[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 2. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Tiba István és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek a segítségemre. Köszöntöm mindazokat, akik figyelemmel kísérik munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés öt esztendővel ezelőtt, 2017 decemberében határozatban döntött arról, hogy február 22-ét a magyar parasport napjává nyilvánítja, arra emlékezve, hogy 1970-ben ezen a napon alakult meg a Mozgásjavító Intézményen belül a Mozgásgátoltak Halassy Olivér Sport Clubja. Mint minden sportoló, a parasportolók is szeretik megmérettetni magukat az általuk űzött sportágban, ahol részük lehet a pusztán csak a teljesítményből adódó nemes, sportszerű versengésben, ahol átélhetik a tisztességes küzdelemben elért sikert vagy éppenséggel kudarcot. Rendkívüli emberek ők, akik indulva hitükkel, lelki és testi erejükkel képesek túlszárnyalni ép társaikat is. Az elmúlt esztendőben Tokióban rendezett olimpián a magyar parasportolók minden idők második legjobb eredményével tértek haza: összesen 16 érmet nyertek; 7 aranyat, 5 ezüstöt és 4 bronzot. Kevesen gondolnák, de a hamarosan megrendezésre kerülő pekingi téli paralimpián is szurkolhatunk egy magyar sportolónak, aki alpesi sízőként mutatja meg, hogy még az ilyen, Magyarországon nehezen gyakorolható sportágban sem lehetetlen kijutni a világ legnagyszerűbb versenyére. A parasportolók a küzdés és akarat hősei, akik különösen fontos szerepet játszanak abban, hogy a Magyarországon élő több mint 80 ezer, fogyatékossággal élő diák megtapasztalhassa, bármelyikük képes a sportra és az abból fakadó örömre, sikerre és büszkeségre. A 30/2017-es országgyűlési határozat egyik felvállalt célja is a diákok rendszeres testmozgásra való ösztönzése. Tisztelt Országgyűlés! A parasportolók segítenek láthatóbbá és megérthetőbbé tenni a fogyatékossággal élők közösségét a társadalom szemében. A mostani ünnepnapon ezért nemcsak a sportolók, hanem valamennyi fogyatékossággal élő honfitársunk előtt fejezzük ki tiszteletünket és szolidaritásunkat. Köszönöm, hogy meghallgattak. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett „Aktuális ügyekről” címmel Mellár Tamás képviselő úr, a Párbeszéd képviselője. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! 42 éves egyetemi tanári munkaviszony után és immár három éve professor emeritusként azt gondolom, hogy van jogalapom arra, hogy a sztrájkoló tanárok mellett kiálljak, és szót emeljek az érdekükben. Igen, a sztrájk alapjog. Egy jogállamban, egy demokráciában mindenkit megillet a sztrájkjog, de úgy látszik, hogy az Orbán-kormány ezt semmiképpen sem akarja elfogadni és betartani, és lépésről lépésre számolja fel ezeket a demokratikus intézményeket. Én kiállok a sztrájkoló tanárok mellett, és támogatni fogom őket március 16-án, amikorra országos sztrájkot hirdettek. De miért is sztrájkolnak a tanárok? Nem pusztán azért, mert magasabb fizetést szeretnének kapni, bár gyalázatos az a bér, amit ők kapnak, és több ezer betöltetlen állás is van. Nem is politikai indíttatásból, ahogy ezt önök próbálnák beállítani, hanem pusztán azért, mert végezni szeretnék a munkájukat. A munkájukat, amelyre föltették az életüket, azt, hogy tanítsák a fiatalokat. Tanítani, az egy csodálatos, nagyszerű dolog, higgyék el nekem, 45 év tapasztalatából mondhatom. De ha nincsenek meg a tárgyi feltételek, nincsenek meg az eszközök hozzá, nincsen meg a tanszabadság és nincs elég anyagi forrás, akkor ezt nem tudják megtenni, akkor ők nem tudnak kiművelt emberfőket adni a hazának. Az elmúlt esztendőkben 2010 után a Fidesz-kormányok módszeresen építették le az oktatást, mondván, hogy nincs rá pénz. Pedig lett volna rá pénz, de az volt a célja az Orbán-kormánynak, hogy az oktatási rendszert sorvasszák el, azért, mert az a rendszer, amit Orbán kiépített, egy félfeudális gyarmati rendszer, abban nincs szükség kimunkált és kiművelt emberfőkre, hanem szolgákra, jobbágyokra van szükség, akik engedelmesen végzik a monoton rabszolgamunkát a multinacionális cégek összeszerelő üzemeiben betanított munkásként, vagy Mészáros Lőrinc szállodáiban robotolnak. A pedagógusok azért sztrájkolnak, mert tudást akarnak adni a gyermekeknek, mégpedig olyan sokoldalú tudást, amellyel bárhol, az élet bármely területén meg tudják állni a helyüket. De akinek tudása van, azt nem lehet könnyen igába hajtani, azt nem lehet becsapni, manipulálni. Tehát ezek a túlképzett emberek, akiket ezek az elhivatott pedagógusok próbálnak nevelni, ezek veszélyesek a Fideszre, a Fidesz tekintélyuralmi, autokratikus rendszerére. No, ezért van az, hogy önök nem adnak pénzt az oktatásra, és ezért van az, hogy önök nem engedik a pedagógusokat sztrájkolni. Ideilleszkedik egy másik, tegnapi történet. A tegnapi nap folyamán harminc NAV-os és tucatnyi rendőr megszállta az Oltalom Karitatív Egyesület székhelyét, és onnan aktákat vittek el, mondván, hogy az egyesület és annak vezetője, Iványi Gábor költségvetési csalást követett el. Pedig csak annyi történt, annyi volt a bűne Iványi Gábornak, hogy a kormány nem fizette ki a nekik jogosan járó 12 milliárd forintot, amit az Alkotmánybíróság meg is ítélt, és persze az, hogy bírálni merészelte őfelségét. Márpedig a feudalizmusban az uralkodó személye szent és sérthetetlen. Tehát őt bírálni semmiképpen sem lehet. Van még ennél lejjebb, kedves képviselőtársaim? Azt gondolom, hogy nincsen. Én nemcsak a pedagógusok, hanem Iványi Gábor mellett is kiállok, és remélem egyébként, hogy egyre többen és többen állnak ki, és egyre többen és többen veszik észre, hogy ez a rendszer nem tartható fenn, ez nem előre, hanem visszafelé, a kétszáz évvel ezelőtti feudalizmusba visz vissza. Reméljük, hogy április 3-án önöket le tudjuk váltani, és önök a megérdemelt helyükön, a történelem szemétdombján fogják végezni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Mellár Tamás képviselő úr. A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr. [[9.10]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Azt hiszem, hogy ennél egy cizelláltabb véleményt is meg lehet fogalmazni az elmúlt 12 évről, mint amit képviselő úr tett. Láthatólag itt az ellenzék próbál, a baloldal próbál nehéz helyzetéből valamiféle ügyeket generálni és ezzel itt a parlamentben is előállni. De nézzük először az oktatás kérdését! Melyik kormány vezette be a tandíjat Magyarországon, hogy a szegény gyerekek ne tudjanak továbbtanulni? A baloldal. Melyik kormány törölte el a tandíjat kétszer is, hogy a szegény gyerekek is tudjanak továbbtanulni? [[Dr. Mellár Tamás közbeszól.]] A jobboldal. A Horn-kormány is bevezette, és az első Fidesz-kormány törölte el. A Gyurcsány-Bajnai-kormány is bevezette, és a Fidesz-KDNP népszavazással, az emberek segítségével törölte el. Mert a baloldal mindig is, amikor kormányon volt, bármikor volt kormányon, akár a ’90-es években, akár a 2000-es években, mindig igyekezett a tudás elől a nehezebb sorból érkező gyerekeket elzárni. Mindig tandíjat vezetett be, azoknak is, akik pedagógusok akartak lenni, azoknak is, akik orvosok akartak lenni, azoknak is, akik mérnökök akartak lenni, mindenki számára akadályokat gördített a tudás megszerzéséhez. Mit tett a baloldali kormány azokkal a gyerekekkel, akik kistelepülésen éltek, 381 településen? Bezárta helyben az iskoláikat. A baloldal ezt tette azokkal, akik kistelepülésen élnek. Most is így beszélnek róla: buta, tudatlan emberek, mit nekik iskola. Be is zárták mindegyiket. [[Dr. Mellár Tamás közbeszól.]] Mit tettek azokkal, mit tettek azokkal a tanárokkal, akik ott dolgoztak, 15 ezer tanárral? Elbocsátották. Mit tettek a maradék tanárral, aki ott maradt? Ön arról beszélt, hogy meg kell becsülni a pedagógusok munkáját. Ezzel tökéletesen egyetértek. De akkor miért csökkentették a pedagógusok bérét? Miért vettek el egyhavi bért a pedagógusoktól? Önök állnak itt ki a pedagógusok mellett ma? Azt hiszi, egy fikarcnyi hitelesség is van abban, amit mond? A rendszerváltás után melyik volt az egyetlenegy kormány, amely csökkentette a pedagógusbért? Mert abban lehet versenyezni kormányoknak világszerte, hogy ki növelte átlagosan és ki növelte átlag felett a pedagógusok bérét. De hol talál még egy olyan kormányt, amely elvett a pedagógusoktól, amely csökkentette a bérüket, amely 15 ezer pedagógust elbocsátott? Önök voltak azok, a baloldal, és önök akarnak visszatérni. Ennél nagyobb veszély a pedagógusokra nincs, mint hogy az iskolabezáró, pedagógusbér-csökkentő és tömegesen pedagógusokat elbocsátó és mindemellett tandíjat bevezető baloldal visszatérjen. Ha valami veszélyezteti a magyar diákok továbbtanulását, az pontosan ez. Tisztelt Képviselő Úr! Mi egyetértünk a pedagógusokkal, mert mi is úgy gondoljuk, hogy többet kell keresniük. Mi is úgy gondoljuk, hogy a következő esztendőben egy érezhető, nagymértékű béremelést kell végrehajtani. Ezt mi már megtettük egyszer, 2013-ban elindítottunk egy 50 százalékos béremelési programot. Az első csoport a közalkalmazottak közül, amelynek béremelési programot indítottunk, pontosan a pedagógusok voltak, mert mi nagyon nagyra tartjuk az ő munkájukat politikusként is meg magánemberként is. Ön is tudja és ön is látja, hogy most éppen az orvosoknál zajlik egy két és félszeres béremelés, az ápolóknál zajlott egy 72 százalékos béremelés [[Közbeszólás az ellenzéki sorokból: Ez hazugság!]] , és a szociális dolgozóknál van egy 20 százalékos béremelés. A vitánk nem abban áll fenn, hogy kell vagy nem kell pedagógusbér-emelés. Persze, hogy kell. Abban áll, hogy a nagyfokú béremelésben most az egészségügyben és a szociális szférában tartunk, és utána fognak újra következni az iskolák, a pedagógusok, akik, ahogy mondtam, 2013-ban már egyszer egy nagyarányú béremelést kaptak. Tisztelt Képviselő Úr! Önök másról sem beszéltek akkor, amikor válságot kezeltek, a baloldal, 2008-2009-ben, mint hogy milyen megszorításra van szükség. Hogy kezelték önök a pedagógusok esetében a válságot? Elvettek egyhavi bért. Hogy kezeltük mi a válságot? A válság két évében 10 plusz 10 százalékkal emeltük a pedagógusok bérét, az igazgatókét pedig még nagyobb mértékben, 50 százalékos pótlékemeléssel, 30 százalékos béremeléssel. Önök tehát egy válságos időben elvettek a pedagógusoktól, mi pedig a válság ellenére is 10 plusz 10 százalék béremelést végrehajtottunk, és úgy gondoljuk, hogy ezt folytatni kell még nagyobb mértékben. A sztrájk kapcsán, tisztelt képviselő úr, azt hiszem, nem lehet közöttünk vita, hiszen a magyar bíróság döntötte el, jogerős ítéletében kimondta, hogy az a sztrájk, amibe a pedagógus-szakszervezetek belevitték a pedagógusokat, bármennyire is azt állították, hogy az törvényes, a bíróság is kimondta, hogy az a sztrájk bizony törvénytelen volt, jogerősen kimondta. Azt hiszem, ebben nem lehet közöttünk vita, azt hiszem, ön is elfogadja a bíróság ítéletét, ha a bíróság jogerős ítéletet hoz. Azt mondhatjuk, tisztelt képviselő úr, hogy a pedagógusok számára a béremelés útja, az előrelépés útja az, hogyha a Fidesz-KDNP marad kormányon. Ha viszont visszatér a baloldal, visszatér ön és Gyurcsány Ferenc a hatalomba, abban az esetben viszont újra az várható, ami már korábban megtörtént a tandíj bevezetésével, mert mindig bevezették a tandíjat, megszorításokkal, mert mindig voltak megszorítások, iskolabezárások és pedagógusbér-csökkentés. [[Az elnök csenget.]] Én azt hiszem, ezt semelyikünk sem kívánja a magyar pedagógusoknak, úgyhogy az a fontos, hogy előre menjünk, és ne hátra, tisztelt képviselő úr.
Köszönöm szépen, Rétvári államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Hohn Krisztina képviselő asszony, az LMP képviselője: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Az országban több ezer plakáton olvashatjuk, hogy védjük meg gyermekeinket. Védjük meg gyermekeinket! De mitől is védjük meg őket? Védjük meg őket a családon belüli erőszaktól, attól, hogy el kelljen szenvedniük azt, hogy adott esetben a házastársak vagy élettársak bántalmazzák egymást, és ezt nézniük kelljen! Védjük meg őket attól, hogy el kelljen nekik szenvedni akár családon belül abúzust! Ahol a legnagyobb biztonságban kellene hogy legyenek, ott ez sajnos nem történik meg. Én úgy gondolom, hogy ezzel kapcsolatban nagyon kevés volt az, ami az elmúlt négy évben történt, hiszen szigorították ugyan a büntetési tételt, de ez nem okozott esetszámcsökkenést, sőt sajnos a pandémia hatására, azt gondolom, hogy inkább felerősödtek ezek. Számtalanszor kértem már önöket a kormányoldalon, hogy legalább érzékenyítő társadalmi célú hirdetéseket közvetítsenek a televíziókon keresztül, de ezt sem tették meg. Védjük meg őket attól, hogy az iskolában is el kelljen szenvedniük különböző zaklatásokat, akár fizikai, akár lelki zaklatásokat! Nem elég az, hogy vannak az iskolában iskolaőrök, ez sok esetben nagyon-nagyon kevésnek bizonyul. Meg kell erősíteni a családsegítő szolgálatokat, és újra vonzóvá kell tenni a szociális jellegű munkákat, hiszen egyre kevesebben vannak azok, akik hajlandóak ilyen munkavégzésre, de megfelelő béremeléssel vagy akár egyfajta, mondjuk, vonzóvá tétellel, tehát hogy magát az oktatást igénybe vegyék, és igenis menjenek el ilyen jellegű főiskolára a fiatalok, és vállaljanak ilyen jellegű munkát, ez nagyon jó lenne például ösztöndíj bevezetésével. Védjük meg a gyermekeinket és a családokat az elszegényedéstől! Tudom, önök nem szeretik azt, hogyha azt mondjuk, hogy igenis van mélyszegénység Magyarországon. De jártak önök mostanában romatelepen például akár Kerepesen vagy Domonyban, vagy Bagon, vagy bárhol máshol az országban, akár az Ormánságban? De említhetnénk Borsod megyét is. Hol vannak azok a roma felzárkóztató programok, amelyek segítenének ezeknek az embereknek abban, hogy kilábaljanak ebből a mélyszegénységből, hogy ne kelljen a gyerekeknek nélkülözni, ne kelljen akár éhezniük, és ne az legyen egy gyerek legnagyobb kívánsága karácsonyra, hogy rántott húst ehessen, hanem ez egy természetes dolog legyen, hogy a családoknak telik élelmiszerre, és nincs minőségi vagy egyéb más éhezés. De említhetném a közmunkások bérét is, amelyet négy év könyörgés után végre sikerült megemelni. Sajnos nettóban ez csak 10 ezer forint emelést jelent ezeknek az embereknek, amely nagyon kevés, hiszen 65 ezer forintból sem lehet megélni egy hónapban, ez egészen bizonyos. De beszélhetnénk a családipótlék-emelésről is, amely nem valósult meg, bár önök mindig elmondják, hogy adók formájában, tehát adóelengedés formájában ezt biztosították a családoknak, de mégsem történt családipótlék-emelés az elmúlt 12 évben. És beszélhetnénk arról is, hogy a köztisztviselői illetményalapot is meg kellene már végre emelni, hiszen ezt is már több mint egy évtizede nem emelték meg, de azok az emberek is nevelnek gyermekeket, akik a közszférában dolgoznak. Rengetegszer terjesztettük már elő, hogy meg kellene emelni a mindenkori öregségi nyugdíjminimumot, amely különböző segélyek számítási alapja is. Bár én továbbra is hiszek abban, hogy nem segélyt kell adni, hanem megfelelő bért ezeknek az embereknek, hogy ne szoruljanak rá a segélyekre. [[9.20]] Védjük meg a gyermekeket, mint mondtam, az éhezéstől, hiszen lehetne az alapvető élelmiszerek áfáját is csökkenteni. Már szintén sokszor elmondtuk, hogy az árbefagyasztás néhány élelmiszer tekintetében nagyon kevés és nagyon kicsiny intézkedés. Az álláskeresési járadékot különösen a pandémia ideje alatt legalább ideiglenesen három hónapról igazán megnövelhetnék hat vagy akár kilenc hónapra. Nagyon fontos lenne az, hogy az otthonápolók is el legyenek ismerve, s nemcsak a gyermeküket otthon ápolók, hanem a házastársukat, testvérüket vagy a szülőket otthon ápolók is. Rengeteg még a teendő, ezért bízom abban, hogy az új kormány ezeket majd figyelembe veszi és ekként fog cselekedni. Köszönöm szépen a szót.
Köszönöm szépen, Hohn Krisztina képviselő asszony. Az elhangzottakra a kormány nevében Répássy Róbert államtitkár úr fog válaszolni.
Tisztelt Képviselő Asszony! Teljes egészében egyetértünk azzal, hogy a gyermekeinket meg kell védeni, ezért a gyermekvédelem a kormány politikájának a középpontjában áll. Ön több mindenről beszélt, és elég tágan értelmezte a gyermekvédelmet. Azt szeretném leszögezni, hogy a legfontosabb és közvetlenül előttünk álló feladat az április 3-ai népszavazás. Az április 3-ai népszavazás tétje, hogy a gyermekeinket meg tudjuke védeni a szexuális propagandával szemben, ugyanis csak a szülők joga eldönteni azt, hogy a gyermekeik szexuális felvilágosításáról mit és hogyan akarnak elmondani. Említette, hogy történtek lépések, de ön ezeket nem tartja elegendőnek, és nem tartja befejezettnek ezt a folyamatot. Ezzel is egyet tudok érteni, ezért nyilván további lépéseket kell tennünk. Ennek ellenére szeretném elmondani, hogy mi mindent tettünk a gyermekvédelem területén. A gyermekvédelem legfontosabb eszközeit, a büntetőjogi eszközöket próbáltuk folyamatosan szigorítani, és ezek a gyermekek védelmét jelentő büntetőjogi eszközök beépültek azóta már a jogrendszerünkbe. 2017-ben például elfogadott az Országgyűlés egy, a gyermekek fokozottabb védelme érdekében szükséges módosítást, amelyben a gyermekek sérelmére elkövetett bűncselekmények esetén végleges hatállyal el kell tiltani azokat a személyeket, akik ilyen bűncselekményt követtek el az olyan foglalkozás gyakorlásától vagy az olyan tevékenységtől, amelyben gyermekek nevelését vagy felügyeletét töltik be. 2018-ban szigorítottuk a foglalkoztatási feltételeket a gyermekek védelme érdekében. 2017-ben szigorítottuk a büntető törvénykönyvben a szexuális erőszak tényállását, és ezzel is védjük a 12 év alatti gyermekek lelki és testi fejlődését. Az emberkereskedelem áldozatainak a védelme ügyében a gyermekprostitúció visszaszorítása érdekében 2020-ban fogadott el az Országgyűlés törvényt. A járványidőszakban a kapcsolattartás szabályairól fogadtunk el törvényt és kormányrendeletet, amelyben a járványügyi intézkedések közepette is a távoltartás szabályait szigorítottuk, és a távoltartást használtuk a gyermekek védelme érdekében. A hozzátartozók sérelmére elkövetett személy elleni erőszakos bűncselekmények áldozatainak fokozottabb védelme érdekében 2020-ban fogadott el az Országgyűlés törvényt. A gyermekvédelem terén mind a büntetőeljárásban, mind a polgári eljárásban a gyermekek megkülönböztetett figyelmét vezette be a törvény, a gyermekekkel szembeni bánásmód megjelenik ebben a két eljárási törvényben. Nem beszélve arról, hogy a gyermekvédelmi szabályok ma már átszövik az egész államigazgatási eljárást, tehát a közigazgatásban a gyermekvédelem elsődleges szempont. A gyermekvédelem szempontjai tehát az állam részéről biztosítottak. Abban is teljesen igaza van, és ezt szeretném megerősíteni, hogy mi ezen a téren is előre léptünk azzal, hogy civil szervezeteket is bevontunk ebbe a munkába. Például az áldozatsegítés területén nagyon sok civil szervezettel működünk együtt. Az áldozatsegítés kedvezményezettjei sokszor a gyermekek vagy a gyermekes családok, a gyermekes anyák, akiket az áldozatsegítésben figyelembe vesz az áldozatsegítő rendszer, és itt az áldozatsegítés rájuk irányul. Az áldozatsegítésben a gyermekek számára olyan lehetőségeket biztosítottunk, hogy a gyermekes szülők, a gyermekes anyák áldozattá válását próbáltuk először is elkerülni, utána pedig, ha már áldozattá válnak, akkor azonnali segítséget kapnak. Ezt magam is megtapasztalhattam, az áldozatsegítő központokban olyan lehetőségek vannak a gyermekes anyák számára, amelyek mindenképpen az ő biztonságukat és a gyermekek lelki fejlődését segítik. Tisztelt Képviselő Asszony! Tehát ne feledkezzen meg az április 3-ai népszavazásról, amely a gyermekvédelmi szabályok, a gyermekvédelmi lehetőségek között egy újabb fontos előrelépést jelent, ráadásul az európai bürokratákkal, a brüsszeli bürokratákkal szemben a magyar állampolgárok, a magyar szavazók tudják eldönteni azt, hogy hogyan akarják megvédeni a gyermekeiket. Kérem önt is, hogy vegyen részt a népszavazáson. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Répássy államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Varga Zoltán képviselő úr, a DK képviselője: „Aktuális ügyek” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az Európai Bíróság döntése egyértelmű: elegük van az Orbán-kormány lopásaiból, és a Közösség úgy döntött, hogy megvédik a saját polgáraik által befizetett adót. Lassan mondom, hogy önök is megértsék: nem akarják, hogy az Orbán család, valamint kiterjedt baráti és haveri köre tudják, összefoglalóan ezt hívják Fidesznek hazahordja, hazahurcolja szakmányban a pénzt. Nálunk ezt a lopást különben a miniszterelnök egyszerűen csak szabadságharcnak szokta hazudni, aki mára kiiratkoztatta saját pártját egyrészt a konzervatív kereszténydemokrata legnagyobb európai frakcióból, az Európai Néppártból, másrészt sajnos szemmel látható, hogy Magyarországot ki akarja vinni az Európai Unióból is. Az Európai Bíróság döntése különben példa nélküli a Közösség történetében, még soha nem kellett így figyelmeztetni senkit arra, hogy az egész nem a pénzről szól, hanem a közös értékek képviseletéről, úgymint a demokrácia, a nyilvánosság, a sajtószabadság, a jogállam, a civil társadalom, szóval mindaz, amit önök, a Fidesz tönkretettek, semmibe néznek, elárultak és sárba tapostak. [[Nacsa Lőrinc: Szemkilövetés!]] Van még egy rossz példa, a jelenlegi lengyel kormány, és sikerült lezúzniuk a visegrádi együttműködést is önöknek. A szlovákok és a csehek mostanra magukra hagyták a két másikat, a magyarokat és a lengyeleket, ők nem akarnak a padlóra köpni, hanem tudják, hogy mi illik és mi nem illik. Orbán Európa szégyenpadjára ültette elsősorban saját magát, másodsorban sajnos szeretett hazánkat, Magyarországot is, és nagy bajban vagyunk önök miatt, drága kormánypárti képviselők. Maguk 133-an csak annyira voltak bátrak, hogy éppen tönkreteszik most mindazt, amit a rendszerváltás jelentett vagy jelenthet számunkra, és mindazt, ami nélkül a magyar fiatalok már nem tudnak létezni. Most már konkrétan fenyeget az a helyzet minket, hogy Magyarország és benne az önkormányzatok, valamint több tízezer vállalkozás egyszerűen nem juthatnak európai uniós pénzekhez, márpedig ezek nélkül, tudják, nem lesz fejlesztés, nem lesz beruházás, nem lesz munka, munkahely. S ami önöknek fontos, hiszen ebből szoktak hazavinni rendszeresen, nem lesznek adóbevételek sem. Szemmel látható, tisztelt kormánypárti képviselők, hogy az egész ország mára belerokkan Orbán Viktor hatalmi játszmáiba, és abba, hogy az apja, a testvére, a veje, a lányai, a gázszerelője, a közelebbi és távolabbi pereputtya, és a jó ég tudja még, hogy ki mindenki más a Fidesz háza táján vagonszámra hordják haza az európai uniós forrásokat. Sokan felteszik most a kérdést, hogy mi lesz akkor, ha Orbán mégis marad, és a szorult helyzetéből úgy akar menekülni, hogy lépéseket tesz a jogállamiság helyreállítására, esetleg szól a haveroknak, hogy most lopjanak egy picikét kevesebbet, netán beáldoz néhány újabb szerencsétlen Völnert, hogy úgy tűnjön, rendben megy itt nálunk, Magyarországon az igazságszolgáltatás. A kérdés az, lehetségese az, hogy a hiéna egyszer csak vegetáriánus lesz. Elárulom önöknek: nem létezik. Nem lehetséges az, mert Orbán és a Fidesz, önök, egyszerűen ilyenek, így vannak behuzalozva: semmi jogállam, csak tisztán a lopás. Ha ugyanis Magyarország jogállam lenne, ha nem fideszes pártkatona ülne a bíróságok, az ügyészség, a Számvevőszék, a médiahatóság és az állami média összes posztján, ha tisztességes és demokratikus lenne a választási rendszer, akkor önök már rég nem ülnének itt, az Orbán-kormány rég megbukott volna. [[9.30]] De hát, tudjuk nagyon jól, hogy ez nem így történt, viszont ezek miatt kapta a méretes pofont Orbán és a rendszere. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Nem, nem öröm senkinek, nekünk sem, hogy odaveszett az uniós pénz, és higgyék meg, nincsen bennünk káröröm. Nincsen bennünk káröröm, csak düh [[Közbeszólás a kormánypártok padsoraiból: Dehogyis!]] , keserűség és elkeseredettség, mert ez tragédia, de ezért a tragédiáért önök fogják a felelősséget vállalni, tisztelt kormánypárti képviselők! De hát, szerencse, hogy április 3-án a hatpárti koalíció majd esélyt kínál a változtatásra, és minden jóra fordulhat: Magyarország végre újra jogállam és köztársaság lesz; a tolvajok börtönbe mennek; és hazánk újra erkölcsileg és anyagilag megbecsült tagja lesz és lehet az Európai Uniónak. [[Dr. Rétvári Bence közbeszól.]] Higgyék meg, nem fogjuk engedni azt, hogy Orbán Viktor kiléptesse az országot az Európai Unióból, mert valójában ez a tétje a választásnak, hogy maradunke az Unióban, és jönneke a fejlesztési pénzek, vagy pedig marad Orbán, és akkor nem. Ha Orbán bukik, akkor jön a pénz; ha Orbán marad, akkor bajban az uniós tagság, és nem jön a pénz. Ennyire egyszerű a választás. El kell menni szavazni, és a jelenlegi embertelen és hazaáruló [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] rendszer ellen be kell húzni az x-et, és akkor nem lesz itt baj semmi. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok padsoraiból. Közbeszólás a kormánypártok padsoraiból: Vastaps!]]
Köszönöm szépen, Varga Zoltán képviselő úr. A kormány nevében Orbán Balázs államtitkár úr fog válaszolni az elhangzottakra.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Pontról pontra szeretném cáfolni azokat a valótlan állításokat, amiket ön tett. Először is, azzal kezdeném, hogy az európai uniós források nincsenek, nem is voltak és nem is lesznek veszélyben. Egyetlenegy kivétel van, hogyha a baloldal hatalomra kerül, mert láttuk, hogy 2010 előtt önök hogyan bántak az uniós forrásokkal. Egy borzalmas forrásfelhasználási rendszert működtettek; hátul kullogtunk, a hazánknak járó forrásoknak csak a töredékét tudtuk lehívni, több száz milliárd forintos veszteséget szenvedtünk el. Rengeteg lehetőséget elhalasztottak, rengeteg fejlesztés megakadt. A szükséges önrészt az akkori magyar költségvetés a kormány felelőtlen gazdaságpolitikájának következtében nem tudta biztosítani, és értelmetlen projektekre költötték ezeket a forrásokat. [[Varga Zoltán folyamatosan közbeszól.]] Azt még csak pluszadalékként teszem hozzá, hogy egyébként a magyar rendszerváltoztatás történetének legnagyobb korrupciós ügye, a 4-es metró beruházásának az ügye is önökhöz, illetőleg az uniós forrásfelhasználások szabálytalan voltához kötődik. Úgyhogy én arra szeretném bátorítani a magyar embereket, hogy ha szeretnék az uniós forrásokat továbbra is felhasználni, ha ők is egyetértenek azzal, hogy az uniós források a magyar emberek jólétének növelését kell hogy szolgálják, hogy szükséges és fontos infrastrukturális beruházásokat kellene belőlük támogatni, illetve a magyar kis- és közepes vállalkozások fejlődését, versenyképességének javítását kellene ezekből a forrásokból támogatni, akkor szavazzanak a kormánypártokra, mert ők azok, akik garantálni tudják, hogy megfelelő lesz a forráslehívás. Mint ahogy zajlik egyébként hogy még egy, ön által említett valótlan állítást cáfoljak , jelen pillanatban is zajlik a futó költségvetési cikluson belül a források felhasználása, Brüsszelből folyamatosan érkeznek a kifizetések, Magyarország folyamatosan írja ki a pályázatokat. Az uniós helyreállítási alappal kapcsolatban valóban van egy politikai természetű vita erre majd később visszatérek , de ott is, mint ahogy ön is pontosan tudja, a források felhasználása folyamatos, ugyanis a pályázatokat Magyarország Kormánya már kiírta, az ehhez szükséges előfinanszírozási forrásokat a piacról már megszerezte. Tehát ennek a politikai-ideológiai vitának, ami Brüsszel és Magyarország között van, a magyar emberek és a magyar vállalkozások semmilyen módon nem láthatják kárát. Mielőtt azonban ebbe belemennénk, említett két dolgot, amire mindenképpen szeretnék reagálni, egyrészt a visegrádi együttműködést. Én látom a baloldalon azt, hogy önök elég aktívan dolgoznak, sok erőforrást tesznek abba, hogy a visegrádi együttműködést megpróbálják szétverni; 2010 előtt is ugyanígy jártak el. Azt látom, hogy ráadásul a visegrádi együttműködés politikai szakértőivé is váltak. Én azon szórakozom mindig, amikor először szélsőjobboldali pártcsaládba tartozónak minősíti a magyar és a lengyel kormánypártokat, majd utána azt mondja, hogy a csehek, az új cseh miniszterelnök eltávolodott tőle, miközben Csehország miniszterelnöke ugyanabban a pártcsaládban van, amit ön egy perccel ezelőtt szélsőjobboldalinak minősített. Természetesen tudom, hogy az élet bonyolultabb, mert koalíciós kormány van Csehországban, de akkor is, a visegrádi együttműködés akkor működik, ha legalább minimálisan tisztában vannak önök is azzal, hogy a visegrádi együttműködésnek mi az alapja: geopolitikai érdekazonosság, és az, hogy közösen kell megvédenünk az érdekeinket és harcolni értük Brüsszelben. Jó lenne, ha önök is így gondolkodnának. A másik: említette az Európai Unióból való kilépést ez a politikai fantazmagória terepe. A magyar politikai szcénában egyetlenegy olyan párt van, amely az Unióból való kilépéssel kampányolt, a Jobbik, ez pedig az önök politikai szövetségese [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] , és nagy boldogságban, összeborulásban indulnak a választásokon, és ehhez csak gratulálni tudok önnek. A másik pedig, hogy visszatérjek arra a kérdésre, hogy mi újság a helyreállítási alap ügyében. Ott teljesen egyértelmű a helyzet, hogy a konfliktus politikai természetű. Brüsszel támadja a gyerekvédelmi törvényt, támadja a családvédelmi intézkedéseinket és támadja az illegális migráció elleni fellépésünket; a brüsszeli baloldali progresszív politikai elit nem ért vele egyet. Felháborító és elfogadhatatlan ez a kettős mérce. Mi a magyar emberek oldalán vagyunk, és harcolni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] fogunk a gyermekeink és a családjaink védelméért. Jó lenne, ha a baloldal is ezt tenné, és nem Brüsszel mellé állna. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Orbán Balázs államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Korózs Lajos képviselő úr, az MSZP képviselője: „Aktuális kérdésekről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Jó reggelt kívánok, képviselőtársaim! Néhány nappal ezelőtt jelent meg a Központi Statisztikai Hivatal legfrissebb inflációs adatsora, és ebből kiderült, hogy az élelmiszerek és az üzemanyagok drágultak a legeslegjobban. Mi vezetett ide? Hát, először is az, hogy nem volt semmiféle kormányzati intézkedés az infláció megfékezésére. [[Dr. Rétvári Bence: Volt, csak nem támogattátok…]] Azt lehetett látni az év első hónapjában, hogy az inflációérzékelés és az inflációs várakozás, valamint a gyenge forint törvényszerűen emelte az árakat. Azok vannak igazán nagy bajban, akik alacsony jövedelem mellett, mondjuk, a mindennapi megélhetés költségeit egyszerűen nem tudják kigazdálkodni. Azok az élelmiszerek és alapanyagok drágultak nagymértékben, amikből mindennap főzünk. Az étolaj lassan 1000 forintba kerül, a fehér kenyér lassan 500 forintba kerül [[Nacsa Lőrinc: Hatósági ár van…]] , a burgonya, a liszt, a pékáru, a kenyér, a zsiradékok, a zöldségek, gyümölcsök… Nos, igen, aki a konyhájába minden áldott nap bemegy és főzni próbál, azzal szembesül, hogy a pénze a boltban egyre kevesebbet ér. Eszeveszett osztogatásba kezdett az Orbán-kormány. Azt gondolják, hogy egyszeri juttatásokkal el lehet fedni ezt a mérhetetlen nagy drágulást? [[Dr. Orbán Balázs: Béremeléssel…]] Azt hiszem, hogy nem. Azért nem, mert minden áldott nap élni kell ezeknek az embereknek. Kik járnak a legrosszabbul? Mondjuk, közel az az 500 ezer ember, akik nyugdíjasok ugyan, de még 100 ezer forintot sem kapnak. Nem szeretnék anekdotázni, de mégis elmondom, hogy néhány héttel ezelőtt a dél-hevesi térségben, ahol én magam is élek, elmentem egy olyan szervezethez, amelyik szociális ügyekkel foglalkozik, egy támogató szolgálathoz, és adományt vittem előtte két szomszédos faluban jártam, Pélyen és Tarnaszentmiklóson -; hangsúlyozom, ez egy város, Heves városról van szó. Mondtam, hogy beszélgettem olyan emberekkel, akik 70-80 ezer forintból élnek. Én azon csodálkozom, hogy léteznek egyáltalán, ilyen árak mellett természetesen, és a településükön szinte semmilyen segítséget nem kapnak. Az intézmény vagy az egyesület vezetője odafordul az egyik munkatársához, majd közlik velem: képviselő úr, nekünk egyetlenegy olyan ellátottunk nincs, akinek 70 ezer forintja lenne, sőt, egy olyan ellátottunk sincs, akinek 50 ezer forint lenne a jövedelme. Értik, ugye? Ez egy város. Nincs egyetlenegy olyan ellátottjuk sem, akinek 50 ezer forint lenne a jövedelme. [[9.40]] 13 éve egy huncut fillérrel nem emelkedett a gyes, nem emelkedett az anyasági támogatás, nem emelkedett a családi pótlék. El tudják képzelni, hogy 13 évvel ezelőtt mennyit ért ez a juttatás, azok a juttatások, amelyeket az előbb fölsoroltam? Megmondom önöknek: közel 50 százalékkal többet ért 10 ezer forint vagy 12 200 forint, amely az egy gyerek után járó családi pótlék. Mennyit ér az a 22 800 forint, amelyet a legeslegkiszolgáltatottabb emberek kapnak? Mennyit ér az a 28 500 forint, az öregségi legkisebb nyugdíj, amely 13 éve változatlan? És megjegyzem, 18 olyan támogatási forma van, ami ehhez van rendelve. Fölösleges vitatkozni arról, hogy be lehete osztani 28 500 forintot egy hónapra, mert bár matematikailag el lehet osztani, de nem lehet beosztani. Fölösleges róla vitatkozni. Én azt gondolom, hogy egy kormányváltás után az a program, amelyet a hat párt elfogadott, világos üzeneteket nyújt vagy küld a társadalom ezen részének, hogy a svájci indexálás visszaállításával a gazdaság bővüléséből is részesedni fognak a nyugdíjasok, hogy nem lehet egyszeri juttatásokkal elfedni azt, hogy amikor áttértek az inflációkövető nyugdíjemelésre, akkor egy átlagnyugdíjjal rendelkező zsebéből több mint 400 ezer forintot vettek ki évente. Üzenet, világos üzenet, hogy meg kell duplázni a családi pótlékot, hogy meg kell duplázni az anyasági támogatást, és meg kell duplázni a gyes mértékét. Azt hiszem, hogy a kormányváltás, az lesz a válasz ezekre a kihívásokra. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen, Korózs Lajos képviselő úr. A kormány nevében Tállai András államtitkár úr fog válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Korózs képviselő úrról a kamuvideó jut eszünkbe az elmúlt időszak legnagyobb politikai tetteként, itt most hasonló kamufelszólalást tett a parlamentben, melynek a lényege az, hogy az infláción keresztül vezeti le azt, hogy Magyarországon lényegében a szegénység erősödött, ami nyilvánvalóan nem igaz, ezt statisztikák, számok bizonyítják. Azt mondja ön, hogy semmiféle kormányzati intézkedés nem történt az inflációval szemben, majd azt mondja nem sokkal később, hogy egyszeri intézkedésekkel nem lehet. Akkor most történt a kormányzat részéről az inflációval szemben intézkedés vagy nem? Ezek szerint ön is elismeri, hogy történt, csak ön azt egyszerinek minősíti. Nyilvánvaló, hogy ön nem említ arról semmit, hogy ez egy, a világban lezajlódó gazdasági folyamat, ezzel minden ország megküzd, különösen Európa. Európában minden országban van infláció és áremelés, és azt is elárulom önnek, hogy a régióban egyébként Magyarországon a legalacsonyabb az infláció, és még számos országban sokkal magasabb, már 10 százalék fölötti az infláció, és ezzel küzdenek az országok. De hogy Magyarország hogy küzd az inflációval szemben? Kétféle módon lehet az inflációval szemben küzdeni: egyrészt az emberek kiadásait lehetőség szerint minimalizálni és csökkenteni, másrészt, aminek pedig felemelkedett az ára, arra pedig jövedelmet, pluszjövedelmet biztosítani, többet, magasabbat, mint egyébként az infláció mértéke. Az egyik ilyen példa a rezsicsökkentés. Magyarországon az emberek semmit nem éreznek a rezsiválságból, ami egyébként egész Európában jellemző; a vállalkozások igen, de a családok nem. A családok azért nem, mert tíz évvel ezelőtt a kormány meghozta a rezsicsökkentésre vonatkozó intézkedését, ami akkor 25 százalék csökkenést jelentett. Ez ma is stabilan megvan, és a magyar emberek számára ez kedvező, és ez a kiadás, többletkiadás, áremelés, ami egész Európára jellemző, nem terheli a pénztárcájukat. Közvetlen beavatkozás volt az üzemanyagár-csökkentés vagy -stop. Az ellenzék egységesen kérte, hogy a kormány avatkozzon be. Megtette, kedvezőbb mértékben egyébként, mint ahogy azt a baloldal kérte a kormánytól. Nem tudom, lehet, hogy ön szólalt fel a parlamentben, és kérte a miniszterelnököt, hogy januártól legalább 5 százalékkal emelkedjenek a nyugdíjak. Ön volt az vagy más politikus? A miniszterelnök itt élőben válaszolta azt, hogy 5 százalékkal fognak a nyugdíjak emelkedni. Ez nem egyszeri intézkedés, hanem ez egy tartós intézkedés, hiszen a nyugdíjemelés mindig is része lesz az ezután megkapott nyugdíjaknak. Aztán beszélhetnénk az élelmiszerárstopról, amit önök kigúnyolnak, kinevetnek, pedig millió ember pénztárcáját óvja meg az áremeléstől. Beszélhetünk a kamatstopról, ami 500 ezer embernek lesz kedvező, hiszen a bankok nem tudják emelni a kamat mértékét, és fix, rögzített áron kell a hitelek terheit fizetni. De beszélhetünk csak a februári, ön által lefitymált intézkedésről, ami 4 millió embert érint. A 4 millió ember úgy jön ki, hogy 2,5 millió nyugdíjas kapott 13. havi nyugdíjat amit önök elvettek, mi azt most visszaadtuk , 376 milliárd forint, 1 millió 400 ezer ember kapott szja-visszatérítést 610 milliárd forint összegben, 86 ezer kapott fegyverpénzt 276 milliárd forint összegben, a januári béremelések a közszférában és a versenyszférában és a 25 év alattiak szja-kedvezménye. Ha ezt kiszámolja, 4 millió ember másfél milliárd forintot kapott, amivel, azt gondolom, kezelhető az infláció. Ez átlagosan 375 ezer forint juttatás. Erre azt mondani, hogy ez a kormány nem csinált semmit azért, hogy az emberek ne érezzék az inflációt [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ne haragudjon, Korózs úr, ez egy kamu. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Tállai András államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Brenner Koloman, a Jobbik képviselője, alelnök úr: „Az Orbán-rendszer bűnei” címmel. Öné a szó, alelnök úr.
Nagyon köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Már csak 40 nap a pusztaságban, már csak 40 nap van hátra az április 3-ai választásokig, amikor aztán ítéletet mondhatunk Orbán Viktor és a Fidesz egypárti túlhatalma felett. Én a fő vádpontokat ismertetném. Vádolom Orbán Viktort és a Fideszt azzal, hogy egy elszalasztott évtized nemzetközi pénzbősége, szinte kimeríthetetlen EU-források után a magyar polgárok több mint 75 százaléka az európai uniós szegénységi küszöb alatt él. Tessék megnézni, nem Ausztriát, nem Németországot, ahová 32 évvel ezelőtt el akartunk jutni, csak nézzék meg a szomszédjainkat, nézzék meg Csehországot, Lengyelországot, de sajnos már Romániát is, mindenki elhúzott előttünk, pedig itt lett volna kétharmaddal kormányozván 12 évig minden lehetőségük arra, hogy valóban a magyar polgárok jólétét és szabadságát erősítsék. Ehelyett önök, és most hadd idézzem Matolcsy Györgyöt, a fideszes Nemzeti Bank-elnököt, önök Mészáros Lőrinc betonjába és márvány szökőkutakba és 30 centis kilátókba fektették ezeket a forrásokat, ahelyett, hogy a kiművelt magyar emberfőkbe fektették volna és az oktatást és az egészségügyet fejlesztették volna. Idézem továbbra is Matolcsy Györgyöt, ez a 7 százalék nem az a 7 százalék, tisztelt fideszes képviselőtársaim. Tehát amikor önök itt egy, mondjuk úgy, leginkább a bolsevik időkre emlékeztető sikerpropagandát tolnak arról, hogy 7 százalék fölött nőtt a nemzeti össztermék, akkor csak azt felejtik el közölni a tisztelt magyar választópolgárokkal, hogy a ’20. év visszaesése a bázis, amihez ezt mérik, és ha a 2019-es adathoz mérjük, akkor ez nem több mint 2,1 százalék. Hát, nagy egy visszapattanás, miközben a 7 százalék az az infláció, amit viszont minden magyar polgár érez minden bevásárláskor. Vádolom önöket gyűlöletkeltéssel és propagandával. Az önök nemzetet megosztó, gyűlöletkeltő propagandája juttatta el hazánkat odáig, hogy a soproni Jobbik ifjúsági tagozatának 20 éves hölgyét, elnök asszonyt és egyik tagját egy egyébként szintén nagyon fiatal fideszes önkormányzati képviselő kivörösödött fejjel kommunistázza. [[Dr. Rétvári Bence: Márki-Zay kommunistáz, a saját miniszterelnök-jelöltje. Ezt Márki-Zaynak mondd!]] [[9.50]] Önök?! Hát, az összes kommunista az önök padsorában ül, ne haragudjanak már meg, kedves fideszes képviselőtársaim! Pontosan fel tudnám sorolni, hogy az önök padsoraiban hány volt MSZMP-tag van. Hát, hagyjuk már egymást! Idáig jutottak önök a gyűlöletkeltéssel! [[Dr. Rétvári Bence: Márki-Zaynak mondjad!]] Idáig jutottak önök a gyűlöletkeltéssel, és nagyon-nagyon remélem, hogy minden tisztességes polgári és konzervatív gondolkodású magyar választópolgár ezután nagyon meggondolja. Pontosan erre szólítottam fel őket nemrég Sopronban, a Jakab Péter elnök úrral közösen tartott utcafórumon, hogy egy tisztességes polgári és konzervatív választópolgár soha többet nem szavazhat a Fideszre, hiszen gyűlöletkeltőek, és ez ellene mond a keresztény etikának és erkölcsnek. Vádolom önöket végletes korrupcióval. Schadl, Völner, Varga Judit, Tóni elnézést, elnök úr, én csak idéztem a kihallgatási jegyzőkönyvből, nem akarom miniszter urat megsérteni , Orbán Viktor ez a láncolat. Az a Schadl, akinek a legnagyobb problémája az, hogy nem tud kék villogóval közlekedni a buszsávban, ugye? [[Nacsa Lőrinc: Mint Karácsony Gergely!]] Apropó, Völner, Volner! Völner-Volner, hiszen az egypárti túlhatalmat úgy akarják most bebiztosítani, hogy a Jobbikot, az ellenzék egyetlen jobbközép keresztényszociális néppártját egy listára kényszerítették azzal a Volner által bejelentett módosító indítvánnyal, amely a választójogi törvényre vonatkozik, majd itt felállnak, és gyurcsányoznak. Hát, gratulálok önöknek, ennél nagyobb aljas, farizeus magatartás nincs a földön! Összefoglalóan tehát, és van egy jó hírem is: nagy lelki nyugalommal szólítok fel minden tisztességes polgári és konzervatív magyar honpolgárt, hogy szavazzon az Egységben Magyarországért pártszövetség jelöltjeire és az Egységben Magyarországért pártszövetség listájára, hiszen a néppárti Jobbik a garancia arra, hogy miután visszaállítottuk a kiegyensúlyozottan működő polgári demokráciát, miután végre a magyar polgárok jólétben és szabadságban fognak élni, minden magyar polgár számára biztosítjuk azt, amitől önök megfosztják őket: a nemzet egységét. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Brenner Koloman képviselő úr, alelnök úr. A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr fog válaszolni az elhangzottakra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Sok témát érintett. Kezdjük, mondjuk, azzal, hogy ki a kommunista és ki a fasiszta! Az ön miniszterelnök-jelöltje beszélt arról nemrégen, hanem pár nappal ezelőtt, hogy ő a kommunistákat és a fasisztákat is képviseli. Nem tudom, hogy önökre gondolte, ezt majd házon belül, legyenek szívesek, beszéljék meg. [[Balczó Zoltán: Mi kommunisták vagyunk?]] Amit ön elszalasztott évtizednek nevez, azt mi teljesen másképp szemléljük. [[Dr. Brenner Koloman: Azt látjuk!]] És akkor menjünk sorra, nézzük, mondjuk, a gazdasági kérdéseket! Amikor ez a kormány megkezdte a működését, hivatalba lépett, IMF-hitelek rabságában voltunk; azt a hitelt visszafizettük. Ezt azért emelem ki külön, mert amikor IMF-hitellel szembesül egy ország, akkor az alapjaiban meghatározza a gazdasági mozgásterét, az politikai és gazdasági feltételekkel is jár. És miután kievickéltünk, sok-sok év munkájával kijöttünk ebből a helyzetből, a gazdaság növekedő pályára állt, olyannyira, hogy a járvány előtti években 5 százalék körüli volt mindvégig a gazdasági növekedés. Ha a tavalyi évet nézzük, a járvány ellenére 7 százalékkal nőtt a magyar gazdaság, úgyhogy van összehasonlítási alapunk, amikor az ön szövetségesei kezeltek válságot, akkor közel 7 százalékkal csökkent. Érti a különbséget? Miközben ön eltékozolt évtizedről beszél, akkor 7 százalékkal zsugorodott a gazdaság, most pedig 7 százalékkal nő ezek a tények. [[Dr. Brenner Koloman: Mennyi a fizetés?]] Aztán ez egyébként sok minden másra is kihatással volt, például arra, hogy miközben a baloldali kormányzás időszakában a stratégiai iparágakban csökkent a magyar tulajdon aránya, például a bankszektorban 60 százalék fölé nőtt, ez a kormány sok lépést tett annak érdekében, hogy a magyar tulajdon arányát növelje. Ez odavezetett, hogy például a bankszektorban, a médiában, az energetikában szerencsére újra 50 százalék fölött van a magyar tulajdon aránya. Mi volt ezzel szemben? Az önök szövetségesei mindent elherdáltak, 190 magyar állami vállalatot eladtak, és ha 2010 után is kormányozhattak volna, akkor eladták volna a maradékot is. És ha ön erre megvonja a vállát, akkor szeretném figyelmébe ajánlani, hogy a Városházát is eladnák, tehát még a saját széket is eladnák maguk alól. És ha azt mondaná, hogy hát, ez túlzás, akkor nézze meg, hogy a tévészékház épületét hogyan adták el: három év alatt annyit kellett bérleti díjként fizetni a magyar államnak, mint amennyit kapott az egészért privatizációs bevételként, hogy aztán építsenek egy másik tévészékházat PPP-ben. Ki járt jól? Bajnai Gordon és köre, ugyanazok a szereplők zárójel bezárva. Ha a munkahelyeket nézzük, 12 százalékról 12 százalékról! 4 százalék alá sikerült csökkenteni a munkanélküliséget úgy, hogy a foglalkoztatottság most újra rekordon van a járvány ellenére. Legyen szíves, hasonlítsa össze a magyar foglalkoztatottsági számokat az uniós átlaggal! Ez most már egy munkaalapú társadalom, szemben azzal az időszakkal, amikor jobban megérte segélyből élni. Ha a béreket említik, a mostani kormányzási időszakban 70 százalékkal nőttek a reálbérek. Van összehasonlítási alapunk: tizen-egynéhány százalékkal nőttek azok idejében, akikkel önök most szégyenteljesen összefogtak. Ha a családtámogatásokat nézzük, az önök szövetségesei semmi mást nem tudtak nekik javasolni, csak devizahiteleket. Most már van babaváró támogatás, CSOK, falusi CSOK, kedvezményes hitelek, zöld-CSOK, felsorolni is hosszú lenne. Mi támogatást adunk a határon túli magyaroknak, önök korábban fontosnak tartották a támogatásukat, most pedig azokhoz csatlakoztak, akik még most is rájuk csapják az ajtót, még járvány idején is. És a külpolitikában még egy véleménykülönbség köztünk nem a szőnyeg alatt közlekedünk, hanem akkor is kiállunk a magyar érdekekért [[Balczó Zoltán: Helyes!]] , ha egyébként ez kellemetlen vitákkal jár, önök meg mindenben hasonulnának. Tehát egyszer uniós zászlót égettek, most pedig ugyanazt szajkózzák, mint bármelyik, találomra kiválasztott DK-s politikus. Ami az erőszakosság kérdését illeti: szóval, azért álljon már meg a menet, tisztelt képviselő úr! Hát, nem a mi képviselőtársaink masíroztak gárdában, gárdista mellényben, nem mi voltunk, hanem önök voltak. Ezek után erőszakosságról beszélni azért meredek, meg azok után, hogy az ön pártelnöke az egész választási ciklusban állandósította a gyűlöletpolitikát, nem a Ház falain kívül, hanem itt a parlamentben minden egyes héten. Úgyhogy, ha szeretetpolitikát szeretnének számonkérni, akkor azt legyen szíves, kezdjék a pártelnöküknél. Ami pedig Gyurcsány Ferenc kérdését illeti, maradjunk a tényeknél! Pár nap múlva nyilvános lesz egy baloldali választási lista [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Gyurcsány Ferenc listája [[Balczó Zoltán: Hányadik helyen van?]] önök meg rajta lesznek, ami azt jelenti, hogy mindenben szembemennek azzal, amiért egykor létrejöttek. Vállalják ennek minden következményét! Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Dömötör Csaba államtitkár úr. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Nacsa Lőrinc képviselő úr, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Mára, Magyarországot leszámítva, minden egyes európai országban jelentősen nőtt a családok rezsiköltsége a tavaly kirobbant energiaválság után, az elszabaduló árak miatt egyre több uniós ország kénytelen beavatkozni az energiaszektorba. Itthon a 2013-as rezsicsökkentés óta stabilak az árak, sőt tavaly decemberben a földgáz átlagára Budapesten volt a legalacsonyabb 26 európai főváros összehasonlításában, míg a villamos energia tekintetében a második legalacsonyabb volt. A magyar lakossági fogyasztók 2022 januárjában is a legalacsonyabb rezsiárakat fizették egész Európában. Európa nyugati felében a gáz és az áram ára két-háromszorosára nőtt, egyetlen kivétel van, ahol ez nem történt meg: Magyarország. Míg 2010-ben a legolcsóbb európai gázárak listáján Magyarország csupán a 16. helyen szerepelt, addig 2020-ban már hazánkban fizettük a második legkevesebbet a gázért. Az Európai Bizottság által készített tanulmány szerint a rezsicsökkentés bevezetése óta az energiaszegénység mindkét fő indikátorában Magyarország volt képes a legnagyobb mértékben csökkenteni az érintett háztartásainak arányát az Európai Unió tagállamai között. Míg 2012-ben a háztartások 15 százaléka nem tudta kellő mértékben felfűteni otthonát, ez mostanra 6 százalékra csökkent, és amíg 2012-ben csaknem 25 százaléka a háztartásoknak anyagi nehézségek miatt rendszeresen késett számlái befizetésével, addigra ez most 11 százalékra csökkent. [[10.00]] Kettő tagállam van Európában, ahol az elmúlt két évben is csökkent a rezsi, az egyik Magyarország. Ezek az eredményei annak a rezsicsökkentésnek, amelyet önök, baloldali képviselőtársaim, olyan lelkesen támadtak, és támadnak most is. Annak köszönhetők ezek az eredmények, hogy Magyarországon a baloldal és a brüsszeli bürokraták támadásai ellenére is megvalósítottuk a rezsicsökkentést, és időben rögzítettük a lakossági árakat. Ahhoz, hogy ebben a kérdésben is tisztán lásson minden magyar ember április 3-án, nézzük meg, mit tett a baloldal 2002 és 2010 között. Önök duplájára emelték a villany árát, és háromszorosára emelték a gáz árát, 15 alkalommal emelték a háztartások rezsiköltségeit. Pedig a kampányokban kifejezetten megígérték, hogy ez nem fog megtörténni. Pontosan tudjuk, hogy a baloldal szisztematikus nemzetivagyon-felélést végez mindig, ha hatalomra kerül. A Gyurcsány-Bajnai-kormányok több száz milliárd forintért árusították ki a nemzeti vagyont, de ebből a hazai gazdaság, a családok egy forintot sem láttak. Haveroknak és külföldi érdekköröknek eladták a hazai energiaszektor egy jó részét is, amit 2010 után a Fidesz-KDNP-kormánynak kellett visszavásárolnia. Ez volt az alapfeltétele a rezsicsökkentésnek. Ha a baloldalon múlna, ma a magyar embereknek sokkal magasabb, piaci áron kellene fizetniük a rezsijüket. Ez minimum évente 400 ezer forinttal terhelné meg a családokat. Ez az önök energiapolitikája. És mire készül most a baloldal? Nézzük, mit mond az önök miniszterelnök-jelöltje, hiszen egyértelmű, Márki-Zay Péter Gyurcsánnyal és önökkel közösen megszüntetné a rezsicsökkentést: kifejezetten károsnak tartja a családok életét rendkívül megkönnyítő segítséget. Különösen most, a nyugat-európai rezsipánik idején veszélyes a baloldali jelölt ötlete. Idézetek következnek az önök miniszterelnök-jelöltjétől: „Igenis, az árakon keresztül ösztönözzük a lakosságot az energiatakarékosságra.” Magasabb árat akar? Szintén Márki-Zay mondta: „Micsoda ostobaság volt így rezsit csökkenteni.” Az ő tanácsa ezekre az időkre: „Kevesebb vizet kell, kevesebb gázt kell és kevesebb áramot kell használni.” És itt már nagyon kilóg a lóláb, azt mondta: „Hosszú távon a piaci folyamatok egyébként az egyetlen fönntartható megoldás.” Egyértelmű a baloldal üzenete a választásokra: nem lesz rezsicsökkentés, nem lesz olcsó gáz, nem lesz olcsó áram. Újra kiszolgáltatnák a magyar családokat a nemzetközi multiknak és a veszélyes piaci áraknak. Ez az önök programja. A baloldal többi szereplője sem akart lemaradni, Jakab Péter, a gyurcsányista pártvezér ezt mondta: az a fajta rezsicsökkentés, amit a kormány bevezetett, az évszázad átverése. Dobrev Klára szerint pedig a rezsicsökkentés nem is történt meg. Értjük, hogy nekik ez nem számít, a magyar embereknek viszont igen. A Fidesz-KDNP a magyar emberek érdekeit képviseli, mi meg fogjuk védeni a rezsicsökkentést, mi meg fogjuk védeni a magyar háztartásokat a növekvő energiaáraktól. Bevezettük a rezsistopot, a kamatstopot, a benzinárstopot, az élelmiszerárstopot, április 3-án pedig legyen meg a Gyurcsány-stop is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Nacsa Lőrinc képviselő úr. A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr fog válaszolni az elhangzottakra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy azzal kezdjem, az Eurostat számításai szerint egyetlenegy év alatt 26 százalékkal nőttek az energiaárak, nem Magyarországon, hanem Európában. Ez azt is jelenti, hogy az egész Európában tapasztalható infláció fő okozója az energiaárak emelkedése. Na, ilyen körülmények között még fontosabb az, hogy a magyar családokat hatósági árak védik Magyarországon. Ezt nevezzük rezsicsökkentésnek. Az őszi kalkulációk szerint, ha nem lenne rezsicsökkentés, akkor az több mint 30 ezer forintos pluszkiadást jelentene minden magyar családnak minden hónapban. És azért hangsúlyoztam azt, hogy ez őszi számítás, mert azóta tovább emelkedtek az árak, most ez az összeg már minden bizonnyal magasabb. És tudjuk azt, hogy a baloldali képviselők nyíltan kampányoltak a hatósági árak ellen, Márki-Zay Péter például azt mondta, nem célja, hogy megállítsa a világpiaci árakat a határon. Világos beszéd, és veszélyes is. A helyzet az, hogy nem ez az egyetlen terület, ahol nagy különbség van a bal- és jobboldali gazdaságpolitika között. A bal- és a jobboldal gazdaságpolitikai programját egy világ vagy azt is mondhatnám, legalább három fényév választja el egymástól. És ez nem valamiféle elvont politikaelméleti különbségtétel, mert olyan különbségekről beszélünk, amelyek alapjaiban meghatározzák a magyarok megélhetési lehetőségeit. Nézzünk, mondjuk, hét példát. A baloldali válságkezelés a megszorításokról szólt, a jobboldali válságkezelésben nem volt szükség megszorításokra. Ennek következménye az, hogy a baloldali válságkezelés alatt közel 7 százalékkal zsugorodott a gazdaság, tavaly pedig 7 százalékkal nőtt. Aztán nézzük a béreket! Tudjuk, hogy a baloldali miniszterelnök-jelölt nem támogatja a minimálbért úgy általában, mi igen. Ezért emeltük most januárban 300 ezer forintra, a kormányzás alatt közel háromszorosára. Az adózás területén is óriási a különbség. A baloldal változatlanul progresszív adózást szeretne. Tudjuk, hogy ez mit jelent a gyakorlatban, akár 36 százalékos személyijövedelemadó-kulcsot is a mostani 15 százalékkal szemben. Mindenki kiszámolhatja, hogy a magasabb baloldali adókulcsokkal mennyit veszítene. Nem keveset, mert a baloldali adózási rendszerben például 158 ezer forintos bruttó fizetéssel már mindenki 36 százalékos adót fizetett efölött. Ha ez maradt volna érvényben, akkor most még a minimálbéresek is ezzel a vaskos adóteherrel szembesülnének. A társasági adót is megemelnék. Aki nem hiszi, nézze meg, hogy milyen költségvetési módosítókat nyújtottak be pár hónappal ezelőtt. Jól tudjuk azt is, hogy korlátoznák a családtámogatásokat. A gazdagokra mutogatnak, de a középosztályt sarcolnák. Csináltak már ilyet, egyszer már megszüntettek egy jól működő családtámogatási rendszert, és mit adtak helyette? Semmit. Vagy pontosítok: adtak helyette devizahiteleket, azok minden szörnyű következményével. Nincs még vége: a baloldal jelöltje szerint ostobaság volt visszaadni a 13. havi nyugdíjat, ami az érzéketlenségi futama után egyáltalán nem meglepő, és egyébként is elvették már korábban, mi pedig visszaadtuk, nagyon helyesen. Szerintem az is lényeges kérdés, hogy ki milyen egészségügyet szeretne. A baloldal ott a túloldalon fizetőset. A kapitány úr úgy fogalmazott, hogy ő sokkal nyugodtabb, ha az egészségügy üzlet, és az egészségügyön csakis egy drasztikus magánosítás segíthet. Világos szavak, de ettől még nem lesz helyes politika. És végül a fiatal generációk helyzetéről. Ez a kormány ettől az évtől adómentességet biztosít a 25 év alatti fiataloknak. Nem volt még ilyen Magyarországon, és a baloldal a költségvetési szavazás alatt ezt sem támogatta. Szóval, akik először szavaznak, érdemes tudniuk, hogy ha dolgoznak, akkor több tízezer forintot is buknának egy baloldali kormányzással, átlagosan havi 40 ezret. Ez hét példa volt annak bizonyítására, hogy a baloldal semmilyen, de semmilyen következtetést nem vont le a 2010 előtti kudarcokból, most éppen mást raknak a kirakatba, de ugyanazok a figurák lopódznának vissza, és ugyanazt is csinálnák. Pár helyen egyébként 2019-ben lehetőséghez jutottak önkormányzatokban, így például a fővárosban is, na, abból nagyon jól látszik az, hogy pár hónap alatt is le tudják rombolni azt, amit milliók hosszú-hosszú évek alatt felépítettek. 2002-ben is ezt tették, majdnem rá is ment az ország. Még egyszer nem fogjuk hagyni, ezért is leszünk ott április 3-án sokan és elegen is. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Dömötör Csaba államtitkár úr. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Halász János képviselő úr, a Fidesz képviselője: „Aktuális ügyeink” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Április 3-án országgyűlési választások lesznek Magyarországon. A tét óriási, arról fognak dönteni a magyar emberek, hogy visszatére a kudarcos Gyurcsány-Bajnai-korszak vagy sem. Emlékezzünk rá, hogy Gyurcsányék idejében nem volt rezsicsökkentés, hanem háromszorosára emelték a gáz és kétszeresére a villany árát, eltörölték a családtámogatásokat, megszüntették az otthonteremtési kedvezményeket, és elvették a 13. havi nyugdíjat is. Most is erre készülnek. És ha Gyurcsányék visszatérnek, akkor a megszorítások mellett meg fogják nyitni a határokat is az illegális bevándorlók előtt. Tennék mindezt akkor, amikor az illegális migráció 2015 óta nem látott nyomást helyez a rendvédelmi szervekre. A migránsok egyre agresszívebbek, egyre szervezettebbek, és egyre nagyobb létszámú csoportokban támadják a magyar határt. Több felvétel is igazolja, hogy nem igazak azok a baloldal által megfogalmazott állítások, miszerint a migránsok soha nem agresszívek, és nem bántanak senkit. Sajnos, a határt őrző rendőreink és katonáink, akik Magyarország szuverenitását is védik egyben, mindennap szembesülnek ezzel az agresszióval. Az ő beszámolóikból is tudjuk, hogy gyakran csúzlikkal, parittyákkal, nagy méretű farönkökkel támadnak rájuk, de volt, akinél fegyver is volt. Előfordul, hogy a migránsok akár 40-50 tagú szervezett csoportokban szeretnének bejutni Magyarországra, őket pedig embercsempészek segítik. [[10.10]] A statisztikák szerint idén már több erőszakos támadás érte a határt őrzőket, mint 2021-ben, az előző évben összesen, és a helyzet nem fog javulni. Ma ismét káosz és polgárháborús állapotok uralkodnak Afganisztánban, a legtöbb elemző szerint a tálib uralom alatt az ország ismét az iszlamisták és a terroristák melegágyává válik, és máris tízezrek hagyták el az országot és indultak meg Európa felé. Látjuk azt is, hogy az afganisztáni helyzet nélkül is erősödik az Európába irányuló migráció. A balkáni migránsútvonal újra megtelt, a migránsok bejutását a Soros-féle NGO-k pénzzel és szervezési segítséggel továbbra is támogatják. Ezt mi, magyarok is tapasztaljuk határainknál, ugyanis hazánkban is aggasztó mértékben emelkedik az illegális határátlépési kísérletek száma, és növekszik az embercsempész-hálózatok aktivitása is. 2021-ben összesen 122 ezer határsértőt tartóztattak fel a magyar hatóságok, és 2200 embercsempész ellen intézkedtek. 2022 első másfél hónapjában pedig tovább nőtt a migrációs nyomás, idén már több mint 21 ezer migráns próbált betörni az országba. A tendencia egyértelmű, félő, hogy Magyarországnak fel kell készülnie egy újabb, akár a 2015-ös illegális bevándorlás során tapasztalt migrációs hullámra is. Ugyanakkor megnyugtató, hogy a határkerítés áll, a jogi határzár szigorú szabályai továbbra is érvényben van, számíthatunk rendőreink és katonáink példás szolgálatára is, akik mindent megtesznek annak érdekében, hogy garantálják hazánk stabilitásának és biztonságának fenntartását. Köszönjük áldozatos helytállásukat, szolgálatukat. Tisztelt Ház! Felháborító és veszélyes, hogy a baloldal az illegális migráció elleni védekezést folyamatosan támadja, sőt továbbra is nyíltan bevándorláspártiak. Gyurcsányék folyamatosan bírálják a határvédelmi intézkedéseket, lebontanák a kerítést, és beengednék a migránsokat. Nagyon úgy fest, hogy a baloldalon nem akarják tudomásul venni, hogy a magyarok már egyszer nemet mondtak a bevándorlásra. Jól emlékszünk, amikor Gyurcsány Ferenc azt nyilatkozta, hogy Magyarországnak kifejezetten javára válna, ha befogadná a bevándorlókat. De Karácsony Gergely is lebukott már tavaly, amikor egy német liberális magazinnak azt nyilatkozta, hogy ők továbbra is bevándorláspártiak, csak ezzel nem célszerű kampányolniuk Magyarországon. És látjuk, hogy a baloldalon semmi nem változott, a Gyurcsány-koalíció legújabb miniszterelnök-jelöltje azt mondta a bevándorlással kapcsolatban, hogy „az integrációnak vagyok a támogatója, a migráció egy létező jelenség, teljes mértékben megszüntetni pedig lehetetlen”. Mi, magyarok ebből nem kérünk. Az ilyen nyilatkozatok újra és újra bizonyítják, hogy az ország védelmét nem lehet a baloldalra bízni. Magyarországnak előre kell mennie, nem hátra, a magyar emberek biztonságának garantálásához meg kell akadályozni, hogy visszatérjen a Gyurcsány-Bajnai-korszak. A kormány az illegális bevándorlás elleni harcban is számíthat a Fidesz-frakcióra, frakciónk teljes erejével a kormány mellett áll. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Halász János képviselő úr. A kormány nevében Pogácsás Tibor államtitkár úr fog válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! 2015 óta, az illegális migráció kezdete óta a magyar kormány álláspontja nem változott a migrációval kapcsolatban, és ez az álláspont teljes mértékben összecseng a magyar polgárok döntő többségének a véleményével is. Mindig is állítottuk és ma is állítjuk, hogy mindazoknak, akik segítségre szorulnak, akik az otthonuk elhagyására kényszerülnek, azoknak az embereknek a lakóhelyükhöz legközelebb lévő biztonságos területen kell segítséget nyújtani. A migráció kezdete óta állítjuk, hogy azokat az embereket, akiket elüldöznek, nem szabad máshol letelepíteni, mintsem a saját lakóhelyük közelében, a saját határaik közelében. Nem a problémát kell Európába importálni, hanem a segítséget kell oda vinni, ahol ezek a rászoruló emberek élnek. Az ő biztonságuk, az ő jövőjük biztonsága is annak a lehetőségét kívánja, hogy otthon, saját otthonukban élhessenek a továbbiakban is. Magyarország 2015 óta harcol az illegális migráció ellen, és úgy gondolom, mindenki emlékszik arra a gyűlöletkampányra, amely Magyarországra hullott 2015 után. Mi a kezdetek kezdete óta azt mondjuk, hogy Európa határait meg kell védeni, határkerítést építettünk, létrehoztunk egy hármas, biztonságos védelmet az illegális migráció ellen; és mit ad isten, szép lassan a nyugat-európai országok hasonló módon kezdik el védeni saját magukat, illetve egyre hangosabban követelik ma már az újonnan kormányra jutott európai politikusok, hogy Európa határait külső határokon kell megvédeni, ott kell megállítani az illegális migrációt. Persze, nem kér senki azért elnézést, hogy milyen gyűlölettel voltak annak idején a magyar intézkedésekkel szemben, nem kérnek elnézést a magyar néptől azért, amiért felvállalta, a kezdetektől felvállalta ezt a feladatot, hogy Európát az illegális migrációtól védje. Mint ahogy a németeknél is jól látjuk, hogy meghívtak mindenkit Németországba, majd azt szerették volna, hogy a sajátos válogatási eszközeik után azokat, akiket meghívtak, szétterítsék Európába, egyébként becsapva azokat a migránsokat is, akik elindultak és elhitték azt, hogy majd Németországban a jólét vár rájuk. Úgy gondolják a németek, úgy gondolta akkor a német politika, hogy majd a számukra szükségeseket ott tartják, a többieket meg szétosztják, mondjuk, elküldik Bulgáriába vagy Portugáliába, és ezzel nemcsak Európa nemzeteit tennék tönkre, hanem azokat is tönkreteszik, akiket ők maguk hívtak meg a saját országukba. Kezdetektől fogva ellenezzük ezt a fajta népvándorlást, kezdetektől fogva ellenezzük a népességfogyás megállítására tett ilyen eszement kísérletet. Sajnos a migráció nem áll meg, sajnos a migráció egyre erősebb, és valóban, Európán kívül egyre több konfliktusforrás van, egyre több konfliktusos terület van, és konfliktusos ország van, ahonnan az emberek elindulnak. Ma már a tél sem állítja meg őket, éppen ezért szükség van arra, hogy továbbra is erősen védjük a határokat, és miközben, ahogy már az előbb kitértem rá, az Európai Unió nyugati felén is rájöttek, hogy az országukat meg kell védeni, hiszen emlékszünk például, bár ma már talán az akkori osztrák kancellár nevére senki sem emlékszik, de a mondata mégiscsak izgalmas volt, amikor azt mondta, hogy ők nem kerítést építenek, hanem szárnyas kapukat. Megváltoztak, és most már egyetértenek azzal, hogy védeni kell a határokat, de azokat a költségeket, amelyeket mi fordítottunk a határ megvédésére, továbbra sem ismerik el, és Magyarországnak azokat a támogatásokat, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a határvédelmet továbbra is fenntartsa, az Európai Unió nem biztosítja. De mi már azzal is elégedettek lennénk, ha az Európai Unió a saját határait hatékonyabban védené, megállítaná a határoknál a migrációt, és olyan lehetőséget teremtene, hogy az otthonukból elmenekülőknek a saját hazájukhoz közel legyen idejük átvészelni a nehéz időszakot, hogy aztán visszatérhessenek oda, ahol születtek, ahonnan származnak. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Pogácsás Tibor államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Soron következik az egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló 1997. évi CXXIV. törvény és egyéb törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/18205. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Soltész Miklós államtitkár úrnak, a Miniszterelnökség államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés által most tárgyalandó törvényjavaslat az egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló törvény és egyéb törvények módosításáról címet viseli, de a jogszabálytervezet számos törvénymódosító javaslatot tartalmaz, így a bányászatról szóló törvény módosításától az atomenergiáról szóló törvényen át a felnőttképzésről szóló törvény módosításáig. [[10.20]] Ha megengedik, most nem térnék ki részletesen mindegyikre, hiszen egyrészt a részletes vita során lesz lehetőség az egyes törvényekkel kapcsolatos módosító javaslatok alapos megtárgyalására, másrészt nem is szeretnék visszaélni képviselőtársaim türelmével. A törvényjavaslat kiemelt célja két városunk, Baja és Esztergom több évtizedes méltatlan közigazgatási helyzetének orvoslása is azáltal, hogy a javaslat elfogadása esetén mindkét város újra a megyei jogú városok sorába kerüljön. A megyei jogú várossá nyilvánítás szándéka méltányos a bajai és az esztergomi emberekkel szemben, akik hűségének és munkájának köszönhetően az elmúlt évtizedekben mindkét város, de a térség és az ország is gyarapodott. Magyarország történelme során külső és belső erők többször is kísérletet tettek az ország szerves közigazgatási szövetének felhasítására és ezáltal az ország immunrendszerének meggyengítésére. Ezek az erők felszámolták, ellehetetlenítették, majd kiüresítették a magyar szuverenitás védőbástyáját jelentő megyerendszert és azok székhelyeit. Ilyen kísérletek voltak a hódoltsági török vilajetek, a Habsburg-adminisztrátori rendszer, az ország szétszabdalása Trianonban és a magyar kommunisták 1950-es, megyerendezésnek hazudott akciója is, melynek célja az ország közigazgatásának szovjetizálása volt. 1930-1950 között a megyei város a városok egyik jogi kategóriája volt Magyarországon. A közigazgatás rendezéséről szóló 1929. évi 3. törvénycikk szerint az addig rendezett tanácsú városok elnevezése megyei városra változott. Az elnevezés arra utalt, hogy ezek a városok valamelyik megyéhez tartoztak. A törvényhatósági jogú város a köztörvényhatóságról szóló 1870. évi XLII. törvénycikk alapján a városok és törvényhatóságok egyik kategóriája volt Magyarországon, és mindez 1870 és 1950 között működött. A törvényhatósági jogú városi jogállás és a megyei városi jogállás a kommunista hatalomátvétel nyomán 1950-ben megszűnt. A törvényhatósági rendszer helyébe a tanácsi rendszer lépett. Az átalakítás során hazánkra erőltették az egységes tanácsi rendszert, mivel a szocialista kormányzás az objektív indokok mellett nem akarta, hogy a lakosok azonosítsák városaikat a polgári korszak városi elnevezésével. 1950. január 1-jén átalakult Magyarország közigazgatási beosztása. Az addig létező 25 megye helyett 19 megyét hoztak létre. A megyék 1950-es átszervezése több esetben járt a megyeszékhely áthelyezésével is. A változások által hátrányosan érintett városok közé tartozott Esztergom és Baja. Baja, amely 1873-tól 1950-ig törvényhatósági jogú város volt, a megyerendezésnek nevezett szovjetizálásnak esett áldozatul, amikor 1950-ben elveszítette közjogi státuszát, a korábbi Bács-Bodrog megye székhelyének szerepét. A történelem azonban arra tanít, hogy az életen nem lehet erőszakot tenni, az életszerűtlen jogfosztás ellenére a városnak a mai napig is központi jelentősége van a térségben élő közel 120 ezer ember számára. Esztergom, amely addig megyei város volt, az 1950-ben bekövetkezett közigazgatási változások, rombolás elszenvedője szintén. Az ország első városa esetében a kommunista megyerendezés különösen méltatlan eljárás volt, tekintettel arra, hogy a Duna mellett fekvő település államalapító királyunk, Szent István idejétől az azonos nevű vármegye székhelyeként szolgált egészen ezen átalakításokig. Megyeszékhelyi státuszát tehát még a trianoni békediktátumok után is megőrizte. Esztergom volt a középkori magyar állam egyik legelső egyházi, politikai és kulturális központja, mivel a Magyar Katolikus Egyház központja és Magyarország prímásának történelmi székhelye, ezért a kommunisták különösen is haragudtak erre a városra. Komoly bűnük volt, hogy nemcsak megfosztották megyeszékhelyi státuszától, de tudatosan ki is hagyták a fejlesztésekből. Bár ezzel az egyháznak akartak ártani, rosszindulatú intézkedéseikkel valójában a városban és a térségben élő embereket büntették a Felvidéken élőkkel együtt. De nem csupán az elmúlt évszázadok történelmi érdemei teszik indokolttá a két város megyei jogú várossá nyilvánítását, hanem a jelen és a közelmúlt teljesítménye is. A gazdag múltú Esztergom történelmében is kivételes az a fejlődés, amelyen az elmúlt években keresztülment, és amelynek eredményként újra társadalmi, kulturális, gazdasági központjává vált a több tízezer fős földrajzi egységnek. Továbbá az első Orbán-kormány munkája nyomán 2001-ben felavatott Mária Valéria hídnak köszönhetően az államhatáron átnyúló vonzáskörzettel rendelkező Esztergom nemcsak képletesen, hanem valóságosan jelent átjárót a felvidéki magyarsághoz, a szomszédos Szlovákiához. A híd újjáépítése több évtizedes áldatlan állapotnak vetett véget a két ország között a mindennapi élet szempontjából. A törvénymódosítás tehát igazságot szolgáltat Baja és Esztergom városának, valamint azok vonzáskörzetének azzal, hogy visszahelyezi őket, a két várost a megyei jogú városok sorába, ahová történelmi múltjuk, gazdasági, kulturális és közigazgatási infrastruktúrájuk és teljesítményük alapján egyébként is tartoznak. Tisztelt Országgyűlés! Ha már a jogalkotás régi adósságairól van szó, az előttünk fekvő törvényjavaslat az egyházi közfeladat-ellátás, vagyongazdálkodás, illetve a kulturális szabályozás területén is igyekszik a jogalkotás régi adósságait törleszteni több kisebb pontosítás által, valamint a köznevelési és a szociális terület után a felsőoktatás területén is rendezi az egyházakkal történő együttműködés szabályait. Mint önök előtt is ismert a gondolat, a lelkiismereti és vallásszabadsághoz való jogot Magyarország Alaptörvénye teljeskörűen tartalmazza, így az minden magyar állampolgárnak alapvető joga. Az állam és a vallási közösségek különváltan működnek. A vallási közösségek önállóak, ugyanakkor az állam és a vallási közösségek a közösségi célok elérése érdekében együttműködhetnek. A bevett egyházaknak a közösségi célok elérését szolgáló feladatokban való részvételükre tekintettel az állam sajátos jogosultságokat biztosít. Az Alaptörvényben foglalt alapelvekről részletesen a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló sarkalatos 2011. évi CCVI. törvény, az egyházügyi törvény rendelkezik. A vallási közösségek vonatkozásában az egyházi törvény strukturált szabályozást valósít meg, figyelembe véve a közösségek létszámát, történelmi, illetve társadalmi beágyazottságát. A törvény részletesen meghatározza az állam és a vallási közösségek közötti együttműködésre vonatkozó megállapodások rendszerét is. A most benyújtott törvényjavaslat alapvetően az egyház-finanszírozási törvénynek az elmúlt évek jogalkalmazási tapasztalatai alapján szükségessé vált néhány jogtechnikai jellegű és szövegpontosító módosítását, kiegészítését tartalmazza, amelyek elsősorban a törvényen belüli koherencia megteremtését szolgálják. Ugyanakkor a benyújtott törvényjavaslat alapján az egyház-finanszírozási törvény kiegészül a vallási közösségek által fenntartott, kiemelten a bevett egyházi felsőoktatási intézményekre vonatkozó részletes szabályozással. A kormány elkötelezett a magyar felsőoktatás minőségelvű átalakítása mellett. Nem hagyható figyelmen kívül, hogy az elmúlt évek során jelentősen nőtt az egyházi felsőoktatási intézmények hallgatói létszáma, amely ma már meghaladja a 30 ezer főt. Két kiemelt egyetem, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem és a Károli Gáspár Református Egyetem is egyházi fenntartású, melyek jelentős szeletét teszik ki a magyar felsőoktatási intézményrendszernek. Ezeket a változásokat már nem tükrözték a felsőoktatási intézményfenntartó egyházak és Magyarország Kormánya között hatályban levő átfogó megállapodások. Emiatt szükségessé vált a megújult felsőoktatás minőséget javító gyakorlatait a kibővült egyházi intézményi körre is kiterjeszteni, ezért a felsőoktatás területén is indokolt az együttműködés részletes szabályozása. Ezek törvényi szintű garanciát biztosítanak, és lehetővé teszik a minőségjavulást és kiszámíthatóságot szolgáló stratégiai keretmegállapodások megkötését, illetve a már meglévő megállapodások ezt szolgáló módosítását. [[10.30]] Erre tekintettel az egyház-finanszírozási törvény új fejezettel egészül ki, amely a vallási közösségek felsőoktatási közfeladatainak ellátására vonatkozó garanciális szabályokat tartalmazza. Ugyanakkor megteremti a lehetőséget arra, hogy a bevett egyházi fenntartású felsőoktatási intézmények, a modellváltó intézményekhez hasonlóan, a közfeladat-ellátási finanszírozási szerződésben hatéves finanszírozási periódusra vonatkozó, mérhető vállalásokat tegyenek oktatási, kutatási, valamint kiemelt ágazati célok mentén, így például a lemorzsolódás csökkentése, regionális megtartóerő, egyházi intézményhálózatban történő elhelyezkedés, kredit-előrehaladás, tudományos publikációk, doktoranduszhallgatók, nemzetköziesítés, társadalmi felzárkózás, tehetséggondozás, együttműködés nem egyházi felsőoktatási intézményekkel, továbbképzések és konferenciák. Mindezek mellett az egyházi fenntartású intézmények társadalmi küldetésüknek megfelelő, speciális értékközvetítő, képzési és egyéb tevékenységek és ehhez kapcsolódó fejlesztési célok mentén is kaphatnak támogatást. Ezzel kapcsolatban hangsúlyoznunk szükséges, hogy az egyházi felsőoktatási intézmények minőségelvű átalakítása és az ez után járó állami támogatás szigorú kritériumok alapján történik, így ehhez azok az egyházi fenntartók tudnak csatlakozni, amelyek ezt szervezettségük, társadalmi támogatottságuk, történelmi és társadalmi szerepük, valamint az ilyen tevékenységek ellátása során szerzett tapasztalataik alapján hosszú távon képesek és készek ellátni. Figyelemmel az egyház-finanszírozási törvény módosításával kapcsolatban felmerült igényekre, szükségessé vált annak áttekintése is, hogy a jogszabály mely rendelkezései alapulnak a Magyarország Alaptörvénye VII. cikk (5) bekezdésében foglalt, az állam és a vallási közösségek együttműködésére vonatkozó rendelkezésen, így a törvényjavaslat ezek sarkalatosítására is javaslatot tesz. Tisztelt Ház! Tisztelt Országgyűlés! A törvénytervezet másik jelentős szegmense a társasági adóról és az osztalékadóról szóló törvény módosítása, amely a regionális támogatási térképre vonatkozó uniós rendelkezések változásain alapszik. Az Európai Bizottság 2021. szeptember 16-án fogadta el Magyarország 2022 és ’27 közötti időszakra vonatkozó regionális támogatási térképét, melyet 2022. január 1-jétől szükséges alkalmazni. Ebben a legfontosabb változások a 2014-2020-as programozási időszakhoz képest, hogy Pest megye már önálló régióként szerepel rajta, erre már régóta sokan vártak. Az átrajzolt támogatási térképnek köszönhetően megnyílt a lehetőség a relatíve alulfejlett Pest megyei régió további fejlesztésére, ezzel összefüggésben pedig a készpénztámogatási szabályokhoz hasonlóan a fejlesztési adókedvezmény szabályrendszerébe is bevezetjük ezt a kedvező változást. Ennek következtében nagyvállalkozás által Pest megyében megvalósítandó bármely induló beruházás jogosulttá válhat állami támogatásra. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat most a megye egészére is gondol azáltal, hogy az uniós szabályok adta keretek között javaslatot tesz az energiahatékonysági beruházások támogatási intenzitásának növelésére is Pest megye területén. Mind a fejlesztési adókedvezmény, mind az energiahatékonysági adókedvezmény esetében javasolt változások elősegítik a beruházások ösztönzését Pest megyében, hozzájárulva a beruházások növekedéséhez és új munkahelyek létrejöttéhez a térségben. Tisztelt Országgyűlés! Fontos szót emelni az Alkotmánybíróságról szóló törvénytervezet módosításáról is, melynek célja a transzparencia, az átláthatóság növelése annak érdekében, hogy a döntések minél hamarabb megismerhetővé váljanak, és minél hamarabb kifejthessék joghatásukat, ezért a jövőben az Alkotmánybíróság minden döntése megjelenik „Az Alkotmánybíróság határozatai” című hivatalos lapban is, emellett változatlanul marad az a szabály, hogy az Alkotmánybíróság meghatározott, legjelentősebb határozatai és végzései a Magyar Közlönyben is megjelennek. Ehhez kapcsolódva említhető meg a közbeszerzésekről szóló törvény módosítása is, amely pontosan az Alkotmánybíróság döntésének való maradéktalan megfelelés érdekében nyitja meg a bírói felülvizsgálat lehetőségét a Közbeszerzési Döntőbizottság által, a szerződés megkötését kiemelt közérdekből engedélyező végzésével szemben is. Ezáltal tovább növekszik a közbeszerzések feletti bírói ellenőrzés, még tovább csökkentve a visszaélések lehetőségét. A módosítás emellett azt is kimondja, hogy a szerződés megkötését engedélyező végzés ellen benyújtott kereseti kérelemnek a végzés hatályosulására halasztó hatálya legyen. Tisztelt Országgyűlés! Kérem a benyújtott törvényjavaslat támogatását és elfogadását. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Soltész Miklós államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Bartos Mónikának, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat az egyházak hitéleti és közcélú tevékenysége anyagi feltételeinek pontosítását és számos más törvény módosítását foglalja magában, amelynek több pontjára a felszólalásomban ki kívánok térni. Azonban mindenekelőtt engedjék meg, hogy itt és most megköszönjem az egyházak értékteremtő munkáját, értékes, emberi életeket felemelő szolgálatát. Mielőtt a javaslat egyes részeit ismertetem, kérem, engedjék meg, hogy az egyházakkal való együttműködés fontosságának alátámasztásául a magyar történelem kiváló államférfijának, a mélyen hívő Tisza Istvánnak gondolatát idézzem. Így szól: „Sokkal nagyobb hatalmat látok az egyházban, sokkal több rokonságot látok az egyház valláserkölcsi hivatása és az államnak legmagasabb értelemben vett rendeltetése között. Sokkal üdvösebbnek látom a kettőnek egymással való kapcsolatba hozását és közreműködését, sokkal károsabbnak, ha e kettő egymás ellen működik, semhogy helyeselném, hogy az állam egyszerűen megszakítson minden összeköttetést az egyházzal.” Úgy vélem, e szavak is kellőképpen rámutatnak a nemzetépítés nélkülözhetetlen intézményeiként államunk életében jelentős szerepet játszó egyházaink tevékenységére. A benyújtott törvényjavaslat, ahogy ezt képviselőtársaim is ismerik, elsősorban az egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló törvény jogtechnikai jellegű és szövegpontosító módosítását tartalmazza, melyre az elmúlt évek jogalkalmazási tapasztalatai szolgáltattak indokot, hiszen a jogbiztonság és a normavilágosság követelménye is megkívánja a törvényen belüli koherencia megteremtését. De megjelennek új elemek is, ahogy arra államtitkár úr rávilágított. Ilyen a felsőoktatás finanszírozásában megjelenő modellváltás eredményeként a kormány döntését tükrözi egy ilyen változtatás , hogy minőségi és teljesítményelemek is megjelenjenek a finanszírozásban, így az egyházi finanszírozásban, a felsőoktatás finanszírozásában is, és így az egyházi fenntartású és modellváltó intézmények finanszírozása azonos szintű legyen és lesz. Az előttünk fekvő törvényjavaslat tartalmazza a vallási közösségek felsőoktatási közfeladataira és intézményeire érvényes általános szabályokat, melyek közül kiemelném, hogy az új finanszírozási rendszert a bevett egyházak meghatározott körére kell alkalmazni. Így a felsőoktatási közfeladatok finanszírozási követelményeit meghatározó stratégiai keretmegállapodással vagy ezt a tárgykört is magában foglaló átfogó megállapodással rendelkező bevett egyházakra, belső egyházi jogi személyekre és az általuk fenntartott felsőoktatási intézményekre. A felsőoktatási közfeladat-ellátás finanszírozására tekintettel a törvényjavaslat rögzíti a felsőoktatási közfeladat fogalmát is, melyet kiegészít azzal, hogy ha a vallási közösség felsőoktatási közfeladatát belső szabálya szerint belső egyházi jogi személye, egysége, szervezete vagy az általa fenntartott intézménye útján látja el, akkor ezen belső egyházi jogi személye, egysége, szervezete vagy intézménye fenntartásának és működésének biztosítása is közfeladatnak minősül a felsőoktatási közfeladat ellátásával összefüggésben. [[10.40]] Üdvözlendőnek tartom továbbá azt is, hogy a törvényjavaslat rögzíti a hosszú távú minőség- és teljesítményelvű finanszírozás keretében létrejövő, a felsőoktatásért felelős miniszter és a megállapodással rendelkező bevett egyház közötti közfeladat-finanszírozási szerződés fogalmát, kötelező tartalmi elemeit és részletszabályait. Az említettek mellett a benyújtott javaslat a hatályos törvényi rendelkezéseken alapuló egyházi céltámogatásokon kívül további céltámogatások törvényi szintre emelését célozza. Fontos és egyházi kérésre bekerülő változtatás, hogy az előttünk fekvő javaslat a hatályos normaszöveg „hitoktatás” kifejezését hittanoktatásra módosítja, amely kifejezés magában foglalja a törvényjavaslat elfogadásakor létező támogatási jogcímeket, illetve az esetlegesen azok helyébe lépő hittanoktatási formák támogatását is. Mindezeken túl a törvényjavaslat szövegében megjelennek az éves járadék összegének korrekciójára vonatkozó pontosító rendelkezések is. Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár úr számos más, megjelenő törvényjavaslat további részleteit, módosítási pontjait ismertette, én ezek közül néhányat emelnék ki, néhányról szeretnék szólni. Én is úgy gondolom, hogy történelmi adósságot törlesztünk azzal, hogy az 1950-es kommunista megyerendezés során addigi közjogi státuszát elveszítő Baja és Esztergom újból megyei jogú városi rangot kap. A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat továbbá indítványozza a 2022. január 1-jétől alkalmazandó azon változás társaságiadó-kedvezmények szabályrendszerébe történő bevezetését, amelynek következtében nagyvállalkozás által Pest megyében a főváros kivételével megvalósítandó bármely induló beruházás jogosulttá válhat állami támogatásra. Fontos megjegyezni, ahogy államtitkár úr is kiemelte, hogy a nagyvállalkozások Pest megyében megvalósuló beruházásai kapcsán megszűnnek a korlátozások, addicionális feltételek. Mind a fejlesztési adókedvezmény, mind pedig az energiahatékonysági adókedvezmény esetében javasolt változások elősegítik a beruházások gyakoribbá válását Pest megye területén, hozzájárulva a beruházások növekedéséhez a térségben. Másik pont, hogy a törvényjavaslat rendelkezik az atomtörvény módosításáról is annak érdekében, hogy az Országos Atomenergia Hivatal elnökének rendeletalkotási jogkörét bővítse, és így annak munkáját a hatékonyabb feladatellátás érdekében segítse. A benyújtott törvényjavaslat rendelkezik arról is, hogy a kulturális örökség védelméről szóló törvény oly módon módosuljon, hogy a budapesti Várnegyed nemzeti emlékhely kibővüljön a Várkert Bazár épületével. Fontosnak tartom megjegyezni, hogy a törvénytervezet részeként az uniós értékhatárt el nem érő beszerzésekre vonatkozó közbeszerzési eljárás alóli kivételi kör kiegészül, valamint a szerződéskötés engedélyezésére vonatkozó jogorvoslat szabályozása is módosul. A fentieken túlmenően, ahogy államtitkár úr is kitért rá, a javaslat egyes vagyongazdálkodási tárgykörre vonatkozó módosításokat is tartalmaz. Tisztelt Képviselőtársaim! Az államtitkári expozéból is látszott, hogy nagyon bőséges javaslat áll előttünk, és mind azt szolgálja, hogy a törvényjavaslatban kilátásba helyezett módosítások garanciálisan megerősítsék az egyházak korábban szerzett jogait, erősítsék az egyházak értékteremtő tevékenységének állami elismerését, valamint megfelelően szolgálják az államtitkár úr által is felvázolt további jogalkotási célokat. Ezért szeretném elmondani, hogy a Fidesz-frakció támogatni fogja a javaslatot. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Bartos Mónika képviselő. Most megadom a szót Balczó Zoltán képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Amikor megkaptuk a tavaszi félév törvényalkotási programját, abban két egymással összefüggő előterjesztés szerepelt, a 2023-as költségvetés és az azt megalapozó törvények. Ehhez képest február 15-én benyújtották a jelenlegi törvényt az egyházak hitéleti és közcélú tevékenységei anyagi feltételéről szóló, adott számú törvény módosításáról, és így talán kezelhető is lett volna minden szempontból, azonban mi egyéb törvényekről is ugyanebben a törvényjavaslatban kell hogy mérlegeljünk és döntést hozzunk. Itt egy szupersalátatörvény-javaslatról van szó. Címében az egyházi téma van kiemelve, és terjedelmében is ez a legnagyobb benne, ugyanakkor a bányászati törvény módosításával kezdődik és 19 különböző, egymással össze nem függő területet szabályoz. Ez így számunkra, jobbikos ellenzéki képviselők számára elfogadhatatlan azért, mert részben erről egy koherens álláspont nem jeleníthető meg, de ami a legfontosabb: ezekről a beterjesztett módosításokról egyetlenegy szavazásunk van a végszavazás során. Miért mondom, hogy az ellenzéki képviselők számára jelenti ezt a szinte feloldhatatlan nehézséget? A kormánypártiak számára azért nem, mert részben érthetően a kormánypárti többség végrehajtja a kormányzat jogalkotási programját, ami azért nem jelenti azt, hogy nem volt arra példa az Orbán-kormányzat időszaka alatt is, 1998-2002 között, hogy a beterjesztett kormányjavaslatot a parlament ez egyébként egy vagyoni típusú adó lett volna ingatlanokra menet közben láthatóan nem támogatta, és végül ez a javaslat nem is került szavazásra. Jelenleg tehát az ellenzéki képviselőknek ez a feloldhatatlan nehézsége. Egyébként a lényegi rész valóban az egyházak hitéleti és közcélú tevékenységéről szól, ez kilenc oldal, amelyen belül hat paragrafus egyébként kétharmados elfogadást igényel. Idézem: „az egyházak által ellátott köznevelési, felsőoktatási, szakképzési, egészségügyi, karitatív, szociális, család-, gyermek- és ifjúságvédelmi, kulturális, sporttevékenységeknek a központi költségvetésből való finanszírozásáról” szól, és azért soroltam fel ezt, hogy valóban rendkívül széles kör az, amelyben a magyar egyházak mások által felváltható módon végzik ezt a tevékenységet. A Jobbik tisztában van ezzel, hogy ezt fenntartani, támogatni kell. Tehát ha én most adott esetben két kérdést fölteszek, az valóban kérdés, és nem azt vonnám kétségbe, hogy ennek a finanszírozásnak a biztosítására szükség van. Az egyik az, hogy a köznevelési intézményeknél az azonos mértékben történő finanszírozás az, amit a törvény meghatároz az állami és helyi önkormányzati intézményekhez képest. A felsőoktatásnál már ez a szektorsemlegesség nem marad meg, mert azt mondja, hogy „legalább az állami intézményekkel azonos”, tehát tulajdonképpen itt a különbségtételt pozitív irányban fönntartja, hogy adott esetben ez az úgynevezett szektorsemlegesség nem érvényesül, ami egyébként a közoktatásban igen. Tehát ez a különbség is egy kérdés. Az, hogy hatéves szerződési intervallumok jönnek létre, ez abból a szempontból érthető, hogy szükség van kiszámíthatóságra. [[10.50]] Annak kapcsán, hogy előre meg lehet állapodni akár a hat évre költségvetési éven túl a kötelező vállalásról, az az egy kérdés merül föl, hogy a hat év előre eldöntött kötelessége mennyiben korlátozza esetleg az Országgyűlés költségvetés-alkotási jogát. Ez egy kérdés, hiszen a hat év cikluson átível, ugyanakkor természetesen nem vonom kétségbe, hogy kiszámítható finanszírozásra van szükség. Tehát a kormányoknak a pártok színezetétől függetlenül biztosítania kell ezt a megnyugtató hátteret. Azt szeretném elmondani, hogy a kampányban sajnos sok minden olyan állítás is előkerül, ami nem felel meg a valóságnak, így én sajnálattal olvastam, hogy államtitkár úr, aki az egyházi ügyek terén valóban a kompetens személy, egy felújított templom áldóünnepségén, hogy úgy mondjam, erőteljesen riogatott azzal a veszéllyel, ami az egyházakra, vidéki emberekre akkor következik, ha az ellenzék, így a Jobbik kerülne hatalomra. Én inkább a továbbiaktól féltem ezt a kampányt, és itt hadd mondjak egy példát! Orbán Viktor a minap föltett egy Facebook-bejegyzést, nagyon rövid volt: „Ha Gyurcsányék visszatérnek, megnyitják a határokat. Nem hagyjuk!” Most hadd tegyem hozzá: ez a minden, ami ellenzék, az Gyurcsány a múltban, és az is torzítva. A hatpárti programban határozottan szerepel a fellépés keményen az illegális migráció ellen. Márki-Zay Pétert, a közös miniszterelnök-jelöltünket idézem: „A kerítés az illegális migráció megakadályozásának működő eleme. Az ellenzék választási győzelmét követően is a helyén maradna.” [[Zsigó Róbert: Nem lesz gázáremelés.]] Majd, azt hiszem, ön is hozzászól. Mert nem hallottam pontosan, ezért nem tudok reagálni, majd ha a felszólalásában… [[Zsigó Róbert: Nem lesz gázáremelés! Az elnök csenget.]] Tehát: a Jobbik sem gázáremelésről, sem -csökkentésről nem beszélt. [[Nacsa Lőrinc: Mi legalább csökkentjük! Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Nem vettük észre! Az elnök csenget.]] Örülök, hogyha egy ilyen népi hurálba megyünk át. Én eddig úgy néztem erre a parlamentre, hogy sokszor én sem tudtam megfelelni annak, ami ennek az épületnek a szelleme. De talán most, a valószínűleg utolsó parlamenti felszólalásomban… hiszen én több mint egy évvel ezelőtt úgy döntöttem, hogy nem aspirálok újra képviselői mandátumra, de ez nem közérdekű dolog, ez személyes a felszólalásom szempontjából. Tehát folytatom: a határőrség visszaállításának kérdését is fölvetette. Én tudom, lehet érdemi vitát folytatni azzal kapcsolatban Kontrát Károly államtitkárral, hogy jó helyen vane a rendőrség esetében. Mi úgy látjuk, hogy erőket von el a rendőrségi feladattól, tehát szükség lenne az önálló határőrségre, de ez nem azt jelenti, hogy mi be akarjuk engedni az illegális migránsokat. Úgyhogy nagyon szeretném, hogyha az egyházakkal kapcsolatos kérdések is természetesen lehetnének vita tárgyai, bírálhatjuk egymást; de odáig ne menjünk el, hogy azt mondanánk szinte, hogy templomrombolás következik, ha az ellenzék kerülne hatalomra. Egyébként szeretnék miniszterelnöki felszólalást idézni a parlament üléséről: „A kormány határozott szándéka, hogy hosszú távú és kiszámítható viszony alakuljon ki a magyar állam és az egyházak, a magyar állam és a mindenkori kormány között. Ez vonatkozik az egyházi oktatásra, az egyházak költségvetési támogatására, az egyházi ingatlanok rendezésének ügyére egyaránt. Ez a megállapodástervezet felszámolja az utolsó maradványát is annak a részbeni kiszolgáltatottságnak, amelyben eddig az egyházak a mindenkori hatalommal szemben voltak. Konkrétan, először is az egyházak közszolgálati tevékenységükkel összefüggésben közoktatás, felsőoktatás, szociális ellátás és a többi tekintetében a világi intézményekkel, tehát állami, önkormányzati intézményekkel egyenlő elbánásban részesülnek.” Ezt mondta Horn Gyula a parlament ülésén, miközben 1997. május 15-én jóváhagyták a Magyar Köztársaság és az Apostoli Szentszék közötti megállapodást. Ezzel csak azt akarom kifejezni, hogy azért az egyházak említett tevékenységének értékelése, támogatása nem a mostani kormánnyal kezdődött. Azt elismerem, hogy 2010 óta a Fidesz-KDNP-kormány nagyon nagy forrásokat biztosított ezeknek a tevékenységeknek a támogatására. Azt azonban hozzá kell tennem sajnálatos módon, hogy ezzel a támogatással úgy élt, hogy a kormánypártokhoz lojális egyházak és szervezetek jutalomban részesültek, és vannak olyanok, ha éppen kritikusak a kormányzattal szemben, azok pedig büntetésben. Tehát úgy gondolom, hogy nem ennek kell a mércének lenni, hanem a valós, tényleges tevékenység folytatásának. Nos, államtitkár úr a sok témából egyről beszélt részletesebben, a megyei jogú városok listájának bővítéséről. Igen, egyetértünk azzal, hogy Baja és Esztergom is méltó arra, hogy megyei jogú várossá váljon. És még egy témát emelek ki, ami számunkra nagyon fontos, és amivel jelezni tudom, hogy miért ilyen nehéz feladat nekünk ebben a kérdésben majd döntést hozni a végszavazásnál. Ez a Színház- és Filmművészeti Egyetem ingatlanjuttatása, újabb bővítése, mert itt egy olyan kérdésről van szó, amit elvi alapon másképp lát a kormánypárt, és másképp lát az ellenzék; nevezetesen: az úgynevezett felsőoktatás korszerűsítése. Nem akarok ebben a témában politikai vitába visszamenni, csak talán jelzem azt, hogy azt, amilyen módon a kormánypárt úgy gondolja, hogy a közcélú, közhasznú vagyonkezelő alapítványok irányítása alatt működik majd korszerűen a felsőoktatás, ahol az állam átadja az alapítói jogok gyakorlását egyébként a kuratóriumoknak, erről vitáztunk. Én csak azt akarom jelezni, hogy ebben a kérdésben mi elvi alapon másképp állunk, tehát nem támogatjuk ezt a törvényjavaslatot, amely ezzel a konkrét lépéssel is megerősíti ezt a típusú felsőoktatás-fejlesztést. Akkor fölteszem a kérdést: mi legyen a végszavazás? Mi legyen? Ezen az alapon, hogy ez nekünk fontos ügy, nemmel szavazunk. Abban a pillanatban már hallom az adott területért felelős államtitkárt, azt mondja: önök Bajának, önök Esztergomnak az ellenzék nem támogatják ezt a jogot? Holott támogatjuk. Sőt, félek attól, hogy ha nem így szavaznánk e miatt a fontos ügy miatt, akkor azt lehetne mondani remélem, hogy nem , hogy íme, bebizonyosodott, hogy önök, a baloldal a Jobbik is nem támogatják az egyházak közcélú tevékenységének a finanszírozását. Most akkor mi a teendő? Ha tartózkodunk, az gyakorlatilag egy udvarias nem. Tehát ezért jelzem azt, hogy az ilyen típusú salátatörvények beterjesztése lehetetlenné teszi egy képviselő számára, hogy a legjobb meggyőződése szerinti érdemi döntést hozza. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] [[11.00]] Utolsó mondat: szerencsés helyzetben vagyok, mert úgy néz ki, hogy erre a végszavazásra már a következő ciklusban kerül sor, és nekem nem kell szavaznom. Én pedig törvényhozói engedetlenséget javasolnék a frakciómnak, hogy ne vegyen részt az ilyen szavazáson. Köszönöm a türelmet.
Köszönöm szépen, Balczó Zoltán képviselő úr. Most megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Balczó képviselőtársam felszólalásában sok minden elhangzott, és csak egy-két dolgot szeretnék tisztába tenni abból, amit mondott, hiszen például az államtitkár urat vádolta riogatással egyházpolitikai szempontból, de a bevándorlás kérdését is szóba hozta itt az Országgyűlésben, vagy akár az egyházak támogatását. Az elmúlt pár hónapban tucatnyiszor meghallgathattuk a DK-tól, Gyurcsány Ferenctől, Dobrev Klárától és a különböző vezetőiktől, hogy azon az oldalon a DK a legerősebb párt, a DK-nak van a legtöbb szavazója, a DK-nak lesz a legnagyobb frakciója azon az oldalon a következő Országgyűlésben, tehát ők irányítják azt az oldalt, mert a legerősebb frakció, a legerősebb párt az, amely megszabja a közös irányt, tisztelt képviselő úr. Nyilvánvalóan ön is pontosan tudja, hogy egy gyengébb, egy kisebb frakciónak kevesebb a beleszólása, mint egy erősebbnek. Ezt ön pontosan tudja, hiszen tapasztalt képviselő, akár az európai parlamenti tapasztalata, akár a magyar országgyűlésbeli tapasztalata alapján is tudhatja mindezt. Amikor az államtitkár úr arról beszélt, hogy a magyar egyházak, a magyar egyháztámogatások veszélybe kerülnének egy lehetséges baloldali kormány alatt, akkor ő is tapasztalatból beszélt, igen, tisztelt képviselő úr. Mert 2010 előtt veszélybe kerültek, amikor Arató Gergely oktatási államtitkárként nem volt hajlandó kifizetni az egyházi iskoláknak jogosan járó támogatásokat. Vagy amikor hagytak több ezer magyarországi és Kárpát-medencei templomot lepusztulni, folytatták a kommunista örökséget, amikor ötven év alatt egyetlenegy templomot sem újítottak föl. Majd 2002 és 2010 között ugyanezt folytatta a baloldali kormányzás. Amikor Gyurcsány Ferenc, a baloldal vezére rendszeresen bérmálkozott, aközben azt találta mondani, hogy ő kiebrudalná a papokat az iskolából. Vadai Ágnes olyan javaslatot nyújtott be az Országgyűlés elé, amelyben a gyónási titok eltörlése mellett kampányolt, amihez még a kommunisták sem mertek nyúlni. Egy formáció van a történelemben, aki ezt megcsinálta, a nácik, tisztelt képviselő úr. Ezekből a tapasztalatokból beszélünk akkor, amikor ilyen mondatokat mondunk. Karácsony Gergely meg a szenteltvíztartó meggyalázásáról értekezik, tisztelt képviselő úr. Ezek tapasztalatok, nem valamiféle gondolat, nem valamiféle ötlet, hanem ezek az önök szövetségeseinek a mondatai, az önök barátainak a mondatai. S ha már a bevándorlás kérdését is említette: az önök miniszterelnök-jelöltje, Márki-Zay Péter azt mondta, számára az a legfontosabb, hogy ha ideérkeznek a Kárpát-medencébe, akkor érezzék jól magukat. Azt is mondta, hogy senkit sem bántanak a bevándorlók, meg azt is, hogy ő a tömeges bevándorlást nem látja problémának. És a kerítés? Tisztelt képviselő úr, nemrég hangzott el az a mondat a DK polgármestere, Niedermüller Péter részéről, hogy a határkerítés morálisan tarthatatlan, és hogy igaza van Gyurcsány Ferencnek, amikor azt mondta, hogy a magyar kormány menekültpolitikája elfogadhatatlan. Ezek tapasztalati tények, tisztelt képviselő úr, ezért mondjuk azt, hogy igen, a DK vezetésével a baloldali koalíció lebontaná a kerítést, beengedné a bevándorlókat, megszüntetné vagy jelentősen csökkentené az egyháztámogatásokat, és ez ilyen módon veszélyes lehet a magyar társadalomra, a nemzeti közösségünkre, mert mi azt gondoljuk, hogy kell határkerítés, és azt gondoljuk, hogy szükség van értékteremtő, közösségszervező történelmi egyházakra mély társadalmi beágyazottsággal, és az államnak kötelessége nem lehetősége, kötelessége támogatni ezeket a szolgálatokat, ezeket a feladatokat. Részben erről is szól a mostani törvényjavaslat. Arató képviselő úr nyilván majd feláll, és a szokásos vallásellenes kirohanásait meghallgathatjuk itt az ülésteremben. De ehhez hozzászoktunk, ez egy tapasztalati műfaj, tisztelt képviselő úr. Mi kiemelt jelentőségűnek tartjuk a hitélet támogatását, azt, hogy Magyarország és a magyar gazdaság képes arra, hogy arra is áldozzon jelentős forrásokat, hogy meg tudjuk őrizni a keresztény kultúránkat, a gyökereinket és az értékeinket. Az a helyzet, tisztelt képviselő úr és tisztelt képviselőtársaim, hogy 2010 óta több mint háromezer templom újult meg a Kárpát-medencében, és közel kétszáz új épült. Ez egy nagy dolog. Ugyanezen időszakban Németországban és Franciaországban bezártak vagy átalakítottak több száz templomot. Szerintem ez egy eredmény, amire érdemes büszkének lennünk. Ez egy eredmény, amire közösen lehetünk büszkék a magyar emberekkel együtt. Persze Arató Gergely kimarad ebből a közös büszkeségből, mert ő úgy gondolja, hogy ez egy hibás döntés, de hát a DK már csak ilyen. Jegyezzük meg, hogy ő volt az, aki nem fizette ki az egyházi iskoláknak a nekik járó támogatást. Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy 2010 óta megduplázódott az egyházi óvodákban, általános és középiskolákban tanulók száma, ma már 220 ezer diák jár egyházi fenntartású intézményekbe. Ez egy jó irány, ez egy helyes dolog szerintem. S a tavalyi évben döntés született a magyar templomfelújítási programról, amelynek köszönhetően a most folyamatban levőkkel és a következő évben 1800 templom újul meg. Szerintem ezt ne tévesszük szem elől, mert ez nemcsak felújításról szól, ez nemcsak örökségvédelem, ez nemcsak az épületek fenntartásáról szól, hanem a közösségek támogatásáról szól, mert egy-egy ilyen döntéssel megújulnak közösségi terek, megújulnak táborhelyek, megújulnak olyan helyszínek, ami a magyar egyházi, keresztény közösségnek támpontot ad. Ebből megerősödve kerülhetünk ki, olyan élményeket szerezhetünk, olyan életre szóló barátságokat köthetünk ezeken a helyszíneken, ami az értékrendünk megtartásában segít, valamint a keresztény kultúránk megtartásában is segít, amely, azt gondolom, hogy fontos feladatunk abban a mostani világban, amely minden oldalról megpróbálja támadni az egyházakat, a keresztény kultúrát, a keresztény demokráciát, és megpróbálja relativizálni a hit, a személyes hit kérdését. A felsőoktatás egyházi finanszírozásáról részletesebben is beszélt államtitkár úr. Szó esett arról is, hogy a Várkert Bazár bekerül a kulturális örökség védelméről szóló törvény mellékletébe. Még Esztergomról és Bajáról szeretnék beszélni egy picit, mert ez egy fontos elismerés Esztergom és Baja városok számára. Ez a két település gazdaságilag stabil, dinamikusan fejlődő és tőkevonzó képességgel rendelkező, magas szintű közszolgáltatásokat biztosító gazdasági, kulturális és oktatási központ. S ez egy történelmi elégtétel is Esztergom és Baja számára, hiszen ezzel a korábbi megyeszékhelyek visszakapnak valamit abból a megbecsülésből, amit a kommunisták alkotta tanácsrendszer miatt elvesztettek. Azt gondolom, hogy ezért történelmi elégtétel a mostani törvényjavaslat. Számtalan törvényt módosít még a javaslat, államtitkár úr kitért ezekre. A közbeszerzésekről szóló törvény módosításával szigorúbbá, ellenőrizhetőbbé, hatékonyabbá és átláthatóbbá válnak a közbeszerzések. A módosítás biztosítja a közbeszerzési szabályozás Alaptörvénynek való maradéktalan megfelelését azzal, hogy megnyitja a bírói felülvizsgálat lehetőségét a Közbeszerzési Döntőbizottság által a szerződés megkötését kiemelt közérdekből engedélyező végzésével szemben is. Ezzel tovább növekszik a közbeszerzések feletti bírói ellenőrzés, tovább csökkentve a visszaélések lehetőségét. Ez a bevezetendő bírói felülvizsgálat gyors és hatékony lesz, így nem fogja érdemben hátráltatni a fontos közérdekre tekintettel is rövid időn belül megvalósuló beszerzéseket. Szerintem ez fontos. Ne egy újabb bürokratikus akadályt építsünk be a rendszerbe, hanem az átláthatóságot és a felülvizsgálatot növeljük ezzel. Ha itt hosszú, 30, 60, 90, 120 napos határidők lennének, akkor én sem támogatnám jó szívvel ezt a törvényt, mert ennek folyamatosnak, gyorsnak és hatékonynak kell lennie, megőrizve ezzel a garanciákat. Keresztes képviselőtársam majd biztos beszél az atomenergiáról is, és akkor majd lehet arról is vitatkozni, de én összességében azt gondolom, hogy a szimbolikus, a jelentős és a fontos törvénymódosítások melletti kisebb részletszabályokra is kiterjedő módosítások mind-mind a támogatható kategóriába esnek. Szerintem nincs lelkiismereti kérdés ebben, mert az, hogy egy egyetem teljesen mindegy, hogy az egyetem céljáról vagy a vezetéséről a politikai oldalak mit gondolnak vagyonjuttatást kapjon, hogy az ottani ingatlanokat, amelyekben az oktatás folyik, kezelhesse, megkaphassa, és ne mindig valami felsőbb szervhez kelljen rohangálni akkor, ha egy ablakot ki kell cserélni, az szerintem helyes irány, tisztelt képviselő úr. Ilyen szempontból nem is a Színház- és Filmművészeti Egyetem körüli politikai jellegű viták élesednek ezzel, hanem az egyetem egyszerűen megkapja azt az intézményt, amit használ, megkap olyan ingatlant, amiben tovább tud növekedni az oktatás színvonala. Ezért azt gondolom, hogy ez is közérdek. Úgyhogy a módosítás minden pontját a KDNP-frakció támogatni tudja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Nacsa Lőrinc képviselő úr. Most megadom a szót Hiszékeny Dezső képviselő úrnak, jegyző úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. [[11.10]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! Tulajdonképpen az jutott eszembe, hogy a hatalom még így a ciklus végén is tartogat számunkra meglepetéseket, hiszen ennek a törvénynek az előterjesztése egy elég nagy meglepetés volt, és nemcsak számunkra, ellenzék számára, hanem azt érzékelem, hogy a kormánypártiak számára is. Hiszen végignéztem azt, hogy mit terveztek erre a félévre törvényalkotás tekintetében jelzem, hogy ez nem volt tervezve semmilyen módon. El is gondolkodtam azon, hogy vajon mi lehet az oka annak, hogy ezzel a törvényjavaslattal előálltak. Nem volt nehéz megfejteni, különösen politikusként: kampány van. Nyilván nagyon jól tetten érhetők ebben a törvényjavaslatban azok az elemek, amelyek arra utalnak, hogy ez azért került most ide, mert kampányidőszakot élünk. Tetten érhető az is, hogy van néhány dolog, amit be kell biztosítani, van, akinek juttatni kell, és aztán az is jól tetten érhető, hogy vannak olyan választókerületek, ahol úgy értékelték, hogy bizony ott a kormánypárti jelöltnek valamifajta segítségre van szüksége, ez is jól érzékelhető erre majd kicsit később kitérek. Akkor, amikor a törvénynek a címét olvastam, az első pillanatban egyfajta emelkedettség lett rajtam úrrá, hiszen ahogy rápillantottam, azt érzékeltem, hogy itt hitéletről és közcélú tevékenységről lesz bizonyára szó. Tulajdonképpen e cím alapján először ízléstelen dolognak is gondoltam azt, hogy ilyen című előterjesztés esetében hogy kerül bele bányászat, atomenergia, élelmiszerláncok, vagyon, felnőttképzés, közbeszerzés, Várkert Bazár, megyei jogú városi cím adományozása. Aztán ha az ember nemcsak a címre tekint, hanem pontosan végigolvassa a címet, és aztán ebbe beletekint, akkor ez az emelkedettség elég gyorsan lelohad, hiszen itt nem hitéletről és közcélú tevékenységről, hanem annak az anyagi feltételeiről van szó, és aztán ezenkívül még további 19-20 olyan témáról, ami alkalmas lehet arra, hogy ezeket a témákat a kampányba be lehessen emelni. Tulajdonképpen az államtitkár úr helyébe is megpróbáltam magam belegondolni. Hát, nem lehet könnyű helyzetben! Itt ezeket a témákat végigolvasva önnek nem államtitkárnak, legalább miniszterelnöknek kéne lenni, hogy ezen témák mindegyikéhez… [[Derültség.]] Nem akarok önnek rosszat, ez csak egy ilyen felvetés volt. Tehát ha itt ezeket a témákat komolyan vesszük, és mindegyikkel kapcsolatban kérdés van, nem lenne könnyű helyzetben, hogyha ezeket meg kellene válaszolnia. De nyilván azt is pontosan és jól látjuk, hogy ez így nem fog tudni működni, hiszen erre nem nagyon van lehetőségünk. Miért mondom ezt? Azért, mert ez egy salátatörvény. Mi, akik itt ülünk, pontosan tudjuk, hogy mit jelent ez a salátatörvény. De vajon tudjáke az emberek, akik megítélik a mi munkánkat? Az én megítélésem szerint nem biztos, hogy mindenki, ezért talán érdemes elmondani, hogy mit jelent az, hogy ezt a törvényt salátatörvény formájában hozták ide. A salátatörvény azt jelenti, hogy több jogszabályt, jelen esetben 19 vagy 20 jogszabályt, törvényt egyetlen törvénnyel módosítanak. Azzal, hogy egy döntéssel kell módosítani ezt a közel húsz témában írt javaslatot, az együttműködés lehetőségét veszik el a képviselőktől. Nem tudjuk megbeszélni az egyes módosításoknak a tartalmát, az értelmét, mert külön egyébként sem lehet róla szavazni, úgy is lehetne mondani, hogy csak csomagban: vagy mindet, vagy egyet sem. Ez nem teszi lehetővé azt, hogy értelmes módon lehessen erről beszélgetni. Ha lenne is olyan, amit támogathatnánk, nem tudjuk, mert egy csomó olyan van, amit meg nem tudunk támogatni. Én ez alapján azt mondtam magamban, hogy megállapítható az, hogy az előterjesztőt nem az együttműködés szándéka vezette, nem annak a szándéka vezette, hogy ezeket a javaslatokat meg tudjuk vitatni, hanem itt egyfajta diktátum elkészítése volt a cél be kell látnunk, hogy az jól sikerült, hogyha ez volt a cél , számunkra pedig az együttműködés lehetőségét lehetetlenítették el. Ezért aztán nem is mernék arra vállalkozni, hogy a legtöbb kérdéssel, ami itt fölvetődött, foglalkozzam, egyrészt azért, mert korlátozott idő áll rendelkezésünkre, másrészt azért, mert ennyi témához nyilván nem mindenki tud érteni. Ezért én arra vállalkozom most, hogy egy olyan témával foglalkozom, amelyet az államtitkár úr is központi elemként jelenített meg az expozéjában, én is azt gondolom, hogy ez egy ilyen központi része, és a média is úgy gondolta, hogy ez lehet egy ilyen központi kérdéskör, ez pedig a megyei jogú városi rang adományozása Baja és Esztergom városa számára. Én elcsodálkoztam ezen, hogy 12 éve vannak hatalmon, és ez eddig szóba sem került, helyesebben: ’11-ben egyszer volt erről egy szavazás, akkor nem ez volt a lényege annak a szavazásnak. Most mindenesetre azt látom, hogy semmilyen indokoltsága nincs, hogy ezzel a kérdéssel elkezdtek foglalkozni. 12 éve nem foglalkoztak ezzel semmilyen módon, most mégis előkerült. Itt érhető jól tetten az, hogy jelenleg kampány van, és a Fidesz is kampányüzemmódban működik. Még talán az is megfogalmazódott, volt olyan képviselőtársam, aki azt mondta, hogy bizonyára van néhány kormánypárti képviselőjelölt, akinek a státuszát meg kell menteni. Én azt gondolom, hogy ez a döntés, hogyha ez valóban célként jelent meg, akkor kevés lesz ehhez. Bajával foglalkoznék egy kicsit többet, mert azt talán jobban ismerem budapesti képviselőként, de annak a környezetnek nincs ellenzéki képviselője, tehát nem nagyon tud ezzel a kérdéskörrel foglalkozni, hozzám viszont talán kicsit közelebb áll. Azt érzékelem, hogy ezen a területrészen az embereket, különösen akik politikával foglalkoznak, régóta foglalkoztatja ez a kérdéskör, a megyei jogú városi rang, sőt én azt érzékelem, hogy ennél tovább mentek az emberek. Én azt érzékelem, hogy ők már egy önálló megyében gondolkodnak, Bács megyében, és azt szeretnék, hogyha annak a megyeszékhelye lenne Baja. Ezekre a kérdésekre ez nyilván nem ad választ, de ez egy valós probléma, ez foglalkoztatja ott az embereket, tehát azt gondolom, hogy akkor ezt itt el kell mondani, és bizonyára többen vannak, akiket ez foglalkoztat. Azért is foglalkoztathatja őket, hiszen a megyeszékhely több mint száz kilométerre található Bajától, és ez nyilván számtalan egyéb problémát is felvet. De még ennél is súlyosabb problémát vet fel az, hogy Baja városa és az ott élők környezete szinte teljesen kimaradt a fejlesztési forrásokból, a „Modern városok” programba sem sikerült bekapcsolni. Tehát azt gondolom, hogy a cím mellé nem lett volna baj, hogyha valami mást is sikerül adni. Baja városának például 109 kilométeres úthálózata van, ebből 23 kilométer földút. Ez a mai világban elég furcsa kijelentés, de ez sajnos így van, hogy az utaknak az ötöde kiépítetlen. Tehát nem arról van szó, hogy kátyúzni kell vagy kicsit leromlott állapotú nincs. Ott nincs út 23 kilométer tekintetében. Azt gondolom, hogy ez is egy olyan jelzés, ami azt erősíti, hogy az itt élő emberek már másra vágynak, többre vágynak annál, semmint hogy azzal álljunk elő, hogy ezt a rangot megkapja a városuk. Azt gondolom, hogy e mellé a cím mellé egy fejlesztési csomagot is kellene adni mind a két város esetében, és végig kéne gondolni azt, hogy az önálló megyére való áhítozásuk, vágyásuk valóban egy olyan programelem lehet, amellyel itt az Országgyűlésben érdemese foglalkoznunk. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Dr. Keresztes László Lóránt tapsol.]]
Köszönöm szépen, Hiszékeny Dezső jegyző úr, képviselő úr. Most megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. [[11.20]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Ez a törvényjavaslat igen kiváló példája annak, hogy önök mennyire nem veszik komolyan a törvényhozást, az egész elmúlt négy évnek, annak, hogy az önök törvényhozási tevékenységében hogyan keveredik egymással a képmutatás, a szakszerűtlenség és a parlamenti hagyományok figyelmen kívül hagyása. Hiszen nem kerülhetne egyébként elénk egy olyan törvényjavaslat, amiben egyházügyitörvény-módosítás címmel az atomenergia-törvény módosítása is szerepel. Hacsak nem úgy, hogyha egyébként ezeket a módosításokat is jóváhagyja az Országgyűlés, akkor tényleg csak a Jóisten ment meg minket az atomenergia veszélyeitől, mert az atomenergia-hatóság ebben a formájában már nem fog tudni minket megvédeni. Szeretnék beszélni három témakörről kicsit részletesebben összességében 19 törvényt érint ez a törvénymódosítás , kettőről pedig nagyon röviden szeretném elmondani az álláspontunkat. Szeretném az egyházügyi törvény módosításával kezdeni. Amit fontos hangsúlyoznom talán ezzel csalódást okozok Nacsa képviselő úrnak , hogy önmagában ez a törvényjavaslat tartalmaz támogatható, pozitív elemeket is. Olyan típusú jogtechnikai pontosításokat, amelyek egyébként egyértelművé teszik azt, hogy milyen egyházi közszolgálatokhoz járnak támogatások, bővül is ezek köre bizonyos tevékenységekkel, mégpedig olyanokkal, amelyek valóban közösségi célú tevékenységek, vagy éppen lehetővé és egyértelműbbé tesznek jó pár eljárási, technikai szabályt a felsőoktatás tekintetében. Sajnálatos módon azonban nem orvosolják az önök egyháztámogatási rendszerének alapvető politikai és jogi, szakmai problémáit. Hogy miről beszélek, amikor képmutatásról beszélek, és arról, hogy mik az önök támogatási rendszerének vagy egyházpolitikájának a politikai problémái, akkor elég csak a tegnapi napig visszamenni. Merthogy az önök egyházpolitikája arról szól, hogy vannak olyan egyházak, amelyeket önök valamilyen ok miatt értékesnek tartanak, politikai vagy más szempontok alapján támogatandónak és elismerendőnek na, őket aztán támogatják is, nemcsak a költségvetési törvényben, nemcsak a szabályok megállapításával, hanem sok-sok milliárd forinttal ellenőrzés nélküli, egyedi kormánydöntésekkel is. S miközben az egyik oldalon kegyet osztanak, a másik oldalon pedig azokat az egyházakat, akik valamilyen szempontból nem felelnek meg az önök politikai érdekeinek, büntetik. Önök a NAV-ot küldik rá arra az egyházi közösségre, amelyik azért nem tudja egyébként fizetni a kötelezettségeit, mert önök jogszerűtlenül, az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélete ellenére nem fizetik ki számukra a méltányos támogatást, akiket önök tíz éve üldöznek, hátrányba hoznak és kifosztanak, nos, most rájuk küldik a NAV-ot, tönkreteszik az ő szolgálatukat, az ő tevékenységüket. Az ő iskoláikba járó gyerekek nem számítanak önöknek, az őáltaluk ellátott idős emberek nem számítanak önöknek, az őáltaluk gondozott hajléktalanok nem számítanak önöknek. Önök a legnagyobb bűnt követik el, amit állam elkövethet az egyházpolitikában: különbséget tesznek egyház és egyház között, különbséget tesznek hívő ember és hívő ember között, különbséget tesznek egyház által végzett közösségi szolgálat és egyház által végzett közösségi szolgálat között. Ez az egyházpolitika tönkreteszi az egyházakat. Azokat is tönkreteszi, amelyeket támogat, nemcsak azokat, amelyeket büntet, mert függőségbe taszítja őket, mert az állam szolgájává teszi ezeket az egyházi közösségeket. És ez ellen tiltakozunk, és ez ellen fogunk tiltakozni minden alkalommal, mert a vallás, a lelkiismeret és az egyházak szabadságának feltétele az, hogy az állam semlegesen és tisztességesen járjon el az egyházpolitikában; szükségessé teszi azt, hogy bizony az állam, Nacsa képviselő úr, egyformán támogassa bármelyik egyházi iskolába járó gyereket, és bizony egyformán támogassa az egyházi és az állami iskolába járó gyerekeket. Én ezért álltam ki húsz évvel ezelőtt is, és ezért állok ki most is, és nem azért, hogy az egyházi iskolába járó gyerekek ne kapják meg azt, ami nekik jár, hanem azért, hogy az állami iskolába járó gyerekek is kapják meg azt, ami nekik jár. Ezen ez a törvényjavaslat semmit nem segít, mert ezen a politikai kedvezésen kívül ez a törvényjavaslat fenntartja azt a fajta különbségtételt is, amelyben egyébként önök saját szájuk íze szerint, lényegében politikai döntések alapján osztályozzák az egyházakat egyházként vagy vallási közösségként, vagy tudom is én, miként, és egyébként az önök önkényes döntése alapján kötnek vagy nem kötnek velük közszolgálati szerződést. Ha április 3-a után lesz tisztességes nem vallásellenes, vallásbarát, nem egyházellenes, egyházbarát egyházpolitika, az az egyházpolitika meg fogja szüntetni ezt a különbségtételt. Kedves Nacsa Képviselő Úr! Lehet, hogy az önök pártszövetségében, a Fidesz-KDNP-szövetségben úgy szokás, hogy a nagy diktál, a kisebbik meg engedelmeskedik, de az ellenzéki szövetségben nem így van. A mi kultúránk nem azon alapul, hogy az erős diktál. A mi kultúránk azon alapul, hogy megbeszéljük és megegyezünk egymással. És vannak köztünk olyan pártok, amelyek inkább a baloldali, szekuláris hagyományt viszik tovább, és vannak olyanok, például a Jobbik, amelyek inkább a keresztényszociális hagyományt. Keresünk kompromisszumokat. Látni fogják, pénteken bemutatjuk a programunkat, látni fogják azt is, hogy mit javaslunk az egyházaknak. Mi azt javasoljuk, hogy egyenlő finanszírozás és egyenlő mérce legyen minden egyházi közösség számára. Azt javasoljuk, hogy egyenlő finanszírozás legyen minden közfeladat számára, akár egyház, akár civil szervezet, akár az állam látja el őket. Mi azt fogjuk javasolni, hogy tisztességes módon ítéljük meg azt, hogy egyébként az egyházak milyen tevékenységet végeznek. Nos, akkor áttérnék az atomenergia-törvényre. Említettem már, hogy mi erről a véleményünk: önök lényegében több lépésben tönkretették a független atomenergia-felügyeletet. Kiszerelték azt a szakmai féket, amely a biztonsági szempontokat védené, akkor, amikor önök egyébként atomenergia-fejlesztésbe fogtak, és ez nem véletlenül van így. Az önök nagy barátja, Putyin elnök, aki éppen tegnap bizonyította be azt, hogy fütyül a nemzetközi jogra, és egyébként fütyül a magyar érdekekre is, atomerőművet akar építeni Magyarországon, az önök vezetője, Orbán Viktor ehhez lelkes partner, és mivel nincs olyan független atomenergia-felügyelet, ami ezt jóváhagyná, nincs olyan felelős szakember, aki felelősséget vállalna ezért az atomenergia-beruházásért, Paks II.-ért, ezért önök most azt csinálták, hogy látszólag kivették az Atomenergia Hivatalt a kormány ellenőrzése alól, valójában meg egy helyettes államtitkárt vagy államtitkárt neveztek ki az élére egyébként minden atomenergia-ipari tapasztalat nélkül , akinek most minden hatáskört a kezébe adnak ahhoz, hogy lényegében keresztülverje Paks II. engedélyezését. Ez a javaslat erről szól és nem másról, ez arról szól, hogy megígérte Orbán Viktor Putyin elnöknek, hogy lesz Paks II., akkor is, ha nem biztonságos, akkor is, ha ez nem felel meg a magyar nemzeti érdekeknek, önök pedig teljesítik ezt a megrendelést. Más a helyzet Esztergom és Baja megyei jogú várossá nyilvánításával. Arról persze élcelődhetnék, hogy 12 évig ez valahogy önöknek nem volt fontos, miközben Esztergomból például ilyen jelzés már évekkel ezelőtt volt, akkor elutasította az Országgyűlés, mert volt egy lélekszámbeli korlát, amit Esztergom nem ért el. De önmagában nincs okunk ellenezni ezt a részét a javaslatnak. Természetesen értjük azt is, hogy Baja is azért lett fontos de ezt már Hiszékeny Dezső képviselő úr említette , mert az ellenzéki képviselőjelölt felvetette az önálló Bács megyének a kérdését. Most önöknek is kell valamit mondani a kampányban, amivel most majd akkor azt lehet mondani, hogy önök meg megyei jogú várost csinálnak Bajából. Csak azt kell mondanom, hogy önmagában ez kevés. Azt szeretnénk látni, hogy milyen fejlesztéstámogatást ad a kormány ahhoz, hogy egyébként el tudják látni ezek a városok a megyei jogú városi funkcióikat, és hozzáteszem, nemcsak ezek a városok, hanem a többi megyei jogú város is. Mert az szép, hogy Esztergom megyei jogú város lesz, csak akkor végre kéne hajtani azokat a fejlesztéseket, amiket egyébként a Fidesz már húsz éve ígérget ott, például az árvízvédelmi fejlesztéseket, de ettől még Tatabányának is ugyanúgy meg kéne adni azokat a forrásokat, amik a működéséhez szükségesek. Ezt tovább tudnám mondani. A megyei jogú városoknak, ugyanúgy, mint a többi önkormányzatnak, vissza kell adni azokat a forrásokat, amelyeket elvettek önök, és amelyek a jó működésükhöz szükségesek. [[11.30]] Végül még két apróságra szeretném fölhívni a figyelmet. Szeretném jelezni, hogy nem értünk egyet a közbeszerzési törvény módosításával, ami megint csak védi az önök végtelenül korrupt közbeszerzési rendszerét, és nem értünk egyet azzal sem, hogy a magát bitorló módon Színház- és Filmművészeti Alapítványnak nevező intézmény megkapjon egy ingatlant. Ez megint azt jelenti, hogy valamit, aminek oktatási céljai lennének, kiszerveznek az önök alapítványi világába. És mivel tudom vagy legalábbis sejtem, hogy önök az egyházügyben fognak velem leginkább vitatkozni, mert önök kampánytémává akarják tenni az egyháztámogatást, azért hozták be ezt a javaslatot, és azért ebben a salátatörvényben ráadásul, azért nem tartották fontosnak azt, hogy egyeztessenek erről a javaslatról érdemben bárkivel, azért csinálnak most egy olyan törvényjavaslatot, aminek kapcsán vitatkozni lehet, hogy elmondhassák azt, amit államtitkár úr és Nacsa képviselő úr már elmondott, és még el fog mondani harmincszor. Szeretném jelezni, hogy önök simán politikai célokra használják az egyházügyet, kampánytémának tekintik, meg akarják ijeszteni a vallásos embereket, hogy ha az ellenzéki koalíció győz, akkor mennyire rossz lesz nekik, és hogyan fogják korlátozni a vallásgyakorlást. Ez egy sima hazugság. Arról a politikáról meg, amit önök visznek ebben az ügyben, zárásként Deák Ferenc gondolatait szeretném idézni, sokkal jobban elmondta, sokkal szebben, mint ahogy én el tudnám mondani: „Azzal végzem beszédemet, hogy én minden nemét a vallási háborúknak a lehetőségig óhajtom kikerülni. Ha a vallási háború fanatizmusból ered, s fanatizmussal vitetik, káros, veszélyes. De az oly vallási háború mert nem csak fegyverrel lehet háborút viselni, igen gonoszak azok is, melyek tollal és a tanácskozási termekben vitetnek , oly vallási háború, mely hit, vallási buzgóság nélkül, magánérdek és politikai célokból vitetik, még veszélyesebb s emellett utálatos is.” [[Dr. Keresztes László Lóránt tapsol.]]
Köszönöm szépen, Arató Gergely képviselő úr. Most megadom a szót Keresztes László Lórántnak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Még mielőtt elkezdeném a felszólalásomat a törvényjavaslattal kapcsolatban, engedjék meg, hogy Balczó képviselő úr, alelnök úr iménti jelzésére reagáljak röviden. Én nagyon remélem, hogy nem az iménti volt a legutolsó parlamenti felszólalása, és ahogy láttam, még lesz itt valamiféle viszonválasz a mai napon, de én azzal együtt is, hogy néhány év adatott meg, hogy így közösen tudtunk vitatkozni, felszólalni az Országgyűlésben, sokszor egyetértettünk, sokszor vitatkoztunk egymással, például az atomenergia megítélésében biztos, hogy soha nem fogunk egyetérteni, én szeretném megköszönni az Országgyűlésben a nemzet érdekében végzett sok-sok éves munkáját. Én azt hiszem, hogy politikai oldalaktól függetlenül azt nem érheti kétség, vagy abban mindenki egyetért, hogy Balczó képviselő úr a hozzáállásával, a habitusával, a felkészülésével, a sok-sok éves munkájával mindig is emelte az Országgyűlés tekintélyét. Ezért köszönjük szépen a munkáját. [[Taps a Jobbik és a függetlenek soraiból.]] Rátérve erre az igazi salátatörvényre, engedjék meg, hogy először is reagáljak néhány, a vitában elhangzó gondolatra, és itt kezdeném Nacsa képviselő úrral. Nacsa képviselő úr engedje meg, hogy annyi jelzést tegyek, hogy önnek még igencsak sokat kell küzdeni azért, hogy felnőhessen ahhoz, hogy az Országgyűlés méltóságának megfelelően tudja a képviselői munkáját végezni, ugyanis itt az elmúlt években egy kezdő, fiatal országgyűlési képviselőtől annyi hazugságot és lózungot, amennyit öntől hallottunk, én azt gondolom, hogy nem tapasztalhattunk. Visszautalva két dologra, hogy mivel gyalázta az ellenzéket: itt egyházellenességgel, vallásellenességgel és a migráció kapcsán kinevezett, ránk projektált álláspontokkal vádol minket. Tisztelt Nacsa Képviselő Úr! Orbán Viktor miniszterelnök január 28-án a Kossuth rádióban egy érdekes nyilatkozatot tett. Azt mondta, idézem Orbán Viktor miniszterelnököt: „Mi nem akarunk bevándorlóország lenni. Én inkább levágom a kezem, mint hogy egy ilyen mondatot leírjak. Tehát az lehetetlen, hogy idegen felnőttekkel pótoljuk a hiányzó magyar embereket.” Ezt mondta január 28-án Orbán Viktor miniszterelnök. Elég erős kijelentés a miniszterelnöktől, hogy levágná a kezét, hogy egy ilyen mondatot leírjon, annak fényében, hogy 2009-ben a mai napig elérhető fideszes választási programban pedig a következő gondolatok szerepelnek. Szintén egy idézetet fognak hallani, 2009, Fidesz: „A Fidesz elsődlegesnek tartja, hogy Magyarország a majdani közös európai bevándorlási politika keretében aktív migrációs politikát folytasson, konkrét elképzelésekkel, határozott célokkal. Támogatjuk Magyarország munkaerő-szükségletének függvényében olyan migránsok hosszabb-rövidebb távú munkavállalását, illetve letelepedését, akik esetében sikeresen elősegíthető a magyar társadalomba való beilleszkedés.” Tehát Orbán Viktor leírt egy mondatot, amire most azt mondta, hogy levágná a kezét, hogyha egyszer ezt leírná. Én azt üzenném innét is miniszterelnök úrnak, hogy le ne vágja a kezét, csak vállalja a felelősséget a sok-sok hazugságért, amit elmondott, és vállalja a felelősséget, és önök is vállalják a sokszor gyalázatos és a magyar nemzet érdeke ellen hozott döntésért, amit az elmúlt 12 évben is láthattunk. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Én azt gondolom, hogy azzal együtt, hogy nyilván Orbán Viktor szeretne elfelejteni ilyen gondolatokat, az internet nem felejt, és ezt mindenki ellenőrizheti, hogy ezek a kijelentések nemcsak elhangoztak, de tapasztalhatjuk is, hogy önök végre is hajtották ezt a politikát. Jól láthatjuk, hogy a Rogán-féle korrupt letelepedési kötvényekkel önök húszezer embert engedtek be az országba érdemi ellenőrzés nélkül, köztük bizony terroristagyanús személyeket is. [[Dr. Gyüre Csaba: Így van!]] Tehát önök végrehajtották ezt az Orbán-tervet, mondhatjuk így, amit még büszkén leírt Orbán Viktor 2009-ben, és ezzel egyébként azon túl, hogy mennyi biztonsági kockázatot jelentettek Magyarország és az Európai Unió számára, mennyi biztonsági kockázatot nyitottak ki, azon túl még több tíz milliárd forint gazdasági veszteséget is okoztak az országnak. Tehát akit ebben a témában kritika érhet, tisztelt Nacsa képviselő úr, az Orbán Viktor és a Fidesz-KDNP álnemzeti kormánya. Még egy gondolat, államtitkár úrra is részben reagálva a templomok felújításával kapcsolatban és itt is a migráció kérdésére visszautalva: én egy baranyai, Pécs melletti falut hoznék példának mind a kettő ügynek az illusztrálására. Tisztelt Államtitkár Úr! Martonfa egy kis baranyai település Pécs közvetlen szomszédságában. A templom életveszélyes állapotban van hosszú-hosszú évek óta. Önök miért nem tettek semmit a martonfai katolikus templom felújításáért? Miért nem tettek semmit annak érdekében, hogy a martonfai híveknek ne kelljen Pécs Hirdre járni misére? Miért nem tettek annak érdekében semmit most már egy évtized alatt, 12 év alatt, hogy ne legyen életveszélyes állapotban a martonfai templom? Tehát önök minket vádolnak, a másik oldalról nem végezték el azokat a feladatokat, amelyeket el kellett volna végezniük. [[Soltész Miklós: Vicces!]] Ugyanez a Martonfa település volt az, ahova 2015-ben önök egy diktátum alapján egy ideiglenes befogadóállomást akartak építeni, és amikor mi felszólaltunk, hogy ez nem elfogadható, és ott nemcsak Martonfa, hanem Pécsvárad, Pécs lakossága is tiltakozott, akkor önök vádoltak minket, az ellenzéket vádolták azzal, hogy micsoda szívtelenek vagyunk mi, hogy nem engedjük, hogy egy befogadóállomás épüljön Martonfa településen. Azt el tudom mondani, hogy akkor a helyiek, az önkormányzati vezetők, a pécsiek és az ellenzéki politikusok tiltakozása állította csak meg Orbán Viktor tervét, hogy 2015 nyarán elinduljon egy befogadótábor létesítése. Utána én 2018-tól lettem parlamenti képviselő, akkor több éven keresztül írásbeli kérdésekkel és vitákkal tudtam csak elérni azt, hogy végre ezt a rendeletet, ezt a martonfai befogadótábor megépítéséről szóló rendeletet visszavonják. Ezzel a néhány idézettel is alá tudom támasztani azt, hogy önök hazudnak ezekben a kérdésekben, a migrációt egy kampánytémának tekintik, de pontosan önök valósítják azt meg, amivel vádolják az ellenzéket. Azt el tudom mondani, itt ketten vagyunk Arató képviselő úrral abban a tanácsban, akik az ellenzék közös programját megalkották, hogy ebben a kérdésben elérhető, világos, nyilvános az ellenzék álláspontja: az európai határokat meg fogjuk védeni, az illegális migrációt meg fogjuk állítani, és a bevándorláspolitikát pedig nemzeti hatáskörben fogjuk tartani azzal szemben, amit egyébként önök csináltak az elmúlt 12 évben. És akkor átkanyarodva erre a törvényre, én azt gondolom, de ezt nem akarom itt ismételni, képviselőtársaim, a rövid rendelkezésre álló időkeretben, hogy ez a salátatörvény gyakorlatilag jól szimbolizálja az önök 12 éves jogalkotását, de különösen az elmúlt 4 évnek, a lassan véget érő parlamenti ciklusnak a jogalkotását. Hát, itt minden van, ami egyébként összefüggésbe sem hozható a címmel. Kezdjük azzal, ami pozitív mindenképpen, Baja és Esztergom városok esetében a megyei jogú városi cím megadása. Igen, egyetértek államtitkár úrral, hogy egy méltatlan közigazgatási beosztásban vagy besorolásban vannak most ezek a városok. De hát ez kinek a felelőssége, tisztelt államtitkár úr? 12 éve kormányoz Orbán Viktor. Most jutott eszükbe önöknek, hogy ezt a méltatlan helyzetet rendezzék? és egyébként egy salátatörvényben. Én azt gondolom, hogy az önmagában méltatlan, tisztelt államtitkár úr, hogy egy salátatörvényben adnak megyei jogú városi besorolást két gyönyörű, óriási hagyományokkal rendelkező magyar városnak. De komolyan, nem volt energiájuk, hogy önálló törvényt szenteljenek ennek az egy-egy városnak? [[11.40]] Én azt gondolom, hogy ezt a törvényt nem most kellett volna, hanem évekkel ezelőtt kellett volna benyújtani, és önálló törvényt kellett volna szentelni Esztergom és Baja város megyei jogú várossá előléptetésének, átsorolásának is. Ez nem fért bele önöknek, tényleg? Kevés a munkatársuk? Vagy nem tudom, a kodifikációs osztály nem vállalta, és ezt is egy salátatörvénybe kellett belerakni? Én azt gondolom, ez önmagában méltatlan, a két város megcsúfolása, hogy önök így elrejtették egy salátatörvénybe, és a parlamenti ciklus végén, egy ilyen salátatörvény vitájában úgy mellékesen egyébként gyorsan, így a választási kampány hevében meghozták ezt a döntést. De egyébként nagyon egyetértek Arató képviselő úrral, hogy az igazán méltó intézkedés az lett volna és megint csak nem 2022-ben, a választási kampány közepén , ha az elmúlt években nem elvonták volna a forrásokat az önkormányzatoktól, hanem támogatták volna az önkormányzatokat, és végre megadták volna mindazt a támogatást, mindazt a központi forrást, ami szükséges ahhoz, hogy ezek a városok a legfontosabb közszolgáltatásokat a megfelelő minőségben az ott élő emberek számára biztosítani tudják. Önök nem ezt tették. Önök egyébként folyamatosan, ciklusról ciklusra csökkentették az önkormányzatok mozgásterét; megvonták a jogköröket, ezzel párhuzamosan megvonták a finanszírozást is; és önök már ezerszer bebizonyították, hogy az önkormányzatiságban nem hisznek, önök az önkormányzatiság ellenségei. Ezért azt tudom mondani mindenkinek, hogy akinek fontosak a helyi közszolgáltatások, fontos az egészséges ivóvíz, a helyi közlekedés, a közvilágítás, az óvodai ellátás, az szabadítsa meg az országot az önkormányzatokra és a városokra csak a megszorításokkal rátámadni képes Fidesz-KDNP-kormánytól, és április 3-án szavazza meg az ellenzéki szövetségnek a lehetőséget, hogy mi végre el tudjuk kezdeni ezt a változtatást, és meg tudjuk adni a forrásokat a városoknak, hogy ezeket a fontos közszolgáltatásokat biztosítani lehessen. Most áttérnék ennek a salátatörvénynek a talán legsúlyosabb részeire, amit itt már említett Arató képviselő úr is, hogy bizony itt az egyházak finanszírozásáról szóló törvényben, a hitéletről szóló törvényben milyen aljasság! egy nagyon durva törvénymódosítást hoznak be, ami nemcsak az atomtörvényt érinti az Országos Atomenergia Hivatal immár kiszervezett, fideszes politikai irányítás alá helyezett hivatal jogkörének bővítésével, hanem bizony konkrétan támadást indítanak Pécs és Baranya megye ellen azáltal, hogy itt konkrétan nevesítve, a jelenleg futó atomtemető-projekttel kapcsolatos mindenféle elvárásokat is idetelepítik, a már kiszervezett Országos Atomenergia Hivatalhoz a mindenkori kormánytól. Tehát konkrétan, amit ebben a salátatörvényben behoznak, az nem kisebb jelentőségű, mint újabb olyan durva változtatás az atomtörvényen, ami megint csak az oroszoknak kedvez a Paks II. projekt kapcsán. Az Országos Atomenergia Hivatal kiszervezését gyakorlatilag elmélyítik, és bizony egy nagyon durva beavatkozással élnek az atomtemető engedélyezési eljárásába is. Nos, nézzük, mi ez a nagyon durva beavatkozás! Most egy olyan, egészen elképesztő módosítást hoznak be az atomtörvényt érintően, hogy az Orbán Viktor által ilyen módon kilenc évre kinevezett OAH-vezető eldöntheti, hogy egy atomerőmű engedélyezésének az eljárásában a dokumentáció mely részeit elegendő angolul benyújtani. Tehát magyarul nem várják már el azt nyilván az oroszok érdekében, hogy megkönnyítsék ezt a nyögvenyelős és egyébként zsákutcás projektet , hogy magyar nyelvre lefordítsák az új atomerőmű engedélyezési dokumentációjának bizonyos részeit. Tehát a nemzeti nyelvünkre önök szerint nem kell lefordítani egy atomerőmű építésénél az engedélyezési dokumentációt. És mindezt egy olyan salátatörvényben terjesztik be, ami az egyházakkal és a hitélettel kapcsolatos dolgokat foglalja a saját címébe. Ez egészen elképesztő, tisztelt államtitkár úr! Igen, ön a nemzeti kisebbségekért, egyházügyekért felelős államtitkár, de most önt előléptették a nukleáris biztonság kérdéséért felelős államtitkárrá is? Államtitkár úr, én semmiképpen nem akarok személyeskedni, nem szoktam az Országgyűlésben, de ön mennyire kompetens a nukleáris biztonság kérdésében? Hallotte már az atomtörvényről? Hallotte már a Paks II. kapcsán jól látható, nemzetközi aggodalmat hivatalosan is kiváltó engedélyezést érintő problémákról, a földrengésbiztonság kérdéséről? Hallotte arról, és mennyire látja át, hogy az önök miniszterei már egymással politikai vitát vívnak a nukleáris biztonság kérdését érintően? Foge ön a magyar emberek számára mert én felteszem a kérdést, de a magyar embereknek tartoznak önök válaszadással kompetens válaszokat adni a nukleáris biztonság kérdéseiről, mert ön vezeti elő ezt a bizonyos salátatörvényt, ami erre vonatkozik? És valóban, utalt már erre Arató képviselő úr, azt sajnos jól láthatja mindenki, hogy Oroszország és Putyin elnök mennyire megbízható partner, sőt, mennyire veszi semmibe a nemzetközi egyezményeket, és hogy az agresszív politikájával milyen helyzetet alakított ki. És önök ennek az országnak a Vlagyimir Putyin által, mondhatjuk, hogy kézi vezérelt Oroszországnak vagy a Roszatom gigantikus orosz állami vállalatnak pályázat nélkül, hazugságokra alapozva adták oda ezt a gigantikus Paks II. projektet. Ez 2014-ben volt. Különösebb előzetes jelzés nélkül Orbán Viktor elment Moszkvába, ott valamit tárgyaltak Vlagyimir Putyinnal, aztán hazajött gyakorlatilag egy atomerőművel, illetve annak az elkötelezettségével, több ezer milliárdos, rendkívül kedvezőtlen orosz hitellel. Ehhez képest telnek az évek, és jól látható, hogy az eredetileg bejelentett határidőkhöz képest már minimum hatéves csúszásban van a Paks II. engedélyezése. És önök hallgatnak erről; hallgatnak arról, hogy ki a felelős. De jól tudjuk mi, hogy az oroszok egyszerűen képtelenek rá, hogy az európai és a magyar szabványok szerinti megfelelő minőségű, tartalmában és szerkezetében megfelelő minőségű tervezési dokumentációt előállítsák, de önök nem állnak ki a nyilvánosság elé, nem mondják fel azt a szerződést. Orbán Viktor nemrég Moszkvában járt. Itt egy dolgot tehetett volna a súlyos hibák sorozatát követően: elmondja, hogy Oroszország nem teljesített, Oroszország nem volt képes a megfelelő minőségű tervdokumentációt elkészíteni, ezért felmondja a szerződést, és a kötbérigényt, Magyarország, a magyar emberek kötbérigényét érvényesíti Oroszországgal, a Roszatommal szemben. Ezt nem tette meg. Ehhez képest egy titkos, ötórás tárgyalás után azt volt képes Orbán Viktor hazudni a magyar és a nemzetközi közvéleménynek, hogy ragyogóan vagy nem is tudom, hogy fogalmazott halad a Paks II. projekt. Hát, ez volt az a sokadik pillanat, amit csak a projekt kapcsán megtapasztalhattunk, hogy milyen módon árulja el a magyar nemzeti érdekeket Orbán Viktor, és milyen módon vált gyakorlatilag a Roszatom kijáróemberévé és lobbistájává. De az, hogy sorozatban hozták be a magyar Országgyűlés elé azokat a törvényeket, amikkel az oroszok érdekében hajlították, csűrték-csavarták a jogszabályokat, az egészen elképesztő. És azt tudom elmondani lassan sajnos lejár az első felszólalásom ideje , hogy ha az felmerülhet az önök kormányában és halljuk, hogy Süli János és Palkovics miniszter milyen módon feszült egymásnak itt az atomerőmű építésével kapcsolatban , hogy a nukleáris biztonság kérdésével bármilyen módon összefüggésben önök politikai jellegű döntést akarnak hozni, és önök valóban azért szervezték át az Országos Atomenergia Hivatalt, hogy politikai irányítás alá kerülhessen a nukleáris biztonság kérdése egy atomerőmű engedélyeztetése kapcsán, arra nem tudok kisebb szót mondani, mint hogy hazaárulás, tisztelt képviselőtársaim. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Keresztes László képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most az elsőként jelentkezett független képviselő szólhat, ezért megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy a törvényjavaslattal kapcsolatos felszólalás kezdetén kifejezzem azon álláspontomat, hogy elfogadhatatlan, amit Oroszország Kelet-Ukrajnában csinál. Magyarországnak nem lehet komoly partnere egy olyan ország, amely más országba annektálási céllal betör, és ott elismer egy olyan államot, amelyet a nemzetközi közösség soha nem fog. Magyarországnak, nagyon remélem, ebben a háborúban semmifajta szerepe nem lesz; NATO-tagországként nincsenek ilyen kötelezettségeink. És nagyon remélem, hogy a magyar kormány távol marad minden olyan tevékenységtől, amely hazánknak bármely fiát e háborúba elküldené. Ezt a törvénycsomagot, amelynek címe: „Az egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló 1997. évi CXXIV. törvény és egyéb törvények módosítása”, a félelem törvénycsomagjának neveztem el. A Fidesz fél a hatalom elvesztésétől, és ezért hozott be a Házba a négyéves ciklus utolsó napjaiban egy olyan törvénycsomagot, amelyből egyértelműen látható, hogy az április 4e utáni időszakra is be kíván betonozni bizonyos folyamatokat, bizonyos érdekeket és bizonyos szerződéseket. Nagyon érdekes, hogy ez a címe ennek a törvénycsomagnak, ehhez képest a javaslat úgy kezdődik, hogy a bányászatról szóló törvénymódosítás, a társasági adóról szóló törvénymódosítás, aztán jön az atomenergiáról szóló, és negyedikként megérkezik ez a bizonyos hitéleti és közcélú tevékenységek anyagi feltételeiről szóló törvényjavaslat. Aztán ezután még van egyébként 15 egyéb törvény, amelyet módosítani kíván ez a javaslat, összesen 53 paragrafusban. A 19 törvényből 12 törvényt az elmúlt 12 évben alkotott meg a fideszes többségű parlament, és 3-at pedig az elmúlt két évben. Ebből is látszik, hogy a fideszes törvényhozás gyakorlatilag eléggé átgondolatlan, tekintettel arra, hogy folyamatosan módosítgatnia kell a jogszabályokat. Nincsenek meg a hatástanulmányok, és nincsenek meg azok az elemzések, amelyekkel a jogszabályok hosszú távú hatásait meg tudnák határozni vagy ki tudnák számítani. [[11.50]] Egyébként meg kell hogy mondjam, hogy már az alapvető törvény címével, amelynek módosítása ez a bizonyos, az egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló 1997. évi törvény, már a címmel is problémám van, nemcsak a mostanival, hanem a 1997-essel, ugyanis egy valódi demokrata viszolyog egy ilyen mondat megfogalmazásától. Az egyházaknak az államtól függetlenül kell tevékenykedniük, működniük. Hogy lehet állami törvényt úgy megfogalmazni, mintha az egyházak alapvető működésének anyagi feltételeit az államnak kellene garantálni, és az állam által működtethetők legyenek? A katolikus egyház 1900 éve, a reformátusok több mint 500 éve és a többi elismert egyház több száz éve a maguk egyetemes egyháza rendszerében biztosítják a hitélet és a közcélú tevékenységeik anyagi feltételeit. Egy állam legfeljebb, ha úgy látja, segítséget nyújthat ehhez, ha a polgárok érdekei persze úgy kívánják, de hogy állami törvényben az egyházak alapvető működésének anyagi feltételeit az állam teremtse meg, az azt jelenti, hogy hazánkban az állam és az egyház valójában nincs különválasztva. Ráadásul 1997-es az alapvető törvény, amelyet a mostani módosít, azaz a szocialista kormányok során sem gondolta egyetlen politikai vezető sem, hogy az egyház és az állam hazánkban egymástól függetlenül működne. Magyarországon tény, hogy az egyházak az állami finanszírozás iszonyatos mértékű emelkedésével a pénzmosás egyik eszközévé váltak. Az odaadott pénzekkel nem kell elszámolni, a Számvevőszéknek nincs semmiféle ellenőrzési lehetősége, s minden kerülhet ott is sokszorosába papíron, soha nem lehet felderíteni. Mindössze a közpénzből juttatott összegek felhasználásáról szóló nyilvántartásba be lehet tekinteni, a felszámoló személye kitakarása mellett. Sőt még ez a javaslat tovább nehezíti ezen pénzek felhasználásának ellenőrzését, merthogy azt mondja ki, hogy az állam által nyújtott 10/B. § (8) bekezdés a) és d) pontja szerinti juttatásra nem kell alkalmazni az államháztartási szabályokat, azaz senki soha nem fogja tudni, hogy a különböző jogcímeken az egyházaknak adott pénzeket miként használták fel. Egy példát szeretnék ebből a törvényjavaslatból mondani: „A bevett egyház a tulajdonában lévő, közcélú tevékenységet szolgáló és egyéb ingatlanjainak, a vallási, kulturális örökség értékeinek, a műemlékeknek és a művészi alkotásoknak a megőrzéséhez, felújításához, gyarapításához, továbbá levéltára, könyvtára, múzeuma működéséhez a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott összegű, az államiakhoz hasonló támogatásban részesül.” Tehát az egyházaknak van saját bevétele, emellett megkapják az adományozó polgárok 1 százalékát, azt az összeget az állam még egyszer odaadja az egyházaknak, tehát van más forrása az egyházaknak a fenntartáshoz. Az állami intézményeknek nincs más forrása a fenntartáshoz, csak az állam. Akkor miként kaphatna az infrastruktúrája fenntartásához az egyház ugyanannyit, mint az állami intézmény, amikor már az egyházaknak a saját forrása mellett eleve az egész intézményrendszerére külön jogcímeken támogatásokat nyújtanak? Másik példa: „A megállapodással rendelkező bevett egyház felsőoktatási intézménye az általa ellátott felsőoktatási közfeladat után a hasonló feladatot ellátó állami intézményekkel legalább azonos támogatásra jogosult.” Ezek szerint az egyházak Magyarországon úgy tartanak fenn felsőoktatási intézményeket, hogy ahhoz valójában nincs forrásuk? Akkor mi közük hozzá? A Magyarországon lévő elismert egyházak több mint 90 százalékának egyetemes szervezeti rendszere van, amelynek gazdálkodása egyetemes, óriási adományokból származó pénzzel gazdálkodnak, amelyekből juttatnak minden szervezeti egységnek. Elképzelhetetlen a szervezetükben az, hogy például úgy alapítsanak egy egyetemet, hogy annak működtetésére nincs pénzük. Ha pedig van, s még a magyar államtól annyit kapnak rá, mint az állami egyetemek, akkor az egyházi egyetemeknek több forrás jut, mint az állami egyetemeknek a fenntartására. A kiegészítő támogatásnak természetesen indoka van, hiszen egy állam, hogyha egy közfeladatban bármely szervezet részt vállal, akkor igenis maga is adja oda a támogatását, de az nem lehetséges, hogy egy magyar állami egyetemen tanuló fiatalnak sokkal kevesebb pénz álljon rendelkezésre az oktatás minőségének megteremtéséhez, mint egy egyházinak. Tessenek már ezen elgondolkodni! Majd ha az lesz, hogy az egyházi egyetemek bemutatják, hogy az általuk alapított egyetemek fenntartásához és a minőségi oktatáshoz sajnos a szervezeti rendszerükből nem kapják meg azt a mennyiségű pénzt, ami kell ahhoz, hogy olyan szintű oktatás legyen, mint az államinál, a különbözetet miért ne adná oda az állam, hiszen az állam polgárainak ez érdeke. De hogy tulajdonképpen az állami támogatással elérjék azt, hogy hátrányosabb helyzetbe kerüljön egy fiatal attól, hogy állami oktatásban részesül, mint egy egyháziban, ez tényleg elfogadhatatlan. Az egész működtetési és finanszírozási rendszer olyan egyébként az egyházaknál az elmúlt 12 évben hozott törvények alapján, mintha az állam megkérné az egyházakat, hogy működtessenek intézményeket, és nem az egyházak saját elhatározásukból és küldetésükből tennék azt. Ez azt jelenti, hogy Magyarországon az állam és az egyház teljes mértékben összefonódott, semmiféle módon egymástól sem szervezetileg, sem finanszírozásban nem elválasztható, ami kifejezetten az Alaptörvényt sérti, és sérti az egyházak egyetemes küldetésének minden egyes aspektusát. „A közfeladat-finanszírozási szerződés az oktatásért felelős miniszter és a megállapodással rendelkező bevett egyház között létrejövő olyan 6 éves azaz másfél ciklus szerződéses intervallumokból álló jogviszony...” ez szerepel ebben a javaslatban. Mi olvasható ki ebből? Az, hogy félnek az egyházak, hogy a Fidesz-kormány által rájuk erőltetett feladatok finanszírozására nem lesz pénz a kormányváltás esetén. Fogadok, hogy a választásokig az összes egyházzal újrakezdődik majd a hatéves jogviszony, amely ebben a javaslatban szerepel, és a következő kormányokat kényszeríteni fogja arra, hogy ha a költségvetésből nem lenne elegendő pénz erre, hiszen számtalan más feladat van, amit végre kellene hajtani, akkor is ezek a források rendelkezésre álljanak, és amint az előbb ismertettem, nem is tudjuk ellenőrizni, hogy mire költik. A következő fontos kérdés ebben a javaslatban a taotörvény 22/E. § megteremtése, és ebben az szerepel, amikor arról beszél a jogszabály, hogy mikor nem vehető igénybe adókedvezmény, akkor eddig az volt a feltétel, hogy a nehéz helyzetben lévő társaságok adókedvezményt nem vehetnek igénybe. De most mi történik? Az történik, hogy a koronavírus-járvány időszakát kiveszik ebből a körből, azaz olyan szervezetek is élhetnek az adókedvezmény lehetőségével, akik már a működésükben nehéz helyzetben vannak, már felszámolás, kényszertörlési eljárás vagy végelszámolás alatt állnak, ha 2020. január 1. és 2021. december 31. között történik a nehéz helyzetbe kerülés. Ez kifejezetten olyan általános rendelkezés, amely arcul csapja azokat a vállalatokat, amelyek tisztességesen gazdálkodtak. A koronavírus-járvány alatt rendkívül sok vállalatnak nőtt a bevétele és nem csökkent. Pontosan látjuk, melyek azok a szektorok, melyek igen jól jártak ebben a járványban a különböző kényszerű többletkiadások bevételi oldalán szerepelve. Csakhogy vállalatok sokaságának pedig úgy ment tönkre a tevékenysége, hogy nem a járvány okozta gondok, hanem egyszerűen a felelőtlen gazdálkodás miatt. Gondolják meg, a felelőtlenül gazdálkodó vállalatokat a tisztességesen és gondosan gazdálkodó vállalatokhoz képest milyen előnyben részesítik, amikor adókedvezményt vehetnek igénybe. Nem értem, hogy miért ilyen általánosan határozták ezt meg. És akkor jön az atomtörvény kérdése. Ennek legfőbb eleme, hogy az új hivatalvezető, az új főigazgató további nyolc témában saját maga alkothat rendeleteket. Például a 11. pontban az atomenergia alkalmazása körében a munkavállalók speciális szakmai képzése, továbbképzése, az atomenergia alkalmazásával összefüggő tevékenységek folytatására jogosultak köre vagy a nukleáris anyagok nyilvántartása, ellenőrzése, adatszolgáltatás és különböző bejelentéskötelezett szolgáltatás, a nukleáris anyagokkal kapcsolatos telephely-kijelölés és hatósági feladatok, valamint például a radioaktív anyagok nyilvántartása, ellenőrzése és az adatszolgáltatás. Kérem szépen, ezek olyan alapvető témák, tényezők a nukleáris tevékenység során, amelyeket nem lehet, hogy egy egyszerű főigazgatói rendeletben szabályozzanak. Ezek olyan általános, alapvető rendelkezések, amelyek törvényi szintet igényelnek, hiszen országunk minden polgárát érinti, ha ezek a feltételrendszerek nincsenek tisztességesen szabályozva. Arról nem beszélve, hogy az a tényleg elképesztő jogi helyzet áll elő, hogy a főigazgató rendelkezik azokkal a jogalkotási eszközökkel, amelyek létrehozatalában neki ellenőrzési feladata van. Tehát ő fog szabályozni is, és ő fogja saját magát ellenőrizni. [[12.00]] Kérem szépen, ez egy olyan óriási kockázat, amit egy kormány, egy parlament nem vehet magára, nem lehet egy főigazgatónak nukleáris tevékenységek vonatkozásában, ilyen alapvető kérdésekben diszkrecionális jogköre. Gondolkozzanak már egy kicsit! (Az elnöki széket dr. Brenner Koloman, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Én elhiszem, hogy a parlamenti képviselők nagy részének halványlila gőze sincs, hogy mi a nukleáris tevékenység, és milyen kockázatokat rejt magában. Elképesztő! Még ha egy egyszerű nyilvántartási sor is rosszul van megfogalmazva, tragédiákat okozhat, és halál lazán odaadnak egy darab főigazgató kezébe ilyen fontos kérdéseket. A következő téma: megyei jogú város lesz Baja és Esztergom. Hála istennek, végre, két rendkívül komoly történelmi város, de ez elfogadhatatlan, hogy egy salátatörvényben egy melléklet sora változik. Tehát nem az van a jogszabályjavaslatban, hogy a parlament megyei jogú várossá teszi Baját és Esztergomot, nem, az van benne, hogy az ikszedik számú mellékletnek egy sora változik. Tetszenek érteni?! Tehát úgy megalázzák ezt a két várost, hogy a javaslatban nincs kimondva a nevük, hanem arról van szó, hogy egy melléklet sora változik. Hát, micsoda méltatlan dolog ez! Arról nem beszélve, hogy pontosan tudjuk, azért hozták egy salátatörvényben, mert tudják, hogy az ellenzéki képviselők ezt a törvényt az elfogadhatatlan egyebek miatt nem fogják megszavazni, és azt tudják majd éveken át mondani ebben a Házban, hogy az ellenzék nem akarta Esztergomot meg Baját megyei jogú városnak. Hát hogyne akarnánk! De maguk ennyire méltatlanul bánnak ezzel a két várossal, hogy egy mellékletbe van belerakva? Tudják, hogy kellett volna legyen? Egy külön törvény, és amikor is ezt megszavazzuk, itt ül abban a páholyban Esztergom és Baja polgármestere, és amikor megszavazzuk, akkor felállunk és tapsolunk nekik, mert ez az elegancia, kérem szépen. De ahogy Balzac mondta, az ember a gazdagságra szert tehet, de az elegancia vele születik. Tisztelt Fideszesek! Maguknak nincs eleganciája. Maguk az elmúlt négy évben annyira primitív, sokszor proletár módon bántak magas rendű dolgokkal, magas rendű célokkal, és az, amit ebben a Házban az elmúlt időszakban művelnek, valami elképesztő. Én Esztergom és Baja lakosai helyében kikérném magamnak, hogy megyei jogú városként semmi más [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] , mint egy sor legyek egy mellékletben. Köszönöm a figyelmüket.
Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. Most megadom a szót a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi szószólónak, Varga Szimeonnak, aki először bolgár nemzetiségi nyelven ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat. Parancsoljon, szószóló úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Уважаеми господин Председател, Уважаеми Народно Събрание! Позволете ми да ви поздравя от името на Малцинствената комисия в Унгария и от моето име. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága és a magam nevében tisztelettel köszöntsem önöket. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága által felkért szószólóként tájékoztatom az Országgyűlést, hogy bizottságunk az egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló 1997. évi CXXIV. törvény és egyéb törvények módosításáról szóló T/18205. számú törvényjavaslatot 2022. február 21-én megtartott ülésén megtárgyalta. Az előttünk fekvő törvényjavaslat tartalmazza többek között az egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló 1997. évi CXXIV. törvény módosítását, melyhez kapcsolódik a hozzászólásom. Az érintett törvényjavaslat közül néhány jogtechnikai jellegű és szövegpontosító, de rögzíti a közfeladat-ellátás után járó egyházi kiegészítő támogatás szabályait is a meghatározott alapelvek érvényesülése mellett. Ezenkívül a törvénymódosítás az egyházi céltámogatásokon kívüli további céltámogatások törvényi szintre emelését is megcélozza. A javaslat kitér még arra, hogy a „hitoktatás” kifejezés „hittanoktatás” megnevezésre módosuljon. Ezzel magam is teljesen egyet tudok érteni, hiszen a hitet meglátásom szerint nem lehet oktatni, csak annak tanait. Új szabályként jelenik meg a törvényjavaslatban az, hogy a vallási közösségek felsőoktatási közfeladataira és intézményeire általános és valamennyi vallási közösségre érvényes szabályokat határoz meg. A törvényjavaslat nem zárja ki, hogy a felsőoktatási közfeladatot közvetlenül az adott vallási közösség lássa el, de rögzíti, hogy az ágazati szabályokat ilyen esetben is figyelembe kell venni. A rendelkezések rögzítik a megállapodással rendelkező bevett egyházak felsőoktatási közfeladataihoz kapcsolódó hosszú távú, minőség- és teljesítményelvű finanszírozásának a szabályait, valamint azt, hogy a közfeladatok körét a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény határozza meg. A törvényjavaslat szerint a szerzett jogok nem sérülnek, mely egyben garanciaként is szolgál. A törvény módosítása kitér a felsőoktatással összefüggő feladat- és hatáskörök tekintetében az oktatásért felelős miniszter és a megállapodással rendelkező bevett egyház között létrejövő közfeladat-finanszírozási szerződés fogalmára, rögzíti tartalmát és annak részletszabályait, valamint a közfeladat-finanszírozási szerződések módosításának szabályait. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A Magyarországon élő nemzetiségekhez tartozók hitét és létét nem a jogszabályok határozták meg, hanem az a belülről jövő akarat, hogy nem vágják el a gyökereiket, még akkor sem, ha az éppen súlyos terheket tett a vállukra, megtartották vallásukat és nemzetiségi öntudatukat, és ennek köszönhetően nem tűntek el az éppen aktuális geopolitika süllyesztőjében. A hit ereje által kovácsolt eszme képes csak arra, hogy lássa a jövőjét, és szükség esetén erőt és kitartást adjon. Ünnepeink, hagyományaink mindig is egybeforrtak a vallási közösségekkel, így vitathatatlan tény, hogy a nemzetiségek megmaradása nagymértékben függ attól, hogy megőrzike a hitüket, valamint hogy kapcsolódnake az egyházakhoz. Éppen ezért számunkra fontos és meghatározó minden olyan lépés és akarat, amely segíti az egyházak közfeladat-ellátását, és garanciákat biztosít az oktatás, a nevelés és adott esetben a felsőoktatás területén, hiszen a nemzetiségi kulturális és oktatási autonómia megélésében, valamint a tradícióink továbbörökítésében az egyházaknak, a vallási felekezeteknek és a hitnek mindig is kiemelt jelentőségük volt és lesz. Az egyházak jelentős szerepet töltenek be a nemzetiségi identitás megőrzésében és ehhez kapcsolhatóan az egész társadalom szemléletformálásában. Éppen ezért a magyarországi nemzetiségek támogatóan lépnek fel valamennyi olyan szabályozás tekintetében, ahol az egyházak garanciát és további teret kapnak a jövő generáció oktatásának területén. Itt szeretném megköszönni államtitkár úrnak és munkatársainak, hogy támogatják a nemzetiségek minden olyan kezdeményezését, kérelmét, amely az egyházak és templomaik megmaradását szolgálja. Bízunk benne, hogy ez a jövőben is így marad. Mindezeket figyelembe véve a Magyarországi nemzetiségek bizottsága az egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló 1997. évi CXXIV. törvény és egyéb törvények módosításáról szóló T/18205. számú törvényjavaslatot elfogadásra ajánlja az Országgyűlésnek. Благодаря за вашето внимание. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönjük. Most kettőperces hozzászólásra megadom a szót Balczó Zoltán képviselő úrnak, a Jobbik képviselőjének. Parancsoljon!
Elnök úr, köszönöm a szót. Őszintén szólva, már bánom, hogy a szavazástól való kényszerű távollétem okán utaltam arra, hogy lehet, hogy az utolsó felszólalásom. Két okból bánom: mert nem tudtam betartani, a másik pedig, hogy lehetőséget adtam Keresztes Lórántnak, hogy egy olyan értékelést mondjon személyemről, amit megköszönök, de az messze pozitívabb annál, mint a valóság; ez nem álszerénység, ez önértékelés. Szeretnék Nacsa Lőrincnek válaszolni. Az önök képlete nagyon egyszerű: létrejött az ellenzéki közös lista. Lehet, hogy létrejött volna saját döntésre, de az önök választásitörvény-módosítása erre kényszerített minket. Ettől kezdve a képlet világos: a lista baloldali lista, a lista pedig Gyurcsány Ferenc nem is a mostani múltja. És hadd válaszoljak konkrétan Nacsa Lőrincnek, hogy egy nem a legnagyobb pártnak mik a lehetőségei, mondta, a tapasztalataim alapján. Láttam 1998 és 2002 között, hogy a Kisgazdapárt milyen módon tudott élni azzal, hogy a második legerősebb párt. Utalt az EP-képviselőségemre: láttam azt, hogy a Zöldek, akik a negyedik legerősebb párt, milyen módon tudták ezt a pozíciót kihasználni szinte zsarolással. [[12.10]] Tehát azt mondani, hogy úgyis a DK, Gyurcsány Ferenc dönt el mindent, a Jobbiknak nincs beleszólása, hiszen mindig a legnagyobbé a döntő szó, ez nincs így. Amennyiben létrejön egy ellenzéki kormányváltás, lehet, hogy az LMP meghatározó lesz, mert az egyszerű többséghez szükségük lesz rá. Még egy példa: az államfőjelöltnél a Jobbik egyedüli véleménye érvényesült végül. De azt nem értem, hogy annyit foglalkoznak azzal, milyen lesz az az új összefogás, ha nyer, hogy azt kell mondanom [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] önöknek, hogy biztatom önöket, ne adják fel, van esélyük, hogy kormányon maradnak. Köszönöm.
Köszönjük szépen. Most megadom a szót Zsigó Róbert úrnak, a Fidesz képviselőjének. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Mielőtt elmondanám az általam eredetileg tervezett felszólalásomat, engedjék meg, hogy röviden reagáljak az eddig elhangzottakra. Azt kell mondanom önöknek, hogy a javaslat megtételekor és azóta is fontosnak tartom, hogy Baja város ügye ne lehessen pártpolitikai ügy, és abból ne lehessen kampánytémát csinálni. Sajnálom, hogy voltak olyan baloldali képviselők, olyan baloldali hozzászólók, akik nyilvánvalóan pártparancsra kampánytémává tették Baja megyei jogú városságának az ügyét itt a Házban. De ha már szóba hozták azt, amit a baloldaliak helyben megpróbálnak az ott élő emberekkel elhitetni, akkor engedjenek meg néhány tényt felsorolni. Az elmúlt négy esztendőben Bajára több mint 17 milliárd forintnyi fejlesztési forrás érkezett. Szintén az elmúlt négy esztendőben a térségbe, a választókerület többi 24 településére több mint 19 milliárd forintnyi fejlesztési forrás érkezett. Munkahelyteremtésre és gazdaságélénkítésre a helyi gazdaság szereplői több mint 10 milliárd forintnyi támogatást kaptak. Ha ezt összeszámolják, tisztelt hölgyeim és uraim, akkor ez több mint 46 milliárd forintnyi fejlesztési forrás. Lehet erre azt mondani, hogy nem elég, lehet erre azt mondani, hogy másra kellett volna költeni, de az, amit képviselőtársaim mondtak, hogy Baját elkerülték a fejlesztések az elmúlt esztendőkben, az egyszerűen nem igaz, az lebecsülése azoknak az embereknek, akikkel az elmúlt esztendőkben, legyenek ők polgármesterek, vállalkozások vagy egyszerű emberek, együtt dolgoztunk azért, hogy a Bácskában jobb legyen élni. Biztosíthatom önöket arról, az elkövetkezendő években is azért fogunk dolgozni, hogy az ott élők munkájának legyen becsülete, és hogy valóban Baján és a térségében jobb legyen élni. Köszönöm a szót, elnök úr, még egyszer. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Baja és térsége megválasztott országgyűlési képviselőjeként szólok hozzá most a törvényjavaslat azon részéhez, amelyben kezdeményezzük, hogy Baja is legyen újra megyei jogú város. Tisztelt Ház! Hazánk legújabb kori történelme során két olyan változást is elszenvedett, amelyek a korábbi történelmi magyar közigazgatás jelentős átalakítását vonták maguk után. Az egyik a Magyarország területének és így közigazgatási rendszerének radikális megcsonkítását jelentő trianoni békediktátum, a másik az immár az új államhatárok között kiépült kommunista államhatalom által 1950-ben végrehajtott átszervezés volt. Ennek keretében az addigi 25 történelmi megyéből 19-et hoztak létre, ami több esetben a megyeszékhely áthelyezésével és ezzel a korábbi megyeszékhelyek jogállásának elvesztésével is járt. Így járt Baja is a kommunista megyerendezés idején. 1950-ben veszítette el közjogi státuszát, a korábbi Bács-Bodrog vármegye székhelyének szerepkörét. Az életen azonban nem lehet erőszakot tenni, a jogfosztás ellenére a város és a térségében élő közel 120 ezer ember számára továbbra is központi jelentőséggel bírt, és bír a mai napig. Tisztelt Országgyűlés! A vizek városa már a XIII. század elején fontos folyami átkelőhely és kereskedelmi központ volt, és e szerepét a Duna menti magyar városok között történelmének több száz éve alatt csak megerősítette, olyannyira, hogy a térségi központi szerepét még a Habsburgok is elismerték, és idén 326 esztendeje városi rangot adományoztak számára. A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló törvény értelmében a megyei jogú város települési önkormányzata azokat a közszolgáltatásokat is biztosítja, amelyek saját területén túl a megye egészére vagy nagy részére kiterjednek; olyan gazdasági, közigazgatási és kulturális központok, amelyek az erős Magyarország pillérei. Baja vitathatatlanul ilyen település. Baja Bács-Kiskun megye második legnagyobb városa, és közel száz kilométeres sugarú körben a Magyarország déli határa melletti legnagyobb település. Itt található az ország egyik legnagyobb közforgalmú és kereskedelmi kikötője, térségi közlekedési csomóponti szerepe pedig elvitathatatlan. Két felsőoktatási intézménnyel, számos középiskolával, bírósággal, kormányhivatallal, területi vízügyi igazgatással, kórházzal biztosítja a megyében élőknek a szolgáltatásokat. A település a területi közigazgatás szempontjából is kiemelt jelentőséggel bír. Baja mindemellett pedig nemcsak magyar, de soknemzetiségű kulturális és gasztronómiai központ is. Tisztelt Országgyűlés! A bajaiak szorgalmának köszönhetően a város ma is régiójának természetes centruma. A térségi, valamint a gazdasági és kulturális életben betöltött szerepe alapján feltétlenül indokolt, hogy megyei jogú városi rangját visszakapja. Az Országgyűlés régi adósságot törleszt azzal, hogy e státuszt ismét biztosítja Baja számára. A bajaiak és a térségben élők nevében is kérem, szavazataikkal támogassák azt, hogy Baja újra megyei jogú város lehessen. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok, a Jobbik és a nemzetiségi szószólók soraiból.]]
Köszönjük. Most megadom a szót Keresztes László Lórántnak, az LMP frakcióvezetőjének. Frakcióvezető úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Csak egy nagyon gyors reakció Zsigó Róbert képviselő úr felszólalására. Itt hallottam baloldali képviselőket felszólalni Baja és Esztergom megyei jogú városi státuszával kapcsolatban, én úgy hallottam, hogy mindannyian támogatták. Én nem vagyok baloldali képviselő, én az LMP, Magyarország zöldpártjának vagyok a frakcióvezetője [[Moraj a kormánypárti padsorokban.]] , és én is támogatólag nyilatkoztam Baja megyei jogú várossá kinevezéséről. Képviselő úr, ön 1998 óta a térség országgyűlési képviselője, most 2022-t írunk, ön hányszor próbálkozott meg egy indítvánnyal [[Zsigó Róbert: Többször, képviselő úr!]] hogy Baja a megyei jogú város státuszát megkapja? És ebben a ciklusban miért egy salátatörvény említett módon mellékletének mellékleteként került be? Tehát nem volt kapacitás talán, képviselő úr, hogy időben, tehát megadva méltóságát ennek a valóban fontos ügynek, egy önálló törvényjavaslat formájában nyújtsák be az Országgyűlés elé ezt a javaslatot? Én azt gondolom, az lett volna a méltó. De azzal együtt is, én úgy hallottam, hogy valamennyi ellenzéki képviselő, tehát a keresztényszociális Jobbik képviselője [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] a baloldali pártok képviselője és a zöldpárt képviselője is [[Z. Kárpát Dániel: Mit vigyorogsz? Adjátok ki a devizások pénzét, utána vigyorogjál!]] támogatólag nyilatkozott Baja és Esztergom megyei jogú város státuszának megadásáról. Ugyanakkor tartalmilag is érdekesek voltak ezek a kijelentések itt a szimbolikus ügyeken túl, tisztelt képviselő úr. Ha jól emlékszem, ön volt egy ciklusban Baja polgármestere is, ’98 óta parlamenti képviselő, én nem tudom, hogy a vízi közművekkel kapcsolatos problémák, a helyi utakkal kapcsolatos problémák, a járdákkal kapcsolatos problémák, minden egyéb, ön úgy gondolja, hogy még többet is teljesített a kormány 2010 óta, ha a Baja város számára szükséges források biztosításáról van szó? Ön egyetért, képviselő úr, mindazokkal a fideszes döntésekkel, amelyek csökkentették az önkormányzat feladatát, cserébe az önkormányzatok forrásait is? Ön egyetért azzal, hogy önkormányzati bevételeket von el a kormány, még adott esetben akkor is, ha a járványkezelés külön nehéz feladatokat ró rá? Én nem hallottam képviselő úr felszólalását, hogy itt tiltakozott volna, kiment volna a pulpitusra, és tiltakozott volna a Fidesz-kormány, Orbán Viktor kormányának önkormányzatokat érintő brutális megszorító csomagjai ellen. Nem hallottam, képviselő úr! [[12.20]] Én úgy képzelem egy országgyűlési képviselő feladatát, hogy ha az ő térségét megkárosító döntés jön be, akkor is, ha az ő kormánya nyújtja be, akkor is kiáll, és azt mondja, hogy ezt ő nem támogatja, és megküzd azért, hogy minél több frakciótársa ön mellé álljon, és megakadályozzák az önkormányzati megszorításokat. Én úgy érzékelem, hogy ön ezt elmulasztotta, tisztelt képviselő úr. Ezzel együtt is, ha már így, hogy a ciklus utolsó törvényi vitájában, egy salátatörvényben elrejtve, méltatlanul a melléklet mellékleteként is jön be, azt gondolom akkor is, hogy jobb később, mint soha. Hozzáteszem, ezt mi már sokkal régebben megléptük volna. Visszakanyarodva erre a salátatörvényre és visszakanyarodva a témára, amit az idő hiányában nem tudtam végigvinni, itt az atomtörvény brutális módosítását és újabb olyan jogalkotást láthatunk egy salátatörvénybe rejtve, megint csak az utolsó törvényi vitán ebben a parlamenti ciklusban, ami óriási, jelentős következményekkel járhat a nukleáris biztonság kérdésére. Tudjuk azt, és erről már az iménti felszólalásomban is beszéltem, hogy nagyon súlyos problémák vannak a Roszatom által benyújtott orosz Paks II. tervezési dokumentációval kapcsolatban. Egyébként egy ilyen furcsán őszinte pillanatban még Süli János is két éve persze nem akarok én személyeskedni, Süli János mindig készséggel válaszol a mi kérdéseinkre, ha nem is értünk egyet ebben a kérdésben, de őszintén elmondta Süli János két évvel ezelőtt egy bizottsági meghallgatáson, hogy igazából fogalma sincs, hogy mikor lesz benyújtva a tervezési dokumentáció, és az oroszok tanulmányozzák a hazai műszaki környezetet. Most már láthatjuk és tudhatjuk, meg most már ki is szivárgott egyébként a sajtó felé is, hogy ez a bizonyos dokumentáció, amit az oroszok benyújtottak, alkalmatlan, tehát tartalmában, szerkezetében, minőségében alkalmatlan arra, hogy egy atomerőművet lehessen engedélyezni. Megy a kormányon belül a csörte, a háttérküzdelem, hogy legyen engedély vagy ne legyen engedély, és ebben a folyamatban megdöbbentő módon az engedélyező hatóság, az Országos Atomenergia Hivatal kiszervezéséről döntött a Fidesz-KDNP-kormány. Tehát egy önálló hivatalként már nem tud működni az Országos Atomenergia Hivatal, mert Orbán Viktor kilenc évre, szándéka szerint visszahívhatatlanul kinevezte egy volt helyettes államtitkárát, hogy ő maga majd rendeletben szabályozza ezeket a kérdéseket. Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár urat fölszólítottam, még egyelőre nem vesz részt a vitában, hogy a nukleáris biztonság kérdése egy olyan ügy, amit egyrészt egy ilyen salátatörvényben kell behozni, másrészt egy politikai kinevezett princípiuma, jogköre kell hogy legyen a következő kilenc évben? Ez teljes mértékben elfogadhatatlan, és egyébként méltatlan az olyan döntésekkel szemben is, mint például Baja és Esztergom megyei jogú városi státuszának biztosítása. De itt olyan kérdések is merültek föl, tisztelt képviselőtársaim, és erről fontos beszélni az Országgyűlés ülésén, hogy bizony, kapott ez a bizonyos Paks II.-telephely egy telephelyengedélyt annak ellenére, hogy egy aktív törészóna, egy aktív törésvonal helyezkedik el a mélyben. Itt nagyon komoly aggályokat fogalmazott meg egyébként az osztrák környezetvédelmi hatóság is hivatalosan annak kapcsán, hogy bizony egy aktív törészóna fölé terveznek atomerőművet. A magyar állami tulajdonú Paks II. Zrt. megrendelésére készült egy igen részletes geológiai tanulmány már évekkel ezelőtt, ami meg is állapította, hogy bizony, itt a törvényi keretek között meghatározott időtartamban voltak olyan földrengések, vagy megtalálták a nyomait olyan földrengésnek, ami földfelszíni elmozdulásra is alkalmas lehet. Még arra sem válaszol az Országos Atomenergia Hivatal, sem a kormány, hogy ezt a geológiai tanulmányt egyáltalán figyelembe vettéke, vagy ennek egy kisebb kivonatolt változatát vették figyelembe, amikor kiadták a telephelyengedélyt. De hozzáteszem, hogy a telephelyengedély egyébként mostanában jár le, és a kormány elismeréseként tekinthető, hogy nem lesz ebből mostanában engedély, hogy meghosszabbítják ezt a bizonyos telephelyengedélyt, mivel nem született meg a fő engedély. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez teljes mértékben elfogadhatatlan egy olyan esetben, amikor tudjuk azt, hogy ötszáz kisebb-nagyobb súlyú problémából még ötven jelenleg is megválaszolatlan a Paks II. dokumentációjával kapcsolatban; amikor kiderül, hogy a kormány felelős politikusai hazudnak a nyilvánosságnak, mert év elejére ígértek engedélyt az új atomerőmű kapcsán, majd elismerik, hogy még be sem adtak bizonyos kérelmeket. Vagy elfogadhatóe az, hogy teljes mértékben a magyar emberek tájékoztatása nélkül, a magyar nyilvánosság kizárásával szülessenek engedélyezéssel kapcsolatos döntések egy olyan hivatalban, ami fölött már egyébként a magyar kormány, a mindenkori magyar kormány sem gyakorolhat ellenőrzési jogkört? Azt gondolom, hogy ez teljes mértékben elfogadhatatlan, minden porcikánkkal tiltakozni fogunk bármiféle ilyen jellegű jogalkotás ellen. Amint arra megkapjuk a megfelelő felhatalmazást, mi olyan keretek közé fogjuk terelni a nukleáris biztonság kérdését és az ilyen hatósági működést, ami szabályozott, és teljesen egyértelmű, hogy ezekben a kérdésekben csak egyetlenegy prioritás lehet irányadó, ez pedig a nukleáris biztonság és a magyar emberek érdeke. De ezzel együtt is mi azt tudjuk mondani, hogy ezt a minden szempontból rossz Paks II. projektet le kell állítani. Azt el tudom mondani, hogy a jelenlegi ellenzéki pártok között abban teljes egyetértés van, hogy a kormányváltás után felül fogjuk vizsgálni ezt a projektet. Egy másik ügyre is utalnom kellene, és itt meg kell jegyeznem, hogy az atomtemető kérdését, a Bodai Agyagkő Formációt érintő és 2013-ban nagyobb lendületet kapó kutatás kapcsán is brutálisan fontos, jelentős módosításokat hoztak be ebben a salátatörvényben. Ennek az atomtemetőnek az ügye érinti Pécs városát, Baranya megyét, de legszorosabb értelemben véve a Baranya 2. és a Baranya 4. választókerületet érinti, tehát konkrétan a kutatási terület erre a két választókerületre vonatkozik. Baranya 2. választókerület megválasztott képviselője Hoppál Péter a Fidesz színeiben, hűlt helyét látom itt Hoppál képviselő úrnak, a választókerületét érintő kérdésről folyó törvény vitájánál nincs jelen Hoppál Péter. De azt is el tudom mondani, hogy Nagy Csaba képviselő úr, aki Baranya 4. választókerület regnáló fideszes országgyűlési képviselője, ő sincs jelen egy ilyen törvényi vitán, ami az ő választókerületének a sorsával közvetlenül kapcsolatos. Itt mi is folyik? Tudjuk azt, hogy sehol a világon nem tudták még megoldani a nagy aktivitású radioaktív hulladékok és a kiégett fűtőelemek végleges biztonságos elhelyezését. Ez egy óriási kihívás mindenhol, erre sem a világon sehol, sem Európában, sem Magyarországon nincs megoldás. Tudjuk, hogy ezek a kiégett fűtőelemek jelenleg is átmeneti tárolóban vannak Pakson, de minden ország, amelyik a nukleáris energiát használja, kell hogy rendelkezzen egy nemzeti programmal a nukleáris hulladékok kezelése tekintetében. Sokszor hazudják azt, főleg baranyai illetőségű fideszes képviselők, de egyébként országos fideszes politikusok is, hogy nem született döntés még az atomtemető építéséről. Ez konkrétan nem igaz, mert az Országgyűlés már sok évvel ezelőtt elfogadta ezt a bizonyos nemzeti programot, ebben szerepel, hogy Magyarországon lesz egy mélygeológiai tároló, és az is szerepel, hogy az egyetlen kutatási helyszín a bodai térség, a Bodai Agyagkő Formáció. Tehát konkrétan született parlamenti szintű döntés arról, hogy lesz atomtemető. Erre a projektre kalkulációink szerint már 13-15 milliárd forintot elköltöttek. 2015-ben Orbán Viktor személyesen a pécsi városházán tett egy ígéretet. Ez az ígéret úgy szólt, hogy a pécsiek és a Pécs térségében élők hozzájárulása nélkül nem épülhet meg egy ilyen atomtemető. Ehhez képest, miután megtette miniszterelnök úr ezt az ígéretet, utána rögtön módosították az atomtörvényt, és lehetetlenné tették, hogy jogilag az érintett önkormányzatok ebbe a kérdésbe beleszóljanak. Majd egy olyan ígéret is elhangzott, hogy 2018-ban lezárul egy kutatási fázis, és majd azt követően lesz egyfajta népszavazás vagy egy olyan eljárás, hogy a térség a véleményét el tudja mondani. Ezt is elmulasztották, tehát a miniszterelnök hazudott, vagy őt magát becsapták azok, akik ezt az ügyet viszik tovább. 2019-ben egy Bodán tartott közmeghallgatáson az Országos Atomenergia Hivatal azóta lemondott főigazgatója elismerte, hogy nagyon súlyos problémák vannak, elismerte, hogy erőteljes a tiltakozás a Dunántúl legnagyobb városa részéről, és hogy ezt jelzi a döntéshozók felé. Ez egy érdekes beismerés volt, ugye, az Országos Atomenergia Hivatal főigazgatójához képest ki a döntéshozó egy nukleáris engedélyezési folyamatban? Erre azóta sem kaptunk választ. 2019-ben az Országos Atomenergia Hivatal kiadta a telephelykutatási engedélyét ennek a bizonyos atomtemetőnek. Ezt követően 3 milliárd forintért újabb kutatófúrások indultak, tehát a miniszterelnöki ígéret ellenére, annak ellenére, hogy senki nem kérdezte meg Pécs és Baranya lakosságát, újra öntik a milliárdokat erre a zsákutcás projektre. És most itt jött be, ebben a salátatörvényben egy bizonyos módosítás, amely szerint a radioaktív hulladéktároló, a felszín alatti vizsgálat céljaira szolgáló laboratórium telephelyének műszaki megtervezésénél figyelembe veendő földtani követelményrendszert, a földtani alkalmasság megállapítását célzó kutatás engedélyezési és a kutatás eredményének jóváhagyására vonatkozó eljárási szabályokat, valamint a létesítéssel és üzemeltetéssel kapcsolatos bányaműszaki és bányabiztonsági követelmények meghatározását is egy Orbán Viktor által kilenc évre kinevezett politikai komisszár kezébe adja. Ez teljes mértékben elfogadhatatlan, önök ezzel a salátörvénnyel, illetve a salátatörvény e fejezetével ismerik el, hogy Orbán Viktor hazudott a pécsieknek, és eszük ágában sincs a térségnek megadni a lehetőséget, hogy a saját sorsát, jövőjét meghatározó kérdésekben döntsön. Azt tudom mondani, hogy önmagában ezért az egy pontért ez a törvény már elfogadhatatlan lenne, de számos olyan eleme van még, ami miatt egyértelműen az LMP-frakció nem fogja tudni megszavazni. [[12.30]] Azt el tudom mondani, hogy a kormányváltás után ezt az atomtemető-projektet le fogjuk állítani, és azt az utasítást fogjuk adni a szakembereknek, amit egyébként várnak is a szakemberek, hogy a társadalmi és a gazdasági adottságok alapján a Magyarországon műszaki és geológiai értelemben az atomtemető potenciális helyszíneként számításba jöhető területeket újra kell rangsorolni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönjük. Most kettő percre szót adok Nacsa Lőrincnek, a KDNP képviselőjének. Öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Szeretném visszautasítani Keresztes képviselő úr személyeskedő megjegyzéseit nemcsak felém, de Zsigó Róbert felé is. Kikérem magamnak, hogy Zsigó képviselő úr munkáját ön ilyen szempontból gyalázatos szavakkal illesse, amikor sokkal többet tett azért a térségért, mint ön bármikor is fog azért a térségért tenni, tisztelt képviselő úr! Visszautasítom azt a hangnemet, ahogy személyeskedik folyamatosan velünk például vidékfejlesztésben. Ön elsőként jelentkezett azokkal közös listára, akik tönkretették a magyar vidéket. Ön folyamatosan a Facebook-oldalán pózolgat. Pózolgat azokkal a DK-s politikusokkal, akik több száz szárnyvonalat zártak be, akik több száz iskolát zártak be a vidéki településeken, akik kivéreztették a vidéki önkormányzatokat, tisztelt képviselő úr. Ön a vidékrombolókkal állt össze, és áll egy szövetségben. Ön a vidékrombolókkal fotózkodik a Facebook-oldalán nap mint nap, és minket kér számon, tisztelt képviselő úr. Szerintem ez óriási álszentség. Arra kérem, hogy azt a személyeskedést, amit a mi irányunkban intéz folyamatosan, fejezze be, tisztelt képviselő úr, mert az, amit képviselő úr felsorolt, hogy mi történt Baján és környékén az elmúlt években, soha nem mondtuk azt sem Esztergom környékén, sem Baja környékén, sem bárhol az országban soha nem mondtuk azt, hogy ezt a munkát mi befejeztük, hogy mindent elvégeztünk. Ön ilyen mondatot nem tud tőlünk idézni. Mi azt mondtuk, hogy nagyon sok munka van még előttünk, de rengeteg eredmény van mögöttünk a vidékfejlesztésben, a falvak népességmegtartásában, az utak felújításában, az ottani életminőség javításában, az iskolák felújításában, az egyházi intézmények felújításában, a templomok felújításában, a közösségi terek felújításában. Ott van mögöttünk annak az országépítő munkának az eredménye, amelyet ön nem kell hogy elismerjen, nem várunk érte köszönetet, csak ne tagadja el azt a valóságot, amit ön is lát nap mint nap a szeme előtt, és ha már egyszer összeállt a vidékrombolókkal, ha már egyszer minden parlamenti felszólalásával a vidékrombolókat támogatja, akkor kérem, hogy egy kicsit visszafogottabban. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Szintén kettő percre szót adok Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak, az LMP frakcióvezetőjének.
Köszönöm szépen. Először is én azt javaslom Nacsa képviselő úrnak, hogy próbálja megőrizni a nyugalmát. Azt gondolom, hogy hamarosan el fog jönni az a pillanat, amikor szembesülni fognak azzal a nemzetáruló politikával, amit itt végrehajtottak, végrehajtott egyébként az önök kormánya 2010 óta, ön pedig 2018 óta, egész pontosan ön az egyik legszorgalmasabb asszisztenciája volt annak a nemzetáruló és vidékellenes, vidékáruló és vidékromboló politikának, amit Orbán Viktor álnemzeti kormánya végrehajtott. Én vidéki képviselő vagyok, tisztelt képviselő úr. Pécsen élek, a Dunántúl legnagyobb városában, egy olyan megye székhelyén, amely a leginkább elaprózott, 300 településből áll Baranya megye. Jól ismerem egyébként már a szakmai múltamból adódóan is a kistelepülések helyzetét. Az én városomból az önök gyalázatos politikájának következményeképpen 15 ezren elmentek kényszerűségből. Önök elárulták Pécset, elárulták Baranyát, és egyébként elárulták a leszakadó vidéki térségeket, és ön von engem kérdőre, ön próbálja nehezményezni azt, hogy én szembesítem önöket ezzel a gyalázatos nemzetáruló és vidékellenes politikával. Ön útfejlesztésről beszél, tisztelt képviselő úr? Tudja, hogy 17 ezer kilométernyi magyarországi állami út van a rossz és a nem megfelelő kategóriában? És tudja azt, hogy az önök kormányzása alatt ez évről évre egyre több? Tudja, tisztelt képviselő úr, hogy önök a vadászati világkiállításra több pénzt költöttek el, mint egy teljes év alatt a „Magyar falu” programon belül a vidéki mellékutak karbantartására és javítására? Ne ingassa a fejét, tisztelt képviselő úr, mert ez a helyzet! Önök a maguk kiemelt politikusainak a huncutságaira, hobbijaira többet költenek, mint a vidéki emberek életét meghatározó alsóbbrendű utakra. Önök tönkretették a vidéki közlekedést, önök a járványügyi menetrendre hivatkozva rengeteg vasúti mellékvonalon gyakorlatilag a nullára vitték le, önök, tisztelt képviselő úr, a nullára vitték le a személyszállítás járatgyakoriságát. Önök elárulták a vidéki térségeket. Április 3-án mindazok, akiknek fontos a leszakadó vidéki térségek fejlesztése, kérem, hogy menjenek el, és szavazzanak a kormányváltásra. Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönjük. Szintén két percre szót adok Varga-Damm Andrea független képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Ezt az ádáz vitát, hogy ki miként okozott hazánknak fájdalmas és nehéz időszakokat, én azt gondolom, hogy a baloldal és a jobboldal egymásnak semmit nem vethet a szemére. 2004-ben úgy érkeztünk az EU-csatlakozáshoz, hogy semmiféle program nem volt arra, hogyan tartjuk meg a magyar fiatalokat a hazában, hogy élve a szabad munkavállalás lehetőségével, 3-4-szeres bérért elmenjenek Nyugatra, akár diplomások is mosogatni. A baloldali kormányok mindent megtettek ahhoz, hogy ez a helyzet úgy törjön rá a magyar nemzetre, hogy aki nem elégedett az itthoni viszonyokkal, így például a kistelepülésen lakó fiatalok, akiknek kilátástalan a kitörése abból a környezetből, külföldre menjenek. Az elmúlt négy év arról szólt, hogy egymást vádolták a másik nemzetromboló tevékenységével, de meg kell állapítsuk, mindazok, akik nem voltunk részese kormányzásnak, hogy ez az önök közös tevékenysége. Az más kérdés, hogy igazat adok Keresztes László Lórántnak abban, hogy az elmúlt 12 évben olyan mennyiségű pénz ömlött ki érdemtelen és értéktelen cicomaberuházásokra, amelyeket valóban vidékfejlesztésre és társadalomfejlesztésre lehetett volna fordítani. De tény, hogy ezt könnyedén tehette a fideszes kormányzat, mert mumusként ott tartja magával szemben Gyurcsány Ferencet és társait, akik a 2004-es EU-csatlakozásunkra olyan iszonyatosan felkészületlenül vezették be a magyar társadalmat. Ne tessenek egymás szemére vetni semmit! Közös bűn [[Arató Gergely: 2004-ben lett miniszterelnök, drága képviselő asszony!]] , közös bűn a baloldal és a jobboldal tevékenysége, közös bűn 1990-től, Arató Gergely képviselőtársam, a nemzet kiárusítása, a nemzet semmibe vétele, a baloldali retorika eluralkodása, majd pedig jött rá a fideszes populizmus, amely két tábor foglyul ejtette ezt a nemzetet. Köszönöm szépen.
Most szót adok Z. Kárpát Dánielnek, a Jobbik képviselőjének. Képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Mivel a javaslat két teljes oldalon adózással kapcsolatos, társasági adóval, osztalékadós ügyekkel foglalkozó kitételeket tartalmaz, alaposan készültem arra, hogy ezekről egy mérsékelt jobboldali kritikát fogalmazzak meg. A helyzet az, hogy amit önök itt ma vita címszó alatt műveltek, az a fideszes parlament ismeretében is elképesztő. A gyűlöletügyi államtitkár úr most nem tartózkodik a teremben, éppen kiment, Zsigó képviselő úr, államtitkár úr ült a helyére, de azt valami egészen elképesztőnek tartom, ahogy minden egyes témába megpróbálják belehozni, ha jóindulatú vagyok, akkor azt mondom, hogy a véleménybuborékuk különböző tanait, ha kicsit rosszabb indulatú vagyok, akkor azt kell hogy mondjam, a bolsevik hazugsággyáraik termékeit. Nacsa képviselőtársam is világbajnok ebben, ez köztudott. De körülbelül az az érzésem volt ebben a vitában, mint amikor az áfacsökkentésről beszélünk. Szeretném önöknek jelezni, hogy pont ma a Gazdasági bizottság előtt, bár ellenérvük nem volt az alapvető élelmiszerek áfacsökkentését illetően, mégis leszavazták ezt az egész csomagot. Tehát a Fidesz ma arra szavazott, hogy a magyar embereknek nehezebb legyen. A Fidesz ma arra szavazott, hogy a magyar emberek többet fizessenek a vásárlásaik során, és többe kerüljön a fogyasztói kosár számukra. Amikor szelektíven egy-egy termék esetében áfát csökkentett korábban a Fidesz, maga Tállai András államtitkár mondta, hogy hát, milyen jó az áfacsökkentés, mert abból majd árcsökkenés is lesz. Most egy írásbeli kérdésre adott válasz figyeljenek, mert meg kell kapaszkodni, ha lenne hajam, kihullana tőle , Tállai András szerint nincs értelme az áfacsökkentésnek, mert az emberek nem éreznének belőle semmit. Önök ilyenek. Ugyanabban a témában tökéletesen ellenkező előjellel néhány hónap vagy egy-két év különbséggel képesek lehazudni az eget is. Ugyanez az önök által említett nem én hozom bele az általános vitába, én nem terveztem, önök említették migrációs kérdéskör. Hát, akkor beszélgessünk erről! Mutogathat, gesztikulálhat Nacsa képviselőtársam, talán azt sem szeretné, hogy elmondjam a véleményemet, vagy amit gondolok erről, de ki kell hogy oktassuk, ez egy parlament, és legalább mímeljék a demokráciát, és engedje meg nekünk, hogy elmondjuk, amit akarunk. Nem az ön főnöke volt az véletlenül, aki 2015-ben az ENSZ előtt világkvótát követelt, képviselőtársam? Ki követelte a világkvótát? [[Dr. Gyüre Csaba: Ez az!]] Orbán Viktornak hívták ezt az embert. Nem az önök államtitkára volt az 2015-ben, aki itt a parlamenti kérdésünkre azt mondta, amikor a debreceni menekültszállás környékén anomáliák voltak, és különböző bűncselekményre gyanút adó események, nem önök mondták azt véletlenül, hogy migrációs válság márpedig nincsen, és az ellenzék riogat? Én itt voltam, képviselőtársam. Tisztán emlékszünk arra, hogy önök honnan jöttek. Tisztán emlékszünk a Trianon-megemlékezésről való kivonulásra, tisztán emlékszünk a Liberális Internacionáléra, tisztán emlékszünk arra, hogy hívő honfitársainkat hogyan bántották meg ebben a teremben, és hogyan alázták meg fideszes képviselők a mondataikkal. Tisztán emlékszünk önökre. [[12.40]] A stílusukat is ismerjük, a házmesterstílust, a padláslesöpréseket. [[Nacsa Lőrinc: Eutanázia!]] [[Nacsa Lőrinc: Eutanázia!]] Mindent magukkal hoztak az előző korszakból, és minden eszközt felhasználnak, amiket megboldogult ifjúkorukban önökkel szemben felhasználtak. Így lettek fiatal demokratákból öreg bolsevikok. (Nacsa Lőrinc: Eutanázia!) S a migráció kapcsán mondjuk el, azok után, hogy az önök vezetője világkvótát követelt, és azok után, hogy a migrációval szembeni retorikát tette magáévá és ezt az álláspontot fogadta el, mégis melyik az a kormány, amely gazdag migránsok ezreinek a magyar állampolgárság előszobáját piaci kofaként pénzért odaadta. Melyik kormány vezette be a letelepedésikötvény-konstrukciót? Melyik kormány engedte azt, hogy a magyar költségvetés, a magyar adófizetők tízmilliárdos nagyságrendben ráfizessenek a letelepedési kötvényre? Az önök kormánya volt ez. Melyik kormány nem tett semmit, miután kiderült ez az egész? Az önök kormánya. És melyik az a kormány, amelyik bár úgy tűnik, hogy harcosan a migrációval szemben foglal állást, a valóságban a harmadik világból és harmadik országokból vendégmunkások tízezreit telepíti szervezetten Magyarországra? Nacsa képviselőtársam, ha ilyen büszkék erre, mondja el, hogy a tavaly szeptember 1-jére datált kormányrendeletüket miért hozták meg, amelyben Mongóliából, Vietnámból és más országokból munkavállalók tömegeit telepítik Magyarországra, s teszik ezt azonközben, hogy több mint százezer olyan honfitársunk van itt, Magyarországon, aki semmiféle állami ellátásban nem részesül. A harmadik világból érkezőket kedvezményezik a gyűlöletügyi államtitkár úr a zárszavában erre majd nyilvánvaló módon reagálni fog , a magyar állampolgárok, munkanélküliek esetében pedig Európa egyik legszűkmarkúbb rendszerével több mint százezer embert semmiféle segítségben nem részesítenek. Ez az önök világa: a bolsevik hazugsággyár a köztévében és a különböző portálokon. Ma egyébként újabb két jogerős ítéletet kaptam kézhez, ahol megint csak legyőztem az önök hazugsággyárát, s fizetni fognak, mint a katonatiszt. De tudják, mi a szomorú ebben? Hogy igazából nem ezek a médiumok fizetnek. Erős bennem a gyanú, hogy olyan állami hirdetéseket kapnak, kaphattak ezek a társaságok, amikből tulajdonképpen előre beárazzák a vesztes sajtóperek árát. Ez csak egy feltételezés, vélemény a részemről, de tendenciózusan ezt tapasztaljuk. Több mint kétszáz ilyen pert vesztettek el velünk szemben a Fideszhez köthető hazugsággyárak, az önökhöz tartozó olyan csapatok, amelyeknek egyértelműen önök a kenyéradó gazdái. A mi oldalunkon nincsenek ilyen elvesztett sajtóperek, mert mi nem ellenségként tekintünk önökre ne vigyorogjon, képviselőtársam! , hanem önök az ellenfeleink. Egy normális országban mindannyian a haza boldogulását kellene hogy szolgáljuk, önök viszont egy bolsevik hazugsággyárral le akarják takarítani, radírozni az egész ellenzéket, és mindenkit, aki máshogy gondolkodik a világról, mint önök. Tipikus kommunista tempó ez. Az a szégyen, hogy ezt nem ismerik fel. Az az óriási baj, hogy erről a javaslatról, a két oldalt érintő adózást, a társasági adót, osztalékadót tartalmazó érdemi részekről nem tudunk vitatkozni, mert önökkel nem lehet. Feláll a gyűlöletügyi államtitkár úr, és olyan minősítésekkel fog élni, amilyeneket évek óta hallunk tőle. És a legszomorúbb az, hogy nem tudunk vitatkozni az alapvető élelmiszerek áfatartamának a csökkentéséről. Vagy Zsigó államtitkár úrral miért nem tudunk érdemben beszélni arról, hogy a gyermeknevelési cikkek áfatartalma uniós rekorder Magyarországon? Nincs másik európai ország, államtitkár úr, ahol a pelenka, a cumisüveg, a babakocsi ilyen brutálisan adózik, mint nálunk. Hogy gondolták önök a demográfiai fordulat amúgy nagyon szép vágyálmát? Én is ezt kergetem, és keresem a megoldásokat ez irányban. De a helyzet az, hogy önök büntetőadóztatják a gyermeknevelést, a gyermekvállalást és a gyermekgondozást. Azt látjuk, hogy az egyik oldalon vitathatatlanul van családi adókedvezmény, és az jó, hogy van, de a másik zsebből önök sokkal többet kivesznek a 27 százalékos élelmiszeráfával, a gyermeknevelési cikkek büntetőadójával, azzal, hogy csak szelektíven lehet igénybe venni a kedvezményeket, csak annak, aki eleget keres ehhez. Tehát azt látjuk, hogy önök egy olyan rendszert üzemeltetnek, amelyben mintha nem lenne minden magyar gyermek ugyanannyit érő. Mi pedig azt szeretnénk, hogy ez így legyen. S azt látjuk, hogy ezekről önök nem folytatnak érdemi szakmai vitát. Ezek a minősítgetések röpködnek, az egyházügyi témákhoz is behozzák a migrációt, aztán megsértődnek, ha reagálunk erre. Egészen durvának tartom tehát azt a hangulatot, ami ennek a törvényjavaslatnak a vitáját körüllengte. Utoljára arra kérem önöket, hogy próbáljanak meg a nemzetstratégiailag fontos magyar kérdésekkel foglalkozni. Ilyen lenne az élelmiszeráfa, a gyermeknevelési cikkek áfája. Ezen törvényjavaslatok kapcsán pedig tudom, hogy nehéz önöknek kiszabadulni a véleménybuborékokból és a minősítésekből, én ezt megszoktam, államtitkár úrtól különösen, de az a kérésem, ne gondolják azt, hogy ha önök az ellenfeleikkel szemben ugyanazokat az eszközöket fogják alkalmazni, mint amiket önökkel szemben alkalmaztak fiatalkorukban, akkor igazuk lesz. Nem ettől lesz igazuk, szakmai érvekkel is megpróbálhatnák meggyőzni a patkó túlsó felén ülőket. Nagyon sajnálom, hogy erre még csak kísérletet sem tettek, és nagyon bízom benne, hogy április 3-án a választók mindebből levonják a következtetéseket. Egyébként köszönöm, hogy az elmúlt négy évben azért érdemi viták sokaságát is lefolytathattuk, köszönöm, hogy szolgálhattam hazámat a magyar parlamentben ebben a ciklusban. Azt kívánom mindenkinek, hogy sikerrel tegye ugyanezt a jövőben. Köszönöm a türelmét, elnök úr.
Köszönjük. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Soltész Miklós: Igen.]] Igen. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Egyrészt köszönöm a támogató hozzászólásokat, még azokat is, amelyek az ellenzéktől érkeztek egy-két témában, egy-két pontban. Megpróbálok végigmenni egy-két kérdésen, és egy-két képviselőnek, képviselő asszonynak, illetve úrnak válaszolni. Balczó Zoltán képviselő úrnak köszönöm, hogy kimondta, mert újdonsült partnerük nem ezt állítja, hogy a köznevelésben azonos finanszírozás van az egyházakban. Ez tény. Csak az önök által most már kedvelt DK és baloldal nem ezt hangoztatja, hanem pont az ellenkezőjét. Érdemes lenne ezt megbeszélniük egymás közt. Egyébként ez a törvény a felsőoktatásban is ezt fogja biztosítani, pont ezt hozza ez a törvény. Köszönöm szépen, hogy minderre így ráerősített. Egyházi kérdésekben viszont nem velem kellene vitatkoznia, hanem a DK-val, a baloldallal és ahogy hallottam, a volt párttársával, Varga-Damm Andreával vagy akár Keresztes László Lóránttal. Nem mi riogatjuk az egyházakat és a vidékieket, hanem ők fenyegetik őket folyamatosan. Engedjen meg itt néhány idézetet, amit az elmúlt években produkált akár Gyurcsány Ferenc, akár az a politikai közösség, amellyel most összefogtak, és amellyel most önök jól érzik magukat. Gyurcsány Ferenc azt mondta, hogy mi majd megtanítjuk nekik a Szentírást. Így aposztrofálta ezt az időszakot. [[Z. Kárpát Dániel távozik az ülésteremből. Nacsa Lőrinc: A vita hevében elmegy!]] Nem is érdekli különösebben őket, de ez a tény, ezt mondta. Minden egyházi privilégiumot le kell törni, mondta Gyurcsány Ferenc. S a párt programjában szerepel az is, hogy felmondanák a katolikus egyházzal kötött vatikáni szerződést, megszüntetnék az összes egyházi jogosítványt és az egyházaknak fizetett hitéleti támogatást. Egyébként azt szüntetnék meg, illetve azt a szerződést bontanák fel, amit még az elődje, Horn Gyula kötött meg, és amit még az ő kormánya is úgy-ahogy betartott. Vadai Ágnes a gyónási titkok eltörlésére tett javaslatot. Nem tudom, hogy a hívők vagy azok, akik még a kereszténység, illetve a katolikus egyház mellett kiállnak, mit szólnak Vadai Ágnes ezen törekvéséhez. Arató Gergely önnel szemben, kedves képviselő úr, azt mondta, hogy miért ad a kormány négyszer többet az egyházi iskolákba járó diákoknak, mint egy állami iskolában tanuló társának. Ez persze hazugság és nem így van, de azzal szembement, amit ön mondott. Vágó István DK-s képviselő a következőt mondta a zsidó emberekről, zsidó honfitársainkról és hívőkről: nehezen viselem a kaftános, pajeszos, kalapos zsidók látványát, nem hatnak meg a szertartásaik, semmi közösséget nem érzek velük, és nem is akarok. De önök ezzel az emberrel, ezzel a csapattal közösséget éreznek és összeálltak. Keresztes Lóránt képviselő úr, figyeljen, mert ezekkel áll össze, az ő karjaikba szaladnak bele. Majd úgy folytatja, hogy a vallás minden formáját ellenzi, és nem is nagyon lenne képes párbeszédre olyanokkal, akik látványosan hisznek Istenben. Én úgy tudom, hogy vannak önök között hívők. S ezek után összeállnak egy olyan csapattal, amelyik azt mondja, hogy a vallásra nincs szükség? A Bibliából majd ők tanítják meg az embereket és az egyházakat, nem pedig az egyházakra bíznák ezt? És sorolhatnám tovább ezeket a nyilatkozatokat. S még egy józsefvárosi DK-s képviselő nyilatkozata: a Biblia egy ókorban megírt mesekönyv, akik pedig mégis a Szentírás alapján élik az életüket, azok idióták. Ki beszél itt az egyházak ellen? Önök. Az önök partnerei beszélnek az egyházak ellen, a hívők ellen, legyenek azok bárhol is az országban vagy bárhol is a világban. [[12.50]] Önök azok, nem mi keltjük a gyűlöletet, hanem önök keltik a gyűlöletet, önök fenyegetik folyamatosan az egyházakat egész ellenzéki időszakuk alatt. Mindezek ellenére egyébként én is szerettem volna megköszönni Balczó képviselő úrnak az eddigi sok évtizedes munkásságát, még akkor is és ezt őszintén el kell mondani , amikor a MIÉP-ben volt; az volt az igazi fénykora önnek, akkor voltak olyan felszólalásai, olyan érdembeli tettei, illetve cselekedetei szerintem ez az én véleményem , ami igenis tiszteletre méltó volt. Amikor a Jobbikkal elkezdték a küzdelmet, az is az volt, mert egy közös akaratért álltak össze, majd utána milyen okból, milyen célból, milyen szándékból? pedig föladták az elveiket, és amiért a Jobbik megalakult, annak teljesen hátat fordítottak, és most már összeborultak, összeölelkeztek. Én megértem az ön csalódottságát ebben, és ezért is sajnálom, hogy egy hosszú politikai pályafutás, ha jól értem a szavait, ilyen értelemben itt ér véget. Isten áldja önt! Köszönöm szépen eddigi munkáját, még akkor is, hogyha sokszor politikai ellenfelek voltunk, de sokszor pedig annak idején akár kérdései, azonnali kérdései, vagy bármi kapcsán, amik érkeztek, tudtunk azonosan gondolkozni és azonosan beszélni egy-két dologról. Köszönöm szépen a munkásságát. [[Szórványos taps.]] Amikor Nacsa Lőrinc képviselő úr az értékekről beszélt a KDNP részéről, felsorolta azokat a nagyon fontos döntéseket is, amelyek közül Keresztes László Lóránt egyet egyébként hiányolt, hogy nem oldottunk meg a több ezerből, tehát templomfelújítások, egyházak támogatása, közösségek támogatása, új templomok építése. Ahhoz képest, hogy mondjuk, több mint háromezret megújítottunk, lehet, hogy kimaradt egy, drága frakcióvezető úr, de azt is meg fogjuk oldani. Csak amikor erről beszélt Nacsa képviselő úr, önnek ki kellett volna nyitni a fülét, és oda kellett volna hallgatnia, hogy mit mond az újdonsült partnere, akinek az ölében és ölelésében ülnek, mit mondott Arató Gergely. Azt mondta, hogy kár volt, fölösleges volt, és utána még bólogatott is, hogy ez fölösleges dolog. Ön kéri számon rajtunk azt az egy templomot, ami mondjuk, eszébe jutott? Siralmas, ne haragudjon! Önök össze akarnak állni, ellenzékben lesznek. Önöket rég bedarálta már az egész ha nem venné észre Gyurcsány-társaság. De mégis, ön ezekkel az emberekkel összeáll, és számonkér rajtunk… [[Az elnök kikapcsolja a szónok mikrofonját.]]
Államtitkár úr, ha megkérhetném! Ha a törvényjavaslat vitájában elhangzottakra reagálna gyurcsányozás helyett, azt megköszönném. [[Zsigó Róbert: Azt csinálja!]]
Elnök Úr! Köszönöm szépen a figyelmeztetést, de itt a vitában elhangzottak. Előtte nem ön elnökölt, és ezek a szavak elhangzottak, én erre reagálok. Köszönöm szépen. Folytatnám tovább. Hiszékeny Dezső képviselő úr, szocialista képviselő, köszönöm szépen az együttérző hozzászólását, mármint hogy nekem kell ezt a salátatörvényt vinni. Nem titkoljuk, igen, salátatörvény. Csak az a helyzet, hogy az elmúlt évtizedekben, nem most, a 11-12 év alatt, az elmúlt évtizedekben végig voltak salátatörvények, sőt ki merem jelenteni, hogy a baloldali kormányzás alatt sokkal több salátatörvény volt. Elegáns? Nem, de mégis valamilyen megoldást ad egy olyan időszakra, amikor szükséges egybevonni törvényeket. A törvénynek és törvényeknek a tartalma a lényeg és ez a fontos. Itt is azt szeretném kiemelni Hiszékeny Dezsőnek a felvetéseire is, hogy azt mondta a képviselő úr, hogy a szocialista frakció valamit szívesen megszavazna ebből a törvényből, valamit meg nem, milyen jó lett volna, ha külön lett volna, mert akkor a pozitív dolgokat, ami nekik tetszik, megszavaznák. Ez igaz, és lehet, hogy van is jelentősége. Csak gondoljanak bele, hogy 2021 decemberében, az utolsó parlamenti napon önök éppen matematikaórát tartottak kint, a Parlament előtt, ott próbálták megoldani azt a keresztrejtvényt, hogy miről is fog szólni a saját népszavazásuk ezt a baloldali képviselőknek mondom, nem a függetleneknek. Ott szórakoztak kint a Parlament előtt, és nem tudták megszavazni éppen ezért, mert nem voltak hajlandóak bejönni az Országházba, azokat a törvényeket, amelyek külön-külön társadalmi csoportoknak lehetőséget biztosítanak jövedelemre, nyugdíjra és más dolgokra. Így nem szavazták meg a 13. havi nyugdíjnak a támogatását. Miért? Mert kint bohóckodtak a Parlament előtt. Nem szavazták meg a 25 év alattiaknak a személyijövedelemadó-mentességét. Miért? Mert kint bohóckodtak a Parlament előtt. Nem szavazták meg a minimálbér-emelést. Miért? Mert kint bohóckodtak. És mit csináltak közben? Matematikaórát tartottak, a saját népszavazási kérdésüket próbálták megfejteni. Na, itt tartanak önök, tisztelt képviselőtársaim! Éppen ezért Hiszékeny Dezsőnek én köszönöm szépen a felszólalását, mert abszolút korrekt volt, csak hát sajnos ezeket kellett neki válaszolnom, mert ő vetette fel ezeket a kérdéseket. Arató Gergely képviselő urat sem látom a teremben, de azért megpróbálok neki válaszolni, hátha eljut hozzá ez a gondolatmenet, illetve adott esetben most már a párttársainak vagy szövetségeseinek is eljut ez az üzenet. Először is: egyházi vezetőkből nem mi csináltunk politikai kérdést. Iványi Gábor volt az, aki tüntetések során ott volt az elmúlt évtizedekben, és mindig egyházi vezetőként lépett fel tüntetéseken. Majd pedig Iványi Gábort húzták be abba a politikai játszmába, ami egy belső politikai játszma Róna Péter, illetve Iványi Gábor között. Önök is tudják az egészet, hogy tulajdonképp játszma, meghurcolták őket, hiszen nagyon jól tudják, hogy a parlament többsége nem fogja megszavazni őket, de azért itt elkezdtek egymással vitatkozni. Ahogy Balczó képviselő úr mondta, végül is a Jobbik mondta azt, hogy köszönik szépen, Iványi Gáborból nem kérnek. Átgondolták ezt? Behúztak egy lelkészt ebbe a csőbe, elhitették, hogy jelölt lesz, majd utána pedig egy tollvonással áthúzták egy olyan komédiának a részeként, amire a reakciók érthető, érthetetlen módon a következők voltak. Simor András az újonnan behúzott jelöltről, Róna Péterről ezt mondja: véleményem szerint egy teljesen erkölcstelen figura. Király Júlia, az MNB volt alelnöke, Márki-Zay eddigi gazdaságpolitikai tanácsadója huncut pici gazembernek nevezi Róna Pétert. Békesi László: Róna egy ellentmondásos, gátlástalanul törtető figura. Ne haragudjanak, önök hozták be ezt a témát, önök fürdették meg Iványi Gábort, majd ezek után számonkérnek olyan dolgot, ami ráadásul hazugság! Itt szeretném is megcáfolni mindazt, amit Arató Gergely mondott. Egyrészt, az EIB-ítélet, tehát a strasbourgi bíróságnak az ítélete nem szólt arról, sőt ki is mondta, hogy minden kormánynak saját lehetősége, hogy mely egyházzal állapodik meg különböző támogatásokban, amelyek nem az egyháznak a hitéleti működésére vonatkoznak, hanem a közfeladata ellátására. Senki nem írta elő azt, hogy Iványi Gáborékkal meg kell állapodni. Mindezek ellenére vagy, bocsánat, emellett még azt sem írta elő a strasbourgi bíróság, hogy mennyit kell nekünk fizetni azért, mert három-négy év adott esetben az ő finanszírozásukban kiesett. Erre bedobtak egy számot: 6 milliárd forint. Teljesen lehetetlen volt, teljesen összefüggéstelen számítások voltak. Végül 2,2 milliárd forintban egyezett meg a magyar állam, a magyar kormány, illetve Iványi Gáboréknak az egyháza, és ezt ők elfogadták, ezt aláírták, ezt a pénzt megkapták. Erre azt hazudja Arató Gergely, hogy nem kapták meg, és ezért nem tud működni. Hozzáteszem, az elmúlt 11 évben közel 23 milliárd forintot kapott az egyház a különböző tevékenységeire, legyen az szociális, köznevelési vagy felsőoktatási. Milyen egyház? Egy kicsi, egy kis közösség. Tehát azt mondani, hogy nem kapták meg a támogatást, azt állítani, hogy nem kapták meg a segítséget a működésükhöz, illetve közfeladat-ellátásukhoz, ez óriási nagy hazugság. Sajnálom, hogy nincsen itt Arató Gergely. De mégis, ezeket megszokhattuk tőle, hiszen ő volt az Gyurcsány Ferenccel oktatási államtitkárként, aki akkor az összes egyházi fenntartótól megvonta a támogatás jó részét, és ha a tüntetések nem lettek volna eredményesek, akkor nem kapták volna meg a támogatást sem. Amikor kormányra kerültünk, nekünk kellett kifizetni azt, amit ők elvontak, és ezt megtették szociális területen és a gyermekvédelem területén is. Ne tőlünk kérjék számon azt, ami nem is igaz! [[13.00]] A következőt mondta Arató Gergely: a mi kultúránk nem diktál. Hát, tényleg elgondolkodik ezen az ember, hogy nem ő volte államtitkár, nem a főnöke volte a miniszterelnök akkor, amikor szemeket lőttek ki. Nem ő volt akkor az államtitkár, a főnöke a miniszterelnök, amikor rabosítottak fiatalokat, amikor elhangzott az őszödi beszéd? Amikor a költségvetési csalást, a költségvetési mutyit olyan mértékűre és olyan magas szintre emelték, hogy még Brüsszelt is átverték? Nem ő volt? És kimondja ezt a mondatot, hogy a mi kultúránk nem diktál. Azt is mondta Arató Gergely, hogy adjuk vissza a forrásokat. Megnyomorították 2010-ig az önkormányzatokat, teljes eladósodottságba kerültek, mi közel 1400 milliárd forintot visszaadtunk az adósságállományuk eltörlése érdekében, hogy működni tudjanak, ehhez képest ő meg azt mondja, hogy mi nyomorítjuk meg az önkormányzatokat. Rá is térnék ennél a kérdésnél Keresztes László Lóránt LMP-s képviselő felszólalására, bár most már azt mondanám, hogy hangnemében, stílusában mintha inkább DK-s képviselő lenne vagy a DK-frakció vezetőhelyettese. Ne haragudjon, vagy szövegértési hiba, vagy rosszindulat, vagy hazugság, ez övezte a beszédeit, vagy mind a három! Először is nem hitéleti törvényről beszélünk. Nem hitéleti törvény, olvassa el a címét! Nem hitéleti, de ön ezt hangoztatta. Azt mondja, hogy nemzeti kisebbségek. Magyarországi nemzetiségek vannak, nem nemzeti kisebbségek. Ne haragudjon, négy év alatt ezt már illett volna megtanulni! Ne velünk vitatkozzon bizonyos dolgokban, hanem Gyurcsány Ferenccel! A határvédelem kérdésében, kerítés lebontásában, egyháztámogatásban, amit elmondtam, egyházak elleni támadásokban, vidék elleni támadásokban ne velünk vitatkozzon, rezsicsökkentésben ne velünk vitatkozzon! A Bajával kapcsolatos állításait Zsigó Róbert egyértelműen megcáfolta, elmondta, hogy mennyi támogatást kapott Baja az elmúlt években. Ön pedig azt mondja, hogy kivéreztetjük Baját? Egyébként kompenzációban is Baja az elmúlt évek során, ’21-ben is, most, idén is 560-560 millió forintot kap. Zárójelbe teszem: a kormánypárti Esztergom egy fillért sem. Csak ennyit a kivéreztetésről, az ellenzéki önkormányzat kivéreztetéséről. Bármit mond, bármit mutogat, olvassa el a törvény címét, mert úgy látom, hogy azt sem tudja értelmezni! De hozzáteszem: egy dolgot végképp nem tennék az LMP részéről, ha még egyáltalán mondható, hogy LMP. Paks- és zöldügyekben hozzászólnak és állandóan szakértőként lépnek fel, ami elképesztő. Én nem merném ezt tenni. Kérdezzék meg Süli miniszter urat, aki mégiscsak ért hozzá! Ön olyanokat állított Paks ügyében és ennek a törvénynek az ügyében, ami katasztrofális. Katasztrofális! Ugyanis a nukleáris nyilvántartás fő szabályai továbbra is az atomtörvényben vannak. Ön az ellenkezőjét állította. Az Országos Atomenergia Hivatal elnöki rendeletei a nukleáris nyilvántartásról eddig is miniszteri rendeletben voltak. Az elnöki rendeleti jogalkotás az Alaptörvényből származik. Az Országgyűlés továbbra is felügyeli az Országos Atomenergia Hivatal tevékenységét, a kormány pedig nem utasíthatja tevékenységében. Ön, ha ezt olvasta ki a törvényből, azt kell mondanom, hogy szövegértés, rosszindulat. Nem tudom eldönteni, ezt döntse el ön, de az biztos, azt el tudom dönteni, hogy amit önök akarnak, hogy Pakssal álljunk le, Paks ne menjen tovább, hogy ne legyen atomenergia, az odavezet, ami Németországban van. A nagy zöldkultúra, amit kitaláltak… Az egyik oldalról mit csinálnak? Megveszik Franciaországból az elektromos áramot. Mi állítja elő? Atomenergia, kedves képviselő úr. Nem felelőtlen dolog ez? A másik oldalról a hiányzó energiát, tudja, honnan pótolja Németország? Barnakőszénből. Mit csinálnak? Sokkal többet pöfögnek ki, és pusztítják sokkal jobban egyébként a környezetet, mint ha észszerű megoldást választottak volna. Önök ezt az utat akarják választani. Önök azt az utat akarják választani, hogy az energia ára sokszorosára emelkedjék fel, hogy ne legyen biztosítva az energiaellátás. Ezt támadják. Hogy miért, milyen érdekből? Én ezt meg nem tudom fejteni, de azért gondolkozzon el azon, mekkora felelősség az, hogy egy országot kell vezetni, és mindennap fel kell kapcsolni a villanyt, mindennap be kell fűteni, és mindennap a cégeknél ott kell hogy legyen az energia. Önök pont ez ellen dolgoznak, és ez a legnagyobb katasztrófa az önök politikájában, mondanak, pufogtatnak nagyokat, érdekes dolgokat mondanak el, de hogy hosszú távon egy ország meg is tudjon élni, meg is tudjon maradni a gazdasága, és az emberek is a mindennapjaikban élni tudjanak, na, ehhez nem tesznek hozzá semmit. Köszönjük szépen, hogy… [[Dr. Keresztes László Lóránt közbeszól.]] Varga-Damm Andrea független képviselő asszonynak, miniszterelnök-jelölt asszonynak azt az egyet nem értettem a beszédében, tényleg nem értettem, hogy pénzmosást mondott az egyházaknál. Képviselő asszony jogász, tanult jogász, és úgy tudom, nem is rossz jogász. Nézzen már utána, legyen szíves! Az Állami Számvevőszék eddig is vizsgálhatta és vizsgálta is az egyházakat. Ne mondja, hogy nem! Egyházakat, egyházmegyéket, egyházkerületeket, a kis felekezeteket, mindenkit vizsgálnak. Tehát ne mondja, hogy nincsenek benne! Ez durva megközelítés, pénzmosással vádolni az egyházakat. Tudja ön is, hogy az egyházaknak van a hitéleti tevékenysége, másik oldalon pedig az egyházaknak ott van az a hatalmas nagy közfeladat-ellátása, amit olyan magas színvonalon teljesítenek, hogy nem véletlen az, hogy az iskoláik, szociális intézményeik, kórházaik zsúfoltak, sokszorosa a jelentkezés vagy az ellátottak igénye, hogy odamenjenek, és nem győzik a feladatellátást továbbvinni, mert már annyian szeretnék az egyházak segítségét kérni. És nem mind hívő ember. Ön támadta ezzel nemcsak a papokat, lelkészeket, egyházi vezetőket, nemcsak a hívőket, hanem, mondom, azokat is, akik nem hívő emberek, és szeretnék igénybe venni az egyházak közfeladat-ellátását. Tisztelt képviselő asszony, egyszerűen nem értettem a támadását. Varga Szimeon bolgár szószólónak és rajta keresztül a nemzetiségek bizottságának köszönöm szépen az együttműködő hozzáállását, és miután valóban ciklus végén vagyunk, itt egy gondolatot engedjenek meg, és ez valóban nem a törvény része. De ahogy Balczó Zoltán képviselő úrnak is megköszöntem az elmúlt évtizedek során végzett munkáját, szeretném a parlamenti szószólóknak és a német képviselő úrnak megköszönni az eddigi tevékenységét, ezt a négyéves tevékenységét. Hatalmas nagy munkát végeztünk, nagyon nagy feladat volt, és folytatni is fogjuk ezt a közös munkát, mert van mit csinálni, mert ahogy egyébként sokszor hangsúlyozzuk, sem négy év alatt, sem nyolc, sem tizenkét év alatt mindent nem lehet megoldani. De az a feladat és az a sok-sok munka, ami mögöttünk van és megoldott feladat, az igenis összefogást eredményezett és összefogás eredménye is. Ezt köszönöm szépen önön keresztül is a parlamenti szószólóknak, képviselő úrnak. Z. Kárpát Dánielnek meg sok sikert kívánok Gyurcsány Ferenc ölében, illetve ölelésében. Örülök, hogy megszokta a minősítgetést, bár ez, amit 8 perc 30 másodperc alatt elmondott, gyűlölettől nem volt mentes, de megszoktuk tőle; különösebben nem érdekel, hogy engem hogy minősít, hogy más hogyan minősít. Az biztos, hogy érdekes életpályát futott be ő maga is, a radikális Jobbiktól, most már úgy látom, a radikális kommunisták karjaiba. Köszönöm szépen a felszólalásokat, a támogató hozzászólásokat, köszönöm szépen a törvény támogatását. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön, 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Képviselőtársaim! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Elsőként szót adok Varga-Damm Andrea független képviselő asszonynak, aki „Az elmúlt négy év margójára” címmel mondja el felszólalását. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Így, a 2018-22-es országgyűlési ciklus utolsó napjaihoz érkezve, azt gondoltam, hogy elkezdenék az elmúlt négy évre valamelyest visszaemlékezni. Amikor a Jobbik képviselőjeként megérkeztem 2018. május 8-án a parlamenti sorokba, azt láttam, hogy a tőlünk balra lévők hátat fordítottak nekünk. Bizonyára nem sokan vették észre a szemben lévő oldalakon, mi viszont nagyon is, hiszen úgy gondoltam magam is, hogy mindent megtettem azért, hogy képviselő lehessek, és furcsállottam, hogy nekem vagy az én közösségemnek bárki is hátat fordít. [[13.10]] A baloldali és liberális képviselők és miközöttünk volt egy pufferzóna, ez volt az LMP, akik eltakarták személyünket a balosok elől, és így nem kellett olyan egyértelműen premier plánban látni a mi személyünket, a nemzeti radikálisokat, akiket fasisztának és nácinak neveztek az előző években igen hosszan. Természetes, hogy én, egy integráló személyiség nem gondoltam, hogy ennek így kell maradnia, és bizony odamentem beszélgetni baloldali és liberális képviselőtársaimhoz, és megpróbáltam a hátat fordítást visszafordítani, és felénk fordítani a figyelmüket, tekintettel arra, hogy azt gondolom, mindannyian a nemzet érdekében vagyunk itt, a nemzet érdekében cselekszünk, és együtt kell működnünk ahhoz, hogy azt az iszonyatos hatalmi erőt, az Orbán-rendszert együtt tudjuk legyőzni. A 2018-as választás után okkal voltak a választópolgárok mérgesek az ellenzéki pártok vezetőire, hiszen valóban volt 24 választókerület a 106-ból, ahol vissza kellett volna léptetni az esélyesebb ellenzéki jelölt javára a kevésbé esélyest, és ilyen módon el lehetett volna kerülni a Fidesz újabb kétharmados győzelmét. Természetes volt számomra, hogy ezt a társadalmi igényt itt az ellenzéki képviselők megpróbálják kiszolgálni, megpróbálják megszolgálni a bizalmat, és 2022-re egy olyan rendszert teremteni, amiben senki nem oldódik fel a másikban, mindenki megőrzi nemzeti küldetését, mindenki megőrzi értékrendjét, de belátjuk, hogy a társadalom egy olyanfajta együttműködést és hangsúlyozom nem összefogást kíván, amellyel meg lehet nyerni a 2022-es választást. Amikor én elkezdtem DK-s, MSZP-s képviselőkkel beszélgetni az LMP-s meg volt bocsátható , akkor az én politikai közösségemből leveleket és feddést kaptam arra vonatkozóan, hogy nem lehet szóba állni Gyurcsány Ferenc pártjával és annak képviselőivel. Én pedig azt mondtam, hogy képviselőtársaimmal beszélgetek, és az a célom, hogy azt a társadalmi igényt, amelyet az ellenzéki szavazók kifejtenek, igenis teljesítenünk kell, párbeszédet kell egymással folytatnunk, és ’22-re úgy felkészülnünk, hogy valóban legyőzhető legyen az Orbán-rendszer. 2018 végére egy olyan minőségi együttműködés alakult ki az ellenzéki pártok között, amelyre építkezni lehetett volna, és valóban nem ott állnánk ’22. február végén, hogy hát, reménykedjünk abban, hogy mégis lesz kormányváltás. A rabszolgatörvény még inkább összehozta az ellenzéki képviselőket, sőt egy nagyszerű kezdeményezés, a fehérsapkás hölgyek politikai fellépése egy olyan, valóban különleges és soha nem látott együttműködés volt, amelyre lehetett volna építeni a ’22-es együtt indulást, az értékrendet és az értékeket fel nem adva. De már akkor érződtek a jelek, hogy itt valójába a baloldal részéről a Jobbik felé nem egy szimpátia, hanem egy hitelesítési folyamat kezdődik. Képzeljék el, képviselőtársaim, hogy a fehérsapkások összejöveteleinél rendre a jobbikos képviselőnőket az események szélére állították, és amikor a baloldali liberális képviselők kirakták az oldalaikra a képeket az eseményről, akkor a két szélét levágták: Potocskánét és engem is rendre levágtak a széléről. Akkor éreztem, hogy mi már csak egy hitelesítő eszköz leszünk, és az a cél, amit én magam is megfogalmaztam 2018-ban, nem fog bekövetkezni, hanem az együttműködés helyett egy beolvadás, egy összeolvadás lesz. Mára eljutottunk oda, hogy egy nemzeti liberális Z. Kárpát Dániel az összellenzéki listán Gyurcsány Ferenc után lesz, eljutottunk oda, hogy egy álláspontja szerint néppárti, de nemzeti radikális képviselő, Brenner Koloman Dobrev Klára mellett lesz, eljutottunk oda, hogy Szilágyi György, aki még a választásokon is azt mondta, hogy Vadai Ágnessel nem puszizkodunk, gyakorlatilag Vadai Ágnes mellett lesz ezen a listán. Így azt tudom mondani, tisztelt képviselőtársaim, hogy ez sajnos nem jött össze. Köszönöm a figyelmüket.
Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr, az LMP frakcióvezetője: „A mi városunk, Pécs 85.” címmel mondja el felszólalását. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Hát, valóban, a napirend utáni felszólalásaimban jellemzően szűkebb hazám, Pécs és Baranya ügyeiről, sorsáról, problémáiról szoktam beszélni, most ugyanakkor a 2018-2022-es országgyűlési ciklus utolsó felszólalásához érkeztem. Én itt most azzal szeretném kezdeni, hogy tisztelettel megköszönöm a lehetőséget, hogy a magyar embereket, a magyar nemzetet szolgálhattam országgyűlési képviselőként, és köszönöm azt a lehetőséget, hogy amellett, hogy az országos ügyekkel foglalkozom, az országos ügyekben igyekeztem lelkiismeretesen és felkészülten dolgozni, az ügyekben felszólalni, köszönöm azt, hogy Pécs és Baranya ügyeit is behozhattam ide az Országgyűlés elé, és ilyen módon is talán tudtam tenni a térségünk fejlődéséért. Ugyanakkor, ha visszatekintünk itt az elmúlt időszakra, ugye, jelenleg is egy nehéz helyzetben vagyunk: egy világjárványnak a reményeink szerint most már lecsengő ágában vagyunk. Egy rendkívül nehéz időszak volt, ami nagyon komoly megpróbáltatásokat jelentett egyébként itt a hivatali életben is. Én szeretném tisztelettel megköszönni a parlament, az Országgyűlés, az Országgyűlési Hivatal valamennyi munkatársának az áldozatos munkát, hogy lehetővé tették a magyar Országgyűlés működését. Erről nem nagyon szoktunk beszélni, de az nyilvánvaló, hogy az ő munkájuk, az ő áldozatvállalásuk, munkájuk nélkül nem működhetne a magyar Országgyűlés. Én magam, amikor ide kiállok az Országgyűlésben beszélni, és ugye, igen sok vitában részt vettem a most jelen nem lévő kormánytagokkal, országgyűlési képviselőkkel, akkor mindig az vezérelt engem ezekben a vitákban, hogy én itt a magyar embereket, a magyar nemzet érdekeit képviselem, ezért megmondom őszintén, hogy mindig leperegtek rólam azok a sértések és rágalmak adott esetben, vagy támadások, személyeskedő támadások, amik értek itt a fideszes padsorokból. Én azt gondolom, hogy ha valaki a nemzet szolgálatára vállalkozik itt az Országgyűlésben, akkor így kell eljárni, és nem szabad, hogy a keze megremegjen ezekben a nehéz vitákban, nehéz helyzetekben. De én magam azt el tudom mondani, hogy hívő keresztény ember vagyok, erőteljesen nemzeti érzelmű, nagyon erőteljesen lokálpatrióta, úgy is mondhatom, hogy Pécs és Baranya harcosa, ezért egyébként kaptam támadásokat is nem egy esetben, hogy én Pécs és Baranya lobbistája vagyok itt az Országgyűlésben; én ezt eddig dicséretnek vettem. Szomorúan láttam az elmúlt időszakban, hogy milyen módon alakul a NER-nek, Orbán Viktor nemzetáruló kormányának a rendszere, milyen gyalázatos intézkedések sorozatát hozták szemrebbenés nélkül, hogyan szervezték ki a közvagyont, hogyan szervezték saját politikai holdudvaruk irányítása alá akár a magyar egyetemeket is olyan módon, hogy már nem is maradt állami fenntartású magyar egyetem; a Pécsi Tudományegyetemet is, városunk legfontosabb intézményét is fideszes politikai irányítás alá hajtották. Én az LMP-Magyarország Zöld Pártjának frakcióvezetőjeként, amint már mondtam, keresztény nemzeti gondolkodású és a fenntarthatóság ügyeit a nemzet jövője szempontjából megkerülhetetlennek tartó képviselőként is látom azt, hogy szükség van arra Magyarországon, hogy leváltsuk ezt a nemzetáruló, idegen érdekeket kiszolgáló kormányt, ezért is tartom fontosnak, hogy bizony ez az ellenzéki együttműködés ki tudott alakulni. Hangsúlyozom, hogy itt nem a baloldal hívja ki Orbán Viktor rendszerét, nem a baloldalt képviseli az ellenzék: bizony itt vannak jobboldali konzervatív, keresztényszociális, liberális, baloldali, zöldpártok, akik együttműködtek, és mi egyetértünk abban, hogy bizony ezt a nemzetáruló rezsimet le kell tudni váltani. És ilyen szempontból is sorsdöntő lesz az április 3-ai választás. Azzal együtt, hogy mi ebben a helyzetben együttműködünk egymással, és az ellenzéki együttműködésben kívánjuk legyőzni Orbán Viktor rendszerét, attól még nem vagyunk egyformák, nem olvadtunk össze, mint ahogy azt Varga-Damm Andrea képviselő asszony elmondta. Mi egy olyan helyzetbe kerültünk, hogy meg tudtuk vívni és most is meg tudjuk vívni azokat a fontos vitákat, amik az ellenzéki oldalon megvannak. És bizony-bizony oda fogunk figyelni egymásra, oda fogunk figyelni a választók igényeire, és arra fogunk törekedni, hogy nemzeti egységkormányként valamennyi ember, határon belül és határon túl élő magyar ember érdekeinek megfeleljünk, és eszerint kormányozzuk majd a megfelelő felhatalmazással Magyarországot. Én ezért tisztelettel megköszönöm ismét csak a lehetőséget, hogy ebben az országgyűlési ciklusban itt dolgozhatok, itt dolgozhattam. Köszönöm szépen frakciótársaimnak is az elvégzett munkát, frakciónk valamennyi munkatársának innét is szeretném megköszönni a munkát. És én arra kérek minden magyar embert, hogy lássa az április 3-ai választásnak a sorsdöntő jelentőségét, menjen el, és támogassa az ellenzéki szövetség jelöltjeit, támogassa a kormányváltást, és én azt tudom mondani, hogy hittel, becsülettel, felkészültséggel fogjuk Magyarországot és a magyar nemzet ügyeit előmozdítani a következő parlamenti ciklusban. Köszönöm szépen. [[13.20]]
Köszönjük. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bana Tibor független képviselő úr: „Írjunk sikertörténetet!” címmel mondja el felszólalását. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tizenkét éve szolgálom a körmendi-szentgotthárdi választókerületben élőket országgyűlési képviselőként. Ez alatt az idő alatt számtalan konkrét eredményt tudtam elérni. Ezek közül az egyik legfontosabb a szentgotthárdi barokk templom belső felújításához kapcsolódik, hiszen 2010-ben elfogadta az Országgyűlés többsége azt a költségvetési módosító javaslatomat, ami városunk barokk templomának, az ország harmadik legnagyobb barokk templomának belső felújítását mozdította elő. Százmillió forintra vonatkozott ez a javaslat, és aztán komoly utánajárást igényelt, hogy ebből érdemi előrelépés történjen, de szerencsére sikerült ezt elérni. Annak idején szakmai egyeztetéseket folytattam Rimfel Ferenc plébános úrral, aki azóta sajnos már elhunyt, de nagyon sokat tett annak idején azért, hogy ez a felújítás érdemben elindulhasson. Tény és való, hogy azóta további támogatások érkeztek, de akkor, amikor közeledik március 16-a, a templom felszentelése a mostani felújítást követően, akkor nem szabad arról megfeledkezni, hogy bizony ez volt az a javaslat, ami elindította a szentgotthárdi barokk templomot ennek a fejlődésnek az útján, amit református presbiterként is nagyon fontosnak tartottam. És örülök annak, hogy a városunkban és környékén élők számára ez egy nagy örömet okoz, és azoknak is, akik a városba látogatnak, és látogatásuk során megtekintik ezt a gyönyörű templomot, amely valóban még szebben fog most tündökölni, vagyis már most is még szebben tündököl, mint az korábban volt. De voltak más javaslataim is, amelyekkel elő tudtam mozdítani a térség fejlődését: ilyen volt a Felsőszölnök-Kétvölgy összekötő út kérdése, hiszen ezt is számtalan alkalommal előhoztam, indítványt nyújtottam be, felszólaltam ezzel összefüggésben. Csuk Feri bácsi volt az Szentgotthárdról, aki több alkalommal elmondta azt nekem, hogy ez mennyire fontos, és az ő segítségét is köszönöm, és nagyon örültem annak, hogy ez az összekötő út is meg tudott valósulni. De említhetem az ingázók érdekében tett lépéseimet, hiszen a koronavírus-járvány idején folyamatosan kapcsolatban voltam velük, el tudtam érni azt az egyeztetéseket követően Szijjártó Péter miniszter úrral is egyeztetve , hogy az alsószölnöki határt kinyissák. Tehát mindenképpen örömteli az, hogy ezeket a sikereket is fel tudtam mutatni az elmúlt tizenkét év során, vagy éppen az elmúlt hetekből ide tudom hozni azt, amikor a GYSEV Zrt.-vel egyeztettem, és a menetrendjüket úgy módosították, hogy a Szentgotthárdon dolgozók kiemelten az Opel-gyárban dolgozók szombatonként most már kényelmesebben tudnak utazni, és nem kell annyit várniuk. Egyébként vannak további javaslatok is éppen a másik irányba, akik éppen a megyeszékhelyen, Szombathelyen dolgoznak, tehát érdemes lenne ezzel összefüggésben is módosításokat tenni. Ebben is számíthatnak rám természetesen a térségben élők. De például a Volánbusz sofőrjei kapcsán is még a járványidőszak elején volt olyan indítványom, amit elfogadtak. Természetesen további feladatok állnak előttünk. Számomra a térségben élők képviselete az elsődleges. Pártállástól függetlenül számíthatnak rám azok, akik a szentgotthárdi-körmendi választókerület 127 településén élnek. Számíthatnak rám akkor, amikor ki kell állni a körmendi kórházért és annak megmentéséért, ami rendkívül fontos kérdés, de ugyanez igaz a szentgotthárdi bentlakásos idősek otthona létrehozására, a vasvári elkerülő útra, Jánosháza vonatkozásában a termelői piac korszerűsítésére, Őriszentpéter és az Őrség esetében pedig a nemzeti park működésével kapcsolatos visszásságok visszaszorítására; hiszen sajnálatos módon az Őrségi Nemzeti Park nem veszi figyelembe érdemben a helyiek véleményét, mindennapjait, meglátásait. Ezen is változtatni kell. Rengeteg falu és 88 kistelepülés, 500 fő alatti település található a választókerületben. Az utak, járdák kérdése, a szennyvíz- és csapadékvíz-elvezetés megoldása mind-mind megoldandó problémák, de ugyanígy az alsóbbrendű utak helyzetének javítása is. Ezekkel összefüggésben is mindent megteszek, ami tőlem telik. Folyamatosan járom a körzet településeit segítőimmel, meghallgatom a problémákat, felvetéseket. Tehát a legkisebb falvaktól a legnagyobb településig mindenki számíthat rám, Orfalutól Karakóig, Szentgotthárdtól Jánosházáig mindenkit igyekszem segíteni. Ezért is nagyon fontos az, hogy most, amikor közeledik április 3-a, az országgyűlési választás, akkor mindenki mérlegelje az elmúlt tizenkét év eredményeit, sikereit. És én azt kérem a körmendi-szentgotthárdi választókerületben élőktől, hogy pártállástól függetlenül támogassanak, hogy továbbra is tudjam őket segíteni, érdemi képviseletet nyújtva a térségben élőknek, lendületet hozva a választókerületbe. Nagyon szépen köszönöm mindenkinek a biztatását, segítségét. Írjunk sikertörténetet! Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönjük. Következő felszólalónk Dúró Dóra független képviselő asszony, aki „Töröljük el a mentelmi jogot!” címmel mondja el felszólalását. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az Orbán-kormány csúcsra járatja a korrupciót, amelynek a Mi Hazánk Mozgalom szerint mindenképpen véget kell vetni. De nagyon érdekes a baloldal hozzáállása, hiszen néhány héttel a választási kampány kezdete előtt került nyilvánosságra az a hír egy baloldali újságíró részéről, hogy Mészáros Lőrinc, Orbán Viktor első számú oligarchája kifizetett egy üzletben előre tízmilliárd forintot készpénzben Bige Lászlónak, Márki-Zay Péter legnagyobb támogató oligarchájának, és ezt követően, amikor az ATV-ben megkérdezték Márki-Zay Pétert, hogy akkor ő egyetérte azzal, hogy Mészáros Lőrincet börtönbe kell juttatni, akkor erre mi volt a baloldal miniszterelnök-jelöltjének a válasza: az, hogy nem. Eddig terjed tehát az elszámoltatás a baloldal részéről. Valójában Márki-Zay Péterben nincsen politikai akarat és szándék arra, hogy elszámoltassa a Fidesz oligarcháit, hiszen látjuk, hogy a háttérben összefonódnak egymással, és tízmilliárdos nagyságrendű üzleteket kötögetnek; ami önmagában érdekes, hogy valaki tízmilliárd forintot készpénzben előre kifizet egy másik embernek, az óriási bizalomról tanúskodik. De vannak más konkrét esetek, amelyek szintén Orbán Viktor kormányzása alatt történtek meg, és a baloldal is érintett, sőt még a Jobbik is hozzájárulását adta ehhez. Ez például az a nyomtatóbeszerzés, amellyel Erdős Ákos cégét bízta meg a mostani kormányzat. Erdős Ákosról, ugye, tudni kell, hogy Gyurcsány Ferenc volt üzlettársa és rendkívül jó barátja, és az ő cége az, amely egyébként az oltási kártyákat is gyárthatja, tehát rendkívül jól virágzik a gazdasága, gazdálkodása, illetve állami megrendelésekre is számíthat, nemhogy elszámoltatták volna például a Nemzeti Tankönyvkiadó szintén korrupciógyanús privatizálása miatt. De pechjükre ezt a szerződést, amelyik erről a nyomtatóbeszerzésről szól, a szél befújta a Mi Hazánk Mozgalom postaládájába, és ebből világosan látszik, hogy egy olyan nyomtatóra, amely 22 ezer forintba kerül egy boltban, kiszámláztak 180 ezer forintot, ami 35 ezer forint, arra pedig 170 ezer forintot. Hát, így vigyáz a közpénzre a Fidesz. Ezt a nyilvánvaló túlárazást is kifizeti zokszó nélkül Gyurcsány Ferenc volt üzlettársának. Csakhogy ebben a beszerzésben a közbeszerzési eljárást le kellett volna folytatni, hiszen nem kevés pénzről, 2,3 milliárd forintról van szó. De képzeljék el, hogy, hogy nem, ebben az esetben ettől eltekintettek, mert ehhez az Országgyűlés Nemzetbiztonsági bizottsága kifejezetten hozzájárult. És annak a határozatnak az alján, amely kimondja, hogy itt a közbeszerzési eljárást meg lehet kerülni, a Nemzetbiztonsági bizottság elnökének az aláírása szerepel, aki történetesen jobbikos. Tehát az a mai magyar valóság, hogy Orbán Viktor kormánya kifizet 2,4 milliárd forintot teljesen nyilvánvalóan túlárazott nyomtatókra Gyurcsány Ferenc volt üzlettársának és haverjának, a közbeszerzési eljárás megkerülésével, a Nemzetbiztonsági bizottság jobbikos elnökének a hozzájárulásával. Hát, ez az ügy állatorvosi lóként mutatja, hogy ez a két nagy tömb, amely a színfalak előtt olyan nagy vehemenciával tudja a másikat szidni, a háttérben bizniszel, üzletel, és a közpénzt a saját zsebükbe tömködik bele. A Mi Hazánk Mozgalom a garancia arra, hogy végre legyen elszámoltatás Magyarországon, mert Márki-Zay Péter be is vallotta, hogy neki nem szándéka az, hogy Mészáros Lőrinc börtönbe kerüljön, a Mi Hazánknak viszont a Virradat programjában több pont is arról szól, hogy hogyan lehet ezt megvalósítani. Például egyedüli pártként a Mi Hazánk Mozgalom követeli a képviselők mentelmi jogának az eltörlését. Erre semmilyen szükség nincsen, és sokkal inkább a politikusbűnözés melegágyává vált ez az intézmény. Korrupcióellenes ügyészséget is létrehoznánk, hiszen Polt Péterről lepattannak ezek a feljelentések, bűntársként segíti hozzá a kormányzatot a közpénznek az ilyen módon való kitalicskázásához. [[13.30]] Azt is javasoljuk, hogy dupla büntetést lehessen kiszabni a politikusbűnözőkre, hogy a magyar közélet tisztább legyen. Aki elszámoltatást akar, az április 3-án szavazzon a Mi Hazánk Mozgalomra! Köszönöm a figyelmet. [[Dr. Apáti István tapsol.]]
Köszönjük. A következő napirend utáni felszólalónk Apáti István független képviselő úr, aki az „Az oltástól is védjük meg a gyermekeinket!” címmel mondja el felszólalását. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! A Mi Hazánk Mozgalom az egyetlen olyan párt, amely következetes álláspontokat fogalmazott meg a koronavírus-járvánnyal mint egy világháború helyett az emberiség nyakába zúdított világjárvánnyal kapcsolatban. Tettük ezt a lezárásokkal összefüggésben, tettük és tesszük ezt a teljesen értelmetlen és veszélyes oltásterrorral, oltáskötelezéssel kapcsolatban is. Az első percben is ugyanazt mondtuk, amit a mai napig tartunk, nevezetesen, hogy mindenki saját szabad akaratából kell hogy eldöntse, hogy éle az oltás lehetőségével vagy sem, felveszie az oltást vagy sem, és amennyiben nem kíván élni ezzel a lehetőséggel, tehát oltatlan marad, akkor sem érheti semmilyen hátrány. Ehhez képest azt látjuk, hogy a kormányzat szakmai és politikai szempontból összevissza beszélt, teljesen összezavarta az amúgy is információhiányban szenvedő magyar embereket, és azt is láthattuk, hogy hatalmas üzletként jelenik meg az oltás. A baloldalnak ezzel pusztán csak annyi volt a problémája, hogy a baloldal a nyugati gyártmányú vakcinákat preferálta, a Fidesz pedig mind a keleti, mind a nyugati gyártmányokban óriási üzleti hasznot, komoly fantáziát látott. Teljesen hiteltelennek tartja a Mi Hazánk Mozgalom a későn ébredő Jobbiknak azt az álláspontját, miszerint egy semmit nem érő petíciót kell indítani az oltások ellen, ugyanis pár héttel korábban még kórusban követelte az egyesült baloldal a negyedik oltás bevezetését. Márki-Zay Péter egészségügyminiszter-jelöltje legszívesebben mind a legalább hárommillió oltatlan honfitársunkat megkeresné és jól beoltatná, és közölte azt is, hogy nemcsak negyedik, hanem ötödik vagy hatodik oltás is lesz. Teljesen hiteltelenné vált a Jobbik Magyarországért Mozgalom e tekintetben is, hiszen míg pár héttel korábban követelte gyakorlatilag az oltás kötelezővé tételét, addig most egy nulla értékű petíciót indított ez ellen. Márki-Zay Péter pedig azt monda, hogy direktben, közvetlenül, egy az egyben a kötelező oltást is be tudná vezetni, el tudná fogadni, illetőleg nem tiltakozna ennek a bevezetése ellen. A baloldal tehát nyíltan kötelező oltást vezetne be, a Fidesz pedig hallgatólagos, alattomos, sunyi módszerekkel teszi ugyanezt. Formálisan nem kötelező, de aki nem él ezzel a lehetőséggel, aki nem veszi fel az oltást, az gyakorlatilag fizetés nélküli szabadságra kerül, gyakorlatilag a munkahelye, a jövedelme kerül veszélybe, olyan inflációs környezetben, amikor az alapvető élelmiszerek ára tekintetében az inflációt nem százalékokban, hanem szorzószámokban kell mérni. Nyilvánvalóan sokan emiatt a kényszeroltotti státuszt választják. A legveszélyesebb, a legaljasabb és a jövő generációját is veszélyeztető azonban a gyermekek oltásra kötelezése. Formálisan, mondhatjuk, hogy általánosan ez sem kötelező. Ugyanakkor jelen pillanatban, tisztelt képviselőtársaim, az a valóság, az a helyzet, hogy ha egy pozitív esetet találnak valamely általános iskolai vagy középiskolai osztályban, akkor onnantól kezdve az oltatlan gyermekeket hazazavarják, hazaküldik, és csak az oltott gyermekek vehetnek részt a jelenléti oktatásban. Nem hallottuk a balliberális oldalt hörögni a tekintetben, hogy micsoda szörnyű, kirekesztő, szélsőséges, kvázi apartheid politika ez, hogy gyermekeinket az oltatlanságuk miatt küldik haza, és büntetik ezzel a teljesen egészséges oltatlan gyermekeket, hiszen az oltottak is ugyanúgy terjeszthetik a vírust, mint az oltatlanok, tehát semmi értelme nincs ennek. Ráadásul nincs digitális oktatás. A legtöbb szülőnek nincs pénze magántanárra, a gyermeket nyilvánvalóan emiatt nem kellene magántanulói státuszba helyezni. Mi fog ebből következni? A legtöbb szülő aggodalma, élénk veszélyérzete ellenére esetleg beoltatja teljesen feleslegesen a gyermekét, nehogy emiatt a munkahelyét veszítse el, és a gyermek ne szenvedjen lelki és egyéb sérelmeket és ártalmakat. Borzasztóan álságosnak tartjuk, hogy amikor láthatóan a március hónapot a kormánypropaganda a gyermekvédelemmel fogja eltölteni, akkor természetesen egyetértünk azzal, a Mi Hazánk Mozgalom a legmesszebbmenően egyetért azzal, hogy a gyermekeink testi, értelmi, érzelmi, erkölcsi fejlődése a létező legfontosabb, de akkor legyen fontos az akkor is, amikor a teljesen felesleges oltásra kötelezést el kell kerülni és el kell felejteni. Az Amerikai Egyesült Államokban az összes fertőzött gyermek mindössze 0,1 és 1,9 százalék közötti aránya kerül kórházi felvételre, és ennek az amúgy is elenyésző mértéknek legfeljebb a 10 százaléka szorul intenzív terápiás kezelésre. Európában ez az arány még a 8 százalékot is alig éri el. Ebből is látható, hogy teljesen értelmetlen és felesleges a gyermekek oltásra kötelezése, ami főleg a kislányoknál lehet nagyon veszélyes, hiszen cikluszavarokat, felnőttkorban akár meddőséget is okozhat. Tisztelt Képviselőtársaim! El a kezekkel a gyermekeinktől! [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Védjük meg a gyermekeinket, nagyon helyesen, de akkor az oltásra kötelezéstől is meg kell őket védeni. A Mi Hazánk Mozgalom április 3-a után egy tollvonással meg fogja szüntetni az ilyenfajta kötelezéseket, amennyiben megkerülhetetlen politikai tényezővé válik. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönjük. A következő felszólalónk Varju László képviselő úr, a DK képviselője, aki „Mi történik Újpesten?” címmel mondja el felszólalását. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Újpesten, de akár más területen is többször találkozhatunk olyan helyzettel, hogy valóban kezelésre van szükség. Egy ilyen helyzetről szeretnék számot adni és beszámolni. Újpesten régóta, évtizedek óta sőt annál hosszabb időt is mondhatunk dolgozik egy nagy hírű vállalat, a Tungsram, amelynek jelenleg 3 ezer dolgozója van, a fénykorabeli 40 ezerhez képest, de ez a vállalat most nehézségekkel küzd. Néhány évvel ezelőtt tulajdonosváltásra került sor, és egy nagyon ambiciózus tervekkel készülő vállalatvezetéssel törekedtek arra, hogy 2022 végéig legyen arra lehetőség, hogy igenis ez a vállalat tevékenységét megújítva olyan lehetőséget és olyan körülményeket teremtsen, hogy a dolgozók korszerű foglalkoztatása megmaradjon, és egyébként korszerű termékek előállítására sor kerüljön. Ezeket a terveket azonban megtörte maga a járvány okozta gazdasági válság, és ebben a helyzetben sajnos olyan körülmények alakultak ki, miszerint a kollektív szerződés egyoldalú, bár egyeztetés után történt felmondására sor került, ezt most már múlt időben kell mondanom. A kezemben tartott kollektív szerződés, amely május végén néhány pontjában egyébként, de módosításra kerül, fontos, a szakszervezetek számára lényeges elemeket változtat meg. Ennek a változásnak a hatása azonban együtt jár azzal, hogy a szakszervezetek megalakították a sztrájkbizottságot. Ez a kialakult helyzet sarkall arra, hogy felhívjam elsősorban a kormány figyelmét arra, hogy egy olyan vállalat, amely egyébként stratégiai partnerséggel rendelkezik a kormánnyal, számos együttműködés alakult ki, pályázatok támogatására került sor, itt nagyon nagy felelősséget várok el a kormánytól, hogy ilyen körülmények között ennek a vállalatnak az érdekében, a 3 ezer dolgozó érdekében minél több mindent tegyen meg. Ha ebből csak egyet is említek, például Nagykanizsán, ahol Horváth Jácint képviselőtársammal is konzultáltam erről, Nagykanizsa ad otthont Európa legnagyobb lámpagyárának, ahol ez a termelés jelenleg is zajlik. De ugyanúgy érintett az országban még további négy telephely, amelyek biztosítják ezt a foglalkoztatást. A vállalat részéről egyértelmű tájékoztatást kaptak a dolgozók, amelyben a kollektív szerződés módosítását azzal indokolták, hogy döntésünk okát többször is megosztottuk veletek mondja a vállalatvezetés -; a Covid-járvány és a vele érkező gazdasági világválság, az energia- és a nyersanyagárak többszörös mértékű drágulása, globális logisztikai gondok, számunkra fontos beruházások, projektek elcsúszása, felfüggesztése miatt a költségeink alapos racionalizálására, csökkentésére van szükség, és ennek érdekében több intézkedést tesznek a kollektív szerződés három pontjának felmondásával. [[13.40]] Mint ahogy említettem, a szakszervezetek ezt nem fogadják el, és a szakszervezetek vezetői is kiadták azt a közleményüket, hogy ugyan az átadott javaslat alapján a szakszervezet delegációja elfogadhatatlannak tartja, hogy a nem védett korú dolgozók végkielégítésével kapcsolatosan nem hajlandó egy köztes megállapodásra, és a 20-30-40 éve itt dolgozó, de még nem 5 évvel a nyugdíj előtt álló munkatársaik is munkaerejük nagy részét egyébként átadták a Tungsramnak, és joggal várják el az emelt végkielégítést. Éppen ezért azt gondolom, hogy nagyon fontos az a tanulság, hogy ha a kollektív szerződés megszűnik, és ilyen gyorsan ez elintézhető, akkor könnyen kerülhetnek az Orbán-kormány által lebutított munka törvénykönyvének kiszolgáltatottságába; másik oldalról ez a kormány nem tesz semmit azért, hogy megvédje azokat a munkahelyeket, amelyek igenis [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] több ezer dolgozónak és családnak biztosítanak megélhetést. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Bana Tibor tapsol.]]
Köszönjük. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ágh Péter képviselő úr, a Fidesz képviselője; „Észak-Vas megye falvai 2018-2022” címmel mondja el felszólalását. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A tegnapi napon beszámolhattam itt a Ház falai között Észak-Vas megye városainak elmúlt négy évéről. A mai napon térségünk egészét érintő áttekintést szeretnék adni, kiemelve a falvak erősödését is. A polgári kormányzás egyik nagy hozadéka volt, hogy 2016-ban például elkészült az M86-os út. Az autóút, amellett, hogy számos települést tehermentesített az elviselhetetlen forgalomtól, bekötötte a hazai és az európai gyorsforgalmi úthálózatba régiónkat. A közlekedésfejlesztés azóta is folytatódott: zajlik a Szombathely-Kőszeg közötti vasútfelújítás és a közútfejlesztés előkészítése. Emellett térségünkben a Volán számos új, magas minőségű buszt helyezett forgalomba az utazóközönség kiszolgálására. Az elmúlt négy évben Észak-Vas megyében nagyberuházások révén megújult a nicki duzzasztó, árvízvédelmi rendszerek épültek ki a Rábán, és létrejött az M86-0s vámoscsaládi pihenőhelye. Észak-Vas megyét érintette, hogy a kormány döntése révén létrejött a Bük-Sárvár turisztikai térség. Ez a csodálatos táj a járvány elmúltával várni fogja az ideérkezőket Kőszegtől Celldömölkig, a régi és új vendégeket egyaránt. A Kisfaludy-program szállásfelújításai is ezt segítették elő számos településen. Egyházi örökségünk megmentése közös ügyünk, hiszen egy-egy templom az adott falu vagy város jelképe, így a magyar templomfelújítási program 28 helyszínen járulhat hozzá térségünkben a településkép szebbé tételéhez. Idősekkel foglalkozó épületek újulhattak meg Gencsapátiban, Merseváton és Pápocon. Kormányzati támogatásból számos helyen kezdhettük el a zártkertek fejlesztését. Még sok helyen megoldandó feladatot jelent a csatornahálózat, azonban ezen a területen is előre léphettünk, hiszen az elmúlt időszakban Acsádon, Bozzaiban, Meszlenben, Vasszilvágyon és Váton, valamint Hegyfalun, Pósfán, Szelestén, Ölbőn, Zsédenyben valósulhatott meg a szennyvízrendszer kiépítése. Észak-Vas megyébe összesen több mint 5 milliárd érkezett a családi adó-visszatérítés révén 11 430 itt élő polgárnak. Minden településünkön élnek érintettek a legkisebb Iklanberénytől a városokig. A magyar gazdasági növekedés mára az egyik leggyorsabb Európában, ami lehetővé teszi, hogy a kormány visszafizesse a befizetett szja-t. Ellentétben a baloldallal, mi a családok támogatásában hiszünk. Nem akarunk újabb terheket tenni a vállukra, ahogy azt ők a 2009-es gazdasági világválságkor tették. Tisztlelt Ház! Térségünkben a „Magyar falu” program 2018-as kezdése óta közel félezer pályázat kapott támogatást 5,3 milliárd forint értékben. Ebből jutott forrás többek között önkormányzati és egyházi épületekre, orvosi rendelőkre, orvosi műszerekre, óvodákra, iskolákra, járdákra, utakra, temetőkre. A faluprogram ezek mellett közterületet rendben tartó eszközökre, falubuszokra, játszóterekre, sportparkokra, kisboltokra, civil szervezetekre is komoly forrást biztosított. Olyan fejlesztések megvalósulásához járult hozzá a „Magyar falu” program, amire a legtöbb esetben az önkormányzatoknak nem lett volna saját ereje. Fontos kiemelni, hogy az 5,3 milliárdon túl még több milliárd forint állt rendelkezésre, hiszen szintén a faluprogramnak köszönhetően a Közút az alsórendű utak felújítását is elkezdhette. A „Magyar falu” program és a falusi CSOK révén egyre inkább az tapasztalható szerte Észak-Vas megyében, hogy falvainknak van jövője. Emiatt több kistelepülésen már bölcsőde fejlesztésébe is bele kellett vágnunk. Sok még a feladat, de az elmúlt években sok területen léphettek egyet előre a településeink. A 2002-2010 közötti időszakban Észak-Vas megye számos települése hitelcsapdába került, fejleszteni alig volt lehetősége. Most ennek pont az ellenkezője az igaz: az ország vezetése először kiváltotta a hiteleiket. Azóta Észak-Vas megye érdekében partnerséggel, összefogással, közös munkával lépésről lépésre újabb álmokat tudunk megvalósítani a kormány támogatásával. A még előttünk álló teendők megoldásában, ahogy eddig, ezután is számíthatnak rám. A jövőben is elszántan, lendülettel kell küzdeni a legkisebbtől a legnagyobb településig. Közös célunk, hogy folytassuk a megkezdett munkát. Észak-Vas megyének előre kell mennie, nem hátra. Köszönöm a figyelmet.
Köszönjük. Tisztelt Képviselőtársaim! A napirend utáni felszólalás végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy a tavaszi ülésszak következő ülésére várhatóan a 2022. március 27-ei héten kerül sor. Megköszönöm munkájukat. Az ülést bezárom.