Austatud Riigikogu! Tere päevast, austatud ministrid! Alustame 4. detsembri infotundi. Teeme kõigepealt kohaloleku kontrolli! Kohalolijaks on registreerunud 29 Riigikogu liiget, puudub 72. Tänases infotunnis osalevad peaminister Andrus Ansip, põllumajandusminister Helir-Valdor Seeder ja rahandusminister Jürgen Ligi.
Esimese küsimuse on esitanud Valeri Korb peaminister Andrus Ansipile ja teema on kiirabireform. Palun, Valeri Korb!
Aitäh! Lugupeetud härra peaminister! Käesoleval ajal kehtiva sotsiaalministri käskkirjaga 2007. aastast rahastatakse riigieelarvest vähemalt 90 kiirabibrigaadi, millest kuus on reanimobiilibrigaadid ning 84 õe- ja arstibrigaadid. Terviseameti peadirektori käskkirjaga veebruarist 2013 määrati kiirabibrigaadide arv, mis hakkavad tegutsema 1. jaanuarist 2014. Käskkirjas on kiirabibrigaadide arv kokku 117, st pluss 27. Kui suure arvu kiirabibrigaadide rahastamine on tagatud järgmise aasta riigieelarvest ja kuidas tagatakse arstibrigaadide finantseerimine?
Järgmisel aastal suureneb kiirabibrigaadide rahastamine käesoleva aasta tasemega võrreldes suurusjärgus 5% ja see maht saab olema suurusjärgus 7 miljonit eurot. Te väitsite, et kiirabibrigaadide arv järgmisel aastal kasvab. See on tõesti nii. Jutud sellest, et järgmisel aastal võib kiirabibrigaadide arv kahaneda, ei vasta kindlasti tõele. Kiirabibrigaade saab olema rohkem. Kui neid praegu on 90, siis reformi tulemusena peaks neid olema 117.
Aitäh! Palun, Valeri Korb, esimene täpsustav küsimus!
Aitäh vastuse eest, lugupeetud härra peaminister! Suur segadus kiirabiteenuse osutamisel on Virumaal, mis on jagatud kaheks teeninduspiirkonnaks, Harju-Viru ja Virumaa piirkonnaks. Terviseamet on mõlemas piirkonnas teinud halduslepingu sõlmimise ettepaneku AS-ile Karell Kiirabi. Seni nendes piirkondades kiirabiteenuseid osutanud Rakvere Haigla AS ja SA Ida-Virumaa Kiirabi on otsustanud Terviseameti tehtud ettepanekud kohtus vaidlustada. Mu küsimus ongi, kas Terviseamet kavatseb sõlmida Harju-Viru ja Virumaa piirkonnas kiirabiteenuste osutamiseks halduslepingu AS-iga Karell Kiirabi, kellel puuduvad nõuetele vastavad tehnilised vahendid ja nõutavad töötajad.
Ma pean tunnistama, et see küsimus on peaministri tarvis küll liiga spetsiifiline. Ma tean, et ka Ida-Virumaal on kuulutatud välja hange kiirabiteenuse osutaja leidmiseks. Ma tean ka seda, et esimene hange ei õnnestunud, usaldusväärset kiirabiteenuse osutajat ei leitud. Teine hange on õnnestunud, kuid see hankes osalenu, kes ei osutunud võitjaks, on hanke tulemused vaidlustanud. Missugune on vaidlustuse seis praegu, on mulle teadmata. Ilmselt on see kohtu kommenteerida, mitte peaministri kommenteerida.
Aitäh! Palun, Valeri Korb, teine täpsustav küsimus!
Aitäh, härra peaminister, vastuse eest! Kolmas küsimus ongi seotud just nende konkursside läbiviimisega. Halduslepingute sõlmimiseks viidi 2013. aastal läbi kiirabiteenuse osutamise konkursid kümnes piirkonnas. Esimene konkurss ei andnud kolmes piirkonnas tulemust ja kolmes piirkonnas on konkursi läbiviimine tekitanud kohtuvaidluse. See, et kümnest piirkonnast viies on konkursi läbiviimisel tekkinud probleemid, iseloomustab konkursi ettevalmistamise ja läbiviimise kvaliteeti. Terviseameti edastatud teave konkursi tulemuste kohta ei anna selgust, mille poolest olid valitud pakkujad teistest paremad, halduslepingute sõlmimise konkurss ei ole läbipaistev ega kontrollitav. Minu küsimus ongi seotud sellega, kas valitsus kavatseb korraldada kiirabiteenuse konkursi üle järelevalvet või ei?
Aitäh! Selliste konkursside korraldamiseks on ette nähtud kindlad protseduurireeglid. Kui mõne osapoole meelest ei ole kõiki protseduurireegleid järgitud, siis on ette nähtud ka väga selge vaidlustamise kord. Ida-Virumaa juhtumi puhul, nagu ma aru saan, ongi hange praegu vaidlustatud. Ma olen päris veendunud, et lõppkokkuvõttes langetab kohus otsuse ja kiirabiteenuse osutaja Ida-Virumaale leitakse. Valitsus ei korralda hanget, valitsus pole ka see, kes peaks tegema järelevalvemenetlust. Kui probleem, millele teie praegu osutate, tuginedes põhiliselt ühe maakonna näitele, on üldisem ja üldistatav, siis ma ei välista, et peaks sekkuma ka valitsus või Riigikogu. Mulle teadaoleva põhjal praegu sellise juhtumiga tegemist ei ole. Tegemist on ühe vaidlustajaga, kes on hankel osalenud, kuid kes pole hanget võitnud.
Aitäh! Nüüd kaks kohapeal registreeritud küsimust. Palun, Marika Tuus-Laul!
Aitäh! Austatud härra peaminister! Tõepoolest, kiirabibrigaade luuakse juurde ja neid saab olema saja ringis, aga vaid 15 neist on arstibrigaadid. Nii et kogu see juurdetulek on meditsiiniõdede baasil. Meditsiiniõed ise ütlevad ka, et nendele ei meeldi täita arsti ülesandeid. Samuti teame, et arstidel on tunnimaksumus tunduvalt kallim, 8 eurot, õdedel on 4,5 eurot. Kas te ei arva, et sellega seoses meie arstiabi kvaliteet halveneb? Me teame, et koondatavaid arste ei panda tööle näiteks erakorralise meditsiini osakonda, kuigi võiks ju panna, nad koondatakse ja siis lähevad nad loomulikult välismaale. Aga põhiline on just kvaliteet.
Ma ei ole väga hea kiirabi spetsialist, aga mulle teadaolevalt praegu, enne reformi on meil 16 arstibrigaadi, pärast reformi või reformi käigus peaks neid olema 15. Niisiis mingit olulist muutust arstibrigaadide arvus Eestis ei tule. Ka koondamisest ei saa rääkida mitmuses. Kui 16 arstibrigaadist jääb järele 15, siis see ei ole mingisugune ulatuslik arstibrigaadide vähendamine. Jah, ulatuslik on õebrigaadide arvu suurendamine, aga see on üldine. Kiirabibrigaadide arvu suurendatakse ja see suurendamine on tingitud eelkõige sellest, et inimelude päästmisel on kõige olulisem kiirus. On leitud, et praegune struktuur, kus on – ütlen jälle mälu järgi – 54 piirkonda, milles kiirabibrigaadid tegutsevad, on liiga killustav. Reformi järel saab olema kümme piirkonda, aga kümnes piirkonnas saab tegutsema rohkem kiirabibrigaade, st kiirabiteenuse osutamine muutub efektiivsemaks, kiiremaks ja lõppkokkuvõttes peaksid patsiendid seeläbi võitma.
Aitäh! Palun, Heimar Lenk!
Aitäh! Lugupeetud peaminister! Ma ei ole teie arvamusega nõus, et patsiendid võidavad. Minu meelest on see kiirabireform üksjagu läbi kukkunud. Kui te ütlesite Valeri Korbile, et need probleemid on ainult Kohtla-Järve kandis, siis ma toon teile näiteks Lõuna-Eesti ja küsin teie käest, kas tasub selliseid konkursse korraldada, mille tulemusena Tõrva hakkab teenindama Räpinat, Pärnu Rannapungerjat ja umbes niimoodi edasi. Milleks me sõiduvahemaid niimoodi pikendame? Seesama Põlva võiks teenindada Põlvat ja Valga Valgat. Mulle tundub, et see reform on üksjagu, vähemalt ühe jalaga läbi kukkunud ja mingisugusest arstiabi kvaliteedi paranemisest küll rääkida ei saa. Ma arvan, et teil on valed numbrid selle kohta. Eks me tulevikus vaatame, kui palju väljakutsete puhul surnuid rohkem on kui praegu.
Aitäh! Minu arusaamine on ikkagi selline, et need brigaadid, kes mingis piirkonnas kiirabiteenust osutavad, asuvad kohapeal. Kiirabiteenuse osutamisel on kindlasti üheks eelduseks lähimuse põhimõte, mitte et kiirabiteenust osutatakse kuskilt kaugelt, kus konkreetne sihtasutus või äriühing on registreeritud. See arusaamine ei pea küll paika. Kiirabiteenuse osutaja peab olema selles piirkonnas, kus teenust osutatakse, ning sellest printsiibist lähtudes on ka see reform kavandatud ja korraldatud. Patsiendid võidavad kindlasti selle läbi, et teenuse osutajaid, ma mõtlen kiirabibrigaadide arvu, tuleb juurde.
Aitäh! Me oleme esimese teema ammendanud.
Läheme järgmise küsimuse juurde. Järgmine küsija on Helmen Kütt, küsimus on rahandusminister Jürgen Ligile ning teema on riigieelarve koostamine ja menetlemine. Palun, Helmen Kütt!
Tänan, proua eesistuja! Lugupeetud rahandusminister! Eile tähistati kogu Euroopas rahvusvahelist puuetega inimeste päeva. Eestis tähistati seda ka juba 21. korda. Toimus suur konverents, kus esines sotsiaalminister härra Taavi Rõivas ning ettekande pidas Ene Ergma. Aga riigieelarve teisel lugemisel siin suures saalis oli paljudele rahvasaadikutele, nende hulgas ka minule, üllatus, et kuigi president kuulutas juba 20. juunil välja seaduse, mis puudutab õppelaenude kustutamist sügava puudega laste vanematel, kes oma lapsi hooldavad, puudus eelarvest selleks ettenähtud raha. Minu küsimus ongi, kuidas see võimalik on, et Riigikogu on vastu võtnud seaduse, president on selle välja kuulutanud, see on avalikustatud Riigi Teatajas, aga teisel lugemisel eelarves see raha puudus.
Aitäh! Ma olen selle teemaga kokku puutunud, aga hetkeseisus päris kindel ei ole. Eeldan, et te olete selle fakti üle kontrollinud, nii et sellega saab veel kolmanda lugemise ajal tegelda. Iseenesest on see peegeldus väga halvast rahanduspraktikast, kus rahandusega tegelevatest inimestest mööda minnes tekitatakse eelarvele rahaline koormus. Kui me oleme valitsuses selliseid asju algatanud, siis on alati rahandusministri silm see, mis siis kas pakub välja rahalise piirangu või näeb ette, et uus regulatsioon leiab kajastamist kõigepealt riigieelarve eelnõus ja siis riigieelarves. Aga see tuli ühest Riigikogu komisjonist sellisel moel, et informatsioon lihtsalt ei liikunud ning arvamuse andmine ja eelarves arvestamine jäi ära.
Aitäh! Palun, Helmen Kütt, esimene täpsustav küsimus!
Ma tänan vastuse eest! Ma kindlasti ei ole teiega sama meelt selles, et ainult need eelnõud, mis tulevad Rahandusministeeriumi kaudu, on head eelnõud ja rahvasaadikutel või fraktsioonidel siin saalis ei ole põhjust ühtegi eelnõu esitada. Ma tahan just väga tunnustada kultuurikomisjoni ja härra Urmas Klaasi, kes selle seaduse menetlemisel said aru tegelikust vajadusest, et käsitleti nii sügava puudega kui ka raske puudega laste vanemate probleemi ja leiti kena kompromiss sügava puudega laste vanemate puhul. Aga kui seadus on siiski pool aastat enne uue eelarveaasta algust vastu võetud ja välja kuulutatud, siis on ju ministeeriumidel piisavalt aega omavahel koostööd teha. Tegelikult ma oleksin tahtnud küsida, kas kolmandal lugemisel on see raha eelarves sees, aga ma saan aru, et te ei oska täna sellele vastata.
Aitäh! Seda ma oskan küll öelda, et te panite mulle praegu sõnu suhu. Ma ei ole kunagi öelnud, et eelnõusid võib esitada ainult Rahandusministeerium. Ma ütlesin, et kõigil eelnõudel peab olema peal eksperdi pilk, rahandusküsimustel rahanduseksperdi pilk, ja see informatsioon peab liikuma. Selle muudatuse tegemine on halvasti korraldatud. On vana tõde, et põrgutee on sillutatud õilsate kavatsustega. Kui teha mingisuguseid asju väga suure südamega, aga tegevust halvasti korraldades, siis tuleb hea asja asemel allakäik. Olge Riigikogus teinekord selles mõttes avatumad, et kui te midagi teete, siis laske arvud üle kontrollida ja kontrollige varakult üle ka see, kas informatsioon liigub. Mis puutub õppelaenu kustutamisse, siis ma arvan, et see on üldse vale tee puudega inimeste peresid toetada. See on ebaproportsionaalne ja toetuse sõltuvusse panemine sellest, kas laenu on võetud või mitte. See on vale tee. Kõiki puudega laste peresid peaks koheldama võrdselt ja kindlasti paremini, kui neid praegu koheldakse. Ma arvan tõesti, et puudega inimesi ja nende muresid on vähe arvestatud, võrreldes mõne jõulisema huvigrupiga Eesti ühiskonnas. Aga õppelaenu võtmine ei tohiks olla kriteerium nende toetamisel. See on kindlasti vale.
Aitäh! Palun, Helmen Kütt, teine täpsustav küsimus!
Austatud rahandusminister! Me oleme kindlasti eri arvamusel, sest teie olete rahandusspetsialist ja mina sotsiaalvaldkonda tundev inimene. Aga selles olen ma küll kindel, et need inimesed võtsid õppelaenu, kui nad olid noored, armunud, abiellusid ja nende perre sündis sügava või raske puudega laps. Sellest tulenevalt ei saa nad asuda tööle ja õppelaenu ei ole võimalik tagasi maksta 25 eurost. Minu meelest on lausa inetu öelda, et see on vale tee nende perede aitamiseks. Mul ei olegi tegelikult küsimust. Ma väga loodan, et kolmandal lugemisel on see summa eelarves sees, aga juhul kui seda seal ei ole, tuleb Riigikogu saalis enne eelarve vastuvõtmist see varem vastuvõetud seadus tühistada.
Pean väitele siiski vastama. Kordan üle: ma ei nõustu teiega, et puudega inimese pere peab toetuse saamiseks võtma õppelaenu. Ei ole niimoodi, et kõik nad on võtnud õppelaenu pärast lapse sündi, mõni on võtnud ka enne. See ei tohigi olla aluseks toetuse saamisel või sellest ilmajäämisel. Puudega inimeste toetused peavad olema süsteemsed, arvestama mitte ainult õppelaene, vaid ka muid riske. Pered peaksid olema võrdselt koheldud. Veel kord: koheldud paremini kui seni, aga võrdselt.
Aitäh! Nüüd kaks kohapeal registreeritud küsimust. Heljo Pikhof, palun!
Austatud minister! Möödunud aastal andsite väga paljudele lastega peredele lootust, et nad hakkavad saama selle aasta juulist vajaduspõhist peretoetust. See 9-eurone vajaduspõhine toetus lapse kohta kuus oleks pidanud jõudma enam kui 30 000 pereni. Vajaduspõhist peretoetust saab praegu 3370 lastega peret – kontrollisin järele – ja riigieelarvest kulub selleks 51 411 eurot. Minu küsimus on: kas siin on olnud rahanduseksperdi pilk peal, et raha mitte kulutada? See suure käraga reformiks nimetatud muudatus toetuste maksmisel aitab ju ainult kümnendikku nendest peredest, keda te lubasite vaesusest välja aidata. Kas seda summat ei oleks pidanud eelarvega suurendama?
Aitäh! Ma olen natuke üllatunud. Mind on kutsutud kohale rääkima eelarve koostamisest ja nüüd hakkab siin domineerima, mis seal salata, üks täiesti sotsiaalministri valdkonda kuuluv küsimus. Ma püüan siis kõigele vaatamata vastata. Milline on täpselt toetuse saajate hulk, seda arvu ei olnud mul loomulikult võimalik kaasa võtta. Aga reform see kahtlemata on, kui universaaltoetused muudetakse vajaduspõhisemaks, kui alates kolmandast lapsest toetatakse peresid rohkem. Seal ju neljakordistatakse toetusi, toetustesse tuuakse sisse vajaduspõhisuse element. Ma arvan, et see on ülimalt õige viis lapsi toetada. See on tegelikult ainus viis, kuidas ühiskond jõuab nõrgemateni. Kui me saame kõik ühtemoodi toetust, meie siin saalis näiteks võrdselt töötuga kusagil Lõuna-Eestis – viitan teie valimispiirkonnale –, siis me jõukamaks ei saa. Siis meil jääb tegelike kannatajate elu parandamiseks raha vähemaks. Jagame üksteise vahel, kogume üksteiselt maksud kokku ja jagame üksteisele võrdselt tagasi – see ei ole õige tee!
Aitäh! Palun, Lembit Kaljuvee!
Aitäh, proua juhataja! Hea minister! Järgmise aasta eelarve menetlemisel Riigikogus on peaaegu kõige rohkem teemaks olnud ettevõtete sõiduautode käibemaksuga maksustamine. Mina ettevõtjana ja ma tean ka paljusid teisi ettevõtjaid, kes põhimõtteliselt võib-olla selle vastu ei olekski. Vastu ollakse just sellepärast, et see tuli nagu üleöö, enne läbi rääkimata. Nüüd te tulete uuesti siia ja pressite selle maksu peale. Kas siis tõesti eelarve on nii pingeline ja seda raha kuskilt mujalt ei leia, et saaks järgmisel aastal nende sõiduautode maksu enne tõsiselt läbi rääkida ja siis kehtestada? Ma ei saa aru, miks te seda n-ö pressite ja punnite.
Aitäh! See on väga sümpaatne, et te saate aru põhjusest, mis on selle eelnõu esitamise taga. Põhjus on eelkõige see, et autode ostmine firma nimele on suure maksusoodustusega. See on täpselt tagurpidine pilt sellest, mis toimub mujal Euroopas, kus sõiduautodele kehtivad mitmesugused lisamaksud. Selle asemel et nende ostu soodustada, ei lubata enamasti käibemaksu üldse tagasi küsida ja autodel on veel lisamaksud. Eelarveküsimus on praegu suuresti ka juriidiline küsimus. Riigikogu, kui ta vähendab tuluallikaid, peab vähendama ühtlasi kas kulusid või tulusid. See ei ole ka mingisugune eelarve tasakaaluga seotud kinnisidee, meie eelarve ei ole tasakaalus, põhieelarve on isegi korralikus miinuses. Aga see on täiendav argument, et mitte lihtsalt panna kirja maks, mis on väga ära põhjendatud, millele sisulisi vastuargumente on tegelikult hästi vähe peale selle, et on kiirustatud. Üleöö on väike liialdus, see asi juhtus üle mõne öö. Nüüd on möödunud juba rohkem kui sada ööd, nüüd võiks selle argumendi maha võtta, mitte nõuda, et aega oleks tuhat või tuhat üks ööd.
Suur tänu! Me oleme teise punkti teema ammendanud.
Läheme kolmanda punkti juurde. Neeme Suurel on küsimus põllumajandusminister Helir-Valdor Seederile Euroopa Kalandusfondi toetuste mõju kohta aktiivse kalalaevastiku püügivõimsuse vähenemisele. Palun, Neeme Suur!
Aitäh, proua juhataja! Lugupeetud põllumajandusminister! Kalavarude kaitsmise eesmärgil on Euroopa Liit maksnud kalandusfirmadele toetusi kalalaevadest loobumise kompenseerimiseks. Sisuliselt tähendab see seda, et kui kalapüügifirma oma töökorras laeva veest välja tõstab ja vanarauaks katki lõikab ning sellega oma püügivõimsust vähendab, siis maksab Euroopa Liit talle arvestatava suurusega toetust. Eesti riik on rakendanud praktikat, et firmadele on püügivõimsus, millest nad on loobunud, n-ö vabade püügivõimsuste arvel tagasi antud, firmad on aga saadud toetusraha eest endale uued ja veel võimsamad laevad soetanud. Veel huvitavam on, et on juhtunud ka nii, et nendesamade toetusrahade eest ostetud laevad on samuti katki lõigatud, firmad on selle eest uuesti toetust taotlenud ja seda ka saanud. Kuidas te seda suurepärast skeemi iseloomustate?
Aitäh! Kõigepealt tahan siin tunnustada Riigikontrolli, kes on kalanduspoliitika rakendamist auditeerinud ja leidnud üksikuid trikitajaid, kes püüavad teha n-ö rehepappi või teeselda abikõlblikkust ja saada niimoodi kerget raha. Põllumajandusministeeriumi ja ka PRIA igapäevane töö on selliste trikitajate püüdmine ja trikitajaid on aasta-aastalt vähemaks jäänud. Sellega me tegeleme nii kalandusfondi kui ka maaelu arengu fondi ja põllumajandusfondi raha kasutamist kontrollides. Minu arvates on Riigikontroll läinud liiga kaugele oma üldistusega, mis puudutab kalanduspoliitikat ja selle meetme rakendamist tervikuna. Ma pean selle meetme rakendamist tervikuna väga edukaks ja niisugusel kujul on seda ka väliseksperdid hinnanud. Ma ütleksin nii, et Riigikontroll on leidnud meepotist kärbse, aga ei ole märganud puude taga metsa. Kindlasti te esitate jätkuküsimusi ja siis ma saan teile ka selle mõtte lahti seletada, sest kahe minuti sisse see vastus praegu ära ei mahtunud.
Aitäh! Palun, Neeme Suur, esimene täpsustav küsimus!
Aitäh, proua juhataja! Riigikontroll toob oma auditis ka väga konkreetse näite. Laevaomanik lammutas kaks laeva koguvõimsusega 331 kW, saades selle eest riigilt toetust 415 000 eurot. Ettevõtja reinvesteeris saadud toetuse, ostes 380 000 euro eest kaks uut laeva, mille koguvõimsus oli 574 kW. Seejärel otsustati üks nendest laevadest jällegi lammutada ja PRIA määras uuesti 548 000 eurot toetust. Riik kulutas 963 000 eurot ja lõpptulemusena oli firma püügivõimsus veel suurem kui enne selle skeemi rakendamist. Kuidas see skeem on kooskõlas Eesti seadustega ja Euroopa Kalandusfondi vastava meetme põhimõtetega?
Aitäh! Kõigepealt te tegite oma küsimuses ühe suure vea. Teie väide ei vasta tõele, püügivõimsust ei anta kellelegi tagasi. Mitte keegi ei ole püügivõimsust tagasi saanud. Ärge raputage pead, nii on, tehke asi endale selgeks. Me võime selgitada seda ka kirja teel, me võime kokku saada ja suhelda. Kaheminutiliste vastustega on seda võib-olla võimatu teile selgeks teha, aga ma püüan. Meie eesmärk ja kohustus on vähendada kalalaevade registris püügivõimsuse üldmahtu. Iga toetuste abil lõikamisele ehk likvideerimisele mineva kalalaeva võrra vähendatakse kalalaevade registris püügivõimsust ja seda tagasi ei anta. Samas oleme Eestis andnud laevaomanikele õiguse selle toetuse abil uuesti investeerida ehk renoveerida laevu, mis neile järele jäävad, või osta uus laev. Aga see ei või suurendada püügivõimsust, seda saab teha kas vabade võimsuste arvel või nende laevade arvel, mis laevaomanik viib registrist välja ilma toetust saamata või mis ta ostab kokku teistelt laevaomanikelt, kellel need võimsused on olemas. Nii võib ta oma püügivõimsust suurendada, aga registri üldmaht väheneb. Neid reegleid ja eesmärke on silmas peetud. Selle tulemusena oleme tabanud kaks kärbest korraga, täitnud kahte eesmärki: vähendanud riigi kalalaevade registris üldist püügivõimsust ja samas alles jäänud laevastikku renoveerinud, uuendanud, muutnud keskkonnasäästlikumaks, ajakohasemaks, vähem kütust tarbivaks, mis on olnudki tegelik eesmärk. See on olnud igati õige ja seda on hinnanud ka väliseksperdid. Esiteks on Eesti laevade lõikamine ehk siis võimsuste likvideerimine olnud sellel perioodil Euroopa Liidu kõige odavam, sest me oleme teinud seda vähempakkumise teel, ja teiseks on allesjäänud kalalaevastiku efektiivsus kasvanud meil ja inglastel kõige enam. Tervikuna on see igal juhul olnud väga õnnestunud meede.
Aitäh! Neeme Suur, palun teine täpsustav küsimus!
Aitäh, proua juhataja! Kui nüüd stenogrammist täpselt järele vaadata, siis ma olen väga teadlik sellest, et püügivõimsused on taastatud vabade püügivõimsuste arvel. Need on taastatud samadele firmadele, kes on saanud toetust püügivõimsusest loobumise eest. Olgugi et kõik tundub ja nagu ongi juriidiliselt korrektne, ma küsin siiski, kas PRIA on kohelnud selliste skeemide rakendamisel kõiki kalapüügiturul tegutsevaid ettevõtteid võrdselt ja kas Euroopa Liidu poolt ei tule mingeid sanktsioone seoses sellega, et 80% juhtudest on püügivõimsusest loobumise eest saadud toetused reinvesteeritud.
Aitäh! Ma vist ei ole vastanud selle konkreetse juhtumi kohta. Selline juhtum, kus toetusrahade abil, mis on mõeldud kalalaevastiku vähendamiseks ehk kalalaevade lõikamiseks, ostetakse uus laev ja sedasama uut laeva siis samuti lõigatakse ja saadakse toetust, ei ole kindlasti selle meetme eesmärk ja sellist trikitamist ei ole meetme väljatöötamisel silmas peetud. See ongi see koht, kus ma tänasin Riigikontrolli tähelepanu juhtimise eest. Me püüame kindlasti õigusakte muuta, et selline trikitamine tulevikus, uuel perioodil võimalik ei oleks. Aga see on üksikjuhtum, mis tuleb muidugi hukka mõista. Kõikide ülejäänud juhtumite puhul on see meede ennast õigustanud. Tahan juhtida tähelepanu, et Riigikontroll peaks tegelikult jälgima protsessi laiemalt ja vaatlema ka ajaliselt pikemat perioodi. Tegelikult kehtib meil praegu ka selline meede, mis võimaldab investeerida kalalaevastikku. See ei ole mitte see laevade lõikamise meede, vaid teine meede. Needsamad firmad, kes lõikavad ja vähendavad laevastikku, saavad ka teise meetme raha kasutada. Meie mõte oli, et nad saaksid ka lõikamismeetme raha kasutada investeerimiseks. Ei ole mõistlik kulutada seda raha Kanaari saartel suvitamiseks või suvila ostmiseks, vaid investeerida see tagasi laevastikku, et muuta see keskkonnasõbralikumaks, vähendades registri üldist püügimahtu. Nii et see on olnud igati mõistlik, et sama meetme raames on võimalik seda raha kasutada. Lisaks tahan juhtida teie tähelepanu sellele, et kuni 2004. aasta lõpuni oli Euroopa kalanduspoliitika kohaselt kõikidel liikmesriikidel võimalik investeerida kalapüügivõimsuse uuendamisse ja suurendamisse. Eesti ja mitmed teised Ida-Euroopa riigid liitusid aastal 2004 ja tekkis olukord, kus vanades Euroopa Liidu liikmesriikides oli uuendatud laevastik ja meil oli n-ö 30 aastat vana laevastik. See ei olnud teadlikult tehtud, see oli asjaolude kokkusattumine. Meie eesmärk on oma kalalaevastikku aidata, et see, mis alles jääb, oleks keskkonnasõbralik ja efektiivne. Nii et arvan, et üldine eesmärk oli väga õige.
Härra minister, suur tänu! Katsume kahe minuti sisse ära mahtuda. Kohapeal registreeritud küsimus. Kalvi Kõva, palun!
Aitäh, austatud juhataja! Hea minister! Tunnen muret nende sadamate pärast, kus meie kalalaevastik randub. Me teame, et praegust finantsperioodi on jäänud mõned kuud, aga meie sadamate rekonstrueerimise toetusest on kasutatud ära suhteliselt väike osa või isegi 0%. Võib-olla oskate öelda, kas me selle perioodi lõpuks suudame kogu raha ära kasutada ja mille taha raha kasutamine on praegu takerdunud?
Aitäh! Sadamate investeeringurahast ei ole kindlasti kasutatud 0%. Suurem osa rahast on ära kasutatud, aga osa raha on tõepoolest veel kasutamata. Ma arvan, et me suudame kogu raha väga efektiivselt ära kasutada. Päris mitme meetme puhul tekib olukord, kus kogu praeguse perioodi raha konkreetse meetme raames ära kasutada ei saa. Sellisel juhul tõstame raha eri meetmete vahel ümber, ja kui perioodi lõpp läheneb ja me saame teada, et realiseerimata on jäänud üks või teine projekt, kus taotleja on saanud heakskiidu, siis me oleme plaaninud tõsta selle raha finantsinstrumenti ja kasutada selle Maaelu Edendamise Sihtasutuse kaudu suhteliselt kiiresti ära. Me oleme mõelnud selle finantsperioodi lõpule, sest ebaõnnestunud projekte tuleb kindlasti veel. Aga see nüüd küll õige ei ole, et sadamate investeeringuraha on kasutatud 0%.
Suur tänu! Sellega lõpetame käesoleva küsimuse arutamise.
Läheme järgmise küsimuse juurde, mille on esitanud Priit Toobal peaminister Andrus Ansipile. Küsimus on spordi rahastamise kohta. Palun, Priit Toobal!
Aitäh, lugupeetud aseesimees! Lugupeetud peaminister! Eesti sporti, sh alaliite ja olümpiakomiteed, rahastatakse laias laastus kolmest allikast – on riigi toetus, on kohalike omavalitsuste toetus ja on sponsorlus. Küsimus puudutabki sponsorlust, mis omakorda jaotub jälle kaheks: eraettevõtjate sponsorlus ja riigiettevõtete sponsorlus. Viimase pärast on minu arvates tekkinud vähemalt valitsuse sees päris tõsine tüli. Me arutasime seda teemat siin infotunnis ka mõni aeg tagasi. Siis te lubasite, et arutate seda küsimust valitsuskabinetis ehk peamiselt räägite majandus- ja kommunikatsiooniminister Partsiga. Ma nüüd küsingi, kas te olete seda teemat valitsuskabinetis arutanud ja kumb seisukoht on peale jäänud, kas teie oma, et Eesti spordi toetamine riigiettevõtete poolt on normaalne nähtus, või vastupidine seisukoht.
Aitäh! Me ei ole seda küsimust veel valitsuskabineti nõupidamisel arutanud. Minu meelest küsimus ei olegi selles, kelle seisukoht peale jääb. Kui riigile kuuluvad äriühingud ei tohiks Eestis oma maine kujundamisega tegelda, siis see oleks küll väga iseäralik majandamismudel, mida muu maailm ei tunne. Seega ei pea ma võimalikuks, et me keelame riigile kuuluvatel äriühingutel oma suhete korraldamise ära, sh kultuuri- või spordisponsorluse kaudu. Ma ei ole ka aru saanud, et see oleks majandus- ja kommunikatsiooniministri soov. Ta soovib kehtestada täpsemaid reegleid ja see on tervitatav. Meil on praegu riigivaraseaduses sätestatud, et riigile kuuluvad äriühingud võivad kasutada sponsorluseks, marketingiks, vähemalt sponsorluse korras marketingiks 1,5% oma kasumist.
Aitäh! Palun, Priit Toobal, esimene täpsustav küsimus!
Aitäh, lugupeetud aseesimees! Hea peaminister! Mulle näib küll, et mõnevõrra te olete ikkagi majandus- ja kommunikatsiooniministriga eri meelt. Tema justkui tahaks üldse ära keelata riigiettevõtete seesuguse sponsorluse, nagu näiteks Tallinna Sadam on püüdnud osutada Eesti Olümpiakomiteele. Mina isiklikult pean seda õigeks, kui Eesti riigile kuuluvad või riigi osalusega ettevõtted toetavad just Eesti sporti. Aga ma ei saa aru näiteks Estonian Airi käitumisest, kus toetati meie naaberriigi Soome jäähokiliitu. Ma küsingi selle kohta. Mõni kuu tagasi vestlesime sellel teemal siinsamas infotunnis. Kui palju siis Estonian Air Soome jäähokiliitu ikkagi toetas? Juhan Parts on öelnud, et 100 000 euroga, ajakirjanikud räägivad poolest miljonist. Infotunnis te ütlesite ka, et summa on suurem kui 100 000. Kas teil on nüüd teada see summa, millega Estonian Air Soome jäähokiliitu toetas?
Mulle ei ole see teada. Mina saan tugineda vaid Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumist saadud informatsioonile. Selle informatsiooni järgi, nii nagu ma ka arupärimisele vastates ütlesin, on Estonian Air toetanud jäähoki maailmameistrivõistlusi 170 000 euroga. Maksekohustus käesolevaks aastaks oli 90 000 eurot. Nüüd olen ma kuulnud, et Estonian Air ei ole seda 90 000 eurot maksnud. Olen minagi lugenud artiklit, kus väidetakse, et tegelik kulu oli märksa suurem kui see 170 000 eurot, mis oli Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi mulle esitatud infos. Ma ei oska neid väiteid kommenteerida. Ilmselt on tõe väljaselgitamine selles küsimuses üldsuse huvides ja viited konfidentsiaalsusele ei ole minu meelest siin kohased. Kui Tallinna Sadama puhul käib jutt erikontrollist, siis ma leian, et ka Estonian Airi puhul on oluline erikontroll, et välja selgitada, missuguses ulatuses on sisuliselt maksumaksja raha kulutatud jäähoki maailmameistrivõistluste spondeerimiseks. See tuleks välja selgitada. Jäähoki MM-i koduleheküljel olevas sponsorite nimekirjas Estonian Airi ei ole. Nii nagu ma Riigikogus arupärimisele vastates olen öelnud, peaks see tähendama, et Estonian Airi poolt vaadatuna on tegemist marketingikuludega.
Aitäh! Palun, Priit Toobal, teine täpsustav küsimus!
Aitäh! Lugupeetud peaminister! Ka mina olen täiesti nõus, et avalikes huvides on teada saada, kui suure summa on üks riigi osalusega ettevõte marketingi või sponsorluse korras Soome jäähokiliidule andnud. Seda enam, et info selle summa kohta on nii erinev juba valitsuse sees, teie teadmine ja minister Partsi teadmine erinevad oluliselt, rääkimata sellest, millistest summadest on juttu ajakirjanduses. Kas ma saan õigesti aru, et selline erikontroll, mis selgitab välja, kui palju Estonian Air on Soome jäähokiliitu toetanud, on juba käivitatud? Kui veel ei ole, kuidas peaks see protseduur siis välja nägema, millal see võiks käivituda ja millal võiks tulemusi oodata? Kas teie hinnangul ei peaks ka prokuratuur kaaluma, et asjale vähemalt peale vaadata? Võib-olla on seal samasugune huvide konflikti oht, nagu prokuratuur on seda näinud Tallinna Sadama ja olümpiakomitee puhul.
Aitäh! Minule ei ole teada mingeid asjaolusid, mis võiksid viidata vajadusele, et prokuratuur peaks tõe väljaselgitamisse sekkuma. Estonian Airiga seonduv on meil arutusel homsel valitsuskabineti nõupidamisel. Ma olen palunud Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumil anda ülevaade jäähoki maailmameistrivõistluste spondeerimisest või marketingist, mis on seotud nende võistlustega. Ma loodan, et juba homme olen ma märksa targem kui täna. Tõsi on ju see, et Estonian Air on äriühing, aktsiaselts, mille aktsionäriks ei ole mitte ainult Eesti Vabariik, vaid on olemas ka partner. See ei ole päris ühe omaniku otsustada, missugust informatsiooni võib avalikustada ja missugust mitte.
Suur tänu! Palun kaks kohapeal registreeritud küsimust. Palun, Tarmo Tamm!
Aitäh, proua juhataja! Lugupeetud peaminister! Spordihuvilisena küsin, kas Eesti Rahvusringhääling saab riigilt lisaraha, et näidata jalgpalli maailmameistrivõistlusi Brasiilias?
Ma nüüd ei teagi, kas ma võin sellele küsimusele vastata või ei või. Kui mulle pressikonverentsil selline küsimus esitati, siis ma vastasin nii, nagu ma olen asjast aru saanud, nagu ma tunnen ja õigeks pean, ja pärast heideti mulle ajalehe juhtkirjas ette, et ma üleüldse nii tühisel teemal sõna võtan. Minu jaoks on jalgpalli maailmameistrivõistlused olulised ja minusuguseid on Eestis päris palju, finaalmängude ajal vähemalt 200 000 inimest. Mina pean ülekannet jalgpalli maailmameistrivõistlustelt väga oluliseks. Raha selleks, et jalgpalli maailmameistrivõistlused Eesti rahvani tuua, tuleb kindlasti leida. Ma loodan, et Riigikogu riigieelarve menetlemise käigus ka sellise otsuse teeb ja rahvusringhäälingule lisavahendeid leiab. Aga eelkõige oleks tulnud muidugi rahvusringhäälingul siis, kui nad lepingut sõlmisid, näha ette, kust tuleb raha selleks, et lepingut täita, et jalgpalli maailmameistrivõistlused Eesti rahvani tuua.
Aitäh! Palun, Lembit Kaljuvee!
Aitäh, proua juhataja! Hea peaminister! Minu arvates on õige, et kõik need 20 ja rohkem iseseisvusaastat on Eesti riigile kuuluvad ettevõtted toetanud meie sporti. Teisalt on minu jaoks äärmiselt totter ja arusaamatu, kuidas Juhan Parts selle suure ja raske ministeeriumi juhtimise kõrvalt leiab aega sellise pseudoprobleemiga tegelemiseks. Te ütlesite, et valitsus pole seda asja arutanud ega korda majja loonud, ja ei öelnud ka, millal te kavatsete seda teha. Kas see saab toimuma ja kas see toimub lähiajal?
Jah, ma loodan, et see toimub lähiajal. Sportlase või ka mingi kultuuriürituse jaoks on ükskõik, kust kohast raha saadakse, kas saadakse riigieelarvest või saadakse riigile kuuluvalt äriühingult. Kuid riigile kuuluva äriühingu jaoks ei ole ükskõik, kas maksta dividende või toetada mõnda konkreetset kultuuri- või spordiüritust, spordiorganisatsiooni või konkreetset sportlast. Kui makstakse pelgalt dividende, siis sellega suhtekorralduslikke eesmärke ei saavutata. Kui toetatakse kultuuriüritust, siis võidetakse nende inimeste sümpaatia, kellele konkreetne kultuuriüritus korda läheb. Kui riigile kuuluv äriühing toetab kohalikku omavalitsust, kelle territooriumil ta tegutseb, siis võidetakse kohalike elanike sümpaatia ja see sümpaatia võimaldab äritegevust selle kohaliku omavalitsuse territooriumil efektiivselt edendada või ka laiendada. Kui ühel riigile kuuluval äriühingul selliseid suhtekorralduslikke vahendeid ei ole, siis jäävad suhted korraldamata ja äri hakkab paratamatult kiduma. Tuletan meelde, et kõne all olev Tallinna Sadam on praeguse seisuga Eesti kõige suurem maksumaksja ja ka riigile kõige suurema dividenditulu andja.
Suur tänu! Lõpetame selle küsimuse arutamise.
Järgmine on Jevgeni Ossinovski küsimus rahandusminister Jürgen Ligile eesti keele oskuse nõude kohta Rahandusministeeriumi ametikohtadel. Palun, Jevgeni Ossinovski!
Aitäh! Lugupeetud rahandusminister! Ma olen edastanud teile selles küsimuses kirjaliku küsimuse, et te saaksite põhjalikumalt vastata, aga sooviksin teie seisukohta teada saada ka selles formaadis. Vaadates Rahandusministeeriumi kodulehel kättesaadavaid ametikohtade ametijuhendeid, selgub, et enamikul ametikohtadel on nõutav eesti keele oskus tasemel C2. Tase C2 on sisuliselt haritud, eesti keelt emakeelena kõneleja tase. SA Innove nõuete järgi ei ole sellel tasemel tasemeeksamit võimalik teha. See tähendab, et suur hulk Eestis elavaid inimesi ei saa Rahandusministeeriumisse selle tõttu tööle minna, ehkki nad võivad keelt osata tegelikult kõrgtasemel. Kuidas te hindate olukorda, kus teie valitsetav asutus nõuab keeletaset, mida Eestis ei ole praegu võimalik tõendada?
Aitäh! Ma ei ole väga tuttav selle skaalaga. Te ütlesite C2, minu teada on ametnikelt valitsuse määruse järgi nõutud C1 ja ametiasutuse teistelt töötajatelt B2. Äkki te panite need kaks asja kokku? Aga võib-olla on see ka mingi konkreetsete konkursside teema, mida te olete siin lahanud. Mina hindan olukorda praktiliselt. Rahandusministeeriumis nagu igas teiseski ministeeriumis toodetakse väga suur hulk kirjalikke dokumente ja seda peab iga korralik ametnik suutma teha. Ise olen olnud, häbi öelda, väga nõudlik keeletsensor, olen väga palju kirju saatnud kohe alguses tagasi keelelistel põhjustel ja muidugi ka argumentatsiooni põhjustel. Algusest peale olen sisendanud koosolekutel, et me oleme kultuuriloojad, me loome ühte keelesfääri, ametikeelt. Olen võidelnud bürokraatlike väljendite, kantseliidi ja parasiitsõnadega üsna jõuliselt. Ma väidan, et tulemus on väga hea, viie aastaga on tekstide kvaliteet oluliselt paranenud.
Aitäh! Palun, Jevgeni Ossinovski, esimene täpsustav küsimus!
Aitäh! See küsimus on oluliselt põhimõttelisem. Keegi ei vaidle vastu, et ministeeriumi ametnikud peavad valdama üldjuhul kõrgtasemel eesti keelt, aga kõrgtasemel eesti keele oskus tähendab Eestis Euroopa Nõukogu kriteeriumi järgi C1 tasemel keeleoskust. SA Innove ütleb C2 keeleoskuse kohta, et nii kõrget eesti keele kui võõrkeele oskuse taset ei tohi Eestis nõuda ühelgi töökohal ja sellepärast ei korraldata ka C2 taseme eksameid. Ühelgi praegu käival konkursil C2 taseme eksamit enam ei nõuta, nõutakse C1, mis on ka korrektne. Kas kõne all olnud Vabariigi Valitsuse määruses ei ole mainitud C2 keeletaset, kuna see on nii kõrge, et Eestis seda ei nõuta? Sellegipoolest seisab enamikus teie asutuse ametijuhendites C2 keeletase kui sellel ametikohal töötamise nõue, ehkki sellist taset ei ole võimalik Eestis mitte kuidagi saavutada.
Aitäh! Põhimõttelisemat küsimust kui eesti keel ja kultuur Eesti riigis ei ole, selles mõttes ma ei ole teiega nõus. Aga veel kord: minu teada see, mida nõutakse, on C1. Aga hea, et te juhtisite tähelepanu. Ma küsin, kas ma olen midagi ära rikkunud, kas enam ei julgeta võtta tööle inimesi, kes ei vasta minu nõudmistele dokumentide koostamisel. Siis ma olen saanud tulemuse, mida ma ei oodanud. Ma olen oodanud ikkagi seda, et ülemused käivad need kirjad ka keele mõttes üle. Ise nad seda teavad ja nad on seda ka teinud. Peab siis vaatama, mida see C2 tähendab ja kas see on konkursside puhul kirjas. On selge, et see on pigem sedasorti tehniline tegevus, millesse minister otseselt ei sekku. Ta sekkub nendesse dokumentidesse, mida ta ise kasutab, millele ise alla kirjutab, aga mitte personalikonkursi sekundaarsetesse nõuetesse. Põhiline, mida me ootame, on ikkagi erialaline pädevus, ja me loodame, et kogu meeskond konkreetses osakonnas saab hakkama ka keeleliselt korrektsete tekstide koostamisega. Kõnes ei ole seal probleemi ühelgi ametnikul.
Aitäh! Palun, Jevgeni Ossinovski, teine täpsustav küsimus!
Aitäh! Tõepoolest, küsimus on ühelt poolt tehniline, teiselt poolt on küsimus aga ka väga sisuline. Selle nõude tõttu ei saa suur hulk Eestis elavaid inimesi põhimõtteliselt Rahandusministeeriumisse tööle minna, kuna sellist keeletaset ei ole võimalik saavutada. See mõjutab oluliselt ka võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamist Eestis. Aga ma natuke laiendan oma küsimust. Sellesama Vabariigi Valitsuse määruse kohaselt lähtutakse keeleoskuse nõude määramisel töö iseloomust ja töö- või ametikohal keele kasutuse olukordadest, mis on ka mõistlik. Kui vaadata teie ametijuhendeid, siis on teil kehtestatud C2 taseme keelenõue näiteks nii ministri abile kui ka ministri autojuhile. Ehk siis sisuliselt sõltumata sellest, kas tegemist on juhtivtöötajaga või tugipersonaliga, on keeletase C2. Milline on teil ministeeriumis see konkreetne protseduur, kuidas hinnatakse keelekasutust, ja kuidas on juhtunud niimoodi, et väga erineva tööspetsiifika puhul on keelenõuded sisuliselt samad? Kas see on normaalne?
Aitäh! Kui saaks, siis loeks ette vastuse eelmisele küsimusele. Ma ei nimetanud seda tehniliseks küsimuseks. Ma ütlesin, et see on mõne konkursi puhul sekundaarne nõue. See ei ole esmane, mida mina vaataksin. Kindlasti ei ole ma see, kes tegeleb nende dokumentide koostamisega. See on ikkagi kantsleri ja asekantsleri ning muidugi personaliosakonna tasand. Seda ma ütlesin ka, et mina C2 taseme nõudest ei teadnud. Ma vaatan selle asja üle, vaatan kindlasti – väga tubli, et te sellest rääkisite. Aga ärge nüüd kolmandat korda sama asja küsige ega mulle süüd omistage.
Aitäh! Nüüd kaks kohapeal registreeritud küsimust. Paul-Eerik Rummo, palun!
Aitäh! Lihtsalt taustaks. Äsja said tõenäoliselt paljud Riigikogu liikmed ja võib-olla ka valitsusliikmed ühelt Eestis elavalt ja töötavalt välismaalaselt kirja, kus oli püstitatud sama küsimus. Ta tahab tõestada, et tema valdab eesti keelt tasemel C2, see on kõrgeim võimalik tase, aga ta ei saa seda Eestis kuidagimoodi teha, kuna vastavat eksamit ei ole. Eksami mittekorraldamise põhjenduseks on siiamaani olnud see, et niikuinii ei ole sellist keeleoskuse taset võimalik kuskil saavutada, ühesõnaga, nõudmist sellise eksami järele ei ole. Samamoodi on minu käest mõned diplomaatilise teenistuse inimesed ja mõned keeleteadlased küsinud, miks mitte ikkagi nõuda tõepoolest ka taset C2, kas või näiteks sellepärast, et keelte omandamise oskus ja võime on üks inimese üldise võimekuse tunnus. Kui inimene tahab saada võimalikult kõrgele ametikohale, siis ta peab tõestama võimekust. Kas teie valitsusliikmena toetaksite seda, kui C2 taseme nõue üldiselt sisse viidaks ja Innove saaks korralduse vastavad eksamid korraldada?
Väga austatud kolleeg, katsume ühe minutiga hakkama saada.
Aitäh! Ma tunnen ennast tõelise keeleinimesena, tegelikult ma tunnengi, kui ma kirju allkirjastan. Sellest on natukene kahju, et ma pean tähti närima, aga inimestel on erinev keeletaju. Veel kord, ma ei oska praegu selle C2 taseme kohta midagi öelda, aga see on tõesti nii, et keeleoskus näitab väga sageli ka mõtlemise ja argumentatsiooni kvaliteeti ning suhtumist oma töösse. Nii et kõrged keelenõuded on minu arust üks kurb paratamatus. Kas see tase on C1 või tõepoolest C2 – ma tõesti ei teadnud sellest, ei oska praegu vastata. Aga ma olen sellel alal nõudlik. Ma ei saa lubada, et tulevad suured järeleandmised, kui praktilises töös on tegelikult kehva kirjaliku väljendusoskusega probleeme paljudes ministeeriumides, mitte enam Rahandusministeeriumis, ma ütlen. Palun vabandust!
Suur tänu! Lõpetame selle küsimuse käsitlemise.
Meil on veel aega, nii et ka Heimar Lenk saab esitada ühe küsimuse peaminister Andrus Ansipile. Palun!
Härra peaminister! Praegu maksavad pangad olematut protsenti hoiustelt, ometi on inimesed kohustatud oma palga- ja pensioniraha kommertspankades hoidma. Selle pealt teenivad välismaa pangad suurt kasumit, 350 miljonit eurot üle-eelmise aasta statistika järgi. Selle kasumi viivad pangad Eestist sisuliselt välja. Kas teie kui peaministri arvates pole olukord ebanormaalne, eriti kui pangad hoiustajatele normaalset intressi ei maksa? Peale selle tahavad Swedbank ja SEB uuest aastast kehtestada lihtsa inimese jaoks tariifi omaenda raha sissemaksmisel panka ja omaenda raha väljavõtmisel pangast.
Aitäh! Raharingluse korraldamine nõuab vahendeid, raharingluse korraldamine ei ole kindlasti tasuta – kulud tuleb katta. Nende pankade ülikasumitega on lugu selline, et viimasel ajal need kahanevad, ja mul on hea meel, et meie pangad tulid kriisiaastatel toime iseseisvalt, ilma et Eesti riik oleks pidanud kommertspankade elushoidmiseks, päästmiseks maksumaksja raha kulutama. Selliseid riike, kus maksumaksja raha ei tulnud kasutada kommertspankade päästmiseks, oli Euroopa Liidus vaid kaheksa, Eesti sealhulgas. Ma tavaliselt ei kuula Riigikogu esmaspäevast vaba mikrofoni, kuid kuna esines Rein Lang ja mul oli televiisor lahti, siis ma nägin ka teie esinemist. Mind üllatas teie väide selle kohta, et keegi kavandab – teie väitel IMF-i ettepanekul – maksustada hoiused 10%-lise maksuga. Mul tekkis huvi ja ma otsisin üles selle konkreetse artikli, millele teie oma kõnes viitasite. Mul on see artikkel ka praegu väljatrükituna kaasas ja siit ma loen: "Eine solche Vermögens-steuer wird ausdrücklich nicht empfohlen." Ehk siis sellist varamaksu mitte mingil juhul, kategooriliselt ei soovitata. Ja ometi oskasite teie teha sellise uudise, et keegi justkui soovitab niisugust varamaksu. Ei ole see IMF-is, ei ole see Eestis kindlasti arutelu teema – no ei tule midagi taolist! Ei maksa paanikat külvata, kui selleks pole mitte mingisugust alust.
Suur tänu! Lõpetame infotunni. Suur tänu kõikidele ministritele ja peaministrile! Infotund on lõppenud.
Austatud Riigikogu! Austatud peaminister ja ministrid! Head külalised! Alustame Riigikogu täiskogu VI istungjärgu kümnenda töönädala kolmapäevast istungit.
Vabariigi Presidendi s.a 4. detsembri otsusega nr 335 on Urve Tiidus nimetatud kultuuriministriks. Kuulame ära kultuuriminister Urve Tiiduse ametivande.
Austatud Riigikogu aseesimees! Austatud Riigikogu! Asudes täitma Vabariigi Valitsuse liikme kohustusi, olen teadlik, et kannan selles ametis vastutust Eesti Vabariigi ja oma südametunnistuse ees. Tõotan pühalikult jääda ustavaks Eesti Vabariigi põhiseaduslikule korrale ning pühendada oma jõu Eesti rahva heaolu ja tuleviku kindlustamisele. [[Aplaus.]]
Head kolleegid, nüüd on võimalik üle anda eelnõusid ja arupärimisi. Palun, Jaak Allik!
Lugupeetud istungi juhataja! Lugupeetud kolleegid! Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 95 lõike 2 alusel võtame tagasi 19. novembril esitatud arupärimise kultuuriminister Rein Langile SA Kultuurileht põhikirja rikkumise kohta. Asjaolud, mille kohta me arupärimises küsisime, on tänu ajakirjanduse heale tööle teatavaks saanud. Ühtlasi tahan meie fraktsiooni poolt õnnitleda kultuuriminister Urve Tiidust ja siiralt õnnitleda ka Reformierakonna fraktsiooni hea valiku puhul! Sooviksime lubada uuele kultuuriministrile vähemalt sada päeva töörahu. Aitäh!
Riigikogu juhatus võtab selle teadmiseks. Läheme teadete juurde. Riigikogu juhatus on võtnud menetlusse järgmised eelnõud ja määranud neile juhtivkomisjonid: Vabariigi Valitsuse s.a 2. detsembril algatatud tsiviilkohtumenetluse seadustiku muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu, mille juhtivkomisjon on õiguskomisjon; Vabariigi Valitsuse s.a 2. detsembril algatatud perekonnaseaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu, mille juhtivkomisjon on õiguskomisjon; Vabariigi Valitsuse s.a 2. detsembril algatatud äriseadustiku muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu, mille juhtivkomisjon on õiguskomisjon; Vabariigi Valitsuse s.a 2. detsembril algatatud isikut tõendavate dokumentide seaduse, riigilõivuseaduse ja riigipiiri seaduse muutmise seaduse eelnõu, mille juhtivkomisjon on põhiseaduskomisjon; Vabariigi Valitsuse s.a 2. detsembril algatatud ravikindlustuse seaduse muutmise seaduse eelnõu, mille juhtivkomisjon on sotsiaalkomisjon; Vabariigi Valitsuse s.a 2. detsembril algatatud meretöö seaduse eelnõu, mille juhtivkomisjon on majanduskomisjon; Vabariigi Valitsuse s.a 2. detsembril esitatud Riigikogu otsuse ""Kultuuripoliitika põhialused aastani 2020" heakskiitmine" eelnõu, mille juhtivkomisjon on kultuurikomisjon; Rahanduskomisjoni s.a 2. detsembril algatatud riigieelarve seaduse § 32 muutmise seaduse eelnõu, mille juhtivkomisjon on rahanduskomisjon; Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni s.a 2. detsembril algatatud tulumaksuseaduse § 4 muutmise seaduse eelnõu, mille juhtivkomisjon on rahanduskomisjon. Riigikogu esimees on edastanud Riigikogu liikmete arupärimise majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Partsile, sotsiaalminister Taavi Rõivasele ning rahandusminister Jürgen Ligile. Nüüd, head kolleegid, teeme kohaloleku kontrolli. Kohalolijaks on registreerunud 79 Riigikogu liiget, puudub 22. Läheme päevakorra juurde. Kõigepealt pean päevakorda täpsustama. Esiteks, täna jätkame eilse päevakorraga. Eilse istungi päevakorrapunkt nr 8, milleks on Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni esitatud Riigikogu otsuse "Riigikogu otsuse "Riigieelarve kontrolli erikomisjoni moodustamine" muutmine" eelnõu 540 esimene lugemine, on kandunud üle tänase istungi päevakorda punktina nr 1. Teiseks, tänase päevakorrapunkti nr 2 juures, milleks on Vabariigi Valitsuse algatatud 2013. aasta riigieelarve seaduse muutmise seaduse eelnõu 514 kolmas lugemine, teeb juhtivkomisjoni nimel ettekande rahanduskomisjoni esimees Sven Sester. Kolmandaks, tänase päevakorrapunkti nr 6 juures, milleks on Vabariigi Valitsuse algatatud riigilõivuseaduse ja liiklusseaduse muutmise seaduse eelnõu 496 teine lugemine, teeb juhtivkomisjoni nimel ettekande majanduskomisjoni liikme Tõnis Paltsu asemel majanduskomisjoni liige Toomas Tõniste.
Tänane esimene päevakorrapunkt on Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni esitatud Riigikogu otsuse "Riigikogu otsuse "Riigieelarve kontrolli erikomisjoni moodustamine" muutmine" eelnõu 540 esimene lugemine. Palun ettekandeks kõnetooli Riigikogu liikme Neeme Suure! Head kolleegid, palun vaiksemalt!
Lugupeetud proua juhataja! Head kolleegid! Mul on hea meel teile tutvustada Riigikogu otsuse eelnõu 540. Eelnõu esitamine on tingitud asjaolust, et tänavu 11. novembril lõppesid seoses tagasiastumisega Riigikogu liikme Kajar Lemberi volitused. Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon soovib nimetada Kajar Lemberi asemele riigieelarve kontrolli erikomisjoni liikmeks Jüri Morozovi. Asendusliikmena jätkab Urve Palo. Aitäh!
Kas on küsimusi? Küsimusi ei ole. Suur tänu! Nüüd palun kaasettekande tegemiseks kõnetooli põhiseaduskomisjoni aseesimehe Deniss Boroditši!
Lugupeetud istungi juhataja! Põhiseaduskomisjon arutas seda eelnõu oma 19. novembri korralisel istungil ja otsustas kõigepealt teha ettepaneku arutada seda täiskogu istungil 3. detsembril ehk täna; teiseks, teha ettepanek esimene lugemine lõpetada, ja kolmandaks, teha ettepanek määrata muudatusettepanekute tähtajaks kümme tööpäeva. Aitäh!
Suur tänu! Kas on küsimusi? Ettekandjale küsimusi ei ole. Kas soovitakse avada läbirääkimisi? Läbirääkimisi avada ei soovita. Juhtivkomisjoni ettepanek oli eelnõu 540 esimene lugemine lõpetada. Esimene lugemine on lõppenud. Määran eelnõu 540 muudatusettepanekute esitamise tähtajaks s.a 18. detsembri kell 17.15.
Meie tänane teine päevakorrapunkt on Vabariigi Valitsuse algatatud 2013. aasta riigieelarve seaduse muutmise seaduse eelnõu 514 kolmas lugemine. Palun ettekandeks kõnetooli rahanduskomisjoni esimehe Sven Sesteri!
Lugupeetud juhataja! Head kolleegid! Annan teile ülevaate 2013. aasta riigieelarve seaduse muutmise seaduse eelnõust, mis kannab numbrit 514. Tegemist on kolmanda lugemisega. Rahanduskomisjon arutas seda eelnõu enne kolmandat lugemist oma 18. novembri ja 2. detsembri istungil. Riigieelarve muutmise kulude kogumahtu muutmata võib Vabariigi Valitsus algatada kaks kuud enne eelarveaasta lõppu riigieelarve seaduse muutmise seaduse eelnõu. Nimetatud eelnõuga tehakse muudatused, kuna kavandatud eesmärkide saavutamiseks peaks ressursse otstarbekamalt kasutama. Muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 27. novembriks kella 17-ks ei laekunud ühtegi ettepanekut ei Riigikogu fraktsioonidelt, komisjonidelt ega ka liikmetelt. Komisjon tegi kolmanda lugemise tekstis vaid keelelisi ja tehnilisi parandusi. Kõik komisjoni langetatud otsused olid konsensuslikud. Tegime ettepaneku võtta eelnõu päevakorda kolmapäeval, 4. detsembril, kolmas lugemine lõpetada ja panna eelnõu lõpphääletusele. Aitäh!
Suur tänu! Kas ettekandjale on küsimusi? Küsimusi ei ole. Kas soovitakse läbirääkimisi pidada? Palun, Mihhail Stalnuhhin!
Lugupeetud juhataja! Kolleegid! Põhimõtteliselt on selle seaduseelnõuga kõik korras – mis siin öelda, tehtud on vaid puhttehnilisi muudatusi. Aga riigieelarve muutmisega on alati lood niiviisi, et kui see ei tee elu paremaks, siis opositsioon ei saa seda toetada. See eelnõu ei anna seaduseks saanuna Eestile, Eesti elanikele mitte midagi. Nii et Eesti Keskerakonna fraktsioon hääletab selle vastu. Aitäh!
Aitäh! Kas on veel kõnesoove? Rohkem kõnesoove ei ole, sulgen läbirääkimised. Muudatusettepanekuid ei laekunud. Juhtivkomisjoni ettepanek on viia läbi eelnõu 514 lõpphääletus. Valmistume lõpphääletuseks. Austatud Riigikogu, panen lõpphääletusele Vabariigi Valitsuse algatatud 2013. aasta riigieelarve seaduse muutmise seaduse eelnõu 514. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Poolt hääletas 63 Riigikogu liiget, vastu on 13, erapooletuid ei ole. Eelnõu on seadusena vastu võetud.
Tänane kolmas päevakorrapunkt on Vabariigi Valitsuse algatatud väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse ja Euroopa Liidu kodaniku seaduse muutmise seaduse eelnõu 444 teine lugemine. Ma palun ettekandeks kõnetooli põhiseaduskomisjoni esimehe Rait Maruste!
Austatud juhataja! Lugupeetud kolleegid! Eelnõu 444 algatas Vabariigi Valitsus käesoleva aasta 3. juunil. Eelnõu läbis 18. juunil esimese lugemise ja muudatusettepanekute tähtajaks 19. augustiks ametlikke ettepanekuid ei laekunud. Jätkutöö käigus tegi põhiseaduskomisjon koostöös Siseministeeriumiga kokku 12 täiendus-muudatusettepanekut. Nende arutelule kutsusime Ele Russaku, Siseministeeriumi migratsiooni- ja piirivalvepoliitika osakonna nõuniku, kellega koos arutasime probleeme ja valmistasime ette muudatused. Eelnõu eesmärk on ühtlustada Euroopa Liidu sees väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu regulatsiooni ehk nn naasmisdirektiivi, võttes arvesse märkusi ja soovitusi, mis Euroopa Komisjon on Eestile teinud. On mõistetav, et seda laadi küsimused peaksid olema Euroopa Liidus liikmesriigiti reguleeritud ühtsetel alustel. Taotlus on muuta ja täiendada Eestis ebaseaduslikult viibiva kolmanda riigi kodaniku tagasisaatmise, väljasaatmise, kinnipidamise ning talle sissesõidukeelu kohaldamisega seotud õigusnorme. Väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse sõnastus ei tohi tekitada tõlgendusraskusi ega nõuda välismaalaselt eri õigusaktide põhjalikku tundmist. Eelnõu on ette valmistatud tihedas koostöös Euroopa Komisjoniga. Seejuures on arvestatud praktikas tekkinud probleeme ning ka õiguskantsleri märkusi. Põhiseaduskomisjon käis ära ka väljasaatmiskeskuses, et ise kohapeal veenduda, milline olukord meil valitseb. Muudatuste aluseks olev direktiiv võeti Eesti õigusesse üle 2010. aastal, kuid aja jooksul on praktikas ilmnenud teatud raskused ja puudujäägid. Nende ületamiseks, nagu ma ütlesin, ongi eelnõu koostatud. Nagu märkisin, kokku on 12 muudatusettepanekut. Need puudutavad erinevaid sätteid ja ma väga lühidalt tutvustan neid teile. Esimene muudatusettepanek käsitleb põgenemise ohu mõistet ja määratleb täpsemalt, millises situatsioonis võiks tegu olla põgenemise ohuga. Teine muudatusettepanek paneb ette sätestada, et välismaalane, kellele on tehtud lahkumisettekirjutus, võib taotleda sissesõidukeelu kehtetuks tunnistamist juhul, kui ta on selle ettekirjutuse täitnud. Asjaomane paragrahv reguleerib seda, kuidas seda kõike teostatakse. Kolmas ja neljas muudatusettepanek puudutavad saatjata alaealise välismaalase lahkumiskohustust. On pakutud mitmesuguseid leevendusmeetmeid ja lähtutud eeldusest, et kogu tegevus peab lähtuma lapse huvidest. Politsei- ja Piirivalveametile on pandud kohustus otsida alaealisele saatja – välismaal viibiv vanem, eestkostja või vastuvõtuasutuse esindaja. Sellise lahkumiskohustuse täitmiseks tähtaega ei sätestata. See on jäetud määramata, sest situatsioonist tulenevalt võib otsing kaua aega võtta. Viies ettepanek näeb ette mitmesuguseid abinõusid juhuks, kui ebaseaduslikult riigis viibival välismaalasel puudub raha majutuse eest maksmiseks. Sätestatakse võimalus, et niisuguses situatsioonis maksab välismaalase majutamise eest riik. See puudutab ennekõike lastega perekondi, inimkaubanduse ohvreid ja teisi eriti haavatavaid inimesi. Kuues, seitsmes ja kaheksas ettepanek puudutavad välismaalase kinnipidamise tingimusi ja aluseid. Uus reegel on see, et välismaalast võib Politsei- ja Piirivalveameti ruumides kinni pidada ainult 48 tundi. Seejärel tuleb taotleda halduskohtult kinnipidamise luba ja halduskohus otsustab, kas võib kinnipidamist jätkata või mitte, kas see on põhjendatud või mitte. Kui kuus kuud kinnipidamisaega on täis ja inimesel ei ole ikkagi tagasipöördumiseks vajalikud dokumendid vormistatud, siis tuleb ta teatud tingimuste korral vabastada, ja 18 kuu möödumisel tuleb isik vabastada lõplikult. Muudatusettepanek nr 9 käsitleb ohjeldusabinõude kohaldamist. Eesmärk on muuta see säte võimalikult selgeks – ohjeldusabinõud kinnipeetavate transportimisel peavad olema täpselt reguleeritud ja üheselt mõistetavad. Konkreetsemalt oli meil jutuks käeraudade kasutamine. Leidsime, et tavalise ohu korral need vajalikud pole, politseiametnik võtab need kasutusele siis, kui tunnetab vahetut reaalset ohtu kellegi elule, tervisele või varale. Muudatusettepanek nr 10 on tehnilist laadi. Muudatusettepanekud nr 11 ja nr 12 lähtuvad õiguskantsleri märkusest, et põhiseadusega oleks paremas kooskõlas, kui seaduses väljendataks seda, mis on tingimata keelatud. Kõik, mis ei ole keelatud, oleks lubatud. Praegune regulatsioon on vastupidine. Ettepanek nr 11 on tehnilist laadi parandus, nr 12 seisneb selles, et seadusse saab kirja, mis ained ja esemed on kinnipidamiskeskuses keelatud. Kõik muu on seega lubatud. Keelatud asjade ja ainete loend on antud ammendavalt. Lõpetuseks nii palju, et kuna muudatusettepanekud eeldavad ka infotehnoloogilisi arendusi ja rakendusi, siis on seaduse jõustumise tähtajaks määratud 2014. aasta 1. oktoober. Komisjon tegi konsensusliku ettepaneku võtta eelnõu täiskogu istungi päevakorda 4. detsembril ehk täna ja võtta eelnõu seadusena vastu, kui esimene lugemine lõpetatakse. Aitäh!
Kas ettekandjale on küsimusi? Küsimusi ei ole. Suur tänu! Täpsustan lihtsalt stenogrammi huvides, et tegemist on siiski teise lugemise lõpetamisega ja ettepanekuga suunata eelnõu kolmandale lugemisele. Kas soovitakse avada läbirääkimisi? Läbirääkimisi avada ei soovita. Vaatame läbi muudatusettepanekud. Kõik 12 muudatusettepanekut on põhiseaduskomisjoni tehtud. Muudatusettepanek nr 1 – juhtivkomisjon on arvestanud täielikult, nr 2 – on arvestatud täielikult, nr 3 – arvestatud täielikult, nr 4 – arvestatud täielikult, nr 5 – arvestatud täielikult, nr 6 – arvestatud täielikult, nr 7 – arvestatud täielikult, nr 8 – arvestatud täielikult, nr 9 – arvestatud täielikult, nr 10 – arvestatud täielikult, nr 11 – arvestatud täielikult, nr 12 – arvestatud täielikult. Muudatusettepanekud on läbi vaadatud. Juhtivkomisjoni ettepanek on eelnõu 444 teine lugemine lõpetada. Teine lugemine on lõppenud.
Tänane neljas päevakorrapunkt on Vabariigi Valitsuse algatatud majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 504 teine lugemine. Palun ettekandeks kõnetooli majanduskomisjoni esimehe Kaja Kallase!
Austatud juhataja! Head kolleegid! Riigikogu majanduskomisjon arutas majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu teisele lugemisele saatmist 21. novembril. Muudatusettepanekud, mis selle eelnõu kohta on tehtud, on kõik normitehnilist laadi ja puudutavad seda, et me lükkame majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse jõustumist edasi. Asi on selles, et kuna tegu on paljude viidetega teistele seadustele, siis tuleb ka nende muudatuste jõustumist edasi lükata. Algses eelnõus olid osale seadustele viited sees ja osale mitte, nüüd peaks tänu muudatusettepanekutele kõik need küsimused lahendatud saama. Majanduskomisjon otsustas teha täiskogule ettepaneku teine lugemine lõpetada ja kui see on lõpetatud, saata eelnõu kolmandale lugemisele 5. detsembril 2013. aastal ja viia siis läbi ka lõpphääletus. Aitäh!
Kas ettekandjale on küsimusi? Küsimusi ei ole. Suur tänu, Kaja Kallas! Kas soovitakse avada läbirääkimisi? Kõnesoove ei ole. Majanduskomisjon on teinud üheksa muudatusettepanekut, vaatame need läbi. Number 1, juhtivkomisjoni ettepanek on arvestada täielikult. Number 2, juhtivkomisjoni ettepanek on arvestada täielikult. Number 3, ettepanek on arvestada täielikult. Number 4, ettepanek on arvestada täielikult. Number 5, ettepanek on arvestada täielikult. Number 6, ettepanek on arvestada täielikult. Number 7, ettepanek on arvestada täielikult. Number 8, ettepanek on arvestada täielikult. Number 9, ettepanek on arvestada täielikult. Juhtivkomisjoni ettepanek oli eelnõu 504 teine lugemine lõpetada. Teine lugemine on lõppenud.
Meie viies päevakorrapunkt on Vabariigi Valitsuse algatatud Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 480 teine lugemine. Palun ettekandeks kõnetooli majanduskomisjoni liikme Jaan Õunapuu!
Lugupeetud aseesimees! Lugupeetud kolleegid! Selle eelnõu esimene lugemine toimus tänavu 6. novembril. Muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 13. novembriks ei esitatud ühtegi ettepanekut. Koostöös eelnõu algataja ja keeletoimetajaga tehti kolm normitehnilise sisuga ettepanekut teksti parandamiseks. Majanduskomisjon arutas eelnõu teist lugemist ette valmistades oma 21. novembri istungil, kus osales ka Rahandusministeeriumi esindaja, kes andis ülevaate muudatusettepanekute sisust. Tutvustan nüüd teile väga lühidalt neid kolme muudatusettepanekut. Muudatusettepanek nr 1 seisneb normitehnilises paranduses, millega lisatakse eelnõu pealkirja sõna "muutmise". Teine ettepanek: asendatakse omandireformi aluste seaduse § 17 lõikes 10 sõnad "võib ... teha" sõnaga "teeb". Muudatus on vajalik, kuna maavanemal on kohustus haldusakti õigusvastasuse või selle õigusvastase andmata jätmise tuvastamise korral järelevalvemenetlus algatada. Seejuures on maavanemal toimingu algatamise üle otsustamisel edaspidigi haldusmenetluses tavapärane kaalutlusõigus. Sõna "õigusnorm" asendatakse sobivama terminiga "õigusakt". Kolmas muudatusettepanek: eelnõu §-s 3 sisalduva Vabariigi Valitsuse seaduse § 85 lõike 33 sõnastust on vaja muuta. Peab olema üheselt arusaadav, et erisusi saab teha üksnes lõikes 3 nimetatud tähtaja osas, mitte sättes sisalduvate muude tähtaegade osas. Muudatusega asendatakse termin "erinorme" sõnaga "erisusi", mis on täpsem ja mida kasutatakse läbivalt ka Vabariigi Valitsuse seaduses. Kõik need kolm ettepanekut leidsid komisjoni istungil toetust. Ka istungil osalenud eelnõu algataja esindaja nõustus nendega. Millised olid siis komisjoni otsused? Suunata eelnõu täiskogu istungi päevakorda s.a 4. detsembriks ja teha ettepanek teine lugemine lõpetada; juhul kui teine lugemine lõpetatakse, suunata see kolmandale lugemisele 5. detsembriks ettepanekuga viia läbi eelnõu lõpphääletus. Pean ka mainima, et kõik need otsused tehti konsensusega. Aitäh!
Suur tänu! Teile on küsimusi. Palun, Marika Tuus-Laul!
Aitäh! Hea kolleeg! Selle eelnõuga on nii, et see tundub niisugune väga lihtne. Aga kui seda põhjalikult lugeda, siis näeme, et lõpus on nimetatud, ütleme, määruste muutmise määrust, mis sisuliselt muudab põhiseadusvastaselt ka ORAS-e § 17 lõiget 5. Kas teil komisjonis oli sellest juttu? Kas te jõudsite jälile, mis tegelikult selle eelnõu taga on?
Nagu ma ütlesin, komisjon piirdus nende kolme muudatusettepaneku aruteluga. Kui mälu mind ei peta, ei küsitud selle määruse kohta komisjonis enne eelnõu esimesele lugemisele saatmist ka ministrilt ega teistelt ministeeriumi ametnikelt. Nii et seda teemat ei olnud.
Aitäh! Palun, Valeri Korb!
Aitäh! Hea kolleeg! Pärast esimest lugemist lugesin, et linnade liit on selle eelnõu vastu. Kas sa võiksid natuke põhjendada, miks linnade liit on sellisel seisukohal?
Aitäh! Palun, Marika Tuus-Laul, teine küsimus!
Ma ei ole linnade liidu seisukohta näinud. Ma võin oletada, milles te praegu probleemi näete ja mille kohta te küsite. Kõigi eelduste kohaselt puudutab see Rahandusministeeriumi poolt välja saadetud määruste eelnõusid. Kogu seda teemat, vara tagastamist välisriikide elanikele ei käsitletud komisjonis mitte kordagi. Ma saan päris kindlalt kinnitada, et niisugust lisa eelnõu lisade loetelus ei olnud.
Meie loeme välja, et linnade liidu juristid on selle määruse kohta väga kriitilise analüüsi teinud. Tegelikult antakse selle muudatusega Saksamaale ümberasunutele ja seal oma vara eest kompensatsiooni saanud inimestele võimalus saada see vara tagasi, kui nad maksavad kunagise kompensatsiooni tagasi. See on tohutu üllatus! Meie arvates on tegemist põhiseadusvastase olukorraga, aga ma saan aru, et teil komisjonis sellest juttu ei tulnud. Ent me sinuga koos analüüsisime seda, kas seal võib niisugune salaplaan peidus olla?
Mul on väga keeruline öelda, kas on selline salaplaan. Teema kerkis selle nädala alguses üles ka meie fraktsioonis ja me arutasime neid küsimusi omavahel veel täna hommikulgi. Kõige targem võib-olla on küsida informatsiooni kogu määruste paketi kohta Rahandusministeeriumist. Las nad annavad täpse ülevaate, miks need määrused selle eelnõuga kaasa on pandud ja ka seda, et kui Riigikohtu otsus sel teemal tehti 2006. aastal, siis miks alles nüüd, 2013. aasta detsembris see üles tõsteti.
Aitäh! Palun, Priit Toobal!
Aitäh, lugupeetud aseesimees! Hea ettekandja! Ma tean, et ka üürnike ühing on näidanud jõulist vastuseisu sellele seaduseelnõule. Kuna selle eelnõuga ei ole tuline kiire, siis kas ei võiks majanduskomisjon kaaluda koostööd põhiseaduskomisjoniga ja küsida nende arvamust kooskõla kohta põhiseadusega? Selle eelnõuga ei ole tõesti kiire. Võib-olla võtta aeg veidi maha ja arutada asja?
Aitäh! Mina kui komisjonipoolne ettekandja saan praegu teile siit puldist rääkida seda, mida komisjon enne teist lugemist arutas ja millisele seisukohale jõudis. Selle eelnõu saatus on aga meie kõigi kätes siin saalis umbes veerand tunni pärast.
Aitäh! Palun, Kaja Kallas!
Aitäh! Hea ettekandja! Kas ma saan õigesti aru, et eelnõu, mida me praegu arutame, ei tekita uusi õigusi ega võta õigusi ka ära, vaidlus käib selle määruse üle? Seega etteheited sellele eelnõule ei ole õigustatud. Või saan ma valesti aru?
Ma arvan, et te ei saa valesti aru. Esmaspäeval me arutasime seda teemat oma fraktsioonis ja eile hommikul ma palusin Rahandusministeeriumi esindajal veel kord siia majja tulla. Küsisin tema käest otsesõnu üle, kas eelnõu 480 puudutab kuidagi ümberasujate teemat, ja ta kinnitas, et mitte. Ta rääkis täpselt sama juttu, mida oli rääkinud enne esimest lugemist meil komisjonis: eelnõu puudutab ainult nelja valdkonda, mida tahetakse reguleerida. See on meile kõigile teada, mis need neli valdkonda on.
Aitäh! Palun, Tarmo Tamm!
Aitäh, proua juhataja! Lugupeetud ettekandja! Kui Rahandusministeerium on saatnud kooskõlastusringile määruse, mille seletuskiri ütleb üheselt, et see on seotud täna arutelu all oleva eelnõuga, siis ma küsin: miks ei ole komisjon arutanud oma istungitel ka seda määrust? Kas tegemist ei ole komisjoni praagiga?
Ma ei julge küll kinnitada, et see komisjoni praak on. Sellel lihtsal põhjusel, et eelnõu 480 lisades mina isiklikult seda teemat puudutavat määrust ei ole näinud. Selle määruse tekstiga tutvusin ma selle nädala esmaspäeval, kui lugesin rahandusministri kirja härra Kiislerile.
Aitäh! Palun, Kaja Kallas, teine küsimus!
Aitäh! Riigikogu pädevus puudutab praegu eelkõige eelnõu ehk seadust. Me oleme seadusandlik võim ja Vabariigi Valitsus annab välja määruseid ka kõnealuse seaduse alusel. Kindlasti me saame pöörata tähelepanu vigadele selles määruses, kui need vead peaksid olema, aga me ei saa määruse teksti mõjutada. See on ikkagi valitsuse määrus. Kuidas sa seda kommenteerid?
Seda on minu meelest väga lihtne kommenteerida: valitsus ei tohi oma määrustega mitte mingil juhul ühegi seadusandliku aktiga vastuollu minna. Riigikogu kohus on jälgida, et määrused, mis Stenbocki majast välja tulevad, ei läheks seadustega vastuollu. See on meie ülesanne.
Rohkem küsimusi ettekandjale ei ole. Suur tänu, Jaan Õunapuu! Avan läbirääkimised. Palun, Marika Tuus-Laul! Kaheksa minutit.
Suur tänu! Head kolleegid! Kui Riigikogu töölaual on ORAS-e ehk omandireformi aluste seaduse järjekordne muutmine, siis mul käib alati kuum jutt südame alt läbi. Mida siis veel teha saab, kõik halb on nagu juba tehtud?! Me mäletame, et kunagi alustasid rahvusradikaalsed jõud koos väliseestlastega õigusliku järjepidevuse taastamist restitutsiooni alusel. Tegelikkuses kukkus see välja nii, et hakati tagastama hoopis 1990. aastatel loodud vara. Nendes majades elanud inimesed pidid oma kodudest lahkuma, ilma et neile oleks uut eluruumi vastu antud. Umbes 40 ORAS-e muutmist paljude aastate jooksul on kaasa toonud palju traagikat ja lõputuid pisaraid. Mitukümmend tuhat inimest on ilma jäänud õigusest kodule. Ja seda kõike pole toime pannud võõras võim ja võõrad väed, vaid meie oma Eesti riik. Kui me vaatame seaduseelnõu, mis täna meie laual on ja mis samuti ORAS-t puudutab, siis tundub see täiesti tavaline eelnõu olevat. Vähendatakse vara kompenseerimisega seotud väljamaksetele sätestatud ajalisi ja mahulisi piiranguid, suunatakse edaspidi kogu maa erastamisest laekuv raha stabilisatsioonireservi asemel omandireformi reservfondi jne. Ent saatan peitub sageli detailides. Seekord on salakaval plaan peidetud Vabariigi Valitsuse 1993. aasta 13. juuli määruse nr 216 muutmise eelnõusse, mis oktoobri lõpus kooskõlastusringile saadeti, sh linnade liidule. Määruse eelnõu sisaldab muu hulgas Saksamaale ümber asunutele ja Saksamaal kompensatsiooni saanutele vara tagastamiseks tehtavat muudatust. Seni oli selline regulatsioon vastavalt ORAS-e § 17 lõikele 5 välistatud. Nüüd nähakse ette võimalus, et Saksamaale ümber asunud ja seal oma vara eest juba kompensatsiooni saanud inimesed võivad ikkagi Eesti omandireformi aluste seaduse alusel oma vara tagasi saada, kui nad Saksamaal saadud kompensatsiooni tagasi maksavad. Eesti Linnade Liit leiab, et Saksamaa Liitvabariigilt vara eest juba kompensatsiooni saanud taotlejatele vara tagastamist võimaldavate erinormide kehtestamine selle määrusega muudab ORAS-e § 17 lõike 5 regulatsiooni ja seetõttu on see vastuolus Eesti Vabariigi põhiseadusega. Tegemist on seadust muutva määrusega, mis on Eesti Vabariigis võimude lahususe põhimõttest tulenevalt põhiseaduse kohaselt välistatud. Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium on korduvalt rõhutanud, et põhiseaduse kohaselt on täidesaatev võim volitatud andma üksnes seadust täpsustavaid määrusi, mitte aga muutma nende sisu. Veel kord: ORAS-e § 17 lõige 5 sätestab, et omandireformi õigustatud subjektiks oleval isikul ei ole õigust nõuda õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamist või kompenseerimist selle vara osas, mis on juba tagastatud või kompenseeritud. Ka Eesti Linnade Liit ja Tallinna Linnavalitsus peavad oluliseks märkida, et ORAS ega ükski teine õigusnorm ei näe ette, et vara saab isikutele tagastada, kui nad sama vara eest saadud kompensatsiooni tagasi maksavad. Tallinna Ringkonnakohus on mitmes haldusasjas asunud seisukohale, et ORAS-e § 17 lõige 5 ei võimalda vara tagastada, olenemata sellest, kas varem saadud kompensatsioon on Saksamaa Liitvabariigile tagasi makstud või mitte. Nüüd, omandireformi läbiviimise lõppjärgus, kui enamik vara tagastamise taotlusi on lahendatud, tahetakse teha see muudatus. Nii rikutakse kõikide nende inimeste õigusi, kes on enne ORAS-e kehtestamist saadud kompensatsiooni tõttu ilma jäänud võimalusest vara tagasi saada. Kuid eelkõige teeb see muudatus ülekohut massirepressioonide tõttu kannatanud inimestele, kellele selle vara eest on makstud sümboolne kompensatsioon, ja see välistab vara tagasisaamise õiguse. Mida tähendab ikkagi selle kompensatsiooni tagasimaksmine? Kas omal ajal makstud kompensatsiooni summa tolleaegses vääringus on üldse võrreldav summaga, mis see kinnisvara praegu maksab? Loomulikult mitte. Tänapäeval tähendab see Saksamaal vaat et tühist kommiraha, aga eelnõu autorite idee järgi toimides saab selle eest miljoneid eurosid maksva kinnisvara Tallinna kesklinnas. Nende muudatuste tagajärgi, mida praegu vargsi tehakse, ei suuda vist mitte keegi prognoosida. Kas tõesti nendele inimestele, kes on juba 20 aastat kohut käinud ja kellele kohtulahendid on juba jõustunud, algab kõik otsast peale? Küsin veel, kust on need ideed ikkagi tulnud. Me mäletame kõikvõimalikke ORAS-e parandusi, näiteks Jaanus Betlemi tädi oma ja teisi nimelisi. Me mäletame vara tagasisaajate ringi korduvaid laiendamisi. Kelle huvides on, et Eesti inimestele kuuluv vara tahetakse ei tea kellele Saksamaal tagastada ja praegusel juhul veel põhiseadust rikkudes? Mis on sealt vastu saadud? Kellele ja mille eest on valimisringkonnad võlgu? Ma teen ettepaneku teine lugemine katkestada, et me veel kord saaksime analüüsida eelnõu seost kõnealuse määrusega ja seda, mis tagajärjed seaduse vastuvõtmisel võivad olla. Aitäh!
Aitäh! Rohkem kõnesoove ei ole, sulgen läbirääkimised. Vaatame läbi muudatusettepanekud. Kõik muudatusettepanekud on majanduskomisjoni tehtud. Muudatusettepanek nr 1, juhtivkomisjon on seda arvestanud täielikult. Muudatusettepanek nr 2, seegi on arvestatud täielikult. Muudatusettepanek nr 3, samuti arvestatud täielikult. Muudatusettepanekud on läbi vaadatud. Riigikogu juhatusele on laekunud Eesti Keskerakonna fraktsiooni ettepanek Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 480 teine lugemine katkestada. Me peame seda hääletama. Austatud Riigikogu, panen hääletusele Eesti Keskerakonna fraktsiooni ettepaneku Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 480 teine lugemine katkestada. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Poolt hääletas 20 Riigikogu liiget, vastu oli 45, 1 jäi erapooletuks. Ettepanek ei leidnud toetust. Eelnõu 480 teine lugemine on lõppenud.
Meie tänane kuues päevakorrapunkt on Vabariigi Valitsuse algatatud riigilõivuseaduse ja liiklusseaduse muutmise seaduse eelnõu 496 teine lugemine. Palun ettekandeks kõnetooli majanduskomisjoni liikme Toomas Tõniste!
Austatud juhataja! Head kolleegid! Majanduskomisjonile muudatusettepanekute esitamise tähtajaks ehk 15. novembriks esitas Riigikogu Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon 50 muudatusettepanekut, eelnõu algataja esindaja esitas komisjonile kaalumiseks ühe ettepaneku. Komisjon arutas muudatusettepanekuid oma istungil 21. novembril ja 2. detsembril. Eelnõu algataja esindajatena olid kohal ka Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi teede- ja raudteeosakonna juhataja Ain Tatter ning sama osakonna veondus- ja liiklustalituse juhataja Sander Salmu. Komisjon toetas kõiki juhtivkomisjoni ettepanekuid. Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni ettepanekud toetust ei leidnud ja need jäeti arvestamata. Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni ettepanekud võib nende eesmärgist lähtuvalt jagada kolme gruppi: jätta muutmata Maanteeameti toimingute eest võetavad kehtivad riigilõivud; jätta jõusse eelnõuga ettenähtud võimalus tasuda e-teenuste kasutamisel väiksemat riigilõivu ja vähendada haagiste registreerimise eest võetavat riigilõivu. 21. novembril peetud komisjoni istungil otsustati välja töötada ja muudatusettepanekute loetellu lisada kompromissettepanekud haagiste registreerimise eest võetava riigilõivu vähendamiseks. Kuni 3500 kilogrammise täismassiga haagiste registreerimise eest võetava riigilõivu umbes poole võrra vähendamist puudutavad kompromissettepanekud on muudatusettepanekute loetelus numbrite 2, 8, 10 ja 19 all. Kompromissettepanekuga nähakse ette haagise registreerimise riigilõiv summas 63 eurot. Kui arvestada viimase nelja aasta statistikat, siis väheneb haagisele eraldi riigilõivumäära kehtestamise tõttu prognoosi kohaselt sõidukite registreerimise eest saadav tulu 271 530 euro võrra. Kogutulu riigilõivu suurendamisest aga peaks olema 281 107 eurot, kui sõidukite registreerimise riigilõiv kasvab 1–2 euro võrra. Konsensusega otsustati teine lugemine lõpetada ja kui teine lugemine lõpetatakse, teha ettepanek saata eelnõu kolmandale lugemisele 5. detsembriks 2013 ja viia siis läbi lõpphääletus. Aitäh!
Suur tänu! Palun, Priit Toobal, teie küsimus!
Aitäh, lugupeetud aseesimees! Hea ettekandja! Üldiselt on põhimõte, et riigilõivud on kulupõhised. Kas selles eelnõus soovitakse riigilõivusid suurendada seetõttu, et kulud on kasvanud? Või on mingi muu põhjus? Ma ei pea praegu silmas e-teenust kasutades tehtavaid toiminguid.
Vastavalt riigilõivuseadusele võib riigilõivumäära kehtestada ka mitte lähtudes kulupõhimõttest. Seekord on lõivude suurendamise põhjuseks toodud, et aasta-aastalt on maanteetranspordiga kaasnev negatiivne mõju, sh keskkonnale tekitatav kahju kasvanud. Sellega seotud kulud kaetakse otseselt riigieelarvest.
Aitäh! Palun, Jaan Õunapuu!
Aitäh! Lugupeetud ettekandja! Te lugesite väga ilusasti ette eelnõuga kaasnevad tulud ja kulud. Haagiste lõivu vähendamine 63 euroni jätab eelarvesse laekumata veidi üle 271 000 euro. Tõe huvides peab ütlema, et praegu on sõiduki registreerimise lõiv 121 eurot ja see kasvab 128 euroni. See kasv on seega 7 eurot. Kui aga arvestada seda, et suureneb ka registrimärgi väljastamisega seotud toimingute lõiv, siis kogutakse prognoosi kohaselt kokku 281 000 eurot. Vahe on 10 000 eurot. Mida selle 10 000 euroga tehakse?
See ei ole küll õigesti adresseeritud küsimus. Ma tõesti ei oska öelda, mida sellega tehakse. Aga küll MKM leiab koha, kuhu seda panna.
Aitäh! Palun, Priit Toobal, teine küsimus!
Aitäh! Ma jätkan oma eelmist küsimust. Te ütlesite, et riigilõivu võib kehtestada ka mõnest teisest põhimõttest, mitte ainult kulupõhisest printsiibist lähtudes ja et maanteetranspordi tõttu on tekkinud keskkonnareostus ja muu kahju. Kas on tehtud konkreetsed arvutused, millest lähtudes lõivud just nii palju kasvavad, ja kui on, siis kas saaks nendega tutvuda?
Konkreetset arvestust, kas lõivud peaksid kasvama 5, 6 või 10%, meile ei esitatud. Lihtsalt leiti, et meil ei ole auto- ega luksusmaksu, aga kulud tuleb katta. Lõivude suurenemine 5%, samas kui e-teenuste riigilõive vähendatakse ligi 20%, tundus õiglane kompromiss olevat.
Aitäh! Palun, Eiki Nestor!
Kõigepealt, minu meelest oleks võinud komisjon kaaluda, ehk on võimalik üheksandat muudatusettepanekut osaliselt arvestada. Aga mis riigilõivudesse puutub, siis need peaksid küll olema kulupõhised. Põhjendused, mis majanduskomisjon lõivude suurendamisest rääkides tõi, viitavad pigem sellele, et peaks olema automaks. Võib-olla ongi meil riigilõivu näol praegu tegemist autode registreerimise maksuga. Kui nii, siis tuleks seda ka otse öelda, mis siin ikka häbeneda.
Eks igaüks võta seda maksu sellena, kuidas ta seda rohkem tunnetab. Antud juhul on tegemist riigilõivuga.
Rohkem küsimusi ettekandjale ei ole. Suur tänu! Kas soovitakse avada läbirääkimisi? Läbirääkimisi avada ei soovita. Eelnõu muutmiseks on laekunud 57 ettepanekut, vaatame need läbi. Muudatusettepanek nr 1, majanduskomisjon, juhtivkomisjoni ettepanek – arvestada täielikult; nr 2, majanduskomisjon, arvestada täielikult; nr 3, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon, jätta arvestamata; nr 4, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon, jätta arvestamata. Ettepanekud nr 5–7 on Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni tehtud: nr 5, jätta arvestamata; nr 6, jätta arvestamata, nr 7, jätta arvestamata; ettepanek nr 8, majanduskomisjon, juhtivkomisjon on arvestanud täielikult; nr 9, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon, jätta arvestamata; nr 10, majanduskomisjon, arvestada täielikult. Muudatusettepanekud nr 11–18 on Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni tehtud, juhtivkomisjoni ettepanek on jätta need arvestamata: nr 11, jätta arvestamata; nr 12, jätta arvestamata; nr 13, jätta arvestamata; nr 14, jätta arvestamata; nr 15, jätta arvestamata; nr 16, jätta arvestamata; nr 17, jätta arvestamata; nr 18, jätta arvestamata. Number 19 on majanduskomisjoni tehtud, juhtivkomisjoni ettepanek – arvestada täielikult. Muudatusettepanekud 20–55 on Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni tehtud: nr 20, jätta arvestamata; nr 21, jätta arvestamata; nr 22, jätta arvestamata; nr 23, jätta arvestamata; nr 24, jätta arvestamata; nr 25, jätta arvestamata; nr 26, jätta arvestamata; nr 27, jätta arvestamata; nr 28, jätta arvestamata; nr 29, jätta arvestamata; nr 30, jätta arvestamata; nr 31, jätta arvestamata; nr 32, jätta arvestamata; nr 33, jätta arvestamata; nr 34, jätta arvestamata; nr 35, jätta arvestamata; nr 36, jätta arvestamata; nr 37, jätta arvestamata; nr 38, jätta arvestamata; nr 39, jätta arvestamata; nr 40, jätta arvestamata; nr 41, jätta arvestamata; nr 42, jätta arvestamata; nr 43, jätta arvestamata; nr 44, jätta arvestamata; nr 45, jätta arvestamata; nr 46, jätta arvestamata; nr 47, jätta arvestamata; nr 48, jätta arvestamata, nr 49, jätta arvestamata, nr 50, jätta arvestamata; nr 51, jätta arvestamata; nr 52, jätta arvestamata; nr 53, jätta arvestamata; nr 54, jätta arvestamata; nr 55, jätta arvestamata. Number 56 on majanduskomisjoni tehtud, juhtivkomisjoni ettepanek – arvestada täielikult; nr 57 on samuti majanduskomisjoni tehtud, juhtivkomisjoni ettepanek – arvestada täielikult. Kõik muudatusettepanekud on läbi vaadatud. Juhtivkomisjoni ettepanek on teine lugemine lõpetada. Teine lugemine on lõppenud.
Järgmine päevakorrapunkt, nr 7, on Vabariigi Valitsuse algatatud tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu 492 teine lugemine. Ettekandeks palun kõnetooli rahanduskomisjoni liikme Remo Holsmeri!
Austatud juhataja! Head kolleegid! Selle eelnõu algatas Vabariigi Valitsus 25. septembril, esimene lugemine toimus 23. oktoobril. Muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 6. novembriks esitati üks ettepanek, selle tegi Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon. Muudatusettepanekute loetelus on see teine ettepanek ja sellega soovitakse füüsilise isiku maksuvaba tulu määra 2015. aastast alates kolme aasta jooksul suurendada. Komisjoni arutelu käigus tõstatati küsimus, kui palju selle ettepaneku elluviimine riigile kulusid kaasa tooks. Muudatusettepanekute juures sellesisulist selgitust ei olnud. Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon tegi kevadel Riigikogule sama sisuga ettepaneku, mille kohta Vabariigi Valitsus esitas oma arvamuse. Valitsuse hinnangul vähendaks maksuvaba tulu määra suurendamine eelnõus pakutud ulatuses riigieelarve laekumisi alates 2014. aastast 28 miljoni euro võrra, 2015. aastast 60 miljoni euro võrra ja 2016. aastast 95 miljoni euro võrra. Eelnõu algataja esindaja selgitas komisjoni istungil, et ei toeta muudatusettepanekut, kuid täpsustas, et maksuvaba tulu määra suurendamise võimalusi kaalutakse uuesti 2014. aasta kevadel, kui koostatakse riigi eelarvestrateegiat aastateks 2015–2018. Rahanduskomisjon otsustas jätta ettepaneku arvestamata. Kaks ülejäänud muudatusettepanekut, mis tabelis on positsioonidel 1 ja 3, on rahanduskomisjoni tehtud. Esimese ettepanekuga jäetakse eelnõust välja sätted, mis puudutavad sõiduautode kasutamise maksustamist. Nii selle eelnõu kui ka käibemaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu 493 kohta laekus rahanduskomisjonile arvukalt arvamusi. Sellest tulenevalt korraldas rahanduskomisjon 7. novembril avaliku arutelu, mille eesmärk oli kaaluda eelnõude täpsustamise ja muul moel muutmise vajadust. Istungil olid esindatud Eesti Kaubandus-Tööstuskoda, Eesti Liisingühingute Liit, Eesti Raamatupidajate Kogu, Eesti Maksumaksjate Liit, MTÜ Autoettevõtete Liit, Autode Müügi- ja Teenindusettevõtete Eesti Liit, Teenusmajanduse Koda, EVEA, Eesti Tööandjate Keskliit, Eesti Kaupmeeste Liit ja Audiitorkogu. Sellega loetelu lõpeb. Eelnõu algataja seisukohti tutvustasid Rahandusministeeriumi ametnikud. Eelnõu võimaliku rakendamisega seonduvatele küsimustele vastasid Maksu- ja Tolliameti esindajad. Pärast seda arutelu käsitles rahanduskomisjon eelnõu veel kahel korral: 12. ja 21. novembril. 12. novembri istungil arutati, milline on võimalik mõju riigieelarvele, kui autode maksustamisega seotud osa eelnõudest 492 ja 493 välja jätta, ning arutati eri katteallikate sobivuse üle. 21. novembri istungil otsustas rahanduskomisjon Reformierakonna fraktsiooni ning Isamaa ja Res Publica Liidu fraktsiooni liikmete ettepanekul, et eelnõust jäetakse sõiduautode kasutamise maksustamist puudutavad sätted välja. Rahanduskomisjon leidis, et see regulatsioon vajab põhjalikumat analüüsi. Muudatusettepanek nr 3 on Rahandusministeeriumi tehtud ja sellega tunnistatakse kehtetuks tulumaksuseaduse § 60 ja § 61 lõiked 27 ja 28. Sisuliselt on tegemist oma aja ära elanud rakendussätetega. Need puudutavad erisusi dividendide maksustamisel ja maksustamisperioodides, mille osas praegu puudub nii dokumentide säilitamise kohustus kui ka maksude kontrolli võimalus. Maksuhalduri andmeil neid sätteid enam niikuinii ei kasutata. Samas jääb maksumaksjatele, kes siiski soovivad nendes sätetes ettenähtud õigusi kasutada ja suudavad ka nende õiguste olemasolu tõendada, selleks terve aasta aega – sätted muutuvad kehtetuks 2015. aasta 1. jaanuaril. Niipalju laekunud muudatusettepanekutest. Rahanduskomisjon otsustas oma 21. novembri koosolekul esitada eelnõu teisele lugemisele 2013. aasta 4. detsembriks ettepanekuga teine lugemine lõpetada. Aitäh!
Aitäh teile! Küsimusi ei ole. Kas soovitakse pidada läbirääkimisi? Avan läbirääkimised. Palun Riigikogu kõnetooli Eiki Nestori!
Hea juhataja! Lugupeetud kolleegid! Nagu te näete, läheb kõik väga kiiresti. Alles see oli, kui rahandusminister meeldiva üllatusena lubas Eesti rahvale tulumaksuvaba miinimumi suurendada. Praegu me oleme siis poolel teel. Ma ei räägi sellest täiendavast maksuvabastusest, mis on väga mõistlik ja mille poolt on ilmselt kõik. Nagu kunagi asjaomase eelnõu seletuskirjas selgitati, peaks tänu täiendavale tulumaksuvabastusele Eesti keskmine pension tulumaksuvaba olema. On mõistlik, et me selle eesmärgi saavutame. Üks asi aga läheb nüüd kehvasti: igati loogiline ja arusaadav soov planeerida riigi kulutusi ette pikemalt kui üks aasta jääb jälle õhku rippuma. Kui me jääme lootma tulumaksuvaba miinimumi suurendamisele aastast 2015 selle teadmisega, et võib-olla 2014 kevadel keegi ütleb midagi selle kohta, siis me ilmselt petame ennast. Ma arvan, et pettumus võib olla täpselt samasugune nagu tänavu. Valitsusliikme tasemel lubati kõigil inimestel tulumaksuvaba miinimumi suurendada, aga see jäeti ära. Ma kutsun teid üles toetama meie muudatusettepanekut, mis ei kõrveta järgmise aasta riigieelarvet mitte ühegi euroga, aga annab valitsusele selge signaali, et Riigikogu fraktsioonid, nii nagu ma olen aru saanud, toetavad üksmeelselt tulumaksuvaba miinimumi suurendamist. Kui valitsus tuleb 2015. aasta eelarvestrateegia koostamisel välja veelgi sobilikumate ja paremate lahendustega, nagu osa valitsusliitlasi lubanud on, siis on ju väga tore. Küllap me toetame ka ettepanekut tulumaksuvaba miinimumi veelgi rohkem suurendada, nagu lubatud on. Aga täna võiks küll julgelt meie muudatusettepaneku poolt hääletada, see oleks selge signaal valitsusele, et tehku tööd. Aitäh!
Aitäh! Rohkem kõnesoove ei ole, sulgen läbirääkimised. Asume eelnõu 492 muudatusettepanekuid läbi vaatama. On laekunud kolm ettepanekut. Esimene on juhtivkomisjonilt, teine Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioonilt. Juhtivkomisjoni seisukoht on jätta see arvestamata. Eiki Nestor, palun!
Aitäh! Palun seda muudatusettepanekut hääletada!
Teeme nii. Hääletame seda, aga palun esitada see ka kirjalikult! Alustame hääletusprotseduuri ettevalmistamist. Panen hääletusele muudatusettepaneku nr 2, mille on esitanud Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Tulemusega poolt 14, vastu 43 ja 1 erapooletu ei leidnud ettepanek toetust. Muudatusettepaneku nr 3 on esitanud juhtivkomisjon. Oleme muudatusettepanekud läbi vaadanud. Juhtivkomisjoni esindaja sõnade kohaselt on juhtivkomisjoni ettepanek eelnõu teine lugemine lõpetada. Eelnõu teine lugemine on lõppenud ja seitsmenda päevakorrapunkti käsitlemine samuti.
Liigume kaheksanda päevakorrapunkti juurde. Algab Vabariigi Valitsuse algatatud Eesti Vabariigi valitsuse ja Usbekistani Vabariigi valitsuse vahelise tulu- ja kapitalimaksudega topeltmaksustamise vältimise ning maksudest hoidumise tõkestamise lepingu ratifitseerimise seaduse eelnõu 523 esimene lugemine. Ma palun ettekandeks Riigikogu kõnetooli rahandusminister Jürgen Ligi!
Austatud juhataja! Austatud Riigikogu liikmed! Topeltmaksustamise vältimise lepingute eesmärk on soodustada lepingupartneritevahelisi investeeringuid, hoida ära diskrimineeriv maksustamine ning tõkestada maksudest kõrvalehoidmist. Kõik need maksulepingud põhinevad Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni tüüplepingul. Eesti ja Usbekistani leping erineb OECD tüüplepingust järgmisel moel. Esiteks, kui dividendi maksva äriühingu osalus dividendi saavas äriühingus on alla 25% või dividendi saaja on füüsiline isik, siis Eesti-Usbekistani lepingu kohaselt võib tuluallikariik kinni pidada 10% dividendi brutosummast. Tüüplepingus on see määr 15%. Teiseks, teise riigi residendile makstavatelt intressidelt ei või tuluallikariik kinni pidada rohkem kui 5% intressi brutosummast. Tüüplepingus on see määr 10%. Litsentsitasu puhul võib tuluallikariik kinni pidada 10% litsentsitasu brutosummast. Tüüpleping annab maksustamisõiguse ainult litsentsitasu saaja residendiriigile. Ettevõtjal tekib teises riigis püsiv tegevuskoht siis, kui ta on seal vähemalt kuus kuud teenuseid osutanud. See on viimane erisus. Leping loob investoritele kindluse ning võib neile riigisisese õigusega võrreldes soodsamad tingimused luua, kuid ei anna riikidele lisavõimalusi maksustamiseks. Tänan tähelepanu eest!
Tänan, minister! Head ametikaaslased, kas on küsimusi? Küsimusi ei ole. Palun Riigikogu kõnetooli rahanduskomisjoni liikme Peeter Laursoni!
Lugupeetud juhataja! Head kolleegid! Rahanduskomisjon arutas Eesti Vabariigi valitsuse ja Usbekistani Vabariigi valitsuse vahelise tulu- ja kapitalimaksudega topeltmaksustamise vältimise ning maksudest hoidumise tõkestamise lepingu ratifitseerimise seaduse eelnõu 523 oma 21. novembri istungil. Ülevaate eelnõu eesmärkidest andis Rahandusministeeriumi maksupoliitika osakonna juhataja Lemmi Oro. Kuna tegemist on üldjoontes tüüplepinguga, siis komisjonis küsimusi ei tõstatunud. Rahanduskomisjon otsustas teha Riigikogu täiskogule ettepaneku eelnõu esimene lugemine lõpetada ning määrata muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 6. detsember kell 15. Need otsused langetati konsensusega.
Head ametikaaslased, kas teil on küsimusi? Küsimusi ei ole. Ma tänan! Kas fraktsioonide esindajad soovivad avada läbirääkimisi? Kõnesoove ei ole. Juhtivkomisjoni seisukoht on, et esimene lugemine tuleks lõpetada. Määran eelnõu 523 muudatusettepanekute esitamise tähtajaks s.a 6. detsembri kell 15. Esimene lugemine on lõppenud ja kaheksanda päevakorrapunkti käsitlemine samuti.
Liigume edasi üheksanda päevakorrapunkti juurde, milleks on Vabariigi Valitsuse algatatud Eesti Vabariigi valitsuse ja Bahreini Kuningriigi valitsuse vahelise tulumaksudega topeltmaksustamise vältimise ning maksudest hoidumise tõkestamise lepingu ratifitseerimise seaduse eelnõu 537 esimene lugemine. Palun Riigikogu kõnetooli rahandusminister Jürgen Ligi!
Austatud juhataja! Austatud Riigikogu liikmed! Topeltmaksustamise vältimise lepingute eesmärk on soodustada partneritevahelisi investeeringuid, hoida ära diskrimineeriv maksustamine ning tõkestada maksudest kõrvalehoidmist. Kõik asjaomased Eesti maksulepingud põhinevad OECD tüüplepingul. Olulisemad Eesti ja Bahreini lepingu erinevused tüüplepingust on järgmised. Esiteks, dividendi ja võlanõudelt tekkiva tulu maksustamise õigus jääb ainult tulu saaja residendiriigile. Tüüplepingus on dividendi ja intressi maksustamise õigus jagatud residendiriigi ja tuluallikariigi vahel. Teine erireegel on juhtumi kohta, kui ettevõtjal tekib püsiv tegevuskoht seoses selle riigi pinnasest pärit toornafta või muu loodusliku süsivesiniku uurimise või tootmisega. OECD tüüplepingus sellist erisätet ei ole. Kolmandaks, et Eesti saaks kasutada kinnisvaratulu maksustamise õigust samas ulatuses kui tulumaksuseaduses, on kinnisvara mõiste Bahreiniga sõlmitud lepingus laiem kui OECD tüüplepingus. Igat liiki pensionid maksustatakse residendiriigis. OECD tüüplepingu kohaselt on avaliku teenistuja pensioni maksustamise õigus riigil, kes seda pensioni maksab, välja arvatud juhul, kui isik on teise riigi resident ja kodanik. Tänan!
Hea minister, ka mina tänan! Küsimusi ei ole. Palun Riigikogu kõnetooli rahanduskomisjoni liikme Peeter Laursoni!
Lugupeetud istungi juhataja! Head kolleegid! Rahanduskomisjon arutas Eesti Vabariigi valitsuse ja Bahreini Kuningriigi valitsuse vahelise tulumaksudega topeltmaksustamise vältimise ning maksudest hoidumise tõkestamise lepingu ratifitseerimise seaduse eelnõu 537 oma 21. novembri istungil. Ülevaate eelnõu eesmärkidest andis Rahandusministeeriumi maksupoliitika osakonna juhataja Lemmi Oro. Kuna tegemist on üldjoontes tüüplepinguga, millest erinevused toodi ka komisjonis välja, siis meil seoses eelnõuga ühtegi küsimust ei tõstatatud. Rahanduskomisjon otsustas teha Riigikogu täiskogule ettepaneku eelnõu esimene lugemine lõpetada ja määrata muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 6. detsember kell 15. Need otsused langetati konsensusega.
Hea ettekandja, ma tänan! Küsimusi ei ole. Kas fraktsioonide esindajad soovivad avada läbirääkimisi? Läbirääkimisi avada ei soovita. Juhtivkomisjoni seisukoht on, et esimene lugemine tuleks lõpetada. Määran eelnõu 537 muudatusettepanekute esitamise tähtajaks s.a 6. detsembri kell 15. Esimene lugemine on lõppenud ja üheksanda päevakorrapunkti käsitlemine samuti.
Liigume edasi kümnenda päevakorrapunkti juurde, milleks on Vabariigi Valitsuse algatatud Eesti Vabariigi valitsuse ja Tai Kuningriigi valitsuse vahelise tulumaksudega topeltmaksustamise vältimise ning maksudest hoidumise tõkestamise lepingu ratifitseerimise seaduse eelnõu 538 esimene lugemine. Mul on suur au paluda Riigikogu kõnetooli rahandusminister Jürgen Ligi! [[Aplaus.]]
Olge lahked! Austatud juhataja ja austatud Riigikogu liikmed! Ka selle lepingu eesmärk on soodustada investeeringuid, vältida diskrimineerimist maksustamisel ja tõkestada maksudest kõrvalehoidmist. Ja ka see põhineb OECD tüüplepingul. Eesti-Tai lepingu tekst parafeeriti juba 2007. aastal, tekst allkirjastati 25. septembril 2012. Olulisemad erisused võrreldes tüüplepinguga on järgmised. Dividendi tuluallikariigis maksustamisel on kõrgeim lubatud määr 10%, tüüplepingus on kinnipeetava maksu määrad olenevalt osalusest vastavalt 5% ja 15%. Tuluallikariigil ei ole õigus maksustada intressi, mida makstakse Eesti valitsusele, Eesti Pangale, kohalikule omavalitsusele või täielikult Eesti valitsuse omandis olevale juriidilisele isikule. Kolmandaks, Eesti-Tai lepingu kohaselt ei või tulu, mida isik teenib teise riigi haridusasutuses õpetades või uurimistööd tehes, esimese kahe aasta jooksul selles riigis maksustada. Leping ei anna riikidele lisavõimalusi maksustamiseks, kuid piirab juba olemasolevaid riigisisese õigusega kehtestatud maksustamise õigusi. Tänan!
Head ametikaaslased, kas teil on küsimusi? Küsimusi ei ole. Aitäh, austatud minister! Ma palun nüüd Riigikogu kõnetooli ettekandeks rahanduskomisjoni liikme Peeter Laursoni!
Lugupeetud istungi juhataja! Head kolleegid! Rahanduskomisjon arutas Eesti Vabariigi valitsuse ja Tai Kuningriigi valitsuse vahelise tulumaksudega topeltmaksustamise vältimise ja maksudest hoidumise tõkestamise lepingu ratifitseerimise seaduse eelnõu 538 oma 21. novembri istungil. Ülevaate eelnõu eesmärkidest andis Rahandusministeeriumi maksupoliitika osakonna juhataja Lemmi Oro. Leping järgib üldjoontes OECD tüüplepingut ning väljatoodud muudatustest ülevaate saamisel küsimusi ei tõstatatud. Juhin siiski tähelepanu, et 28. novembril edastas algataja parandatud eelnõu tõlke, milles on muudetud sätete järjekorda, teksti liigendamist ja alapunktide tähiseid. Artiklis 23 on lõigete järjekorda muudetud: võrreldes ingliskeelse originaaliga on kohad vahetanud lõiked 1 ja 2. Artikli 2 lõike 3 punktis b on võrreldes originaaliga muudetud teksti esitamise struktuuri, täpsemalt on loobutud liigendusest. Kolmandaks, tõlkes on läbivalt kasutatud originaalist erinevat sätte tähistust: punktide väiketähtedega tähistatud alapunktide puhul on kasutusel väiketähelised Rooma numbrid. Sellised tehnilised täiendused on vahepeal tehtud. Rahanduskomisjon otsustas teha Riigikogu täiskogule ettepaneku eelnõu esimene lugemine lõpetada ja määrata muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 6. detsember kell 15. Need otsused langetati konsensusega.
Head ametikaaslased, kas teil on ettekandjale küsimusi? Küsimusi ei ole. Ma tänan! Nüüd on kõikidel fraktsioonidel võimalus avada läbirääkimised. Kas on soovi? Ei ole. Läbirääkimisi ei avata. Juhtivkomisjoni ettepanek on esimene lugemine lõpetada. Määran eelnõu 538 muudatusettepanekute esitamise tähtajaks s.a 6. detsembri kell 15. Esimene lugemine on lõppenud ja kümnenda päevakorrapunkti käsitlemine samuti. Head ametikaaslased! Tänane istung on lõppenud. Ma tänan teid ja soovin teile jõudu teie töös! Istungi lõpp kell 15.28.