je i kolegica Kapetanović postavila to pitanje, dobiti na idućoj sjednici usmeno. Treba svakako pripremiti informaciju i svako u okviru svojih nadležnosti uraditi ono što je njegov posao kako bi se pomoglo poljoprivrednim proizvođačima. 22 Na ovaj način mi smo, poštovane koleginice i kolege, završili sa postavljanjem pitanja. Mi prelazimo sad na utvrđivanja dnevnog reda. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim da napomenem sljedeće. U dnevni red dodate su: Tačka 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-770/17, od 20.03.2017. (drugo čitanje). Tačka 16. Izvještaj o utvrđivanju prijedloga kandidata za imenovanje jednog člana Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine iz srpskog naroda, materijal Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za imenovanje jednog člana Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine iz srpskog naroda, broj: 01,02-34-1-1590/17, od 30.06.2017. Tačka 17. Razmatranje ostavke Mirze Milišića na mjesto člana Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije BiH, broj: 01,02-29-1556/17, od 23.06.2017. i Prijedlog odluke o razrješenju dužnosti člana Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije BiH, akt broj: 01,02-29- 1556/17, od 03.07.2017. Tačka 18. Informacija o zaštiti imovine vlasnika stare devizne štednje položene u slovenskim i srbijanskim bankama, a sve u skladu sa presudom Evropskog suda u Strasbourgu u predmetu 60642/09 Ališić i drugi – predlagači tačke: poslanici Maja Gasal-Vražalica i Denis Bećirović, materijal broj: 01-50-1-1497/17, od 14.06.2017., kako smo odlučili na prethodnoj sjednici, je li tako, da dobijemo zaključke i da o njima glasamo. Tačka 20. Potvrđivanje odluka Predsjedništa BiH (akt Ministarstva odbrane BiH, broj: P- POV-07-03-10-9-47/17, od 21.06.2017. i materijal Predsjedništva BiH, broj: 17-50-1-1948-6/17, od 06.06.2017: a) Razmatranje Odluke Predsjedništva BiH, broj: 01-50-1-1948/17, od 26.05.2017. i b) Razmatranje Odluke Predsjedništva BiH, broj: 01-50-1-1948-3/17, od 26.05.2017. Imamo, dakle, povredu Poslovnika, zastupnik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Član 71. i 72. koji govore o dopunama i izmjenama dnevnog reda i 72. usvajanje dnenog reda, vrlo jasno je propisana procedura, znate je, ne trebam mi ponavljati. S tim u vezi, mi ovdje imamo, dobili smo od službi dokument na kojem stoji usvojeni dnevni red 49. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Ja želim ukazati da dnevni red nije usvojen i definitivno nije usvojen u skladu sa odredbama Poslovnika. Ja sad ne znam je li ovo neki pokušaj prejudiciranja s obzirom da izgleda da ćemo imati dosta puno najava, odnosno prijedloga za dopunu dnevnog reda. Zahvaljujem se.
Hvala lijepo. Sekretaru, molim Vas dajte odgovor. 23
Dobar dan svima. Vidim, uočili smo ovdje, radi se o tehničkoj greški. Znači treba brisati ovu riječ „usvojeni“. Nije još usvojen. Hvala.
Idemo dalje. Dakle, rasprava o dnevnom redu. Zastupnik Senad Šepić. Izvolite.
Hvala lijepa. Ja predlažem da se u dnevni red ove današnje sjednice, s obzirom na hitnost, na važanost, na aktuelnost, uvrsti nova tačka dnevnog reda sa nazivom – Informacija o realizaciji ranijih zaključaka i incijativa o utvrđivanju najniže zagarantirane cijene i sigurnog otkupa poljoprivrednih proizvoda u Bosni i Hercegovini, te prijedlog mjera za odgovor na ove incijative. Kratko obrazloženje: Dakle, posljednjih su dana posebno aktuelne ove teme. Kolege su već i spominjale, ovaj, neki od mojih kolega su spominjali ovo nezadovoljstvo, opravdano nezadovoljstvo, proizvođača maline zbog ucjenjivačkog i lihvarskog odnosa određenih otkupljivača i određivanja neprihvatljivo niske cijene za otkup ovih poljoprivrednih proizvoda. S obzirom da se ovakav odnos ponavlja, kao što je poznato ovdje u Parlamentarnoj skupštini, ja sam više puta dosada predlagao da se utvrdi najniža zagarantovana cijena i da se s druge strane država uključi u smislu da osigura siguran otkup za one proizvode koje podstiče. Ovo nije nikakva novost ovdje za Bosnu i Hercegovinu, ovo su situacije u svim razvijenim zemljama koje imaju poljoprivredu, bave se poljoprivredom, nigdje se poljoprivreda ne može razviti bez toga da država osigura onaj minimum koji će ljudima omogućiti da se mogu razvijati, da mogu planirati, da mogu se posvetiti radu na zemlji umjesto da svoje vrijeme troše tražeći, ganjajući svoja prava i boreći se protiv nekih ucjenjivača, lihvara, otkupljivača, bilo koga. Dakle, s tim u vezi ja sam, evo podržavam ranije incijative, odnosno ranije razgovore u ovom smislu koje su, koje neko od mojih, neko od kolega već spominjao. Dakle, i kratko da prokomentarišem, s obzirom da je predsjedavajući Vijeća ministara, dakle, već rekao vezano za nadležnosti. Nama su poznate nadležnosti, ali ako razmišljamo na način da, recimo, ovu oblast prihvatimo i da na nju damo odgovor koji možemo dati kao Parlamentarna skupština i kao Vijeće ministara, oblast pristupanja Evropskoj uniji je kod nas. Ima jako puno tamo pitanja koja te tiču direktno poljoprivrede pa ih možemo kao takve tretirati. Izvozna politika, zaštita proizvođača, zaštita potorošača, sve su to, recimo, pitanja, nadležnosti koje, na koje mi kao država imamo i mogućnost, a imamo s druge strane obavezu da odgovorimo. Utvrđivanje strategije razvoja poljoprivrede je obaveza koju treba da donese država. Ako s te strane, recimo, mi se uključimo i mi imamo aktivnu tu ulogu sumnjam da će i jedan entitet imati prostor, imati mogućnost da se prema tome odnosi, rekao bih, ovaj, negativno, da to odbija, da se ne uključuje u rješavanje ovoga pitanja. Ali incijativa koju mi trebamo pokazati odavde je neophodna i zato vas pozivam da iskoristimo današnju sjednicu, radi se o situaciji koja ne može čekati neki narednih mjesec-dva dana itd. I s obzirom da već postoje incijative koje sam podnosio unazad dvije godine, uzmite, prelistajte u arhivima prijedloge koje 24 sam dosada davao, dajte nam informaciju i odgovor šta se dosada po tom pitanju postupilo. I tamo recimo ima konkretan prijedlog kako se iz ovoga problema može izaći. Predlažem da u tom smislu, evo i [[poslanik se upozorava na vrijeme]] pozivam kolege da podržite uvrštavanje ove nove tačke dnevnog reda. Tako ćemo pomoći mnogim ljudima u Bosni i Hercegovini.
Hvala lijepo. Riječ ima zastupnik Denis Bećirović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Imam dvije intervencije vezane za današnji dnevni red. Prvo, s obzirom da su nakon svih tragedija, nesreća i poniženja majke Srebrenice jučer doživljele čak i da budu kamenovane predlažem Kolegiju Predstavničkog doma da napravi jednu pauzu i da Kolegij utvrdi da današnji dnevni red proširimo s informacijom šta se zaista jučer dogodilo u Srebrenici. Mislim da je to najmanje što kao Parlament možemo učiniti. Ako pak uvaženi predsjedavajući nema konsenzusa u Kolegiju za proširenje dnevnog reda, ostaje mi onda u tom slučaju da apelujem na Vas, kao čovjeka koji sigurno ima razumjevanja za to pitanje, da na narednoj sjednici Kolegija pokušate inicirati da to bude tačka dnevnog reda naredne sjednice Predstavničkog doma. I druga intervencija, bez obzira što mi je jasno prema kojim kriterijima ste redali tačke dnevnog reda, ipak zbog specifične situacije i teme predložio bih da tačku 13. koja se odnosi na incijativu za donošenje Nacionalne strategije sigurnosti Bosne i Hercegovine koja treba da identificira sve izazove i prijetnje sigurnosti Bosne i Hercegovine uključujući, naravno, i problem terorizma, da to stavimo danas kao prvu radnu tačku, odnosno kao, odmah poslije zapisnika i pitanja kao treću tačku dnevnog reda, da to jednoglasno danas usvojimo na Domu i pošaljemo jednu ozbiljnu poruku i Bosni i Hercegovini i inozemstvu da smo spremni da se s tim problemima suočavamo na sistemski način, na način kako to rade i sve druge zemlje u Evropi. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Zastupnik Amir Fazlić ima riječ. Izvolite.
S obzirom na raspravu o dnevnom redu i s obzirom na dnevni red ovako kako je postavljen od strane Kolegija, tražim pauzu od 20 minuta u ima Kluba Stranke demokratske akcije.
Dakle, moramo završiti raspravu o dnevnom redu. Kada bude tačka dnevnog reda onda ćemo moći dobiti pauzu, sada ne možemo dati Amire, gospodine Fazliću pauzu. Tako smo radili i prošlog puta i tako će i biti. Ovaj, idemo dalje. Riječ ima uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević. Izvolite. 25
Zahvaljujem Vam se uvaženi predsjedavajući. U ime Kluba Srpske demokratske stranke predlažem proširenje dnevnog reda današnje sjednice tačkom, evo mi smo predložili da je to tačka 13., može biti bilo koja, koja glasi – Usvajanje zaključka „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine privremeno suspenduje poslanika Nikolu Špirića sa mjesta predsjedavajućeg Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno-bezbjednosne agencije do izjašnjenja Komisije o medijskim navodima da je počinio falsifikovanje zaključaka Komisije“. Naime, uvažene kolege ne znam da li ste uspjeli vidjeti, brojni portali u našoj zemlji su sinoć objavili, i danas, medijsku vijest da je Komisija za nadzor nad OBA-om, odnosno gospodin Špirić poslao određene zaključke Obavještajnoj i tražio neke informacije, a da pri tom članovi Komisije to uopšte nisu usvojili. Dakle, ukoliko su ti medijski natpisi tačni, ja ne zalazim u to, počinjena je ozbiljna zloupotreba ovlašćenja, a posebno zabrinjava što se tamo govori o pokušajima da se dođe ustvari do nekih informacija o čuvenoj aferi „Ušće“ za koju znamo da je predat izvještaj, bar iz medija opet, Tužilaštvu BiH, pa onda tu postoje i neke indicije da možda neko pokušava da ometa istragu pravosuđa. Stoga smatramo da gospodin Špirić, ukoliko je ovo tačno, da Komisija treba da nas izvjesti, možda ovo nije tačno, mi ne zalazimo u to, da li je ovo tačno ili nije, i da gospodin Špirić ne bi mogao uticati na Komisiju kakvu će odluku donijeti s mjesta predsjedavajućeg, da se samo suspenduje sa mjesta predsjedavajućeg Komisije dok nam Komisija kaže da li je ovo tačno što smo pročitali u medijima ili nije. Hvala.
Hvala Vama. Zastupnik Sadik Ahmetović, izvinjavam se, dakle, imamo povredu Poslovnika, Saša Magazinović. Izvolite.
Moglo je biti i replika, ali vezano je za Poslovnik. Dakle, nije sporna incijativa kolegice Pandurević, nije sporno da je ovo bila jedna turbulentna sjednica i nije sporno da se svašta na njoj dešavalo i da najvjerovatnije imamo krupan problem. I nama nije problem i da podržimo da se o tome govori u Parlamentu, ali sam pojam suspenzije mi ga ne možemo naći u Poslovniku. Dakle, dajte samo uokvirite svoju incijativu na način da bi je mogli podržati. Ako imate prijedlog za smjenu, za zamjenu predsjedavajućeg, smijenite jednog, izaberite drugog, bilo kako samo da to uokvirimo u nešto što odgovara Poslovniku, jer ako uđemo, jednom napravimo presedan i uvedemo novu praksu, onda se bojim da bi to moglo biti alat u nekim drugim prilikama koje možda onima koji danas ovo predlažu ne bi bilo drago da se koristi. Dakle, evo, samo uokvirite.
Hvala lijepo. Ispravka krivog navoda, zastupnica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem Vam se predsjedavajući. 26 Kolega Magazinoviću, znate, našim Poslovnikom uopšte nije definisano kako se neko smjenjuje sa mjesta predsjedavajućeg komisije i nema razloga ukoliko medijski natpisi nisu tačni da gospodina Špirića smjenjujemo, znači nije zloupotrijebio u tom slučaju. Što se tiče, znači nije predviđeno, ni ima ni nema suspenzije, međutim član 191. našeg Poslovnika kaže – Dom zaključkom može regulisati određeno pitanje koje nije nikako ili nije precizno regulisano ovim Poslovnikom. Ovo pitanje nije nikako, a onda samim tim ni precizno regulisano našim Poslovnikom. Hvala vam.
Hvala Vama. Zastupnik Staša Košarac, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Želim da pozdravim kolegice i kolege, članove Savjeta ministara, predsjedavajućeg i ostale goste i prisutne medije. Ja razumijem da imamo različite političke stavove, ja razumijem da imamo različite političke poglede na određena pitanja i razumijem da se ne slažemo o nekim pitanjima, o nekima više, nekima manje, o nekima trajno se nećemo slagati, ali na temlju medijskih natpisa ozbiljnu voditi raspravu u Parlamentu je najmanje neozbiljno onoga koji to predlaže. Ako neko ima nešto protiv Nikole Špirića postoji mogućnost ukoliko, a ja vjerujem da će se o ovome raspravljati u samoj Komisiji i nadležnim tijelima, ukoliko se to utvrdi uvijek postoji mogućnost da se na temelju takvih zaključaka nadležnih tijela Parlamentarne skupštine BiH to pitanje otvori na način kako je i sama Komisija birana i na način kako je predsjedavajući Komisije izabran. Ali koristiti argument medijskih natpisa i danas u Parlamentu predlagati jednu takvu tačku dnevnog reda uvodeći jedan mehanizam da bilo o kome, bilo o čemu da se piše u bilo kom mediju, imamo mogućnost da Parlament donese odluku o njegovoj privremenoj supenziji, dovoljno govori, rekao bih, o pojačanoj dozi potrebe da se neki ljudi diskvalifikuju i da se sukobljavaju određena različita politička stajališta stranaka iz Republike Srpske ili uopšte stranaka koje participiraju u Predstavničkom domu. Hvala.
Hvala Vama. Zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
... zaista ne znam ništa o konkretnom slučaju, nisam čak ni vidio navedene medijske navode, međutim kada je u pitanju tvrdnja kolegice Pandurević da Poslovnik nije jasan ili ne postoji ništa u Poslovniku to jednostavno nije tačno. Dakle, član 30. stav (5) vrlo jasno kaže kako, odnosno propisuje proceduru kada je u pitanju predsjedavajući, te prvi i drugi zamjenik predsjedavajućeg. Naime, njih biraju, te dužnosnike u komisijama biraju članovi komisije, dakle sama komisija. Tako, ako je prijedlog da se suspenduje predsjedavajući to bi onda bio posao za samu komisiju, ako je prijedlog da se suspenduje gospodin Špirić kao član, onda to jeste nešto što, mada, slažem se sa kolegom Magazinovićem, ne postoji pojam suspenzije, može biti smijenjen, ovaj, i Dom ga može smijeniti iz Komisije, odnosno povuć ga iz Komisije i mislim da 27 bi to onda bila dobra prilika da se konačno uvede entitetski balans koji je propisan Poslovnikom u tu Komisiju koji nalaže da 2/3 članova budu iz Federacije, a 1/3 iz Republike Srpske. Taj entitetski balans je narušen na samom početku na insistiranje predsjedavajućeg, gospodina Džaferovića tada na štetu Federacije BiH. Možda je ovo zaista dobra prilika da se Federacija BiH konačno kompenzuje jer tu je entitetski balans, znači, od početka saziva ovog Doma prvi put u historiji ovog Parlamenta narušen i to na štetu Federacije BiH. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem Vam se. Tačno je. Član 31. reguliše, našeg Poslovnika, kako se biraju predsjedavajući, međutim ni jedan član ne reguliše kako se razrješavaju. I Savjet ministara biramo samo u Predstavničkom domu, a razrješavaju ga dva doma, je li tako? Znači, nije precizirana formulacija kako se razrješavaju predsjedavajući komisija. Što se tiče navoda uvaženog kolege Košarca da se mi u mnogo čemu ne slažemo, tačno je ne slažemo se posebno u zloupotrebi službenog položaja i ovlašćenja i ne slažemo se u poštovanju zakona jer neki drastično sve to krše. Hvala.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Sadik Ahmetović, rasprava. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Ja sam mislio da ovaj novoformirani Klub neće imati toliko problema od strane ili rukovodstva Parlamenta ili ne znam već koga i da će, u skladu sa zakonima ove zemlje, Ustavom, Izbornim zakonom i svim onim što pripada svakom izabranom poslaniku, tako postupati i rukovodstvo i komisije ovog Parlamenta. Naime, prošlog puta su me optužili da prijetim, a ja imam, nisam imalo priliku da repliciram i moram to apsolutno demantirati. A moja teza da sam u pravu se potvrđuje time što Administrativna komisija ovog Parlamenta nije radila u skladu sa Poslovnikom ili nije donijela odluku u skladu sa Poslovnikom jer je u dva ista slučaja, a u slučaju Vukovljak i ovaj Klub donijela dvije potpuno različite odluke. Naime, u slučaju Vukovoljak je donijela odluku i time omogućila uvaženom poslaniku i kolegi da ima pravni lijek i da se može žaliti Sudu BiH, što je on i u činio, a u slučaju ovog Nezavisnog kluba Administrativna komisija se u preambuli pozvala na Poslovnik i odredbe kojim Administrativna komisija donosi odluke, a donijela je, dakle nakon toga je napisala samo zaključak i jednu rečenicu i time onemogućila ovom Klubu da ima pouku o pravnom lijeku. Stoga, predlažem da ponovo zasjeda Administrativna komisija i da donese odluke u skladu sa zakonom, Poslovnikom i da omogući ravnopravan tretman svakom poslaniku i klubu u ovom Parlamentu. Hvala lijepo. 28
Hvala Vama. Zastupnik Staša Košarac, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Sve vrijeme, a evo već tri godine smo u mandatu, sam pokušavao da ne iznosim apsolutno nikakve lične stvari, bazično sam bio privržen nekim političkim stavovima i tako će ostati do kraja mandata. Ovdje su se koristila dva pojma, to je – zloupotreba službenog položaja i ovlaštenja i drugi pojam – kršenje zakona, tako sam shvatio, u tome se mi razlikujemo. Gospođo Pandurević, ustvari gospođice, vodite računa o tome što govorite s obzirom na činjenicu da niste Vi organ, niti ja nisam taj organ, koji utvrđuje ko je prekršio zakon i ko je prekrišio ovlaštenja i ono o čemu ste Vi pričali. S obzirom na činjenicu da ste još uvijek gospođica, mlada nadam se, vodite računa o svom imidžu. Ja želim da vodite računa, ja Vam ovo kažem kolegijalno, o Vašem imidžu koji stvarate u javnosti jer želim da pozitivno djelujem na Vas jer je to vrlo loš ...
Gospodine Košarac ja Vas, ja moram intervenisati.
Dajte samo da završim.
Ne, ne, dobit ćete Vi, molim Vas, ja ovdje kao predsjedavajući moram da zaštitim zastupnika. Nemojte da upućujete lične opaske. To je za mene, kao predsejdavajućeg, uvreda zastupnika i ja Vas molim da se tako pridržavate. Nastavite dalje.
Hvala. Ja nisam apsolutno nijednom svojom rječju nikoga uvrijedio. Naprotiv, rekao sam afirmantivno i sugerisao sam dobronamjerno i kolegijalno. To je razlika. Ja samo želim da kažem da niti gospođica Pandurević, niti ja, niti bilo ko od nas ovdje ima pravo da konstatuje da je neko prekršio zakon ili da je neko prekršio ovlaštenja ili ne znam ni ja šta. To rade, ljudi, nadležni organi. Nemojte da ljudima stavljamo metu na prsa mi koji se bavimo .., neka to na temelju svih saznanja koja ima gospođa, gospođica Pandurević i svi ostali pokrenu kod nadležnih institucija. Ovo nije korektno, ovakva incijativa, ovakva tačka dnevnog reda je vrlo nekorektna [[poslanik se upozorava na vrijeme]] I tu tražim Vašu zaštitu gospodine predsjedavajući.
Hvala lijepo. Dakle, što se nas tiče Poslovnik će biti poštovan. Ja vas molim još jedanputa da u svom govoru jedni drugi ne vrijeđamo, ovdje je bilo elemenata uvrede, ja to kažem kao predsjedavajući i dužan sam na to da reagiram. Uvažena zastupnica Nermina Kapetanović, ima riječ. Izvolite. 29
Predsjedavajući ja kao članica Zajedničke komisije za zaštitu ljudskih prava i sloboda i Komisije koja drži do poštivanja Kodeksa unatar Parlamentarne skupštine BiH moram replicirati gospodinu Košarcu, iako on zna da to nije moj običaj, ovo je drugi put u životu da mu repliciram, i uopće ne repliciram kolegama, po bontonu zvanično ne postoji više gospođice, sve su gospođe, sve su dame gospođe, jedan. I dva, gospodine Košarac Vi ste upravo prekršili Kodeks, budemo li nastavili jedni druge vrijeđati ja mislim da Zajednička komisija za ljudska prava ništa drugo radit neće nego će utvrđivati ko je koga uvrijedio, jer ovo je zaista uzelo maha u poslednje vrijeme individualno nepoštivanje zastupnika i naš odnos jednih prema drugima. Hvala.
Hvala Vam lijepo koleginice Kapetanović. Riječ ima zastupnik Borislav Bojić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Odustajem, rekla je kolegica ...
E dobro, odustali. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Evo i Vi, dobro, odustali. Momčilo Novaković, možemo li i za Vas ovo reći?
/nije uključen mikrofon/
I Vi, dobro, odustali. E sad imamo prijedlog gospodina Prodanovića. Izvolite gospodine Prodanović.
Predsjedavajući, uvažene koleginice i kolege, predsjedavajući Savjeta ministara i ministri. Ja, dakle, prema poziciji koju obavljam u Klubu imam obavezu da iznesem, dakle, novu staru tačku dnevnog reda, kojoj, čiji je naziv poznat, a i obrazloženje, te mislim da nije potrebno da vam oduzimam u tom smislu vrijeme. Takođe imajući u vidu da rezultati dosadašnjeg glasanja, ako oni budu kao na prethodnim sjednicama obavještavam Vas, dakle u skladu sa Poslovnikom, što mi je obaveza, da poslanici Kluba SNSD-a neće učestvovati fizički u raspravi o tačkama dnevnog reda usvojenim na ovoj sjednici, s tim što će aktivno učestvovati u glasanju. Hvala vam. 30 [[zajednička diskusija]]
Dakle, zaključujem raspravu Molim vas da se pripremite za izjašnjavanje. Dakle, mi imamo pisane materijale, i samo ćemo o njima glasati, koje smo dobili od gospodina Šepića, od gospođe Pandurević, evo sada je stigao materijal od gospodina Ahmetovića, i imamo prijedlog gospodina Prodanovića za kojeg imamo pisani materijal. Što se tiče prijedloga gospodina Bećirovića, dakle on nije dostavio materijal, niti je predložio on tačku, ali je sugerisao Kolegiju da Kolegij to. Kolegij nema te saglasnosti, ja sam se konsultirao, što se mene tiče najoštrija osuda na svaki napad na svakoga, a posebno ako su u pitanju majke Srebrenice i za mene tu nema nikakve dileme. Mi prelazimo na glasanje o predloženim tačkama koje imaju uvjet, te glasamo o prijedlogu gospodina Šepića. Pripremite se za glasanje. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Oko poljoprivrednih proizvođača, cijena, itd. Dakle, 17 za, 12 protiv, 8 suzdržanih. Nema dovoljne entitetske većine iz entiteta Republika ...
Možete li ponoviti glasanje.
Možemo naravno. Ponavljamo na zahtjev Kluba Demokratske fronte glasanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 18 za, 13 protiv, 7 suzdržanih. Nema dovoljne entitetske većine iz Republike Srpske. Usaglašavanje sada ili? Odma usaglašavanje. Idemo u drugi krug. Pripremite se za glasanje. 18 za, 14 protiv, 7 suzdržanih ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Na zahtjev Kluba SDP-a ponavljamo glasanje. 31 Pripremite se glasanje, ponovljeno glasanje u drugom krugu. 18 za, 15 protiv, 6 suzdržanih. Ima više od 2/3 iz entiteta Republika Srpska i ovo nije usvojeno kao tačka dnevnog reda. Prelazimo na prijedlog za tačku dnevnog reda gospođice Pandurević. Pripremite se za glasanje, pardon, gospođe Pandurević, izvinjavam se. Glasajte sad. Dakle, 20 za, 13 protiv, 6 suzdržanih. Dovoljna entitetska većina. Ova tačka neka se poreda u skladu sa Poslovnikom na odgovarajuće mjesto današnjeg dnevnog reda, jer ja tu ne učestvujem, ne utičem na to, niti bilo ko od nas, Poslovnik je to uredio. Prelazimo na prijedlog tačke dnevnog reda gospodina Ahmetovića. Pripremite se za glasanje, dobili ste materijal, imate materijal. Je li tražite da pročitam? [[zajednička diskusija]]
Kratko samo predsjedavajući. 19.07. prošle godine postavio pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara, takođe vezano za njegov ekspoze gdje je obećao formiranje Vijeća za nacionalnu sigurnost BiH ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] To je druga stvar, ja kontam meni govorite. Dakle, postavio pitanje gospodinu Zvizdiću vezano za obećanje o formiranju Vijeća za nacionalnu sigurnost BiH koje bi činili najviši predstavnici zakonodavne i izvršne vlasti države i entiteta, čelnici obavještajnih i najvažnijih policijskih agencija. Konkretno je pitanje tada glasilo – dokle se došlo s tim procesom, budući da je obećana i izrada dokumenta Sigurnosne politike 2015.-2025. godina? Ovo pitanje je iz Parlamenta, budući da predsjedavajući nije bio tu, upućeno i zatražen odgovor u pisanoj formi, do danas nije došao i ja molim da se u najskorije vrijeme, budući da je prošlo već godinu dana, odgovor na ovo pitanje dostavi. Hvala.
Da, hvala lijepo. 35 Hanka Vajzović komentar. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja zapravo hoću pitati ili vidjeti šta da radim, šta mi je činiti, nema me na spisku onih koji su dobili odgovore, a ja dobila odgovor, hoću li šta komentirati ili šta da radim? Dakle, dobila jesam odgovor, ali me nema među onima koji su planirani za komentar koji su dobili odgovore takođe. Bilo mi je pitanje upućeno, pitanje je bilo upućeno Ministarstvu prometa i komunikacija i ja sam dobila njihov odgovor. Pitala sam – zašto, zašto, tu je akcenat, zašto program sigurnosti, zašto Ministarstvo nije Program sigurnosti civilnog zrakoplovstva BiH, nije ništa uradilo, nego je tri godine držalo u ladici, a pitala sam i u kontekstu, između ostalog, nesreće avionske i, odnosno zašto ni nakon primjedbi i mjera Međunarodne organizacije civilne avijacije i kao naloženi s početka ove godine Ministarstvo prometa nije ništa uradilo? U odgovoru su potvrdili ono što sam ja kazala i fokusirali se na ono da će, ako Bog da, nešto već uraditi. Dakle, datumski se vidi da zbilja nisu ništa poduzimali i, evo obećali da će, zapravo i krenuli sa nekim radom nekih radnih grupa, da će nešto ipak poslije toga, poslije mog pitanja biti aktivniji. Hvala.
Hvala Vama. Zastupnica Mensura Beganović, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući i pozdravljam sve prisutne. Ja sam dobila dva pisana odgovora na moja pitanja. Jedno iz Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, koje se tiče članstva Bosne i Hercegovine u Svjetskoj trgovinskoj organizaciji, prilično je detaljan odgovor i ja sam, što kaže, da kažem zadovoljna ovim što je navedeno u odgovoru. Nadam se da će biti ispunjeni uslovi za pristupanje u članstvo ove Svjetske trgovinske organizacije Bosne i Hercegovine nakon tih nekih 17 godina pregovaranja sa, bilateralnih i multilateralnih. No, ovaj, s obzirom na to da ima jedan problem koji je vezan za legislativu na nivou Federacije BiH koji je uslov za pristupanje u Svjetsku trgovinsku organizaciju bojim se da ovaj planirani, za kraj 2017., planirani pristup Svjetskoj trgovinskoj organizaciji neće biti ispoštovan ukoliko se zaista to, na tome ne bude insistiralo. Jel' mogu odmah i na drugo pitanje da komentarišem, koje sam dobila od Ministarstva vanjskih poslova? Koje je, zapravo pitanja su postavljna Ministarstvu vanjskih poslova i Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, i ja sam dobila samo jedan dio odgovora od Ministarstva vanjskih poslova koji je, hajde recimo, prilično uopšten iako sam ja tražila konkretne podatke. Radi se o tome da Odjel za ekonomsku diplomatiju, koji je zadužen za podršku našim izvoznicima i podršku, odnosno jel' podršku potencijalnim investitorima u Bosni i Hercegovini je trebalo da u okviru ovog odgovora prezentira svoje, rezultate svoga rada. Ekonomska diplomatija je jednim dijelom zaista u nadležnosti Ministarsva vanjskih poslova, ali istovremeno sam jedan dio pitanja fokusirala na Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa i nisam dobila odgovor. Očekujem da ću to dobiti do nekih naradnih sjednica Parlamenta pa ću moći komentarisati. 36 Ono što bih sad komentarisala, a tiče se, znači, odgovora na rezultate rada, rezultate rada koje je zapravo, ovaj, Odjel Ministarstva vanjskih poslova prezentirao, to su opći podaci koji se tiču izvoza, odnosno uvoza u Bosni i Hercegovini gdje ni na koji način ne prezentiraju rezultate, zaista, svoga rada konkretnog kad je riječ o pomoći izvoznicima i kad je riječ o potencijalnim investitorima u Bosnu i Hercegovinu. Tu su čak, kad je riječ o investicijama, dati i podaci Centralne banke BiH koji su nama manje-više poznati, čak smo imali i izvještaj koji je dala i Centralna banka i FIPA, tako da sam na neki način nezadovoljna ovom, ovim dijelom odgovora. Pozvali ste se da je u Izvještaju Vijeća ministara dato više detalja vezano za aktivnosti i rezultate rada kad je riječ o ekonomskoj diplomatiji. Ja sam zaista vrlo pažljivo pregledala ovaj Izvještaj Vijeća ministara, svih 320 stranica koji su na jedan drugačiji način [[poslanica se upozorava na vrijeme]] prezentirali rezultate i nisam našla ni na jednom mjestu detaljne podatke koje ste vi meni u odgovoru rekli da postoje. Moguće da je onaj ko je pripremao Izvještaj te podatke izostavio, ali ja ih zaista želim vidjeti, radi se o prethodnim, o prethodnoj godini i o prethodnih pet godina. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Komentar bi trebao da traje ne duže od postavljenog pitanja, tako smo prošli put kazali. Zastupnik Damir Arnaut, ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem. Postavljeno je pitanje Vijeću ministara – šta je Vijeće ministara konkretno učinilo u dosadašnjem dijelu mandata s ciljem unapređenja stanja u oblasti razvoja finansijskog tržišta? I Vijeće ministara je dostavilo odgovor sa sedam tačaka od kojih jedna tačka kaže da je usvojen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o platama kojim se racionalizira, racionaliziraju naknade za rad u komisijama. Ja sam, gospodine predsjedavajući, pokraden, al' hajde što sam ja pokraden, pokraden je ovaj Dom, to je bio moj Prijedlog zakona koji je usvojio ovaj Dom, i jedino šta je Vijeće ministara uradilo po tom Zakonu je da dostavi negativno mišljenje. Ali ovaj Dom, Dom naroda je ignorisao to negativno mišljenje i usvojio Zakon koji je rezultirao sa uštedama od preko 2 miliona maraka godišnje. Ne samo da su ukinute naknade za rad u komisijama tokom radnog vremena već su i ograničene na maksimalno 475 maraka. I kao što sam već ranije rekao, ja ne znam šta je tužnije da Vijeće ministara ima samo sedam tačaka za dvije i nešto godine mandata šta je uradilo na, ovaj, reformi finansijskog tržišta ili da od tih sedam tačaka, od kojih nijedna druga nije nijedan zakon, krade jednu moju. Ja se zaista osjećam ovdje oštećenim i mislim da ovo zahtijeva, ovaj, pojašnjenje predsjedavajućeg Vijeća ministara, pod jedan – zašto nema svojih tačaka i pod dva – zašto uzima moje? Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Zastupnik Zaim Backović, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. 37 Obzirom da vidim da me nema ovdje, odmah da kažem, u odgovorima, a obzirom da dobijam odgovore sa raznih strana, nije mi jasno kako je moguće da Ministarstvo pravde uputi akt po mom pitanju i uputi ga samo na jednu stranu, da uopće nije otišlo institucijama Republike Srpske, nego samo Federacije. Kako je to moguće? To je jedno, nadam se da će mi ministar na to odgovoriti. Drugo, nije mi jasno, ovo se odnosi i lagano između Ministarsta finansija i Ministarstva civilnih poslova u koordinaciji, informacija se može složiti za pola sata, da ne mogu da dobiju koliko je to oprihodovano od registracije vozila za izgradnju puteva. Ako se zna koliko se vozila godišnje registruje, puta toliko i toliko, jednako toliko, puta godine, jednako toliko. Gospodi je to teško iz službe u službu, teško. Kako je to moguće da Vijeće ministara, odnosno Ministarstvo finansija ne može da izvadi kolika su kreditna zaduženja Bosne i Hercegovine za cestogradnju? I taj odgovor ne mogu da dobijem. O čemu se ovdje radi, da li se želi javnost uskratiti za informaciju, odnosno za ono što je tačno o ukupnoj sumi sredstava koja su prikupljena i, pod navodnim znacima, utrošena u cestogradnju? Zašto se to ne može dobiti? Znači, svi su odgovori potpuno šuplji. Hvala.
Hvala lijepo. Zastupnik Nikola Lovrinović, komentar. Izvolite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim?
Imamo li kvorum? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ne, ne, ima veze ako nemamo kvoruma sad ću ja da, sekretaru prebrojte. 21, dakle u ovom trenutku nemamo kvoruma pozovite, ovaj, zastupnike. Ostanite u sali, dakle pozovite zastupnike.
Hoću li dobiti novo vrijeme? 38
Naravno, kako da ne, niste ni počeli.
Šta ja znam s obzirom na odnose mođusobne.
Dakle, nastavite gospodine Lovrinoviću, ustvari počnite. Izvolite.
Dobro, hvala lijepa. Pozdravljam sve nazočne . Dakle, prvi put se javljam danas u dvorani i komentiraću, dakle, odgovor koji sam dobio od Predsjedništva. Naime, ja sam svojedobno tražio da dobijem suglasnost od Predsjedništva da se, dobijem transkript izvješća gospodina Alije Izetbegovića nakon sastanka u Splitu '91. godine koji je podnio ovoj Parlamentarnoj skupštini. Dobio sam tu suglasnost, ali su mi oni rekli, kaže – ukoliko on uopće bude pronađen u Arhivu BiH. Pa se ja nadam da nije izgorio u onim dokumentima kad je to bilo 2012. godine, ali evo ja se nadam da ću to dobiti. Druga stvar, ja sam htio iskoristiti prigodu, naravno, da kažem da sam podnio pitanja, ovo što ste Vi rekli predsjedavajući, dakle BHRT-u, Federalnoj televiziji i RTRS-u, a ono je glasilo – tko je donio odluku, kojim aktom i kada o utemeljenju vaših servisa, molim da mi se u prilogu odgovora dostavi i utemeljiteljski akt? Dakle, nemam odgovora, ali nemam odgovora od Federalne televizije ima već godina dana, dakle ili nešto što sam ih pitao i vjerojatno neću dobiti nikada, ali neću ni ja odustati, varaju se. I treće što sam htio reći, dakle ministrici za ljudska prava i izbjeglice, ja doista sad ovaj put očekujem odgovor na pitanje koje sam postavio za obitelj Filipović i rješavanje njihovog stambenog problema 20 godina nakon što im je srušen u ratu stan. Sad ga doista očekujem i ja sam ministrici dao dovoljno prostora da mi odgovori. Ja očekujem odgovor idući put. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Prije nego što nastavimo i dam riječ sljedećem zastupniku, neka se obavijeste klubovi zastupnika da zastupnici dođu, dakle, ovdje u salu, a ako hoće da ne radimo možemo mi donijeti takvu odluku pa ćemo to nastaviti, ali ćemo onda evidentirati, dakle, zbog čega ne radimo. Dakle, pozivam zastupnike da uđu u salu da nastavimo sa radom jer smo na broju 22, imamo kvorum, možemo daradimo, ovaj, da nastavimo sa radom, inače ćemo donijeti drugu odluku, ja neću moliti nikoga, svako ima svoju odgovornost kao zastupnik ovdje. Dajem riječ uvaženom zastupniku Saferu Demiroviću, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem se poštovani predsjedavajući i naravno pozdravljam Vas i sve prisutne. Moj komentar je vezano za dva zastupnička pitanja. Prvo, na 45. sjednici ja sam u usmenom obliku, u usmenoj formi postavio pitanje ministru pravde, vezano za rad Tužilaštva TK. I dobio sam odgovor u pisanom, u pisanoj formi i to je prvi odgovor i prvi dopis koji je 39 poslalo ovo Tužilaštvo i vjerujem da je to isključivo zato što je, što je išlo putem ili posredstvom ministra pravde, i naravno dugijem jedna oblik zahvalnosti za to. I drugo, druga stvar vezana je za pitanje koje sam postavio u pisanom obliku u martu mjesecu ove godine Vijeću ministara, a odnosi se na usvajanje seta direktiva Evropske unije iz tzv. novog pristupa koje je Vijeće ministara 2006. godine još usvojilo. Ja nisam dobio odgovor na ovo pitanje, pa bih volio da, evo, obzirom da su prošli rokovi određeni, da dobijem što prije moguće. Zahvaljujem se.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnica Diana Zelenika ima komentar. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja sam 22. veljače ministrici za ljudska prava postavila pitanje glede majorizacije pripadnika hrvatskog naroda u Federaciji BiH u sferi jednakopravnosti zapošljavanja u federalnim ministarstvima i kao i neravnopravnu raspodjelu proračunskog novca. U odgovoru koji sam, evo, dosta dugo čekala, a nije ni ministrica kriva jer nije dobila odgovor od pojedinih ministarstava, ... nekakav zaključak je da odgovori nisu jednoobrazni, da određena ministarstva, u određenim ministarstvima nema elemenata majorizacije, a pri tome nisu spomenuta ministarstva kao što je recimo Federalno ministarstvo prostornog uređenja, gdje 83 uposlenih su Bošnjaci, a 11 uposlenih Hrvati, gdje je samo Ministarstvo skrenulo pozornost na narušenu nacionalnu strukturu uposlenih, ili recimo Ministarstvo raseljenih osoba i izbjeglica gdje su 52 djelatnika Bošnjaci, a svega je 7 Hrvata. Zanči jasno su, ovaj, narušene ustavne odredbe. Tako da s obzirom da je pitanje glasilo – što ću, što ćete učiniti, meni iz ovoga slijedi jedina, jedini odgovor – neću učiniti ništa. Jer, bar ja mislim, a ako griješim recite mi, da ipak dužnost ministrice ili ministarstva je skrenuti pozornost na provođenje ustavnih odredbi, inzistiranju na provođenje, na provođenju istih. Znači dužnost je voditi proaktivnu politiku, i ja sam očekivala konkretne poteze u tom smislu. I uopće nisam zadovoljna odgovorom, jer odgovora ustvari nema samo konstatiranje činjeničnog stanja. Hvala.
Hvala lijepo. Relazimo na tačku tri dnevnog reda, a to je, Ad. 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-770/17, od 20.03.2017. (drugo čitanje) Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju na 45. sjednici Doma, održanoj 10.05.2017. godine. Ustavnopravna komisija dostavila je 04.07.2017. godine Izvještaj o Prijedlogu zakona. Komisija je usvojila Prijedlog zakona, te predlaže Domu njegovo usvajanje. 40 Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku četiri dnevnog reda, Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o administrativnim taksama – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1185/17, od 09.05. i 12.06.2017. (prvo čitanje)
Hvala gospodine predsjedavajući. Evo, samo par nejasnoća. Zakonom o administrativnim taksama iz 2006. godine donesen je Pravilnik o izdavanju, puštanju u tečaj, distribuciju, povlačenje iz upotrebe i zamjenu državnih administrativnih taksi, a koji u praksi nije nikad zaživio. Podsjetiću nas ovdje da je u tom Zakonu u članu 17. rečeno da se takse plaćaju državnim taksenim markicama, sad se predviđa, ako sam dobro razumio, ukidanje tih državnih taksenih markica i plaćanje u, gotovinski u novcu, znači bez obilježja državnih taksenih markica. Ja sam na Komisiji za finansije i budžet bio suzdržan kad je u pitanju ova izmjena Zakona zbog odgovora koji sam dobio od strane nadležnog predstavnika Ministarstva finansija, na moje pitanje ko je vršio opstrukciju – da su to bili politički razlozi. Obzirom da administratine takse postoje na nižim nivoima vlasti da li mi sad izmjenom ovog Zakona dolazimo u situaciju da jedno obilježje države Bosne i Hercegovine, a to su državne taksene marke, brišemo iz upotrebe. Evo, volio bih da dobijem odgovor na to pitanje, ... kolegicama i kolegama poslanicima takođe postavim ovo pitanje da bi imali, ovaj, mogućnost do glasanja da se odrede na koji način glasati kad je u pitanju izmjena, izmjene i dopune ovog Zakona. Ja mislim da ako entiteti imaju taksene marke da bi i država Bosna i Hercegovina takođe trebala imati državne taksene marke, pa i za ovu količinu novca kako je definisano u članu 17. postojećeg Zakona. Hvala.
Hvala Vama. Zastupnik Hazim Rančić ima riječ. Izvolite. 41
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege. Ovaj Zakon je veoma čudan, rijetko sam u praksi mogao doći do ovakvog Prijedloga zakona. Uz podršku, što je rekao kolega Sokolović, po mom skromnom mišljenju racio legis ovog Zakona je ustvari fizičko ukidanje, ustvari ukidanje mogućnosti da postoje u fizičkom obliku ove administrativne takse na nivou države. Nevjerovatno je šta su napisali kao razlog za donošenje ovog Zakona. U prvoj rečenici stoji – radi unapređenja zakonskih rješenja, te efikasnije primjene u praksi, a slijedom činjenice da je na osnovu Zakona o administrativnim taksama donijet Pravilnik o izdavanju 2006. godine oni hoće da poboljšaju primjenu Zakona. Pa Zakon, a pogotovo ovaj Pravilnik u ovom dijelu nije ni primjenjiv. Ko je taj pojedinac suveren u Bosni i Hercegovini, je li to sadašnji ministar Bevanda, je li prethodni ministar, je li još tri kruga unazad ministar, od 2002. godine, da odluči da uzme u svoje ruke pravo da mijenjaju Zakon i Pravilnik. Ako se ne može primijeniti pa valjda je red stvari da se obavijesti Parlamentarna skupština i Vijeće ministara i kaže – ne može se Zakon primijeniti zbog toga i toga, neophodne su izmjene, dopune, usaglašavanje, i onda da se ide u tom pravcu. Ne, oni naprave zloupotrebu položaja na način da sami odluče da ne primjenjuju Zakon ni Pravilnik. Kad pogledate strukturu same primjene Zakona, naravno, nakon 15 ili 11 godina neprimjene Zakona i Pravilnika kao drugi razlog navode Reformsku agendu, kao drugi razlog navode Reformsku agendu. A šta je bilo unazad godinu dana kada nije bilo Reforme agende, nije bilo Agende pa nije bilo ni razloga, je li, za izmjene i dopune. A zašto nije primjenjivan Zakon i Pravilnik? Još jednu smiješnu stvar čine tamo, kažu – izmjene, dopune, pogledajte u početnom tekstu Prijedloga zakona šta imamo, pa kaže se – ispravke, koliko sam ja vidio dodaju se i novi članovi, dodaju se i novi članovi. Ta sistematizacija, predlagač Zakona uzima sebi za pravo da kaže Zakon nije u skladu sa Jedinstvenim pravilima. Pa, je li to njima daje za pravo, dakle on nije njihovo da vrše tu ocjenu, nego ova Parlamentarna skupština. Ako nije, što na vrijeme u ovim 15 godina nisu vršene izmjene i dopune, odnosno usaglašavanje sa Jedinstvenim pravilima. Na kraju navode, pogledajte sami član 31.c) pa ćete vidjeti, onaj, kako je napisan, a u jednom od prethodnih kaže se da prestaje da važi Pravilnik vezano za ove administrativne takse. A taj isti Pravilnik je donijelo Vijeće ministara. E pa sad, je li Parlamentarna skupština nadležna da zakonom stavlja van snage Pravilnik koji je donijelo Vijeće ministara. Ovo su sve razlozi zašto mislim da ovakav Zakon ne treba podržati. Hvala.
Hvala Vama. Dakle, iscrpili smo raspravu po tački četiri. Prelazimo na tačku pet, Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini – predlagač: poslanik Momčilo Novaković, zakon broj: 01- 02-1-1374/17, od 30.05.2017. (prvo čitanje) Zakonodavno-pravni sektor je 31.05.2017. godine dostavio Mišljenje kojim je utvrđeno da je Prijedlog zakona u potpunosti usklađen sa članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma i 42 Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijam Bosne i Hercegovine. Kolegij Doma kao nadležnu za razmatranje Prijedloga zakona odredio je Komisiju za saobraćaj i komunikacije. Nadležna Komisija je 04.07.2017. godine dostavila Mišljenje o Prijedlogu zakona. Komisija je podržala principe Prijedloga zakona. Ustavnopravna komisija je 04.07.2017. godine dostavila Mišljenje o Prijedlogu zakona. Komisija je utvrdila da je Prijedlog zakona usklađen sa Ustavom BiH i pravnim sistemom. Otvaram raspravu. Zastupnik Momčilo Novaković. Izvolite.
Uvaženi članovi Kolegija, Savjeta ministara, koleginice i kolege. Vrlo ću kratko. Naime, u primjeni usvojenih izmjena Zakona odmah na početku je uočen jedan broj nelogičnosti i može se reći slobodno koje su, čini mi se, prije svega rezultat nedovoljne pažnje prilikom usvajanja samog Zakona, pa čak i rasprave o samom Zakonu. Ja ću govoriti samo o jednom momentu, s obzirom da Zakon ima nekoliko članova od kojih su neki ispravka čisto tehničke, ispravke čisto tehničke prirode, ali ono što je suštinski i zbog čega sam ja i predložio ovaj Zakon jeste činjenica da je kod primjene Direktive Evropskog parlamenta o vozačkim dozvolama broj 2006/126/EZ i Savjeta Evrope, donesene 2006. godine, stvorena mogućnost da se za D kategoriju, da D kategoriju mogu polagati i oni koji posjeduju podkategoriju D1 i D1E, pri tome Direktivom nigdje nije onemogućeno ono što smo mi do tada imali, a to je da D kategoriju mogu polagati i oni koji imaju C kategoriju. U zakonodavstvu Hrvatske čak su predviđene olakšavajuće okolnosti pa i B kategoriju, koji imaju B kategoriju mogu obučavati se i polagati za C kategoriju, za, ovaj, D kategoriju naravno pod uslovom da ima određeni broj teoretske nastave i praktične nastave. I samo je to razlika iz koje kategorije polažete, znači u broju časova teoretske i praktične nastave. Na ovaj način mi smo došli u situaciju da, recimo, u Republici Srpskoj ne postoji nijedna autoškola koja može u ovom momentu vršiti obuku za polaganje za D kategoriju jer nema vozila D1, koje ispunjavaju uslove podkategorije D1 i D1E, da ne govorim sad o tehničkim karakteristikama tih vozila. Prema informaciji koju ja imam a ne, ograđujem se od nje, nije zvanična, u Federaciji postoje samo dvije autoškole u Sarajevu koje to mogu, što me može čak dovesti u sumnju da je to potpuno svjesno urađeno kako bi se favorizovale te dvije škole. Ja mislim da nije svjesno i ja mislim da je pogrešno tumačena Direktiva i zbog toga sam ja predložio izmjene Zakona koji praktično omogućuju ono što smo imali do tada plus ono što predviđa Direktiva donesena 2006. godine, a što je, ovaj, identično ili vrlo slično praksi koju imaju sve zemlja regiona. Evo, najkraće, nisam mogao kraće od ovoga, čini mi se da je ovo najkraće što sam mogao. Hvala.
Dovoljno, hvala Vam. Zaključujem raspravu, pošto nema novih prijavljenih. Prelazimo na tačku šest, Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanica Maja Gasal-Vražalica, broj: 01-02-1-1377/17, od 31.05.2017. (prvo čitanje) 43 Zakonodavno-pravni sektor je 05.06.2017. godine dostavio Mišljenje kojim je utvđeno da je Prijedlog zakona u potpunosti usklađen s članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Kolegij Doma kao nadležnu za razmatranje Prijedloga zakona odredio je Ustavnopravnu komisiju. Ustavnopravna komisija je 04.07.2017. godine dostavila Mišljenje o Prijedlogu zakona. Komisija je utvrdila da je Prijedlog zakona usklađen sa Ustavom BiH i pravnim sistemom i prihvatila principe Prijedloga zakona. Otvaram raspravu. Zastupnica Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o državnoj službi u institucijama BiH, ja sam se na ovaj korak odlučila nakon dosta preduzetih mjera prije nego što ću poslati u parlamentarnu proceduru ovaj Prijedlog zakona i sukladno tome ja sam se bila bazirala na Odluku o uslovima i načinu korištenja godišnjeg odmora za državne službenike i namještenike u ministarstvima i drugim organima uprave Bosne i Hercegovine, službama, tijelima, institucijama Vijeća ministara BiH. Također sam se obratila Instituciji ombudsmena za ljudska prava tražeći njihovo mišljenje povodom toga, jer na osnovu ove Odluke, koju sam spomenula, u Bosni i Hercegovini postoji kategorizacija o odlučivanju kako i ko na koji način može dobiti, i koji je to broj dana godišnjeg odmora, tako u Bosni i Hercegovini je, postoji diskriminacija u odnosu na radno mjesto koje neko, odnosno funkciju koju neko obavlja, iako naravno Zakon o diskriminaciji izričito je protiv te odredbe. Dakle, radi se o tome da u Bosni i Hercegovini rukovodici samo zato što su rukovodioci imaju 25 dana godišnjeg odmora, dakle njihova startna pozicija je odmah drugačija nego svih ostalih, drugih službenika unutar institucija u državnoj službi Bosne i Hercegovine. Ostali državni službenici imaju početnu kategorizaciju od 20 dana godišnjeg odmora, a namještenici 18 dana. Radi se o tome da mi svi radimo 8 radnih sati i zašto bi neko samo zato što je rukovoditelj trebao imati startnu poziciju obračunavanja dana godišnjeg odmora drugačiji nego neko drugi ko je na niže rangiranoj poziciji. Također ombudsmeni za ljudska prava su dali svoje mišljenje, i to je dostavljeno svim kolegama i kolegicama, i ukazali na opći princip pravičnosti kojim se nalaže da zaposleni trebaju imati jednak broj dana godišnjeg odmora bez obzira na poslove koje obavljaju, osim u izuzetnim slučajevima kada se radi o naročito teškim poslovima. Dakle, pored toga mi imamo, naravno, da se na osnovu startne pozicije računaju dodatni dani, da li na osnovu invalidnosti, na osnovu radnog staža i ostalog, to svakako ostaje i dalje primjenjivo, s tim da bi se ovom, ovim Prijedlogom zakona o izmjeni Zakona o državnoj službi u institucijama BiH svi mi poistovijetili na jednak način i imali istu startnu poziciju od najmanje 20 radnih dana za godišnji odmor, ali ne dulju od 30 dana godišnjeg odmora. Ja sam se također prije upućivanja u parlamentarnu proceduru obratila i Istraživačkom sektoru Parlamentarne skupštine BiH koji je uradio komplementarnu analizu kako je to regulirano u zemljama regiona, pa, evo, samo usporedbe radi u Republici Hrvatskoj je propisano da službenik i namještenik imaju najmanje 20 radnih dana, u Republici Srbiji također. Dakle, zemlje regiona su otklonili ovu diskriminaciju unutar svih uposlenih u javnom sektoru i smatram da bi kolege i kolegice, odnosno nadam se da će podržati ovaj Prijedlog izmjene Zakona. Hvala. 44
Hvala Vam lijepo. Zaključujem raspravu, pošto nema više prijavljenih. Prelazimo na tačku sedam to je, Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanica Maja Gasal-Vražalica, broj: 01-02-1-1378/17, od 31.05.2017. godine (prvo čitanje) Zakonodavno-pravni sektor je 05.06.2017. godine dostavio Mišljenje kojim je utvrđeno da je Prijedlog zakona u potpunosti usklađen s članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Kolegij Doma kao nadležnu za razmatranje Prijedloga zakona odredio je Ustavnopravnu komisiju. Ustavnopravna komisija je 04.07.2017. godine dostavila Mišljenje o Prijedlogu zakona. Komisija je utvrdila da je Prijedlog zakona usklađen sa Ustavom BiH i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine, te prihvatila principe Prijedloga zakona. Otvaram raspravu. Zastupnica Maja-Gasal Vražalica, diskusija. Izvolite.
Da bih upoznala uvažene kolegice i kolege, dakle radi se o istoj izmjeni te je potrebno da bi ovo, prethodni Zakon koji je, je li, maločas bio razmatran, potrebno je i u ovom Zakonu izmjeniti samo jedan član i zamjeniti broj 18 sa brojem 20 kako bi se moglo primjenjivati u budućem radu.
Hvala Vam lijepo. Pošto nema više prijavljenih zaključujem raspravu. Sljedeća tačka dnevnog reda je Izvještaj o radu Vijeća ministara BiH, ali prije prelaska na tu tačku, za 2016. godinu, prije prelaska na tu tačku ja dajem pauzu sat vremena, dakle do 14:20. Ovo je pauza za ručak i molim da zastupnici ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Molim vas, molim vas, samo prije, molim, molim, molim ostanite malo, ima jedna, jedna korisna sugestija, molim vas, molim vas. Dakle, mi smo razgovarali unutar Kolegija pauza će, 45 dakle, biti do 14:20, ali ćemo morati sad donijeti jednu odluku, da posljednju tačku dnevnog reda, koja se tiče na onaj dio sjednice kada je javnost isključena, pošto pravimo pauzu da se pripremi sala za taj dio, uradimo odmah poslije pauze a da nakon toga krećemo sa raspravom o Vijeću ministara, Izvještaju o radu Vijeća ministara, kad će ponovo javnost, narvno, biti prisutna, tako da ne bi na kraju sjednice pravili onu pauzu od sat vremena. To je sugestija Kolegija. Možete li glasati za ovo, kažite mi, pripremite se za glasanje za ovaj prijedlog, dakle da posljednja tačka bude prva nakon pauze, bez javnosti da se pripremi sala, a nakon toga Izvještaj o radu Vijeća ministara. [[zajednička diskusija]] Gospodin Šepić kaže povreda Poslovnika. Izvolite, tražite riječ.
Pa, tražim da pomognem, s obzirom da ovo sad što radite malo ste nas doveli u neku nezgodnu poziciju. Ja mislim da je važno da ovu raspravu o Izvještaju o radu Vijeća ministara imamo sada i da to možemo raditi dok još uvijek imamo medije i da javnost bude upoznata s ovim šta radimo. Znači, sad nešto raditi u smislu da diskutujemo nešto poslije ove pauze bez uključivanja javnosti, pa na neki način tražeći prostor i poziciju da nemamo medije kad budemo diskutirali o stvarnoj temi, Izvještaj o radu Vijeća ministara, je jedna vrsta manipulacije s nama. Dakle, ja u tom smislu predlažem da mi radimo i da govorimo o onim važnim stvarima, a da nakon ove, ove priče o Vijeću ministara napravimo tu pauzu, očistimo salu i pripremimo sa za ...
Vidite ovako, da ja ne bih objašnjavao, mislim ovdje vidi se da iz ove diskusije da se stvar ne razumije, mislim, ili, ne znam, ne želi da se razumije. Dakle, niko nije govorio da medija neće biti, ja sam naglasio ali mediji će biti kada bude bilo rasprave o ovome, o Vijeću ministara, dakle bez toga, bez medija nema tu rasprave, ali sam kazao da imamo posljednju tačku dnevnog reda na kojoj, to su ovi izvještaji POV na kojoj nema medija, da ne bi čekali na kraju sjednice sat vremena da s tim počnemo. Međutim, da ja ne bi komplicirao ja povlačim svoj prijedlog, mi idemo sa sjednicom onako kako smo planirali i završena stvar. Dakle, u 13 sati, 14 sati i 20 minuta nastavljamo raspravu sa Izvještajem o radu Vijeća ministara, a radićemo, na kraju ćemo sjednice praviti ... [[zajednička diskusija]] Molim vas, molim vas ostanite malo u sali još.
/nije uključen mikrofon/
Hajte Vi predložite onda, eto ja sam odustao od svog prijedloga predložite Vi. 46
Znači, vi znate da prije zadnje tačke moramo napraviti pauzu od sat vremena da bi se sala pripremila za tu zadnju tačku. Prijedlog je da se to uradi za vrijeme pauze i da se ta zadnja tačka odradi odmah poslije pauze i da se mediji poslije toga uvedu u salu i da se nastavi priča o Savjetu ministara. I ja to predlažem da se glasa o tome.
Stavljam prijedlog gospodina Bosića na glasanje. Pripremite se za glasanje. 20 glasova za, nema protiv, 10 suzdržanih. ____________(?) Ponovite glasanje.
... drugi krug.
Ne možemo u drugi krug nema nam, ovaj, molim vas, molim vas, sačekajte malo nemojte, pa nemojte sačekajte da riješimo bolan, boni ne bili, situaciju, šta je, u čemu je problem, što ste nervozni ljudi, dakle neće ništa biti mimo Poslovnika urađeno. Dakle, ovdje nema sva tri člana Kolegija ne možemo ići u drugi krug, mi ovo nismo, dakle, usvojili i nastavljamo sjednicu onako kako je planirana sjednica. Vidimo se u 14:25 minuta. Molim zastupnike i sve pozvane da uđu u salu, da zauzmu svoja mjesta, nastavljamo sa radom. Gospodine Arnaut, ovdje ima povreda Poslovnika, je li to, javljate se za riječ? Izvolite.
Zahvaljujem. Samo, pošto ranije nije, pri onoj tački, bilo prilike, dakle kada je u pitanju usmeni odgovor na poslaničko pitanje, predsjedavajući Zvizdić je za ovom govornicom rekao da će, citiram ga, oni odlučiti ko će mi dati usmeni odgovor na idućoj sjednici. Član 169. Poslovnika kaže – član Vijeća ministara kojem je pitanje upućeno dužan je odgovoriti na pitanje na istoj sjednici ili navesti razlog zbog kojeg ne može odgovoriti. U tom slučaju dužan je, on, usmeno odgovoriti na postavljano pitanje na prvoj narednoj sjednici Doma. Ja insistiram da se ova poslovnička intervencija uvrsti u zapisnik i da se podcrta predsjedavajućem da neće on odlučiti ko će dati odgovor, već da je on obavezan po Poslovniku da mi on da odgovor. To je 25. avgusta, čekaću i do tada, čekam od 10. maja, čekaću još. 47
Hvala lijepo. Dakle, povreda Poslovnika se odnosi, naravno, na sve nas koji smo u ovoj sali, ali ovo što ste Vi uradili je ustvari sada replika koja ne bi trebala biti dopuštena kada su u pitanju zastupnička pitanja, a obaveza je Kolegija, i ja sam to nekoliko puta danas kazao, da sve mora biti urađeno po Poslovniku, drugačije jednostavno ne može, kako tamo piše tako će biti i, dakle, tu nikakve dileme nema. Može izjavljivati ko god šta želi ovdje, kad je Poslovnik u pitanju, ali ništa neće biti u skladu s tim ukoliko nije to što se ističe u skladu sa Poslovnikom. Prema tome, to znate i da sada ne otvaramo dalje bespotrebnu raspravu mi nastavljamo sa našim radom. Tačka osam dnevnog reda je, Ad. 8. Izvještaj o radu Vijeća ministara BiH za 2016. godinu, broj: 01,02-50-19- 1411/17, od 05.06.2017. Kolegij Doma je na 50. sjednici, održanoj 14.06.2017. godine, Izvještaj uputio svim stalnim komisijama Doma i zajedničkim komisijama oba doma koje su pozvane da svaka iz svoje nadležnosti razmotre Izvještaj i Predstavničkom domu dostave svoja mišljenja. Komisije su dostavile mišljenja o Izvještaju u dijelu koji se odnosi na rad institucija iz njihove nadležnosti, a napominju sljedeće: Zajednika komisija za odbranu i sigurnost usvojila je Izvještaj; Komisija za vanjske poslove odbila je Izvještaj; Komisija za saobraćaj i komunikacije i Zajednička komisija za nadzor nad radom Obavještajno sigurnosne agencije prihvatile su Izvještaj; Ustavnopravna komisija nije usvojila Izvještaj; Komisija za finansije i budžet, Komisija za vanjsku trgovinu i carine i Zajednička komisija za evropske integracije nisu prihvatile Izvještaj; Zajednička komisija za evropske integracije podržala je Izvještaj(?); Zajednička komisija za ljudska prava i Komisija za ravnopravnost spolova nisu razmatrale Izvještaj zbog nedolaska na sjednicu komisije ministara i zamjenika ministara iz ministarstava za čiji izvještaj su nadležne. Mišljenja ste dobili, uz moju napomenu da postoje još neke komisije koje su tražile da budu prisutni predstavnici Vijeća ministara, ne samo, dakle, ministri, nisu bili prisutni, obavljena je rasprava, a postoje neke komisije koje su odbile Izvještaj zbog toga što ministri, odnosno zamjenici ministara i predstavnici ministarstava nisu bili prisutni. Dakle, mi sada imamo ovdje dvije mogućnosti, imamo mogućnost da prije nego što počnemo raspravu o ovom Izvještaju zatražimo od svih komisija da urade svoj posao uz obavezu Doma prema ministrima da budu prisutni na sjednicama komisija, da svi ministri budu zajedno sa predsjedavajućim ovdje u sali i da onda raspravimo taj Izvještaj ili da nastavimo ovako na osnovu ovog materijala kako je to navedeno u dnevnom redu. Kolegij Doma je razmatrao ovo pitanje i ja ću sada zamoliti za jednu kratku pauzu od 10 minuta, pozvaću Prošireni kolegij ovamo u salu, predsjednike klubova i nas troje iz Kolegija, da vidimo šta ćemo da predožimo Domu povodom ovog pitanja. Toliko. Pozivam Prošireni kolegij u malu salu odmah.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege. Dakle, ja sam na čelu Povjerenstva za evropske integracije, to vam je poznato, i jedno od pozitivnih mišljenja o ovom Izvješću je upravo ovoga Povjerenstva. Mi smo ga raspravljali, imali smo nazočnost gospodina Dilberovića, ali na sjednici tog Povjerenstva smo skrenuli pozornost, doduše i kod nas nije bilo predstavnika izravno, da tako kažem, iz Vijeća ministara, da smo mi, podsjetit ću vas, donijeli jedan zaključak da u paketu sa ovim Izvješćem bude posebno izvješće za evropske integracije, dakle stupanj evropskih integracija Bosne i Hercegovine u svim segmentima kao posebno izvješće. Kako to nije došlo i tad na Povjerenstvu i sad, doduše kad smo već nekako na brzinu završili to ja sam predlagao, i predlažem i sada gospodinu Zvizdiću kao predlagaču ovog materijala da on povuče materijal i da nam za narednu sjednicu pripremi u paketu izvješće, ovo posebno izvješće za evropske integracije, stupanj evropskih integracija, a s obzirom da i neka povjerenstva su stavljala, kako je rekao predsjedavajući, primjedbe da im nije bilo ni predstavnika, neka se nisu nikako očitovala, da bi to tada bila rasprava kompletna, cjelovita. I ja mislim da možemo iz ovoga izaći tako da gospodin predsjedavajući kao ovlašteni predlagač povuče točku dnevnog reda, to predviđa Poslovnik, da bismo imali raspravu cjelovitu kako i očekujemo i kako bi bilo dobro da je vodimo. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Predsjedavajući Vijeća ministara, gospodin Zvizdić. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući i uvaženi zastupnici. Evo, ne znam, sad sam se kratko konsultovao sa mojim kolegama koji su prisutni ovdje, što se, naravno, tiče mene osobno ja sam pripremio Izvještaj o radu Vijeća ministara i bio sam sasvim spreman da odgovorim na sva eventualna pitanja, sugestije, prijedloge, kritike, itd., ali u svakom slučaju treba imati u vidu dvije važne stvari. Jedna je da nisu prisutna tri ministra koja pokrivaju tri izuzetno značajna resora, to je ministar Šarović, ministar Jusko i ministar Mektić, i praktično u njihovo ime nema niko ko može odgovoriti na ona pitanja koja detaljno ulaze u segment rada ta tri ministarstva koja, moramo svi priznati, pokrivaju jedan ogroman, ogroman spektar nadležnosti, aktivnosti i djelatnosti Vijeća ministara BiH. I isto tako smo u Vijeću ministara mišljenja i smatramo da bi bilo jako korisno da se ponovo zakažu komisije koje nisu 49 prihvatile Izvještaj Vijeća ministara kako bi na istim obavezno prisustvovali ministri sa njihovim saradnicima i vrlo jasno odgovorili na sva pitanja, obrazložili izvještaj o radu njihovih ministarstava, odnosno sektora za koje su zaduženi u svjetlu činjenice da je ovo prva godina u kojoj se izvještaj radi po novoj metodologiji koja očito je izazvala veliki stepen zabune u smislu komparacije samih podataka i narativnoga dijela koje ima pripremljeno Vijeće ministara o radu svakoga ministarstva. Prema tome, ja ovo smatram, ako vi tako odlučite, samo prolongiranjem ove tačke dnevnog reda za narednu ili za sjednicu kada god vi to odlučite. Do tada ćemo mi osigurati da sjednici prisustvuju svi ministri iz Vijeća ministara kako bi adekvatno mogli odgovoriti na sva vaša pitanja, kritike, sugestije, analize, itd., i istovremeno naravno osiguraćemo da, ako se to dogodi, prisustvuju ministri sa svojim zamjenicima i svojim osobljem na sastancima komisija kako bi adekvatno dali odgovore na sva pitanja koja imaju članovi komisija. Evo, to je naš stav, mislim da bi sama diskusija bila mnogo kvalitetnija. Ponvaljam ja imam pripremljeno svoje izlaganje, odgovoriću na ona pitanja koja spadaju, evo da kažem, u moju nadležnost, ali sasvim sigurno specifična pitanja iz tako tri velika ministarstva koja imaju tako širok spektar svojih nadležnosti kao Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, Ministarstvo sigurnosti i posebno Ministarstvo transporta i komunikacija, za to su zaduženi ministri, njihovo neprisustvovanje bi bio veliki nedostatak u smislu kvalitetne prezentacije Izvještaja o radu Vijeća ministara, a mislim da ne znači ništa prolongirati takvu stvar za 5, 10 ili 15 dana. Što se nas tiče mislimo da bi takva stvar bila sigurno mnogo kvalitetnija i konkretnija za samu analizu i adekvatnu prezentaciju Izvještaja o radu Vijeća ministara.
Hvala predsjedavajući Vijeća ministara. Zastupnik Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Zaista ne znam s kojom tačkom Poslovnika da počnem, ali evo, možda najbolje član 71. – ovlašteni predlagač ima na početku sjednice Doma pravo tražiti izostavljanje neobavezne tačke. Gospodin Zvizdić jeste ovlašteni predlagač ali ovo nije neobavezna tačka, jer je u skladu sa članom 70. obavezna tačka ona koja je prošla proceduru u skladu sa Poslovnikom. A ovdje u skladu sa Poslovnikom, i, evo, podsjetiću kolegu Džaferovića, s obzirom da je on citirao kao član Ustavnopravne komisije upravo ovu tačku, odnosno ovaj član Poslovnika, a to je član 184., Izvještaj o radu Vijeća ministara BiH. Vijeće ministara BiH podnosi Domu izvještaj o radu najmanje jednom godišnje. Dom razmatra Izvještaj o radu Vijeća ministara u roku od 30 dana od njegovog podnošenja. Ovaj Izvještaj je podnesen 05.06.2017. godine i to je isti datum kada smo ga zaprimili. Danas je 05.07.2017. godine, danas je zadnji dan, u skladu sa Poslovnikom, da ovaj Dom razmatra ovaj Izvještaj. Ja mogu poslije, ovaj, u replikama, mada se to isto tako tiče Poslovnika, dakle nije uobičajeno, i predsjedavajući to zna da je ovo izgovor, da pojedinačni ministri izlaze ovdje za govornicu i govore o segmentima Izvještaja. Ne može predsjedavajući Vijeća ministara reći da nešto nije njegova nadležnost ako je ekspoze podnio ovdje o svim pitanjima iz nadležnosti Vijeća ministara. A da bi se pojedine teme razmotrile za to postoje sjednice komisija i predsjedavajući je bio obavezan osigurati prisustvo svojih ministara na sjednicama nadležnih komisija kada su u pitanju pojedinačni dijelovi ovog Izvještaja. 50 Dakle, zaista ne postoje poslovnički uslovi da se ova tačka skine sa dnevnog reda. Predsjedavajući Vijeća ministara, iako je ovlašteni predlagač, nema pravo povući ovu tačku s obzirom da se radi o obaveznoj tački, kako sam već rekao u skladu sa članom 184., što je gospodin Džaferović zaista vrlo argumentovano izlagao na sjednici Ustavnopravne komisije. Vi ste, ja sam predlagao da se skine sa sjednice Ustavnopravne komisije kao predsjedavajući te Komisije, i Vi ste gospodine Džaferoviću rekli – ne može, imamo obavezu u skladu sa članom 184. da ovo razmotrimo u roku od 30 dana. Evo, ja Vas molim onda da bar budete dosljedni i da se ovaj Poslovnik primjenjuje. Zahvaljujem.
Samo Vi tako nastavite, ja sam inače, uvijek nastojim da budem u pravu. Vama hvala na ovim komplimentima, ja Vam se zahvaljujem. Sada dajem riječ uvaženom zastupniku Damiru Bećiroviću, povreda Poslovnika. Izvolite.
Evo, kolega Arnaut je već rekao neke od članova, znači ne znamo odakle da se počne, imamo 71., 72. član 82. koji govori o dnevnom redu, a iluzorno je očekivati da ćemo mi ovdje na jednoj sjednici imati sve ministre i zamjenike, mislim da se to nije dogodilo nijednom. A isto tako apelovao bih na kolegu Arnauta kao člana pozicije da obezbijede bar prisustvo svog ministra ovdje, pa da onda možemo dalje.
Hvala i Vama. Sada ima riječ uvaženi zastupnik Zaim Backović, povreda Poslovnika. Izvolite.
Hvala. Nisam znao, poštovani predsjedavajući, pod šta ovo da podvedem. Mogu li da znam koji je razlog pa ja ne mogu dokumente da otvorim u elektronskoj formi ili ću da nosim sve ono ovdje. Mi smo dobili ...
Molim Vas, molim službe da se umiješaju hitno i odmah, da se gospodinu Backoviću omogući elektronsko praćenje sjednice. Izvolite gospodine Backoviću dalje.
Znači, dokumente ne mogu ..., ako hoću nešto da govorim, nemam ih, prazan papir.
Ja sam uradio što sam mogao, da dalje ne pričam. Hvala Vam lijepo. Zastupnik Senad Šepić, ispravka krivog navoda. Izvolite. 51
Pa, mislim da je evidentno da ne postoji poslovnička mogućnost da se sada reaguje na način kako je to zatražio predsjedavajući Vijeća ministara. Ovo je početak jula, šest mjeseci je prošlo, dakle mi smo u redovnoj proceduri davno trebali razmatrati Izvještaj o radu Vijeća ministara za 2016. godinu. Očito ne bi ni danas bio da na prošloj sjednici Nezavisni blok kao novi klub nije zatražio da se uvrsti tačka dnevnog reda, obvezna, Izvještaj o radu Vijeća ministara i rad Vijeća ministara, odnosno realizacija aktivnosti u privih pet mjeseci 2017. godine. Ako sad povučete ovo odavde opet ćete ovu tačku dnevnog reda po drugoj inicijativi, koju ćemo imati mogućnost da je otvorimo i da je diskutujemo, imati kroz neku, evo kroz, možda, pola sata kada dođe na red ova naredna tačka dnevnog reda. Zato vas molim da ovo prodiskutujemo i da, naravno, u skladu sa ovim donosimo naredne korake.
Hvala lijepo. Zastupnik Sadik Ahmetović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa, ja hoću nekoliko stvari da kažem, možda ću reći pravu istinu koja se nekome neće svidjeti, ali očito je da smo se počeli prebrojavati u Parlamentu i očito je da danas nema, ovaj Izvještaj nema podršku, dakle nema dovoljno ruku. I pravi razlozi zašto se prave, pravi ova karikatura od Parlamenta je to. Dakle, ponovo vraćati Izvještaj u komisijsku fazu je potcjenjivanje Poslovnika. A zašto? Zato što su komisije zasijedale u svom kapacitetu, ministri nisu došli. Dakle, to bi bilo još jedno ponižavanje od strane Vijeća ministara ovog Parlamenta. Dakle, ovo je prošlo kroz komisijsku fazu, u većini slučajeva Izvještaj Vijeća ministara nije prošao. Trend da on neće proći, dakle, i pokazatelj onoga što je bilo na komisijama je da je otprilike danas takva atmosfera ovdje u Parlamentu. Dakle, ovo bi bilo bježanje od rasprave da poslanicima damo pravo da pričaju o radu Vijeća ministara. O ovoj zemlji i o stanju u ovoj zemlji neko mora preuzeti odgovornost. Dakle, nemojte svaljivati odgovornost na ovaj Parlament, nemojte svaljivati odgovornost na ovaj Parlament i da to ponovo vraćamo u komisijsku fazu, komisije su završile svoj dio posla. Hvala lijepo.
Hvala i Vama. O svamu će donijeti odluku, poštovani kolega Ahmetoviću, ovaj Doma. Svaka ideja ovdje koja je u skladu sa Ustavom, zakonom i Poslovnikom je istovremeno i legitimna i biće onako kako odluči ovaj Dom, a niko pojedinačno. Uvaženi zastupnik Jasmin Emrić, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Želim izvijestiti da ni ja ne mogu elektronski pratiti sjednicu, jer ne mogu otvoriti dokumente. Očigledno se radi o nekom informatičkom problemu, pa molim i ja ... 52
Dajem pauzu od 10 minuta da se pregleda šta je sa uređajima. Ne možemo drugačije, moramo ovako. 10 minuta, nemojte izlaziti iz sale, molim vas. Mladene ako Vi nećete pauzu ja ću povući svoj prijedlog.
/nije uključen mikrofion/
Pa šta da radim ja sada, ne mogu da otvore materijale. Reći će mi kasnije da vodim sjednicu a ne mogu da prate sjednicu. [[zajednička diskusija]] Dakle, traje pauza od 10 minuta, već su prošla dva-tri minuta, molim vas izvijestite me da li ... [[zajednička diskusija]]
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja sam anesteziolog pa sam valjda navikla žuriti uvijek. Ja sam htjela da kažem, znači ispravku krivog navoda, dogodilo se da je danas kolega kazao, nije tačno da su sve komisije raspravljale o Izvještaju. Recimo Komisija za ljudska prava je odbila uopće raspravljati o Izvještaju, dakle nije odbila Izvještaj, jedan. Dva, ja ne vidim mehanizam kako bi premijer, predsjedavajući Vijeća ministara mogao natjerati ministre da prisustvuju sjednicama komisija. Ima li on neki mehanizam? Ja naprosto ne znam za takav mehanizam, a dosta dugo sam godina u Parlamentu. I ne mislim ja da je ovo bježanje od stvarnosti, ali ne vidim ni razlog zašto bi premijer preuzeo na sebe dio diskusije koja se odnosi na tri vrlo važna resorna ministarstva za koja mi imamo stvarno set značajnih pitanja. I govoriti da je ovo bježanje od javnosti naprosto nije korektno, a Komisija za ljudska prava nije uopće raspravljala o Izvještaju.
Hvala lijepo. 53 Zastupnik Salko Sokolović, ispravka krivog navoda. Izvolite gospodine Sokoloviću.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, gledajte, osnovna primjedba, evo, Komisije za finansije i budžet nije bila neprisustvo ministara ili od nadležnih, ovaj, na Komisiji prilikom rasprave Izvještaja, već je bila konstatacija da nova metodologija nije bila, ovaj, dobra u ovom momentu da bude primijenjena prilikom pisanja Izvještaja o radu Vijeća ministara za 2016. godinu, iz prostog razloga što ova metodologija, ovaj, je prilagođena tzv. programskom budžetiranju, evo, koje mi nemamo primijenjen u praksi prilikom planiranja budžeta za tekuću godinu. Šta mi u suštini, ako vratimo ovaj Izvještaj na komisije, možemo uraditi, je li? Da pitamo nadležnog ako je, zašto je od planiranih zakona u 2016. godini od 64 kreirano 15 ili 16 i poslano u parlamentarnu proceduru – zašto ti ministre nisi uradio taj zakon. To možemo uraditi i ovdje. Ja mislim da mi imamo sve uslove da danas možemo razgovarati, jer koncept Izvještaja, znači metodologija upravo taksativno nabraja koliko je donešeno zakona, kako je, ovaj, ko je proveo Akcioni plan, šta su, koji su to podzakonski akti koji su doneseni, potpisani međunarodni ugovori, šta je sa javnim investicijama, ponaosob to možemo, evo, i ovdje danas jer je Vijeće ministara kreiralo taj Izvještaj, usvojilo ga i poslalo u parlamentarnu proceduru, i naznačilo čak koliko je sjednica održalo, ne govori kako su radile institucije države, koliko su one održale sjednica. Prema tome, ono što jeste sadržaj ovog Izvještaja mi danas o njemu možemo razgovarati i, mislim, donijeti određeni zaključak poslije rasprave. I ovo o čemu je gospodin Šepić govorio, juli je mjesec, u prvom kvartalu ove godine mi smo trebali ovu priču završiti. I mislim da trebamo poštovati to vrijeme i zbog razlog što se već ušlo u pripremu budžeta za 2018. godinu. Hvala.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa, na neki način ispravka krivog navoda nekim kolegama. Dakle, ja kada sam sugerirao gospodinu predsjedavajućem Vijeća ministara, dakle, da predloži ovome Domu da se odgodi rasprava, dakle ja nemam nikakvog razloga da gospodina predsjedavajućeg branim, ali on je postupio po onome što je to obvezna točka, i ona je obvezna. Dakle, nitko nije mogao pretpostaviti, predsjedavajući Vijeća ministara, niti predsjedavajući Doma, niti mi, kako će to završiti u povjerenstvima. Mi smo, dakle, neka povjerenstva imali jučer, neka, čini mi se, čak jutros, imamo stav kakav imamo. Dakle, ovo nije, točka je na dnevnom redu, ne predlažem, ja nisam sugerirao da je skine s dnevnog reda, nego sugerirao sam predsjedavajućem Vijeća ministara, na trago i onoga što je sam rekao, a i što smo mi ovdje konstatirali, neki u ovoj sali, a i neki tamo na sastanku Proširenog kolegija, da se, da predloži Domu da se odgodi rasprava za iduću sjednicu. Dakle, nisam rekao da se skida sa dnevnog reda. Doduše to, pokušao sam naći i ne postoji nigdje precizno regulirano u Poslovniku, ali debeli su razlozi da se odgodi rasprava, dakle da predsjedavajući nama, rekao je da je spreman i razgovarati što se njega tiče, da predloži Domu da se odgodi rasprava za narednu sjednicu, ništa više. Dakle, ne skidamo je sa dnevnog 54 reda, ona je bila točka dnevnog reda, raspravljamo o tome hoćemo li ići dalje ili nećemo u datoj situaciji, ništa više.
Hvala lijepo. Gospodin Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite
Zahvaljujem se predsjedavajući. Gospodinu Lovrinoviću naravno, ako predsjedavajući Vijeća ministara nije mogao pretpostaviti kako će ovo završiti na komisijama, a uzimajući u obzir da na gotovo ni jednoj se nije niko od predstavnika Vijeća ministara pojavio, dakle ako to nije mogao pretpostaviti kako će to završiti na komisija, kako će završiti danas na Domu. Pa kako onda od ovog predsjedavajućeg Vijeća ministara očekujemo da nam obezbijedi kandidatski status, da nam poboljša ekonomsku situaciju, ali mislim zaista poboljša, a ne da nam prezentira one ružičaste, ovaj, slike o ekonomskoj situaciji. Kako onda očekujemo od ovog predsjedavajućeg Vijeća ministara da prevede Upitnik, mislim imali smo već tu situaciju. Očito predsjedavajući Vijeća ministara nije mogao pretpostaviti da će naići na sve one probleme sa prevođenjem Upitnika pa se, odnosno odgovora na upitnik pa sad imamo ovu situaciju kakvu imamo da trebamo angažovati ..., odnosno da imamo prijedloge da se angažuju agencije iz regiona za te potrebe, da taj novac ode iz Bosne i Hercegovine i razne slične nebulozne prijedloge. Dakle, ako predsjedavajući Vijeća ministara, kako ste Vi gospodine Lovrinoviću rekli, nije mogao pretpostaviti kakav će debakl ovdje doživjeti, kakav će debakl doživjeti na komisijama ako se ministri ne pojave na tim sjednicama komisija, onda ne čudi kako nije mogao pretpostaviti da četiri puta zaredom će mu padati akcize i sve one debakle. Ali, pazite nešto, ako imamo takvog predsjedavajućeg Vijeća ministara koji ne može ove osnovne stvari pretpostaviti onda mi kao zemlja zaista imamo veliki problem.
Hvala Vam lijepo. Ja stavljam na glasanje prijedlog Kolegija Doma da se odgodi rasprava, da se obavi u komisijama uz prisustvo ministara i da idući put sa svim ministrima obavimo raspravu o Izvještaju o radu Vijeća ministara. Pripremite se za glasanje o ovom prijedlogu. 16 za, 14 protiv, 1 uzdržan. Dovoljna entitetska većina. Dom je odlučio, ponovi glasanje. Ko traži? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ponavljamo glasanje na zahtjev Kluba SBB-a. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 16 za, 14 protiv, 1 suzdržan. Dovoljna entietska većina. 55 Odložili smo raspravu o ovome do iduće sjednice. Sve komisije, uz prisustvo svih ministara, održati raspravu o Izvještaju o radu Vijeća ministara i 26. ovdje rasprava o Izvještaju uz prisustvo predsjedavajućeg i Vijeća ministara. Idemo na sljedeću tačku dnevnog reda, tačka devet, Ad. 9. Informacija o stanju pravosuđa u Bosni i Hercegovini, s posebnim osvrtom na borbu protiv organiziranog kriminala i korupcije, materijal Ministarstva pravde BiH, broj: 01-50-19-1344/17, od 25.05.2017. (glasanje)
Pauzu od pola sata tražim.
Dakle, to nije povreda Poslovnika, Vi tražite ...
Pa, evo, tražim pauzu od pola sata. 56
Aha, odlično, dakle na zahtjev Kluba SBB-a dajem pauzu od ... [[zajednička diskusija]]
Priviđa Vam se SBB.
Dakle, na zahtjev Kluba DF-a dajem pauzu od 30 minuta, izvinjavam se, i pauza će trajati do 15:50. Dakle, mi imamo kvorum, možemo da nastavimo sa radom. Gospodine Bosiću, Vama je još uvijek mjesto ovdje, tako da, sekretaru, imamo li kvorum? Imamo kvorum. Dobro. Predsjednik Kluba Demokratke fronte je tražio, gospodin Bećirović, pauzu pa.
Pa objasnio sam Vam. Očigledno da Vi radite po nekom drugom Poslovniku, a ne ovom koji je usvojen u Parlamentu i smatramo da nije opravdano skidanje ove tačke dnevnog reda. Evo, hvala vam.
Hvala Vama. Ovaj, mi nastavljamo dalje sa radom. Dakle, tačka devet, Ad. 9. Informacija o stanju pravosuđa u Bosni i Hercegovini, s posebnim osvrtom na borbu protiv organiziranog kriminala i korupcije, materijal Ministarstva pravde BiH, broj: 01-50-19-1344/17, od 25.05.2017. (glasanje) Mi smo se dogovorili na sjednici Proširenog kolegija, jednoglasno smo napravili prijedlog zaključaka. Zaključujem raspravu, o tome ćemo glasati na kraju sjednice. Tačka 10. je, Ad. 10. Informacija o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31.12.2016., materijal Vijeća ministara BiH, broj: 01,02-16-1-1382/17, od 31.05.2017. 57
Ne znam gospodine predsjedavajući, možda bi bilo dobro da nam se prvo uvažena V.d. tužiteljica obrati Parlamentu da bi nakon toga onda mi mogli diskutovati, prijedlog.
Dakle, ako ste vi saglasni s tim, nema potrebe da glasamo, je li tako? I ako je uvažena vršiteljica dužnosti glavnog tužioca spremna, onda ja njoj dajem riječ. Izvolite gospođo.
Dobar dan. Ja vas sve pozdravljam. Kao što je i rečeno ja sam vršiteljica dužnosti glavnog tužitelja u Bosni i Hercegovini, Gordana Tadić. Uvaženi predsjedavajući, uvaženi članovi Predsjedništva, uvaženi zastupnici, imam priliku i koristim je da vam se ovom prilikom obratim i da pojasnim Informaciju o radu tužiteljstva BiH za 2016. godinu koju smo vam blagovremeno dostavili. Vama je svima poznato da je za Tužiteljstvo BiH 2016. godina bila veoma teška. Ovaj zvještaj, odnosi se, odnosno Informacija, za 2016. godinu. Do 29.09.2016. godine ovom ustanovom rukovodio je suspendovani glavni tužitelj Goran Salihović, a od 29.09. do kraja godine pa evo do danas, 10 mjeseci nakon toga, ja sam na čelu ove ustanove. 58 Obzirom na postupke koji se vode protiv suspendovanog glavnog tužitelja, disciplinske i kaznene, ja neću o tome govoriti, obzirom na presumpciju nevinosti. I pored svih poteškoća na koje sam naišla u tom periodu, neriješenih međuljudskih odnosa, brojnih predmeta koje sam zatekla u Uredu kabineta glavnog tužitelja, uspjelo se stanje stabilizovati do kraja 2016. godine i predmeti su raspoređeni svim tužiteljima, i oni su od tog momenta u radu. Ja ću sada kratko, iako ne volim brojke i nije mi to nikad bila namjera, više cijenim kvalitet od kvantiteta i smatram da ova institucija, odnosno Tužiteljstvo BiH mora da radi najsloženije i najkvalitetnije predmete u odnosu i na sva druga tužiteljstva u Bosni i Hercegovini, ali ću ipak, obzirom na ove probleme koje smo imali, da pročitam određene statističke podatke, veoma kratko, koje imate i u vašoj Informaciji. U protekloj godini Tužiteljstvo BiH podiglo je 194 optužnice protiv 375 osoba, i to u Posebnom odjelu za ratne zločine podignuta je 41 optužnica protiv 114 osoba, Posebni odjel za organizovani kriminal, privredni kriminal, korupciju i terorizam 86 optužnica protiv 179 osoba i Odjel III 66 optužnica protiv 81 osobe. Međutim, rad Tužiteljstva BiH ne odnosi se samo na podizanje optužnica, i ja nikada ne bih mjerila rad ovakve ustanove na takav način jer svi predmeti u Bosni i Hercegovini moraju se riješiti na jedan od zakonom predviđenih načina, a to je ili podizanjem optužnice ili naredbom o neprovođenju istrage, obustavom istrage ili na drugi način, a kao naprimjer dajem drugi način, ustupanje predmeta nadležnim tužiteljstvima. Ostvarena prosječna norma za prošlu godinu iznosi 138,97 %, a kvalitet optužnica u prošloj godini bio je 94,3 %. Na temelju optužnica Tužiteljstva BiH u 2016. godini izrečeno je 177 presuda, od kojih je 164 osuđujućih, te je procenat osuđujućih presuda po predmetima 93%. I pored svega ovoga što sam navela, rezultati u prošloj godini mogli su biti bolji da nije došlo do ovoga što nam se dogodilo i mi za naredni period imamo svoje zacrtane ciljeve kako i u kom pravcu da idemo da se rezultati Tužiteljstva BiH poprave i kako da i mi utičemo uopšte da se stanje u pravosuđu podigne na jedan viši nivo. Jedan od ciljeva jeste ostvarivanje još boljih rezultata rada, a koji zavise, naravno, i od agencija za provođenje zakona koje prate naš rad, te pružanja međunarodne pravne pomoći u određenim predmetima. Dalje je veoma značajno očuvanje stabilnosti institucije, jer to što je došlo do nestabilnosti institucije, i da ne kažem do nestabilnosti i u Bosni i Hercegovini, dovelo je i do ovih, do ove situacije koja se desila u prošloj godini. Jedan od naših osnovnih zadataka jeste očuvanje stabilnosti institucije i rad isključivo na osnovu Ustava i zakona. Svi predmeti u Tužiteljstvu BiH protiv bilo kojeg prijavljenoj lica rade se na isti način, a ukoliko dođe do saznanja da tužitelji ili uposlenici rade drugačije od ovoga kako smo zacrtali bit će i dalje pokretani disciplinski postupci, jer mi krećemo da pitanje korupcije i drugih propusta rješavamo najprije u svojoj instituciji, a što je činjeno i do sada, i smatram da bi tako trebali da rade svi odgovorni u okviru svojih institucija. Sada ću reći nešto o percepciji javnosti. Percepcija javnosti u pogledu rada kompletnog pravosuđa, pa i Tužiteljstva BiH uglavnom se zasniva na saznanjima iz medija. Ja predlažem građanima Bosne i Hercegovina da, obzirom da većinu svojih prava ostvaruju u lokalnim zajednicama i da se većina krivičnih i drugih djela koja se odnose na građane Bosne i Hercegovine rješavaju u općinskim ili opštinskim sudovima i kantonalnim tužiteljstvima, da budu sigurni da svi predmeti koji su u nadležnosti Tužiteljstva BiH biće rađeni u skladu sa Ustavom i zakonom i na isti način prema svim prijavljenim osobama. Tačne informacije o radu Tužiteljstva BiH mogu se dobiti jedino iz naše ustanove, a sve ostalo može da našteti predmetima koji su u radu, pa i osobama protiv kojih su predmeti otvoreni. Dakle, time se nanosi šteta svima, dovodi se do toga da se određene stvari iz političkog života prebacuju u Tužiteljstvo BiH, a mi smo tu da djelujemo samo represivno nakon što se počini neko krivično djelo iz naše nadležnosti. 59 Korupcija nije određena kao posebno krivično djelo u krivičnim zakonima Bosne i Hercegovine, ali ona se proteže kroz skoro sva djela organizovanog kriminala, privrednog kriminala, korupcije, pa i terorizma. Ovo govorm iz razloga da bi možda u narednom periodu, u sklopu izmjena Zakona o kaznenim postupcima, trebalo povesti računa da se ovo konkretizuje, jer kada se običnom građaninu kaže korupcije, on obično misli na primanje, davanje mita ili neka druga krivična djela, ili to za njih predstavlja neku imaginarnu riječ koju i ne mogu da razumiju, ali smatraju da je to nešto loše po pravosuđe, pa i po sve nas koji smo, koji smo ovdje. U tom slučaju smatram da bi se trebale vršiti određene edukacije, da bi trebali pravni stručnjaci iz ove oblasti da obrazlože ove pojmove i da na pravi način objasni se građanima Bosne i Hercegovine koji se ne bave ovim poslom šta su to koruptivna krivična djela, koja su njihova obilježja. Da se u tim predmetima mora dokazati umišljaj. Da su to djela u kojima se uglavnom radi o licima koje imaju određene pozicije i koji ukoliko imaju umišljaj o izvršenju krivičnog djela vrlo vješto skrivaju i dokaze o tome. Moram takođe reći da krivična djela korupcije nisu propisana samo Kaznenim zakonom Bosne i Hercegovine, nego su propisana i u svim kaznenim zakonima u Bosni i Hercegovini i da stoga sav teret i ne može, ja bih rekla neopravdanih kritika, ne može da snosi Tužiteljstvo BiH. Po mom mišljenju najbolji tužitelji su oni koji svoje predmete rade bez velikog eksponiranja u javnosti, a rezultati njihovog rada su pravoznažno osuđujuće predsude ili druge konačne tužilačke odluke jer se kroz odluke tužitelja od zaprimanja prijave pa do donošenja konačne tužilačke odluke, osim rješavanja tog predmeta dotiču i pitanja ljudskih prava, te ćemo u narednom periodu intenzivirati rad na predmetima lažnih prijavljivanja, jer neke od prijava mogu biti podnesene iz različitih razloga, a ne zbog počinjenja određenog krivičnog djela. Sada bih rekla nešto o Posebnom odjelu za ratne zločine jer u našem Tužiteljstvu imamo tri odjela i prvi odjel je Odjel za ratne zločine. Želim da napomenem da i u ovom slučaju nam je potrebna vaša pomoć. U ovom momentu se radi na izmjeni Državne strategije za rad na predmetima ratnih zločina. Prema dosadašnjoj Strategiji za rad na predmetima ratnih zločina, svi predmeti ratnih zločina koncentrisani su u Tužiteljstvu BiH. Izmjenama Državne strategije za rad na predmetima ratnih zločina, u koje smo uključeni ja i moji saradnici, između ostalog, trebalo bi omogućiti lakši protok predmeta prema okružnim i kantonalnim tužiteljstvima, Tužiteljstvu Brčko Distrikta, a takođe i da se regionalna saradnja unaprijedi jer to je ono što je nama neophodno. Mi, Tužiteljstvo BiH je istinski opredjeljeno za regionalnu saradnju jer bez toga ovi predmeti zaista, dio predmeta se ne bi mogao završiti. Ja želim da napomenem da se Tužiteljstvo BiH osim predmeta ratnih zločina, znači ganjanje počinilaca krivičnih djela ratnih zločina, bavi i pitanjem ekshumacija. Mi smo ti koji jedini radimo na predmetima ekshumacija. Ovdje bih istakla da, što se tiče predmeta ekshumacija, ove godine u budžetu nisu predviđena dovoljna sredstava za rad na ovim predmetima. Ja sam zatekla takvo stanje i prošle godine u devetom mjesecu, međutim brzo sam intervenisala i zajedno sa Ministarstvom pravde BiH, Ministarstvom finansija BiH, Vijećem ministara BiH iznašli smo rješenja da se zaokruži prošla godina iako ima još neplaćenih računa i iz prošle godine. O ovome su obavješteni i članovi Predsjedništva BiH u prošloj godini jer sam morala brzo reagovati da bi ovu, prije svega, jednu humanu aktivnost i human posao zakružili i da u tom dijelu nemamo prepreka, barem u tom dijelu, da možemo završavati te predmete. Želim da kažem da sam opredijeljena i da sam ja rukovoditelj Posebnog odjela za ratne zločine tri i po godine, da mi radimo jednako i istinski smo opredijeljeni da radimo tako, bez obzira ko je prijavljen, ko je oštećen, i da mi, mi svakodnevno imamo sastanke sa udrugama žrtava u Tužiteljstvu BiH i da je to jedan od ciljeva naših, i pored toga što su to samo dokazi u našem krivičnom postupku da se okrenemo tom jednom humanom poslu, jer u posljednje vrijeme 60 tražimo jš 7.000 nestalih osoba. Ponekad je već oštećenim majkama, suprugama, djeci dovoljno i mole da se dođe do toga da se pronađu nestali, a krivično gonjenje da se nastavi u skladu sa ovom Držanom strategijom za rad na predmetima ratnih zločina, jer je jasno da mi moramo raditi najsloženije predmete, a da manje složene predmete rade okružna i kantonalna tužiteljstva. Kako se prvi put obraćam, želim još da vas upoznam da Tužiteljstvo BiH radi na reviziji kosturnica i u Bosni i Hercegovini imamo 11 kosturnica. Tu se nalaze posmrtni ostaci lica iz proteklog rata i može se desiti da mi tražimo osobe u masnovnim i pojedinačnim grobnicama, a da se oni ustvari nalaze u tim kosturnicama, odnosno mrtvačnicama. I tu imamo dobru saradnju sa Institutom za nestale osobe i Međunarodnom komisijom za traženje nestalih osoba, i u tom segmentu postigli su se značajni rezultati. To je isto incijativa Tužiteljstva BiH na osnovu koje se krenulo. Takođe, ovom prilikom želim svima vama da se zahvalim, i institucijama Bosne i Hercegovine na odobrenim sredstvima za adaptaciju zgrade Federalnog MUP-a koja se nalazi u kompleksu pravosudnih institucija, a koju će koristiti Tužiteljstvo BiH i u koju su sada smješteni uposlenici Odjela za organizovani kriminal, privredni kriminal, korupciju i terorizam. Nadam se da ćemo zajedno ubrzati aktivnosti na ovom projektu, obzirom da će nova zgrada Tužiteljstva, koju finansirana, putem projekta Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, Evropska unija, biti završena krajem jeseni. Nakon što se završe svi ovi poslovi tužitelji i uposlenici, kojih ima 243 sada zajedno, imaće uvijete za rad koji su propisani evropskim standardima, jer sada radimo u veoma teškim uvjetima. Neki naši uposlenici smješteni su i u podrumskim prostorijama. Ja se zahvaljujem što ste vi odložili ovu tačku vezano za kompletno pravosuđe, je li, i rad, jer ja sam danas jedina predstavnica, kako bih rekla, pravosuđa ovdje. Drago mi je da će ti zaključci doći, koliko sam razumijela, Visokom sudskom i tužiteljskom vijeću, Sudu BiH i Tužiteljstvu BiH, a mi ćemo sa svoje strane svakako dati doprinos u tome i dati odgovore na ono što bude traženo od nas. Očekujem od vas konstruktivnu raspravu, prihvaćamo sve pozitivne kritike u cilju unaprijeđenja rada Tužiteljstva BiH, a tu sam da odgovorim i na vaša pitanja, izuzev pitanja o konkretnim predmetima koji su u radu. Ja vam se još jednom zahvaljujem, izvinjam se ako je bilo malo duže, ali imala sam potrebu da ovo kažem.
Ništa, hvala Vam. Vi se prvi puta obraćate Parlamentu, tako da nije ovo ništa, neko neuobičajno odstupanje od vremena koje imaju naši gosti. Hvala Vam lijepo, ako ste naravno završili. Riječ ima uvaženi zastupnik Zaim Backović. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući što imam riječ na sjednici koja mi nije jasna ni po jednom segmentu, jer sve što radimo, radimo van Poslovnika. Ali nadam se da će se to ispraviti u narednom periodu, jer taj način rada govori da smo mi ne legalisti, nego nelegalisti, i da mi ne radimo po zakonu. No, da se vratimo na tačku dnevnog reda. Poštovana tužiteljice, ne želim ovo da shvatite kao atak na Vas i Vašu ličnost, Vi ste tek došli tu, nego želim samo ukazati na neke stvari koje meni, kao građaninu ove zemlje, djeluju apsurdno, nelogično i nešto što ima za posljedicu ekonomsko siromašenje i ekonomsko uništavanje ove zemlje. Ja kao građanin ove zemlje, pod 61 punim imenom i prezimenom Zaim Backović, uputio sam veći broj predstavki Vašem Tužiteljstvu. Zadnja predstavka vezana je za Hidriu Linden. Uputio sam mailove na vas, ne mislim na Vas personalno, na Tužiteljstvo, uputio sam na Federalno tužiteljstvo, na Kantonalno, na Finansijsku policiju, na SIPA-u. Samo je jedna institucija odgovorila – mi čekamo ako nam Tužiteljstvo da. Za to vrijeme je Hidria Linden izvukla novac, ugasila firmu i otpustila radnike. Kupili firmu za nulu, uložili nulu, prodali je za desetine miliona tako što su formirali fiktivnu firmu koja se zvala Otoka, Otoci prebacili svu imovinu, a radnike ostavili u onoj tako fiktivnoj firmi koja je bila. Taj novac iz firme koja se zvala Otoka transferisali u Sloveniju, firmu Otoka ugasili i ugasili i ovu firmu. Na tom mjestu je sad niklo čitavo naselje Radnici bez posla. Jedina smo država u okruženju, u Evropi, koja ne posjeduje firmu koja će se baviti bar servisiranjem, evo, ovoga što mi ovdje udišemo, klima opreme. Tu su firmu ugasili. Ova zgrada kad klima stane neće imati ko da je servisira, moraće da je promijeni. Morat ćemo da kupimo iz Hidrie iz Ljubljane. I Vaše Tužiteljstvo nije reagovalo. Ja bih volio da mi se kaže zbog čega, kako je to moguće ako sam preciozno naveo sve korake koji su urađeni. Ali to nije jedna firma, uputio sam ih veći broj. I ni na jednu nisam dobio odgovor, ili ako sam već lažno nekoga optužio, da sam ja pozvan. To je jedan segment, to je kada je u pitanju privredni kriminal. Znate, kokošare proganjamo, a slonove ostavljamo da mirno odu. Tako je otišao Tuš iako su prijave bile prije nego što se ono desilo, tako nam je SCC odnio novac za puteve i tako redom. O tome ja mogu sada ovdje satima da pričam. Drugi segment je politička ubistva. Sticajem životnih okolnosti direktni sam svjedok ubistva Joze Leotara, znači dikretni svjedok. Onaj plavi Polo, ispred smo ja, moja supruga i moje dijete kojem je geler rasjekao uho. I ja sam bio svjedok na suđenju koje je vođeno na Kantonalnom sudu u Sarajevu sa prosto nevjerovatnom konstrukcijom da je onaj krvavi čovjek koji je izletio i tražio da mu se pomaže, nikad njegove riječi, zvone mi i danas – poginu Jozo, da svjedočim da je on jedan od onih koji je organizovao da se Jozo ubije, a on sav krvav. To su nevjerovatne stvari. I do danas to nije razriješeno. A o onome, za kojeg sam rekao da je pobjegao s torbom, niko me nije pitao ni riječi. Jedan je tako brzo iz tog vozila pobjegao s nekakvom crnom torbom da je to nevjerovatno. Za njega me niko nije riječi pitao, nijedne riječi. Ili slučaj porodice Halilović. Radi se na Državnom tužilaštvu, pa onda spusti ga na Kantonalno, pa Kantonalno ga vrati Državnom. Iako su obavljene sve ekspertize, iako su urađeni svi nalazi balistički, ako je sve urađeno o čemu se tu radi? Ili, ja sad mogu ovakvih slučajeva da vam nabrajam koliko hoćete. To što mi klasične ubice i ove koji se ubijaju zbog droge brzo uhvatimo, nije za pohvalu. Bilo bi za pohvalu da ove koji utiču na ovu državu uhvatimo. Sticajem okolnosti Jozu sam poznavao i lično, družio sam se sa njim i to nema veze ni sa ratom, ni bez rata, ni poslije rata, to su privatni porodični odnosi i znam o kakvom se kvalitetu čovjeka radilo. Kada su u pitanju ratni zločini, plašim se da ćemo u ovoj zemlji jedni drugima kopati oči upravo zbog načina prezentacije i rada u Tužilaštvu. Treba izaći i reći ljudima kada se neko optužuje, ili kada se podigne optužnica ili kada se vodi javna istraga, jer kod nas su istrage postale javne. Ne mogu da shvatim da novine znaju prije onih na koje se istraga odnosi. Kako to novine mogu znati prije? Mogu znati samo informacijama koje dobiju iz Tužiteljstva. Navodim svoj primjer, živo me interesuje kako je moguće da kada sam pozvan iz SIPA-e da po nalogu Tužiteljstva će se izvršiti pretres moga stana, ja dođem pred stan i čekaju me četiri televizijske ekipe. Ko ih je obavjestio? Vi mi to recite. I to je vrlo zanimljivo koje četiri televizijske ekipe, kako su oni dobili, znači nijedna nije bila iz Federacije, da to odmah kažem, četri su stajale pred vratima moga stana. Kako je to moguće? Odakle im takva informacija? A mene su zvali telefonom, dobar dan, dobar dan, hoćete li doći, kažem kako da ne, eto me odmah. Tamo, četiri televizijske ekipe stoje i cijela ujdurma oko toga. Ali Tužiteljstvo poslije toga nije reklo zbog čega je to bilo, zato ono i samo nije provjerilo dalje, nego po prijavi piše postoje zapisnici i 62 izdvoji se iz čitave te izjave samo ta rečenica – postoje zapisnici i oni su pohranjeni, a ne kaže se – zapisnici i operativni dnevnici koji se nalaze u vojnim arhivama. To su izostavili. I na osnovu ovoga, nakon toga gospođo, moja supruga je doživljela tri infarkta i imala najtežu moguću operaciju srca. Samo mi objasnite zašto to tako rade, ako sam ja tu i nikada nigdje nisam otišao, nego sam voljan u svakom trenutku svaku izjavu i bilo što dati. Da li ja imam pravo da vas tužim zbog infarkta moje supruge i onih koji su došli sa čarapama i oružjem, 18 njih u trosobnom stanu? Živo me to interesuje. Ali to nije jedan slučaj, takvih slučajeva je puno. Naravno, Vi radite jedan od najtežih poslova u ovoj zemlji, jedan od najtežih poslova u ovoj zemlji. Ne želim govoriti kroz šta sam, jer dio moje porodice je, ne danas, ali bio jako vezan za Tužilaštvo, one države, ne ove, [[poslanik se upozorava na vrijeme]] , jako vezan. Tako da ja znam koji je [[poslanik se upozorava na vrijeme]] jer [[poslanik se upozorava na vrijeme]] ili nevin. Hoćete nevinom nanijeti zlo i uništiti porodice [[poslanik se upozorava na vrijeme]] kao što je uništeno u desetine slučajeva, desetine porodica, a slonovi su vam, rekao sam vam [[poslanik se upozorava na vrijeme]] i dalje na slobodi [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Zakon o privatizaciji, danas u Bosni i Hercegovini, to ću iznijeti ovdje ...
Hvala Vam gospodine
Samo jedna rečenica, molim Vas.
Pa mislim, ja vam deset puta tipkam.
Molim Vas, jedna rečenica.
Niste Vi mene uopće ...
Po ugovorima potpisanim danas u Bosni i Hercegovini nema nezaposlenih. Koliko su garantovali kada su kupovali ... da će zaposliti.
Hvala Vam gospodine Backoviću, hvala Vam lijepo.
Nema na čemu.
Hvala Vam. Dakle, diskusija nije skraćivana, deset minuta je diskusija i nemojte da probijate rok, bićete zaustavljani odmah na početku probijanja roka. Za 10 minuta se može sve kazati. Izvolite gospodine Arnaut, povreda Poslovnika. 63
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja Vas zaista molim onda da dosljedno, ovaj, primjenjujete Poslovnik. Vi ste maloprije stavili na glasanje tačku koja uopšte nije bila dozvoljena. Dakle, član 87. stav (2) Poslovnika jasno kaže – Dom će na svakoj sjednici nakon utvrđivanja dnevnog reda prvo raspravljati o svim pitanjima koja su na dnevnom redu, a nakon rasprave o svim tačkama provest će se glasanje o materijalima prema redoslijedu usvojenih tačaka, znači raspravljati o svim pitanjima koja su na dnevnom redu. Mi smo imali na dnevnom redu Informaciju Vijeća ministara i niste dopustili raspravu o tome. I to je zaista nedopustivo, onda da čovjek pređe 38 sekundi i Vi insistirate na Poslovniku. I zaista mi insistiramo da Vi dosljedno primjenjujte Poslovnik, a ne onako kako Vama odgovara ili Vašim stranačkim kolegama, jer to nije uloga predsjedavajućeg da se ponaša stranački, već da se ponaša neovisno prema svima. I ovo danas je pokazalo zaista da Vi ne uživate povjerenje većine u ovom Domu. Jedino što Vas spašava što SNSD i, evo, dijelom HDZ sada insisitira na nebuloznim razlozima za Vašu smjenu. I Vi ste tu u suštini samo zbog SNSD-a. I ja zaista ne mogu više prihvatiti ovakva nedosljedna, nedosljednu primjenu, odnosno neprimjenu Poslovnika. Ja Vas zaista molim da ako ćete primjenjivati Poslovnik da to radite dosljedno, a ne kako biste spašavali gospodina Zvizdića ili bilo koga drugog ili sankcionisali gospodina Backovića ili bilo koga drugog. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Mom uvaženom kolegi Damiru Arnautu, dakle, ne znate Vi koji su moji razlozi, dakle, i ne znate da su nebulozni. Vi znate, čak ni SNSD nije iznio svoje razloge ako ste dobro pratili, nego je samo nešto tražio. Dakle, moje ne znate razloge i nemojte govoriti da su nebulozni dok ih niste čuli, nemojte me, nemojte krivu stvarati sliku. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Asim Sarajlić zastupnik, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Dame i gospodo. Evo, rijetko se javljam, ali moram ispraviti gospodina Arnauta. Dakle, niste Vi odlučili, Dom je odlučio, Vi ste prijedlog užeg Kolegija iznijeli i Dom je odlučio. I da još ispravim gospodina Arnauta, dakle, nisu stranačke kolege ovdje izabrali gospodina Džaferovića, nego građani sa 30.007 glasova i nije on ovdje samo zahvaljujući SNSD-u. A naprotiv Vi ste tu samo voljom svoga partijskoga šefa koji Vas je stavio na konpenzacijsku listu pa ste ovdje danas u Parlamentu. Naravno, to je u skladu sa zakonom, i naravno da je to legitimno, i naravno da smo svi ovdje ravnopravni, al' nemojte nekome ovdje nešto spočitavati što ne stoji i koristit ovu ... situaciju u neke politikantske svrhe, a dobro znamo da ste i dio Vijeća ministara i da ste dio 64 vladajuće većine u svakoj komisiji, u svakom ministarstvu, jako dobro znate štititi svoje interese kad je Vaša stranka i kadrovanje u pitanju i o tome zaista mogu svjedočiti. Zato molim Vas da na ovako maliciozan način ne inputirate predsjedavajućem inicijativu SNSD-a koja nije samo danas, koja je i od prije, i iz prošlog čak saziva, a, ovaj, pokušavate se možda dodvoriti nekima koji danas nisu ovdje u sali.
Hvala. Uvaženi zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
S obzirom da ja manje-više diskutujem na svakoj sjednici i na jako puno tačaka dnevnog reda mislim da se ne može nikako ustvrditi da se ja nekom pokušavam dodvoriti, prije da neko ko se prvi put u dvije i po godine javi za riječ se pokušava nekome dodvorit, a to je gospodin Sarajalić, zaista prvi put, evo, u dvije i po godine, osim kad ste bili izvjestilac kad je imenovano Vijeće ministara, ispred nadležne komisije. Ovaj, toliko znači o dodvoravanju. I interesantno je da to uradite tek kad ja ukažem na činjenicu da mi ovdje imamo jednu simbiozu u djelovanju. Dakle, tačno je, dvije godine i nešto, koliko i Vaše nejavljanje za riječ, traje ova inicijativa SNSD-a prema gospodinu Džaferoviću, a to po onom principu, po principu mojnega, driuga. To je bukvalno to, i to spašava gospodina Džaferovića, isto kao što je Vaš gospodin Izetbegović prošle godine spasio gospodina Dodika kad mu je dao finansijsku inekciju u onoj kafani Barka u Istočnom Sarajevu. I zbog toga ste se Vi danas javili. Ovo je zaista veliko da smo mi čuli Asima Sarajlića nakon dvije i po godine u ovom Parlamentu. Ovo je zaista prvi put i to je jedan veliki događaj koji zaista zavrjeđuje pažnju. Pazite, znači očito je da ova, pominjanje ove simbioze između gospodina Džaferovića i gospodina Dodika te simbioze između gospodina Dodika i gospodina Izetbegovića prošle godine u onoj kafani kad je finansijska inekcija bila u pitanju, očito je bilo toliko, znači, ovaj, tačno da je natjeralo čak i gospodina Sarajlića da se prvi put nakon dvije i po godine javi za riječ. Evo, zaista smo prisustvovali jednom velikom događaju. Zahvaljujem se.
Dobro, uvaženi zastupnik Asim Sarajlić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala gospodine Džaferoviću. Očito je da je ovo danas juli 2017. godine, očito je da je iduća godina izborna, dakle gospodine Arnaut, uvaženi gospodine Arnaut vrstan ste pravnik, vrstan parlamentarac sa širokim znanjem međunarodnim, ali ne možete se arogantno ponašati i ne možete obrtati činjenice. Dakle, u narednom vremenu ćete jako puno čuti Asima Sarajlića i ovo današnje oduševljenje će se, ako Bog da, i nastaviti, ali vrijeđanje predsjedavajućeg i, evo, u ispravci krivog navoda, Vi koji se najviše pozivate na Poslovnik, plasirate određene činjenice koje nemaju nikakve veze s krivim navodom, upravo govori o Vašoj namjeri i o Vašon intenciji da okrećete stvar u drugom smjeru. Naravno, da ćemo se čuti, ako Bog da, ja sam se ponašao kao poslanik opozicije, odnosno zastupnik opozicije, podržavao i vaše ministre, i vaše kadrove, i vaše rješenja i vaše prijedloge ovdje u Parlamentu, naravno, koji su u duhu zajedničkog djelovanja, ali očito da tog zajedničkog djelovanja više nema, pa ćemo se izgleda više čuti ovih dana. Hvala. 65
Hvala. Gospodin Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, s obzirom na to kako je gospodin Sarajlić rekao da ulazimo u izbornu godinu to je razlog zbog čega ćemo sad u ovoj idućoj godini njega više čuti. Dakle, nije dovoljno biti, je li, izabran u Parlament pa uzeti, ovaj, učešće u diskusijama, već treba doći izborna godina da bismo mi čuli od izabranog poslanika, a onda jedini cilj, jel' samo se nameće logičan zaključak, je da bude ponovo izabran i da provede opet dvije i po, tri godine ništa ne pričajući pa ga opet čujemo pred kraj tog idućeg mandata, koji Vam je već ovo jel'. Nisam baš razumio, rekli ste da ste se ponašali kao poslanik opozicije, ovaj, sad ja ne znam, mislim, meni je naporno iz sjednice u sjednicu brojati 10, 9, 8, 7, 6, 5, 4, 3, 2, 1, na kraju će ostat samo gospodin Džaferović izgleda u tom vašem Klubu, jel'. U svakom slučaju meni je drago što smo Vas čuli danas, nisam čak ni znao kako zvučite na mikrofonu, pa evo, onaj, na svakoj sjednici nešto naučim. I, ovaj, a što se tiče vrijeđanja predsjedavajućeg, ja sam siguran da predsjedavajući to nije tako shvatio, jer bi sigurno reagovao, na kraju krajeva postoji Kodeks i ja nikada nikoga ne vrijeđam kada su ove diskusije u pitanju. A to što se Vama ne sviđa kada ja ukažem na neke činjenice, poput činjenice da sam, da nam se niste obratili svo ovo vrijeme, to zaista nije vrijeđanje, to su činjenice. Zahvaljujem.
Hvala Vam lijepo. Ja molim sve osobe koje su se prijavile za replike i povredu Poslovnika da odustavnu od diskusije, ja vas molim. Dakle, ako možete odustati ja vas molim, dakle, da odustanet, ja ću kazati samo dvije rečenice. Gospodine Sarajliću, molim Vas, dakle mi smo otišili od rasprave, ja sam Vas zamolio, hvala Vam što ste uvažili moju molbu. Poštovane koleginice i kolege, uvažene dame i gospodo, ja sam dužan da čuvam dignitet ovog Doma i ja to radim od prvog momenta na način kako znam i umijem. U ovom Domu da sam reagirao na svaku neprincipijelnost ili povredu Poslovnika mi bi se samo bavili time, uopće to uradili ne bi, ne bi uradili posao kojeg treba da uradimo. I ja ću nastavit da se ponašam tako i trpiću sve ovo što trpim, ja zaista imam dovoljno godina da znam da ovdje moram biti strpljiv. Svako od nas slika sebe svojom diskusijom, javnost to posmatra i svako od, svako od nas pokazuje kakav je i javnost vidi svakog od nas kakav je. I ja više ništa kazat neću. Ovo je najviši zakonodavni organ u ovoj državi i on treba da tako funkcionira i da ima taj dignitet. Nastavljamo diskusiju o tački dnevnog reda, uvaženi zastupnik Damir Bećirović. Izvolite.
Meni je drago da vidim ove stabilizirajuće efekte grande bošnjačke koalicije i u Parlamentu BiH, ali, evo, da se držimo teme, ti efekti se očigledno prenose i na Tužilaštvo BiH. Opet kažem kao i kolega Backović, nemojte to shvatiti lično jer Vi ste tu tek par mjeseci, ali to je 66 ono što je problem i Tužilaštva BiH, što je postalo politička institucija i to više nego što je ovaj Parlament i što imate tužitelje, čast izuzecima, koji brane interese svojih lidera, političkih lidera i stranačkih kolega, a ne brane interese građana Bosne i Hrecegovine. Mislim da je puno rečeno i na prošloj sjednici, posebnoj sjednici o pravosuđu u Bosni i Hercegovini i ja se nadam da ćete ispoštovati sve zaključke. Ja ću se osvrnuti samo na jedan dio, ovo što ste pričali, jer dolazite iz područja, iz odjela koji se bavi ratnim zločinima, ja bih postavio jedno pitanje ako je moguće da odgovori V.d. tužiteljica. Mene zanima samo – da li predmete koje spuštate na niži nivo na obradu da li ih u ovim statistikama klasifikujete kao predmete koji su riješeni? Ništa više. Hvala.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Pa, kao što reče uvaženi kolega Bećirović, više-manje smo i na prošloj sjednici mnogo tog rekli što se odnosi i na rad Tužilaštva. Prije svega kad govorim o ovom Izvještaju želim na samom početku da naglasim da se veći dio ovog Izvještaja odnosi na rad dok je na čelu Tužilaštva BiH bio bivši glavni tužilac, gospodin Goran Salihović, koga smo imali priliku gledati sa ove ovdje govornice kako nam obećava vrlo uspješnu borbu protiv kriminala i korupcije, završetak nekih predmeta. Nažalost, do dana današnjeg nismo vidjeli okončanje tih istraga. Bez namjere zaista da govorim o bilo kojoj istrazi i bilo kojem predmetu ili da utičem da li će se ovako ili onako donijeti, mislim da svi mi kao građani želimo da sve one krupne afere koje se prate u medijima dobiju svoj u prvom koraku epilog u Tužilaštvu, tužilačku odluku, ovakvu ili onakvu, da li nema dokaza, obustavlja se istraga ili se podiže optužnica. Najgora situacija je da se istrage ne rješavaju. Ja ću, evo, biti slobodna i zaista ovdje moram reći jednu stvar što nas sve ovdje muči, imali smo nedavno nedostatak pasoša, je li tako. Sjetimo se 2014. smo imali izjavu glavnog tužioca u medijima priznanje da je otvoren predmet po revizorskom izvještaju. Poslije smo imali njegove izjave da je, evo samo što nije optužnica. Mislim, ja zaista, možda tu ništa nema, i ne ulazim zaista u to, ali treba se okončati. Ako to nije bilo oko nabavke obrazaca za lične karte i vozačke dozvole nikakvog osnova sumnje da je počinjena neka nezakonitost treba se staviti tačka, ne trebaju se ni ljudi ti koji su učestvovali u tom povlačiti po medijima, po blatu, ako je bilo kriminala onda se predmet treba predati na dalje postupanje. Jer, najgore je kad se u ovoj zemlji, definitivno svi mi ovdje priznajemo da je najveći problem ove zemlje kriminal i korupcija, neki predmeti jesu dobili epilog, evo neću ni pohvaliti ni reći koji, neki krupni predmeti, ali kad nema adekvatne reakcije, ovo se ne odnosi samo na Tužilaštov BiH, ne možemo samo krivicu na njih svaliti, znate tu su i entitetska tužilaštva, tu su i okružna i kantonalna, onda vam se dešava situacija da postane potpuno legitimno nezakonito ponašanje, ljudi se počnu, smatraju to nešto kao normalno. Ja se vrlo često zapanjim, kao i sve moje kolege ovdje vjerovatno, kada vidimo kakvu sebi slobodu ljudi dozvoljavaju i šta sve rade. Evo, ja sam jutros postavila poslaničko pitanje uvaženom kolegi Zvizdiću, znate meni je nepojmljivo da neko raspiše tender, nacrta zgradu na tenderu, znači lijepo je nacrta, jer je jedna jedina tu, pošto kažu u krugu od 300 metara, riječ je o zgradi bivšeg Jahorina osiguranja na Palama, nezakonito se ta 67 institucija zaduži, potpuno nezakonito, i nikom ništa. Pa što, znači oni su unaprijed vjerovatno sigurni. Svako normalan i sa iole zdravog razuma bi išao logikom odgovaraću za ovo, ovo je krivično djelo, ovo je zloupotreba službenog položaja i ovlašćenja. Oni ne, oni to rade. Zašto? Zato što u ovoj zemlji imamo pravnu nesigurnost, jer svako onaj ko ima te sklonosti ka kriminalu i korupciji misli završiće to ovako ili onako. I ja zato mislim da je od krucijalnog značaja uloga Tužilaštva BiH. Meni se dopalo kad je glavna tužiteljica na Ustavnopravnoj komisiji, to je prvi put da se neko iz pravosuđa pojavi na nekoj komisiji, njenog naravno ranga, obično se šalju zamjenici, pomoćnici, itd., rekla da će ona raditi na način da zakon jednako važi za sve. I u tako nečemu ima, ja mislim da će imati opšti konsenzus i podršku svih u ovoj zemlji. Jer svi mi koji živimo u ovoj zemlji i želimo da ostanemo ovdje da živimo i prije svega mi političari koji, evo daću slobode i da kažem da moje, evo mije kolege i ja mi nismo korumpirani, naš interes je da se napravi razlika između onih koji su počinili nezakonitosti i nas koji smatramo da nismo i nemamo oraha u džepovima. I što se tiče nas, slobodno imate odriješene ruke, ne samo lopove iz drugih partija da hapsite, nego i iz naše, nećete čuti ni riječi od nas. Svako ko se ogriješio o zakon treba da odgovara. I taj stav glavne tužiteljice zaista podržavam. Dalje, za, ono, sad ću već ponoviti ono što sam govorila i na komisiji, očito je da imamo neke probleme i sa zakonima, da neke zakonske stvari treba poboljšati, da trebamo poboljšati Krivični zakon, da trebamo poboljšati Zakon o krivičnom postupku, da nam se ne dešava da lica koja su osuđena za neka krivična djele dobiju onu kaznu do, ne znam, 6 mjeseci ili godinu, pa je zamjene novčanom kaznom, pa onda i čak lica koja su odlazila na strana ratišta. Da vidimo kako to da poboljšamo, šta da promijenimo u zakonu. Da vidimo zašto se, evo imali smo prošli put generalnu jednu informaciju o stanju procesuiranja ovih predmeta, ono što se podvodi pod korupciju, pa smo vidjeli da se većina tih, uslovno osuđeno 401 lice, od 125, znači generalno, ne samo ove godine, mislim da je to bilo 2013.–2015. i odnosi se na čitavu Bosnu i Hercegovinu, od 125 lica kojim je izrečena kazna zatvora samo 79 osuđeno na kaznu ispod zatvorskog minimuma. Ja mislim da država mora dati pravosuđu jak represivni mehanizam ako hoćemo da se izborimo sa ovom pošasti, a to je naš najveći problem. I stoga bih voljela da u sljedećem izvještaju, i pored ovih preporuka, sugestija iz Tužilaštva, dobijemo i tu sugestije gdje bi šta trebalo promijeniti, da imamo jedan interaktivan odnos između Parlamenta i, ne samo Tužilaštvo, mislim i na ostale pravosudne institucije u Bosni i Hercegovini. Druga stvar koja me zanima, i mislim da i o tom treba progovoriti, ja sam primjetila jednu stvar da čitajući po medijim ko je postupajući tužilac u kojem predmetu koji se nalazi na sudu, uglavnom se ti krupni, teški predmeti nalaze u rukama istih ljudi i onda sam se pitala – da li Tužilaštvo ima možda problem, jer znamo kako se biraju tužioci, da li Tužilaštvo BiH, koje treba da rješava najsloženije probleme organizovanog kriminala u ovoj zemlji, ima problem sa nedovoljno stručnim ljudima, sa ljudima koji nemaju dovoljno tužilačkog staža? Pa da znamo da li je i to problem Tužilaštva, da tražimo rješenje i za taj problem kako da ojačamo da u Tužilaštvu BiH zaista sjede najbolji tužioci, a ne da tamo dođe neko ko ima, zaista ne želim nikog da omalovažim, ko ima dvije-tri godine radnog iskustva, i vi ustvari nemate dovolja broj ljudi koji se mogu uhvatiti u koštac sa tako teškim problemima. Ja sam na komisiji pitala uvaženu gospođu Tadić da li, završavam, je li mi isteklo vrijeme, nije, imam još minut, i pitanje saradnje sa policijskim agencijama, da vidimo da li tu postoji dovoljno saradnje, da li su policijske agencije efikasne, da li brzo reaguju, da li štalju brze odgovore, da li postupaju uvijek u rokovima i na brz način prema zahtjevima postupajućih tužilaca. Dakle, mislim da ovaj Parlament, i ne samo Tužilaštvo, nego i ostale pravosudne institucije trebamo da otvorimo interakciju i da zajedno partnerski radimo da ovu zemlju izvučemo iz ogromnog problema u kome se našla i zbog kojeg ona počinje, bojim se, polako da 68 gubi i stanovništvo, i mladi ljudi gube perspektivu odlaze iz ove zemlje. Odlaze, zašto? Zato što ne vjeruju ni političarima, ni pravosuđu. Hvala vam.
Hvala Vam lijepo. Dakle, prije nego što dam riječ gospodinu Backoviću za ispravku krivog navoda, dakle, samo da jedno obavještenje, dakle Kolegij je odlučio da se radi do 19:00 sati uključujući i glasanje o tačkama koje budu do tada, dakle do 18:30 zaključene. Molio bih da se pripremi ovaj prijedlog zaključaka vezano za staru deviznu štednju, jer o tome treba samo da glasamo sada kada budemo glasali i one tačke koje budemo prešli do 18:30 sati. Povreda Poslovnika Denis Bećirović. Izvolite.
Nije baš povreda Poslovnika, ali jeste pojašnjenje. Naime, ako ste vi odlučili da radimo do 19:30 to ne mora biti problem, samo ste trebali u drugom dijelu te rečenice da kažete da nastavljamo sutra u devet, u deset, a ne bez ikakvog razloga da prekinemo sjednicu u pola osam i da nastavimo, ne znam ni ja kad, krajem jula mjeseca. Ja vas samo molim, dakle, ako imate namjeru da prekinete da kolege obavjestite da smo jako dobro plaćeni i da sutra dođemo na posao i završimo sjednicu.
Dakle, vi ćete svakako donijeti odluku o tome, ovo je stav Kolegija, a kad ćemo nastaviti, imamo plan.
Predlažem da se skrati na pet minuta.
Program, teško nam je sad da skraćujemo u pola tačke dnevnog reda, neki će ... punu diskusiju, neki .
/nije uključen mikrofon/
Ma da, neka ide ovako, svima jednako. Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Jeste ipak, ovaj, povreda Poslovnika, član 80., dakle predsjedavajući može prekinuti sjednicu samo ukoliko ocijeni da nije u stanju održavati red za vrijeme sjednice iste, tad može prekinuti sjednicu i odlučiti o nastavku rada kad se za to steknu uslovi s tim da prekid Doma, sjednice Doma ne može trajati duže od jednog sata. Ovaj, prema tome možete takođe dati pauzu, to je prema članu 83., međutim ni predsjedavajući ni Kolegij ne mogu odlučiti, ovaj, kada će 69 završiti sjednicu osim ukoliko je to u skladu sa članom 80. kad je održavanje reda u pitanji ili 83. kad je pauza u pitanju. I mogu samo podržati ovo što je kolega Bećirović rekao da ukoliko ne postoje uslovi onda da nastavimo sjednicu sutra, a ne da čekamo, dakle, idući mjesec, jer, upravo iz ovih razloga što je on spomenuo, svi ovdje zarađuju platu i nema razloga da se to ne nastavi. Zahvaljujem.
Dobro, ja ću još trpiti. Zaim Backović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Poštovana kolegice Pandurević nadam se da je to samo omaška, samo omaška, Vi znate da su i raniji tužioci, od Barašina, pa Salihovića, isto govorili da će bezkompromisno, ne vodeći računa o tome ko je koje stranke, ko je koje političke snage, i imamo danas što imamo. Ja se nadan da cijenjena gospođa će stvarno tako postupati, ali ne, tu floskulu treba izbjegavati, jer sutra može imati i druge implikacije. Takođe nadam se da ste kao omašku rekli, pa makar bili iz moje političke stranke, a ja ću da kažem, pa makar bio ja, nema veze ko kojoj stranci pripada, makar bio moje djete, ukoliko se uništava ova država kroz razne oblike, ti ljudi moraju biti uklonjeni i sankcionisani. Znači, nema veze kojoj stranci ko pripada, ne poznaju, gospođo, oni stranke, njima stranke služe kao protočni bojleri kroz prolazi novac koji oni lageruju na Kipar. I ja se nadm da nećemo ići onom floskulom gospodina Čengića, koji je u petak položio zakletvu kao potpredsjednik Vlade Republike Bosne i Hercegovine i izašao na konferenciju za štampu i rekao – ne zaboravite građani mi smo došli na vlast, da napomenem ko, SDA, SDS i HDZ, od ponedjeljka u Bosni i Hercegovini je pravna država. Do tog petka je bila nepravna. E kad su oni došli nastupila je haotična država. Nadam se samo da nam se to neće ponoviti. Hvala.
Hvala lijepo. Zastupnik Nikola Lovrinović, diskusija. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Dakle, ja moram reći da je ovo treće, čini mi se, Izvješće Tužiteljstva o kojem, evo, ja imam mogućnost da govorim i da na način da sam zastupnik iznosim svoja mišljenja i viđenja o njemu i mogu reći, dakle, da sam prvi put osjetio, ma šta to značilo, dakle, i nadam se neće biti pogrešno shvaćeno, da mi se čini da ima kruha, dakle da ćemo možda doći do toga rješenja da imamo snažnu pravnu državu i da je ovo opredjeljenje tužiteljice ovog trenutka, dakle, onako kako jeste. Možda, gospodin Backović je rekao da možda ne moramo koristiti tu floskulu. Ja sam to doživio na Ustavnopravnom povjerenstvu i ja mislim da je tamo, da je trajala rasprava jedno sat vremena samo o ovom Izvješću, otprilike, ne znam možda griješim, manje ili više, i da je bilo doista velikih informacija, snažnih informacija, odgovornih informacija koje su nama date kao zastupnicima. Da sam osjetio uvažavanje što nikad prije nisam u ovih, doduše nemam veliko iskustvo u ovom Parlamentu na ovu temu, ali doista mi se činilo da je to tako. I ovo je Izvješće za 2016. godinu i ja znam da ne možemo obuhvatiti sve što nas zanima, puno je bilo priče kolega o događajima koji, naravno, nisu tema Izvješća za 2016. godinu, ali i ja sam neke stvari, ovaj, govorio na tome Ustavnopravnom povjerenstvu i znam da ne mogu se naći 70 u Izvješću za 2016. godinu, ali bih volio, dakle, da mi Tužiteljstvo BiH kao krovno na neki način tužiteljstvo u Bosni i Hercegovini koje na određen način sumira i u nekim oblastima i rezultate rada svih tužiteljstava Bosne i Hercegovine u svom domenu rada. Dakle, skrenuo sam pozornost na neke teme, neka pitanja i dobio sam neke odgovore i danas ih ja uopće ne tražim samo ću neke od njih, ovaj, evo malo sa kolegama podijeliti, dakle, i možda očekivati da Tužiteljstvo, a i sama je tužiteljica, V.d. tužiteljica rekla da ima namjeru nekim od tih tema voditi računa u budućem radu Tužiteljstva. Jedna od tih tema je, dakle, u oblasti ekshumacije žrtava zadnjega rata i ja sam svojedobno prije godinu i nešto dana postavljao i pitanje lažnoga svjedočenja, ne samo u oblasti, dakle, otkrivanja grobnice ili masovnih grobnica, nego uopće nekih događanja, a tužiteljica je negdje pred kraja svog govora rekla da će posvetiti se dužna pozornost lažnom svjedočenju, lažnom davanju izjava, lažnim optužbama u svim oblastima, pa i u ovoj koja se tiče ratnih zločina. Dakle, ja sam spomenuo slučaj Bugojna gdje je preko trideset puta su određeni svjedoci davali iskaze da se nalaze tijela iz, već vama poznate javnosti, ubijenih ljudi iz logora u Bugojnu. I čini mi se da se može ponekad smatrati da ti ljudi koji to daju možda imaju namjeru i da pometaju istragu, da tako kažem, dakle da skrenu pozornost tamo gdje ne treba, iako je tužiteljica meni i tu, i bivši tužitelj čak u onom odgovoru, ustvari sam dobio kad je on otišao, odgovor na to pitanje, rekao da se sa svjedocima posebno radi, sa posebnim odnosnom, jer je ipak glavni cilj da se pronađe ono što se želi, i ja to uvažavam i poštivam. Ali isto tako čini mi se da ponekad to može biti i skretanje tamo gdje ne treba, pa sam ja dobio uvjeravanja da će se o tome voditi računa, ali da se eto prema toj temi postupa sa posebnom pozornošću. Drugo, što sam ja htio skrenuti pozornost, ovaj, kada je u pitanju ovo Izvješće, naravno on je za 2016., kako sam već rekao, ali Tužiteljstvo je na jednom mjestu reklo, kad u pitanju su ratni zločini da oni imaju jednu centralnu bazu podataka o predmetima koji su zadokumentirani na ovaj i na onaj način, dakle koji imaju određeni status u Tužiteljstvu BiH ili bilo kojim drugim tužiteljstvima. Ja sam i na tu temu i prije razgovarao i tražio odgovore i nisam dobio adekvatan odgovor, dakle i kada osobe, ne ja kao zastupnik, kad ja kao zastupnik ne mogu dobiti takvu informaciju o određenim događajima koje sam ja spominjao npr. Miletići, npr. ubojstvo Ivana Ivoša u Sebešiću gore, npr. u Dusini kod Busovače, na primjeru Bikoša, itd., u Središnjoj Bosni odakle ja dolazim gdje znam, onda sam pitao kako može obični građanin, odnosno član obitelji određenih skupina, grupacija ljudi koji imaju takve osobe ili spoznaje o tome doći do podatka šta je sa predmetom za koji su oni zainteresirani. Znači, jasno je meni da se u meritum, odnosno u srž nekog predmeta, kako je i tužiteljica rekla, ne može ulaziti, dakle da zbog istrage i ovoga i onoga, ali bi morao negdje biti dostupan javnosti. Sami ste rekli, i maloprije ovdje u govoru, da bi to trebalo biti jedan odnos prema javnosti drugačiji, da ljudi koji su zainteresirani bilo koje provenijencije i obrazovanja ili bilo čega, da mogu negdje na nekom mjesto saznati za ono što njih interesira, je li taj predmet ikad igdje zadokumentiran, što je s njim, u kakvom je statusu i to su osnovni podaci koje ljudima trebaju. Ne treba njima, dakle, koje istrage radite, koliko svjedoka ste vi, itd. ... naravno ima, nećete im vi to dati, ali morali bi i trebalo bi da znaju, dakle, ako ih interesira dokle je taj predmet. Npr. spominjem ovoga maloga Ivoša čija je majka ga sama sahranila i kad bi vam pričao ja mislim da bi vam suze krenule kako su joj novce uzimali, dala je izjava, dakle, da joj kažu gdje joj djete, onda na kraju ga je sama sahranila, bio je toliko krupan momak da, da, dakle, nije ga mogla sama sahranit, jedan pripadnik Armije BiH joj je pomogao da ga sahrani, naravno drugi su ga ubili, ali sad ja neću u to ulaziti i sad, ali to je jedna, jedna drama, dakle, ljudima koji ne mogu znati šta se događa s tim predmetima. Druga, treća stvar koja je mene zanimala i koja se veže i za ovo Izvješće, i sva izvješća koja će nama biti plasirana i koja su plasirana, i prošli i drugi, i ubuduće će biti davana nam na razmatranje, je kad je u pitanju ovaj Odjel za terorizam, odnosno ova oblast terorizma, dakle Tužiteljstvo BiH je, kako sam rekao, na neki način krovna institucija i ja očekujem jedan vrlo, 71 vrlo ozbiljan pristup svim temama, svim oblastima njihovog djelovanja i rada, pa i u oblasti posebice terorizma u zadnje vrijeme, naravno jednoj od najaktualnijih, ako ne i najaktualnijoj temi svakodnevnice. Jer ta, to pitanje terorizma, znači u svim izvješćima pa i u ovome 2016. godine, i u ranijim izvješćima, vi nemate, ponegdje se dotaknete nekih poveznica šta se događalo ranije. Znači, teško, ja nisam stručnjak iz te oblasti, teško mi je spoznati da ćete doći do rješenja ako zapravo se ne sjetite terorističkih akcija koje su bile '97. u Travniku, ubojstvo povratnika policajaca, to su policajci bili, pazite, to su predstavnici države bili, na policijsku stanicu u Bugojnu, automobil bomba u Mostaru, dakle jednostavno šta je to tad bilo. Dakle, ako to nije terorizam ja ne znam šta je. Dakle, niti se zna gdje su te istrage stale, što je kolegica Pandurević govorila. Dakle, bilo bi dobro da se kaže da je postupak zaustavljen, nema dokaza ili ne znam šta već, jednostavno da javnost prestane s tim manipulirati, a to su vrlo ozbiljni slučajevi, po meni, terorizma, ja nisam od struke i ne mogu to tvrditi, ali naravno očekujem da se to uveže i da se to pitanje rješava i kod vas i kod drugih tijela, dakle istražnih, na način da, da te aktivnosti povezujete, jer ne vjerujem da ćete doći do rješenja, ... to samo pojava od prije pola godine. Znači, ili da, da se nešto događa samo u zadnju godinu dana, meni se čini da se tu događa nešto stalno i konstantno. I s druge strane, dakle, ja pozdravljam i podržavam ono što ste Vi rekli da ćete pokrenuti malo više pozornosti prema i ovim lažnim svjedočenjima i lažnim prijavljivanjima za, znate zašto meni, da, sad se ja nadam, niti javnost, niti kolege da me neće pogrešno shvatiti, znači nekakva je jedna opća klima bilo gdje, pa i ovdje u Parlamentu, da samo uzmete jedan predmet, znate s njime mantrate i govorite o nekim spoznajama koje vi znate i tražite da to Tužiteljstvo procesuira. I ako to Tužiteljstvo procesuira vi ste naravno zadovoljni, ali ne ulazite uopće imate li za to podatke, jeste li to postupili kako, zapravo, treba, kakve su istražne radnje i šta govore podaci. Stvaramo sliku, stvaramo sliku jednog straha, dakle ja zato kažem da u ovih zadnjih osam, devet mjeseci od kako ste došli tu, imam nekakvu vjeru da će Tužiteljstvo, i treba Vas pustiti bar jedno vrijeme da vidimo, da dokažete to što ste i sami rekli ovdje da ćete učiniti, dakle da doista idete ka pravdi da Vam niko nije svetinja, i ne treba Vam biti niko svetinja i ja se slažem sa kolegama. Ali isto tako jedna je cijela pomama i u javnosti i na svim mjestima da samo kad vi nešto kažete, dakle to je, to je kazneno djelo, zašto ga niko nije procesuirao, kao da je, kao da ste vi na nekom koncu i da vi trebate raditi, samo kad neko nešto rekne da Tužiteljstvo tu treba odmah promtno reagirati. Vi trebate raditi svoj posao i ja Vam što se mene tiče dajem potporu i nadam se kolega koji, iz moje stranke, ali isto tako bojim se da, ako ovako nastavimo i ako ovako tu budemo se odnosili prema Tužiteljstvu, da mi polako idemo ka nekakvoj, recimo, policijskoj državi. Znate, svak je kriv, svak ima pravo da govori šta je neko uradio drugi, svak nekome lijepi etikete bez ikakvih dokaza. Jasno, čestitam kolegi Backoviću, ja sam to rekao i na Ustavnopravnom povjerenstvu, osobno je otišao u Tužiteljstvo predao je dokaze, dokumente, i to ima svoje ime i prezime, i to je u redu, to je u redu, ali imate ljudi koji samo pričaju, a da ne kažem medija i u javnosti kako se sve percepira i Vi ste sasvim dobro rekli da se odgovori mogu dobiti od Vas i od tužiteljstava općinskih, županijskih i tamo ih treba tražiti, mi ćemo ih naravno tražiti. I nemojte zamjeriti, dakle, mi nemamo načina da Vama izvješće, da nešto ima konsekvence kad mi informaciju primimo ili ne primimo, ne biramo Vas mi, ali ja mislim da je dobar način da komunicirate sa zastupnicima, Vi ste to dobro krenuli, meni se čini, ja Vam čestitam. Što se mene tiče, dakle, ja ću Izvješće .../zvučno upozorenje za poslanika/ ... i dajem Vam potporu ako to .../zvučno upozorenje za poslanika/. ... Hvala lijepo.
Hvala Vama. 72 Zastupnik Predrag Kožul, diskusija. Izvolite.
Kolegice i kolege. Mi smo, ja sam ovdje nešto više od dvije godine, kraće vjerovatno od sviju vas i kroz to vrijeme bio sam svjedok dosta loše ili teške, rekao bih, suradnje sa Tužiteljstvom. U zadnje vrijeme, evo, rekao bih, Tužiteljstvo prolazi kroz svojevrsnu katarzu. Jedan od rezultata toga je da imam, evo, dojam, i ne samo ja, gledajući iz ovog da i tu imamo neke nove vjetrove i, evo, da će ta suradnja nadam se ubuduće biti kvalitetnija i bolja, i da je to nešto što je dobro i da je to jedan korak naprijed. Ja bih rekao da svaki korak naprijed i sve ono što se događa dobro, ili što je bolje nego juče, trebamo dobro podcrtati i istaknuti i ovdje u ovom Parlamentu. Ja ću se fokusirati na Odjel I Tužiteljstva, dakle onaj Odjel koji se bavi ratnim zločinima, na jedan način da ću kazati da je to posebno osjetljiva tema, rekao bih. Sve što se događa unutar tog, rad tog Odjela, sve što se tu događa ima direktne političke implikacije i na ovaj Parlament i na ovu zemlju, i zato je jako važno unutar tog Odjela i unutar tih istraga, optužnica, itd., i mati jedan izbalansiran, uravnotežen ne selektivan pristup. A, evo, pričali smo ovdje i o budućim izborima i izbornoj kampanji, ljudi iz moje izborne baze, da tako kažem, a to su pretežno Hrvati i što se tiče vojnih formacija pripadnici Hrvatskog vijeća obrane, imaju stalne i kontinuirane primjedbe na jedan selektivan pristup u istraživanju, optuživanju i procesuiranju ratnih zočina. Kada vidimo na stranici 23 tabelu koja se tiče 2016. godine i podatke da je unutar 2016. podignuto 42 optužnice i 115 optuženih po pet-šest različitih kvalifikacija, po pet-šest članaka dvaju različitih zakona, da ne ulazim sada u Damjanović-Maktouf i šta sve to nosi, i od toga skoro pola predmeta se tiče članka 172. Krivičnog zakona BiH – zločini protiv čovječnosti 18 predmeta i 73, dakle više od pola optuženih. Ono što meni kažu, evo, ti ljudi iz moje izborne baze, da je ovaj članak zakona nesrazmjerno se tiče pripadnika Hrvatskog vijeća obrane, i to je jedna ozbiljna pritužba. I oni traže od mene da to ovdje problematiziram, pa na neki način i riješim, jer oni misle da mi to možemo, da ja to ovdje mogu. Kolega Lovrinović, više nego ja, i ja smo nekoliko puta kroz pitanja pokušali doći do jedne analitike u tom području da bi bili informiraniji, da ne bi pričali previše paušalno, da bi mogli kvalificirano o tome pričati i tražiti da se to na neki, ako je potrebno i uravnotežiti, popraviti da se to na neki način i radi. Nažalost nismo dobili te podatke od VSTV-a jer je rečeno da oni ne vode takvu vrstu statistika unutar svojih, svih svojih statistika. Pa mislim da, na neki način, bez obzira što, evo, to i nije dobro, dobro je eventualno ako je moguće razuvjeriti u tom dijelu ljude, dobro je kvalificirano objasniti da to je možda ovako ili onako, ali u svakom slučaju je vrlo važno pitanje. Ja dakako neću ovdje od Vas tražiti nikakav odgovor, posebno usmeni, da mi Vi izanalizirate, jer vjerojatno je to jako teško, ovu tabelu sa stranice 23, da mi kažete. Ja sam pripremio zastupničko pitanje gdje ću još jedanput pokušati dobiti, evo, nekakve kvalificirane odgovore na ovaj dio koji ću uputiti i Tužiteljstvu i Visokom sudskom i tužiteljskom vijeću kako bi, evo kažem, ovaj, zaista stakao potpun uvid u tu materiju i kako bismo svi skupa, evo, i kroz ovu suradnju Parlamenta i Tužiteljstva na ovu temu vrlo pažljivo, osjetljivo i kvalificirano pričali i ubuduće radili. Naravno, da pri tome surađujem sa različitim udrugama tih ljudi, sa ljudima koji su na različite načine involvirani u ovu temu, bilo da su žrtve, ili optuženi, ili svjedoci, ili na neki drugi način involvirani. Pa ću samo, za kraj, pročitati par sentenci koje sam dobio od jednog ureda za pravnu pomoć ljudima na taj način, od odvjetničkog ureda, pa ću, evo, to postaviti kao jedno pitanje – zašto nema procesuiranih predmeta za zločine nad Hrvatima, pa u zagradi (Uzdol, Travnik, Guča Gora, Buhine kuće, Križančevo selo, Bugojno, Vareš, Kakanj, Dusina, Orlište, Bušćak, Stipine 73 livade i još tako dalje, da dalje ja ne čitam? I jednu konstataciju, jednu rečenicu koja mi je, čini mi se, jako važna pa ću je ostaviti za kraj, samo dosljednost u pristupu Tužiteljstva, kako u pogledu tretiranja dokaza, tako i u pogledu pravnog određenja kaznenog djela uvjet je koji je neophodan za ostvarenje jednakosti prema zakonu i, rekao bih, jednog općeg povjerenja u rad pravosudnih institucija, kada ovdje pričamo posebno u rad Tužiteljstva na ovoj, kažem, posebno osjetljivoj temi koja uvijek ima političke implikacije. A kada su one negativne to jako negativno utiče zaista na ukupan rad i ovog Parlamenta i svih društvenih segmenata. Zahvaljujem.
Hvala. Poslanik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti. Pred nama je Informacija o radu Tužiteljstva za proteklu godinu i mi smo svjedoci da iz godine u godinu imamo jedan prilično pozitivan trend kada je u pitanju rad Tužiteljstva. Pozitivan trend u smislu efikasnosti rada, možda manjeg političkog uticaja i uplitanja u rad Tužilaštva, ali ja s razlog postavljam pitanje – da li bi bilo možda svrsishodnije da na istoj sjednici razmatramo Informaciju o radu Tužilaštva BiH, Visokog sudskog i tužilačkog vijeća i Suda BiH. Jer, svjedoci smo da kada raspravljamo o VSTV-u – znate mi ne možemo uticati na rad Tužilaštva, kada raspravljamo o Tužilaštvu – znate Sud daje takve osuđujuće ili oslobađajuće presude i, naravno, kada raspravljamo o Informaciju o radu Suda BiH imamo slične odgovore. Ali postavljam opravdano pitanje – kome zapravo ove tri institucije polažu račun, kome su odgovorne za svoj rad? Mnogi će reći – pa znate, odgovorni smo građanima. Putem koga, na osnovu kojih procedura, itd., itd.? Znate, stiče se dojam u javnosti da su neke od ovih, ove tri institucije zapravo iščašeni centri moći i da zapravo imaju značajan politički uticaj na političku scenu u Bosni i Hercegovini. Zašto ovo kažem? Znate nije rijedak slučaj da imamo situaciju da neki od medija objavi neki od događaja kao pripremu za djelovanje nekog iz Tužilaštva. Što to zapravo znači? Znači da neki od medija imaju značajan uticaj u kom pravcu će se odvijati određeni procesi, što svakako nije dobro. Mi smo svjedoci da, evo, nekoliko mjeseci iz dana u dan imamo stalno destabiliziranje političke scene u Bosni i Hercegovini na način da se neki od političkih lidera prozivaju za politička ubistva. To naravno ako mediji objave možda je tačno, možda i nije, ali odgovor na to svako treba da nam daju pravosudne institucije. Ako je to tačno onda neko ne bi mogao da u ime Bosne i Hercegovine utiče ili da ne kažem vodi određene političke projekte. Ako to nije tačno onda neko ko takve stvari piše i imputira svakako treba da odgovara. Prema tome, ovo je direktna veza rada Tužilaštva na stabilnost, političku stabilnost u Bosni i Hercegovini. Da li treba formalna prijava Tužilaštvu, jer samo po formalnoj prijavi se eventualno postupa ili je dovoljno, evo ako i određeni mediju napišu, da imamo, zaista imamo problem. Očigledno je da ima, da je bilo ubistava u zadnjih 20 godina, nema ljudi, ljudi su ubijeni. Šta je s tim, ko je to uradio? Odgovor na takvo što ne možemo dati mi političari, nego mogu dati upravo institucije koje se bave tim poslom. Da ne govorim o zloupotrebama, evo danas govorimo o Tužilaštvu, proteklih godina svjedoci smo da je bilo strašnih zloupotreba u smislu dobre, pod navodnicima, saradnje, između Tužilaštva i agencija za provođenje zakona. Mi smo svjedoci i 74 ovdje u Parlamentu, a i ja lično, da je Tužilaštvo zapravo bilo samo institucija za pokrivanje određenih radnji SIPA-e, Granične policije, OSA-e, itd. To je loša poruka građanima Bosne i Hercegovine, to je stvaranje nesigurnosti, pravne sigurnosti za građane Bosne i Hercegovine, to je loša poruka i u pogledu ekonomskog razvoja Bosne i Hercegovine. Šta mislite kako će se ponašati investitori koji pročitaju – u Bosni i Hercegovini imate niz političkih procesa ili politički motiviranih, da ne kažem politički montiranih procesa. Znači da tu nema sigurnosti za kapital. Zbog toga, evo, ovo pitanje postavljam. Dobro bi bilo kada bi u Informaciji o radu Tužilaštva imali i brojke i slova, naravno da ih ima, treba nama i javnosti objasniti kako, na koji način se radi, šta se radi, itd., ali isto tako treba zadnjih nekoliko godina uporedne pokazatelje imati u tabelama da bi upravo vidjeli ... Ali, kažem, osjetno je jedan pozitivan trend kada je u pitanju rad Tužilaštva, i to je svakako dobra stvar koja se događa u ovoj našoj zemlji. Mi smo na prošloj sjednici imali Izvještaj o stanju pravosuđa sa osvrtom na borbu protiv korupcije. Gospodo korupcija je zapravo pošast koja prijeti da uruši kompletan sistem u Bosni i Hercegovini. To je trenutno najveća opasnost po državu Bosnu i Hercegovinu. A vidjeli smo na prošloj sjednici kada smo razmatrali ovo koliko je to breme u pitanju, koliko je to teško pitanje, ma svaki iole značajniji posao u Bosni i Hercegovini je, na neki način, vezan za korupciju. Zašto je to tako? Da li treba zaista da neko i formalno prijavljuje Tužilaštvu? Ja mislim da ne treba, Tužilaštvo treba da prati, da posmatra, da reaguje, da procesuira sve one koji su eventualno na bilo koji način inkorporirani u to. Neke od kolega i kolegica su spominjali konkretne slučajeve, ja se ne bih bavio tim, ali je činjenica da i kroz naša zastupnička pitanja imate mnoštvo pokazatelja zapravo šta se, kako i na koji način radi. Prošle godine smo slušali ovdje glavnog tužitelja koji je na jedan vrlo neprincipijelan način i sa jednim pogledom odozgo, da tako kažem, prema nama zastupnicima u ovom Domu, govorio o potpunoj odsutnosti bilo kakvog političkog uticaja na rad Tužilaštva, Tužilaštvo radi profesionalno, zakonito, bez ikakvih političkih uticaja. Nije prošlo ni nekoliko mjeseci a svjedoci smo da se objelodanio čak razgovor između upravo glavnog tužioca i nekih političkih lidera, što je direktan politički uticaj na rad Tužilaštva. Ja se bojim da ćemo i u budućnosti imate takve slučajeve i, naravno, to nije isključeno, ali je svakako dobro da Tužilaštvo je smoglo snage da samo sa sobom raščisti prvenstveno neke stvari, jer je to snažna poruka građanima Bosne i Hercegovine. Ako Tužilaštvo ima snage da samo sa sobom raščisti onda je sigurno da će imati snage da raščišćava i sa onim koji imaju bilo kakve ambicije da politički utiču na rad Tužilaštva. Nažalost svjedoci smo da toga ima još, toga ima još i vjerovatno će toga biti i ubuduće. Mi smo danas svjedoci da smo, da je Tužilaštvo imalo snage da procesuira dva glavna tužitelja, znači u prethodnim mandatima. To je, ja se bojim da je to trend, ali ako je to poruka da se zapravo Tužilaštvo bavi samo sobom unutra, da su to previranja u smislu borbe za pozicije, onda je to loša poruka, ali ako Tužilaštvo šalje poruku da je smoglo snage da raščisti sa unutarnjim problemima i korupcijom onda je to svakako pozitivna poruka. Zbog toga kažem da je dobro da Tužilaštvo podnosi informaciju o svom radu Zastupničkom domu i, naravno, ..., odnosno Parlamentarnoj skupštini BiH jer mi smo direktni predstavnici građana Bosne i Hercegovine i to je na indirektan način polaganje računa upravo građanima Bosne i Hercegovine, jer kome drugom, jer mi smo, evo ja sam dvanaestu godinu, jedanaestu godinu u ovome Domu, i mi smo na jedvite jade natjerali Visoko sudsko i tužilačko vijeće da podnese finansijski izvještaj o donacijama koje su dobivali od nekog izvan Bosne i Hercegovine, jer nisu željeli da prikažu uopšte to. Nadam se da u Tužilaštvu nema takvih problema. Šta to zapravo znači? Onaj ko vas plaća on, i prema njemu imate i odgovornost. 75 Godinama je to tako bilo i godinama su nama strani faktori utjecali na određene politički motivirane i montirane procese u kojima je, nažalost, učestvovalo i Tužilaštvo. Ja se nadam da je to prošlost, nadam se iskreno da je prošlost i da Tužilaštvo bude institucija za pokrivanje nečasnih radnji agencija za provođenje zakona u kojima sam, nažalost, bio i sam žrtva. I nadam se da će, evo, i sa novim sastavom rukovodstva Tužiteljstva zapravo Tužiteljstvo imati snage da raščisti sa ovim, kako to kažu, političkim ubistvima koja su se dešavala na prostorima Bosne i Hercegovine. Dajte da jedanput snazna narod istinu šta se to zapravo događalo. Ako to nije tačno onda neko ko imputira takve stvari treba da odgovara, ali očigledno je da je bilo ubistava. Mora se znati koji su motivi, ko je to počinio, itd., a ne da nam strani istrošeni generali ovdje govore kako će za, ne znam, za mjesec ili za dva mjeseca biti otkriveno ime i prezime, itd [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Generali budu, dođu, prođu, a mi ostajemo ... problemima. Zato vas molim da se dodatno angažujete, to bi sigurno stabiliziralo i političku scenu u Bosni i Hercegovinu, a, naravno, bila bi jedna pozitivna poruka potencijalnim investitorima u Bosni i Hercegovini. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Sadik Ahmetović, rasprava. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege, poštovana tužiteljice. Nisam imao namjeru da se javim ali neću puno govoriti o ovoj godini dana kako stoji u ovom vašem Izvješću, ali ću reći nekoliko stvari koje su vezane za rad Tužiteljstva BiH. Svakako ću kazati da se taj pozitivni trend u posljednje vrijeme odnosi, ali neću sebi uzeti za pravo da vam kažem koga i na koji način trebate procesuirati bilo koji, bilo koje krivično djelo da je, jer svi oni koji su činili ratne zločine trebaju odgovarati pred pravosudnim institucijama Bosne i Hercegovine, bez obzira na njihovo ime i prezime i bez obzira nad kim su počinili ratni zločin. I to treba raditi ako je moguće što prije, jer to uveliko opterećuje odnose u našoj zemlji i uveliko opterećuje budućnost ove zemlje. Dakle, to je postala tema i mladih generacija koje su se rodile nakon rata u Bosni i Hercegovini, jer su već punoljetni građani Bosne i Hercegovine i u principu su to u ovom trenutku osobe koje zbog tih tereta odlučuju hoće li ili neće ostati u Bosni i Hercegovini, obzirom na veoma teške teme koje, kojim je opterećeno društvo u našoj zemlji. Tome ću dodati i ovo što su ranije kolega kazale, a tiče se isto tako nekih događaja za koje neki kažu da se radi o političkim ubistvima. Uzeću sebi za pravo da pitam kakve veze ima moj sin koji ima 22 godine sa nečim što se desilo prije 25 godina i zašto on, ili druga djeca, ili slični, ili sadašnje generacije trebaju biti taoci aktuelnih tema ko, zašto i kako je počinio neko djelo koje svrstavaju u politička ubistva i koje na određeni način uveliko kreira političku sliku i stanje u Bosni, u Bosni i Hercegovini. Moram kazati da je bilo neprincipijelnih odluka u ranijem periodu i različitih aršina kada su u pitanju odluke Tužiteljstva BiH. To ću kazati samo u jednom ili dva slučaja. Skoro u isto vrejeme smo imali istrage za dva entitetska predsjednika. Jednom su poslali specijalce u kabinet sa dugim cijevima, a drgi im je kazao da im se neće odazvati na poziv, da će on doći kad on bude htio ili će procijeniti da li će uopće i prihvatiti takvu vrstu poziva od Tužiteljstva koje ne prizna. Dakle, ne može se desiti da u takvim slučajevima imate potpuno dva različita aršina. I na kraju se 76 pokazalo da ovaj prvi kojeg su izveli sa dugim cijevima nije ništa kriv, a za ovog drugog još nisu utvrdili krivicu jel il nije, i to, o tome ja neću govoriti, to će na kraju kazati Tužiteljstvo BiH. Imam, dakle, jednu, nešto što želim podijeliti s vama i s javnosti u Bosni i Hercegovini i gdje se otvara puno dilema i pitanja od samog osnivanja Tužiteljstva BiH, odnosno proglašenja Zakona o Tužiteljstvu BiH. Imali smo od tog perioda do sada tri izabrana tužitelja, neće se uvrijediti, tužiteljica je još V.d., ne želim ... način, dakle, da to devalviram, sva tri tužitelja nisu izdržali mandat. Zašto? Ili je bio pritisak politike da se maknu, ili su pravili krivična djela pa su morali otići, ili nisu procesuirali neke koje su trebali pa su morali otići ili su u principu radili suprotno. Uglavnom su to dileme na koje treba dati odgovor u ovoj zemlji. Zašto tri tužitelja, glavna tužitelja nisu izdržali mandat? Ne želim ni jednog od njih pojedinačno braniti ni okriviti, to trebaju na kraju uraditi pravosudne institucije, odnosno disciplinski tužitelj Bosne i Hercegovine, ali ovo je jedno, kako bi rekao kolega Lovrinović, znakovito pitanje na koje trebamo imati odgovor – šta se to dešava u VSTV-u ili u Tužiteljstvu pa na takav način, dakle, završavaju glavni tužitelji. Dakle, oni koji jesu krivi trebaju biti smijenjeni, i ne samo tužitelji, glavni tužitelji, nego i tužitelji, i sudije, i poslanici, bilo ko u ovoj zemlji koji ne radi odgovorno svoj posao i koji, pogotovo onaj ko čini krivična djela. Na kraju moram kazati da smo mi zemlja koja ima izrazito visok stepen korupcije i neki pokazatelji iz nekog ranijeg perioda govore da smo mi samo na granici Bosne i Hercegovine gubili blizu milijardu maraka. A prije nekoliko dana sam pročitao da u procesu javnih nabavki gubimo negdje više od pola milijarde maraka. Kada to dvoje, samo to dvoje spojite to je ogroman novac za Bosnu i Hercegovinu i Tužiteljstvo, i VSTV, i sudije, i mi ovdje kao zakonodavci samo zbog ta dva pitanja trebamo otvoriti mogućnost donošenja odluka, svako iz svoje nadležnosti, kako bi ta pitanja i taj stepen korupcije sveli na manji nivo. Naravno, dakle mi kao zakonodavac da pomognemo u svakom smislu Tužiteljstvu BiH i da omogućimo da i u finansijskom, i tehničkom i bilo kom smislu imaju kapacitet da se suprotstave onom što, kako neko od kolega reče, pojede ovo društvo. Ja još jednom se izvinjavam, ukoliko sam možda otišao od ove godine dana u Izvještaju Tužiteljstva, ali imao sam za potrebu to kazati. Svakako pozdravljam ovaj osjetni napredak u radu Tužiteljstva BiH. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Fehim Škaljić, diskusija. Izvolite
Hvala gospodine Džaferoviću predsjedavajući našeg Doma. Dame i gospodo poslanici, glavna tužiteljice. Planirao sam da se javim, ne moram da vam govorim nego hoću, ovo je važno pitanje, sudbina Bosne i Hercegovine bitno zavisi od funkcije zakonodavca i sudske vlasti. Ako ta funkcija ima međusobno sparingovanje koje proizvodi efikasnost onda to je za korist građana i za standardizaciju sistema vlasti koja može stvoriti perspektivu i garantirati evropski kapacitet ove zemlje. Ono što mi je percepcija bila u dosadašnjem odnosu ovoga Parlamenta i Tužilaštva to je bila percepcija suprotstavljenih strana, svako svojim putem, bez odgovornosti za zajedničko djelovanje izgradnje efikasne vlasti, u odgovornosti ustavnoj svako u svojoj poziciji. Danas 77 vidim nešto novo što me raduje, vidim tužiteljicu koja sjedi cijelo vrijeme ovdje i pomno sa odgovornošću sluša što poslanici govore, poslanici kao predstavnici građana. To je jako dobra stvar. Vidim Izvještaj koji nastoji da pruži dovoljno informacija koje nismo imali u nekim prethodnim periodima, što je omogućilo da kolege diskutuju o konkretnim pitanjima. Ja to pozdravljam i ja ću podržati ovakav pristup. Duboko sam ubijeđen da naša saradnja u vlastitim odgovornostima pozicija je neophodna da bi se povećala pravna sigurnost u zemlji i izgradio efikasan sistem. Govorio sam u nekim prethodnim nastupima da se ponekad stiče dojam da su zakonodavci u Bosni i Hercegovini svih razina zapravo oni koji se ponašaju kao socijalistička fabrika, proizvode robu za magacin bez ikakvih spoznaja kako ta roba prolazi na tržištu. U praktičnosti ovoga o čemu govorim to je činjenica da mi ono što proizvedemo kao zakone nemamo efikasan sistem povratnih informacija kako to prolazi na tržnici zakona, tamo gdje se primjenjuju, u sudnicama gdje je Tužilaštvo, gdje su sudije, šta treba raditi, šta dograđivati, gdje nam šta nedostaje kako bismo bili efikasniji. Vidjelo se to iz ovoga što imamo u kapacitetu, evo, ovogodišnjeg dijela našeg zasijedanja, da nam je zakonodavni kapacitet nizak, da nismo dovoljno efikasno uradili. Dio je toga do nas, dio je do onoga koji su predlagali, ali izostala je i ona dimenzija podsticaj iz pravosudnih institucija da se čini ono što trebamo, da budemo efikasni i da je norma primjenjiva i da nije suprotstavljena sa prethodnom normom. Zato snažno zagovaram saradnju zakonodavne vlasti i sudske vlasti. Nikada je nisam stavljao u dimenziju miješanja u ingerencije jedne i druge strane. Zbog toga danas mi jednostavno ne pada na pamet da koristim u ovom obraćanju i jedan konkretan primjer, jer je on dio odgovornosti i praktične realizacije na terenu, ali sam jako zainteresiran da u razmjeni informacija i nadopuni onoga što se zove okvir u kojem ostvarujemo svoju ulogu bude između nas kao zakonodavca i pravosudnih institucija, u ovom dijelu Tužilaštva, potpuniji i direktniji. Čak bih rado išao i na to da mi ne idemo na godišnje izvještaje kao jedini argument međusobne razmjene informacija, ja sam zagovornik da se to polugodišnje raspravlja. Danas je godina dana u izgradnji onoga što Bosni i Hercegovini treba suviše velika da bismo se mi poslije godinu dana obratili na prethodni period i eventualno ... nešto novo. Da zaključim, pozdravljam ovakav odnos Tužilaštva i odgovornosti glavne tužiteljice da se pred Parlamentom otvoreno razgovara, da se sasluša i pozivam na jednu potpuniju ... saradnju u generalnim okvirima međusobnih odnosa za izgradnju efikasne vlasti. Hvala.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupnik i predsjedatelj Doma Šefik Džaferović. Izvolite.
Hvala Vam kolegice Krišto. Poštovane koleginice i kolege, dame i gospodo. Dozvolite mi da kažem nekoliko rečenica koje se tiču rada institucija provosuđa na državnom nivou generalno i, naravno, Tužilaštva BiH kao jedne od ključnih, ključnih institucija. Jeste to Tužilaštvo koje ima specijalnu nadležnost kao i Sud BiH, nije to ni Državno tužilaštvo koje ima mogućnost da upravlja javnom tužilačkom strukturom na nivou ili unutar cijele Bosne i Hercegovine, kao ni Sud BiH, nije to Vrhovni sud, ali jesu to institucije koje su na državnom nivou i samim tim tim institucijama se treba davati poseban značaj. I bez obzira što ne postoji nadležnost tih institucija kada su drugi nivoi pravosudnih institucija u pitanju, ipak ne ostaje bez 78 odjeka ono što se dešava na nivou tih institucija. To svakako ima vrlo važan značaj i za rad ostalih institucija. Mi pravosudne institucije na nivou Bosne i Hercegovine moramo dovesti u situaciju da su to autoritativne institucije, institucije u koje građani Bosne i Hercegovine imaju povjerenje, dakle moramo ih dovesti u stanje da kažemo da su to institucije da kada nešto stigne iz tih institucija da je to onda to i da onda nema nikakvog pogovora. Da bi to bilo takvo onda mora postojati principijelno ponašanje, a principijelno ponašanje je jedino ponašanje koje je utemeljno na činjenicama i koje je utemeljeno na zakonu. I samo tako, dakle nije moguće nikakvo drugačije ponašanje i ja želim da vjerujem da je to tako i da će to tako biti u budućnosti, dakle jedino ponašanje u skladu sa zakonom, sa Ustavom. Objektivno i odgovorno ponašanje je ponašenje koje gradi kredibilitet tih institucija, a od kredibiliteta tih institucija zavisi, ja mislim, kredibilitet Bosne i Hercegovine, zavisi kredibilitet svih drugih nivoa pravosudnih institucija u Bosni i Hercegovini. Zato u obavljanju te dužnosti se mora biti jako obazrivo, jako pažljivo, nikada ne podleći nikakvom pritisku i uvijek insistirati isključivo na činjenicama i na zakonu. Postoji puno pokušaja, postoji puno pritisaka ove ili one vrste, nekada ljudi nesvjesno svojim govorom proizvode određenu vrstu pritiska. Tužilaštvo i Sud BiH svoju djelatnost moraju temeljiti isključivo na činjenicama, na zakonu, na Ustavu i ni na čemu više. Ja stalno ovo ponavljam kao papagaj zato što smatram da je to jedini put kojim se gradi autoritet i kredibilitet tih institucija, a to je ono što je potrebno Bosni i Hercegovini. I na tom planu i u tom pravcu vi imate podršku ovog Doma, ja sam u to ubijeđen. Ja mislim da ovdje u sali nema nijednog čovjeka koji bi kazao nešto drugačije od ovoga o čemu ja govorim jer jednostavno drugačije nije moguće. Kada dođemo u to stanje, u tu situaciju ja mislim da će onda sami po sebi otpasti prigovori koji su ponekada i opravdani, da će otpasti prigovori koji vrlo često spadaju u domen politizacije, koja je najopasnija kada je u pitanju objektivnost pravosuđa i rad pravosuđa u Bosni i Hercegovini i njihov autoritet. Toliko o tom jednom stanju u kojem mi treba svi skupa, zajedno da proizvodeći ambijent dovedemo naše pravosudne institucije na nivou Bosne i Hercegovine. Vaše izvještaje koje nam dostavljate ovdje, odnosno informacije, to nisu izvještaji, mi ih ne možemo usvajati jer vi ste poseban stub vlasti u Bosni i Hercegovini, možemo ih primati na znanje, po zakonu moramo razumjevati kao informacije u kojima trebamo prepoznamo šta je to što je naša obaveza da pomognemo vama da bi svoj posao radili što uspješnije. I ja u tom kontekstu razumjevam i ovogodišnju Informaciju koju je podnijelo Tužilaštvo BiH. Dozvolite mi da kažem i da ponovim jednu stvar, koju sam prošli puta ponavljao, ja sam uočio, dakle potpuo sam ubijeđen u to da mi velikih problema u Bosni i Hercegovini imamo kada je suđenje i sistem sudske vlasti generalno u pitanju, dakle i tužilaštva i sudovi, zbog neadekvatnog uređenja Instituta vještačenja. Vještaci raznih struka su ljudi i institucije od čijih nalaza i mišljenja direktno zavise ishodi sudskih postupaka i tužilačkih postupaka. Mislim da to nije uređeno na adekvatan način u Bosni i Hercegovini. I ja pozivam Ministarstvo pravde, Visoko sudsko i tužilačko vijeće, Tužilaštvo i Sud BiH, dakle, Vijeće ministara kada govorim o Ministarstvu pravde, dakle Ministrstvo pravde je zaduženi resor u okviru Vijeća ministara, da posvete dužnu pažnju ovom pitanju. Mislim da Bosna i Hercegovina zaslužuje Zakon o vještačenju na nivou Bosne i Hercegovine, zaslužuje čak i Institut za vještačenja. Onaj ko imalo zna šta znači raditi ovaj posao i šta znači vještak u sudskom postupku neće moći zaključivati drugačije od ovoga o čemu govorim. Bosna i Hercegovina, što prije to uradimo, mislim da ćemo prije postići onaj cilj o kojem sam govorio u prvom dijelu svoje diskusije. Još jedanput od vas tražimo samo da se postupa na osnovu činjenica, na osnovu zakona, na osnovu Ustava i ničega, i ničega više. Hvala vam.
Hvala predsjedavajućem. 79 Zastupnik Damir Arnaut, rasprava. Izvolite zastupniče
Zahvaljujem. Uvažena vršiteljice dužnosti glavnog tužioca, prije svega ja se zahvaljujem na ovakvom pristupu, ja sam to istako već i u svojstvu predsjedavajućeg Ustavnopravne komsije. I prisustvo sjednici Ustavnopravne komisije i sjednici Doma je izuzetno bitno, izuzetno bitno ne samo za nas kao zakonodavce da razmislimo i razmotrimo šta mi možemo bolje uraditi da ojačamo pravosudnu vlast, već je također bitno i radi javnosti i percepcije su važne. Ovo je posebno, ovo prisustvo je posebno vidljivo u situacijama kada Vijeće ministara koje mi ovdje možemo, svakog njegovog člana na čelu sa predsjedavajućim, možemo smijeniti na dvije sjednice, dva Doma, kad se tako Vijeće ministara ne pojavi na komisijama, a onda pobjegne sa sjednica Doma, ne samo od svog izvještaja, već kako smo vidjeli, od običnih poslaničkih pitanja, i te percepcije se ne mogu zanijekati. Druga stvar koju smo vidjeli, ne samo iz ovih izlaganja na Komisiji i na Domu danas, već i iz samog Izvještaja, stručnost. Izuzetno, izuzetno, mogu ovo reći i kao pravnik i kao poslanik ovdje, izuzetno stručni, odlučni odgovori, izlaganja, izuzetno stručno i kvalitetno pripremljen Izvještaj i sve to utemeljeno na zakonu i činjenicama. Izvještaj koji obiluje činjenicama, koji obiluje konkretnim prijedlozima, šta mi kao zakonodavna vlast možemo uraditi da ojačamo ovaj stub vlasti pravosudni, pa i Izvještaj koji sadrži i konstruktivne samokritike što ukazuje, dakle, na svjest unutar Tužilaštva da nijedna institucija nije perfektna i da uvijek postoji prostor za unaprijeđenje rada, pogotovo u situaciji kroz koju je Tužilaštvo pošlo u prethodnoj godini. I sve je to zaista jedan ogroman napredak u odnosu na prošlogodišnji Izvještaj. Samo uporedite, ako je iko uzeo vremena da uporedi ovaj Izvještaj sa prošlogodišnjim Izvještajem, prva stvar koji primjetite je, zaista mogu reći, ogromna količina samohvalisanja u prošlogodišnjem Izvještaju i onda to uporedite sa jednim potpuno trezvenim, konkretnim Izvještajem koji, kako sam već rekao, obiluje činjenicama, konkretnim preijedlozima pa i samokritikama, što je u svakom slučaju za pohvalu. I konačno, nezavisnost. Ovdje je percepcija ponovo jako bitna. Prošle godine glavni tužioc više je vremena proveo u bifeu i po hodnicima ovdje, svi se sjećate toga, razgovarajući, šaleći se, smijući se sa pojedinačnim poslanicima, nego što je vremena proveo, kako je moj kolega Škaljić rekao, u sali pomno slušajući naše diskusije. I, a to vidimo ove godine, i tako, ovako treba biti, tako je na zapadu. Veza između ovog pravosudnog stuba vlasti i ova dva politička i treba biti izuzetno, izuzetno formalna. Bilo kakva percepcija bliskosti, ličnih odnosa, a pogotovo postojanje takvih odnosa nije primjereno između političara i nosioca pravosudnih funkcija, nije primjereno i u svakom slučaju nije u interesu nijednog društva i države, uključujući Bosne i Hercegovine i njenih građana. I sada dolazimo na onu raspravu sa prošle sjednice ovog Doma kada su neke kolege predlagali da u ovom Parlamentu imenujemo glavnog tužioca. Ja sam i prošli put rekao da je to jedan od niza legitimnih prijedloga, da takvo imenovanje glavnog tužioca postoji na zapadu da u brojnim demokratskim društvima ima niz takvih primjera, da to nije ništa neuobičajno. Ali to nije ništa neuobičajno u demokratskim društvima tek kada postoji univerzalna svijest u takvim društvima o ovome što sam sad govorio, o ovim prethodnim stvarima o kojima sam govorio, dakle da je stručnost bitna, da ne smije biti bliskosti, da treba postojati formalni odnos, da trebaju biti ovakvi izvještaji i ovakav pristup. Ali mi smo kao društvo još jako, jako daleko od toga, mi smo kao društvo jako daleko od postojanja takve svjesti. Nama treba niz godina da se kao društvo naviknemo na ovakav pristup, na ovakav odnos, na ovakvu stručnost, i kad nam ovo postane normalno, kad nam ovakav pristup, ovakav odnos i ovakva stručnost postanu normalni, kad nam postane potpuno nenormalno da glavni tužioc ulazi u političke dogovore ili bilo kakve dogovore sa političarima, što ranije postoje indikacije da jeste 80 bio slučaj, e tada i tek tada više uopšte neće biti ni važno kako imenujemo glavnog tužioca. Jer tad ćemo biti društvo u kojem su ove norme, odnosno ovakvi pristupi postali norma i tad onda više nije važno kako imenujete glavnog tužioca, jer kako god ga imenujete ponašat će se na ovaj profesionalan, stručan, nezavisan i odgovoran način. I meni je drago da, evo barem ovim što sam vidio u zadnja tri dana, dakle, počev od sjednice Ustavnopravne komisije preključer, do ovog danas, ukazuje da mi kao društvo smo sada konačno na tom putu. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Zastupnik Damir Bećirović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Nije ispravka klasična ali je se samo nadam da je kolega Arnaut mislio ovdje, ne samo na glavnog tužitelja, nego i na sve tužitelje, znači, da se sklone od tog političkog uticaja i da će to prakticirati prvenstveno iz svoje partije. Znači da nemamo tužitelje u tužilaštvu BiH koji su povezani sa SBB-om, sa drugim partijama, DF-om, SDA-om, bilo kim, kao i članove VSTV-a. Evo, samo to je mala zamjerka, ne samo glavni tužitelj, nego svi tužitelji.
Hvala lijepo. Damir Arnaut, ispravka, pardon, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem se. Ovdje se zaista radi o vrijeđanju poslanika što Poslovnik zabranjuje pošto je direktno upućeno meni, ovo što je kolega Bećirović rekao. Dakle, apsolutno nikada ni sa jednim nosiocem pravosudnih funkcija ni kafu nisam popio, niti bi mi takvo nešto palo na pamet, a iz te neke pristojnosti da ne bih ušao u vrijeđenje poslanika nisam spomenuo ko je po bifeu visio prošle godine sa bivšim, odnosno suspendovanim glavnim tužiocem, a to je između ostalog bio kolega Damir Bećirović. Zahvaljujem. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Molim vas, molim vas pažnja. Nemojte, nemojte diskusiju između sebe, molim vas, javljajte se za riječ. Uvaženi zastupnik Mirsad Đonlagić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. 81 Ma, evo, teško je sad bilo šta reći što već nije rečeno, ali ja ću ipak uzeti nekoliko minuta i nastojati biti vrlo kratak i vrlo konrektan. Dakle, veliko je zadovoljstvo imati priliku vidjeti jedan ovakav Izvještaj, a posebno je veliko zadovoljstvo prisustvovati načinu interepretacije onoga šta je napisano u tom Izvještaju. Dosad smo bili svjedoci da to baš i nije rađeno na najkorektniji način, ali, evo, to je bilo, kako bih rekao, okvir koji sebi ljudi dozvole kada dođu u ovakav jedan visoki Dom i tako da se ponašaju, ali u svakom slučaju zbog svega toga izuzetno je bitno da pohvalimo, ja bar, pohvalimo ovaj Izvještaj, ali i da pohvalimo način izlaganja glavne tužiteljice. Izvještaj je vrlo obiman i vrlo sadržajan. Na 92 stranice mnogo toga je rečeno šta i kako oni funkcioniraju i šta i kako bi trebalo da bude u budućnosti da bi se povećala efikasnost i kvalitet rada tužilačke institucije. Možda u jednom dijelu bi trebalo da se i da ocjena onoga što mnoge međunarodne institucije, pravni eksperti, govore o uticaju političkom na pravosudne institucije u Bosni i Hercegovini. Jer, pogledajte vi kako se vrlo jednostavno može uticati na ovu instituciju ako uzmemo samo dvije tačke, prve, iz onoga zaključnog razmatranja koje ukazuju šta bi trebalo da se uradi da se poboljša funkcionalnost ove institucije, kaže – poboljšati budžet ili stvoriti materijalne i tehničke pretpostavke. Dakle, direktnim uticajem na ovu prvu i ovu drugu može da se vrši uticaj na ovu izuzetno značajnu instituciju i izuzetno značajnu funkciju u pravosudnom sistemu u Bosni i Hercegovini, ne samo u Bosni i Hercegovini nego u svakoj, svakoj drugoj državi. I ako tome dodamo sve ovo što smo čuli kao nedostatke onoga što, što bi moglo da bude apsolutno dokaz kvalitetnog i nepristrasnog rada, možemo steći dojam da zaista ta mogućnost objektivno tu i postoji. Mi smo kao zakonodavna institucija obavezni da na sve moguće načine doprinesemo poboljšanju uslova u kojima rade ova pravosudna institucija da bi se ustvari onda sa puno prava od te institucije očekivalo sve ono što treba da bude, i nezavisna, i da se bori protiv korupcije. Znamo mi da je korupciju teško uopšte pojmovno izbrisati iz svakodnevnog života, to niko nije uspio, pa ni mnogo, mnogo razvijenije zemlje i one zemlje koje su u mnogo izrazitijem stupnju demokartije nego što je to, nego što je to Bosna i Hercegovina. Ali, ovaj, ja bih još jednom ukazao na onu raspravu koju smo mi ovdje vodili kada je bio u pitanju Izvještaj Visokog sudskog tužilačkog vijeća. Tamo je, koliko se meni, koliko se ne varam ja bilo predloženo 47 ili 48 zaključaka, pa je to nekako, ovaj, kondenzovano, i to je onda Kolegij ovog Doma to napravio, jedan materijal sa svim tim prijedlozima, i onda ovdje postoji ova treća tačka ovoga zaključka koji je predložen od strane Proširenog kolegija, a to je da se ti zaključci, između ostalog, dostave i Tužilaštvu. I ja samo apelujem da Tužilaštvo zaista posebnu pažnju obrati na te prijedloge koji su rezultat jedne sveobuhvatne diskusije, možda u svemu tome nađu puno prostora da bi poboljšali svoju funkciju, da vide da ustvari u ovom Domu postoji raspoloženje da ta funkcija bude zaista i kvalitetnija i efikasnija i da bude izvan političkog uticaja, ali i da se moraju obezbijediti kvalitetniji uslovi za funkcioniranje ovakve jedne funkcije. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Momočilo Novaković, diskusija. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, koleginice i kolege. Mi imamo pred sobom Izvještaj o radu Tužilaštva za 2016. godinu od kojih nekih sedam mjeseci je Tužilaštvo vodio čovjek o kome sada imamo priliku da čujemo najcrnje što se može 82 čuti o nekom glavnom tužiocu. Mi raspravljamo o Izvještaju u kome je broj neriješenih predmeta povećan u odnosu na prethodni Izvještaj, o Izvještaju u kome, recimo, samo u drugom dijelu, znači gdje se govori o rezultatima rada Posebnog odjela za organizovani kriminal, privredni kriminal i korupciju je neriješeno još uvijek gotovo 300 predmeta, a možete zamisliti da je glavni tužilac držao u svom stolu 100 predmeta i da pri tome ja nisam čuo nijednog tužioca da je bilo gdje, a ne znam za njihovim jutarnjim sastancima, rekao da je to neprihvatljivo, da to sa stanovišta Tužilaštva ne može tako stajati, da tužilac ne može taj posao raditi na takav način, i danas čak to vrlo rijetko možemo čuti, gotovo nikako. Ja ću rad Tužilaštva cijeniti prema rezultatima rada Tužilaštva, a ne prema onome ko ga vodi, duboko ubijeđen da onaj ko vodi Tužilaštvo može značajno doprinijeti da ti rezultati budu kvalitetni i da se ono što se dešavalo u Tužilaštvu može promjeniti. I zbog toga vršilac dužnosti glavnog tužioca, ne znam da li će biti glavni tužilac, imaće moju podrušku sve dotle ili tada kad budemo imali rezultate. Ja ću nekoliko segmenata, zaista ovo je obiman Izvještaj, obratiću pažnju na nekoliko. Jedan od tih je svakako primjena Državne strategije za rad na predmetima ratnih zločina gdje ja moram reći da nisam zadovoljan sa radom Tužilaštva na primjeni ove strategije, to sam rekao i na Ustavnopravnoj komisiji. Mislim da 2008. godine sam ja jednim amandmanom, u Strategiju smo ubacili da jedan od kriterija, znači, u utvrđivanju prioriteta istraživanja pojedinih djela jeste i težina zločina, oruđe sa kojim je taj zločin napravljen, što do tada nije bilo. Nisam siguran da je ovo uopšte našlo mjesta u ovim predmetima, bar ono što sam ja mogao vidjeti, izvinjavam se ako griješim, ali čini mi se da taj kriterij je vrlo malo našao mjesta dalje u radu Tužilaštva. I ne bih dalje o tome, ne bih govorio koliko smo mi zadovoljni ili nezadovoljni, o čemu je govorio kolega Kožul, ne bih ja govorio, i ne želim govoriti, da li je Tužilaštvo taj dio posla uradilo nepristrasno, koliko kvalitetno, koliko pod uticajem i pod uticanjem koga. Mogu samo jedno reći – mi nismo zadovoljni kako je Tužilaštvo uradilo taj dio posla. I čini mi se da niko nije u ovoj zemlji zadovoljan, doduše iz različitih pobuda, kako je taj dio posla dosada urađen. Kada se radi posebno o ovom Odjelu II za organizovani kriminal, privredni kriminal i korupciju, ovdje u tabeli jasno stoji da je u toku 2016. godine zaprimljeno 360 predmeta, da je preneseno iz prethodne godine 230 i da je riješeno 297, što će reći da je broj predmeta povećan za nekih 63 predmeta, odnosno da ih sada ima 293, ne sada, nego na kraju 2016. godine. Ako se tu nešto ne preokrene i budemo svake godine imali po tih 60 povećanja umjesto smanjenja, ne trebam govoriti gdje idemo. Svima je nama jasno šta nam nedostaje ovdje i šta je potrebno uraditi da se jednostavno broj ovih predmeta koji se rješavaju ili riješe, ovaj, poveća. Neću govoriti ni o značaju tih predmeta, a mogao bih govoriti jer su najkrupnije stvari, stvari nisu riješene, najkrupnije afere nisu riješene, ne znam da li će biti riješene. Danas sam nekoliko puta čuo neku rečenicu koja mi nije jasna, zbog čega je ponavljamo, da će Tužilaštvo raditi ne vodeći računa ko pripada kojoj političkoj opciji, ne znam, itd., itd., pa ljudi valjda je to normalno da Tužilaštvo tako radi, ili to znači da Tužilaštvo dosada nije tako radilo, a da će ubuduće Tužilaštvo tako raditi. Pozdravljam iskrenost, ako dosada nije rađeno, a u buduće će biti tako rađeno. Sasvim normalno je da Tužilaštvo ne vodi računa o svemu onome o čemu je vršilac dužnosti glavnog tužioca govorio, ja mislim da to ne treba napominjati, to je sasvim, sasvim prirodno. Ovdje kada se radi o strukturi krivičnih djela, recimo, za podignute optužnice u Odjelu II, ja sam, ovaj, govorio, mi imamo recimo situaciju, evo na prvom mjestu izazivanje nacionalne, rasne, vjerske mržnje, razdora i netrepeljivosti, broj podignutih optužnica jedna, protiv pet lica. Ja koliko znam da je to, pretpostavljam da je to onaj slučaj sa ELTA-Kabelom gdje su svi oslobođeni. Zamislite u zadnjih nekoliko godina, pa evo samo u 2016. koliko je bilo izjava, da ne pričamo samo o, ne govorim o političkim izjavama, govorim uopšte, ovaj, koje su imale sigurno 83 karakteristike izazivanja rasne, nacionalne, vjerske i svake druge mržnje. Tužilaštvo nije pokrenulo više od jednog procesa. Ili zloupotreba položaja i ovlaštenja – jedan, ili organizovani kriminal, pranje novca – jedan, naravno, ima sad i kroz druga, kroz druge odjele se provlači jedan broj ali i tamo imate plus osam, pa ne znam ni ja, pa se to svede na prste, sve zajedno prste jedne, odnosno dvije ruke. Dakle, ja nisam zadovoljan onim što je Tužilaštvo uradilo, a mogu biti zadovoljan kvalitetom Informacije, kako je Informacija napisana, da je oa detaljna, da je lijepo obrazloženo, da je sve vidljivo, itd., da je ovakva, da je onakva, ali što se tiče Tužilaštva ja ne mogu biti zadovoljan. Ne mogu biti zadovoljan zato što rezultati rada tog Tužilaštva se ne ogledaju samo u ovim ciframa. Oni se ogledaju i u ciframa onih koji napuštaju ovu zemlju. Rezultati rada tužilaštva i pravosuđa se ogledaju u ciframa onih koji čekaju pred ambasadama zapadno evropskih zemlja da odu zato što ovdje nemaju elementarne uslove, bezbjedonosne i svake druge uslove, između ostaloga i te uslove. I iz tog razloga ja zaista ovaj Izvještaj ne mogu podržati. Vidjećemo kakav će biti izvještaj za 2017. godinu. Iskreno očekujem da će se promijeniti ovi, ovakav način rada Tužilaštva i iskreno očekujem da će vršilac dužnosti glavnog tužioca napraviti te neophodne promjene i dati tu neophodnu, neophodnu snagu i riješenost da Tužlaštvo počne da radi svoj posao onako kako od njega očekuju građani ove zemlje. Hvala Vam.
Hvala Vama. Damir Bećirović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ja ću opet kratko, ovo kolega Arnut mene očigledno nije razumio. Ali, evo, nakon konsultacija sa sekretarom koji je rekao da postoje kamere dole na ulazu u bife, ja ću iskoristiti pravo koje je iskoristio gospodin Bosić i kada vam neko laže, mislim, evo ovo je bilo u TV emisiji, ovo je sada u najvećem zakonodavnom tijelu, jer ja maltene ne znam bivšeg glavnog tužitelja i nikada nisam sjedio s njim, tako da ću ja Vas prijaviti nadležnoj Komisiji, imamo video nadzor pa ćemo vidjeti ko je s kim sjedio. Hvala.
Dobro, eto tako to završava. Zastupnik Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite.
Jeste, ista stvar. Nisam rekao sjedio, već visio i čuo sam Vas ja, kad je bio, jeste, jeste, i kad je bilo, ovaj, kad je bilo ono oko sutkinje Džoan Kroner, ja sam Vas čuo lično i ja ću to potvrditi. Nadam se da će kamere i pokazati da ste bili skupa i da ste rekli tadašnjem glavnom tužiocu – mi smo odmah izdali saopštenje da ne treba podržati Džoan Korner. Ja sam Vas lično to čuo.
Dakle, molim zastupnike, zaista molim, nisu ovdje sve stvari uređene Poslovnikom, imamo zastupnika koji se četvrti puta javlja za povredu Poslovnika i može povodom svake tačke, ali izgleda da je ovo povodom ove tačke. Nije to uređeno Poslovnikom, ovdje, dakle, puno zavisi 84 od strpljenja, od spretnosti da se vodi ova sjednica, pomozite da ovo vodimo kako treba i nemojte izlaziti izvan konteksta tačke dnevnog reda. Zastupnik, pardon zamjenik predsjedavajućeg, zastupnik gospodin Mladen Bosić. Izvolite.
Pa, evo, i ja bih želio da počnem u pozitivnom tonu. Gospođo Tadić, na neki način, mislim da ste uspjeli da kupite, pod navodnicima, poslanike svojim korektnim ponašenjem i odnosom prema Parlamentu i dolaskom na komisije i ovim izlaganjem. Čini mi se da su svi poslanici primijetili da je to velika promjena u odnosno na prethodnog glavnog tužioca koji je ovdje bahato držao pridike poslanicima i praktično za sve primjedbe tvrdio da je, da se radi o miješanju politike u njegov posao. Ja mislim da je Vaš posao možda najteži posao u Bosni i Hercegovini, imate ogromnu odgovornost za budućnost ovog društva, za ekonomski razvoj Bosne i Hercegovine, za zaustavljanje ovog trenda da nema ovdje ljudi koji mogu naraditi onoliko koliko oni koji su u prilici mogu da pokradu sa visokih političkih pozicija. I mislim da, uz to što je ovo najteži posao, da je to i najveća šansa Vama, da ne kažem da se proslavite, ali da napravite nešto po čemu ćete ostati zabilježeni, ako ne Vi onda neki drugi glavni tužilac koji će imati hrabrosti da se uhvati u koštac sa kriminalom koji drži zarobljenog ovu zemlju. Znači, društvo, naše društvo je zarobljeno kriminalom, i privreda je, i javne ustanove, i školstvo, i zdravstvo, mora neko ko će imati hrabrosti da presječe taj lanac, a vjerujem da će se pojaviti taj čovjek, volio bih da ste to Vi, vjerujem da će ubrzo biti neki tužilac koji neće izabrati svoj konfor prije nego svoje obaveze koje se prihvatio i koje mu je društvo dodijelilo. I sad da se nadovežem na ovo što je rekao gospodin Momčilo Novaković. Kao i uvijek vrlo pažljivo ga slušam jer ima vrlo konzistentnu misao i pametno govori, ne zato što je iz našeg Kluba, nego zato što je to tako. Znači, rezultati su ono što fali Vi ste napravili prvi korak, napravili ste medijsku pripremu, napravili ste političku, evo ja sam ubjeđen da Vi sad ovim nastupom ovdje da ste napravili političku podršku za Vaš rad, ali trebaju iza tog svega da stoje rezultati. Mislim da imate veliku šansu da promijenite nešto, jer su veliki slučajevi na Vašem stolu, ili bili u ladicama stola glavnog tužioca, koji je, uzgred budi rečeno, kada sam to negdje čuo da je više od 100 predmeta u njegovim ladicama, on izašao na televiziju održao press konferenciju i rekao da će tužiti Mladena Bosića. Evo, nije me tužio, a sad čujem iz svih ostalih izvora da je to tačno. Težak posao za hrabre ljude, neizvjestan, znam da je, ponavljam, izabrati konfor i konformizam mnogo veliki izazov za tužioce u odnose na ono što znači suprotstavljanje ljudima koji su moćni, bez obzira da li imaju politički uticaj ili imaju veliki novac u svojim džepovima koji im se može obezbijediti i politički uticaj i svaka druga vrsta vlasti. Želim svima nama da nešto krene nabolje, mislim da je ova sjednica koju smo imali o pravosuđu mnogo toga razotkrila i na neki način otvorila, zato su ove diskusije ovdje mnogo usmjerenije, i mnogo mirnije i mnogo racionalnije, nadam se da će iz te sjednice i evo iz ovih diskusija ovdje proizaći neki sistem i neka kolektivna svijest u našem društvu da je vrijeme za početak obračuna sa kriminalcima iza, prošlo već, da mi kasnimo i da je ovo zadnji trenutak da se pojavi neko ko će imati hrabrosti da prekine ovaj lanac. Hvala.
Hvala Vama. Uvažena zamjenica predsjedavajućeg, gospođa Borjana Krišto diskusija. Izvolite. 85
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici, poštovana V.d. glavna tužiteljice sa suradnicima, poštovani i uvaženi gosti na ovoj sjednici, sve vas srdačno pozdravljam. Nastojaću kazati nekoliko riječi o ovom Izvješću, ali naravno ne upuštajući se u puno toga, jer mislim da je puno toga kazano kroz raspravu od uvaženih kolegica i kolega. Naravno, ja ću takođe reći da je spram ovog Izvješća 2016. godine sigurno napravljen jedan pristup, to smo konstatirali i na Ustavnopravnom povjerenstvu, pa neću dugo ponavljati, ili ponovo na neki način ono što je već istaknuto, ali želim reći da zapravo ima puno prostora da se unaprijedi rad Tužiteljstva. Vidjeli smo kroz vaše Izvješće 2016. da je ono i metodološki i statistički napravljeno na način da sadrži jednu cjelovitu informaciju po svim problemima s kojima se suočava Tužiteljstvo u 2016. godini, pa i na koncu i one probleme o kojima ste Vi govorili, koje ste istaknuli na poseban način čuvajući, evo na neki način, i štiteći tu presunkciju nevinosti koja se uistinu, evo barem kad su naši madiji u pitanju, jednostavno izgubila. I možda je to dalo ili možda izazvalo jedno veliko nepovjerenje svih naših građana kad je u pitanju pravosuđe, pa u tom slučaju i Tužiteljstvo kao sastavni dio pravosuđa, iako ga danas možemo tretirati ili gledati na ovaj ili onaj način. S jedne strane imamo situaciju da u Bosni i Hercegovini Tužiteljstvo je negdje više tretiran kao državni organ, u drugim situacijama isključivo pravosudni, ali kad sagledamo situaciju imenovanja sudaca i tužitelja onda je to isključivo dio pravosudne institucije. Ono što bih željela reći da trebate učiniti u narednom periodu, i u svakom slučaju još jednom se osvrćem na to i pozdravljam ovaj Vaš odgovoran pristup, posebno mi je drago, ne znam da li je, nisam slušala sve rasprave, danas neko istaknuo, stalno je bilo naglašeno kako je to jedan vrlo težak i odgovoran posao kad je u pitanju posebno Bosna i Hercegovina, njeni ukupni društveni i svi drugi odnosi i procesi u kojima se mi nalazimo, pa mi je posebno drago i ja Vam čestitam kao ženi na takvoj jednoj odgovornoj dužnosti i vjerujem da će ipak jedna žena, bez obzirom što ne poznam niti Vas, niti Vaše iskustvo, učiniti puno toga da ovi procesi s te jedne odgovorne funkcije i dužnosti koju Vi obnašate uistinu budu promijenjeni ali u interesu funkcioniranja Bosne i Hercegovine kao pravne države i jednakopravnosti svih građana pred zakonom. Ono što želim reći takođe, kad je u pitanju funkcija Tužiteljstva, znam da Vi niste došli, vidite kako znate, i ja sam isto završila pravo pa znam šta je funkcija tužitelja, da u okviru zakona otkriva i goni počinitelje kaznenih djela. Sve ovo danas što je ovdje kazano, naravno da je Vama možda bespotrebno, Vi to znate, ali moramo učiniti puno toga da se Tužiteljstvo takođe ne koristi određenim situacijama, da se preko njega ne vode političke kampanje. Sve to će se uraditi do onog momenta dok ne budu i odgovarali oni koji lažno prijavljuju kaznena djela, bilo da su po anonimnim, znači nepoznatim počiniteljima, bilo da su oni koji su, na neki način, koji stoje iza nekih prijava koje nemaju utemeljenja, a znamo dobro čemu govorimo, o onom što se danas čulo kroz raspravu, o činjenicama, o zakonu, znači o onim obilježjima koja imaju obilježje kaznenog djela. Stoga, ovaj, želim vrlo kratko pri kraju samo kazati, da uistinu vjerujem da ćete u narednom razdoblju učiniti puno toga kako bi se još unaprijedio rad Tužiteljstva u smislu izvršavanja njegove osnovne, odnosno zakonodavne funkcije. U tom smislu znam da imate poteškoća, i to smo vidjeli u vašem Izvješću, i sa problemima financijske naravi, sa problemima, kadrovskim rješenjima u smislu stručnosti, imate problema i sa legislativom. Ono što očekujemo takođe da, uz suradnji i kroz izvješća koja dostavljate prema ovom Domu, dostavite i upoznate nas o svim drugim problemima kako bi na neki način vi u potpunosti u funkciji ostvarivali svoju zadaću i provodili u konačnici taj zakon, i, evo, još jednom kažem, na taj način doprinijeli da 86 uistinu Bosna i Hercegovina profunkcionira i bude kao pravna država. Evo, još jednom i moj nekakav odnos još u smislu podnošenja ovog Izvješća, kad ste u pitanju Vi osobno, ste uistinu promijenili, tako da, evo, po prvi put nakon dugo vremena kako raspravljamo i primamo ove informacije, istina, k znanju, da je jedan ovakav ambijent, a to je isključivo, evo ja bih još jednom ponovila, sa aspekta odgovornosti. Ali ono što možemo i što očekujemo sigurno da se može putno toga učiniti i sa aspekta ove tužiteljske uprave u smislu bolje i veće funkcionalnosti, učinkovitosti i efikasnosti kad su u pitanju rezultati rada o kojima su i kolege govorili. Hvala vam lijepa.
Hvala Vama. Ako želite, ja mogu zaključiti raspravu, dakle, sada imamo uvjete, jedino ako Vi imate potrebu da kažete par rečenica, ja ću Vam omogućiti da izađete za govornicu, pa izvolite, nakon toga ćemo zaključiti raspravu. Dakle, riječ ima vršilac dužnosti glavnog državnog tužioca, gospođa Gordana Tadić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani zastupnici. Ja vam se zahvaljujem za današnje diskusije, saslušala sam vas sve pažljivo i vi ste upravo razumjeli princip rada onakav kakav sam, kakv radim i kako sam nastavila prilikom preuzimanja dužnosti od suspendovanog glavnog tužitelja. Kako vi kažete i tražite tako mora i biti po zakonu, da se radi po Ustavu i zakonu i za sve jednako. Ja vam garantujem da Tužiteljstvo BiH neće ugroziti stabilnost Bosne i Hercegovine u okviru svojih nadležnosti, ali i ja bih vas zamolila da sada pred ove izborne aktivnosto i vi između sebe nađete neko zajedničko rješenje pa da svi zajedno doprinesemo stabilnosti Bosne i Hercegovine i da ne dovodimo do političkih kriza koje će na kraju da dođu u Tužiteljstvo BiH i na koje mi moramo odgovarati kao represiju poslije ovoga što se događa među vama. Stoga odgovornost, vaša odgovornost pred građanima koji su vas izabrali je velika isto kao i naša u Tužiteljstvu koji smo dužni da djelujemo represivno tek nakon toga što se nešto desi. Ja bih vas zamolila da ubuduće upravo na, u cilju saradnje o kojoj govorimo ovako između ovih stubova vlasti, je li, da mi možemo sarađivati na određeni način, ali ovako javno transparentno, ne pojedinačno, ne pojedini tužitelji sa pojedinim strankama, ne pojedini rukovodioci sa nekim, nego ovako javna, transparentno između sebe. Stabilnost Bosne i Hercegovine, mir i sigurnost svih građana mora biti uvjet sviju nas. Hvala vam.
Hvala Vam lijepo. Ja zaključujem raspravu. Sada prelazimo na, pošto imamo raspoloženje da radimo jel' do kraja, na tačku 12, Ad. 12. Informacija o realizaciji ranijih inicijativa i odlukama Zajedničke komisije za administrativne poslove o osiguranju jednakih uslova za rad svakog poslanika i poslaničkog kluba u PSBiH – predlagač tačke: poslanik Sadik Ahmetović, broj: 01-50-1- 1621/17, od 05.07.2017. godine 87 Otvaram raspravu. Zastupnik Sadik Ahmetović. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Kao što sam u samom predlaganju ove tačke dnevnog reda kazao nekoliko rečenica nadam se da će me ovaj Parlament, odnosno kolegice i kolege razumjeti i da ćemo kroz jedan zaključak riješiti ovaj problem koji se dešava novoformiranom poslaničkom Klubu. Naime, o čemu se radi? Mi smo na prethodnoj sjednici ukazivali na probleme koje imamo obzirom da nam nisu bile dodijeljene prostorije, i evo do ove sjednice je to, na određen način, riješeno, ali imamo i zaključak gdje se ovom Klubu ne dozvoljava da učestvuje u raspodjeli sredstava za nesmetan rad Klub kao i svih ostalih klubova. Mi nemamo problem da Administrativna komisija donese političku odluku, ali zakoni ove zemlje, odnosno Izborni zakon je jasno definirao da o tome treba i mora biti pravni lijek, odnosno žalba sudu ili upravni spor Sudu BiH koji na kraju donosi svoju odluku ko je u pravu, da li je u pravu Komisija ili je onaj ko je podnio zahtjev, a to je u ovom slučaju ovaj naš novoformirani Klub. Naime, kao što sam već ranije kazao imali smo sličan slučaj sa kolegom Vukovljakom i komisija nadležna, Administrativna komisija je donijela odluku i pozvala se na Poslovnik, tačno na član Poslovnika i time je donoseći odluku, jer je Poslovnik propisao da Komisija donosi odluku, ostavila i mogućnosti pravnog lijeka, što uvaženi kolega to koristi pred Sudom BiH. Kad je u pitanju Nezavisni blok i rješavanje zahtjeva Nezavisnog bloka Komisija je u preambuli se pozvala na Poslovnik koji reguliše i kazuje o donošenju odluka, a na kraju je samo donijela zaključak sa jednom rečnicom i nije ukazala ili nije napisala da imamo pravo na pravni lijek. Stoga ja mislim da se ovdje neko, evo da kažem, igra sa, u ovom trenutku, trojicom poslanika, da ih na određeni način ponižava. U najmanju ruku ću to kazati da to radi sekretar Komisija, jer kada se raspisuju konkursi za sekretare komisija napiše se da trebaju i moraju biti pravnici koji trebaju ukazati poslanicima koji nisu pravnici da prave grešku i da to nije u skladu sa zakonom i Poslovnikom. U ovom slučaju ni sekretar Komisije nadležne to nije kazao, a mi smo dobili takav zaključak gdje bez, bez toga da se možemo, ovaj, žaliti i da Sud BiH kaže ko je u pravu. Stoga da ne širim ovu priču dalje, ja vas molim da danas podržite zaključak da nadležna Komisija održi ponovo sjednicu i donese samo odluku, dakle da li će ona odobriti ili neće, dakle ja o tome ne govorim, da donese samo odluku gdje ćemo imati mogućnost pravnog lijeka, a da sud kaže ko je u pravu. Dakle, ja vas molim da shvatite, da li je ovo graška, namjerna greška ili je nešto drugo, da sada ne ulazimo u to, ali molim vas da podržite ovaj naš zaključak koji ćete dobiti na stolove u pismenoj formi. Hvala vam lijepo.
Hvala Vam. Zastupnik Senad Šepić, diskusija. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. 88 Dakle, meni je žao što mi, evo, po ko zna koji put imamo potrebu da diskutujemo o ovim stvarima, toliko jednostavne stvari, toliko svima nama, rekao bih, onako bliska pitanja. Ja vas pozivam ljudski i kolegijalno da u tom smislu pokažemo jednu profesionalnost jedni prema drugima. Što više neko bude pokušavao se na ovako, rekao bih, bezveznim, ali principijelno važnim pitanjima, što se bude više pokušavao obračunavati s ljudima koji drugačije misle nego neki aktuelni politički lideri, upozoravam vas da ćete u tom smislu umjesto baveći se pravim onim stvarnim pitanjima svaki put imati jednu raspravu ovakve vrste na Parlamentu. Ukoliko neko misli, dakle, da se u tom smislu trebamo u narednom periodu na takav način odnositi jedni prema drugima, u redu, ali vas isto upozoravam sve će biti i proći, biće i proći i neko ponašanje aktuelnog Kolegija, trenutno danas, i ljudi koji danas obnašaju određene pozicije. Tako da u tom smislu vas pozivam da jednaka prava i jednake šanse svakom poslaniku i svakom poslaničkom klubu osigurate bez da tražite tamo neke, rekao bih, proceduralne mogućnosti, da jedni drugima pokazujemo neku vrstu mišića. Ako budemo na takav način razgovarali u narednom periodu budite uvjereni da ćemo mi na jednakim pravima svakog od nas ovdje koji sjedi u Parlamentarnoj skupštini nastaviti insistirati i na svakoj narednoj sjednici ćemo imati ovakvu vrstu rasprava dok ne dođemo do one pravde koja nam je svima potrebna. Hvala lijepo.
Hvala Vam. Zastupnik Fehim Škaljić, diskusija. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja sam za to da svaki klub ima i prihode. Moralno i potrebno ne može po zakonu, pa mi smo zakonodavac, dajte gospodo izmjene i dopune tog zakona koji će omogućiti da može, ali pitanje je jel' mi želimo ravnopravan status sviju ili ćemo se sakrivati iza nekoga propisa koji je realan život doveo u kušnju. Zbog toga što je došlo do razilaženja u političkom jednom bloku mi nećemo da mijenjamo. Evo, ja predlažem pripremite izmjene i dopune tog zakona ja ću glasati za to.
Hvala lijepo.
/nije uključen mikrofon/
Sadik Ahmetović zastupnik, ispravka krivog navoda. Izvolite.
... možda kolegi Škaljiću, ali mi samo tražimo da Komisija donese odluku, a ne zaključak. Kada donese odluku, ne ulazimo u to kakvu će odluku donijeti, neka donese odluku kakvu hoće imamo li ili nemamo pravo, da mi imamo pravo žalbe, da mi imamo pravo žalbe sudu koji će kazati imamo li pravo ili nemamo. Jer ovdje se donijela politička odluka, zaobišla se odluka i donio se zaključak da se izbjegne naše pravo da podnesemo, da imamo pravo na pravni lijek kod Suda BiH. Potpuno isti slučaj imamo kod kolege Vukovljaka gdje je donesena odluka, 89 ja tu odluku ovdje imam, i on je, dakle u toj odluci je napisano da ima pravo žalbe Sudu BiH. Kod nas je samo donešen zaključak, dakle zaobišla se odluka svjesno, dakle ja sam prošli put rekao ovdje to ko to radi, pa su me optužili da prijetim, evo danas se pokazuje. Dakle, takva vrsta, demonstracija takve politike je niska, niska je to, dakle prvo niko ovdje ne dijeli svoje ili niko nema pravo na više od onoga koliko mu pripada. Ne možete donositi različite aršine na zakonima i novcu građana ove zemlje. Dakle, nisu to vaše pare, kad dođete kući imate svoj budžet pa onda podjelite pare tamo kako hoćete, ali ne možete vi imati pravo mimo zakona ili mogućnost da nam ne dozvolite mogućnost da imamo pravo da napravimo žalbu sudu, koji će na kraju reći ko je u pravu. Mi ćemo tu odluku poštovati, ali pravo na političke odluke ima svako, ali vi ste donijeli političku odluku. Moje političke odluke su drugačije od vaših. Hvala lijepo.
Hvala Zastupnica Maja Gasal-Vražalica, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Jedan vid replike uvaženom kolegi Sadiku Ahmetoviću, jer mi nije jasno iz njegovog izlaganja da se poziva i da konstatira da je to krivica sekretarke Administrativne komisije, prvenstveno iz razloga što sekretarka ne donosi niti zaključke, niti odluke. U toj Komisiji, pored sekretarke koja je pravnica, sjede članovi i članice Komisije koji su također pravnici, pa i ako je pogriješila tu su bili kolege i kolegice koji su mogli da ukažu na neke propuste. Tako da mislim da tom izjavom stavljate jedan vid pritiska na zaposlene, odnosno na rukovoditelje komisija ili sekretare i sekretarke, pri čemu obezvrijeđujete i na takav način možda amnestirate ovaj politički dio o kome ste Vi pričali. To je s jedne strane. S druge strane mi imamo ovdje Vaš jel', odnosno Sadika Ahmetovića, pretpostavljam Neovisnog kluba, informaciju gdje tražite o realizaciji tog zaključka, i vi ste potpuno u pravu, ja se s Vama slažem da su ispunjeni svi uslovi, jer po Izbornom zakonu mandat pripada pojedincu. Također u našem Poslovniku je jasno definisano kako se mogu formirati klubovi, međutim Poslovnik nije definirao nijednom riječju nezavisnog poslanika i samostalnog poslanika ili klubove poslanika, što treba ova komisija, koja je i dobila mandat za izmjenu i dopunu poslovnika domova, što treba u narednom periodu da učini. Ali i s ovim današnjim Poslovnikom vi ste ispunili, po mom mišljenju, sva, posjedujete sva prava da vam se obezbjede i daju novčana sredstva u kontekstu kako je to i gospodin, kolega Vukovljak dobio. Ono što mene zanima jeste zašto niste u ovim materijalima dostavili, da i mi imamo na uvdi, te zaključke koje je donijela ta Administrativna komisija kako bismo se i mi upoznali. Ovako čujemo iz vaše priče i djelimično se upoznajemo sa svim koracima koji su preduzeti tako da iz ovoga materijala baš [[poslanica se upozorava na vrijeme]] jasno šta je problematično.
Hvala lijepo. Zastupnik Saša Magazinović, ispravka krivog navoda. Izvolite. 90
Ne želeći biti advokat kolegi Ahmetoviću i ne poznavajući sve detalje ove priče, ali iz ranijeg iskustva apsolutno mi zvuči logično da ste imali problema sa sekretarom Administrativne komisije. Mi od početka mandata pokušavamo da, poštujući Poslovnik, dobijamo pozive na sjednice Administrativne komisije, jer tamo u Poslovniku kaže da svaki poslanik ima pravo prisustvovati na sjednici bilo koje komisije gdje nije član nema pravo glasa, osim naravno Komisije za nadzor nad obavještajnom službi, od početka mandata mi vodimo bitku sa državnim službenikom, kao Klub, jer tamo ne vode poslanici komisiju nego sekretar. Poslanici se mijenjaju sekretar ostaje i ona određuje u ovoj zgradi šta može, šta ne može. I nakon tumačenja Kolegija, kome se još jednom zahvaljujem, dva puta je protumačio Poslovnik i ženi dao nalog šta treba da radi, i dalje ne dobijamo poziv. Posljednja stvar je da mi trebamo tražiti po internetu kad je poziv, pa je zamoliti da nas pozove. Dakle, ne znam zaista kako ste vi iskustvo imali, ali ako kažete da je negativno ja vam vjerujem, jer mi dvije godine imamo negativno iskustvo s tim državnim službenikom.
Hvala lijeo. Zastupnik Sadik Ahemtović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ma, kolegice Vražalica, dakle ja ne znam ni ko je, onaj, tamo sekretar komisije, zaista, ali mi je logično da se u Administrativnoj komisiji mogu naći poslanici koji nisu pravnici i logično bi bilo, dakle zatražiću zapisnik sa sjednice, da li je sekretar komisije koji dužan onome ko nije pravnik da kaže da učestvuje u nečem što nije u skladu sa Poslovnikom i zakonom. Dakle, to mi je logično da državni službenik koji mora i treba biti pravnik treba raditi to. A, dakle, iz samog, iz samog ovog na oči možete vidjeti, ovo je ono što je poslano nama, dakle to je jedna rečenica, gdje nema pouke o pravnom lijeku i gdje nije odluka i ne možemo se žaliti. A ovo je po istom, sličnom zahtjevu, potpuno istom kolege Vukovljak, gdje stoji odluka, obrazloženje i pouka o pravnom lijeku. Dakle, ovo je bezobrazluk, dakle ovo je bezobrazluk i ponižavanje poslanika. Dakle, ovo, ovo zavrjeđuje da se otvori mogućnost preispitivanja odgovornosti i onih koji vode ovaj Parlament obzirom na takva ponašanja, onaj, prema kolegama. Dakle, ja vas molim, dakle ne ulazim u to, ne ulazim u to kakvu će odluku Komisija donijeti, samo da nam ostavi mogućnost koju je zakon propisao, da se možemo žaliti u skladu sa zakonom i ništa više, sud nek kaže šta kaže. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnica Maja Gasal-Vražalica, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ne ulazeći u ovo što je kolega Magazinović problematizirao, ali itekako upoznata sa činjenicom da na komisiji, Privremenoj komisiji za izmjenu i dopunu poslovnika se dugo raspravljalo o novoosnovanom Nezavisnom bloku, gdje su pojedini jel' kolege i kolegice izrazili 91 svoju zabrinutost kako će te vi to u narednom periodu djelovati, da li ćete dobiti prostorije, da li imate pravo na to, pa ko ste, jeste li nezavisni, jeste li samostalni, da li ćete dobiti novac, hoćete li. Ja samo želim ovdje, i to ta sekretarka ma ko ona bila ili neki drugi sekretar zavrijeđuje, jer ja ne mogu da prihvatim činjenicu da sekretar odlučuje, a da vladajuća koalicija, jer uzdrmali ste jedan cijeli klub, nije umiješana u to i da ne želi da vas tratira na isti način kao što se tretiraju neki drugi. Dakle, istini za volju vi morate pričati o tome, a ne o sekretarki komisije.
Hvala lijepo. Zastupnik Mirsad Đonalgić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa, evo, ja se javljam, nisam pravnik ali sam član te Administrativne komisije, možda bi bilo bolje da neki pravnik to malo protumači, ali ja ne mogu da shvatim bez obzira kakav dokument dobili da oni sa tim dokumentom ne mogu ići na sud, to nigdje ne piše. Ja dobijem dokument sa kojim nisam zadovoljan, mislim da mi je pravo povrijeđeno i idem, opredjeljujem se da idem na sud ta tražim svoje pravo. Nije bitno šta dole piše, da li je to propust, da li je tendencija i mislim da smo skrenuli sa prave teme. Ja mislim da, ovaj, ustvari nije bitno kakvo mišljenje ja imama, mislim da treba da se nađe mogućnost da imaju i to pravo, ali ako, evo, nisu zadovoljni s tom odlukom ovdje kakva je ona napravljena, imaju mogućnost da tu svoje zadovoljenje traže na sudu, bez obzira šta piše na tom rješenju, odnosno tom zaključku. Vama je zahtjev odbijen, vi smatrate da niste zadovoljni i idete na sud, sud će to razmotriti i donijeće odluku po tom dokumentu, ili po toj odluci, ili tom zaključku, kakav god on bio doneše. A mi sad se, kako bih rekao, okrenuli ka tome da raspravljamo o sekretarici ili sekretaru tog administrativnog tijela, pa smo praktično i zaboravili ono od čega smo krenuli u tu raspravu. Hvala.
Hvala Vama. Zamjenica predsjedavajućeg, gospođa Borjana Krišto ima riječ. Izvolite.
Nisam se javila da bih nekoga uvjerila ili da bih pojašnjavala neke stvari, ali kao što reče kolega Đonlagić, i ja sam se javila kao članica Administrativnog povjerenstva. Ja sam o ovakvim prijedlozima rješenja pričala i pojedinačno sa kolegama i jednostavno kazala svoj stav. Ma kakav god stav Administrativnog povjerenstva bio on se uvijek doživljava politički, a ja ću reći isključivo moj stav kad je bilo rješavanje ovog pitanja je bio isključivo sa aspekta zakonske utemeljenosti. Što se druge, drugih pitanja tiče, kolega Ahmetović je iznio prijedlog i rekao je da je različito tretiran način rješavanja pitanja, istog pitanja, znači kod dva različita zastupnika. Mi kao članovi Administrativnog povjerenstva nemamo unaprijed pripremljena rješenja po takvim stvarima, znači uistinu onaj ko ne zna, ja znam da ih ima mnogo da su preskočili puno razreda, pa da ne znaju šta je daležnost Sekretarijata ili tajnika povjerenstva, on priprema neke prijedloge rješenja unaprijed, kao što su i godišnji odmori, itd., i možda plaćeni dopusti i, ne znam, neke 92 druge stvari koje su u nadležnosti Administrativnog povjerenstva, a one za koje ne zna kada Administrativno povjerenstvo donese odluku i pripremi. Ja sam tražila da vidim, jer mi ne znamo, znači, mi smo dizali ruku u smislu ima li se pravo u skladu sa zakonom, a da li je riješeno zaključkom ili odlukom, ja vam to sad jamčim da se radi o meni u istoj situaciji vi možete podnijeti prigovor Upravnom odjelu Suda, znači, BiH koji će vam odlučiti o takvoj stvari jednako na zaključak kao i da ste dobili odluku i bez obzira piše li vam. Da ste dobili, znači, i odluku u kojoj su vam možda zaboravili iz tehničkih razloga napisati pouku o pravnom lijeku, vi je imate kao pravo koje vam je utemeljeno Zakon o upravnom postupku i upravnim sporovima. Nadam se da ste me pozitivno razumjeli.
Hvala lijepo. Zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Ustvri ja želim potvrditi sve ovo što je uvažena kolegica Krišto rekla, to je apsolutno tačno i apsolutno stoji. Ako sam dobro shvatio izlaganja kolega iz Nezavisnog bloka, njima je jel' problem što nisu imali tu pouku o pravnom lijeku i što im je rok sada istekao, jer da su znali, ovaj, da su imali napisan pravni lijek onda bi uradili sve u roku, ali ako to nije problem, ja takođe smatram da trebaju što prije, onaj, ukoliko su još uvijek u roku da to trebaju uraditi. Ja kako sam shvatio diskusiju da je rok istekao. U svakom slučaju da je rok istekao onda je to zaista problem i onda se traba istražiti zbog čega Komisija nije napisala pouku o pravnom lijeku.
Hvala. Zastupnica Hanka Vajzović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala lijepo. Ne znam je li to ispravka krivog navoda, ali sam ja posve drukčije razumjela ovdje problem. Ovdje je riječ, čini mi se, o pitanju analogije. Zašto, dakle, hajmo se fokusirati samo na rad Administrativne komisije ili već nekoga ko donosi takvu odluku, ako imamo dva jednaka slučaja onda neka komisija ili neko ko donisi odluke valjda treba, makar to bilo nešto novo, prvi put uvedeno, jednom se desilo, hajmo pratiti to i ja sam tako razumjela, da sad nije važno više kako je riješeno, ali zaista bih se i ja založila za jednu principijelnost ako imamo iste uvjete onda bi trebalo. E sad, može li otići na sud ne može to je drugo pitanje, ali čini mi se da forma treba pratiti, pratiti makar tu vrsu analogije, to mi nekako logično dođe. Ako je to vaš problem, zašto tretirate nas drukčije nego nekog drugo, evo nek se formalno to rješava, nek je formalno pitanje, zove se to odluka a ne zaključak. Možda nije kasno da kaže se, aha, jel' to odluka, jednom smo dali odluku hajmo je ponoviti. Evo, samo sam to doprinijela kao da riješimo, ostasmo dugo. Hvala.
Hvala Vama. 93 Zastupnik Momčilo Novaković, rasprava. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo, i ja sam član Administrativne komisije i Administrativna komisija odlučuje kao i svaka druga komisija većinom glasova i kao što zajedničke komisije odlučuju uvažavajući određen broj glasova iz domova. I tako smo odlučivali i u ovom slučaju i o slučaju kad je bio gospodin Vukovljak. I mi smo donijeli kao Administrativna komisija istu odluku, ali je rješenje različito napisano. Dakle, mi smo istu odluku donijeli, koleginica je jasno rekla, mi nismo odlučivali o rješenju, nego o zahtjevu i u jednom i u drugom slučaju. I u jednom i u drugom slučaju nebitno je kako ko je glasao, dakle ne govorim kako sam ja glasao, kako je bilo ko glasao u Administrativnoj komisiji, ali znači u skladu sa Poslovnikom i načinom odlučivanja donešena je odluka kakva je donesene, a to je da ni gospodin Vukovljak, a ni Klub nemaju pravo na sredstva. Zašto je neko napisao u rješenju da pravnu pouku, a u drugom nije, nemojte stvarno ja to, evo, kao i kolega Đonlagić nemam pojma zašto nije napisao. A, evo, vidjeću na sljedećoj Administrativnoj komisiji zašto to nije urađeno. Nikada Administrativna komisija do sada bar u ovom sazivu, a i ranije sam bio u nekim sazivima u njoj, nije odlučivala na principu da li je zahtjev od nekoga iz parlamentarne većine, da li je ovakav ili onakav, znači zaista se time nismo nikada vodili, uvjek je to bilo, ili pokušalo se bar biti, u skladu sa zakonom, sa Poslovnikom, itd., i mislim da je i ovo tako. Ja nisam, ja nisam bio zadovoljan, ali to je manje bitno da li sam ja bio zadovoljan o ovoj odluci i kako sam glasao, ja kažem Komisija je odlučila, znači, u skladu sa Poslovnikom, potpuno isto i u jednom i u drugom slučaju. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa ja kažem, ali rješenje je različito, što je različito, evo, ja ne znam kao član Administrativne komisije što je različito.
Hvala lijepo. Zastupnik Salko Sokolović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Pa, evo, samo zbog određenih nejasnoća. Koliko se ja razumijem u pravnu materiju, znači pitanje je pravne snage odluke i zaključka, a i Komisija donosi odluke, ne donosi zaključak. Odluka podrazumijeva i pouku o pravnom lijeku, zaključak to ne podrazumijeva, I tu mi imamo problem i mi uopšte ne znamo da li je istekao rok ili nije istekao rok, jer odluka definiše rok vremenski i pravnu pouku, a zaključak je onako samo se napiše i pošalje, a Komisija inače odlučuje na način da donosi odluke. Evo mi, šta mi tražimo? Samo da se ovo ponovi i da gore piše odluka, da imamo rok i da imamo pravni lijek i ništa više. I, evo, hvala svim poslanicima na komentarima, ovaj, koje su imali ovdje. Evo toliko hvala i ustvari to ćemo postići ako usvojimo ovaj zaključak koji smo mi predložili. 94
Hvala lijepo. Zaključujem raspravu. Prelazimo na ...
/nije uključen mikrofon/
Zaim Backović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Čitavo vrijeme ovo slušam i sebi ne mogu da dođem, a pravnika ovdje, koliko ja znam, dosta. Damire, izvini što te prozivam, Damire, ne, nešto samo, u pravnoj formi odluka i zaključak, odnosno konklužn su dvije bitno, bitno različite forme sa bitno različitim posljedicama. Prema tome, zaključak kao pravnu posljedicu ima samo potvrđivanje stanja nečega, a odlukom daje mogućnost dalje razrade, i ništa više. I ja stvarno ne razumijem pravnike, ja nisam pravnik ali ovo dobro znam, hiljade zaključaka sam na sjednicama, sastancima, u poslu radio, ali i desetine i stotine odluka, odluke imaju sasvim drugo pravno dejstvo. I zato dajte da ne pravimo, sadržajno su različite, sve je različito, i dajte onda da se ne igramo da je to sve isto, zaključak i odluka različito. Hvala.
Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 13. dnevnog reda, Ad. 13. Program razvoja sistema zaštite i spašavanja na nivou institucija i organa Bosne i Hercegovine, materijal Ministarstva sigurnosti BiH, broj: 01-04-1049/17, od 29.05.2017. Kolegij Doma je na 49. sjednici, održanoj 30.05.2017. godine, kao nadležnu za razmatranje Informacije odredio Zajedničku komisiju za odbranu i sigurnost BiH. Nadležna Komisija je 29.06.'17. godine dostavila Mišljenje. Komisija je podržala usvajanje Programa. Ministarstvo sigurnosti BiH dostavilo je 04.07.2017. godine Dopunjeni prijedlog odluke o usvajanju programa razvoja, zaštite i spašavanja na nivou institucija i organa Bosne i Hercegovine. Otvaram raspravu. Riječ ima zastupnica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem Vam se predsjedavajući. 95 Mi u Klubu SDS-a smatramo da je ovo jedan dobar Program i ne bi zaista uopšte diskutovali o tome da nismo ovih dana izloženi medijskoj sotanzaciji od strane Radio-televizije Republike Srpske, civilne zaštite i SNSD-a. Naime, tvrdnje su da se ovim Programom, da ministar Mektić pri njegovoj izradi nije konsultovao civilnu zaštitu i nama je direktor civilne zaštite poslao, uvaženi gospodin Mile Međed, poslao nam je neke svoje sugestije, zaključke. Tragom tog ja sam zaista pomislila moguće je da se desi, svako ko radi griješi. Prije svega, donošenje ovog Programa je obaveza proistekla iz Okvirnog zakona o zaštiti i spašavanju ljudi i materijalnih dobara od prirodnih i drugih nesreća koji je donijet 2008. godine. Tim Zakonom, znači, Savjet ministara Nikole Špirić, predsjedavajući ovdje je bio gospodin Milorad Živković, tim Zakonom je donijeta obaveza da se donese ovaj Program, postoje još neke druge obaveze, da se plan procjene napravi. I kad je riječ o toj procjeni jasno je u Zakonu navedeno – u koordinaciji sa entitetima, ovdje je rečeno da program donosi Ministarstvo bezbjednosti. I onda dugo godina taj program nije donijet. U revizorskom izvještaju koji smo mi razmatrali početkom ove godine, revizija učinka o temi „Aktivnosti institucija Bosne i Hercegovine za provođenje zaštite i spašavanja u prirodnoj ili u drugoj nesreći“, revizori su kao jednu od preporuka i zahtjeva Ministarstvu bezbjednosti naveli upravo donošenje ovog Programa. Na Komisiji za finansije i budžet podržan zahtjev revizora i navedeno da u roku od 60 dana Ministarstvo bezbjednosti to uradi. Srećom na toj Komisiji, koja je održana 29.12.2016., evo zapisnika, ja nisam bila, ali je koleginica Dušanka Majkić podržala taj zahtjev i zatražila da ministar Mektić napiše program. E, onda sam ja išla tačka po tačka tog strašnog prenosa koji je napravio ministar Mektić, a za koji optužuje ga gospodin Međed. E, onda sam našla da je strašni prenos nadležnosti, kaže gospodin Međed to što se iz budžeta institucija Bosne i Hercegovine obezbjeđuju sredstva Graničnoj policiji, državnoj, koordinaciji, Direkciji za koordinaciju policijskih tijela, itd. Ja sam pomislila možda je Mektić odlučio da nadležnosti civilne zaštite prenese njima, pa opet tamo čitam šta to on njima daje i zašto izdvaja pare i nađem, kaže – nabavit će se 33 drona za graničnu policiju za spašavanje službenika i objekata Granične policije, nabavit će se čamci za objekte Granične policije koji se nalaze na područjima ugroženim poplavama, recimo u Brodu, normalno je da tu granični policajci trebaju imati čamac da se mogu spašavati, i motorne sanke za Graničnu policiju recimo u Šćepan polju gdje se zimi dese smetovi, da se Graničnoj policiji kupe motorne sanke da ljudi mogu da dođu do Foče. E, tako sam ja ustanovila da gospodin Međed optužuje ministra Mektića da je prenio nadležnosti zato što će Granična policija kupiti sanke, ima doduše i sanitetsko vozilo za Oružane snage, ima i vedro za gašenje požara sa pumpom na helikoterima Oružanih snaga, sve vam je to prenos nadležnosti, uvažene kolege, uređaji za noćno letenje helikoptera i mobilna kuhinja za Crveni krst, i tu su prenijete nadležnosti sa Republike Srpske. Dakle, zaključak je ovako – ukoliko je granični prelaz na teritoriji Republike Srpske u tom slučaju ako se desi, ne daj Bože, neka prirodna nesreća oni policajci ne trebaju sebe spašavati, ne smiju imati čamce, ne smiju imati sanke, nego trebaju sačekati da se gospodin Međed probudi i dođe ... ____________(?) Ako je zima. Ako je zima ili, ne daj Bože, poplava. Dakle, istina, ja jesam ljuta na ministra Mektića, ljuta sam zato što je ovim Programom planirao i 50.000 KM za promotivne spotove koji će se emitovati, između ostalog, i na televiziji SNSD-a koja se zove Radio-televizija Republike Srpske. To mu ne mogu oprostiti i zbog toga smo u dilemi da li ćemo glasati. 96 Dakle, uvažene kolege riječ je o jednoj našoj obavezi, dobrom programu, ali ja zaista ne mogu da vjerujem da postoje ljudi koji od nas traže da ovo ne podržimo, pa po cijenu i ugrožavanja ljudskih života, a 2014. nije daleko iza nas ovdje i ne ponovila nam se više nikada, ni nama, ni bilo kome u ovom regionu.
Hvala Vama. Zastupnik Predrag Kožul, diskusija. Izvolite.
Ma ja sam se zapravio javio u ovaj sitni sat da oko ovog vrlo važnog dokumenta postavim jedno pitanje ...
Nije još sitni, to, krupan je.
meni je, predlagatelju, ne znam ima li ga ovdje, ili ako nema predlagatelja, bar ljudima iz Povjerenstva koji su raspravljali o ovom dokumentu, jer meni, ja nemam blage veze šta mi usvajamo. Vidite, u aktu popratnom šta piše – u prilogu akta dostavljam vam Program razvoja sistema zaštite i spašavanja institucija, organa Bosne i Hercegovine radi razmatranja i usvajanja na Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. Program razvoja predstavlja dopunu ranije dostavljenog Prijedloga odluke o usvajanju Programa razvoja, sistema, zaštite i spašavanja institucija i organa Bosne i Hercegovine od 13.04.2017. Ovaj dokument nosi naziv „Program razvoja sistema zaštite i spašavanja institucija i organa Bosne i Hercegovine.“ Ja iz popratnog akta, pretpostavljam da je postojao još jedan dokument koji se isto zove i da je ovaj dokument dopuna tog dokumenta. I onda bi trebalo u njemu pisati da je on dopuna tog dokumenta, jer ako usvojimo ovaj dokument ovakav i ako smo prethodno usvojili dokument koji se isto zove imat ćemo dva dokumenta koji se isto zovu, ovaj drugi je dopuna onog prvog. Kako će to formalno izgledati meni nije jasno. Ja bih volio ovo pojašnjenje, je li postoji ..., zaboravio sam šta je to bilo 13.04.2017. što nam je dostavljeno, jesmo li to prošli put na sjednici usvajali uopće ili je ovo jedan kompletan dokument? Ovo piše da je ovo dopuna, a u materijalu ne piše da je ovo dopuna, piše da je to program. Ima li još jedan dokument koji smo usvojili ili ćemo ga sad cjelovito usvojiti ili nema? Postoje li dva dokumenta istog naziva, trebamo li usvojiti dva dokumenta istog naziva? Ako ih objavimo kako će to izgledati da imamo dva dokumenta istog naziva? Nekoliko pitanja, volio bih da mi neko odgovori, čisto prije izjašnjavanja, kažem, o ovom vrlo važnom dokumentu.
Dobro. Hvala lijepo. Zastupnik Salko Sokolović, rasprava. Izvolite.
Pa, evo, nekoliko riječi u prilog diskusijama i gospođe Pandurević i gospodina Kožula. Evo, ja želim samo da nas podsjetim da je Kancelarija ili Ured za reviziju institucija proveo 97 reviziju učinka u Ministarstvu sigurnosti, Ministarstvu odbrane i Direkciji za koordinaciju policijskim tijelima na temu – Aktivnosti institucija Bosne i Hercegovine za provođenje zaštite i spaašavanja u prirodnoj i drugoj nesreći. Ovaj Izvještaj smo raspravljali mi na Komisiji za finansije i budžet, ali je ovaj Izvještaj zaprimilo i Vijeće ministara i naložilo Ministarstvu odbrane da donese, Ministarstvu sigurnosti da napravi Program razvoja sistema zaštite za spašavanja na nivou institucija, organa Bosne i Hercegovine. I ovo o čemu je govorila gospođa Pandurević potpuno je u pravu, jer Okvirni zakon o zaštiti i spašavanju ljudi i materijalnih dobara od prirodnih i drugih nesreća, član 13. tačka a), utvrđuje da Vijeće ministara, utvrđuje Prijedlog programa razvoja sistema zaštite i spašavanja na nivou institucija i organa Bosne i Hercegovine. Tu nema ništa sporno, ovaj, i Vijeće ministara je upravo na takav način i postupilo kada je kroz analizu izvještaja Ureda za reviziju, ovaj, ovlastilo Ministarstvo sigurnosti, jer dalje član 14. tog Okvirnog zakona, tačka e), upravo obavezuje Ministarstvo sigurnosti za izradu ovoga zakona, ovog Programa. Mislim da smo, ukoliko se kolegice i kolege poslanici sjećaju, ja sam jedno od poslaničkih pitanja postavio u pravcu formiranja, a tiče se ovog Okvirnog zakona, formiranje mješovite specijalne jedinice koje jasno, također Okvirnim zakonom u članu 13. tačka k), pojasnio da svi uslovi, postoje svi uslovi da se ova jedinica formira od timova za spašavanje na vodi i pod vodom, ali je to obaveza, ovaj, Vijeća ministara, a sporno je bilo i tada da su entiteti, a prevashodno entitet Republika Srpska, tražili određen, davanje određene saglasnosti na, ovaj, formiranje ovog tima. A, evo, kako vidimo sada istu stvar ponavljaju i kada je u pitanju program, ovaj, predmetni Program o sistemu zaštite i spašavanja. Hvala.
Hvala Vama. Zastupnica Hanka Vajzović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
... krivog navoda, ali uz dilemu koju je iznio kolega Kožul ja kao lingvist moram još jednu dodati. Ako je ikako moguće, ovo nije prvi put da se u nazivu nekog dokumenta stvara jezička nejasnoća. Ovdje zvuči kao program razvoja sistema zaštite i, da li to znači program spašavanja institucija i organa Bosne i Hercegovine. Mislim da je red da ovo nekako se jezički izbjegne.
Hvala lijepo. Zastupnik Hazim Rančić, rasprava. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege. Evo, i ja ću se pridružiti svojom diskusijom svima onim koji govore o potrebi donošenja ovog dokumenta. Naime, svi znamo da prirodne i druge nesreće su sa takvim karakteristikama da one nadilaze mogućnost bilo koje zajednice u smislu ustavno-pravnog uređenja Bosne i Hercegovine, dakle bilo koje općine, bilo kojeg grada, bilo kojeg kantona, bilo kojeg eniteta i države Bosne i Hercegovine. Prirodne nesreće i katastrofe i njihovo rješavanje razvijene zemlje idu u pravcu da kompatibilnim i interoperabilnim snagama tih zemalja bore se protiv velikih poplava, nesreća, požara, zemljotresa i svih drugih belaja koji mogu zadesiti te zemlje. I u praksi 98 se tako da pitanja rješavaju, a mi ovdje bi da se učahurimo maltene svako u svoju mahalu, u svoju mjesnu zajednicu ili možda u kućni savjet i mislimo da se na taj način možemo boriti protiv ovih problema. Neko je pominjao dakle i '14. i poplave i znamo svi dobro kako smo prošli, a isto tako znamo i ko je od snaga unutar Bosne i Hercegovine najveći doprinos u rješavanju tih belaja, kad su poplave bile, dao. To su bile Oružane snage BiH. Nikome nije palo na pamet, i ne daj Bože da padne, da kaže to je nešto u nadležnosti eniteta, kantona, općina, gradova, pa eto vas tamo, borite se s time kako znate i umijete. Naravno da i institucije Bosne i Hercegovine sve trebaju učiniti kad dođe do tih problema, a znamo da i tom prilikom, da su i iz drugih zemalja dolazili nama i pomagali u rješavanju, u rješavanju tih problema. Još nekoliko godina unazad, sjetimo se požara koji ne gleda gdje je granica između Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine, dole oko Trebinja. Je li se može jedna zemlja boriti protiv takvih požara? Evo, i sada je sezona, onaj, vezano za te belaje. Samo udružene, efikasne, funkcionalne snage mogu rješavati te probleme i nama je neophodan ovaj dokument da i mi kao zemlja idemo u tom pravcu. Okvirni zakon, dakle obaveza, evo ja ću ponoviti neke stvari koje su već kolege govorile, obaveza izrade proizilazi iz Okvirnog zakona o zaštiti i spašavanju ljudi i materijalnih dobara od prirodnih i drugih nesreća. Dakle, Zakon iz 2008. godine, objavljen u Službenom glasniku, i to članak 13. tačka a) kojom je utvrđeno da Vijeće ministara BiH utvrđuje Prijedlog programa razvoja sistema zaštite i spašavanja na nivou institucija i organa Bosne i Hercegovine i dostavlja ga Parlamentarnoj skupštini BiH na usvajanje, i član 14. tačka e) kojom je utvrđeno da Ministarstvo sigurnosti izrađuje i predlaže Program razvoja sistema zaštite i spašavanja institucija i organa na nivou Bosne i Hercegovine. Nije, dakle, utvrđena obaveza o koordinaciji sa nadležnim institucijama entiteta i Brčko Distrikta BiH. I mi to imamo na dnevnom redu i ovaj Parlament treba donijeti odluku o usvajanju, odnosno o donošenju ovog Programa. Kao obaveza ova obaveza proizilizati iz Sendai deklaracije usvojene na Trećoj UN konferenciji koja je održana od 14. do 18. marta 2015. godine u Sendajiu i Japanu i koji je prihvatila i Bosna i Hercegovina. Programom rada Vijeća ministara BiH, Strateškim planom Minstarstva sigurnosti za 2017. također je predviđeno donošenje ovog Programa. O Uredu revizije o kome su govorile prethodne kolegice i kolege, također, i iz njihovog stava koji glasi – sačiniti Prijedlog programa razvoja sistema zaštite i spašavanja institucija i organa Bosne i Hercegovine za period 2018.- 2022. proizlizi nam obaveza da ovu stvar uradimo. Vijeće ministara je na 81. sjednici, održanoj 16.11.'16., razmatralo Izvještaj o provedenoj reviziji i zadužilo Ministarstvo sigurnosti BiH i Ministarstvo odbrane da svako iz svoje nadležnosti Vijeću ministara predloži mjere za unapređenje sistema zaštite i spašavanja, odnosno za otklanjanje uočenih slabosti, te da navedene institucije bez odgađanja pristupe realiziranju preporuka sadržanih u Izvještaju. Predstavnički dom na 40. sjednici 29.12.2016. usvojio Izvještaj o reviziji, donio zaključak kojim se traži od Vijeća ministara BiH, Ministarstva sigurnosti i Ministarstva odbrane da u roku od 60 dana izvijeste Komisiju za finansije i budžet Zastupničkog doma o planiranim aktivnostima na realiziranju preporuka iz Izvještaja u roku od 6 mjeseci o poduzetim aktivnostima na realiziranju preporuka, te da o poduzetim aktivnostima upoznaju Ured za reviziju institucija BiH. Isti zaključak je donio i Dom naroda razmatrajući ovu problematiku. Vijeće ministara je 6. aprila '17. utvrdilo Prijedlog programa razvoja sistema zaštite i spašavanja na nivou Bosne i Hercegovine za period '18.-'22. Ovaj Program se izrađuje na osnovu procjene ugroženosti Bosne i Hercegovine od prirodnih ili drugih nesreća u Bosni i Hercegovini. Inače, početak rada je iz 2010., ja imam evo slučajno kod sebe Odluku o formiranju Interresorne radne skupine za izradu procjene ugroženosti Bosne i Hercergovine od prirodnih ili drugih nesreća koja je iz 2010. godine objavljena u Službenom glasniku, odnosno donijeta 3. juna 2010., u potpisu predsjedavajući Vijeća ministara, kolega Nikola Špirić, koji je sad naš kolega ovdje u 99 Parlamentu. Na desetine ljudi i stručnjaka, predstavnika institucija je učestvovalo u tome, naravno, i 17 ljudi iz, predstavnika institucija iz eniteta Republika Srpska. Dobivena su sva pozitivna mišljenja svih nadležnih institucija i organa na nivou Bosne i Hercegovine uključujući i Ministarstvo finansija i trezora. Niti jednim zakonskim niti podzakonskim propisom nije utvrđena obaveza traženja mišljenja eniteta ili institucije Brčko Distrikta, kao što njihove institucije nemaju obavezu tražiti mišljenje Ministarstva sigurnosti BiH kada donese svoje programe razvoja. Program razvoja ni u jednom segmentu se ne odnosi na institucije entiteta i Brčko Distrikta. Finansiranje je iz budžeta Bosne i Hercegovine, međunarodnih obaveza, donacija međunarodnih institucija i organizacija, fondova IPA, EU i UN, i finansijske podrške međunarodnih partnera. Programom su obuhvaćene isključivo aktivnosti koje proizilaze iz zakona kojim se regulira rad institucija i organa na nivou Bosne i Hercegovine. Sve aktivnosti koje sadrži Program sačinjene su na osnovu prijedloga nadležnih institucija i organa na nivou Bosne i Hercegovine. Realiziranjem Programa institucija i organa na nivou Bosne i Hercegovine koji djeluju u slučaju prirodne i druge nesreće bi se stvorili uvjeti da djeluju efikasno u skladu sa zakonom i propisanim nadležnostima. Dakle, mogao bih i dodatno analizirati ove dopise, odnosno imaju dva dopisa koji su došli, oni nisu tačni, svi navodi tamo u svih 10 tačaka, neću ponavljati stvari koje je izrekla poštovana kolegica, svi ovi argumenti i razlozi govore u prilog da mi danas trebamo donijeti odluku o usvajanju ovog Programa. Hvala.
Hvala lijepo. Zastupnik Safer Demirović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem se poštovani predsjedavajući. Naravno, ja ću pokušati što kraći da budem, obzirom da je već nešto rečeno o ovome Programu. I kao i većina kolega složit ću se, i drago mi je što imamo pred sobom ovaj Program, pogotovo što je on bio predmet i nedavnog revizorskog izvještaja koji smo imali na ovom Domu. Ono što kao čovjek koji, kojem je bliska ova tematika i koji se bavi ovim, zaštitom ljudi i spašavanjem i očuvanjem života, što sam se djelimično razočarao jeste na neka rješenja koja su data ovdje i prijedlozi kako da se to izvrši. Za mene to jako skromno sve prestavljeno. Imao sam neke dileme i pitanja za sebe, međutim nakon ovog izlaganja uvažene kolegice da se kroz ovaj program vodila stroga, strogo računa o toj entitetskoj liniji i prelaženju nadležnosti, neke stvari su mi sada svakako jasnije, mada ono što ovaj Program tretira nema tu ni entitetske linije, nema tu ni nadležnosti, znači kod prirodnih katastrofa i nesreća svi smo podjednako ugroženi. Ponovo podcrtavam, drago mi je što je ovaj Program, podržat ću ga svakako, ali ono što me posebno razočaralo, onaj, jeste, evo nisam ni ja to znao, koje su zapravo obaveze Bosne i Hercegovine po ovom pitanju i šta Bosna i Hercegovina još treba da usvoji od dokumenata, od planova, od aktivnosti. Primjer samo, tamo se navodi Zakon o okolišu, ja ne znam kad ćemo biti, imati snage i kad ćemo biti u stanju da takav jedan zakon donesemo na nivou države Bosne i Hercegovine. Zahvaljujem se.
Hvala Vama. 100 Da vidimo ovu povredu Poslovnika, zastupnik Momčilo Novaković. Izvolite.
Hvala Vam predsjedavajući. Ja moram biti iskren da se ne radi o povredi, ali ne znam kako da krstim ovo što hoću da pitam, a najjednostavnije pitam dokle radimo, dokle radimo?
Dok ne završimo.
Naime, kako sam čuo ovdje od nekih kolega, dok se ne onesvjestimo svi, ili bar tri člana Kolegija, s obzirom da niko ne može prekinuti ovu sjednicu, tako sam ja čuo. Znači Kolegij ne može, možemo li mi kao Dom da o tom odlučimo imajući u vidu da je 22. tačka dnevnog reda, znači se raspravlja po posebnim uslovima, to će reći da se sala oslobodi, ovako, onako. Znamo da to zahtijeva sat vremena pauze, uobičajan sat vremena pauze, to dok ne završimo, znači može biti i, ovaj, formalno kad se pogleda može biti zaista neko nenormalno vrijeme. Ja vas molim zaista, Kolegij, da ili vi predložite Domu, pa da se Dom izjasni, ili da mi kao Klub predložimo Domu neko vrijeme da ... možemo završiti ovu sjednicu. Jer vjerujte kako vrijeme odmiče tako, ovaj, će pojedine rasprave o tačkama biti sve manje koncentrisane, sve će više biti diskusija koje neće biti u skladu sa onim što se očekuje ili što očekuju predlagači. Ja mislim da stvarno nema smisla da radimo sa smanjenom koncentracijom kakva je očito već sada, evo vidimo iz ovih zadnjih nekoliko tačaka, već sada na vrlo niskom nivou.
Hvala lijepo. Sve što sam imao da kažem na ovu temu ja sam pokušao da kažem. Ako bude nekih prijedloga, izvolite predložite, odlučivat ćemo o tim prijedlozima, mi smo Parlament, mi donosimo odluke. Zastupnik Salko Sokolović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Nije ispravka krivog navoda, već, evo, i ja tražim način. Zaboravio sam maloprije reći dvije rečenice još, ali mislim da su suštinske. Želim samo da napomenem, a tiče se ovog Programa, da su upravo i timovi za spašavanje opremljeni i obučeni sredstvima Evropske unije i mislim da ćemo ući u problem, u problem ukoliko u nekom doglednom vremenu ne formiramo ovu jedinicu, mmješovitu specijalnu jedinicu jer doćemo u situaciju da će nam se ta sredstva koja smo dobili od strane Evropske unije povući i već se na neki način vodi rasprava o tome, znači bićemo neozbiljni i na takav način predstaviti državu Bosnu i Hercegovinu. Mislim da to nije dobro. Hvala.
Hvala lijepo Ispravka krivog navoda, zastupnik Damir Arnaut. Izvolite. 101
Zahvaljujem se. Kolega Novakoviću, ja sam, ... sam govorio o ovoj temi ja sam rekao da predsjedavajući niti Kolegij ne mogu prekinuti sjednicu po svom nahođenju, osim u onih par situacija koje su propisane Poslovnikom, a naravno da Dom može odlučiti da obustavi sjednicu u datom trenutku i istovremeno bi bilo poželjno da odluči kada da je nastavi. Ja sam se onda pridružio onome što je kolega Denis Bećirović rekao, zašto ne nastavimo sutra, i sada pogotovo smatram da trebamo sutra ili što prije kad čujem, ovaj, rečenice poput, pola sedam, sitni sati, kad čujem da će se neko onesvjestiti nakon što je ovdje proveo sedam, osam sati. To sve ukazuje da neki ovdje nisu uopšte svjesni realnosti sa kojima se suočavaju građani Bosne i Hercegovine kada imaju posao. Prema tome, nemojte zaista, ovaj, vrijeđati građane Bosne i Hercegovine sa žalbama da je pola sedam, da su sitni sati ili da će se neko onesvjestiti zato što sjedi i diskutuje sedam, osam sati. Nemojte da poredim sa rudarima, itd., mislim zaista, nemojte. Jedanput mjesečno se jedva ovdje sastajemo i mislim, ja sam neko ko dvije i po godine zagovara da radimo kao Republika Hrvatska, kao Republika Srbija, kao Crna Gora koja ima stanovnika koliko i Sarajevo, 600.000, 700.000 otprilike i koja ima više sjednica svog Parlamenta, nego svi ovi parlamenti, državni i dva entitetska zajedno imaju u Bosni i Hercegovini tokom jedne godine. Prema tome, zaista ove stvari treba uozbiljiti i apsolutno stoji da Dom može odlučiti da prekine sjednicu i nastavi je u nekom drugom trenutku, ali ja smatram, ovaj, da to treba biti što prije, koliko sutra. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Dakle, molim vas, ja mislim da mi ukoliko se budemo okrenuli isljučivo tačkama dnevnog reda, ukoliko budemo mnogo puta ustali pa kazali da želimo da repliciramo, a ustvari to nije replika, da koristimo poslovničke intervencije da bi imali diskusije, sve je to danas, dakle, viđeno, to se vidi sve kroz ovaj stenogram, mi ćemo završiti ovu sjednicu u jednom razumnom roku i ispunit ćemo obavezu. Mi moramo završiti ovu sjednicu, pogotovo ovu, zato sam ja govorio, ovu tačku vezano za devizne štediše i odluku ovu posljednju koja mora biti, tajni dio sjednice, jer smo vezani rokom za dva, tri dana. Prema tome, moramo to da uradimo i ja vas pozivam da nemojte prešutati ništa što je u okviru tačke dnevnog reda, a mislili ste da kažete, kažite. I moguće je ukoliko se tako, ali tačke dnevnog reda, da završimo ovu sjednicu na vrijeme. Denis Bećirović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa s obzirom da je kolega Novaković govorio da bi od napornog rada i članovi Kolegija mogli početi padati, itd, itd, ja bih samo zamolio kolegu Novakovića ako je moguće da takvu vrstu replike više ne ponavlja, jer bi mogao kolektivno da rastuži i rasplače radni narod Bosne i Hercegovine nad teškom sudbinom poslanika.
Hvala Vam lijepo. Mogu li gospoda Kožul i Novaković odustati od ispravki krivog navoda? Ne možete je li? Gospodin Kožul. Izvolite. 102
Mogu, mogu odustati.
Dobro, hvala Vam lijepo. Novaković?
Pa ja sam raspoložen da radim do kasno u noć. Ja sam jutros u 6 sati krenuo, znači nisam u 10, nego u 6 i nije meni problem, ja sam stariji čovjek, nigdje ne žurim, mogu do sutra ovdje sjediti i raditi. Ono što nisam rekao ni da će bilo ko pasti u nesvjest radeći, nego sam rekao je li sjednica treba trajati dok neko ne padne u nesvjest s obzirom da su neke kolege konstatovale da niko ne može prekinuti ovu sjednicu, a ja mislim da je Dom može prekinuti. Ta priča o tome 8 sati, 9 sati, 10 sati rada, pa neko može raditi i 25 sati ovdje, od 24. Ustane sat ranije pa radi 25 sati, a da se nijednom ne javi, da nijedan materijal ne pročita, a nekom ko pričita sve i jedan ovaj materijal Boga mi se umori za 8 sati, kolega. Ja nemam problem, gospodine predsjedavajući, ali molim Vas ovo da bude ubuduće praksa, radimo dok ne završimo sjednicu, pa do kad to god bilo, a ja sam raspoložen da radim tako.
Hvala Vam gospodine Novakoviću. Ovo je pitanje koje ćemo na Kolegiju razmatrati, dakle pranirati rad, možda u dva dana, vidjet ćemo, dakle, na Kolegiju, naći ćemo načina. Zaključujem raspravu povodom ove tačke dnevnog reda i od ovog momenta u odnosu na sve preostale tačke, prema članu 27. Poslovnika, ograničavam diskusiju na 5 minuta, i neka se podesi elektronika na 5 minuta. Nastavljamo sa tačkom 14., Ad. 14. Razmatranje poslaničke inicijative Denisa Bećirovića, podnesene 10.05.2017., koja glasi: „Zadužuje se Vijeće ministara BiH da, najkasnije u roku od šest mjeseci od dana usvajanja ove inicijative u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, sačini i u parlamentarnu proceduru dostavi Strategiju nacionalne sigurnosti Bosne i Hercegovine“, broj: 01-50-1-1206/17 Kolegij Doma je na 49. sjednici, održanoj 30.05.2017. godine, kao nadležnu za razmatranje Informacije odredio Zajedničku komisiju za odbranu i sigurnost. Nadležna Komisija je 29.06.2017. godine dostavila Mišljenje. Komisija nije podržala Inicijativu. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu.
[[nije uključen mikrofon]] 103
/nije uključen mikrofon/
Nemojte, nemojte, ne, ne, on je autor Inicijative. Imate, imate, naravno da imate riječ. Izvolite. Dakle, Denis Bećirović, diskusija. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući. Žao mi je što ovako jedna važna i prevažna tema počinje sa skraćenjem diskusija, ali Vi na to imate pravo po Poslovniku. Nije baš idealan tajming za raspravu o ovoj važnoj temi, s obzirom da 90% ministara tu nije prisutno, pogotovo mi je bilo važno da bude tu ministar sigurnosti, ali šta je tu je. Lično smatram da je od strateškog interesa za Bosnu i Hercegovinu da u što kraćem roku dobije Strategiju nacionalne sigurnosti. Smatram da je to najvažniji strateški dokument u ovoj oblasti kojim se utvrđuju pravci djelovanja, a taj dokument treba da unaprijedi našu saradnju i sa međunarodnim institucijama. U vezi s tim želim reći da se mi protiv brojnih prijetnji sugurnosti, uključujući i terorizam, možemo boriti na dva načina. Prvi je strateški, planski i osmišljen, drugi je neozbiljno, nestrateški i neosmišljeno. Ja mislim da mi danas šaljemo sa ove sjednice, povodom ove tačke dnevnog reda, jednu važnu poruku našim saveznicima i prijateljima, prije svega na Zapadu, a ta poruka je hoćemo li sistemski i ozbiljno da se, zajedno sa našim zapadnim saveznicima, borimo protiv svih sigurnosnih prijetnji ili želimo da pošaljemo poruku da to nećemo ozbiljno da radimo. Zato će listing sa ovog glasanja i ove tačke dnevnog reda imati malo duže upotrebno značenje nego možda neka druga glasanja. Podsjećam za one koji to, eventualno, ne znaju, ovakve strategije postoje i u zemljama Evropske unije i u Sjedinjenim Američkim Državama ali i u okruženju u regionu. Za ovu temu i ovo glasanje, dakle, nema popravnog ispita. U pitanju je naša želja da krenemo ka izradi jednog strateškog dokumenta i mislim da ga trebamo danas usvojiti jednoglasno. Bez strategije u svakoj oblasti, a pogotovo u oblasti sigurnosti, mi ćemo samo lutati u magli. To nam ne treba. I zato bi danas trebali usvojiti ovaj prijedlog i početi jednu sistemsku borbu na jedan strateški i osmišljen način po ovom pitanju. Podsjećam, ovom Strategijom mi bi trebali da jasno identificiramo sve izazove, i rizike i prijetnje sigurnosti i odredimo ciljeve, osnovna načela i elemente politike nacionalne sigurnosti. Smatram da nam je to, dakle, veoma važno u Bosni i Hercegovini i da napokon i mi trebamo početi djelovati strateški i preventivno. Kad to kažem, ne samo da se ovakvih dokumenata sjetimo kada dođe do određenih neželjenih situacija u Bosni i Hercegovini, već da to radimo na vrijeme, da to radimo kao što to rade i zemlje Evropske unije, a mi idemo prema Evropskoj uniji. Stoga bih zamolio da imamo u vidu ove činjenice i da danas usvojimo ovu Strategiju kako ne bismo eventualno u narednim mjesecima ili godinama došli u situaciju da nam se eventualno ponove neke neželjene situacije, a da državni Parlament iza sebe ima odluku kojom je rekao da mu, za razliku od svih zemalja Evrope i svijeta, ne treba Strategija sigurnosti. Ima, naravno, još puno razloga zbog čega bi trebali to danas podržati. Podsjećam nismo [[poslanik se upozorava na vrijeme]] nikakva unaprijed rješenja, već pokušavamo da kao poslanici iniciramo donošenje ovakvog dokumenta zajedno sa Vijećem ministara BiH, a u interesu svih nas koji živimo u ovoj zemlji. 104
Hvala. Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala gospođo predsjedateljice, Ma, više, na neki način, replika. Dakle, džaba mi ova Strategija kad se ja već osjećam nesigurno jer je kolega rekao da će listing glasovanja sa ove točke ... dostavljen i u opticaju ko zna gdje. I nije mu ovo prvi put, dakle kad on prijeti svom kolegi zastupniku i ugrožava njegovo demokratsko pravo da glasa kako god hoće. Znači, ne znam šta je pod tim mislio, ali, znači, već u startu ne valja nam taj posao kako smo krenuli. Dakle, neće ta Strategija na dobro izaći, jer, evo već prijetnje u Parlamentu imaju. Ja se nadam da će kolege koje dobiju listing o glasovanju razumjeti da smo pod pritiskom glasovali. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Denis Bećirović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa mi smo baš dva svijeta različita.
Očito.
Glasanje je ogledalo jedne politike i zašto bi za Vas listing Vašeg glasanja bio neka prijetnja. Pa, evo, za razliku od Vas ja Vas pozivam da se sve listinge glasanja u kojima sam ja učestvovao uzmete i ja ću sa ponosom stati iza svakog listinga glasanja, i po ovoj, i po prethodnim i po narednim tačkama dnevnog reda.
Niste Vi tako rekli, Vi ste rekli ...
Molim vas.
Međutim, dakle, ...
... kome ćete ga dostaviti.
Želite upozoriti kolegu s mjesta što govori? 105
Ja sam rekla – molim vas, upozorite Vi, Vi ste pozvani, je li.
Dobro. Jeste li završili s mjesta gospodine Lovrinoviću?
Jesam.
Jeste, odlično. Dakle, u pitanju je nešto što prevazilazi ovu vrstu rasprave koju Vi pokušavate otvoriti gospodine Lovrinoviću. To su ... stvari. Suština je da imamo probleme, suština je da u budućnosti pojedini centri moći ne liju krokodilske suze nad tim što se događalo ili se može događati u Bosni i Hercegovini, već da svi zajedno pristupimo i učinimo sve ono što je do nas kako bi i mi izgledali kao što izgledaju druge razvijene i napredne zemlje. U ovoj zemlji živi dosta i većina poštenog i čestitog svijeta, ali nažalost ima i destruktivaca. Zato se tim destruktivcima moramo na sistemski način suprotstaviti. Nadam se da vam je pojašnjenje bilo jasno.
Hvala. Zastupnik Zaim Backović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća. Taman sam se ponadao da će ovo potrajati malo između. Naravno, ne obraćajući pažnju uoće na to ko je predlagač, jer nije ovo strategija, mi počinjemo razgovarati kao da imamo strategiju ispred sebe, nego o inicijativi da se nešto uradi. I ja ću to tako posmatrati. Vrlo često ovdje, velika većina poslanika po pojedinim tačkama, a koje se vrlo često tiču i bezbjednosti i sigurnosti, bezbjednost i sigurnost nije samo fizičke prirode, nego raznih vrsta, pa, između ostalog, maloprije smo imali tužioca, pa smo na njegov Izvještaj svašta govorili, a unutra je sve ono što bi trebalo da obuhvati strategija, to nije samo obezbijediti se i imati čuvare, nego i finansijskog, ovakvog, onakvog i sve vrste eventualnog ataka na zemlju. Vrlo često ovdje govorimo o terorizmu, potencijalnim opasnostima, vrlo često u svojim domovima govorimo o pošasti narkomanije koja je ovu zemlju zahvatila i razara je do dna, a oni koji zatvaraju oči pred tim čine medvjeđu uslugu svojim mlađim naraštajima. Prije, naravno, nego što sam se odlučio da ću govoriti po ovoj tačci ove haber kutije što imamo ispred sebe nam daju mogućnost da pogledamo šta to ima u drugim zemljama. Pa je jedna od prvih stvari koju su Nikolić i Vučić, kao tandem, uradili u Srbiji bilo je donošenje Nacionalne strategije. Ovdje se ne radi nacionalne u smislu imena nacije, nego države, zaštite države. Gospođa Kolinda Grabar-Kitarović nema nijednog istupa, pogledajte ga, u kojem kaže – na osnovu nacionalne strategije, pa sad je kad je Piranski zaljev u pitanju četiri puta sam je poslušao, na osnovu nacionalne strategije i interesa Hrvatske države. Prema tome, bilo bi red da kao građani ove zemlje razmišljamo. Ovdje nije u pitanju nacija, egonacionalno, egoreligijsko, ovdje je u pitanju državno. Znači, ova Strategija se odnosi na nešto što se zove država. Sajber kriminal, ko nas sad štiti, ko? I ja sad toga mogu nabrajati koliko hoćete. 106 Spomenuo je moj kolega Bećirović Sjedinjene Američke Države, i to nije nikakva tajna, uđete u oficijelnu stranciju CIA-e, o svakom američkom građaninu godišnje, prosjek govorim godišnjem, CIA skupi 220 informacija, 220 informacija o svakom. Znači, o nekome 1.000, o nekome ni jednu, ali u prosjeku o svakom 220 informacija. Nije to da bi ga pratilo, nego je to da bi imala ..., upravo je tako vjerujte mi, mi govorimo o praonicama novca, mi smo stvorili sistem da se novac pere, napravili sistem. I da bi taj sistem praonica i vešeraja i kojekakvih Kajmanskih otoka, Kipra, a ja vam mogu nabrajati jako puno toga, jako puno, mi moramo imati nacionalnu strategiju u borbi protiv svih pošasti. Nije to samo finansijski, nije to samo [[poslanik se upozorava na vrijeme]] nije to samo droga, to je sve [[poslanik se upozorava na vrijeme]] i šta su to interesi ove zemlje. Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući.
Hvala Vama. Zastupnik Saša Magazinović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem. Vrlo kratko. U Programu rada Vijeća ministara, pretpostavljam da je ono što je i u ekspozeu predsjedavajućeg Vijeća ministara, danas smo o tome govorili, dakle on je obećao formiranje Vijeća za nacionalnu sigurnost koje bi činili najviši predstavnici zakonodavne, izvršne vlasti države, entiteta, čelnici obavještajne i najvažnijih policijskih agencija. Ovu najavu predsjedavajućeg Vijeća ministara zaista pozdravljamo i volili bi samo da vidimo da se ona i realizuje. Evo, u nekoliko navrata smo pitali šta je s tim, nismo dobili odgovor, danas smo opet podsjetili, vjerovatno će nam reći u kojoj je fazi realizacija ovog obećanja. Međutim, još jedno je obećanje stiglo od strane Vijeća ministara, odnosno predsjedavajućeg, a to je obećanje o izradi dokumenta Sigurnosne politike za period 2015.-2025. godine. To u svakom slučaju korespondira sa inicijativom uvaženog kolege Bećirovića i nadam se da će to sve zajedno biti jedna ozbiljna cjelina. Ja, dakle, samo poslanike koji su preostali u parlamentarnoj većini želim podsjetiti da je i lider izvršne vlasti, dakle predsjedavajući Vijeća ministara otprilike na ovom fonu, pa će možda to pomoći da daju svoj glas za ovu inicijativu. I na koncu da kažem samo da je kolega Bećirović zaboravio reći da osim listinga mi ćemo zahtijevati i stenogram sa ovog dijela sjednice, pa ne znam gdje će se i kako koristiti.
Hvala lijepo. Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Gospodine Magazinoviću ne znam jeste li upoznati, možete to sve skinuti sa web stranice Parlamenta, ne trebate posebno zahtijevati.
Hvala. 107 Zaim Backović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Slatko sam se nasmijao Damire, identičnu stvar sam ja htio, sad ću ja proširiti malo, istu, istu potpuno.
Da nisu vama familije na moru ...
Nisu još uvijek i neće ...
Dajte ..., diskutujte. Molim vas lijepo zastupnici. SAŠA
/nije uključen mikrofon/
U nacionalnog strategiji gospodine Magazinoviću. Mi bi trebali unijeti i mnoge elemente koji nemaju susjedi, jer mi smo vrlo specifična zemlja. Mi opasnošću smatramo ime i prezime, ja se nagledah bradonja sad na skupu u fudbalu u Moskvi i San Peterzburgu beskrajno. Ni jedno ime nije islamsko, a bradonja je koliko ti dragi Bog hoće. Toga sam ..., gledam, imam običaj da gledam MBA košarku, bradonja koliko ti Bog hoće. Mi moramo početi malo da radimo na nekim drugim stvarima. I nama je to neophodno, mi to moramo uraditi. Hvala.
Hvala lijepo. Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Dakle, znao sam kad je počeo govoriti gospodin Magazinović da će i on nastaviti prijetiti, dakle to je njima u krvi. Ali, ovaj, zato ja neću ništa ni govoriti da nemaju šta skidati, a i sreća tužiteljica je otišla. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Momčilo Novaković, diskusija. Izvolite.
Pa, ja sad tek vidim da sam ja bio u pravu kada sam govorio o prekidu sjednice, jer očito je da način na koji se sada ova tačka raspravlja i o čemu razgovaramo i način na koji 108 razgovaramo upravo ide u prilog toga. Ja se sad pitam da li mene neko to pokušava da uplaši time što će, ovaj, uzeti listing, koji normalno uvijek se može uzeti, dati u javnost. To što izgubim ovdje, dobiću na drugoj strani, ustvari dobiću tamo gdje imam glasova, izgubiću ovdje gdje nemam glasova. E sad ne znam da li me neko sa tim plaši. Vidite kolege maloprije smo raspravljali o Izvještaju o radu Tužilaštva i ja sam pomenuo strategiju, ovaj, kad se radi o ratnim zločinima. Još jedan kolega osim mene izrazio je nezadovoljstvo realizacijom te strategije i načinom na koji se, na koje ta strategija ..., znači uvažavajui tu strategiju na koju Tužilaštvo se odnosilo prema žrtvama i počiniocima ratnih zločina, a imamo strategiju i nismo riješili problem tom strategijom. Zar neko stvarno misli da sve ove probleme, a ja uvažavam da postoje svi ovi problemi o kojima ste govorili, da ćemo riješiti time što ćemo donijeti strategiju, ili ćemo riješiti time što ćemo donijeti zakone ili na početku bar iskazati volju da ih riješimo. Pola od ovih problema ne želimo riješiti u zavisnosti gdje se nalaze, gdje su locirani, ko iza njih stoji, itd., jer nema volje, a ne jer nema strategije. Druga ili treća stvar, slažem se kolaga Backoviću da ovo nije nacionalna već državna strategija i Vi ste ustvari rekli oni što ja hoću da kažem, a to je da Bosni i Hercegovini nacija nije jeste jednako država. I da kad neko kaže nacionalna u meni izazove odmah otpor. Ne vidim zašto predlagač nije stavio državnu strategiju, pa bi onda pod tim pojmom državna ja bih podrazumijevao sve ono što je i on mislio da kaže ili bar ono što je kolega Backović govorio. Mi na različite načine vidimo ovo pitanje, a ja ga prije svega vidim kao nedostatak volje da se ovi problemi rješavaju, a ne kao nedostatak mehanizama. Postoje mehanizmi i sada da se ta pitanja rješavaju, ili većina ovih pitanja da se rješava, ali nažalost vlast ne funkcioniše na način da iskazuje volju da ih rješava i da iskazuje aktivnosti da rješava ove probleme. I nećemo mi niti problem terorizma riješiti strategijom, nećemo mi ni problem izazivanja rasne mržnje, itd., riješiti ni krivičnim zakonom ni strategijom, to ćemo riješiti nečim sasvim drugim što ovdje i o čemu ovdje nismo ...
Hvala lijepo. Denis Bećirović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa, sa ove sjednice neće ostati zabilježeno u kojem radnom satu smo mi ovo razmatrali i koja je ovo bila tačka dnevnog reda, na kraju će ostati kakav je rezultat. Ne bi bilo dobro da ostane negativan rezultat. Niko od diskutanata nije rekao da ćemo mi ovom Strategijom riješiti sve probleme, kao što to ne tvrde ni u jednoj drugoj zemlji, ni u Evroi ni van Evrope, ali sasvim sigurno da je to jedan od koraka koje su preduzele sve države svijeta, sve članice Ujedinjenih nacija. Šta je problem da to i mi uradimo? Ovo nam je prilika, dakle, da pokušamo da se sistemski ovim bavimo, da znamo koji su nam strateški pravci, da znamo šta nam je raditi i u izvršnoj, i u zakonodavnoj i u sudskoj vlasti, da znamo sa kakvim problemima se suočavamo. Nekada je i dijagnoza stanja 50% rješenja problema. Zašto da od toga bježimo? Stoga još jednom prije glasanja pozivam da ipak razmislimo i da podržimo ovaj prijedlog, tim prije što nismo prejudicirali nikakva rješenja, već naprotiv pozivamo ljude u Vijeću ministara, posebno u Ministarstvu sigurnosti, da zajedničkim snagama dođemo do najboljeg i prihvatljivog dokumenta. Svaka druga poruka bila bi jako loša poruka, a vjerujte da brojni ljudi i u zemlji i u inozemstvu prate kako se mi ponašamo na ovom planu, šta činimo, da li 109 želimo strateški ozbiljno da se bavimo, da li želimo da nam pojedine situacije budu [[poslanik se upozorava na vrijeme]] stalnih manipulacija ili želimo da tome pristupimo na ozbiljan način kako to pristupaju ozbiljne države.
Hvala lijepo. Ispravke krivog navoda koristite da se ispravlja krivi navod, a ne kao još dodatne kraće diskusije. Zaim Backović zastupnik, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Kratko, jedna rečenica. Gospodine Novakoviću ja se slažem s Vama, ali teško je naći drugu riječ zato što imate Belgiju – Flamanci i Valonci i piše ..., nije to nacija u smislu Srbi, Hrvati, Bošnjaci, Bošnjaci Srbi, nego teritorijalno okruženje gdje mi živimo, tako piše. Tako piše u prevodu Hrvatske, isto piše na engleskom ..., ali u Hrvatskoj žive i Srbi i Hrvati i Bošnjaci i ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Molim vas nemojte dobacivati jedni drugima u sali.
..., to su različite stvari. Eto, ništa više. Hvala vam.
Hvala lijepo. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 15., Ad. 15. Razmatranje poslaničke inicijative Kluba poslanika Nezavisni blok, podnesene 31.05.2017., koja glasi: „Predlažemo da se u dnevni red prve naredne sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, a najkasnije u roku od 30 dana, uvrsti tačka pod nazivom: Izvještaj o radu Vijeća ministara BiH za 2016. i realizacija programa rada Vijeća ministara BiH za period januar – maj 2017.“, broj: 01-50-1-1386/17 Kolegij Doma je na 49. sjednici, održanoj 30.05.2017. godine kao nadležnu za razmatranje informacije(?) odredio Ustavnopravnu komisiju. Nadležna Komisija je 04.07.2017. godine dostavila Mišljenje. Komisija je prihvatila inicijativu. Otvaram raspravu. Zastupnik Senad Šepić, diskusija. Izvolite. 110
Predsjedavajući u ime Kluba 15 minuta pauze tražim.
Na zahtjev Kluba Nezavisni blok 15 minuta pauza. Nastavljamo u 19:55. Imamo kvorum, nastavljamo sa radom. Pauzu je tražio Nezavisni blok. Imate riječ, izvolite. [[zajednička diskusija]]
Pa dakle, mi smo trebali konsultacije, radi se o pitanju koje smo mi dijelom tretirali prije nekoliko tačaka dnevnog reda. Dakle, radi se Izvještaju za 2016. i tražili smo još dopunu o realiziranim aktivnostima Vijeća ministara u prvih pet mjeseci ove godine. Pošto smo to već prodiskutovali, završili smo to onako kako smo završili, dakle znamo kako smo se odredili spram, ovaj, spram te tačke dnevnog reda. Pošto mi smatramo da je ovo pitanje jako važno i da ga trebamo, ovaj, da ga trebamo završiti, grupa poslanika će, u skladu sa Poslovnikom i članom 68., zatražiti sazivanje hitne sjednice vezane za ovu temu, a dnevni red ćemo, također u skladu sa Poslovnikom, predložiti na početku same sjednice. Dakle, tako da, evo, bićete pismeno o tome informisani i mi želimo da nastavimo ovu vrstu aktivnosti.
Hvala lijepo. Pošto se više niko ne javlja za riječ, zaključujem raspravu povodom tačke 15. dnevnog reda. Prelazimo na tačku 16. Ad. 16. Razmatranje poslaničke inicijative Hanke Vajzović, podnesene 13.06.2017. godine, koja glasi: „Zadužuje se Vijeće ministara BiH da pripremi i najkasnije do naredne sjednice Predstavničkog doma PSBiH (zakazane za 05.07.2017.) svim poslanicima dostavi cjelovit i detaljan izvještaj o: 1) aktivnostima u vezi s izgradnjom Pelješkog mosta i 2) dešavanjima u vezi s izgradnjom mosta na Savi kod Svilaja.“, broj: 01-50-1- 1474/17 Inicijativa je upućena Vijeću ministara. Ministarstvo komunikacija i prometa dostavilo je 05.07.2017. kratku informaciju o poduzetim aktivnostima vezanim za inicijativu. 111 Otvaram raspravu. Zastupnik Šemsudin Mehmedović, diskusija. Izvolite.
Predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici. Očigledno je da, evo po napisima iz medija i po informacijama koje dolaze iz Republike Hrvatske da je Republika Hrvatska u namjeri da izgradi most, tzv. Pelješki most kojim bi se za sva vremena zatvorio slobodan pristup, nesmetan pristup Bosne i Hercegovine otvorenom moru. Ovo jesu unutarnje teritorijalne vode Republike Hrvatske, ali ovo je pitanje i po međunarodnom pravu mora koje tretira ovu oblast svaka pomorska zemlja, a među koje spada i Bosna i Hercegovina, mora imati slobodan pristup otvorenom moru. U kontekstu, evo, ove presude vezano za Piranski zaljev između Slovenije i Republike Hrvatske smatram da je ovo veoma važno pitanje, a nemamo dovoljno informacija, zbog toga evo snažno podržavam ovu inicijativu i da se već na sljedećoj sjednici dostavi kompletna informacija vezano za izgradnju Pelješkog mosta. Evo ja težište stavljam na ovo, ovaj problem, a što se tiče izgradnje mosta na Savi u Svilaju to je jedno drugo pitanje, i zbog toga bih predložio, evo, i zaključak: 1. Da Vijeće ministara dostavi sve sporazume ili ugovore ili druge akte potpisane od strane Bosne i Hercegovine, a vezano za granicu Bosne i Hercegovine i Hrvatske, kao i za izgradnju i odobrenje aktivnosti izgradnje mosta Pelješac. 2. Da se uputi nota Republici Hrvatskoj da se obustavi sve aktivnosti Republike Hrvatske u vezi izgradnje mosta Pelješac dok se ne postigne potpuna obostrana saglasnost. 3. Da se sve nadležne institucije za ovo pitanje aktivno uključe u ove aktivnosti. 4. Zadužuje se Ministarstvo promete i komunikacija da pomno prati aktivnosti oko ovog pitanja i izvještava Parlamentarnu skupštinu BiH. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Zastupnica Hanka Vajzović, diskusija. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Mislim da je ovo prevažno i preozbiljno pitanje kojemu je Bosna i Hercegovina vrlo neozbiljno pristupila. Pitanje je otvoreno prije otprilike 12 godina i sporadično se euforično njemu pristupi, a trebalo bi sve učiniti da na obostrano zadovoljstvo obje susjedne zemlje ovo pitanje što prije riješe. Dakle, traje toliko dugo. Ono što, šta podrazumijevam pod tom obziljnošću da se stavi tačka na naš pristup tipa delegirajmo u nekakve ekspertne timove ljude onako napamet, pa onda se desi da se jedan od eksperata zalaže da nam Hrvatska dozvoli 200 metara dug brod da prođe, kao da ima veze dužina broda, može voz proći ako prođe na širinu ili na visinu. Ili recimo nešto što ću pročitati iz izvještaja, koji smo dobili, a izvještaju nedostaje ovo o čemu je kolega Mehmedović govirio, nedostaju dokumenti. Jedan od tih, pošto se bila najviše zahuktala priča negdje 2007. u vrijeme kad je i potpisivano očito nešto bez naših potvrda o tome dok je ministar prometa i komunikacija bio gospodin Božo Ljubić, to je iz tog vremena, kasnije 112 se ponešto još dešavalo. U svakom slučaju ono što je najnepovoljnije, samo na to hoću skrenuti pažnju, ono što je najnepovoljnije za Bosnu i Hercegovinu, ono što je izbjegla Slovenija u procesu arbitraže kod nas se nalaže, pa kaže, hajmo malo tiše molim vas, jest ono kako reče Momo već je kraj al', dakle u tom izvještaju stoji ovako – u martu 2006. Ministarstvo prometa i komunikacija dostavlja, hronološki je kao poredano bez dokumenata i imena i ostalog, dostavlja Vijeću ministara informaciju u vezi sa izgradnjom mosta sa mišljenjem ekspertne grupe, ja ne vjerujem toj ekspertnoj grupi nakon što sam dobro izučila dokumente, i prijedlogom zaključaka da se zaduži Ministarstvo vanjskih poslova BiH da preduzme aktivnosti u cilju iznalaženja rješenja kojim bi se osiguralo, pazite osiguralo poštivanje prava Bosne i Hercegovine na neškodljiv prolaz. Taj pojam neškodljivog prolaza je najnepovoljnija stvar za Bosnu i Hercegovinu ukoliko se na to budemo fokusirali. Dakle, neškodljiv prolaz u vode, i to baš kaže unutrašnje vode, jer mi nemamo ovdje niti spomena o teritorijalnom moru, da ne govorimo o tome da bismo došli do otvorenog mora kako je to u nekim, nekim zamišljenim linijama kako već jeste po definiciji granica na moru koja obuhvata i naš drugi problem kontrola neba, dakle i u zrak ide. Eto to je nešto na što sam htjela, znači posve novi pristup, jedan ozbiljniji pristup i mislim da je ovo mjesto na kojem trebamo o tome razgovarati i eventualno donositi odluke, a neka komisija za granice, ekspertna, ovakva, onakva, sastavljena od delegiranih ljudi, vjerovatno podobnih, a također ljudi koji su zapravo državni službenici. Pa onda Predsjedništvo traži da im se preko Ministarstva civilnih poslova dostavi izvještaj od Komisije za granice, itd., umjesto da Predsjedništvo stane iza ovakvih odluka, što jeste bilo 2007., evo jedan iz te postave Željko Komšić koji je vrlo glasan bio 2007., bio je Silajdžić i Radmanović, ali kasnije nisam sigurna da je, nisam sigurna da je bilo interesa ili da je bilo nekog osobitog zalaganja da se ovo, kažem, na obostrano zadovoljstvo riješi i da prihvatimo [[poslanica se upozorava na vrijeme]] da i Republika Hrvatska ima, naravno, pravo raditi u svom dvorištu šta hoće, ali da ispoštuje i naše pravo tamo gdje se oni dotaknu. Hvala.
Hvala Vama. Momčilo Novaković zastupnik, rasprava. Izvolite.
Ja prvo imam dilemu da li ćemo mi ovaj materijal, odnosno ovu tačku imati još na dnevnom redu. Naime, predlagač inicijative je tražio da, znači, inicijativa glasi – Zadužuje se Savjet ministara da pripremi i najkasnije do naredne sjednice, to će reći do danas, svim poslanicima dostavi cjelovit i detaljan izvještaj o jednoj i o drugoj stvari. Mi nemamo taj detaljan i cjelovit izvještaj i zato pitam hoćemo li o ovom još raspravljati ili mi završavamo što se tiče Poslovnika ovaj dio, znači, rasprave o, ne ovaj dio nego uopšte raspravu o ovoj incijativi? Ako završavamo sa zaključcima koje su predložile kolege, onda prvo moram reći da smo mi nekoliko puta na Komisiji za saobraćaj i veze tražili ovu informaciju i da smo u konačnom dobili ovu Informaciju. Ona informacija sa kojom smo mi, koju smo mi dobili je bila takva da je Komisija ponovo, znači, tražila od ministarstva da dostavi dopunjenu i cjelovitu informaciju koju smo mi, koju je pretpostavljam koleginica mislila da dostavi do danas. Šta se tamo moglo vidjeti i šta se uopšte može vidjeti? Ja mislim da smo mi zakasnili za ovu priču o kojoj govori koleginica Vajzović kad se radi o Pelješkom mostu. Tamo je stvar 113 završena ljudi ili gotovo završena, bar ono što sam ja vidio u medijima ljudi su dobili pare da prave most, imaju saglasnost nadležnih institucija u Evropskoj uniji, imaju obaveze prema Bosni i Hercegovini da obezbijede to o čemu je govorila koleginica na način kao što je to tamo utvrđeno odnosima, odnosno ono što su uradile ekspertne grupe i ja mislim da smo mi sa ovom inicijativom zakasnili. Ono, druga stvar ili druga inicijativa, jeste inicijativa koja govori o dešavanjima u vezi sa izgradnjom mosta na Savi kod Svilaja. Ja moram reći da smo mi iz informacije dobili nevjerovatnu stvar ili nevjerovatnu informaciju, da je taj posao dobila jedna hrvatska firma koja je uzela kao podizvođača „Metalno“ Zenicu koja je nakon dva i po mjeseca otišla u stečaj. Dakle, u momentu davanja posla naši ljudi koji su sklapali ugovor su vodeći se interesima Bosne i Hercegovine smatrali da je dobro što će „Metalno“ raditi, biti podizvođač a ono već bilo u stečaju, stečajnom postupku. Sljedeće, sljedeći korak, koji izgleda još nevjerovatniji, je da ta firma iz Hrvatske, a namjerno ne govorim nazive, odjednom ima ozbiljne finansijske probleme i ne može zadržati likvidnost i posao prepušta članici kolegija iz Širokog Brijega, konzorcijuma iz Širokog Brijega. I na kraju čitav posao dobija onaj ko je ga trebao dobiti na početku, ta firma iz Širokog Brijega. To je pripalo, znači u Bosni i Hercegovini, je li tako. Hoću da kažem da ovo, kao neki primjeri o kojima je govorio i kolega Backović u dosta puta, govori samo o odnosu našeg ministarstva prema ovako važnim pitanjima kao što je i Pelješki most, ne govorim sadašnjeg ministarstva niti sadašnjeg ministra, taman posla, ovo je posao koji malo duže traje i oko ovoga se mnogo duže razgovara nego što je ovaj saziv, samo govori ustvari da su tu neki drugi interesi, nažalost, stavljeni ispred interesa o kojima mi danas ovdje govorimo. Čini mi se da za ovaj drugi dio nismo zakasnili, da bar tu ćemo valjda napraviti taj most na Svilaju, ako ništa zbog toga što nas, što koridor ide preko tog mosta i što jednostavno nije moguće Koridor 5c bez tog mosta završiti. A ponavljam, bojim se da smo za sve inicijative kad se radi o Pelješkom mostu mi podobro, podobro zakasnili.
Hvala lijepo. Zastupnik Šemsudin Mehmedović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ja se izvinjavam što se ponovo javljam, ali moram da dopunim ovo izlaganje kolege Novakovića. Naime, mi smo na Komisiji za promet i komunikacije tražili nekoliko puta informaciju i o izgradnji mosta na Svilaju i o izgradnji Pelješkog mosta. Kad se, što se tiče izgradnje mosta na Svilaju u vrijeme ministrovanja Damira Hadžića ministra, napravljeno je toliko propusta da je „Štrabag“ tražio obeštećenje od Bosne i Hercegovine 2 miliona i 600 i dobiće to obeštećenje. To je, to su bačene pare. Sljedeći koraci, je obnova tenderske procedure i dobile su te firme, odnosno konzorcij koji je dobio, ovo o čemu je govorio kolega Novaković. I bojim se da dolazimo opet u istu situaciju da Bosna i Hercegovina da neke novce, a da nema ponovo mosta. I s pravom smo mi u Komisiji reagovali i tražili informaciju i dopunu informacije, čini mi se da nas neko tamo u tom ministarstvu maltretira nedostavljanjem adekvatne informacije, zapravo ne žele da dostave informaciju onakvu kakvu tražimo. I zbog toga se ovo našlo na ovom Domu i zbog toga smo mi i kao Komisija tražili, evo i Hanka je to inicirala, i evo imamo na dnevnom redu. To je jedno pitanje. 114 Drugo pitanje je izgradnja Pelješkog mosta od strane Republike Hrvatske. Mi smo imali neformalnu informaciju da je u vrijeme ministrovanja Bože Ljubića potpisana neka saglasnost sa Republikom Hrvatskom. Mi to nikad nismo vidjeli taj dokument, želimo da vidimo taj dokument, ili ako je bilo ko u ime Bosne i Hercegovine dao bilo kakvu saglasnost na to, jer po međunarodnom pravu mora Hrvatska ne može graditi taj most bez da ima saglasnost Bosne i Hercegovine, ako je u ime Bosne i Hercegovine bilo ko dao, jel' to Predsjedništvo, jel' to Vijeće ministara, Ministarstvo vanjskih poslova ili, ne daj Bože, evo, Božo Ljubić kao ministar prometa i komunikacija, onda treba da to znamo, treba javnost Bosne i Hercegovine da to zna. Zbog toga smo i tražili da raspravimo na ovoj, na ovom Domu ovo pitanje, i zbog toga tražimo informacije i sve ugovore, sve saglasnosti [[poslanik se upozorava na vrijeme]] ko god je u ime Bosne i Hercegovine bilo kad ... Republici Hrvatskoj. Zbog toga se ovo i našlo na dnevnom redu i ja ne mislim da je danas završena rasprava o tome, nego na sljedećoj sjednici želimo sve ove informacije da imamo i da potvrdimo, da Dom stane iza toga i da tražimo tu [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Hvala lijepo.
Hvala Vama. Zastupnica Hanka Vajzović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Evo to su razlozi zašto sam se odlučila da u Zastupničkom domu ovo pokrenem, nismo mogli dobiti odgovore iz ovog ministarstva. Bojim se da smo pobrkali, kako ono narod kaže, prvo skoči pa reci hop, mi smo neke korake tu poremetili, nismo prethodno pristupni koridor riješili, granicu na moru i slične stvari, a ovo ide. Mislim da bi dobro bilo ako danas se dogovorimo da ipak ovo prenesemo i to kao zasebne dvije tačke. Bila je i treća tamo gdje smo ulagali stalno zahtjeve, dajte nam informaciju, to je Koridor 5c. Dakle, to su tri stvari koje mi pokušavamo izvući doslovce iz Ministarstva prometa i komunikacija. Nismo uspjeli, a bilo bi jako važno da ovdje stavimo kao tačke dnevnog reda. Tako da, ako ljudi nisu dobili materijal onda je, onda nema smisla ni da dalje idemo u raspravu nego da, ovaj, to ostavimo za sljedeću sjednicu. Hvala.
Ja se slažem, ali evo imamo prijavljenih. Željko Komšić zastupnik, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Izvinjavam se ovo je u neku ruku malo i zloupotreba ovog instituta, ali nisam imao drugog načina, neću da se uključujem u ovu vrstu diskusije, nego da posavjetujem nešto, ako mi dopustite. Imate ovdje u ovom Domu čovjeka koji je zaista ekspert za ove stvari, to je kolega Arnaut, ja se sjećam tog perioda kada je bio savjetnik člana Predsjedništva gospodina Silajdžića i zaista je izučio, pogotovo situaciju oko Pelješačkog mosta. Jer to nije tako jednostavno, postoji tu i pitanje granice, morske granice. Ja vas molim da poslušate njega, izvinjavam se kolega Arnaut zbog ovakve vrste, pod navodnicima, prozivke, ali vam zaista kažem da argumentacija sa 115 aspekta međunarodnog javnog prava i prava mora koje je tada izgradio gospodin Arnaut, možete je slobodno upotrijebiti i dan danas u cijeloj ovoj priči. Ja vas molim ako hoćemo da ubrzamo ovu priču bar s te tačke, stručne tačke, da poslušamo gospodina Arnauta.
Hvala lijepo. Zastupnik Zaim Backović, rasprava. Izvolite.
Damire ja ću ti sigurno pomoći ovdje, pošto ćeš ti to s pravne strane, a ja ću sa tehničke strane. Ja mislim da je, da smo mi rijetka država i rijetki stanovnici jedne države koji vrlo često činimo medvjeđu uslugu, odnosno radimo protiv svoje države i protiv naraštaja koji dolaze. Osjećam se blesavo, jer neko veče na televiziji izjave da su svi problemi riješeni i da je Evropska unija odobrila sredstva za izgradnju, ja sam to svojim ušima čuo, a onda uzeo sam da vidim, a pošto će se o tome debelo raspravljati kako je moguće da je temeljna stopa najvećeg luka direktno u teritorijalnim vodama Bosne i Hercegovine, kako je to moguće. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] U unutrašnjim vodama, u unutrašnjim vodama ..., znači temeljna stopa mosta na najvećem luku direktno u, pa mi nemamo više kuda ići, ne idemo kroz svoje teritorijalne vode, to nije istina, ali to neće niko da vidi. To je vrlo zanimljivo i svi šute, i te eksperti, neki se pojavio i kaže – da, mi smo to pravili i sve smo usaglasili. Kako to može biti. Gospodine Novakoviću, Vi ste potpuno u pravu o tim firmama trange-frange, al to trange-frange u ovoj zemlji prolazi nemilice. Znate li koji sistemi su za vodosnabdjevanja, recimo, Brčkog, Tuzle, odakle se upravlja, znate li da ljudi jednim klikim na računaru ukinu vodu Tuzli, nema je? Zenon iz Budimpešte. Mi smo vrlo, vrlo čudna zemlja. U ovoj zemlji se može sve, zemlja čuda. Ovo što je traženo Vijeće ministara je dužno da nam da, mi smo kao organ poslodavac Vijeću ministara, nije Vijeće ministara nama poslodavac. Ako sutra dođe do problema nama će se to stavljati na vrat a ne Vijeću ministara i oni su po svaku cijenu dužni da nam obezbijede pune informacije. Ko je od naših eksperata učestvovao u projektovanju, ko? Pokušao sam da se raspitam u svim kućama koji se bave tim poslom, niko. Ko? Ko je učestvovao u reviziji projekata? Niko. Ko je i tako redom mogu sad da govorim koliko hoćete. Teško našoj djeci bez obzira na ime i prezime i na religijsko opredjeljenje, uništavamo vlastitu zemlju. Hvala.
Hvala Vama. Zastupnik Damir Arnaut, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. 116 Ja, prije svega ja zahvaljujem kolegi Komšiću na ovim lijepim riječima, ovaj, i pomalo mi je stavio i teret na leđa da ovo obrazložim, ali ja sam zaista već imao i pripremljene crte, da ne ispadne da smo se nešto dogovorili. U tom periodu, koji je i kolegica Vajzović spomenula, dakle neka 2007., '08. dakle taj saziv Predsjedništva zaista su ogromi, i mogu rači čak i jedini, napreci napravljeni po pitanju zaštite interesa Bosne i Hercegovine kada je u pitanju međunarodno pravo mora, dakle taj sastav gospodin Komšić, gospodin Silajdžić i gospodin Radmanović, da budem potpuno iskren, dakle to, to je bilo potpuno jedinstveno djelovanje i ja sam tu učestvovao, ako mogu toliko biti slobodan da kažem, kao savjetnik sve trojice članova Predsjedništva, što je bila velika čast i privilegija i ja se zahvaljujem još jednom gospodinu Komšiću na tome što se sjetio toga iako je prošlo dosta, dosta vremena od tada. Nakon toga, nažalost, odnosno nakon tog saziva nije, mogu čak reći, ništa urađeno ili izuzetno malo po pitanju zaštite interesa Bosne i Hercegovine kada je u pitanju Međunarodna konvencija o pravu mora, tzv. UNCLOS i ovo je, gospodin Komšić je potpuno u pravu, jako kompleksno pitanje. Dakle, mi imamo najmanje šest pitanja koja su vezana, haj da tako kažem, za to opšte pitanje razgraničenja na moru između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske. Prije svega imamo, pod broj 1., tzv. ravne polazne crte Bosne i Hercegovine koje ne postoje. Dakle, Bosna i Hercegovina je jedina zemlja u regionu Mediterana koja nije nikada povukla svoje ravne polazne crte. S obzirom da je diskusija ograničena na 5 minuta nema teorije da objasnim ovdje šta su ravne polazne crte, ali evo dovoljno je da kažem da smo jedina zemlja u mediteranskoj regiji, možda čak i na svijetu, koja nije nikad povukla svoje. Ja sam postavio pitanje Vijeću ministara i dobio sam odgovor iz kojega se da zaključiti da niko u Vijeću ministara ne zna šta su ravne polazne crte. Ovaj, ja sam im sugerisao da pročitaju neke članke koje sam napisao o tome u međunarodnim publikacijama, ali nikad nisam dobio odgovor na dopunsko poslaničko pitanje. To je broj jedan. Broj dva, od kojeg ovisi, koji ovisi od broja jedan, su unutrašnje vode Bosne i Hercegovine koje samim tim što nikad nismo povukli ravne polazne crte nikad nismo bili u stanju proglasiti unutrašnje vode Bosne i Hercegovine, mada bismo mogli tim ravnim polaznim crtama, da budem kratak, zatvoriti taj Neumski zaljev i da to onda budu unutrašnje vode Bosne i Hercegovine. Da ilustriram, unutrašnje vode Bosne i Hercegovine po međunarodnom pravu imaju status identičan kopnenom teritoriju neke zemlje. Dakle, potpuno identičan status, tu nema neškodljivog prolaza, carina, granica, Granična policija, itd., identičan status. Mi smo opet jedina zemlja u regionu Mediterana, osim Monaka koji je premal da bi se uopše poredio, ovaj, koja nema unutrašnje vode. Broj tri, teritorijalno more Bosne i Hercegovine, nismo nikada zaključili konačni ugovor sa Republikom Hrvatskom iz kojega bi se moglo zaključiti gdje prestaju naše teritorijalne vode, a počinju teritorijalne vode Republike Hrvatske. Međutim, tu situaciju komplikuje činjenica, a sad prelazim na broj četiri, da Republika Hrvatska insistira na ravnim polaznim crtama bivše Jugoslavije i insistira na tome da ona ima unutrašnje vode na granici sa našim teritorijalnim vodama što prema UNCLOS-u nije dozvoljeno. Dakle, bivša Jugoslavija je imala ravne polazne crte koje je povukla od Istre dole do Dobrovnika, a Republika Hrvatska nije mogla naslijediti ili preuzeti te ravne polazne crte jer član 15. UNCLOS-a zabranjuje zemlji da povuče ravne polazne crte na način koji teritorijalne vode druge države odvajaju od otvorenog mora. Dolazimo na broj pet, a to je sad opet razgraničenje teritorijalnih mora između dvije države i mi trebamo insistirati da Hrvatska prvo promijeni svoj Pomorski zakonik koji je donijela '94., a onda ponovila 2004., i da izmjeni tu odredbu koja se tiče unutrašnjih voda između rta Proizd i ostrva Vodnjak kako bi Bosna i Hercegovina uspjela, odnosno imala puno pravo po 117 UNCLOS-u da ostvaruje taj neškodljiv prilaz, a to je najmanje što imamo po UNCLOS-u, neškodljiv prilaz do otvorenog mora. I onda dolazimo tek sada, pod broj šest, na Pelješki most, odnosno na gabarite tog Pelješkog mosta. A Pelješki most jeste donekle vezan i na to gdje se nalazi, odnosno da li se nalazi nad teritorijalnim morem Hrvatske ili nad našim teritorijalnim morem, a da bi to znali trebamo prvo obaviti razgraničenje. Ja više nemam vremena, al' sad ne znam jedino ako mogu dobiti još dvije, tri minute da ovo završim ili da stanem sada pa da koristim replike, mislim da će biti brže da ovako završim. Zahvaljujem, eto odustaću od replika.
Nemojte Vi odustajati, uzmite Vi kasnije replike svakako koriste, kažite Vi, imaćete priliku, ovaj.
Zahvaljujem.
Gospodine Ahemtoviću, nećemo uskratiti da kažete to što imate. Izvolite gospodine Ahmetoviću.
Pa, rado bih ustupio ovo moje vrijeme kolegi Arnautu, jer znam da je i stručnjak i iz svoje struke i nauke kojom se bavi, dakle vrlo blizak ili najbliži od svih nas ovdje u Parlamentu da govori o tome. Ja mogu samo kazati ili pitati, dakle, institucije Bosne i Hercegovine da li se o ovom govori na vanjsko-političkom planu, a to je razgovori sa Republikom Hrvatskom i rukovodstvom Hrvatske i Evropskom unijom. Dakle, mi svakodnevno imamo informacije iz medija da je ovo stanje u redu i ovo što je rekao kolega Backović, dakle i ja sam isto to čuo da kad je u pitanju izgradnja Pelješkog mosta sa naše strane je informisana javnost da nema nikakvih problema. Da li je utvrđena politika kad je u pitanju ovo od strane i Predsjedništva, da li ima stav o tome, da li razgovara sa vrhom Hrvatske po ovim pitanjima, da li je i kad razgovaralo? Dakle, mi nemamo tu informaciju bar iz javnosti. Činjenica je da je naš državni vrho skoro pa potpuno izoliran, da vrlo malo ima kontakata izvan Bosne i Hercegovine ili skoro nikako, ali ovo je važno i vanjsko-političko pitanje Bosne i Hercegovine i ekonomsko pitanje Bosne i Hercegovine i svako drugo pitanje na koje bi ovaj Parlament trebao imati odgovor. Dakle, mi imamo i ministra vanjskih poslova, imamo i predsjedavajućeg Vijeća ministara, imamo sve one koji nas mogu informisati o ovom pitanju koje je veoma važno za Bosnu i Hercegovinu. Dakle, mi imamo stav, kako se zove, gospodina Vigemarka da su akcize najvažnija stvar za ulazak u Evropsku uniju, prije neki dan je to rekao, to je najvažnija stvar na svijetu. A, dakle on, ja to razumijem, on brani banku ili banke Evropske unije, ali ko brani interese Bosne i Hercegovine u razgovoru sa gospodinom Vigemarkom ili ne znam s kim u Briselu? Niko, jer se boje, odu tamo poljube ruku i vrate se, slikaju se i kažu – e, mi smo završili velike stvari, mi smo na dobrom putu, ulazimo u Evropsku uniju, brzo koračamo, nema, dakle svi su tako raspoloženi što su vidjeli, ne znam, nekog tamo kako se zovu sekretara u Briselu. A imamo problem, dakle, evo koji se vuče iz saziva Predsjedništva iz nekog period od prije 10 godina. Dajte nam bar ove zapisnike sa Predsjedništva je li ikad, ikad iko razgovarao o ovom pitanju il' na Predsjedništvu 118 zauzeo stav i to prenio, ovaj, predsjednici Hrvatske ili predsjednici vlade, predsjedniku Vlade Hrvatske. Ja ne znam da li je, dakle ja govorim, ja ne znam, ja ne znam. Dakle, nama bi ovje po ovom pitanju trebali dati informaciju ukoliko misle da je trebamo imati, dakle u koje smo doba kad je u pitanju ovo. Most će se završiti, Bosna i Hercegovina će imati problem, onda ne znam da li ćemo imati kapacitet da potegnemo pitanje pred sudom, zato što nećemo imati konsenzus ovdje i onda će Bosna i Hercegovina biti zatvorena kad je u pitanju more. Dakle, to je jedan od mogućih, mogućih razvoja događaja. Dakle, ja smatram da je, i zahvaljujem se uvaženoj profesorici Vajzović što je potakla ovo pitanje, ne očekujem puno objašnjenja od ministarstva, jer otprilike tamo nema ništa, tamo niko ništa nije radio ovih zadnjih 10 godina i nema šta ni napisati. Bojim se da nam nema šta napisati ni Predsjedništvo, ni predsjedavajući Vijeća ministara, bar kad su u pitanju jedno od otvorenih važnih pitanja sa Republikom Hrvatskom. Mislim da je ono trebalo biti u agendi razgovora i Predsjedništva i predsjedavajućeg Vijeća ministara i ministara, dakle jedan od prioriteta u svakom susretu sa rukovodstvom Hrvatske. Ja se nadam da ima prostora, da je se na vrijeme počelo razgovarati, da se, da obje strane budu zadovoljne i Republika Hrvatska i Bosna i Hercegovina i da je ovo pitanje trebalo riješiti davno, ali se bojim da niko na njemu nije radio. Hvala.
Hvala lijepo. Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem. Evo, kako smo se dogovorili, samo ću nastaviti, ovaj, samo da kratko gospodinu Ahmetoviću, ovaj, ima jako puno baš iz tog saziva Predsjedništva, dakle, odluka, zaključaka, nota čak protesnih upućenih Republici Hrvatskoj po pitanju ovih ravnih polaznih crta koje nije imala pravo proglasiti. I ako iko nešto zna o međunarodnom pravu prva stvar koju zna da je najbitnija stvar presedan, odnosno ukoliko iskažete protest o nečem. Taj saziv Predsjedništva to zaista jeste radio i ne može se reći da je to zastarilo, to, ta baza postoji, dakle, ovaj, međutim dugo je vremena prošlo i mislim da treba, ovaj, intenzivirati te aktivnosti. Takođe taj saziv Predsjedništva jeste, tad su priče bile da Hrvatska će graditi most visine 30 metara i ako je ko zaslužan, ako je Hrvatska to digla na 55 metara, imamo nezvanične informacije da jeste, to je taj saziv Predsjedništva. Vidite ovako, ovo je sve definisano tom međunarodnom konvencijom kako sam rekao UNCLOS-om. Postojala je Interresorna radna grupa za primjenu UNCLOS-a i ja sam dok sam bio ambasador u Australiji imenovan u tu grupu ispred Ministarstva vanjskih poslova, dakle interesantno gospodin Lagumdžija me imenovao. Koliko je meni poznato ta se grupa nikad nije sastala i više ni ne funkcioniše. Nismo zakasnili, kako je rekao gospodin Novaković, sve osim u gabaritima mosta. Mi imamo nezvanične informacije da je Hrvatska pristala na visinu 55 metara i širinu između lukova od 200 metara. Ako je to tačno, ako je tačno, ja nemam ništa zvanično, i ako se zaista radi, i sad pazite ovo je najbitniji dio, o visini od 55 metara plovnog puta, a to je visina od crte visoke vode do donjeg dijela platforme mosta, jer 55 metara može značiti svašta, ako je to visina plovnog puta onda je to, mogu reći, u skladu sa UNCLOS-om i pravima Bosne i Hercegovine po toj Konvenciji. Nama su bitni dobri odnosi sa Hrvatskom ali mislim da ćemo imati puno bolje odnose sa Hrvatskom ako insistiramo na ovim pravima, uključujući i ovo pravo 119 na neškodljiv prolaz. Ja ne znam da li mi imamo kapacitete da dobijemo onaj koridor kakav je Slovenija dobila, ja lično nikad takvo nešto nisam zagovarao. Treba uzeti sve u obzir uključujući i potencijale Bosne i Hercegovine da tako nešto ishodi, ali u svakom slučaju treba sa, minimum sa kojim trebamo krenuti je ono što nam [[poslanik se upozorava na vrijeme]] koji nam pripada po međunarodnom pravu mora, a to je da ne prolazimo kroz unutarnje vode Hrvatske već kroz teritorijalne more Hrvatske. Preduslov tome je da Hrvatska izbriše ravne polazne crte između rta Proizd i ostrva Vodnjak. Zahvaljujem se.
Hvala lijepo. Zastupnik Željko Komšić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ma, samo odgovor, pojašnjenje na ovo što je gospodin Ahmetović pitao. Da, gospodine Ahmetoviću, svaki put u zvaničnim razgovorima bar Predsjedništva ili delegacije Predsjedništva sa organima Republike Hrvatske, bilo da je riječ o predsjedničkom nivou ili premijerom, je to pomenuto. Zaista je tačno ovo što je gospodin Arnaut rekao, zamislite taj slučaj, ja ne znam kad je to bilo, oko tako važnih vanjsko-političkih pitanja cijelo Predsjedništvo, sva tri člana su zajednički nastupali. Ja sam jednom prilikom saopštio tadašnjem premijeru, gospodinu Sanaderu, da zbog ovoga što je gospodin Arnaut pominjao, da je Repbulika Hrvatska svojim zakonodavstvom u dva navrata prekršila Međunarodnu konvenciju o pravu mora, da ćemo ih tužiti Međunarodnom sudu za pravo mora u Hamburbu. Znate kako se ponašao? Kao da ga je grom pogodio. Tad je rekao – pa ovo nije uredu, prvi put to pominjete. Zato uvijek ima prvi put. Oni su nama nudili arbitražu. Ne, mi smo imali pravo, imamo pravo da idemo na Međunarodni sud za pravo mora u Hamburgu sa tužbom protiv Republike Hrvatske. Sad je stvar procjene političke hoćete li u to ući, isplati li se to raditi, ali imamo to pravo uraditi iz razloga koje je pomenuo gospodin Arnaut, jer je Hrvatska iskoristila pravo koje je imala bivša Jugoslavija da povuče svoju granicu onim pravilom ravne crte. To je, čini mi se, ... nautičkih milja od kopna. Dakle, tehničke stvari, pregovore na tehničkom nivou, naravno, vodilo je Vijeće ministara, odnosno Ministarstvo prometa i komunikacija, al' Predsjedništvo je tad zbog ovakve situacije uzelo aktivniju ulogu i stavili smo do znanja tadašnjim organima Republike Hrvatske šta se može sve desiti ako uđemo u tu priču.
Hvala lijepo. Hanka Vajzović zastupnica, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ma, htjela sam kazati da ova tačka zaslužuje, zaslužuje zapravo čitavu tematsku sjednicu, toliko je važno pitanje i tolike su, tolika je korist kad bismo ovo kako treba riješili, tolika je šteta i za lokalnu zajednicu, za Neum koji, kao da je neka nedođija kako zanemarujemo taj prostor. Ali htjela sam samo još objasniti, dakle dobro bi bilo, šteta je neiskoristiti koincidenciju, friško je bila arbitraža sa Slovenijom i prekosutra, mislim prekosutra da će biti sjednica, dobro bi bilo da je Parlament danas, alim evom kako nije, nisu svi dobili taj materijal predložila sam za sljedeću sjednicu. Htjela sam samo ako imam toliko vremena, zašto upozoravam na taj neškodljivi prolaz. 120 Zato što je Damir Arnaut posve u pravu kad kaže da prethodno Republika Hrvatska mora promijeniti neke stavke u svom zakonu. U njihovom zakonu stoji – neškodljivi prolaz odnosi se na teritorijalno more. Ovaj dio gdje je most pripada unutarnjim vodama, što znači ako prođete kroz taj prostor ne možete vi iz teritorijalnih njihova voda ići negdje. Možete ići u Luku Split, Rijeku, u Ploče, gdje hoćete potom jer uđete u njihove unutarnje vode. I druga stvar što, ne daj Bože, ali ostaje zakonski prostor da sutra neko kaže promijenila se vlast, odnosi, kaže – e nećete više, ovo su naše unutarnje vode, nećete više nikako. Tu je opasnost sa ovim pojmom, sa ovom terminologijom neškodljivi prolaz. Eto, hvala.
Hvala Vama. Zastupnik Nikola Lovrinović, rasprava. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Dakle, evo, saslušao sam sve kolege i ja moram priznati da se ja u ovom opsegu rasprave o ovim pitanjima posebice Pelješkog mosta doista prvi put susrećem, dakle. Ja imam neke informacije iz javnosti koje imaju i oni, imam nekih informacija iz povjerenstva ... govorili, dakle ni ovog trenutka meni nije jasno šta je to šteta, da mi je praktično neko prikaže, za Bosnu i Hercegovinu, šta je dobit, šta je to ono što ugrožava Hrvatska. Dakle, dobro je da su kolege pokrenule tu informaciju da je točka dnevnog reda, da je dobijemo i da je nastavimo na narednoj sjednici. I zbog toga sam samo ustao, dakle da netko nas pokuša ovdje ... nam objasniti šta je to šteta za Bosnu i Hercegovinu, kakva je ona, kako se ogleda, zbog čega je ona šteta, šta nije šteta i kako ćemo je prevladati u dogovoru s njima. Ima, evo, nekih naznaka da visina mosta, evo, rješava te neke stvari kad je u pitanju Pelješac. Zbog toga ja govorim, ovo ja govorim zbog ovih zaključaka koje je predložio gospodin Šemsudin Mehmedović. Ja prije svega predlažem da se o njima ne glasuje u paketu jer kada dobijemo ove informacije, kad nastavimo razgovor na ovu temu onda ćemo moći govoriti o notama, i ne znam čemu, ja mislim da to nije dobro zbog dobrosusjedskih odnosa, do svega onoga što ćemo u budućnosti zajedno raditi kao susjedi, itd. Ne mogu da vjerujem, dakle, da Hrvatska želi nanijeti štetu Bosni i Hercegovini, i treba mi to kazati kako je ovdje to nanešeno i napravljeno. Da me pogrešno ne shvatite, dakle nemam ništa protiv da se dostave informacije, da se nastavi o ovome razgovarati. Ne znam da li je to tako baš kasno i žurno, kad je 10 godina čekalo i nije čekalo, ne znam, ... su ljudi ovo sve završili, i što kaže gospodin Arnaut je li to sad 55 metara, je li to 200 metara, i da ti svi pojmovi koji nama nisu jasni. Dakle, ja samo predlažem ako će gospodin Šemsudin ostati pri ovim zaključcima da se onda ne glasuje u paketu, a kako god on hoće, ja mislim da nije sazrelo vrijeme da mi danas donosimo nekakav zaključak o noti kad dosta informacija ipak ne znamo. Ja ne znam možda neke kolege malo više, pogotovo Damir, ali neke gotovo da ne znaju ništa o tome. Dajte, dakle, da budemo ozbiljni, ja predlažem ako ne ništa da se barem ne glasuje u paketu. Hvala lijepo.
Hvala Vama. 121 Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 17. dnevnog reda, Ad. 17. Prijedlog zaključka poslanika iz Kluba SDS: „Predstavnički dom privremeno suspendira poslanika Nikolu Špirića s mjesta predsjedavajućeg Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH do izjašnjenja Komisije o medijskim navodima da je počinio falsificiranje zakjučaka Komisije“, broj: 01- 50-1-1619/17, od 05.07.2017. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu, zastupnik Damir Arnaut, diskusija. Izvolite. Pardon, Nikola Špirić, povreda Poslovnika, prije. Izvolite.
/nije uključen mikrofon/
Pa de se onda naštimajte kako treba, da znam šta ću raditi, mislim. Ovaj, Damir Arnaut zastupnik, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Evo, ja neću zaista, ovaj, danas sam isto rekao, i s obzirom na tok sjednice, a da ja ne izlazim sa sjednica, ja i dalje nisam vidio o čemu se radi na portalima, znači ja ću se striktno držati, ovaj, Poslovnika. Prva stvar, znači sam naslov inicijative, a nemamo nikakav, mislim ja bar nisam vidio nikakav pisani materijal, al' priše Predstavnički dom privremeno suspendira poslanika Nikolu Špiriću s mjesta predsjedavajućeg Zajedničke komisije, itd. Opet nekoliko poslovničkih odredaba. Prvo pitanje je, kad je u pitanju rukovodstvo bilo koje komisije, može li Dom išta tu uraditi? Znači, nameće se apsolutno zaključak da ako komisija imenuje svoje rukovodstvo da komisija i smjenjuje svoje rukovodstvo. Druga stvar je, imali smo i presedan. Ne bi bilo prvi put, ovaj, da komisija zamijeni predsjedavajućeg ili nekog zamjenika, imali smo to u nekoliko drugih komisija i nikad to nije radio Dom. Međutim, možda najekvatantniji primjer ovdje – radi se o zajedničkoj komisiji, zajedničkoj komisiji, ako treba dalje da idem, oba doma Parlamentarne skupštine BiH. I s obzirom na ustavnu, ustavni položaj i jednog i drugog doma, kažem ustavni položaj, jer oba doma su definisana kao potpuno jednaka Ustavom BiH i čak u Ustavu, ustavna materija je takođe činjenica da oba doma usvajaju svaki po svoj Poslovnik, dakle ne može Predstavnički dom ništa uraditi što ima konačni karakter kada je u pitanju bilo koja zajednička komsija. Dakle, ja sad ovdje opet tvrdim niti sam vidio bilo kakve rasprave na portalima oko ovog pitanja, niti išta znam o ovom pitanju, ja čak ne znam da li se može o ovim stvarima govoriti na otvorenoj sjednici s obzirom na, ovaj, o kojoj komisiji se radi. Ali ono što definitivno možemo pričati je Poslovnik, ovako u otvorenoj raspravi i ja, mene čudi zaista da je predsjedavajui uopće 122 stavio ovako koncipiranu tačku na dnevni red, jer znate i sami, mislim zaista, ovaj, ne spočitavam Vam, ali Predstavnički dom ne može privremeno suspendovati, čak i ako može privremeno suspendovati predsjedavajućeg neke komisije svoje, ne može privremeno niti na bilo koji način suspendovati ili počiniti bilo kakvu radnju konačnog karaktera kada je u pitanju rukovodstvo zajedničke komisije. Prema tome, mi ovdje u startu imamo jednu vrlo grubu grešku koja se tiče Poslovnika. I ja sugerišem, ovaj, kolegici iz, ili Klubu SDS-a, čiji je ovo prijedlog već, ovaj, da malo više razmisle o ovim pitanjima. Ali, takođe, zaista, ovaj, aplaudiram s obzirom na činjenicu da ova Komisija za nadzor nad radom OSA-e od samog početka svog mandata ima disbalas entitetski, jer oba poslovnika jasno propisuju da 1/3 članova svih zajedničkih komisija dolazi iz Republike Srpske, a 2/3 iz Federacije. Mi u toj Komisiji umjesto 8:4 omjer imamo 7:5, ja mislim, 7 iz Federacije, 5 iz Republike Srpske, dakle na štetu, ovaj, na štetu Federacije. U tom slučaju, i ja aplaudiram jer ovo može biti uvod da se to ispravi, da se izbaci jedan član iz Republike Srpske i da, možda, čak i na čelo te Komisije dođe neko iz Federacije. Ja sam zaista zahvalan SDS-u, ovaj, što nam je učinio ovakvu uslugu da se ovo pitanje otvori, jer, ne politiziram, uzmite stenogram sa 8. sjednice ovog saziva Predstavničkog doma kada sam vodio žustru raspravu, možda će se predsjedavajući Džaferović sjetiti, kada sam vodio žustru raspravu s Vama zbog čega se dozvoljava taj omjer na štetu Federacije. Nisam poslije imao priliku da iniciram da se to ispravi, meni je drago što su kolege iz SDS-a to konačno učinile i otvorili konačno put da ovo riješimo u korist Federacije. Zahvaljujem se.
Hvala lijepo. Zastupnik Staša Košarac, diskusija. Izvolite.
Koristim priliku još jedanput da pozdravim sve kolegice i kolege. Ja želim sve nas zajedno da podsjetim na jednu činjenicu da je naš stav da ovo definitivno nije sasvim slučajno. Sjetimo se kada je bio period konstituisanja komisija i kada se vodila polemika oko strukture ove Komisije da i tada su bili snažni politički pritisci da to ne bude gospodin Špirić uopšte u sastavu te Komisije, i čini mi se da onda oni koji su činili vlast na uštrb pozicije jedne iz Republike Srpske su dali to mjesto jednoj od političkih stranaka iz Federacije BiH samo da se ne bi desilo da Nikola Špirić ispred SNSD-a bude član te Komisije. Sjetimo se perioda kada smo imali ponude od nekih političkih struktura ovdje da može svako, a samo ne može Nikola Špirić. Mi danas imamo situaciju da niko ne zna na koji način se uvodi termin suspenzija predsjedavajućeg jedne od komisija i to Zajedničke komisije oba doma, podsjećajući sve ovdje nas prisutne na način da prilikom izbora komisije komisija bira svoj kolegij. Mislim da ulazimo u nešto što bi bilo potpuno nepotrebno. S druge strane šta je danas materijal, imamo li mi prava danas na otvorenoj sjednici da pričamo o tome, imamo li stav Komisije nadležne? Ovdje očigledno postoji određena doza zabrinutosti nekih s obzirom da je najavljen sastanak za 25. ili 26. Zajedničke komisije, znači komisija oba doma, zajedno sa Izvršnim obavještajnim komitetom i rukovodstvom OSA-e. OSA nije sredstvo u rukama jedne opcije, ovdje se na ovaj način pokušava, rekao bih koristeći žargonski riječnik, poprijeko onemogućiti da Komisija radi svoj posao i da vrši nadzor nad OSA- om. Ne može OSA vršiti nadzor nad Komisijom, ovdje malo mi se čini da i toga ima. Nemojte da idemo mnogo dublje u ovakve stvari, mislim da je ovdje potpuno jasno da je neutemeljeno da se na osnovu novinskih natpisa, spinova, interesa nekih koji participiraju u nekim od institucija 123 ovo stavlja na dnevni red. Ovdje ne samo da mi želimo da branimo Nikolu Špirića, Nikolu Špirića ne treba braniti, mislim da Nikola Špiri taj posao sigurno tretira na najbolji mogući način koristeći postojeće zakonske propise što je i radio više puta. Hoćemo li svaki put pokretati inicijativu suspenziju bilo kog člana komisije ili predsjedavajućeg na temelju nekih natpisa u medijima? Jesmo li ozbiljni? To je dilema, izazov koji ja zaista želim sa svima vama ovdje da podijelim. Hvala.
Hvala lijepo. Zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Prije svega pozdravila bih povratak kolega iz SNSD-a u parlamentarne klupe, i sad smo upravo shvatili da je gospodin Nikola Špirić nasušni nacionalni interes Republike Srpske, mnogo veći recimo od rasprave o radu Tužilaštva BiH ili brojnih zakona koje smo radili. Dakle, u proteklom periodu smo vidjeli da Republika Srpska ima dva ključna nacionalna interesa. Jedan su akcize, kad su poslanici isto tako odustali od svoje principijelnosti i drugi su sad zahtjev za suspenziju uvaženog kolege Špirića. Nisu samo u pitanju medijski natpisi, postoje ljudi koji su u tim komisijama i koji tvrde da su ti medijski natpisi tačni. Druga stvar, ja mislim da interesi samog gospodina Špirića da, dok se ne raščisti ta situacija, dok se ne vidi da li je to tačno ili nije, da se sam dobrovoljno povuče sa čela, privremeno sa čela Komisije. Ako to sve nije tačno, nema razloga, čovjek ostaje na čelu Komsije. Uostalom tamo je i gospodin Sredoje Nović koji dolazi iz SNSD-a koji sigurno mnogo više o ovim poslovima zna od gospodina Špirića i, evo, on će imati, danas-sutra kad se bude mijenjao, ako se bude mijenjao, predsjedavajući te Komisije, našu podršku. Mi nemamo ništa protiv, čovjek se nije, nije ništa zloupotrijebio, radi. Dakle, ja ne vidim razlog za paniku. Valjda je interes svih da mi ovdje utvrdimo činjenice kako je i šta bilo i valjda je interes samog gospodina Špirića ako nije tačno da kaže – evo ljudi, ja neću, da ne bi rekli uticaću na sve to ja ću se pomjeriti i nek komisija utvrdi istinu.
/nije uključen mikrofon/
Molim vas da upozorite koleginicu, ja stvarno, dobacivanja smjesta je nepristojno, znam da su odmorni da čitav dan nisu radili ovdje. Mislim da je to njegov najveći interes ukoliko je prav, zdrav. Svako ko je prav, zdrav, lijepo se pomjeri i pusti komisiju da završi posao, [[poslanica se upozorava na vrijeme]] ispostavi se da je sve bilo uredu i on se vrati.
Hvala lijepo. Nemojte, ovaj, jedni s drugim voditi dijalog, javljajte se za riječ. Zastupnik Staša Košarac, ispravka krivog navoda. Izvolite. 124
Pa, evo, zaiste ne bih želio previše da polemišem ovu diskusiju i prethodnu ali želim da kažem nešto. Defiitivno je interes Republike Srpske, definitivno, da imamo kvalitetan nadzor nad OSA-om s obzirom na činjenicu da je to Obavještajna agencija na nivou Bosne i Hercegovine i da Republika Srpska nema takvu sličnu agenciju. I naravno da nam je cilj da putem naših ljudi koji dolaze iz Repubublike Srpske imamo adekvatnu participaciju i nadzor te Komije jer to nije, odnosno te Agencije, ta Agencija niti je naivna, niti su naivni oni ljudi koji rukovode tom Agencijom. Možemo mnogo o čemu pričati kada je u pitanju ta Agencija, ali značaj jeste da štitimo interes Republike, a to je kvalitetan nadzor nad Obavještajno- bezbjednosnom agencijom, s obzirom da imamo podijeljena mišljenja mi ovdje i kompletna javnost o samom, menadžmentu same Agencije, naravno, nekim poslom ili nekim aktivnostima koje čujemo iz javnosti da se koristi. Naravno da je cilj da utvrdimo istinu, ali na temelju čega ćemo utvrditi istinu, na temelju čega ćemo mi utvrditi istinu. I zato sam rekao da ovo nije baš najracionalniji potez i najpametniji da to uradimo na ovakav način. Hvala.
Hvala lijepo. Zastupnik Borislav Bojić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Evo, kratko samo prosto i ja da kažem, da pozdravim uvažene kolege i da im kažem da je gospodin Džaferović tu, nemojte da se plašite, slobodno možete da sjedite do kraja sjednice. I da vam kažem, kada je u pitanju suspenzija, dakle moguća je suspenzija i neće biti oštećena ni Republika Srpska ni SNSD. Gospodin Sredoje Nović sigurno može ovaj posao da radi jednako kvalitetno kao bilo koji drugi član SNSD-a, bez ikakvih problema. Dakle, to je činjenica. Prema tome, nikakav problem nije pitanje izbora. Vi možete slobodno da birate koga god hoćete ispred SNSD-a, ali ovog trenutka dok se ovo pitanje ne razjasni do tada bi trajala ta vrsta suspenzije, a onog trenutka kad se to pitanje razjasni nije nikakav problem, kod nas postoji spremnost da ukoliko nismo u pravu da uputimo vam riječi izvinjenja, ali čini mi se da smo mi ipak u pravu. Dakle, naće se način kako će se u ovoj istrazi dokazati ko je ovdje bio u pravu, a ko nije bio u pravu. Dakle, ovdje sigurno postoji dovoljno elemenata da se, između ostalog, postupi na način kako smo mi predložili iz SDS-a i nikako neće biti oštećena Republika Srpska. I ne tražimo mi da Nikola Špirić ne bude u Komisiji, već da ne bude predsjedavajući te Komisije, obzirom da je sa te pozicije izvršio ovu vrstu akta. Dakle, to je suština onoga, onog zahtjeva kojeg smo mi podnijeli.
Hvala lijepo. Zastupnik Lazar Prodanović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Mišljenje je da ovdje ne postoji apslolutno nikakva poslovnička pretpostavka za razmatranje ove tačke dnevnog reda. Nigdje u Poslovniku ne postoji termin suspenzija predsjedavajućih, pogotovo zajedničkih komisija, niti postoje elementi za razmatranje ove tačke 125 dnevnog reda. Mi nemamo ništa protiv da se na sjednici komisije za, Zajedničke komisije za nadzor Obavještajne službe razmatra pitanja, sva pitanja u skladu sa Poslovnikom, uključujući i, dakle, inicijativu za moguću smjenu ili podnošenje ostavke, i zna se poslovnički koji je način, dakle, ovaj, zamjene predsjedavajućeg komisije. To je, dakle, jedno pitanje. Drugo pitanje, mi ovdje ulazimo u vrlo osjetljivo pitanje koje se odnosi, dakle parlamentarni nadzor nad obavještajnim službama. Čak da mi sada usvojimo ovu odluku ona nema apsolutno nikakvu snagu. To bi značilo da mi moramo mijenjati Poslovnik da predsjedavajućeg komisije imenuju domovi i da se nakon toga usaglašavaju. U tom smislu smatram da bilo, dakle da bi bilo korektno da predlagač povuče ovu tačku dnevnog reda. Ja sam potpuno spreman, odnosno mi smo spremni da podržimo inicijativu da Komisija obavi raspravu u skladu sa navodima, uključujući, dakle, i stenogram sa navedene sjednice koja se osporava, i da o tome se izvještavaju domovi u skladu sa Poslovnikom. Dakle, mislim da tu nikakva dilema nije, gubimo bespotrebno vrijeme i derogiramo poziciju komisije u skladu sa poslovničkom pozicijom kakvu ima, uključujui i rukovodstvo komisije. Hvala vam.
Hvala lijepo. Zastupnik Sadik Ahmetović, diskusija. Izvolite.
Pa, ako ima ovih dilema ko će biti, evo, dakle i ja dolazim iz bosanskohercegovačkog entiteta Republika Srpska i, ovaj, nema nikakvih valjda prepreka da zamijenim Špirića na čelu ove Komisije. Nije valjda niko, nema problem što kao Bošnjak iz tog dijela Bosne i Hercegovine se nalazim u ovoj Komisiji. Ali to je za neku drugu priču. Mi, ja sam član ove Komisije i moram kazati da sam u dva ili tri nastavka održavanja sjednice učestvovao u dva, nisam u trećem, i da se na posljednjoj sjednici, mada čak ni ovo nije dobro što otvoreno razgovaramo o ovako osjetljivoj stvari kada je u pitanju OSA i rad ove službe, i što to ne uradimo na zatvorenoj sjednici, otvorimo mogućnost da pričamo otvorenije. U interesu ove države je da OSA radi u punom kapacitetu ali isto tako da i Komisija radi u punom kapacitetu u skladu sa zakonom. Ne smije niko od nas nasjesti na ova stranačka ili neka druga prepucavanja koja će sigurno ostaviti posljedice na rad OSA-e, a to nije dobro za državu. Mi smo na Komisiji kazali da, obzirom da se otvorila priča o tome da je predsjedavajući Komisije zloupotrijebio svoj potpis ili potpisao zaključke koji nisu doneseni, o kojima se nije glasalo, ali smo kazali da će Komisija o Zapisniku, koji bi trebali, koji bi trebao biti kompatabilan sa zaključcima, raspravljati na narednoj sjednici, to je 25., već je zakazano, jel' 25. Ukoliko Komisija utvrdi, a ja sam glasao za takvu hronologiju, onda bih zamolio predlagača da promijeni suspenzija i da kaže smjena, jer ukoliko Komisija utvrdi da je gospodin Špirić potpisao zaključke koje nije donijela Komisija onda on treba biti smijenjen. Ali kao član Komisije predlažem da predlagač ili rukovodstvo Parlamenta ostavi izjašnjavanje za već zakazanu sjednicu 26., obzirom da će Komisija biti 25. Dakle, nemojte da nasjednemo na priču ili neka stranačka prepucavanja, a da od toga ima najveću štetu država, odnosno Obavještajna služba, samim tim i OSA. Onda ćemo upasti u veći problem. Bojim se da ulazimo na osjetljiv teren, da otvaramo prostor od kojeg ćemo imati veliku 126 štetu, veliku štetu. Dakle, otvaranje ovih problema, otvoriti probleme treba ukoliko ih ima, a ima, ali treba zatvoriti rad i Komisije, ali ukoliko treba i za javnost zatvoriti, ovaj, rad Parlamenta i o tome ovdje razgovarati. Predlažem predlagaču, dakle ukoliko ima bilo ko, ako imamo dobru namjeru, da sačeka da Komisija utvrdi je li bilo propusta pa da se izjasni. To bi bio ozbiljan pristup. Ukoliko se utvrdi, ponavljam, da je gospodin Špirić zloupotrijebio, dakle, i potpisao zaključke za koje nije glasala Komisija, onda nema dileme, on ne može biti na čelu ove Komisije. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Zastupnik Željko Komšić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Sačekajte sad malo, gospodine Ahnmetoviću Vaša diskusija je otišla malo podaleko, ne možemo sad stati ovdje. Ovo je, što bi rekao narod, baška jedna priča o Nikoli Špiriću, Vi ste ovdje u dva-tri puta, navrata, ponovili da stanje u OSA-i je loše i da predlažete održavanje posebne sjednice zatvorene za javnost po pitanju stanja u OSA-i. Sad ima li to veze sa ovom temom današnjom, mislim dugujete nam jednu vrstu objašnja – šta to Vi kao član te Komisije znate a mi ne znamo? Šta se to dešava u OSA-i? Kakav je to poremećaj da se ovdje sad predlaže održavanje posebne zatvorene sjednice? Nemojte ljudi da prelazimo preko tih stvari tek tako, riječ je o službi sa značajnim i posebnim ovlaštenjima. Šta vi nama sugerišete, kako, šta, o čemu je riječ? Je li riječ o obavještajnom prozoru drugih agencija, je li riječ o odlivu informacija, šta je problem u OSA-i? Jer ovo je sad meni, ovo, izvinite gospodine Špiriću ovo što sad Vaše to mi je manje važno od ove priče koju je gospodin Ahmetović kao član Komisije ispričao. Dajte molim Vas ako znate to inicirajte održavanje posebne sjednice zatvorene, pa da vidimo u čemu je problem sa tako značajnom službom. Vi znate koliko je OSA važna, ne samo na unutrašnjem planu, nego i u međunarodnoj saradnji, pogotovo u borbi protiv terorizma. Nemojte da se igramo sa tim, ili ćemo se praviti da nije ništa bilo i pokriti pepelom i prašinom to stanje. Eto toliko.
Hvala lijepo. Zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se. Ja sam kad sam počeo diskutovati o Poslovniku, ja sam rekao, ovaj, da ne znam ništa o supstantivnom dijelu i da se čak bojim da rasprava ne ode u tom dijelu, a otvorena je za javnost, da se ne kaže nešto, ovaj, što bi otišlo u javnost i eventualno ugrozilo nacionalnu sigurnost Bosne i Hercegovine uključujući na polju, ovaj, terorizma, kako je govorio gospodin Komšić. Ja zato, ovo je neko trebao reći iz rukovodstva, ovaj, Doma prije mene, ali ja apelujem na gospodina Ahmetovića da ne odgovara na neke stvari koje možda zna kao član Komisije, a koje se ne smiju reći na otvorenoj sjednici. Ali mislim, mislim i ja da je iz svega ovoga jasno da neka ovdje politika stoji iza ovoga, da ovo nije ovako jednostavno kako je to Klub SDS-a postavio i da očito postoje problemi u OSA-i. Ali, evo, ja zato apelujem da se onda to, kako je kolega 127 Komšić predložio, da se to uradi na posebnoj zatvorenoj sjednici, da se ta pitanja razmotre, a da se danas ovdje na otvorenom dijelu držimo činjenice da za ovo što je SDS predložio, bez obzira što su im motivi jasni, jednostavno ne postoje poslovničke mogućnosti. Ne bi bilo prvi put, gospodine predsjedavajući, da jednostavno konstatujete, to je Vaše pravo kao predsjedavajućeg, da ne postoje poslovničke mogućnosti da se uopšte glasa o ovoj tački, da se uopće razmatra, a kamo li glasa o ovoj tački i da jednostavno ovo sada skinete sa dnevnog reda i, ovaj, ja podržavam ovo što je kolega Komšić rekao, da se održi posebna zatvrena sjednica da razmotrimo te probleme u OSA-i jer su oni iz svega ovoga, više je evidentno da postoje. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Zastupnik Sadik Ahmetović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa, ne znam, evo kolega Komšić je rekao neke, nekoliko stvari. Moram kazati da smo mi na prethodnoj sjednici na konstataciju nekih članova Obavještajnog odbora kazali da ćemo na narednoj sjednici raspravljati o stanju u Obavještajnoj službi zajedno sa Obavještajnim odborom i menadžmentom, odnosno direktorom i zamjenikom direktora OSA-e. Da li će to iziskivati potrebu i da li procjenjuje Kolegij Doma da je ovo aktuelno i važno i da treba o njemu razgovarati, dakle do Kolegija Doma je da ova pitanja, evo, koja kažem da su pojedini članovi Komisije inicirali takvu jednu vrstu sjednice Komisije na kojoj će prisustvovati predsjedavajući Vijeća ministara, njegova dva zamjenika, Komisija i direktor i njegov zamjenik. Dakle, to je ono što smo mi zaključili prije nekoliko dana na Komisiji, jučer. Ja nisam ništa novo rekao, a mi ovdje zatvaramo sjednicu i potpisujemo se tamo za bezveze nekakve stvari, a ovdje smo počeli pričati o možda najvažnijoj, sigurno najvažnijoj Agenciji i koja je jako važna za ovu zemlju, i ne smijemo upasti u stupicu da zbog dnevne politike glasamo i da napravimo grešku. Dakle, da, ukoliko je pogriješio Špirić treba ga smjeniti. To, zaključak Komisije je da će to ona utvrditi 25. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Ma, znate šta, evo, tokom dana su isplivali neki novi dokazi, medijske izjave, koji potvrđuju koliko smo mi bili u pravu. Naime, danas je gospodin Špirić u svojoj izjavi rekao da je, znači javno je ovo rekao, da je akcija „Ušće“ ozbiljna priča za jednu Obavještajnu službu u kojoj prvi put, koliko ja znam, znači on kaže da zna, jedna država zavela obavještajni rad prema susjednoj zemlji, prema Srbiji. Kada je Obavještajna razmatrala prije tog, i izjašnjavala se o aktu „Ušće“, gospodin Špirić je u svojstvu predsjedavajućeg izašao, znači prije par mjeseci, i rekao – dokument koji smo dobili, dakle, akcija „Ušće“ orginalan je, postoji, zaveden je i da se OSA ponašala u skladu sa zakonom, nije bilo prisluškivanja građana ni u Bosni i Hercegovini, ni izvan Bosne i Hercegovine, a ni funkcionera. Bilo je tu malo spina, malo ovog, malo onog, a ja bih volio da ostanemo na profesionalnosti i podržimo profesionalan rad Obavještajne službe. Dakle, 128 dvije, o istom pitanju, ovaj prvi zaključak je zaista usvojila Komisija, danas druga izjava. To pokazuje da se bojim da tamo zaista ima nekih zlouporeba. Hvala.
Hvala lijepo. Zastupnik Predrag Kožul, diskusija. Izvolite.
Ma, i ja sam se javio i biću vrlo kratak jer je kolega Ahmetović rekao zapravo ono što je bilo nužno ovdje kazati, jer ovdje sjedi pet živih članova te Komisije, uključivo gospodin Špirić. Onda, znamo mi daleko više o ovoj temi od medija, pa nije onda, možda, ni potrebno da na temelju ... navoda formuliramo ovu točku. Poslovničke razloge je kolega Arnaut uobičajeno kvalitetno obrazložio. 25.07. zakazana je sljedeća sjednica ove Komisije. Meni je jako teško govoriti o ovoj temi iz dva razloga. Kao i kolega Ahmetović, na zadnjoj, na zadnjem nastavku sjednice na kojoj su vjerovatno ti suspektni zaključci i bili u igri, nisam bio. To je jedan razlog. Drugi razlog je što kada govorim o ovome stalno stojim na tankoj niti posebnog režima rada te Komisije. Ja zaista predlažem, i mislim da je najbolje, mi na zadnjoj sjednici ove Komisije, to mislim da mogu reći, zapisnik sa prethodne sjednice smo skinuli sa dnevnog reda iz dva razloga, jer je u njemu sadržano pitanje kako, zašto i šta je sa tim zaključcima, i drugi razlog je bio što smo na toj sjednici Komisije imali i ljude izvan Komisije, dakle, razmatrali smo Izvješće Vijeća ministara unutar naše nadležnosti i tu smo točku dnevnog rada stavili u prvi plan. Čini mi se da je daleko najbolje i iz poslovničkih i iz svih drugih razloga da se ovaj posao zaista prepusti Povjerenstvu ovom na njegovoj sljedećoj sjednici, 25.07. Ukoliko Povjerenstvo ne bude u stanju završiti ovaj posao i razriješiti ga, onda ostaju sve dalje poslovničke mogućnosti kako ćemo, ovaj, na jednom i drugom Domu riješiti ovo pitanje.
Hvala lijepo. Mirsad Đonlagić zastupnik, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja moram da budem iskren da sve što više ova rasprava odmiče ja sve manje znam, ovo je jedno izuzetno osjetljivo pitanje. Pri tome ne želim da osporavam legitimno pravo nikome da predloži neku tačku dnevnog reda, ali isto tako mislim da je korektno da za tu tačku dnevnog reda imamo dovoljno elemenata, a ne da se na osnovu simpatije, ili ne znam ni ja, antipatije, opredjeljujemo za neke stvari. Ovo je izuzetno važno pitanje, izuzetno važna tema i ne mislim da trebamo to skinuti s dnevnog reda, da nikad više o ovome ne razgovaramo, ali da bi mogli da prosuđujemo na kvalitetat način moramo imati mnogo, mnogo više detalja. Evo, ne bih ponavljao ono što je rečeno o kom segmentu i o kom važnom pitanju se radi kada je u Bosna i Hercegovina u pitanju. Dakle, tamo u toj Komisiji sjede izuzetno iskusni ljudi, ja ne mogu da vjerujem da oni sebi mogu da dozvole da naprave takve propuste da ukoliko se nešto desilo ne bude i sankcionisano. Da mi tražimo od njih izvještaj, da se taj izvještaj podnese ovom Domu, i to je uredu, ali sad ja mislim da se nisu stekli uslovi da mi možemo da glasamo po ovoj tačci dnevnog reda, bez obzira kako ko šta mislio, da li će dati svoj glas za ili protiv, ali korektno je 129 reći da se nisu stekli uslovi da oko ovoga vodimo raspravu. Pogotovo imajući u vidu činjenicu da je zakazan, da je zakazana Komisija i da ovdje smo čuli diskusije onih koji su članovi te Komisije, koji upravo sugerišu jedan ovakav pristup rješavanju ovoga pitanja oko koga smo se mi, evo, ovdje sad, ne mogu reći neutemeljeno, ali bez kvalitetne rasprave, ne želeći da čitam portale i ne želeći da čitam novine i da o tim stvarima raspravljam na osnovu tih pisanih nekakvih detalja u sredstvima informiranja. Želim da imamo jedan kvalitetan izvještaj te Komisije i onda da na osnovu tog izvještaja raspravimo, ako treba i o eventualnoj krivici predsjedavajućeg i da se sugerišu neke stvari kako bi se one mogle riješiti da se takve stvari više u budućnosti ne dešavaju. Hvala.
Hvala lijepo. Zastupnik Nikola Špirić, diskusija. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Dakle, ja nemam ništa protiv, ustvari dobro bi bilo da Parlament radi u skladu sa Poslovnikom, kao što je uvijek dobro da i Komisija radi u skladu sa Poslovnikom i sa zakonom. Ovo je Zajednička komisija oba doma Parlamentarne skupštine, zna se kako se konstituiše ta Komisija i na koji način se bira predsjedavajući. Ne sporim ja nikog da poslovnički pokreće incijative odgovornosti bilo čije, i danas ne želim samo da dođem u zamku, pošto se radi o izuzetno osjetljivoj oblasti, da pričam o sadržaju stvari o kojim mi razgovaramo na zatvorenim sjednicama. Mislio sam da će danas da izazove pažnju Parlamenta na koji način sa zatvorenih sjednica zaključci dolaze u javnost. Sjednica se, Komisija se još nije izjasnila o zapisniku 15. i 16. sjednice. Odgovorno tvrdim da smo glasali o zaključcima, da je bio omjer 7:5, prvi put u Komisiji, znači, smo jednoglasno donosili zaključke. To govori da postoje izvjesni problemi, izvjesni izazovi. Komisija mora biti ..., ne može OSA kontrolisati rad Komisije, nego Komisija OSA-e radi građana ove zemlje, države. Imam osjećaj da se to želi. Ja nemam nikakvih nesporazuma sa rukovodstvom OSA-e ako neko misli, baš nikakve. Nikad jača podrška nije bila njima od mene čitavo ovo vrijeme, ali nisam poslanik ili član Komisije koji može da upravlja OSA-om. Par kolega je na posljednjoj Komisiji problematizovalo slanje zaključaka. Kako je to moguće, zaključci poslani 8. maja, a da je OSA već postupila po zaključcima u aprilu mjesecu? Jer su ljudi bili na sjednici, osjećali potrebu da dostave dio materijala. Zašto se najednom to problematizuje, komplikuje ne znam. Nemam ništa protiv da Zajednička komisija do kakvog god stava dođe, a imat ćemo 25. sjednicu, jer je to jučer jednoglasno podržano u Komisiji uz prisustvo ... predsjedavajućeg Zvizdića da se održi Zajednička sjednica, dakle Komisije, Izvršnog obavještajnog komiteta kojeg čini predsjedavajući, dva zamjenika i menadžmenta OSA-e. Ne bi je držali, ljudi, da je idealna situacija, pa kad dođemo do zaključaka logično bi bilo da ovaj Parlament na zatvorenoj sjednici razgovara o onome o čemu mi razgovaramo na zatvorenim sjednicama. Pa da je trebalo biti javno, bilo bi javno. Kako je moguće da zaključci su u javnosti? To bi trebalo mi da se pitamo parlamentarci. Pa koji smo mi Parlament koji neće da ojača svoju Komisiju, ne Nikolu Špirića? Dakle, u ovoj zemlji ako se ne budu jačale institucije mi dalje propadamo. Nebitno je hoće li Nikola Špirić biti, pa nemojte misliti da se ja borim zato. Apsolutno ..., ali ja molim da se poštuje Poslovnik i zakon. I uvijek kada je bila ova oblast u pitanju bio sam oprezan da ne bismo ugrozili aktivnosti Službe. Pa, normalno da reagujem kad me napadnu, ne mogu stranački portali 130 reći – Nikola Špirić je poslao neovlaštene zaključke. Volio bih da moje kolege iz Komisije raspravljaju o tome, da sjede ovdje. Zašto ih nema? Nemam ja ništa protiv da o svemu u ovoj zemlji otvoreno razgovaramo, o meritumu neću sjednica, jer su bila tri nastavka, a mi nemamo mogućnosti da imamo stenogram. Problem je pravi zašto zaključci nisu u zapisniku, u jednoj zemlji. Pa kad Američki kongres pozove Trampa, i republikanci i demokrati žele da znaju šta se dešava u zemlji, ili bilo koji parlament u Evropi. Zašto mi to ne želimo? Evo pokupi prašinu Nikola Špirić, nije problem, spreman sam ja na to. Hoće li zemlja biti sretnija? Neće, ne smijemo te stvari stavljati pod tepih. Član Kolegija poslala apelaciju Ustavnom sudu, mnoge stvari padaju rad toga u sudovima i tužilaštvima koje pretvaraju se u politički plijen. Pa ja lagano osjećam te ožiljke osvetničke horde koja hrani sud i tužilaštvo. I ja to nosim, nigdje nisam reko da za mene to nisu institucije, stalno sam im na dohvat ruke. Ako javno ne mogu da nosim sve ono što sam radio u ovoj zemlji 20 godina, ne trebam da se bavim ovim. Ljudi moji, ova zemlja ide u sunovrat na ovakav način. Dakle, žao mi je neću o meditumu, poštujte Poslovnik, ja sam poštovao Poslovnik Komisije i dalje ga poštujem, kad Komisija bude bilo kakav izvještaj imala, ona je dužnda da ga pošalje u oba doma. Ako procijenite da treba zatvorena zajednička sjednica ja ću se odazvati i reći sve što mislim o meritumu, ali čuvajući dignitet OSA-e. Baš bi dobro bilo da se pozabavimo, ..., dok Wikileaks spase dokumenta najjačih službi svijeta, mi izmorimo vozača da je iznio tajni dokument. E, ljudi, dakle, pa se onda pominje Nikola Špirić u toj ulozi, pa nemam ja ništa protiv da se to sve provjeri. Pa ne mislite valjda da sam ja toliki ... ili naivan da bi se mogao poigravati sa ozbiljnim državnim stvarima, da nemam iskustva u tome. Dakle, ja vas molim samo poslovnički, ako Parlament ima pravo na poslovnički da privremeno suspenduje ja vam tvrdim da ulazimo u anarhiju. Ako se ovako budemo odnosili prema Službi, gurnut ćemo je u anarhiju. Nije Služba direktora Službe, niti je Komisija Nikole Špirića, niti ja imam problema s čovjekom, neću taj spin. Sve što ima, to ljudi znaju da kažu na Komisiji, zatvorena sjednica, ja danas čitam stranačke portale u kojima se kaže evo [[poslanik se upozorava na vrijeme]] , a da se Komisija nije izjasnila. Ja vas molim, dakle nemam ništa protiv [[poslanik se upozorava na vrijeme]] da Komisija zauzme stav, da pošalje izvještaj u oba doma Parlamenta, da zatvori sjednicu, da razgovaramo. Naša je zemlja, naš je Komisija, naša je Obavještajna služba. Hvala vam lijepo.
Hvala Vama. Zastupnik Momčilo Novaković, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa, evo, ja moram, kao i kolega Đonlagić, da kažem da kako ovo teče, ja sve manje znam o ovome. Naime, čitavo vrijeme imam osjećaj kao da mi nešto želimo zamagliti u svemu ovome. Sad, ja sam mislio da je pitanje je li potpisan zaključak koji nije usvojen, to sam ja shvatio kao problem, a sad shvatam da je problem ko je kome nadležan, OSA Komisiji ili Komisija OSA-i. To apsolutno nema nikakve veze, bar po mom nekom prvom mišljenju, možda ja sam u zabludi ali očito je onda da mi ovdje nemamo sve informacije. Dakle, za mene je važno pitanje je li ovo o čemu je kolega, ovaj, Ahmetović govorio, je li potpisan zaključak koji nije donešen. To je ključ toga svega, kad se radi o incijativi, ja govorim o incijativi, ja ne znam šta se dešavalo na sjednicama, ni ne treba da znam jer nisam član te Komisije. Sad je važnije pitanje zašto je zaključak dospio u javnost, nego je li on donešen ili nije. Pa, ljudi, vi ste ga u javnost proturili, vi koji sjedite tamo kao Komisija, nisam ga ja mogo proturiti, ja nemam pojma šta vi radite tamo. 131 Znači, neko od vas je to procurio u javnost, to vi raščistite između sebe, a nemojte kritikovati nas koji se pitamo kako je to, kako, ovaj, je li to tačno ili nije tačno. Mislim, nije korektno. Dakle, pridružujem se svima onima koji misle da je tema sazrela za jednu ozbiljnu raspravu na ovom Domu. Ne ovo, ova incijativa, nego tema o odnosima koji su sada ovdje pominjani i između OSA-e i Komisije, i unutar OSA-e, i unutar Komisije, itd., na jednoj zatvorenoj sjednici da otvorimo sva ova pitanja. Nije ovo ... o ovom raspravljati, jeste ..., [[poslanik se upozorava na vrijeme]] ali u jednoj ozbiljnoj raspravi ljudi, da ovo skinemo s dnevnog reda jer će nas, bojim se, ovo pratiti do kraja mandata.
Hvala lijepo. Zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se. Kolega Novaković je rekao da je jedina tema ovdje je li potpisan zaključak koji nije usvojen. Nije, jedina tema je ovdje ovo kako ste je vi napisali – Predstavnički dom privremeno suspendira poslanika Nikolu Špirića. To je jedina tema koja je pred nama, ako ćete ... I ja vam opet kažem, mašite koliko hoćete, da, ovaj, ne postoje poslovnički uslovi da se to razmatra, a kamo li o tome glasa. I ja opet kažem, mene čudi da predsjedavajući pušta raspravu o ovome i ono, sad zaista podcrtavam i, ako mi dozvolite, upozoravam, predaleko je otišlo, neko od ovih članova Komisije će reći nešto što nije za javnost i postojat će onda odgovornost, ali postojat će odgovornost i Kolegija ako nešto što ne smije izaći ode u javnost. E sad da se vratim na ovo što je kolega Novaković rekao, da je tema je li potpisan zaključak koji nije usvojen. Ako bi o tome ovdje odlučivali, na otvorenoj sjednici, da bi to znali mi bi prvo trebali znati sadržaj zaključka, šta je to diskutirano, šta je, za šta su ljudi glasali i onda bi trebali dobiti na uvid tekst, odnosno taj dokument koji je, kako kažete, potpisan. A da bi to sve saznali i dobili na uvid mi bi trebali zatvoriti ovu salu. Prema tome, to samo od sebe dokazuje da niste u pravu kada kažete da je to tema, dakle to ne može po definiciji biti tema jer je ovo otvorena sjednica. Prema tome, da se vratimo na ono što je tema, tema je ono što je Klub SDS-a napisao, Predstavnički dom privremeno suspendira poslanika Špirića sa mjesta predsjedavajućeg Zajedničke komisije. I ja se vraćam opet na osnove ovoga, ne znam kako vam dosad nisu jasne, ne može Predstavnčki dom suspendirati nikoga iz Zajedničke komisije, ne može Predstavnički dom poduzet konačni potez po pitanju bilo koje zajedničke komisije. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Zastupnik Nikola Lovrinović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, i ja se pridružujem onim koji sve manje znaju kako ovo ide dalje, ali imam jedan prijedlog. Dakle, ja predlažem da ne završimo raspravu, da današnju točku 22. stavimo kao prvu 26., i da i ova točka se nastavi raspravljati, ako trebadnemo se o nečemu izjašnjati, a imat ćemo i 132 ovu sjednicu 25., tako da danas, evo da i ovoj zadnjoj, koju treba također zatvoriti, ne radimo danas nego da 26., kao što smo danas uradili, na početku idemo i sa ovim i sa onim što smo ovdje ja i kolege pristali da se rasprava ne završi, i da to sve ostavimo za 26., a imat ćemo i sjednicu Povjerenstva 25. i to je jedino rješenje koje je možda ovog trenutka prihvatljivo, jer stvarno, kako ćemo se odlučivati, o čemu?
Hvala lijepo. Zastupnik Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zaista ukazujem na to, molim Vas da se konačno onda očitujete o mojoj intervenciji poslovničkoj. Ne može Predstavnički dom danas ili 26. donositi odluku o suspenziji člana rukovodstva bilo koje zajedničke komisije. Ne postoje uslovi za raspravu, a pogotovo ne za glasanje, prema tome ne možemo ovako koncipiranu tačku dnevnog reda prebaciti za 26.. A samo da ispravim kolegu Lovrinovića, to nije iduća sjednica, iduća sjednica po Poslovniku će se biti obavezna sazvati za tri dana. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Ispravka krivog navoda, zastupnik Momčilo Novaković. Izvolite.
Pa, ja ne znam, nisam čuo da je kolega Lovrinović rekao da ćemo donijeti odluku 26., da ćemo završiti sa ovom tačkom dnevnog reda na način kako završimo. Dakle, imat ćemo stav Komisije, vidjet ćemo šta je Komisija zaključila, vidjet ćemo je li ovo tačno, nije tačno. Niko ne govori o donošenju odluke 26., nego o odlagaju izjašnjavanja upravo o ovoj odluci do 26. Šta je sad problem poslovnički, je li i to problem sad? Ja mislim da je ovo racionalno i pragmatično rješenje kao i onaj prvi dio, i pridružujem se ovom prijedlogu da završimo sjednicu na način da te dvije tačke dnevnog reda, znači ovu 22. i ovu ostavimo za narednu. Mislim da je to korektan prijedlog.
Hvala lijepo. Uvažena zamjenica predsjedavajućeg, gospođa Borjana Krišto. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo, o prijedlogu ove točke za suspenziju predsjedavajućeg Povjerenstva za obavještajnu sigurnosnu službu ja ću prići na način kako bi to trebalo, kako je predložena ovdje. Uvažavajući sve ovo, zapravo, što sam čula, jer je već nekoliko puta ukazano da sa aspekta Poslovnika mislim da nemamo nikakvo utemeljenje da o ovim stvarima raspravljamo na ovakav način, bez materijala, bez nekih razloga, bez, da raspravljamo govorim o tome, a pogotovo da donosimo 133 odluku kada je u pitanju smjena predsjedavajućeg Povjerenstva da se to radi, i izbor i smjena u okviru Povjerenstva zajedničkog. Naravno, to se radi i kad su u pitanju stalna povjerenstva i jednog ili drugog Doma. Ovdje se puno toga čulo i ja neću, ovaj, spominjati nešto što sam ja upravo, kad je kolega rekao, doživljela i doživljavam ovih dana, o tome ću prešutjeti, jer svako i od vas i od nas odgovara po Zakonu o zaštiti osobnih podataka za stvari o kojima priča. Znači, u ovom slučaju moj bi prijedlog bio, ukoliko želimo biti ono što se pozivamo, i poslovnički i zakonski, da vratimo stvari u Povjerenstvo. U ovom trenutku mislim da mi nemamo nikakvog razloga, niti argumenta, niti bilo kakve činjenica da raspravljamo na ovaj ili onaj način, pogotovo o stvarima koje se tiču rada Obavještajno-sigurnosne službe i Povjerenstva. Tako da molila bih Dom i, evo, moj bi prijedlog bio da se o ovoj točci ni na kakav način niti ne izjašnjavamo ili u slučaju da se insistira na nekakvom izjašnjavanju, da se to ne prihvati, jer uistinu mislim onda radimo kontra onoga, evo, što se cijeli dan, na neki način, ovdje uvjeravamo jedni druge kako smo za nekakav sustav, kako smo za državu, kako smo za Bosnu i Hercegovinu, kako smo za zakon, Ustav, Poslovnik, itd., itd. Hvala ljepa.
Hvala Vama. Ja zaključujući raspravu, zaključujući raspravu samo s ovog mjesta kao predsjedavajući, dakle ne javljam se za diskusiju, a dužan sam, pošto sam odgovoran za poštivanje, prvi među odgovorima za poštivanje Poslonika, zakona, Ustava sam dužan, dakle, da kažem da vodim računa, naravno, o svakom od detalja i nema potrebe mene nešto previše upozoravati, to je moja odgovornost. Dakle, odgovornost je svakog zastupnika po Zakonu o zaštiti tajnih podataka kada je materijal ovakav kakav jeste, nije označen onako kako treba da bude označen, šta govori, šta priča u ovoj sali. Dakle, ja ne trebam nikog posebno da upozoravam, a na glasanje neće biti stavljeno ništa što nije ustavna, zakonska ili poslovnička obaveza ili nadležnost ovog Doma. Dakle, ja sam to pokazao do sada već nekoliko puta, tako da sačekajte pa ćete da čujete kako će se stvari dalje, dalje odvijati. Prelazimo na tačku 18. dnevnog reda, Ad. 18. Izvještaj o utvrđivanju prijedloga kandidata za imenovanje jednog člana Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine iz srpskog naroda, materijal Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje policijske strukture Bosne i Hercegvoine iz srpskog naroda, broj: 01,02-34-1-1590/17, od 30.06.2017. Privremena zajednička komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za imenovanje jednog člana Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine, molim vas malo pažnje, iz srpskog naroda je 09.06.2017. godine dostavila u proceduru Izvještaj o utvrđivanju prijedloga kandidata za imenovanje jednog člana Nezavisnog odbora. Predloženi kandidat za člana Nezavisnog odbora je Vladimir Jurišić sa osvojenih 91,66 bodova. Materijal ste dobili. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. 134 Prelazimo na tačku 19. dnevnog reda, Ad. 19. Razmatranje ostavke Mirze Milišića na mjesto člana Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije BiH, broj: 01,02-29-1556/17, od 23.06.2017 i Prijedlog odluke o razrješenju dužnosti člana Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije BiH, akt broj: 01,02-29-1556/17, od 03.07.2017.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Upravo smo dobili prijedloge zaključaka od Kluba SDS-a. Član 82. stav (1) Poslovnika o sadržaju i suštini akta, o sadržaju i suštini akta iz svake tačke dnevnog reda raspravlja se prije donošenja odluke o njemu. Već je sada zakazano glasanje, nismo raspravljali o sadržaju i suštini akta kojeg je gospođa Pandurević upravo podijelila, dakle nema poslovničkih uslova ni da se o ovome glasa. Ja vas molim da dosljedno primijenite Poslovnik. O sadržaju i suštini akta raspravlja se prije donošenja odluke o njemu, ...
Hvala Vam.
ne možemo glasati ni o ovim zaključcima.
Hvala Vam gospodine Arnaut. Dakle, ja sam rekao da sve što nije u skladu sa Poslovnikom neće biti stavljeno na dnevni red, sve što je u skladu sa Poslovnikom biće stavljeno na dnevni red. Dobili smo prijedlog zaključka povodom tačke dnevnog reda o kojoj smo raspravljali i o tome ćemo glasati danas na sjednici Predstavničkog doma. Pripremite se za glasanje o tačkama dnevnog reda. Glasamo, tačka 1. – Usvajanje Zapisnika 47. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Glasamo o usvajanju Zapisnika. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 136 Duhoviti ste naveče u pola jedanaest, to je, nemam, moram da priznam. 29 za, nema protiv, nema suzdržanih, dovoljne entitetska većina. Usvojili smo Zapisnik. Idemo na 3. tačku dnevnog reda – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-770/17, od 20.03.2017. godine (drugo čitanje). Je li ovo drugo ili je prvo čitanje?
/nije uključen mikrofon/
Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 18 glasova za, bez glasova protiv, 13 suzdržanih. Nema entitetske većine iz entiteta Republika Srpska.
Naknadno.
Naknadno usaglašavanje. Idemo na tačku 4. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o administrativnim taksama – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 1185/17, od 09.05. i 12.06.2017. godine (prvo čitanje). Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 10 za, 18 protiv, 3 suzdržana, nema opće većine. Zakon nije usvojen u prvom čitanju. Idemo na tačku 5. – Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini – predlagač: poslanik Momčilo Novaković, zakon broj: 01-02-1-1374/17, od 30.05.2017. godine. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 25 glasova za, nema protiv, 6 suzdržanih, dovoljna entitetska većina. Zakon je usvojen u prvom čitanju. Idemo na tačku 6. – Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanica Maja Gasal-Vražalica, broj: 01- 02-1-1377/17, od 31.05.2017. godine (prvo čitanje). 137 Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 28 za, nema protiv, 3 suzdržana, dovoljna entitetska većina. Zakon je usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na tačku 7. – Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanica Maja Gasal-Vražalica, broj: 01-02-1-1378/17, od 31.05.2017. godine (prvo čitanje). Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 28 za, nema protiv, 3 suzdržana, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili Zakon iz tačke 7. dnevnog reda. Tačka 9. je – Informacija o stanju pravosuđa u Bosni i Hercegovini, s posebnim osvrtom na borbu protiv organiziranog kriminala i korupcije, materijal Ministarstva pravde BiH, broj: 01-50-19-1344/17, od 25.05.2017. godine. Glasamo o usvajanju zaključaka Kolegija u proširenom sastavu, to smo tako predložili. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 28 za, 6 protiv, 3 suzdržana, dovoljna entitetska većina. Usvojili smo, dakle, ove zaključke. Glasamo o primanju k znanju Informacije. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 24 za, 11 protiv, 2 suzdržana, dovoljna entitetska većina. Primili smo k znanju ovu Informaciju iz tačke 9. Idemo na tačku 10. – Informacija o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31.12.2016. godine, materijal Vijeća ministara BiH, broj: 01,02-16-1-1382/17, od 31.05.2017. godine. Glasamo o primanju k znanju Informacije. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 24 za, nema protiv, 7 suzdržanih, dovoljna entitetska većina. Primili smo k znanju i ovu Informaciju iz tačke 10. dnevnog reda. Idemo na tačku 11. – Informacija o radu Tužilaštva BiH za 2016. godinu, broj: 01-09- 1421/17, od 06.06.2017.godine. Glasamo o primanju k znanju Informacije. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 20 za, 7 protiv, 10 suzdržanih, nema dovoljne entiteske većine iz entiteta Republika Srpska. 138
Može odmah.
Može odmah u drugi krug. Pripremite se za drugi krug. Glasamo u drugom krugu o Informaciji o radu Tužilaštva. 20 glasova za, 9 protiv, 8 suzdržanih, manje od 2/3 protiv iz entiteta Republika Srpska. Konstatujem da smo primili k znanju ovu Informaciju. Idemo na tačku 12. – Informacija o realizaciji ranijih inicijativa i odluka Zajedničke komisije za administrativne poslove o osiguranju jednakih prava za rad svakog poslanika i poslaničkog kluba u PSBiH – predlagač tačke: poslanik Sadik Ahmetović, broj: 01-50-1- 1621/17, od 05.07.2017. godine. Glasamo o usvajanju Prijedloga zaključka poslanika Nezavisnog bloka. Treba li da vam čitam tekst Zaključka?
Ne treba.
Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 25 za, 3 protiv, 9 uzdržanih, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili ovaj Zaključak. Idemo na tačku 13. – Program razvoja sistema zaštite i spašavanja na nivou institucija i organa Bosne i Hercegovine, materijal Ministarstva sigurnosti BiH, broj: 01- 04-1049/17, od 29.05.2017. godine. Glasamo o usvajanju Odluke o usvajanju Programa razvoja zaštite i spašavanja na nivou institucija i organa Bosne i Hercegovine. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 31 glas za, 6 protiv, bez suzdržanih, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili Odluku o usvajanju Programa razvoja zaštite i spašavanja na nivou institucija i organa Bosne i Hercegovine. Prelazimo na tačku 14. dnevnog reda – Razmatranje poslaničke inicijative Denisa Bećirovića, podnesene 10.05.2017. godine, koja glasi: „Zadužuje se Vijeće ministara BiH da, najkasnije u roku od šest mjeseci od dana usvajanja ove inicijative u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, sačini i u parlamentarnu proceduru dostavi Strategiju nacionalne sigurnosti Bosne i Hercegovine“, broj: 01-50-1-1206/17. Glasamo o usvajanju inicijative. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 22 glasa za, 15 protiv, nema suzdržanih. 139 Nedovoljna entitetska većina iz entiteta Republika Srpska. Drugi krug?
Može odmah.
Drugi krug, idemo u drugi krug odmah. Pripremite se za glasanje u drugom krugu. 22 glasa za, 15 protiv, nema suzdržanih. Iz entiteta Republika Srpska više od 2/3 protiv, tako da ova inicijativa nije usvojena. Idemo na tačku 15. dnevnog reda – Razmatranje poslaničke inicijative Kluba poslanika Nezavisni blok, podnesene 31.05.2017. godine, koja glasi: „Predlažemo da se u dnevni red prve naredne sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, a najkasnije u roku od 30 dana, uvrsti tačka pod nazivom: Izvještaj o radu Vijeća ministara BiH za 2016. godinu i realizacija programa rada Vijeća ministara BiH za period januar – maj 2017. godine“, broj: 01-50-1-1386/17. Glasamo o usvajanju inicijative. Pripremite se za glasanje, nek se isključi iz rasprave ko se je prijavio za raspravu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema rasprave više, isključite se pa nemojte ni griješiti, ne možemo glasati. Pripremite se za glasanje. 14 glasova za, 14 glasova protiv, 3 suzdržana. Dakle, nema opće većine, ova inicijativa nije usvojena. Prelazimo na tačku 16. dnevnog reda – Razmatranje poslaničke inicijative Hanke Vajzović, podnesene 13.06.2017. godine, koja glasi: „Zadužuje se Vijeće ministara BiH da pripremi i najkasnije do naredne sjednice Predstavničkog doma (zakazane za 05.07.), ovo je sad viška, svim poslanicima dostavi cjelovit i detaljan izvještaj o: 1. aktivnostima u vezi s izgradnjom Pelješkog mosta i 2. dešavanjim u vezi s izgradnjom mosta na Savi kod Svilaja.“, broj: 01-50-1- 1474/17. Glasamo o usvajanju Prijedloga zaključaka poslanika Šemsudina Mehmedovića. Ovdje je bilo zahtjeva da se glasa pojedinačno. Da li se slaže zastupnik? Dakle, pripremite se da glasamo o Zaključku 1. gospodina Mehmedovića. Pripremite se za glasanje. 26 za, nema protiv, 5 suzdržanih, dovoljna entitetska većina. Usvojili smo Zaključak 1. 140 Glasamo o Zaključku 2. Pripremite se za glasanje. 21 za, 3 protiv, 7 uzdržanih, dovoljne entitetske većine. Usvojen je i Zaključak 2. Zaključak 3. Pripremite se za glasanje. 23 za, 3 protiv, 5 suzdržanih, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili i Zaključak broj 3. Glasamo sada o Zaključku broj 4. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 26 glasova za, bez protiv, 5 suzdržanih, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili i Zaključak broj 4. Trebamo li sada glasati o inicijativi gospođe Vajzović, to mi nema? Dakle, sada glasamo o inicijativi gospođe Vajzović s tim što ne piše za sjednicu koja je danas, nego za sjednicu, narednu sjednicu će pisati tako. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 28 za, 3 protiv, nema suzdržanih, dovoljna entitetska većina. Prihvatili smo i inicijativu gospođe Vajzović, koja glasi onako kako glasi, sa ispravkom nije 05.07.2017., nego naredna sjednica, kako piše tamo. Idemo na tačku 17. – Prijedlog zaključka poslanika iz Kluba SDS: „Predstavnički dom privremeno suspendira poslanika Nikolu Špirića s mjesta predsjedavajućeg Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH do izjašnjenja Komisije o medijskim navodima da je počinio falsificiranje zaključaka Komisije“, broj: 01-50-1-1619/17, od 05.07.2017. godine. Dakle, ovaj, uz ovu tačku dnevnog reda koja ovako stiže, dobili smo Prijedlog zaključka o kojem ćemo glasati. Dakle, Prijedlog zaključka za ovu tačku dnevnog reda: 1. Predstavnički dom poziva, dakle o tome sada glasamo, Predstavnički dom poziva Zajedničku komisiju za nadzor nad radom Obavještajno-bezbjednosne agencije BiH da privremeno suspenduje poslanika Nikolu Špirića s mjesta predsjedavajućeg Zajedničke komisije po hitnoj, do hitnog izjašnjenja Komisije o medijskim navodima da je počinio falsifikovanje zaključaka Komisije. 3. Predstavnički dom zahtijeva od Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno-bezbjednosne agencije BiH da Domu dostavi informaciju o tome da li je predsjedavajući Komisije uputio OBA zaključke koje Komisija nije usvojila. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 21 za, 13 protiv, 3 suzdržana, dovoljna entitetska većina. Usvojili smo ova dva zaključka, koja sam pročitao i koja ste dobili u pisanoj formi povodom ove tačke dnevnog reda. 141 Prelazimo na tačku 18. – Izvještaj o utvrđivanju prijedloga kandidata za imenovanje jednog člana Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine iz srpskog naroda, materijal Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za imenovanje jednog člana Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine iz srpskog naroda, broj: 01,02-34-1-1590/17, od 30.06.2017. godine. Glasamo o imenovanju Vladimira Jurišića za člana Nezavisnog odbora. Pripremite se za glasanje. 14 za, 14 protiv, 4 suzdržana. Dakle, ovdje nema većine i nismo izvršili ovo imenovanje. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Na zahtjev Kluba SDA, molim vas, na zahtjev Kluba SDA ponovo glasamo. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 17 za, 14 protiv, nema suzdržanih. Nedovoljna entitetska većina iz entiteta Republika Srpska.
Odmah.
Odmah usaglašavanje. Pripremite se za glasanje, odmah idemo u drugi krug glasanja. Pripremite se za glasanje. Molim vas malo pažnje, molim vas malo pažnje, koncentracije. 17 glasova za, 14 protiv, nema suzdržanih. ____________(?) Ponovite glasanje. Molim vas, na zahtjev Kluba SNSD-a ponavljamo drugi krug glasanja. Pripremite se za ponovljeno glasanje u drugom krugu. Dakle, 17, molim vas, 17 glasova za, 16 protiv, 1 suzdržan. Nema 2/3 protiv iz entiteta Republika Srpska, ni iz Federacije, tako da ja konstatujem da smo donijeli Olduku o imenovanju Vladimira Jurišića za člana Nezavisnog odbora. Idemo na tačku 19. – Razmatranje ostavke Mirze Milišića na mjesto člana Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije BiH, broj: 01,02-29-1556/17, od 23.06.2017. godine i Prijedlog odluke o razrješenju dužnosti člana Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije BiH, akt broj: 01,02-29-1556/17, od 03.07.2017. godine. Pripremite se za glasanje. 143 Glasajte sad. 17 za, 5 protiv. Nedovoljna entitetska većina iz entiteta Republika Srpska oko razrješenja. Hoćemo u drugi krug?
Može, u drugi krug.
Hajde.
Idemo, dakle, u drugi krug glasanja. Pripremite se za glasanje. [[zajednička diskusija]] Molim zastupnike za malo pažnje da završimo sjednicu, molim vas. 15 za, 9 protiv, 7 suzdržanih, nema 2/3 protiv ni iz jednog entiteta. Konstatujem da smo donijeli Odluku o razrješenju Mirze Milišića dužnosti člana Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije. Idemo na tačku 20. – Informacija o zaštiti imovine vlasnika stare devizne štednje položene u slovenskim i srbijanskim bankama, a sve u skladu s presudom Evropskog suda u Strasbourgu u predmetu 60642/09 Ališić i drugi – predlagači tačke: poslanici Maja Gasal-Vražalica i Denis Bećirović, materijal broj: 01-50-1-1497/17, od 14.06.2017. godine. Glasamo o usvajanju zaključaka Maje Gasal-Vražalica, koje ste dobili, jedan, dva, tri, četiri, pet zaključaka, glasamo u paketu. Je li tako gospođo Vražalica? Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 28 glasova za, nema protiv, 3 suzržana, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili svih pet ovih zaključaka u paketu. Sada glasamo o primanju k znanju Informacije o kojoj smo raspravljali. Pripremite se za glasanje. 28 za, nema protiv, 3 suzdržana, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo primili k znanju ovu Informaciju. Tačka 21. – Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Poljske o vojnoj saradnji, materijal broj: 01,02-05- 2-1431/17, od 07.06.2017. godine. Glasamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma. Pripremite se za glasanje. 144 Glasajte sad. Dakle, 30 glasova za, bez protiv i 1 suzdržan, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo dali saglasnost za ratifikaciju pod tačkom 21. Sada idemo na tačku 22. – Potvrđivanje odluka Predsjedništa BiH (akt Ministarstva odbrane BiH, broj: P-POV-07-03-10-9-47/17, od 21.06.2017. godine i materijal Predsjedništva BiH, broj: 17-50-1-1948-6/17, od 06.06.2017. godine: 1) Razmatranje Odluke Predsjedništva BiH, broj: 01-50-1-1948/17, od 26.05.2017. godine. 2) Razmatranje Odluke Predsjedništva BiH, broj: 01-50-1-1948-3/17, od 26.05.2017. godine. Glasamo sada o potvrđivanju Odluke broj: 01-50-1-1948/17. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 30 glasova za, nema protiv, 1 suzdržan, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili ovu Odluku, zapravo potvrdili tu Odluku Predsjedništva. A sada glasamo o potvrđivanju Odluke broj: 01-50-1-1948-3/17. Pripremite se za glasanje. 29 glasova za, nema glasova protiv, 2 suzdržana glasa, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo potvrdili i ovu Odluku. Poštovane koleginice i kolege, ja vas molim da ostanete još dva minuta ovdje u sali, želim da vam dam, dakle, dva obavještenja. Osim, dakle, obavještenja da zaključujem rad 49. sjednice Predstavničkog doma i napomene da je naredna sjednica Doma zakazana za 26. juli 2017. godine i da vam se zahvalim na saradnji, želim da vas obavjestim da je Kolegij Predstavničkog doma danas tokom ove sjednice primio zahtjev određenog broja, dovoljnog broja zastupnika, za sazivanjem, u skladu sa članom 68. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, hitne sjednice Predstavničkog doma na kojoj će se raspravljati o radu Vijeća ministara. Dakle, dovoljan broj u skladu sa Poslovnikom. Poslovnik Predstavničkog doma u članu 68. kaže – da izuzetno od odredbe člana 67. ovog Poslovnika iz opravdanih razloga i na zahtjev najmanje pet poslanika, dakle ima više od pet, ili na zahtjev većine članova Kolegija Doma, predsjedavajući Doma sazvaće sjednicu Doma u roku od tri dana od dana prijema pomenutog zahtjeva, u tom slučaju dnevni red sjednice može biti predložen na početku njenog održavanja, a materijali podjeljeni na samoj sjednici. Nakon prijema ovog mateijala Kolegij Predstavničkog doma je održao sjednicu i ocijenio da ne postoje opravdani razlozi za sazivanje ove sjednice i ja obavještavam podnosioce incijative i cijeli Dom da ova incijativa neće biti usvojena i da neće biti sazvana ova hitna sjednica po osnovu ove incijative zato što ne postoje opravdani razlozi, jer smo danas na sjednici Doma donijeli odluku da Izvještaj o radu Vijeća ministara za prošlu godinu raspravimo na idućoj sjednici 26.05.(?), nakon što komisije uz prisustvo ministara odluče o Izvještaju o radu Vijeća ministara i na sjednici na kojoj će biti prisutan i predsjedavajući i svi članovi Vijeća ministara. Ovo je naše, moje obavještenje kao predsjedavajućeg, dobićete, naravno, i pisani odgovor u skladu s ovim što sam ja izgovorio u stenogram. Hvala vam, živi i zdravi bili. Vidimo se 26.05.(?) Sjednica završena u 23:00 sati.