Ensimmäiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 7. asia. Käsittelyn pohjana on perustuslakivaliokunnan mietintö PeVM 24/2020 vp. Nyt päätetään lakiehdotuksen sisällöstä.
Arvoisa rouva puhemies! Tässä esityksessähän ehdotetaan muutettavaksi puoluelakia niin, että voitaisiin kerätä tarvittavat kansalaisten allekirjoitukset myös verkkopalvelua käyttämällä. Kuitenkin perinteinen kannatusilmoituksen paperinenkin kerääminen säilyisi, mutta tämä helpottaisi merkittävästi uusien puolueiden pääsyä puoluerekisteriin. Meillähän on esimerkkejä henkilöistä, jotka ovat perustaneet lukuisia puolueita, ja on ollut tietysti hyvin työläs urakka aina henkilökohtaisesti kerätä näitä tuolla toreilla ja turuilla. Tämä järjestelmähän on ollut meillä valmiina jo parisen vuotta, vuodesta 2018 alkaen, ja perustuslakivaliokunta on puoltanut esitystä, pitänyt sitä perusteltuna ja todennut, että tämä on omiaan parantamaan poliittisia osallistumismahdollisuuksia ja helpottamaan valtiollisiin asioihin vaikuttamaan pyrkivien yhdistysten toimintaa. Itse kiinnitin tässä esityksessä erityisesti huomiota siihen asiaan, joka usein jää vähän pienemmälle huomiolle ja johon itse olen tyytyväisyydellä tämän korona-ajan ympärillä kiinnittänyt huomiota myös Teams-kokousten ja ‑tapaamistenkin kautta. Tässä on vähän samaa sukua siihen hyvään, myönteiseen asiaan — jos tässä koronakriisissä jotain myönteistä on — että tällä tavalla voidaan saavutettavuutta parantaa, myös esteettömyyttä helpottaa ja toisaalta oikeus osallistua ja mahdollisuus osallistua taata helpommin kuin vanhassa järjestelmässä. Ei muuten kaikilla ihmisillä ole ollut mahdollisuutta lähteä kodistaan kertomaan, että minä haluan antaa tukeni tälle uudelle kansalaisaloitteelle tai uudelle poliittiselle puolueelle, jota ollaan perustamassa, tai osallistua vaikkapa edustaja Kurvisen järjestämään tupailtaan sen takia, että sinne on ollut matka vaikean tien päässä. Nyt kun nämä on järjestetty monesti myös Teams-yhteyksien kautta eli on otettu näitä etävaikuttamisen mahdollisuuksia käyttöön, niin moni ihminen on pystynyt osallistumaan ja päässyt kuuntelemaan sitä tilaisuutta tai yhdistystä, jota itse on kannattamassa. Pidän, arvoisa puhemies, myönteisenä myös sitä, että keskustelua on herätetty ja käyty, kun kansalaisaloitteissahan tämä etäallekirjoittaminen on ollut mahdollista jo pidempään, nyt siitä, että nämä kansalaisaloitteet eivät myöskään vaalikausittain vanhenisi, ja toivon, että tämä uudistus voisi tällä vaalikaudella myös edetä.
Rouva puhemies! Käsittelyssä on perustuslakivaliokunnan yksimielinen mietintö, joka koskee puoluelain muuttamista, ja tässähän on kysymys siitä, että jatkossa yhdistyksen voi rekisteröidä puolueeksi myös sähköisesti ja pystyy sitten näitä kannatusilmoituksia keräämään siihen myös sähköisesti. Tämä on varmasti ihan paikallaan oleva muutos, joka tukee meillä demokratiaa ja aktiivista kansalaisuutta ja vie eteenpäin myös digitalisaatiota meidän julkisessa hallinnossamme. Puhemies! Olen aivan samaa mieltä kuin edellinen puhuja, edustaja Heinonen, siitä, että tämä etäily, etäkokoustaminen on ihan, voi sanoa, todellinen digiloikka. Tämä ei ole vain semmoinen hallinnon paperien kuivakka digiloikka ja tekninen digiloikka, mistä vähän huumorillakin puhutaan, vaan ihan aito digiloikka, mikä on tapahtunut politiikassa, järjestömaailmassa, kansalaisyhteiskunnassa. Se on kyllä luonut valtavia mahdollisuuksia ja tulee aivan taatusti jäädäkseen myös koronan jälkeen. Puhemies! Kun käsittelyssä on puoluelain muuttaminen, niin kuitenkin toivoisin, että myöskin tämä tällainen perinteinen vaikuttaminen puolueiden kautta ja edustuksellinen demokratia saisivat vähän kunnianpalautusta. On tietysti hienoa mielestäni, että meillä on kansalaisaloitteita, on hienoa, että meillä on erilaisia yhden asian liikkeitä, mutta pidän myös vähän ongelmallisena sitä, että nyt enää ei mennä, jos halutaan vaikkapa puuttua valkoposkihanhiin tai halutaan puuttua aborttiin, mihinkään puolueeseen jäseneksi ja toimita siellä vaan kerätään nimiä johonkin kansalaisaloitteeseen tai pidetään yhden asian liikkeen tilaisuuksia. Se ei välttämättä myöskään pitkällä tähtäimellä ole aivan hyvä asia. Meidän pitäisi miettiä, millä tavalla vaikuttaminen puolueiden kautta, vaikuttaminen äänestämällä, vaikuttaminen kunnallispolitiikassa, vaikuttaminen parlamentarismissa saataisiin entistä vahvemmaksi. Väitän kuitenkin, puhemies, että edustuksellinen demokratia on meidän vakaan yhteiskuntamme perusta, ja täytyy miettiä, mitä lakimuutoksia parempi vaikuttaminen puolueiden kautta tarkoittaisi, ja myös puolueita pitää pystyä resursoimaan. Myös tässä kohtaa, puhemies, yhdyn siihen arvioon, mitä moni media on esittänyt, että jokainen ihminen, joka lähtee laillisen puolueen kunnallisvaaliehdokkaaksi missä tahansa Suomen kunnassa mihin tahansa puolueeseen, on demokratian ritari, ja meidän tulee kumartaa jokaiselle tavalliselle suomalaiselle, joka laittaa itsensä likoon ehdokkaana edustuksellisen demokratian eteen.
Arvoisa rouva puhemies! Poliittisen osallistumisen kynnystä on tärkeää madaltaa eri toimin, ja tämä esitys on osaltaan yksi sellainen. Ja kuten perustuslakivaliokunta on hyvin todennut ja edustaja Heinonen jo toi puheessaan ilmi, mahdollisuus esimerkiksi juuri kannatusilmoitusten sähköiseen keräämiseen on yhdenvertaisuuden kannalta myönteinen ja tärkeä asia ja voi siis osaltaan torjua esimerkiksi terveydentilaan tai asuinpaikkaan liittyviä osallistumiseroja. Kaiken kaikkiaan tämä on kannatettava esitys.
Arvoisa puhemies! On hienoa nähdä, että joistakin asioista eduskunta on myös yksimielinen välillä. Vaikuttaa siltä, että politiikka on enemmän kiistelyä kuin yhteistyötä, vaikka kaikki me, jotka olemme täällä jonkun aikaa nyt olleet ja etenkin kuntapolitiikassa, ymmärrämme sen, että nimenomaan yhteistyö on se tapa, jolla asioita eteenpäin viedään. On tärkeää, että poliittisen osallistumisen kynnystä lasketaan ja mahdollistetaan se yhä useammalle. Tässä esityksessä on tietenkin kaikki kannatettavaa, kuten sitä perustuslakivaliokuntakin yksimielisesti on edistänyt, ja varmaan eduskuntakin sen sitä myötä yksimielisesti hyväksyy. Ehkä meidän kaikkien on näinä aikoina hyvä huomata, että kun käymme näitä poliittisia keskusteluja täälläkin tai muilla areenoilla, niin edistäisimme myös sitä ajatusta, että politiikkaan voi ja kannattaa osallistua, ja laskisimme sitä kynnystä myös omilla toimillamme ja teoillamme siten, ettei politiikka näyttäytyisi vain riitelyn areenana vaan yhteistyön areenana, jossa niitä itselle tärkeitä asioita voi edistää.
Arvoisa rouva puhemies! Edustaja Multala puhui erittäin hyvin juuri tästä yhteistyöareenasta. Moni nuori tänä päivänä kokee, että puolueet eivät ole heitä varten ja puolueet eivät ole enää tätä päivää, ja osaltaan me kannamme vastuumme siitä, että tässä salissa tehtävä työ näyttää siltä, että puolueita tarvitaan ja puolueiden kautta pystyy vaikuttamaan ja kannattaa vaikuttaa. Siksi tällaiset toimet, joita tässä lakiesityksessäkin on, ovat perusteltuja, mutta toivoisin, että jatkossa vielä syvällisemmin pohditaan niin oikeusministeriössä kuin laajemminkin tätä kansalaisaktiivisuutta ja vaikuttamista suhteessa erilaisiin yhden asian liikkeisiin, puolueisiin ja niiden kautta tehtävään yhteistyöhön.
Arvoisa puhemies! Puoluelain muuttamiselle on todellisia tarpeita, ja yksi asia on esimerkiksi tämä sähköisten kannattajakorttien keruun mahdollistaminen. Muutama vuosi sitten itsekin niitä varsinaisia paperisia kannattajakortteja presidentinvaaleissa keränneenä — olihan se hienoja kohtaamisia täynnä, mutta kyllä se oli myöskin erittäin suuri työ, ja jos mietitään, niin tässä ajassa ja varsinkaan tänä vuonna, jota me nyt elämme, se ei olisi ollut mitenkään mahdollista. On tärkeää mahdollistaa nimenomaan demokratian toteutuminen, ja se on sellainen arvo, että jotta sitä voidaan vaalia, niin täytyy myöskin ymmärtää sen merkitys, ja loppujen lopuksi politiikassa on kuitenkin kyse yhteisten asioiden edistämisestä ja yhteisistä asioista. Kun tiedetään, että tässä ajassa yhden asian liikkeet lisääntyvät, tavallaan yhden asian kärki voimistuu ja tämmöinen henkilöihin liittyvä politiikka, niin enemmänkin tarvitaan sitten sillanrakentamista kuin muurinsuunnittelua. Jaan tässä salissa nyt sitten yhteisesti, että meillä oli tänä aamuna sisäisen turvallisuuden selonteon parlamentaarinen työryhmä suuren valiokunnan huoneessa, ja sisäisen turvallisuuden selonteko ja siihen liittyvät asiat ovat ainakin viimeisen kymmenen vuoden aikana olleet hyvin senkaltaisia, että niitä on tehty parlamentaarisesti yhteistuumin, yhteisillä, yksimielisillä mietinnöillä ja niin edelleen, ja kun olimme siellä kokoussalissa, suuren valiokunnan kokoussalissa, niin sanoin, että tämä kokoussali on hyvä, koska täällä ei ole yhtään kulmaa, johon voisi kukin kollega mennä, koska suuren valiokunnan kokoussali on pyöreä. Kaikki olemme siinä saman pöydän ääressä ja tietyllä tavalla yhteisten asioitten äärellä ihan sanan varsinaisessa merkityksessä. Tämä aika on myös senkaltainen, että jotta puolueilla on tulevaisuus ja jotta ihmiset haluavat olla mukana rakentamassa tulevaisuutta, meidän on tärkeätä ymmärtää se, että kukaan ei voi jäädä sinne omaan kulmaan, vaan meidän täytyy tulla vähän keskemmälle katsomaan yhteisesti niitä asioita, mitä me haluamme määrittää. Tämäntyyppiset esitykset, jollainen meillä nyt on yksimielisesti esillä, myöskin mahdollistavat sen, että ajetaan ja eletään tässä ajassa myöskin puolueitten kanssa. — Kiitos.
Ensimmäiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 8. asia. Käsittelyn pohjana on talousvaliokunnan mietintö TaVM 25/2020 vp. Nyt päätetään lakiehdotusten sisällöstä.
Arvoisa puhemies! Sanon lyhyesti muutaman sanan tästä talousvaliokunnan laatimasta mietinnöstä. Tämä on EU:sta tulevaa säätelyä, jolla koetetaan luoda puitteita energiaa säästävälle käyttäytymiselle. Tämä säätely tapahtuu sitä kautta, että velvoitetaan tuomaan esimerkiksi asunto-osakeyhtiöihin sellaisia mittareita, jotka kohdistuvat kotitalouksien omaan kulutukseen, ja toivotaan, että näin saataisiin kannustin sille, että kukin omassa taloudessaan käyttäytyisi säästävämmin. Tässä on siis energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2012/27/EU muuttamisesta annettu direktiivi. Tämä koskee periaatteessa sähköä, kaasua, kaukolämpöä ja monia muita asioita. Aika suuressa osassa tässä ovat vesimittarit. Monessa asunto-osakeyhtiössähän on se tilanne, että vedenkulutuksesta laskutetaan pelkästään henkilöluvun, nuppiluvun, mukaan, jolloin syntyy kannustin käyttää paljon vettä. Nyt voi kysyä, miksi tässä tarvitaan säätelyä. Eikö kansalaisilla itsellään ole jo asunto-osakeyhtiöissä kannusteet vaatia, että asennetaan huoneistokohtaisia vesimittareita? No, juuri tällaisessa asiassa kuitenkin tarvitaan pientä tuuppausta. Tähän eivät kotitaloudet välttämättä sitten asunto-osakeyhtiöiden kokouksissaan lähde. On kustannuksia myös sille, että näitä mittareita asennetaan ja tilannetta muutetaan. Eli tämä on ikään kuin tuuppaamista energiaa säästävään suuntaan. Tässä joudutaan muuttamaan useita asumiseen ja energiankäytön sääntelyyn liittyviä lakeja. Tässä on ollut myös jonkin verran kansallista liikkumavaraa, ja sitä on ihan järkevästi hallituksen esityksessä käytetty niin, että saadaan tätä pyrkimystä eteenpäin mutta ei aiheuteta liian nopeasti kohtuuttomia kustannuksia kenellekään. Soluasunnot saattavat tässä olla pieni ongelma. Siellä tämä pyrkimys ei toteudu täydellisesti. Tässä säädellään vastuuta mittareiden toimivuudesta. Tässä monille meistä päättäjistä on myöskin kohdistunut kysymyksiä siitä, edellyttääkö tämä nyt heti kalliita investointeja kaikissa vanhoissa asunto-osakeyhtiöissä. Vastaus on ”ei”. Pääsääntö on, että näihin uusiin järjestelmiin siirrytään erilaisten remonttien ja peruskorjausten yhteydessä. Tässä ei siis ole rämähtämässä mitään valtavaa lisälaskua pakollisesti kaikille suomalaisille, [[Puhemies koputtaa]] mutta pyritään kuitenkin energiankulutuksen rajoittamiseen. [[Puhemies koputtaa]] Valiokunta oli tästä yksimielinen.
Arvoisa puhemies! Tämä asia on jälleen yksi niistä, joissa on tehty hyvää yhteistyötä niin talousvaliokunnassa kuin ympäristövaliokunnassakin. Tällä sääntelyllähän pyritään vaikuttamaan siihen, että ihmisillä on ikään kuin parempi tieto omasta toiminnastaan, ja sen tiedon valossa voidaan sitten vaikuttaa myös omaan käyttäytymiseen. Hyvä esimerkki tästä oli nimenomaan vedenkulutus, ja silloin jos ikään kuin laskutuskin toimisi kulutusperiaatteella, niin se on omiaan vaikuttamaan siihen, että halutaan olla säästäväisiä ja käyttää vähemmän. Sellainen sääntely, joka ohjaa fiksusti, on hyvää sääntelyä, ja kuten tässä edustaja Vartiainen kertoi — ja yksimielinen mietintö kertoo siitä — tätä sääntelyä on tässä talossa pidetty hyvänä. Toki se EU-lainsäädäntönä meitä myös velvoittaa, mutta se on fiksulla tavalla myös tänne Suomen lainsäädäntöön sisällytetty. Kiitos talousvaliokunnalle hyvästä työstä.
Arvoisa rouva puhemies! Sain viime kaudella toimia valtiovarainvaliokunnan asunto‑ ja ympäristöjaoston puheenjohtajana, ja silloin tätä kiinteistökohtaista vesimittausta asunto-osakeyhtiöissä käsiteltiin monia kertoja. Muistan, että arvioissa siitä, miten iso vaikutus huoneistokohtaiseen laskutukseen siirtymisellä on vedenkulutukseen, oli toki aika isoja eroja, mutta ne vaihtelivat 10 prosentista jopa kolmannekseen, että vettä käytetään niin paljon vähempi silloin, kun joutuu konkreettisesti maksamaan sen oman vedenkäyttönsä. Nyt kuitenkin on käynyt ilmi, että kun lainsäädäntö on pakottanut tekemään näitä investointeja eli on laitettu huoneistokohtaisia mittareita, niin meillä on jo esimerkkejä, että tietyt asunto-osakeyhtiöt ovat kuitenkin palanneet takaisin henkilömäärään perustuvaan laskutukseen. Tätä on perusteltu ainakin julkisuudessa sillä, että huoneistokohtainen mittaus on niin paljon kustannuksia aiheuttava, että on ollut järkevämpää tehdä laskutus vain henkilölukuun perustuen. No, nythän toki jo on olemassa etäluettavia vesimittareita, ja se toivottavasti tätä ongelmaa pienentää ja päästään tähän suuntaan. Mutta on meillä sitten toinen, missä edelliset hallitukset ja nykyinenkin näyttävät menevän vähän toiseen suuntaan, ja se on jätehuolto. Jätehuollossahan meillä ei enää haluta ylläpitää niin sanottua kiinteistökohtaista jätehuoltoa, vaan siirrytään kunnalliseen jätehuoltoon, eli ollaan kunnallistamassa jätteitä ja niiden kuljetusta. Silloin siinä kyllä poistuu vähän nurinkurisesti tämä sama logiikka, mikä näissä vesimittareissa tulee, eli ihminen ei enää maksakaan konkreettisesti siitä jätemäärästä, mitä hän aiheuttaa omassa kodissaan, vaan yhteisvastuullisesti jaetaan tuo jätteen kuljetus ja sen kierrättäminen ja käsittely, ja siihen ei enää pystykään vaikuttamaan ainakaan yhtä konkreettisesti kuin silloin, kun on kyseessä kiinteistökohtainen jätehuolto. Toivoisin, että tässä jätehuoltokysymyksessä voitaisiin käyttää tätä samaa kannustinlogiikkaa, että maksettaisiin siitä, mitä itse kulutetaan tai mitä itse tuotetaan. Se olisi järkevää ja ympäristönkin kannalta erinomaisen hyvää toimintaa.
Edustaja Heinosella on useinkin hyviä, kannatettavia ja fiksuja ajatuksia, niin kuin tänäänkin kuulimme. Mutta tämä esitys ei koske suoranaisesti jätteitä eikä jätehuoltoa vaan enemmän energiatehokkuutta. Tähän liittyy kolme asiaa, joita haluaisin tuoda esiin. Ensinnäkin se, että se on EU-tason säätelyä, on hyvä asia, koska silloin se koskettaa 27:ää jäsenmaata, jolloin tähän saadaan myöskin tiettyä reiluutta ja skaalautuvuutta, mikä on tässä toivottavaa. Tässä kohtaa on maita, jotka osaavat jo hyvin laskuttaa, esimerkiksi käyttää etämittareita vesikysymyksissä. Nyt samanlaista kehitystä toivotaan sitten sellaisiin maihin, joissa tällaista tekniikkaa ei ole. Kun kokonaisvaltaisesti tässä puhutaan volyymiltaan sadoista miljoonista ihmisistä, niin tällä toivottavasti on — niin kuin onkin — positiivista vaikutusta. Tämänkin vuoksi on yksimielinen valiokunta tähän liittyen. Siten toinen pointti, minkä minä haluaisin nostaa esiin, on reiluusajattelu. Tähän liittyen tässähän käy nyt niin, että niitä perheitä, joissa nyt sattuu olemaan paljon lapsia, tämä toki kouluttaa ja opettaa, miten vettä säästetään, mutta niitä, jotka ovat aikaisemmin saaneet kuluttaa enemmän, ei ole samalla tavalla nyt tässä kohdeltu. Eli kun heidän lapsensa ja perheensä ovat siirtyneet toisiin, omiin, itsenäisiin koteihinsa, niin sitten siinä asuntoyhtiössä, missä sattuu olemaan paljon lapsia, tämä kohtelee heitä riippuen siitä, miten vettä käytetään, mahdollisesti epäreilulla tavalla. Tätä asuntoyhtiöissä ja taloyhtiöissä toivottavasti ajatellaan laajemmin, ja tässä onkin jonkin verran sitä kansallista säätövaraa, mistä valiokunnan puheenjohtaja Vartiainen juuri mainitsi. Sitten ehkä kolmantena tässä EU-säätely tuottaa useampia muutoksia, joita taloyhtiöiltä vaaditaan EU-puitteissa energiaan ja ilmastoon liittyvissä kysymyksissä, mikä on ihan positiivista tämän skaalautuvuuden kannalta. Mutta jos ajatellaan, että remonteissa tarvitaan nytten tässä vaiheessa sähköautoihin uusia pistokkeita asennettavan, sitten tehokkuuteen liittyviä muita remontin yhteydessä tehtäviä muutoksia — pakollisia sellaisia — ja sitten vielä ovat nämä mittarit remontin yhteydessä, niin tässähän sitten tulee yhtäkkiä suuremman remontin aikana valtavasti lisää kuluja. Kun tässä kohtaa nähdään, miten asuntojen arvot esimerkiksi joillain kaukaisilla alueilla Suomessa laskevat samanaikaisesti, kun niitä pitäisi kalliilla remontoida, tämä saattaa alueellisesti kohdella erilaisia suomalaisia epäoikeudenmukaisesti. Ja tätä kokonaisarviointia nyt tarvittaisiin, kun näitä EU-lakeja tulee.
Ensimmäiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 9. asia. Käsittelyn pohjana on talousvaliokunnan mietintö TaVM 26/2020 vp. Nyt päätetään lakiehdotusten sisällöstä.
Arvoisa puhemies! Mainitsen samaten lyhyesti tästä talousvaliokunnan mietinnöstä. Tästä hallituksen esityksestä voi ehkä todella sanoa, että tämä on pienehkö asia. Tässä on siis kysymys jakeluvelvoitteesta. Liikennepolttoaineiden jakelijoiden kulutukseen toimittamasta polttoaineesta tietyn prosenttiosuuden tulee olla biopolttoaineita vuosittain. No, tähän on luotu myös tiettyä joustovaraa niin, että tätä kiintiötä voi normaalioloissa hieman siirtää vuodesta toiseen, mikä on järkevää. Ja nyt kun ollaan näinkin poikkeuksellisessa tilanteessa, jossa taloudellinen toimeliaisuus on ihan eri tasolla kuin normaalisti, niin tätä seuraavaan vuoteen siirrettävää kiintiötä hieman kasvatetaan. Se on tämän olennainen sisältö yhden toimivaltuussiirron ohella. Tämä siis koskee oikeastaan vain tätä ja seuraavaa vuotta. Tästä ei valiokunnassa oikeastaan syntynyt sen kummempaa pohdiskelevaa keskustelua, kukaan ei nähnyt tässä sen suurempia ongelmia, ja valiokunta oli yksimielinen. — Kiitos.
Arvoisa rouva puhemies! Valiokunnan puheenjohtaja, edustaja Vartiainen esitteli tämän varsin pienen muutoksen, joka talousvaliokunnan käsittelyssä on ollut ja joka koskee siis jakeluvelvoitetta. Jakeluvelvoitehan on verotuksen ohella yksi keskeisimmistä liikenteen päästöjä vähentävistä keinoista, ja biopolttoaineiden määrä Suomessa on merkittävästi kasvanut. Tänään tyytyväisyydellä laitoin merkille, että kokoomus esitteli oman liikenteen verouudistuksensa, joka myös koskettaa tätä asiaa osaltaan. Liikenteen päästöjä voidaan saada siis alas uhraamatta liikkumisen vapautta pitkien etäisyyksien maassa. Tässä tilaisuudessa olin tyytyväinen siitä, että kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtaja, edustaja Kai Mykkänen totesi, että Suomen on mahdollista siirtyä bensan tuojasta puhtaan bensan ja dieselin tuottajaksi, ja siinä on kyse juuri näistä innovaatioista, joihin näillä toimenpiteillä nytkin ollaan tähtäämässä. Hän totesi muun muassa, että hiilidioksidin nappaamisesta tehtaan piipusta ja yhdistämisestä vetyyn on nyt vireillä tehdashankkeita, jotka odottavat sitä, kelpaako jakeluvelvoitteeseen puhdas suomalainen bensa tai diesel — tämä yhtenä hyvänä esimerkkinä siitä. Ja olin tyytyväinen — kun tässä nyt puhutaan puhtaammasta liikenteestä — myös kokoomuksen kansanedustajan Markku Eestilän toteamukseen, että kokoomus tavoittelee neljän vuoden sisällä autoverosta luopumista. Edustaja Eestilä totesi, että autoverotuksen poisto on tärkein toimi, joka meidän mielestämme ratkaisee valtaosan ongelmia sekä liikenneturvallisuuden että päästöjen suhteen — järkevää, vastuullista, liikennepäästöjä pienentävää liikennepolitiikkaa.
Arvoisa puhemies! Kuten edustaja Vartiainen totesi, tässä kyseisessä laissa ei ole kyse järin suuresta asiasta, mutta kuten edustaja Heinonen kertoi, jakeluvelvoite sinällään on erittäin tärkeä keino säännellä sitä, että joka puolella Suomea saa bensaa, ja tulevaisuudessa toivottavasti se on entistä puhtaampaa. Kokoomuksen eduskuntaryhmä teki tänään avauksen siitä, kuinka liikenteen päästöjä vähennetään kohtuullisen nopeasti, ja yhtenä merkittävänä keinona olisi synteettisten polttoaineiden ja biokaasun jakeluvelvoite, joka mahdollistaisi sen, että syrjäseudullakin olisi mahdollista edelleen tankata se autonsa siellä bensa-asemalla mutta se bensa voisi olla puhdasta suomalaista bensaa. Näinhän nyt jo toimitaan esimerkiksi biodieselin osalta, eli Nesteen tuottama diesel laskee päästöjä jopa 80 prosenttia perinteiseen dieseliin verrattuna, ja tätä moni toki mielellään käyttää silloin, kun se ei hinnaltaankaan ole merkittävästi kalliimpaa. Tällaiset keinot, joilla voidaan edistää paitsi sitä liikkumista ympäri Suomea — sitä me jatkossakin tarvitsemme — samanaikaisesti myös liikenteen päästöjen vähentämistä, ovat juuri niitä, joita kannattaa edistää, ja toivottavasti näille esityksille löytyy kannatusta laajasti eduskunnasta.
Arvoisa puhemies! Valiokunta oli tästä esityksestä yksimielinen. Tämä on hyvä esitys, jota kannatamme eteenpäin. — Kiitoksia.
Osittain ainoaan, osittain toiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 14. asia. Ensin päätetään hallintovaliokunnan mietinnön HaVM 16/2020 vp pohjalta ainoassa käsittelyssä yleissopimuksen muuttamisesta tehdystä pöytäkirjasta ja hallituksen esityksessä tarkoitetusta selityksestä ja sitten toisessa käsittelyssä lakiehdotuksesta.