Уважаеми колеги, моля за регистрация. Колегите онлайн: Ива Митева?
Тук.
Любомир Каримански? Павел Христов?
Тук.
Благодаря. 171 народни представители са се регистрирали в залата и 2 онлайн – 173 общо. Има кворум, откривам заседанието. [[Звъни.]] Уважаеми колеги, преди да започнем по дневния ред за деня, правя процедурно предложение: на първо място да продължим и да довършим точката от вчера, която започнахме, но не приключихме, а именно: „Годишна програма за участието на Република България в процеса на вземане на решения на Европейския съюз през 2022 г.“ Вчера ни бяха представени Докладът и Проектът на решение от господин Стойнев. Започнахме дискусията, имаше изказвания от Стоян Таслаков и от Станислав Анастасов. Предлагам да довършим тази точка и след това да преминем към дневния ред за четвъртък. Това е моето предложение, моля да го гласуваме. Ива Митева?
За.
Павел Христов?
Въздържал се.
Гласували 140 народни представители в залата и 2 онлайн – 142: за 107 и 1 онлайн – 108, против 30, въздържали се 3 и 1 онлайн – 4 общо. Предложението е прието. Продължаваме с дискусията по Годишната програма за участието на Република България в процеса на вземане на решения на Европейския съюз през 2022 г. След вчерашните изказвания на Стоян Таслаков и Станислав Анастасов има ли други желаещи за изказване? Няма. Прекратявам дискусията. Подлагам на гласуване Проекта на решение за приемане на Годишна работна програма на Народното събрание по въпросите на Европейския съюз за 2022 г., както е приложен към Доклада на Комисията по въпросите на Европейския съюз и както беше представен вчера от председателя на Комисията Драгомир Стойнев. Ива Митева?
За.
Любомир Каримански?
За.
Благодаря Павел Христов?
За.
Благодаря. Гласували 152 народни представители и 3 онлайн – 155 общо: за 134 и 3 онлайн – 137, против 13, въздържали се 5. Предложението е прието и точката по дневния ред е изчерпана. Преминаваме към точка седма от Програмата на Народното събрание за работната седмица 23 – 25 март, а именно: ВТОРО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА БЪЛГАРСКОТО ГРАЖДАНСТВО. Постъпил е Доклад от Комисията по конституционни и правни въпроси. Заповядайте, господин Матеев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! „Доклад на Комисията по конституционни и правни въпроси относно Законопроект за изменение на Закона за българското гражданство, № 47-202-01-2, внесен от Министерския съвет на 18 януари 2022 г., приет на първо гласуване на 17 февруари 2022 г. „Закон за изменение на Закона за българското гражданство“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Закона. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 1. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 2. Предложение на народните представители Ива Митева, Андрей Михайлов и Милен Матеев. Комисията подкрепя предложението за създаване на нов § 3. Комисията предлага да се създаде нов § 3: „§ 3. В чл. 22, ал. 1 се правят следните изменения: 1. В т. 3 накрая думите „и/или“ се заличават. 2. Точка 4 се отменя.“
Благодаря Ви, господин Матеев. Откривам дискусия по заглавието на Законопроекта, § 1 по вносител, § 2, който също е по вносител, и § 3 – по комисия. Желаещи за изказване? Няма. Гласуваме анблок заглавието на Законопроекта по вносител, § 1 по вносител, подкрепен от Комисията, § 2 по вносител, подкрепен от Комисията, и § 3 в редакция на Комисията по конституционни и правни въпроси. Ива Митева?
За.
Любомир Каримански?
За.
Павел Христов? Благодаря. Гласували 178 народни представители и 2 онлайн – 180: за 177 и 2 онлайн – 179, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието. Заповядайте, господин Матеев.
Благодаря, господин Председател. Предложение на народните представители Ива Митева, Андрей Михайлов и Милен Матеев. Комисията подкрепя предложението. Предложение на народните представители Мустафа Карадайъ и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създаде нов § 4: „§ 4. В чл. 32а ал. 2 се отменя.“ Предложение на народните представители Мустафа Карадайъ и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя, като предлага следната редакция на § 3, който става § 5: „§ 5. В чл. 33, ал. 4 думите „чл. 12а, 14а и 16“ се заменят с „чл. 16“.“
Всъщност виждам, че остава само един още от основния текст на Закона – да прочетем и него.
Предложение на народните представители Мустафа Карадайъ и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 4, който става § 6.
Благодаря Ви, господин Матеев. Откривам дискусия по § 4, § 5 и § 6. Желаещи за изказване? Няма. Прекратявам дискусията и преминаваме към гласуване. Подлагам на гласуване § 4 – нов, предложен от Комисията; § 5 в редакция на Комисията и § 6 по текст на вносител, подкрепен от Комисията по конституционни и правни въпроси. Ива Митева?
За.
Любомир Каримански?
За.
Павел Христов? Гласували 179 народни представители и 2 онлайн – 181: за 179 и 2 онлайн – 181, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Заповядайте, господин Матеев.
„Преходна разпоредба“. Предложение на народните представители Ива Митева, Андрей Михайлов и Милен Матеев. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага наименованието на подразделението да се измени така: „Преходни разпоредби“. Комисията не подкрепя текста на вносителя за § 5 и предлага да бъде отхвърлен. Комисията предлага да се създаде § 7: „§ 7. Неприключените до влизането в сила на този закон производства по отменените чл. 12а и чл. 14а се прекратяват.“
Параграф 8 ще ни прочетете ли?
Предложение на народните представители Ива Митева, Андрей Михайлов и Милен Матеев. Комисията подкрепя по принцип предложението. Комисията предлага да се създаде § 8: „§ 8. (1) Когато българско гражданство е придобито по натурализация на основание отменения чл. 12а или отменения чл. 14а, лицето, което го е придобило, е длъжно в 14-дневен срок от настъпването на промяната във фактите и обстоятелствата, свързани с инвестициите, станали основание за натурализацията, да уведоми компетентния орган, удостоверил инвестициите, и да представи документите, доказващи промяната. (2) Натурализацията на основание отменения чл. 12а или отменения чл. 14а може да бъде отменена при условията на глава трета, раздел II, както и когато лицето, което е придобило българско гражданство, не е уведомило за настъпила промяна по ал. 1 или не е поддържало инвестициите, станали основание за придобиване на българско гражданство, за поне двегодишен период, считано от датата на натурализацията – в случаите по отменения чл. 14а, ал. 1, или за поне едногодишен период – в случаите по отменения чл. 12а, ал. 1, а по отменения чл. 14а, ал. 1, т. 3 – и създадените работни места. (3) Министерството на правосъдието изпраща на компетентния орган по ал. 1 информация относно лицата, които са придобили българско гражданство на основание отменените чл. 12а и чл. 14а. Компетентният орган по ал. 1 уведомява министъра на правосъдието за всяка установена промяна в инвестициите, водеща до неизпълнение на задължението за поддържането им. (4) За поддържане на инвестициите по ал. 2 компетентният орган по ал. 1 осъществява контрол след края на периода по ал. 2 и уведомява за резултата министъра на правосъдието, който може да изисква информация от Държавна агенция „Национална сигурност“.“
Благодаря Ви, господин Матеев. Откривам дискусия по наименованието на подразделението и параграфите, изчетени от господин Матеев. За изказване – Милен Матеев, след това – Петър Петров.
Правя предложение съгласно чл. 80, ал. 2 от Правилника за редакционна поправка в заглавието, тъй като новопредложеният § 7 всъщност може да се тълкува като заключителна разпоредба, заглавието да стане „Преходни и заключителни разпоредби“.
Благодаря. Редакционното предложение е наименованието на подразделението да се измени в „Преходни и заключителни разпоредби“. Реплики към Милен Матеев? Не виждам. Заповядайте, Петър Петров, за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Изказването ми е във връзка с § 5 и предложението на работната група за създаването на § 7. Предложението на вносителя е молбите по чл. 12а и чл. 14а, подадени до влизането в сила на този закон, да бъдат разгледани и решени по досегашния ред. Считам, че това предложение на вносителя би следвало да бъде подкрепено, тъй като всички тези молби са подадени законосъобразно. Условията, които са били изпълнени, са били при действащ закон. Съответно, когато заявителите са подали молби за българско гражданство, след така направената инвестиция те са следвали действащия закон. Аз не чух по време на заседанията на Комисията никакви мотиви за промяна на това предложение от страна на вносителя – от Министерския съвет, и какво налага взимането на решения за прекратяването на всички тези неприключили производства. Не чух никакви мотиви от страна на работната група, която иска да промени това и да създаде новия § 7 със следния текст: „Неприключените до влизането в сила на този закон производства се прекратяват.“ На следващо място, считам, че нищо не налага прекратяването на тези производства до тази конкретна особеност, а именно тези, които не са приключили. Защо не вземем решение да прекратим направо производствата, които са, да кажем, отпреди пет или десет години, по тази логика? Ако се съгласим с това предложение на работната група, считам, че ние ще създадем една правна несигурност не само по отношение на неприключилите производства по Закона, а и по отношение на всички бъдещи производства, тъй като за заявителите ще има една угроза при едно следващо решение за промяна на закона техните заявления също да бъдат прекратени и да не бъдат разгледани. В случая без никакви мотиви, пак казвам, не съм чул никакви мотиви. От становищата в Правната комисия разбрахме, че се касае за над 100 подадени заявления. Държа да отбележа, че всички те са подадени по предходния ред, който важеше преди 12 март 2021 г., а именно когато получаването на българско гражданство чрез инвестиция касаеше инвестирането в държавни ценни книжа, защото след 12 март 2021 г. Агенцията за инвестиции престана да издава удостоверения по новия ред, който беше приет тогава от законодателя от тогавашното Народно събрание. Ако говорим за над 100 висящи преписки при 2 млн. лв. направена инвестиция, тук говорим за едни вече инвестирани над 200 млн. лв. в държавни ценни книжа не в частни фирми, не в рискови инвестиционни схеми, негарантиращи печалба, а директно вложени в държавни ценни книжа. Това, което ще направим, ако приемем това предложение, просто тези пари да бъдат върнати. Защо? Аз не чух мотиви защо трябва да се връщат тези вече инвестирани парични средства в един за мен немалък размер. На следващо място, не чух мотиви какво ще се случи, когато прекратим тези висящи преписки и върнем тези инвестирани пари? Дали съществува законова възможност за тези заявители да потърсят впоследствие по съдебен ред обезщетение, заради това че преписките им са били прекратени? Държа да насоча вниманието Ви към § 9, който се очаква да приемем след малко, по силата на който така или иначе в един шестмесечен срок ДАНС ще извърши проверки на всички преписки, които са били по този закон. Така и така ще проверяваме всички преписки, защо да прекратяваме тези, които са вече надлежно подадени по реда на към момента действащия закон? Какво пречи на ДАНС да провери и тези над 100 преписки? Така и така ще проверяваме всички преписки, ако те са законосъобразни, нека да останат. Ако се открият нарушения, разбира се, нека да бъдат прекратени и да бъдат наложени съответните санкции. И в Правната комисия съм заявил, че аз лично ще подкрепя предложението в § 9 за пълна проверка на всички преписки, няма нищо лошо в пълната проверка. Но така и така ще ги проверяваме, защо тези, които са неприключили, да ги прекратяваме без никакви мотиви? Уважаеми колеги, ще Ви помоля да подкрепим предложението, което е от вносителя на Законопроекта, а именно неприключилите преписки да бъдат разгледани и решени, а да не бъдат прекратявани. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Петров. Има ли реплики към Петър Петров? Няма. Други изказвания? Няма. Прекратявам дискусията. На първо място поставям на гласуване редакционното предложение, направено от Милен Матеев, в наименованието на подразделението да се добави текст „и заключителни“, така че наименованието да придобие следния вид: „Преходни и заключителни разпоредби“. Ива Митева? Любомир Каримански?
За.
Благодаря. Павел Христов?
Гласували 149 народни представители в залата и 1 онлайн – общо 150: за 148 в залата и 1 онлайн – общо 149, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието. Подлагам на гласуване цялото наименование на подразделението, както вече беше изменено – „Преходни и заключителни разпоредби“, както и параграфи 7 и 8. Ива Митева? Любомир Каримански?
За.
Благодаря. Павел Христов? Гласували 142 народни представители в залата и 1 онлайн – общо 143: за 130 в залата и 1 онлайн – общо 131, против 12, въздържали се няма. Предложението е прието. Заповядайте господин Матеев.
Предложение на народния представител Мустафа Карадайъ и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението. Комисията предлага да се създаде § 9: „§ 9. (1) В шестмесечен срок от влизане в сила на този закон Държавна агенция „Национална сигурност“ извършва проверка за наличие на основания за отмяна на натурализацията по всички преписки по придобиване на българско гражданство по реда на отменения чл. 14а считано от влизането му в сила. (2) В случаите, когато срокът по отменения чл. 22, ал. 1, т. 4 не е изтекъл, проверката по ал.1 се извършва до шест месеца след изтичането му. (3) Министерството на правосъдието предоставя на Държавна агенция „Национална сигурност“ информация за изтичането на сроковете по отменения чл. 22 за всеки отделен случай на придобито по отменения чл. 14а българско гражданство. (4) Информацията за резултатите от проверката по ал. 1 и 2 се предоставя на министъра на правосъдието с оглед преценка за прилагане на правомощията му по чл. 31, ал. 2.“ Предложение на народния представител Мустафа Карадайъ и група народни представители: Създава се § 10: „§ 10. В Закона за чужденците в Република България чл. 25, ал. 1, от т. 6 до т. 8 включително – да отпаднат.“ Комисията не подкрепя предложението.
Благодаря, господин Матеев. Откривам дискусия по § 9 и предложението на Мустафа Карадайъ и група народни представители за създаване на § 10, което е неподкрепено от Комисията. Желаещи за изказване? Господин Матеев, заповядайте за изказване.
Благодаря, господин Председател. На основание чл. 80, ал. 2 правя следните предложения за редакционни поправки на текстовете на § 9, като предложението е текстът „придобиване на българско гражданство“ да стане „по придобито българско гражданство“, като в края думите „считано от влизането му в сила“ да отпаднат.
Добре. Това е в ал. 1 на § 9 „придобиване на“ да бъде заменено от „придобито“. Тоест става „по всички преписки по придобито българско гражданство по реда на чл. 14а“ и „считано от влизането му в сила“ да отпадне. След „14а“ запетаята и текстът се заличават.
И една корекция по ал. 3, за да се прецизира текстът – след „чл. 22“ се добавя „ал. 1, т. 4“.
В ал. 3 по отменения чл. 22 поставяме запетая и текстът „ал. 1, т. 4“ – изтичането на сроковете по отменения чл. 22, ал. 1, т. 4. Благодаря. Реплики към Милен Матеев? Не виждам. За изказване? Заповядайте, господин Зарков.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! С гласуването на тези последни параграфи по предложения законопроект българската държава окончателно ще отмени възможността да се придобива гражданство срещу инвестиция – така наречените и придобили известност златни паспорти, които предизвикаха брожения не само у нас, но и в международната преса, и в Европейската комисия и институции. Дотук се стигна след дълги години различни опити страната ни да се възползва от своето гражданство, както са го правили и други, за да привлекат инвестиции. Тези опити не се увенчаха с успех, напротив, създаде се схема. Затова в процеса на работа се прецени, че трябва да бъдат прекратени и производствата, които са започнали до този момент по стар ред, и по-точно би трябвало да се каже, по по-стар ред, тъй като доказателство за това, че тези инвестиции в крайна сметка не са били тези, които сме търсили като държава, е фактът, че след като минало Народно събрание и специална временна комисия създадоха по-ясни критерии за това кои са инвестициите, които дават това право, а именно те да бъдат достатъчно устойчиви, трайни, реални, създаващи работни места, след това не постъпи, доколкото съм запознат, нито една такава молба. Нещо повече, Законопроектът предвижда по предложение на ДПС, което беше прието и доработено от работната група и Комисията, да се направи проверка и на всичко случило се дотук по тези текстове. Мисля си, че този законопроект днес, след като бъде приет, от една страна, ще свали България от списъка на държавите, които са под особено наблюдение по този въпрос от Европейската комисия, но от друга страна, е плод на дълбок размисъл за това как всъщност ние можем да привличаме инвестиция, как трябва да се законотвори, как не трябва да се действа конюнктурно и как всяка една идея може да бъде преиначена на практика, за да се възползват от нея хора, които в крайна сметка развяваха българския си паспорт из страната, без да са инвестирали кой знае какво в нашата икономика. Това е един важен момент не на последно място, защото той отне няколко години на Народното събрание да стигне дотук. Аз Ви призовавам да гласуваме по текстовете, така както бяха докладвани от председателя, включително с техническите поправки, които бяха направени тук в залата, и да отбележим факта, че Законопроектът е приет консенсусно от всички парламентарни групи, което е все пак индикация, че когато въпросите са поставени достатъчно добре и по тях се работи достатъчно експертно и спокойно, дори и в напрегнатата обстановка, в която живеем, можем да постигаме съгласие.
Благодаря Ви, господин Зарков. Реплики към Крум Зарков има ли? Заповядайте, господин Хамид.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги народни представители! Благодаря на господин Зарков за думите, които каза. Да, с този закон сложихме край на тежък спор през тези години дали да съществува това инвестиционно гражданство или не. Успяхме да свалим България от списъка на страните, които Европейската комисия и Европейският парламент сочеха с пръст за продажба на българско гражданство. Това, което не успяхме обаче, господин Зарков, да свършим, е проблемът с пребиваването на основание инвестиции. Затова ние и през следващите месеци ще внасяме съответните предложения да решим и този проблем. Дали ще го отменим изцяло, или ще въведем по-строга регулация, предстои да видим. Под формата на тази реплика искам да благодаря на всички парламентарни групи и да поздравя работната група за добрата работа, която свърши. Ще потвърдя още един път думите на господин Зарков и нашето мнение, че когато има ясно определени цели, когато проблемът е дефиниран, всички заедно можем да работим и да свършим нещо полезно за държавата. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Хамид. Втора реплика към Крум Зарков? Няма. За дуплика, господин Зарков, заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Хамид, въпросът за така наречените златни визи също е на дневен ред. Той е на дневен ред и в Европа. Вие сте добре запознати. Знаете, че докато разсъждавахме по последните финални варианти на този законопроект, в Европейския парламент се проведе дебат. Европейският парламент прие доклад по собствена инициатива, по който работиха и български евродепутати, активно в него работи Елена Йончева от Групата на социалистите и демократите, в който обаче не беше отправена същата препоръка, както за гражданството. Определено е риск. Определен е като риск от европейските институции и ще се върви, доколкото поне Европарламентът обяви, към обща европейска регламентация и по този въпрос, а именно критерии, подобни на тези, които ние въведохме, но може би твърде късно, за гражданството, така че въпросът е абсолютно на дневен ред. Ние не приехме това Ваше предложение за пълната му отмяна, защото ни се стори прибързано и недостатъчно изследвано с оглед и на развитието на европейския дебат. Но Вие сте напълно в правото си да го поставите и без съмнение това ще е на вниманието на парламента – европейски и български, в следващите месеци и години.
Благодаря Ви, господин Зарков. Други изказвания има ли? Няма. Прекратявам дискусията. Преминаваме към гласуване. На първо място подлагам на гласуване редакционните предложения, направени от Милен Матеев в текста на § 9. Редакционните предложения са: в ал. 1 на ред четвърти думите „придобиване на“ да се заменят от „придобито“; също така в края на ал. 1 запетаята и текстът „считано от влизането му в сила“ се заличават; последната редакционна поправка е в ал. 3 на ред трети – след „чл. 22“ се добавя запетая и се поставя „ал. 1, т. 4“. Това са редакционните предложения. Гласуваме ги анблок. Ива Митева? Любомир Каримански?
За.
Павел Христов? Гласували 171 народни представители в залата и 1 онлайн – общо 172: 171 гласа за в залата и 1 онлайн – общо 172, против и въздържали се няма. Предложенията са приети. Преминаваме към гласуване на § 9, който е в редакция на Комисията, при съобразяване на вече приетите редакционни поправки по предложение на Милен Матеев. Гласуваме § 9, колеги. Ива Митева? Любомир Каримански?
За.
Благодаря. Гласували 170 народни представители в залата и 1 онлайн – общо 171: 170 гласа за в залата и 1 онлайн – общо 171, против и въздържали се няма. Предложението е прието. И на последно място подлагам на гласуване предложението на народния представител Мустафа Карадайъ и група народни представители за създаване на нов § 10, което не е подкрепено от Комисията по бюджет и финанси. Ива Митева? Любомир Каримански?
Против.
Благодаря. Гласували 154 народни представители в залата и 1 онлайн – общо 155: за 41, против 80 в залата и 1 онлайн – 81, въздържали се 33. Предложението на Мустафа Карадайъ и група народни представители не е прието. С това е приет и Законопроектът на второ гласуване, а с това е изчерпана и точката от дневния ред. Преминаваме към следващата точка от Програмата: ИЗСЛУШВАНЕ НА УПРАВИТЕЛЯ НА НАЦИОНАЛНАТА ЗДРАВНООСИГУРИТЕЛНА КАСА ПЕТКО САЛЧЕВ НА ОСНОВАНИЕ ЧЛ. 110 ОТ ПРАВИЛНИКА ЗА ОРГАНИЗАЦИЯТА И ДЕЙНОСТТА НА НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ ОТНОСНО РЕФОРМИТЕ ЗА ОТПУСКАНЕ, ИЗПЛАЩАНЕ, РЕМОНТ И КОНТРОЛА ЗА ПРЕДОСТАВЯНЕТО НА ПОМОЩНИ СРЕДСТВА И ПРИСПОСОБЛЕНИЯ ЗА НУЖДИТЕ НА ХОРАТА С УВРЕЖДАНИЯ В ЗАКОНА ЗА ХОРАТА С УВРЕЖДАНИЯ. Допуска на Петко Салчев го гласувахме още миналата седмица за изслушването, така че господин Салчев може да бъде поканен в залата. Заповядайте, Професоре. Процедура – заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Моята процедура е към Вас във връзка с изслушването на господин Салчев. Миналата седмица стартира това изслушване и ние чухме тук от трибуната господин Салчев да изложи своето становище по отношение на прегледа на нормативната уредба, свързана с предоставянето и ремонта на медицинските изделия, помощни средства, приспособления и съоръжения. Също така и не достигна достатъчно време обаче той да разясни в подробности каква организация ще бъде създадена след 1 юли 2022 г. – тогава, когато реално трябва да преминат тези изделия към Националната здравноосигурителна каса. Процедурата ми е към Вас – да Ви помоля още веднъж доктор Салчев да излезе тук от трибуната малко по-подробно да разясни организацията, която ще бъде създадена след 1 юли, за да могат всички народни представители да се запознаят подробно, и същевременно с това хората, които слушат това изслушване, които се интересуват от тези въпроси, да придобият повече и реална представа какви ще бъдат процедурите след 1 юли. Благодаря.
Благодаря, госпожо Жекова.
Обратно предложение.
Заповядайте, Професоре.
Благодаря Ви, господин Председател. Ние имаме възможност да изслушаме професор Салчев. Тези, които разбират от проблема, защото той е доста специфичен, не знам преждеговорящата дали е запозната с проблема в необходимия професионален ракурс, са наясно как стоят нещата. Професор Салчев изложи своите тези предишния път, сега е време за дискусия в залата. Всяка политическа сила да каже своето мнение по този въпрос. Тук има един бивш министър, който подготвяше част от прехода, той също може да каже какво мисли, ще кажем и ние, и да видим какво ще произлезе от всичко това. Но въпросът е изключително сериозен. Не може да го премятаме непрекъснато като тиранта от едно заседание за друго, за да се подготвим по-добре, за да блеснем със силни изказвания. Който разбира от проблема, сега ще се изкаже и ще видим, и отново можем да поискаме мнението на професор Салчев. Благодаря Ви, господин Председател.
Благодаря, Професоре. Формално погледнато, в миналото заседание беше направено изложение от вносител и беше изложено и становището от професор Салчев, така че сме на етап въпроси от парламентарните групи. В рамките на въпросите със сигурност може да бъде засегната и темата, която госпожа Жекова спомена, и да чуем становището на професор Салчев. Да преминем към двата кръга от въпроси. От „Продължаваме Промяната“ има ли въпрос към Петко Салчев? Няма. От парламентарната група на ГЕРБ-СДС? Заповядайте, госпожо Сачева.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Уважаеми професор Салчев, в спецификацията на помощни средства и медицински изделия за хората с увреждания са преписани списъци, които датират от миналия век, и част от средствата вътре са далеч от това да могат да бъдат наречени съвременни. Същевременно знаете, че размерът на досегашните плащания е фиксиран към 2008 г., тоест няма как да се заплаща средна цена за последните три години, защото размерът на средствата е фиксиран отпреди 14 години. В тази връзка въпросът ми е: предвиждате ли актуализация в бюджета на Националната здравноосигурителна каса от юли месец, с която да осъвремените списъка с нови качествени високотехнологични средства, евентуално на какъв период от време предвиждате да бъдат осъвременявани списъците, защото знаете, че непрекъснато излизат нови иновации, и съответно това, разбира се, би водело до по-висок размер на плащането? И един подвъпрос – защо няма критерии и изисквания по отношение на протезите и на ортезите? Много подробно са разписани изисквания, които се отнасят до зъбните протези, но за производителите на горни и долни крайници изисквания почти липсват. Как ще се сключват договори с производители? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Сачева. Заповядайте за отговор, професор Салчев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Благодаря за въпроса. Спецификацията наистина е остаряла, ние не отричаме. Спецификацията и парите, които са преводни – 38 милиона, всъщност са на базата на тази спецификация, които са предвидени по настоящия бюджет. Спецификацията не е променяна дълго време. По новата нормативна уредба. Искам да уведомя народните представители, че днес се събира Междуведомствената група на последното си заседание, както обявих миналия път, за да утвърди четирите нормативни документа, които са изискуеми, до края на този месец да бъдат приети, както и да предложа на Надзорния съвет на Националната здравноосигурителна каса промяна в Правилника на Националната здравноосигурителна каса, свързана с администрирането на този процес. Искам да направя едно кратко отклонение. Какво е медицинско изделие и какво е помощно средство? Медицинските изделия са всичките тези изделия, които са свързани с диагностично-терапевтични процеси и се влагат по време на терапии. Помощното средство е това, което подобрява качеството на живот. То не е свързано с лечение, диагностика и така нататък. Именно в тази връзка това, което каза госпожа Сачева, ортезите и протезите са индивидуални разработки за отделното лице и не могат да бъдат масово производство. Този процес не беше достатъчно добре предвиден в досегашното законодателство и затова в новата нормативна уредба индивидуалните ортези и протези няма да бъдат масово предлагани от съответните търговци на едро и дребно, а трябва да се разработи процесът на тяхната изработка и заплащане, за да се подобри качеството на живот на съответния гражданин с увреждане. Критериите и спецификациите по предложените от нас нормативни уредби, списъците трябва да бъдат осъвременявани всяка година, когато се пускат търговете. За тази година ние нямахме възможност да предприемем каквито и да е мерки за осъвременяване на списъците поради съкратените срокове и необходимостта от промяна на нормативната уредба и това вече е предвидено – че всяка година Националната здравноосигурителна каса ще приема списъци, които съответно с Агенцията за хората с увреждания и с останалите агенции, и с представителите на хората с увреждания да бъдат осъвременявани, така че заделените средства на държавата да бъдат насочени към тези хора, на които трябва да се подобри качеството на живот.
Благодаря Ви, професор Салчев. Преминаваме към въпрос от страна на „Движение за права и свободи“. Заповядайте, доктор Адемов.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми професор Салчев, от изложението, което изнесохте миналата седмица пред народните представители, става ясно, че най-накрая е финализирана или сме до финал на темата, която продължава повече от 10 години, и тази тема е свързана с това дали Националната здравноосигурителна каса има право да плаща помощни технически средства, приспособления, съоръжения и медицински изделия извън обхвата на здравното осигуряване. Защо казвам, че този въпрос е изключително важен? Защото най-накрая трябва да приемем, че отпускането и изплащането на тези помощни технически средства е част от медицинската дейност. Защо? Защото благодарение на помощните технически средства лечението може да бъде повлияно в една или в друга посока. Ако тези помощни технически средства отговарят на определени стандарти и ако те са достатъчно качествени, това може да допринесе за благоприятно развитие на лечебния процес и обратно, но това е тема с продължение, която може да се дискутира допълнително. Моите въпроси са свързани с това до каква степен е надеждна информационната свързаност между ЛКК, между Националната здравноосигурителна каса, между ТЕЛК, НЕЛК и Националната здравноосигурителна каса, до каква степен е надеждна информационната свързаност с Агенцията за хората с увреждания, където е регистърът на хората с увреждания, които имат право на помощни технически средства, и до каква степен е надеждна информационната свързаност с фирмите, които предоставят помощни технически средства? От тази гледна точка мога да дам един съвет от практиката през последните години – Националният осигурителен институт е този, който се ангажира с електронното изплащане на болничните листове на базата на подобна информационна свързаност, и това е опитът, който може да бъде използван и от Националната здравноосигурителна каса. По-големите проблеми предстоят оттук нататък, защото може би в отношението ще изразим тази тема, основните въпроси, които са свързани с предоставянето, отпускането и заплащането на помощните технически средства, остават нерешени независимо от новия механизъм, който се предлага, но за това малко по-късно.
Благодаря Ви, господин Адемов. Заповядайте, господин Салчев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми доктор Адемов, уважаеми дами и господа народни представители! Много актуален въпрос постави доктор Адемов за свързаността на системите. Да, ЛКК и ТЕЛК имат самостоятелна система, Националната здравноосигурителна каса е дала задание да се свържат тези системи със системата на Националната здравноосигурителна каса на Държавна фирма „Информационно осигуряване“. Ние сме посочили сроковете, докогато трябва да стане и да се актуализира, за да може да влезе в действие. Агенцията за хората с увреждания прехвърли всичката база данни на хората с увреждания към нас. И тъй като това са помощни средства, които ще се изписват оттук нататък от ЛКК и от ТЕЛК, тези регистри явно ще трябва да се вадят от Националната здравноосигурителна каса. Нямаме интерфейс към системата на Агенцията за хората с увреждания. Системите, които са на фирмите, които ще бъдат контрагенти на Националната здравноосигурителна каса, ще се разработват от съответните фирми – разработчици на информационни продукти, като ние сме поставили изискванията за файловото съдържание на тези отчети, или така наречените XML файлове, които ще бъдат получавани в Националната здравноосигурителна каса, както и електронното отчитане на фактурите към нас. Така че ще бъде максимално дигитализиран процесът, така че да няма така наречената човешка грешка при движението на тези неща. Има проблеми, които в бъдеще трябва да бъдат разрешавани. Ние не казваме, че всичко от 1 юли ще тръгне безпроблемно, но се надяваме да тръгне така, че да не окаже влияние върху получаването на помощните средства и там, където намерим пропуски, да бъдат поправени съвместно с останалите институции.
Благодаря Ви, господин Салчев. Въпрос от „БСП за България“. Професор Михайлов, имате думата.
Благодаря Ви, господин Председателстващ! Уважаеми колеги! Уважаеми министър Гьоков, благодаря Ви, че се отзовахте на нашата покана да дойдете на това изслушване и да вземете отношение към него! Уважаеми професор Салчев, аз с цялото ми дълбоко уважение към доктор Адемов, няма да правя съизказване. Той направи просто едно съизказване в рамките на въпроса. Повечето от въпросите Ви бяха поставени, които са невралгични вече, аз просто ще ги обединя и ще Ви попитам – след като системите не си говорят активно, след като списъкът – госпожа Сачева каза, че съдържа, така да се каже, терминологии, които са... [[реплики от ГЕРБ-СДС]]тук вече ми подсказват от залата – съдържат архаизми. След като срокът за влизане в действие на този трансфер, да го наречем най-общо, е в отпускарския период, след като Вие имате 28 подразделения срещу 132 на Министерството на социалните грижи, считате ли, че няма да стигнем до тежко затормозяване на системата, а срещу нас не стоят обикновени хора, които са болни. Ако ГЕРБ можеха да свършат тази работа, 10 години щяха да я свършат, щяха да си сложат тук една лента „ордени“, че са успели да решат този проблем… Наредбата е издадена на последния ден на мандата на редовното им правителство – Наредба № 7, и не е минала през Министерския съвет, това го знае много добре министър Сачева – бившият министър Сачева. Тоест аз виждам в това една възможност за създаване на сериозни проблеми и съм разговарял и с доцент Тонев, разговарял съм с колегите от коалиционния формат. Трябва много внимателно да се обмисли, да се контролира тази работна група, която организира трансфера, и ако се види, че това не е подготвено адекватно, че може да се създаде напрежение у най-ранимата част от населението... Аз не искам тук, много от Вас имат близки, които са с увреждания, не искам пред уважаваната аудитория и българските граждани да говоря за това до какви проблеми може да доведе едно неумело трансфериране. Затова Ви моля да ми отговорите, както говорих с Вас сутринта тук, Вие си спомняте много добре, смятате ли, че наистина това може да стане на 1 юли – по средата на лятото, след един пробен период? Ако смятате, да ни уверите, да ни декларирате като управител на НЗОК, че това ще се случи без проблеми, ще приема Вашите аргументи, изслушвайки, разбира се, и министър Гьоков. Лично аз съм много, много притеснен и от времето на трансфера, и от начина, по който той е подготвен до момента. Благодаря Ви, господин Председател.
Благодаря Ви, Професоре. Господин Салчев, имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми професор Михайлов, уважаеми дами и господа народни представители! Какво смятам или не смятам, мисля, че не е в моите правомощия. Смятам обаче, че трябва да изпълнявам това, което е заложено в закона. След като Законът е казал, че ние на 1 юли трябва да предприемем това действие, ще го направим. Казах, че и в мен, и в колегите ми, които работят в Националната здравноосигурителна каса, има страхове да не направим някой пропуск и така нататък, но Законът е казал това нещо. Дали имаме административен капацитет, защото Вие подчертахте това нещо, мога да кажа, че в момента се подготвяме по някакъв начин да постигнем административен капацитет, но наистина районните каси са 28, имат специфични задачи. Максимум, който можем да отделим от персонала в районните каси, е между един и двама човека, които всъщност трябва да престанат да изпълняват другите си задачи, а дирекцията, в която работят колегите с помощните средства, е само 4 човека. Това нещо ние го казахме още миналата година при съставянето на бюджета. Дадохме нашите сигнали. Дали ще бъдат приети и с актуализацията на бюджета от 1 юли или не, това вече не зависи от нас, но след като Законът е разпоредил, ние трябва да го изпълняваме. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Салчев. От „Има такъв народ“? Заповядайте, господин Христов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми професор Салчев, в цялата тази операция има още една страна, която до този момент ние не сме коментирали, това е страната доставчици. Тук искам да попитам: има ли готовност да бъде решен проблемът с доставчиците, тъй като той в момента години наред работи, и то работи сравнително добре? Няма ли при тази ситуация през юли месец да възникне вакуум, който да остави за продължително време хората да не могат да получат своите средства, заради това че не са сключени договори? Как ще процедирате изобщо при такова сключване на договори, конкурси? Практически имате ли готовност и подготвени вече доставчици за доставка за помощните средства? Благодаря.
Благодаря Ви, доктор Христов. Господин Салчев, имате думата за отговор.
Уважаеми господин Председател, доктор Христов, уважаеми дами и господа народни представители! Трябва да говорим за търговци на едро и на дребно, а не за доставчици. Търговците на едро още от миналата година трябваше да подадат своите документи. Поради една промяна в нормативната уредба беше прекратен търгът и сега отново трябва да подадат своите документи на базата на изискванията, които са разработени. За търговците на дребно имахме – не знам дали е разрешен в окончателна степен проблемът, поради това че изискванията са да бъдат регистрирани в Изпълнителната агенция по лекарствата със съответните изисквания към тези търговци на дребно. Освен това се разшири периметърът на търговците на дребно не само на такъв тип фирми – има договорка и аптеките, и така наречените дрогерии също да участват в този процес и да могат да предоставят на хората с увреждания помощните средства. Да, притеснявам се за това нещо – кой ще се яви, как ще се яви и дали ще се явят на търгове, но това е нормативната уредба. Ние не можем насила да накараме някой да се яви на търг.
Благодаря Ви, господин Салчев. От „Демократична България“ – доктор Симидчиев, имате думата.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми колеги! Уважаеми професор Салчев, една от основните причини, която се изтъква за това прехвърляне, е възможността НЗОК да оказва малко по-прецизен и по-точен медицински контрол върху този процес, където може да се видят примерно някои несъвместимости, които може да са получени по време на изписването на помощните средства. В тази връзка е необходим ресурс в НЗОК, който да може да се занимава с тези решения на ЛКК. Има ли такъв процес в момента, има ли хора, които могат да свършат тази работа ефективно? Защото, ако не може да се свърши ефективно, една от големите причини за прехвърлянето на този процес към НЗОК всъщност няма да може да се изпълни по най-добрия начин. В тази връзка, моля да ми отговорите: има ли процес, по който протоколите на ЛКК могат да бъдат преглеждани и оценявани за адекватност и съответно на това да могат да бъдат оспорвани, ако има несъответствия – от НЗОК да бъдат оспорвани? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Симидчиев. Господин Салчев, имате думата.
Благодаря, доктор Симидчиев. Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! Човек, който е запознат с процеса в здравеопазването, трябва да разбере, че контролът на ЛКК, ТЕЛК не е в компетенциите на Националната здравноосигурителна каса. Компетенциите на РЗИ и на НЕЛК са контролът по предписванията, диагнозите и така нататък. Ние единствено като администратори е да получим решението на ЛКК или на ТЕЛК и да изпълним това, което колегите са предписали. Именно в тази връзка говорихме с Министерството на здравеопазването и с колегите да се определят точно и ясно компетенциите на тези институции при изписването на помощните средства и кои ЛКК за кои заболявания имат право на това, както и в момента има специализирани ЛКК. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Салчев. От ВЪЗРАЖДАНЕ? Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Дами и господа народни представители! Господин Салчев, Министерството на труда, социалната и демографската политика има желание да проведе реформата, която се чака тъй дълго време, както каза господин Гьоков в Комисията по труда, социалната и демографската политика. От 1 юли, както знаем, с бюджета трябва да се осъществи тази реформа. В тази връзка разбрахме, че е създадена работна група, която още не е излязла с конкретна информация по всички въпроси, които вълнуват хората с увреждания, във връзка с прехвърлянето на тези средства. В тази връзка предстои и актуализация на списъка с помощни средства както по цена, така и по включване на нови модерни и помощни средства, които трябва да се включат в този списък. Защо за период от две години на Вашето управление, господин Салчев, не е изработена базата данни, правилата и механизмът, а сега в спешен порядък се налага работните групи да действат по тези неща, по тези правила и по тези механизми? Каква е причината на забавянето? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Георгиев. Господин Салчев, имате думата. Заповядайте.
Благодаря. Да, в периода на две години не беше приключен този процес, но не е в правомощието на управителя, защото явно въпросът е лично към мен, а не към Националната здравноосигурителна каса, да предлага каквито и да е изменения на законодателството в другите сфери. Единственото правомощие на управителя по закон е да предлага бюджет на Националната здравноосигурителна каса, разписано в правомощията. Тук е госпожа Сачева и тя ще каже колко пъти сме се срещали, докато тя беше министър, колко пъти съм се срещал с предишните министри, за да изчистим процесите и да се каже какво ще се случва с тези помощни средства. Декември месец имахме среща с министър Гьоков и договорихме действието на тази междуведомствена работна група, която не е група на Националната здравноосигурителна каса, а се назначава със заповед на министър, която трябва да изготви всички тези нормативни документи. И както Ви казах, днес работната група трябва да предложи за публикуване на различните ведомства, защото то не е само едно ведомство, различните типове документи. Снощи съм ги гледал до последно, за да могат да бъдат изчистени, да го кажем, от някои слабости и днес работната група – това от гледна точка на Националната здравноосигурителна каса, трябва да ги предложи за приемане и публикуване.
Благодаря Ви, господин Салчев. От „Продължаваме Промяната“? Заповядайте, господин Недялков.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми професор Салчев, нашият въпрос е следният: предвижда ли се различен ред за заявяване на ремонтни дейности, извършвани от производителите на медицински изделия по индивидуална поръчка – протези и ортези? И в тази връзка: редно ли е според Вас тези заявления да се подават само в РЗОК, тъй като те са 28 – по една във всеки областен град? И за сравнение просто Ви казвам, че досега те са били винаги подавани в дирекциите за социално подпомагане, които са над 250 в страната. Знаете, че потребителите на тези услуги са основно възрастни хора, които страдат от множество заболявания – диабет, съдови заболявания и така нататък. Това ще доведе до сериозни затруднения за тези хора да стигнат до тези места и да подадат своите заявления. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Недялков. Господин Салчев, заповядайте за отговор.
Благодаря. Господин Недялков, господин Председател, дами и господа народни представители! Това са възможностите на касата – 28 регионални офиса. Именно в тази връзка ние се стремим да електронизираме процеса за подаването на така наречените искания за ремонт, които ще бъдат, а иначе фирмите, които ще сключват с нас договор, след като утвърдим искането, те на място трябва да извършат или да получат, или да ремонтират съответното помощно средство. Такъв е редът, който е предвиден. Самото разрешение и заплащането обаче се налага да бъде извършвано в районната здравноосигурителна каса.
Благодаря Ви, господин Салчев. От ГЕРБ-СДС? Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми професор Салчев, уважаеми колеги! Аз искам да задълбоча въпроса, свързан с контрола, който трябва да бъде осъществяван по отношение на изписването на медицински изделия, помощни средства, приспособления и съоръжения. Беше зададен вече такъв въпрос, но аз искам малко да го разширя. По сега действащата разпоредба на чл. 112, ал. 1 от Закона за здравето ясно са определени органите, които имат право да обжалват протоколите от ЛКК, ТЕЛК решенията и решенията на НЕЛК. Досега при изписването на медицинските изделия Агенцията за социално подпомагане като административен орган има такова право да обжалва протоколите от ЛКК, когато има несъответствие между здравословното състояние на лицето и между изписаните медицински изделия. Например, ако едно лице е лежащо болно вследствие на тежък здравословен проблем, има изписан антидекубитален дюшек, а в протокола същевременно е изписана например проходилка, което на практика означава, че има изписване на медицински изделия, които не съответстват на здравословното състояние, по какъв начин ще гарантира Здравната каса, че няма да има такова неконтролируемо изписване на медицински изделия? Също така, пак във връзка с контрола, как ще бъде организиран контролът на производителите на медицинските изделия, приспособления и помощни средства, така че хората, които са с увреждания и които са потребители на тази услуга, да имат едно добро качество на предоставените медицински изделия? Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Жекова. Господин Салчев, имате думата отново за отговор.
Това исках да подчертая още веднъж, че проблемът за контрола в момента се решава с Проекта на наредба по чл. 89, ал. 8 от Закона за хората с увреждания, който днес се разглежда от междуведомствената група. Там ще бъдат вложени всичките елементи на контрол от страна на Националната здравноосигурителна каса, както и на другите органи, които имат отношение към този процес. Така че в момента, докато не излезе нормативният документ, аз не мога да кажа точно как ще бъдат извършвани контролните дейности. Ние дадохме нашето становище от страна на Националната здравноосигурителна каса на междуведомствената група, изчакваме да излязат нормативните документи. Тази наредба ще бъде публикувана за обществено обсъждане. Мисля, че тук министър Гьоков ще каже в какви срокове и как ще излезе, тъй като то е към Министерството на труда и социалната политика и след това трябва да бъде приета от всички. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Салчев. От „Движение за права и свободи“? Господин Али, имате думата.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми професор Салчев, дами и господа народни представители! Моят въпрос е свързан с това: дали са подготвени и приети от междуведомствената работна група всички законови и подзаконови нормативни актове, свързани с темата – помощни технически средства, приспособления, съоръжения и медицински изделия, извън обхвата на здравното осигуряване? Ако отговорът е да, има ли още нерешени въпроси? Ако Вашият отговор е не, на какво основание сте възложили на „Информационно обслужване“ изготвяне на подробен софтуер, гарантиращ дигиталния преход към новия механизъм? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Али. Господин Салчев, заповядайте.
Проектите в нормативната уредба, които са свързани с преминаването на помощните средства към Националната здравноосигурителна каса, днес се разглеждат на междуведомствена група – значи ги има, а дали са приети, зависи от публикуването им от съответните ведомства. На какво основание сме възложили на „Информационно осигуряване“. На основание описания бизнес процес за изпълнение на тези процеси, които в момента, в който, ако има – в Наредбата по чл. 89 на Закона мисля, че беше, има вложени допълнителни механизми, просто ще бъдат доработени и така наречените контроли в информационната система. Но ние не може да изчакваме, след като е ясен бизнес процесът. Той е утвърден от мен по изискванията на Закона още миналата година есента, предаден е в „Информационно обслужване“, за да се направи техническата спецификация, заявено е за разработка, тъй че ние няма защо да отлагаме този процес. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Салчев. От „БСП за България“ втори въпрос имате ли, колеги? Няма. „Има такъв народ“? Заповядайте, господин Кирилов.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми колеги народни представители! Моят въпрос е резултат от всички зададени дотук въпроси и е свързан със софтуерното обслужване на целия този процес – от заявяването, през оценка, през вземането на решение, комуникацията с отделните компании, които обслужват, и обратния ефект върху пациента. Предвижда ли се и в какъв срок да се случи това и кога ще може пациентът онлайн да си подаде документите и да си получи вкъщи на адреса помощното средство? Благодаря.
Благодаря ви, доцент Кирилов. Господин Салчев, заповядайте.
Благодаря. В изложението преди една седмица аз казах какви са сроковете. Възложената заявка е приета и вече се работи съвместно от „Информационно обслужване“ и колегите, които се занимават с тези процеси, но те не са само от страна на Националната здравноосигурителна каса. Там са включени колегите от Изпълнителната агенция по лекарствата и от другите агенции, които наблюдават прехвърлянето на данни и така нататък. Програмният продукт по задание и подписано споразумение трябва да бъде тестван на 1 май – така е завила фирмата „Информационно осигуряване“ – до 31 май е. В периода от 1 юни до 30 юни ще се извършва тестването с търговците на помощни средства и тези, които осигуряват ремонтите, тъй като, докато се разработи информационният продукт, се разработват и изискванията за XML файлове, които трябва да подават търговците на дребно и на едро, за да може техните поддържащи софтуерни фирми, тъй като ние не ги възлагаме на софтуерните фирми – техните поддържащи софтуерни фирми да преработят програмните им продукти, за да бъдат съвместими с изискванията на новата функционалност на информационната система. Благодаря Ви.
Благодаря и аз, господин Салчев. От „Демократична България“? Доктор Симидчиев отново. Заповядайте, имате думата.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми колеги, уважаеми професор Салчев! Въпросът ми ще бъде не толкова конкретен, а малко по-управленски. Виждаме, че една значителна част от процесите се променят значително. Това, което знам отпреди е, че доставката на част от тези средства до дома на ползвателя е ставало за сметка на някои от търговците на дребно, а не на едро. При положение че нямаме особена сигурност, че това ще продължи да бъде така, защото част от търговците на дребно могат да решат да не се регистрират през Изпълнителната агенция по лекарствата и съответно да не могат да доставят и имайки предвид това, че за мен основната причина, която се твърдеше до момента, беше, че ще се подобри контролът от медицинска гледна точка, за да се прехвърли този процес към НЗОК – не Ви питам като човек, който е задължен по закон, а като управленец, който наблюдава този процес, и имаме отговорност към хората с увреждания – има ли значим риск към дата 1 юли този процес да не е достатъчно добре логистично утвърден, така че да се получат смущения при доставянето на част от тези продукти за крайните потребители. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, доктор Симидчиев. Професор Салчев, имате думата за отговор.
Не мога да говоря като управленец в момента, защото съм в друга функция, доктор Симидчиев. Ако трябва да говоря като управленец или като човек, който се занимава изобщо с управление на системи, бих Ви отговорил. Но в момента. Да, риск има, ние го отчитаме. Никой не казва, че няма риск. Всяко преминаване от една система в друга води със себе си съответните рискове. Ние не казваме – или аз лично – не казвам, че всичко е толкова безпроблемно, че на първи ще си стиснем ръцете с всички и ще бъдем щастливи. Всичко е възможно. Освен това в договорите за търговците на дребно, които ще предоставят, ние предвиждаме опцията те да бъдат на лежащо болните, а не на всичките – на лежащо болните да бъдат предоставени на място, а на тези, които не могат да посетят съответния търговец на дребно, е предвидена опцията упълномощено лице да получи от тяхно име. Тъй че всички тези опции са разсъждавани не само от мен, не само от експертите на Касата, а и от колегите, които преди това са работили, от Агенцията за социално подпомагане, които са се занимавали с този процес. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, професоре. От ВЪЗРАЖДАНЕ? Заповядайте, господин Георгиев.
Благодаря, господин Председател. Господин Салчев, Вие преди малко казахте, че ще осигурите по няколко човека във всяка регионална здравна каса за извършване на съответните отпускания на помощни средства към хората с увреждания. Казахте също, че от 1 май ще започне тестването на електронната система, която ще осигурява съответната връзка. Ще успеете ли за този кратък период на обучите хората, които имате на разположение, да осигурят адекватни действия, за да могат да извършат всички необходими процедури по обезпечаване на необходимите помощни средства за хората с увреждания? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Георгиев. Професор Салчев, имате думата.
Благодаря за въпроса. Уважаеми народни представители, дали ще успея, или няма да успея зависи от много фактори. Зависи дали ще бъде готова системата. Всъщност ние администрираме системата, ние не предоставяме, не доставяме и така нататък. Това ще бъдат хора администратори в съответните районни здравни осигурителни каси, които ще наблюдават движението на документите и подсигуряването на процеса и в Националната здравноосигурителна каса, защото много скъпите помощни средства ще бъдат на централно наблюдение и ще се разглеждат от комисии, които да преценяват необходимостта от заплащането на това помощно средство, както е в момента с много скъпите медицински изделия. Колегите, които работят в областта на медицината, знаят, че имаме няколко комисии на централно ниво. Те се занимават не само със скъпите медицински изделия, защото някои от тях достигат до 130 –140 хил. лв., а се занимават и с наблюдението на програмите, които се изпълняват. Така че моето лично усещане няма никакво значение – дали смятам, или не смятам. Аз съм задължен да го направя. Ако се получат съответните рискове, трябва да търся начин за преодоляване на тесните места съвместно с останалите институции.
Благодаря Ви, професор Салчев. Колеги, да преминем към изразяване на отношение. От „Продължаваме Промяната“, заповядайте доцент Тонев. Доцент Тонев, министър Гьоков иска думата. Заповядайте, господин Министър.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! Аз не съм изненадан от това, че има дебат по този въпрос, защото той е притеснителен, разбира се, от гледна точка на непрекъсваемостта на процеса, защото тези хора наистина са уязвими и трябва да получават услугите, които са записани в Закона. Аз присъствам тук, защото първоначално, преди да изслушам дебата, имах съмнение, че ще искаме ново удължаване на срока, че ще искаме отмяна или нещо от този род, а узнавам от дебата, че няма такова нещо и от професор Салчев разбирам, че са доста напреднали нещата. Аз не само от него разбирам това, а и от работната група. Трябва да Ви кажа, че работната група работи много сериозно. Предполагам, че е имало такива работни групи и преди и са работил също сериозно по въпроса. Няма сега да коментирам защо не се е стигнало до прехвърлянето в сроковете, заложени в Закона хората с увреждания, тоест преди долу-горе две години, но сегашната работна група, оглавявана от Министерството на здравеопазването и с представители на Министерството на труда и социалната политика, включително и на Националната здравноосигурителна каса, на експертно ниво работи много добре и аз от тази междуведомствена група знам, че остава текстове да се финализират и по наредбата, и по прехвърлянето, и всичко, което урежда получаването на тези помощни средства и медицински изделия от хората, които се нуждаят от тях, и имам уверение от групата, че те ще са готови до края на седмицата. Аз, разбира се, също изразявам не точно притеснение, но какво да кажа – може би притеснение за административния капацитет на Здравноосигурителната каса за предоставяне на тази услуга, въпреки че аз доколкото знам, има предвидени щатни бройки в тази посока – може и да бъркам, но ако няма, може би трябва да се мисли в тази посока да се засилва административният капацитет. Без сътресения, разбира се, няма да мине целият този процес. Но аз съм убеден в това, че както и законодателят е решил прехвърлянето на тази дейност към Националната здравноосигурителна каса, че по този начин ще се увеличи ефектът от цялата тази дейност, първо, защото там текат доста сериозни финансови средства, които обаче според мен не стигат необходимия ефект от тези средства, тоест не можем да предоставяме съвсем съвременни медицински изделия, които хората заслужават. Ето тук в изказванията се говореше, че и списъците не са осъвременявани и във финансово отношение, и в технологично отношение от доста време. Аз не чувам толкова притеснения от хората с увреждания, които се нуждаят от тези медицински изделия и помощни средства, колкото притеснения от търговците – не говоря дори за производителите, а за търговците с медицински изделия. Техните притеснения произтичат от факта, че ще се предоставят при нов ред тези медицински изделия. Все пак всичко ново е притеснително, когато има утвърдени пътеки, включително и за нерегламентирани такива отношения. Всичко ново е препятствие пред тези нерегламентирани отношения и други отношения, изградени с времето, затова са тези притеснения. Мисля, че работната група ще си свърши работата. Наша задача – и на Министерството на труда и социалната политика, а и на Националната здравноосигурителна каса, е този процес да мине при най-малко сътресения и без да се прекъсва. Мисля, че с това, което направихме за тези две години от страна на Министерството на труда и социалната политика и на Агенцията за социално подпомагане, като не оставихме процеса по прехвърляне да повлияе на предоставянето на тези медицински средства, и то вече в продължение на две години, включително и при последното удължаване на срока с три месеца до 1 юли 2022 г. Така че на основание на тази дейност, която е свършена от работната група, аз оставам с надеждата, че нещата ще минат съвсем нормално. Между другото, сега, като идвах насам, разговарях с колегите, които участват с работната група от страна на Министерството на труда и социалната политика, и смятам, че е редно – те също слушат дебата, който се излъчва онлайн, и съм помолил да направят няколко неща – описание от работната група какви проблеми са решили, за да можем да ги представим на парламентарните групи, така че максимум до средата на другата седмица ще разполагате с това, което е постигнала работната група по прехвърлянето на помощните средства и медицинските изделия от Агенцията за социално подпомагане към Националната здравноосигурителна каса. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър. Доцент Тонев, заповядайте – имате думата за вземане на отношение от името на „Продължаваме Промяната“.
Уважаеми господин Председател, уважаеми професор Салчев, уважаеми господин Министър, колеги народни представители! Позволявам си да взема отношение към Вас. Аз не зададох въпрос към професор Салчев, но това се дължи основно на добрата комуникация по този въпрос, а и не само, която имаме през последните седмици. Той също алармира за някои възможни проблеми, които предстоят. Всички чухме, че е създадена привидно добра организация, двете отговорни министерства участват със свои квалифицирани кадри, но както всички знаем, по стар български обичай обикновено нещата се объркват накрая, когато трябва да се сметнат цифрите, да се покажат отговорностите. Един от големите проблеми не влезе в дискусията – относно какво се случва с помощни средства – това са помощни средства, защото няколко пъти бяха наречени медицински изделия, когато веднъж бъдат предоставени и изтече техният срок на годност или вече не са необходими. Там също отново няма контрол за това какво може да се използва отново и какво не може да се използва отново. Всички тези въпроси се разглеждат и си позволих да взема отношение, за да кажа, че освен създадената организация ние като политическа система и народни представители, в частност Комисията по здравеопазването, имаме доста сериозно отношение към този въпрос. Позволихме си да предложим на Националната здравноосигурителна каса представители на Комисията по здравеопазването активно да участват и обсъждат този процес, да информират Народното събрание за своевременното решаване на всички тези въпроси и отново с изслушване на управителя на Националната здравноосигурителна каса още преди изтичане на този период ние да имаме добра информация доколко тези въпроси наистина могат да създадат проблеми, включително и с търговците на едро, както беше споменато преди малко, така че сравнително безпроблемно да преминем през този трансфер, основно на административен контрол. Благодаря.
Благодаря Ви, доцент Тонев. От ГЕРБ-СДС? Професор Балтов, заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми народни представители, професор Салчев, министър Гьоков! Казаха се някои неистини от професор Салчев, които искам веднага да оборя, че всъщност за помощните средства, съоръжения и медицински изделия трябва да се прави разлика между кое е помощно средство и кое е медицинско изделие. Списъкът на медицинските изделия е излязъл през 2008 г. и примерно един слухов апарат се води медицинско изделие, то не се води помощно средство. Тоест слуховите апарати, апаратите за говорене, протезите – това са всичките медицински изделия, това не са помощни средства. Така че не е правилно да се казва, че в случая не ставало дума за медицински изделия, те били по друг параграф. Наредба № 7 е излязла през 2019 г., която дава указания как точно по Закона за медицинските изделия и за определяне стойността, на която те ще бъдат изплащани, като тя е осъвременена на 31 март 2021 г. При нейното осъвременяване на 31 март в един от членовете е записано, че не по-късно от август месец, тоест същата година, трябва да бъде извършен търг, на който да се вземе и ясно да се каже кои средства ще бъдат изплащани от Националната здравноосигурителна каса. Виждаме, че това не е направено през месец август, отложено е поради неясни причини – професор Салчев не даде обяснение защо е отложено, на какво основание, най-вероятно поради това, че Националната здравноосигурителна каса дори и в момента има едно несъгласие тези помощни средства, съоръжения и медицински изделия да минат към тях. В твърдостта на Министерството на труда и социалната политика виждаме, че те няма да позволят това да се случи след 1 юли, затова наистина трябва да направят всичко възможно този процес да приключи до края на месец юни. На мен ми направи изключително лошо впечатление по време на приемане на бюджета на Националната здравноосигурителна каса и на Комисията по бюджет и финанси, когато аз лично предложих увеличаване с 12 млн. лв. на средствата за помощни средства, съоръжения и медицински изделия, но тогава професор Салчев каза, че нямало нужда – това било предостатъчно, даже оставало от парите и не се харчели изцяло. Всъщност няма как да са необходими повече средства от 38 млн. лв., защото се вижда, че спецификациите, първо, са много стари, а отделно се взима средна стойност от последните три години, тоест през последните три години ние реално нямаме нищо ново в случая. Остават много нерешени въпроси, които аз, разбира се, ще ги задам, но едва ли ще могат да се дадат отговорите до края на месец юни. Силно се надявам, че наистина ще успеят да направят това, което е необходимо, за да поемат помощните средства, съоръжения и медицински изделия за хора с увреждания. Как се гарантира качеството на предлаганите от фирмите за медицински изделия при обявяване на спецификация и най-ниска крайна цена на медицински изделия? Формирана е от плащаните през последните три години изделия, тоест наистина ли това ще бъде сумата, която ще се остойностява и която ще се заплаща? В момента почти всички помощни средства и медицински изделия пациентите или ползвателите си ги доплащат, защото те не се изплащат изцяло от Министерството. Как е възможно нови фирми да бъдат допускани до конкурс на базата само на една декларация? Как е допустимо фирми, които нямат система за качество при утвърден европейски регламент, да представят своя система, която ще бъде приета от Касата. Тоест, когато се изработват индивидуални средства, те трябва задължително да отговарят на определени критерии. Има фирми, които не отговарят на тези критерии, а те ще бъдат допуснати от Националната здравноосигурителна каса да предлагат своите изделия. Касата е нарушила собствените си правила за финансиране в този конкурс, като не изисква от участниците наличие на базово оборудване, персонал и документи за квалификации. Всъщност това е едно сериозно антикорупционно условие, което не е изпълнено при изработване на тези индивидуални средства. Касата до момента няма създадена логистика за работа с тази дейност. Видно беше и от отговорите на професор Салчев. Притеснявам се, че това наистина ще стане, както е в момента, каквото се случи с бежанците от Украйна – виждаме, че те, за съжаление, не можаха да бъдат обслужени навреме и в момента мисля, че ще се получи същото и с отпускането на тези помощни средства, съоръжения и медицински изделия. Касата няма публикувана документация, в която фирмите ще отчитат реално извършената от тях дейност. Също така няма публикувана система за контрол. Реално няма да има контрол нито на фирмите, нито на изписващите такива средства. И не на последно място, няма система за кандидатстване от страна на фирмите за нови изделия и иновативни средства, които могат да бъдат допълнени до края на годината. Очакванията са тези търгове да бъдат правени веднъж годишно, като, за съжаление, когато има нови възможности за допускане на нови съоръжения и средства, те няма да бъдат изпълнени. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Тоест това, което ние наблюдаваме, е, че от месец август миналата година досега не е направено необходимото, за да бъде извършена тази спецификация. Всъщност видяхме, че точно през месец август миналата година професор Салчев заедно с тогавашния министър Стойчо Кацаров имаха едни други много по-важни неща, които трябваше да вършат, а реално не са си свършили работата, което трябваше да направят. Благодаря.
Благодаря Ви, Професоре. От „Движение за права и свободи“ – заповядайте, господин Адемов.
Благодаря Ви. Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми професор Салчев! Според нас целта на това изслушване, на тази дискусия, е свързана с това да подкрепим, от една страна, безпроблемния преход към новия механизъм на придобиване на права и изплащане на помощни технически средства, приспособления, съоръжения и медицински изделия извън обхвата на здравното осигуряване. И от друга страна, да предотвратим някои от проблемите, които биха възникнали при новия механизъм на изплащане на тези помощни технически средства. По отношение на това дали този преход ще бъде безпроблемен, очевидно е, че това няма как да се случи, но при всички положения сме удовлетворени от факта, че е решен дефинитивно въпросът дали тази дейност е изцяло медицинска, или изцяло социална. При всички случаи тази дейност е нито изцяло медицинска, нито изцяло социална, а е медико-социална – нещо, което трябва да възприемем като термин, защото хората с увреждания имат нужда от това да получат качествени и отговарящи на съвременните стандарти помощни технически средства. Сега по отношение на това дали помощните технически средства, приспособления, съоръжения и медицински изделия извън обхвата на здравното осигуряване отговарят на съответните стандарти, дали отговарят на съответното качество на международните стандарти, притеснително е това, което е записано в Наредбата – освен изискванията за ИСО сертификат има един, който се казва „Вътрешни правила за оценка на качеството“. Може ли покрай тези вътрешни правила за оценка на качеството да се пробутат – извинявам се за този термин – да кажем, рециклирани помощни технически средства, които се внасят от тези страни, каквато е безспорно практиката, която съществуваше до този момент. На следващо място. Има няколко проблема, за които няма отговори в новия механизъм. Какви са тези проблеми? Например, за никого не е тайна договорката, негласната договорка между този, който изписва помощни технически средства, и фирмите, които предлагат тези средства. Оттам започва изкривяването на процедурите за отпускане на помощни технически средства. И другият проблем, който е свързан отново с оценката на качеството и на стандартите за определяне на това качество. Ако примерно помощно техническо средство е изписано от пределна цена, отивайки при лечителя, при лекаря, изписал тези помощни технически средства, в един момент се оказва, че на пазара има много по-добри, с по-висока от пределната цена, и се налага доплащане. Доплащането е това, което притеснява, защото то не е регламентирано по никакъв начин. Доплащането на помощните технически средства е проблемът, който няма как да бъде решен и с новия механизъм, а хората се интересуват от това – за да имат по-добро качество на живот хората с увреждания с помощта на тези помощни технически средства, за да могат да водят независим живот, за да могат да преодоляват препятствие, очевидно е този списък и тези 38 млн. лв., които са предвидени, няма как да бъдат достатъчни. Ако поставим този въпрос – ако е вярно това, че предстои актуализация на бюджета в средата на годината, тези 38 млн. лв. трябва да бъдат значително повече, ако искаме да отговарят на стандарти и на по-добро качество. Защото практиката е показала, че с този финансов ресурс няма как да бъдат решени проблемите с качеството. Затова надеждата ми е, че по някакъв начин тази дискусия е допринесла за това да бъдат решени проблемите на хората с увреждания, защото, пак повтарям, тези помощни технически средства могат да доведат до по-добро качество на живот, но могат да усложнят състоянието на човека с увреждане, ако те не отговарят на съответните стандарти и на съответните изисквания.
Благодаря Ви, господин Адемов От „БСП за България“ – професор Михайлов, заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми професор Салчев, уважаеми колеги! От горчивия ми опит съм се убедил, че по въпроси, които ще взривят обществото, обикновено залата е полупразна, и тази дискусия е същата – в момента има не повече от една шеста от колегите в залата. Аз поздравявам вносителите за тази дискусия и желанието тя да се проведе в залата, когато се запознах сериозно с проблемите и нивото на тяхното решаване в момента. От самото начало на моето изказване искам да кажа, че то не може да бъде много дълго – пет минути е регламентът, че едва ли някой от нас може да обвини професор Салчев в това, че едно или друго няма да се случи от 1 юли. Вижда се ясно какъв е капацитетът на Националната здравноосигурителна каса, цифрите бяха казани. Съотношенията между Министерството и Касата не са в полза на Касата, разбира се, като оперативен капацитет, но в началото на моето изказване искам тук малко да предвардя професор Балтов от неговия план, в който тук зачете, както се казваше навремето в казармата: всички неуредици, които е подсигурила Касата, за да не стане това плавно прехвърляне. Професор Балтов, Вашата политическа сила 10 години омота този въпрос и неговото решаване, прехвърляше го от година на година в бюджета като решение и накрая, както казва българският народ, има една точна дума, го теслими в последния възможен момент с надеждата тази мина да избухне по средата на лятото и тогава с мъдър и хладен тон тези, които знаят всичко и знаят как да се реши, да кажат: „Казахме ли Ви ние, че нищо не може да направите Вие? И по този въпрос сте некомпетентни.“, но бъдете спокоен, ще вземем отношение по този въпрос и ще го решим – може би не на 1 юли, отсега Ви го казвам, но ще го решим по начин, по който подобава. Има няколко неща, които са сериозни и на които обръщам внимание на тези, които не разбират нищо от проблема. Сега тук няма да седнем на едно татáми и да спорим кое е медицинско изделие, кое е помощно средство. Тези неща като определения са доста, как да кажа, елокантни и трудно могат да се направят точни разлики, но едно е важно – и доктор Адемов го каза, защото има опита на бивш социален министър, най-големият проблем са доплащанията. И тук е първата голяма грешка. Аз направих сравнение с Наредбата от 2008 г. за цените на ортопедичните обувки, и 2022 г. Разлика няма. Инфлацията е над 200% за тези 14 години. Тоест самата ценова основа на отношенията с този раним контингент е много сгрешена и сега в тези два месеца ние спешно ще трябва да променим нещата, да видим как те ще бъдат композирани, възможно ли е в рамките – има обаче актуализация, успокойте се, професор Балтов, на бюджета, и този въпрос по някакъв начин ще бъде решен. Вторият въпрос също беше казан от бившия социален министър Хасан Адемов – това е въпросът за сертификата за качество. Така формирана наредбата, но нито от професор Салчев, нито от сегашното управление, а от тези, които са я написали, тогава са я публикували на 31 март – Татяна от Министерския съвет ми е приятел, дава възможност за едно неясно определение. Как беше то – „вътрешна система на контрол“? Какво означава това? Нищо не означава. Нито е европейски сертификат, нито е ИСО. Това са неща, които не подлежат на никакъв контрол и създават възможност за много тежки девиации – няма да правя други определения от тази трибуна, но за девиации, които са много сериозни. И третият проблем, за който може да стане много тежка дискусията, с последици най-вече за самите хора, които се нуждаят от помощ – хората с увреждания. Имайте предвид, че има едно стандартизирано производство, което е в мащаби, които са големи, на различни видове помощни средства. Ще Ви дам един пример – за тези, които не се интересуват длъжностно от проблема, това са примерно стелките Scholl, но когато говорим за хора със специфични изисквания, там никакво масово производство не може да се направи, правят се поръчкови изработки. [[Реплика от народния представител Хасан Адемов: „Индивидуални.“]] Те са с много сериозна цена и тази цена пада изцяло върху човека, който е поразен от Господ и носи със себе си мъката на това увреждане. Ние няма да допуснем като коалиционен формат да се срещнем с този проблем внезапно в средата на лятото, да започнат, както казаха някои тук, трусове. Трусове, трусове, ама е лесно да се говори за трусове, когато става дума отстрани да гледаме на тях, а когато става дума за хора с увреждания, това не искам да го чувам, че просто няма как да се мине без трусове. Тези хора нямат нужда от трусове – достатъчно ги е труснал животът. Така че това, което каза доцент Тонев, аз напълно го подкрепям. Ние ще направим сега много внимателна преценка на работата на тази група, независимо от хубавите думи, че тя работи сърцато, ще видим къде е сърцето на групата, какво се случва и ще вземем своето решение като коалиционен формат. Благодаря Ви, господин Председател.
Благодаря Ви, професор Михайлов. Професор Балтов, Вие искате думата за?
Лично отношение.
Колеги, без полемики в залата. Заповядайте, професор Балтов, имате думата за лично обяснение – три минути.
Професор Михайлов, в това, което казвате, все пак има известни пропуски, защото в Наредба № 7 от 31 март 2021 г. в чл. 57, ал. 3, т. 2 пише: „Валиден сертификат по стандарт на БДС ИСО 9001 за производители на медицински изделия, изработени по поръчка, и за производители и търговци на едро на медицински изделия от клас 1“. Тоест има го това нещо, че трябва да има стандарт. Що се отнася до това дали 10 години ГЕРБ [[реплика от народния представител Георги Михайлов: „10 години! Това не е сериозно!“]]не е направил нищо, виждате, че през последните – от месец август досега, не е направено това, което трябва. Ако НЗОК искаха този процес да тръгне, те трябваше да вземат това отношение още в началото след издаването на Наредбата, след 31 март. Реално това не се е случило и това е самата истина. А последните осем месеца, когато имаше управление на два служебни кабинета, виждаме, че тогава пък съвсем нищо не се е случвало. Благодаря.
Благодаря Ви, професор Балтов. От „Има такъв народ“? Заповядайте, доктор Христов, имате думата.
Първо, не мисля, че е моментът. В момента това е изключително важно и да прехвърляме политически и сега да си обясняваме кога е една седмица по-рано, или един месец по-късно не е сериозно, но искам да използвам думите на доктор Адемов за това, че тук се касае за една дейност, която е не само медицинска, но и социална [[реплика от народния представител Хасан Адемов: „Не е социална.“]] , а ние в момента, доктор Адемов, отиваме и прехвърляме към Националната здравноосигурителна каса, изцяло се прехвърля тази дейност в медицински дейности, което също е изключително притеснително, но притеснително е това, което тук чуваме в няколко момента. Първият момент, това е, че още не се знаят видовете средства, които ще бъдат, не е направен актуалният списък. Вторият притеснителен момент, това е връзката между отделните институции – Здравна каса, ЛКК, ТЕЛК, това също не е известно ще заработи ли и как ще заработи. Най-притеснителният момент, и това, което казах в своето изказване, остава за доставчиците. Представете си какво ще се случи при едно обжалване, съдебни дела и друго. Това значи, че ние ще оставим за месеци наред хората без помощни средства. При тази ситуация сме принудени наистина или да вземем спешни мерки, като най-важното според мен е стартирането на електронното досие, което в момента се работи, в модула, който ще касае ЛКК, ТЕЛК и здравното състояние на пациента, за да може това досие да заработи и да обобщи всичките останали. Иначе, ако продължим да работим на парче, ще се наложат нови трусове в следващите месеци. Така че Здравната каса в това отношение трябва малко да си извади главата от пясъка и да се включи активно в работата на досието с прехвърляне на данните, защото това е начинът малко да избегнем дублирането, което съществува в момента. Ако не решим тези проблеми, в момента аз съм притеснен от спокойствието, защото в края на краищата не знам дали Националната здравноосигурителна каса разбира, че цялата отговорност за ситуацията, която ще се случи, е нейна. Заставайки тук – и доцент Тонев, и ние от Здравната комисия, и цялото Народно събрание, сме хората, които няма да спрем, да свършим необходимото, това, което се изисква от нас, за да не попречим на стартирането на този процес, така че отговорността в края на краищата да ни предоставите това, което ние можем да свършим, или нормативно трябва да свършим, е Ваша. Всяко измъкване, което се опитвате, остава накрая Ваша. Благодаря.
Благодаря Ви, доктор Христов. От „Демократична България“? Заповядайте, госпожо Белобрадова, имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми професор Салчев, радвам се, че инициирах това изслушване. Видя се, че проблемите не са един и два. Искам да направя един кратък обзор на това, което поне аз чух. Какви изводи можем да направим от това изслушване и то е толкова важно за най-уязвимата част от обществото? Започваме с това, че списъкът за помощни технически средства и медицински изделия е остарял безвъзвратно. Той не обслужва реалните нужди на хората с увреждания и обновяването на списъка, оповестен от професор Салчев, което ще се извършва всяка година, е една дългоочаквана стъпка. Сериозен проблем е срокът за стартиране на цялата процедура, и това е 1 юли – срокът, в който НЗОК трябва да поеме администрирането на процеса. Тук днес управителят на НЗОК професор Салчев пое отговорността това да бъде датата, в която ще се стартира процесът. Чух професор Михайлов какво каза, че в края на краищата може и да не е точно 1 юли, но важното е да се стартира по един качествен начин, защото не можем да си позволим абсолютно никакви трусове. Разбираме също така, че макар и администрирането на дейността да е минало към Националната здравноосигурителна каса, контролът върху протоколите по ЛКК се намира в други институции. Това за пореден път раздробява процеса и не дава никакво подобрение по отношение на контрола на изписване на помощните средства – вече няколко колеги го споменаха, и под подобрение имам предвид прочистването на системата от корупционния модел и свързаностите между фирмите доставчици и хората, които подготвят протоколите по ЛКК. И как въобще ще бъдат контролирани протоколите по ЛКК, за нас това е съществен проблем и чухме, че очакваме бъдещо решение. Чухме, че и макар Националната здравноосигурителна каса да е подготвила дигитализиране на процеса, заявленията за ремонт ще могат физически да бъдат подавани само в 28-те точки на регионалните подразделения. Много от хората, които имат нужда от ремонт на тези протези, са възрастни и нямат възможност да се включат в дигитализирания процес. Следователно това ще затрудни изключително сериозно достъпа. Изобщо, както каза професор Салчев, риск има. Въпросът е дали може да си позволим този риск. Затова призовавам колегите от Здравната комисия, както и колегите от Комисията по труда, социалната и демографската политика, заместник-председател на която Комисия съм и аз, да разгледаме въпроса заедно подробно и да бъдем максимално ангажирани. Може да не е сега, може да не е тази седмица, може да е след месец, когато вече ще имаме повече яснота, но при всички случаи с участието на професор Салчев ще е добре да работим заедно, съвместно двете комисии. И това го дължим на всеки един човек с увреждания. Благодаря Ви много.
Благодаря Ви, госпожо Белобрадова. От ВЪЗРАЖДАНЕ? Господин Георгиев, имате думата.
Благодаря, господин Председател. В крайна сметка от всичко това, което се каза и което се изговори тук, стана ясно, че реформата за отпускане, изплащане, ремонт и контрол за предоставянето на помощни средства и приспособления за нуждите на хората с увреждания по Закона за хората с увреждания е на етап подготовка. След две години приказки и очаквания, след три правителства все още няма яснота дали ще се състои така очакваната реформа и хората с увреждания най-после да получат адекватни, качествени и модерни помощни средства. В момента се изготвят механизмите и електронната система. Няма яснота дали ще се случи тази реформа до 1 юли, колкото и правителството на промяната да се опитва да постигне тази цел. Няма актуализирани списъци на помощните средства, дори сумата, която ще се заложи в актуализацията на бюджета, все още не е известна. Остава спорен и въпросът за обезщетението с необходимите помощни средства. Изводите са ясни – някой или не е искал, или се е противопоставил на тази реформа, която на вид изглежда добра, но е ужасно закъсняла като изпълнение. Естествено, тук оставям напразните надежди на десетките хиляди наши сънародници с увреждания, които са вперили поглед в бъдещето, очаквайки от години решението на техните проблеми, които са част от тяхното съществуване. Ние от ВЪЗРАЖДАНЕ ще следим това прехвърляне и неговата реализация, която според нас може да се получи малко като тол системата и нейните грешки в началото, макар че тук не става въпрос за автомобилите и техните собственици, а за хора, които и без това са смачкани от живота. Надяваме се, че до 1 юли ще опровергаете нашите притеснения и тази реформа ще тръгне гладко, и хората с увреждания ще получат нужните помощни средства по най адекватен и правилен начин. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Георгиев. С това приключи изслушването на професор Салчев. Благодаря Ви за участието. Колеги, преминаваме към следващата точка в дневния ред, а именно: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ЗДРАВЕТО. Постъпили са доклади от: Комисията по здравеопазване, Комисията по конституционни и правни въпроси, Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление, Комисията по правата на човека, вероизповеданията и жалбите на гражданите. Водеща е Комисията по здравеопазването. Кой ще представи Доклада? Доцент Тонев, заповядайте – имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! „ДОКЛАД за първо гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за здравето, № 47-154-01-2, внесен от Елена Цонева Гунчева и група народни представители на 10 декември 2021 г. На свое извънредно заседание, проведено на 11 февруари 2022 г., Комисията по здравеопазването разгледа и обсъди Законопроект за изменение и допълнение на Закона за здравето, № 47-154-01-2, внесен от Елена Цонева Гунчева и група народни представители на 10 декември 2021 г. В изпълнение на чл. 72, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание Комисията по здравеопазването, преди да обсъди Законопроекта по същество, извърши проверка и установи, че той отговаря по принцип на изискванията на Закона за нормативните актове, Указа за прилагането му и Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Законопроектът и мотивите към него бяха представени от народния представител Елена Гунчева, която информира членовете на Комисията по здравеопазването, че през пролетта на 2020 г. бяха направени поредица от изменения на Закона за здравето, които нарушиха принципа на разделение на властите и поставиха под въпрос демократичните устои на правовата държава. Бяха въведени извънредно широки и обтекаеми основания за наличие на непосредствена опасност за живота и здравето на гражданите, което на свой ред е предпоставка за обявяване на извънредна епидемична обстановка. В условията на тази извънредна епидемична обстановка бяха делегирани извънредни правомощия на министъра на здравеопазването да налага противоепидемични мерки, които правомощия, за съжаление, здравните министри периодично използват, за да ограничават чрез своите заповеди основните човешки права на българските граждани, а именно: правото на труд, правото на образование, правото на достъп до обществени обекти и обществени дейности, правото на културен и духовен живот и правото на лично достойнство. Месеци наред огромни групи български граждани бяха системно подлагани на дискриминация със заповедите на здравните министри. Същевременно от началото на пандемията до настоящия момент заповедите постоянно се изменят или се отменят и заменят с нови, което прави на практика невъзможен съдебният контрол върху тях. Ограничаването на гражданските права и основни свободи със заповед на министъра на здравеопазването се извършва чрез директно нарушаване на разпоредбите на редица български закони, Конституцията на Република България и международни актове, включително и Регламент (ЕС) 2021/953 от 14 юни 2021 г., който урежда правната рамка за издаването, проверката и приемането на цифровия COVID сертификат на Европейския съюз, като това противоречи на принципите на правото, на справедливостта и морала. Госпожа Гунчева подчерта, че заповедите на министъра на здравеопазването за въвеждане на противоепидемични мерки срещу COVID-19 възпрепятстват упражняването на основни права по смисъла на Европейската конвенция за защита правата на човека и основните свободи. Според вносителите общият административен акт, какъвто са заповедите на министъра на здравеопазването, не може да засяга основни права и свободи, които са уредени в нормативни актове. В чл. 57, ал. 3 от Конституцията на Република България е предвидено ограничаването на основни граждански права, посочени в същата разпоредба, да бъде ограничавано само на основание закон. Въпреки че в Закона за здравето има норма, която дава право на министъра на здравеопазването да въвежда противоепидемични мерки, в самия закон няма конкретна разпоредба, която да предвижда ограничаване на правата на гражданите. Освен това не може със заповед министърът на здравеопазването да осъществява принуда спрямо неограничен брой български граждани да се ваксинират, както и да бъдат тествани постоянно, което също може да нанесе вреди на тяхното здраве. Госпожа Гунчева поясни, че въз основа на горепосоченото със Законопроекта се предлага извънредна епидемична обстановка да се обявява с решение на Народното събрание за период не по дълъг от два месеца. Също така в тялото на Закона за здравето изрично да се посочи, че не може да се въвежда задължителна имунизация с лекарствени продукти, които не са преминали напълно клиничните изпитвания за тяхната безопасност и ефикасност и/или притежават разрешение за употреба под условие, както и че ваксината срещу COVID-19 е препоръчителна и има доброволен характер. Предвижда се въвежданите противоепидемични мерки да не могат да включват ограничаване на гражданските права, посочени в Конституцията на Република България, както и задължения, които не са посочени изрично в закон или са дискриминационни по отношение на лично положение, включително здравословно състояние. Предлага се и отмяна на действащото предварително изпълнение на заповедите за въвеждане на противоепидемични мерки, както и отмяна на административнонаказателната отговорност по чл. 209а от Закона за здравето. В Комисията по здравеопазването на основание чл. 31, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание са постъпили становища от Българския лекарски съюз, Националната пациентска организация и Националната мрежа за децата. В изпълнение на чл. 73, ал. 2 и 6 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание в Комисията по здравеопазването са постъпили становища от Министерството на здравеопазването, Експертните съвети по епидемиология и по вирусология към министъра на здравеопазването, Министерството на финансите, Министерството на образованието и науката, Комисията за защита от дискриминация и от Националното сдружение на общините в Република България. На основание чл. 73, ал. 10 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание на заседанието се проведе публично обсъждане с участието на представители на съсловните, пациентските и неправителствените организации, които са предоставили писмени становища по Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за здравето. Българският лекарски съюз в свое становище не подкрепи предложения законопроект. Националната пациентска организация не подкрепи Законопроекта. Националната мрежа за децата не подкрепи предложения законопроект. Доцент Васил Пандов представи становището на Министерството на здравеопазването, в което обясни доста пространно различните трактовки и тълкувания на предложения законопроект. Той уточни, че разпоредбите на чл. 63, алинеи от 2 до 7 от Закона за здравето вече са били предмет на искания до Конституционния съд на Република България за установяване на противоконституционност. Конституционният съд се е произнесъл с Решение № 10 от 2020 г. по конституционно дело № 7/2020 г., с което е отхвърлил искането за установяване на противоконституционност на посочените разпоредби, като не е намерил, че същите противоречат на норми или принципи на Конституцията на Република България. С други аргументи доцент Пандов информира народните представители, че Министерството на здравеопазването не подкрепя разглеждания законопроект, тъй като в Решението се посочва, че: „Тъй като извънредната епидемична обстановка по закон се обявява за определен период от време, то и предприетите противоепидемични мерки през времетраенето също са временни. Също така, доколкото в различни фази на развитие на заразната болест степента на заразяване на хората е променлива величина, както и способността на здравната система да реагира на заразата, то отделните противоепидемични мерки не могат да бъдат константни за целия период на извънредната епидемична обстановка. Неоправдано е очакването, че в Закона би могло отнапред да се определи срок за въвеждане на противоепидемични мерки. При голямото разнообразие на заразни болести по чл. 61, ал. 1 от Закона за здравето, които биха могли да бъдат основание за въвеждане на извънредна епидемична обстановка, тяхната специфика на епидемично проявление и разпространение, както и непредвидимия отговор в човешкото поведение на възникналата опасност, определянето на законов срок, който да е приложим за всяка от противоепидемичните мерки, е нереално.“ В същото решение Конституционният съд подчертава, че: „При наличие на обявена извънредна епидемична обстановка е ясно, че е застрашено не само конституционно гарантираното право на живот и здраве на всеки човек, но и на определена общност. Това състояние застрашава по изключително сериозен начин не само посочените права, но може да засегне и други основни права и свободи – право на влизане на територията на държавата, правото на свободно придвижване в нея, правото на посещение на определени обществени места, правото на труд и други. Когато възникне такава обстановка, е безспорно, че гражданите са призвани да отдадат предимство на защитата на ценностите от най-висш порядък пред защитата на техните граждански права и свободи. Причината за това е, че рискът от погубване на човешкия живот и увреждане на човешкото здраве е заплаха за всички други човешки права и свободи, както и за демократичния ред. За да изпълни позитивните си задължения по чл. 28 и чл. 52, ал. 3 от Конституцията, държавата е в правомощието си да предприеме всяко активно действие за гарантиране на живота и здравето на гражданите. Дадената възможност в чл. 63, ал. 4 – 7 от Закона за здравето за ограничаване упражняването на определени права съответства на принципа на пропорционалност, тъй като с оспорените разпоредби не се надхвърлят границите на подходящото и необходимото за постигане на легитимните цели, преследвани от разглежданата правна уредба. Ограниченията при упражняването на някои права на гражданите, предвидени в чл. 63, ал. 5 и ал. 6 от Закона за здравето, са необходими с цел ограничаване разпространението на заразната болест и нейното овладяване и са съразмерни на преследваната цел – опазване на живота и здравето на гражданите. Правото на свободно придвижване, икономическата свобода и правото на труд не са абсолютни и отстъпват пред необходимостта да се осигури постигането на приоритетната цел – гарантиране на живота и закрила на здравето на гражданите. Държавната интервенция тук е не само конституционно търпима, тя е обществено потребна и социално оправдана от легитимната цел на Закона – Решение № 8/2016 г. по конституционно дело № 9/2015 г. Закрилата на здравето на гражданите като публично благо е без съмнение легитимната, конституционно дефинирана цел на Закона за здравето.“ Това бяха останалите аргументи, изложени от доцент Пандов, който информира народните представители, че Министерството на здравеопазването не подкрепя разглеждания законопроект. В писмените становища на Експертните съвети по епидемиология и по вирусология към министъра на здравеопазването се посочва, че философията на предлаганите промени се характеризира с незачитане на науката за борба със заразните болести, като се уточнява, че в комплекса от противоепидемични мерки за превенция на въздушно-капковите инфекции ваксинацията заема водещо място. Обръща се внимание, че ваксините срещу COVID-19 са преминали същите клинични проучвания за качество, безопасност и ефикасност, каквито преминава всяка ваксина, получила разрешение за употреба в рамките на действащото българско и европейско законодателство. Огромният размер на пандемията от COVID-19, отнела живота на милиони хора по света, наложи съкращаване на процедурите за разглеждане на документите на кандидат-ваксините и на сроковете за получаване на разрешение за употреба. Подчертава се, че мониторингът върху безопасността на ваксините продължава от страна на Европейската агенция по лекарствата и след тяхното лицензиране и широко използване. Уточнява се, че имунизацията срещу COVID-19 не е единствено условие за достъп до труд, образование и обществени места, тъй като лица, преболедували COVID-19, и тези с отрицателен PCR или антигенен тест нямат ограничения в достъпа си до труд, образование и до обществени места. Лицата с противопоказания за определена ваксинация не подлежат на прилагане на съответната ваксинация в рамките на действащия в Република България Имунизационен календар. Подчертава се, че продължителността на извънредната епидемична обстановка зависи от характера на епидемичния процес, причинен от даден патоген, и не може да бъде ограничаван в рамките на закон. Извънредната епидемична обстановка следва да се обявява с решение на правителството, което отговаря за прилагане на противоепидемичните мерки. Периодът на въведените противоепидемични мерки следва да се определя от спецификата на конкретното заболяване и неговия причинител, а не от строго определен административен срок. Изброените мерки в Законопроекта са непълни, твърде общи по характер и изричното им изброяване би довело до ненужно ограничаване при въвеждане на съответните мерки – намаляване на работно време, дезинфекция, дистанция и други. Характерът на нефармацевтичните противоепидемични мерки зависи от нивото на заболеваемостта и смъртността и от степента на натиск върху здравната система. При необходимост могат да се прилагат и по рестриктивни мерки, като работа от вкъщи, дистанционно обучение на ученици и студенти, ограничаване на публичните събирания, затваряне на публични обекти и други. Следва да се преосмисли доколко е целесъобразно предложението със средства от държавния и общинските бюджети да се осигуряват на всички граждани безплатни лични предпазни средства и дезинфектанти, имайки предвид, че такава практика няма дори във високоразвитите западноевропейски страни. В заключение се посочва, че опазването на общественото здраве е висша ценност, която държавата следва да осигурява и защитава. Именно осигуряването и защитата на общественото здраве във времена на пандемия е цел, която оправдава временното ограничаване на някои индивидуални права в рамките на закона. Допълнението за незабавно уведомяване на Народното събрание за въведените мерки е ненужно с оглед развитието и достъпността на информационните технологии. В становището на Министерството на финансите се посочва, че от документите към Законопроекта не става ясно дали са били предварително изследвани финансовите аспекти и бюджетният ефект на въпросното предложение. В мотивите не се съдържа информация за очакваните резултати и оценка на финансовите последици от прилагането на Законопроекта върху държавния бюджет и бюджетите на общините, във връзка с предвидените допълнителни ангажименти на държавните и общинските органи, което да послужи за вземане на обосновано решение. Отбелязва се, че предлаганите промени водят до допълнителни ангажименти за държавния бюджет, респективно за общинските бюджети, за изпълнение на мерките, които биха се въвели при обявена извънредна епидемична обстановка, включително предоставяне безплатно на гражданите на лични предпазни средства, дезинфектанти и други. Подчертава се, че за да бъдат мерките реалноизпълними, е необходимо прогнозираните разходи за тяхното осъществяване да бъдат съобразени с общата стратегия и приоритети за финансиране на публичния сектор и да бъдат обвързани в рамките на общите бюджетни параметри за съответната година, което е част от фискалната стратегия за поддържане на макроикономическа стабилност и фискална устойчивост. Във връзка с това Министерството на финансите не подкрепя внесеното предложение за изменение и допълнение на Закона за здравето. Министерството на образованието и науката не подкрепя избрания в § 1, т. 2 от Законопроекта подход и счита за необосновано имунизацията срещу COVID-19 да се подчинява на специална законова уредба, различна от установената за останалите видове имунизации, без да има принципна разлика. Обръща се внимание, че и към настоящия момент имунизацията срещу COVID-19 не е условие за достъп до образование както за всички деца и ученици в системата на предучилищното и училищното образование, така и за всички студенти в системата на висшето образование. Създадени са условия за упражняване на правото на образование по начин, който отчита необходимостта от закрила на здравето на всички участници в образователния процес. Недостатъчно обосновано е и предложението по § 2, т. 1, свързано с промяна на органа, в чието правомощие е обявяването на извънредна епидемична обстановка, което от Министерския съвет да премине към Народното събрание. Това би затруднило оперативността при вземане на подобно решение, която в условията на криза и извънредни обстоятелства е от особена важност. Предложението не отчита и обстоятелството, че според Конституцията на Република България е възможно за определен период от време в страната да няма действащо Народно събрание. Също така предвиденият в § 2, т. 1 от Законопроекта максимален период на обявена с решение на Народното събрание извънредна епидемична обстановка би допринесъл единствено за допълнителното натоварване работата на Министерския съвет и на Народното събрание, доколкото не е предвидено ограничение по отношение броя на приетите решения за обявяване на извънредна епидемична обстановка. При необходимост от обявяване на извънредна епидемична обстановка за период, по-дълъг от посочения в § 2, т. 1, ще се наложи на всеки два месеца да бъдат внасяни нови предложения и съответно приемани нови решения за обявяване на извънредна епидемична обстановка. В тази връзка, предложението е нецелесъобразно и следва да отпадне от съдържанието на Законопроекта. Подчертава се, че направеното в § 2, т. 4 предложение по отношение на временното ограничаване на режима на работа на обекти с обществено предназначение за срок не по-дълъг от 5 дни би създало риск за живота и здравето на децата, учениците, педагогическия и непедагогическия персонал в училищата и детските градини, студентите, преподавателите и администрацията на висшите училища, тъй като училищата, детските градини и висшите училища попадат в обхвата на „обекти с обществено предназначение“. Отбелязва се, че преустановяването на присъствения образователен процес е противоепидемична мярка, която се прилага след заповед на компетентен орган, но същата не преустановява образователния процес, тъй като е създадена организация при въвеждането й да се преминава към обучение/педагогическо взаимодействие от разстояние в електронна среда чрез използване на средствата на информационните и комуникационните технологии. В тази връзка, преминаването към обучение/педагогическо взаимодействие от разстояние в електронна среда след заповед на министъра на образованието и науката не въвежда ограничение по отношение правото на образование, а само променя начина на провеждането му. В заключение се обръща внимание, че въпреки въведената извънредна епидемична обстановка и нарасналия брой заразени, включително деца, правителството е предприело максимално щадящ подход по отношение на децата и учениците, като необходимостта от преустановяване на присъствения образователен процес/педагогическо взаимодействие, се преценява и въвежда за всяка отделна паралелка, училище, населено място, община, област поотделно, съответно мярката се прилага локално и винаги е основана на заповед на министъра на образованието и науката за преминаване към обучение/педагогическо взаимодействие от разстояние в електронна среда. В писменото становище на Комисията за защита от дискриминация предложеният със Законопроекта текст на чл. 63, ал. 10 се определя като недопустим, тъй като по този начин се ограничава със закон приложението на чл. 166, ал. 2 от Административнопроцесуалния кодекс относно спирането на предварителното изпълнение на акта, което е изцяло и само по преценка на съда. Уточнява се, че в случай че спирането на предварителното изпълнение е обвързано с решение на Комисията за защита от дискриминация, то е необходимо актът да има стабилитет, тоест да е влязъл в сила. Това предложение, свързано пряко с дейността на КЗД, е в нарушение на йерархията на нормативните актове, тъй като по същество е направено предложение за дерогация на действаща правна норма от нормативен акт от по-висока степен, какъвто е Административнопроцесуалният кодекс, което е правно недопустимо. Подчертава се, че основно изискване в правото на Европейския съюз е всички предприети мерки да бъдат сериозно оценени от гледна точка на тяхната необходимост. Чл. 63, ал. 4 гласи категорично, че въведените противоепидемични мерки не могат да включват задължения, които не са посочени изрично в закон или са дискриминационни по отношение на лично положение, включително здравословно състояние. В подобен дух е и текстът на чл. 59, ал. 4 и чл. 63, ал. 6 от Законопроекта. Обръща се внимание, че така предложените текстове въвеждат абсолютна забрана, без да е отчетен принципът на пропорционалност, чиято цел е, от една страна, да предотврати прекомерните ограничения и нежелани ефекти, а от друга – да гарантира постигане на преследваната цел по обективен и разумен начин. В конкретния случай следва предприетите мерки да са необходими, адекватни и разумно оправдани, което би изключило нарушения на Закона за защита от дискриминация. Безспорна е необходимостта от приемане на мерки при наличие на заплаха, застрашаваща живота и здравето на гражданите, като акцентът тук е, че мерките следва да са адекватни и пропорционални с оглед преследваната цел. Действията, с които те се предприемат от съответните органи и институции, следва да бъдат универсални, достъпни, навременни и щадящи. Конституцията на Република България дава възможност ограничаването на основни права да бъде направено и със закон, който да въвежда стандарта за това ограничаване. Допустимите ограничения най-често са за защита на публичния интерес, който е приоритет спрямо личните права и свободи на индивида в ситуацията на извънредност. В заключение Комисията за защита от дискриминация посочва, че националната сигурност, народното здраве, общественият ред и моралът са ценности, за защитата на които може да бъде ограничавано упражняването на редица права и свободи за определен недълъг период от време, като това не би обосновавало нарушение на антидискриминационното законодателство. Националното сдружение на общините в Република България информира народните представители, че предлаганото безплатно предоставяне на лични предпазни средства и дезинфектанти на гражданите на територията на общината, финансирано от общинския бюджет, освен разходване на средства извън предвидените съгласно Закона за публичните финанси налага и създаване на специална организация във всяка община за текущо управление на дейността за периода на времетраене на противоепидемичните мерки – доставка, подходящо съхранение, помещения, персонал, режим на достъп и предоставяне и други. Това ще натовари общините, особено малките общини, с несвойствени функции и допълнителни разходи. Според сдружението снабдяването с дезинфектанти и лични предпазни средства на отделните граждани е техен личен избор и обществена отговорност, а ако се приеме те да бъдат финансово подпомогнати като израз на социална солидарност, то този подход е изцяло в прерогативите на държавната политика с оглед обстоятелството, че съгласно Европейската харта за местно самоуправление, Конституцията на Република България и Закона за публичните финанси общинските бюджети са автономни. В хода на дискусията членовете на Комисията по здравеопазването посочиха, че при обсъждането на предлагания законопроект трябва да се вземе предвид медицинският аспект на въпроса, а не само юридическият, както и да се прави разлика между извънредно положение и извънредна епидемична обстановка. Беше подчертано, че действащите разпоредби на Закона за здравето вече са били предмет на разглеждане от Конституционния съд на Република България и той се е произнесъл, че посочените разпоредби не противоречат на нормите или принципите на Конституцията на Република България. По отношение качеството и безопасността на ваксините срещу COVID-19 беше отбелязано, че в действащото българско и европейско законодателство са разписани конкретните процедури, по които се разрешават за употреба лекарствените продукти в България и в Европейския съюз. Обърна се внимание, че липсва оперативна, нормативна и медицинска логика, която обоснова необходимостта на ниво закон да бъде предвидено, че ваксината срещу COVID-19 е препоръчителна. Съгласно Закона за здравето имунизационният календар е предмет на уредба на подзаконов нормативен акт, тъй като обществените отношения в тази област са изключително динамични и подлежат на честа промяна. Беше отбелязано, че съгласно чл. 10, ал. 1 от Закона за нормативните актове обществени отношения от една и съща област се уреждат с един, а не с няколко нормативни акта от същата степен. Специалният закон в областта на лекарствените продукти е Законът за лекарствените продукти в хуманната медицина и след като в този закон е посочено с какви лекарствени продукти може да се извършва лечението в Република България, не може същите разпоредби да бъдат повторени в друг закон, а имено в Закона за здравето. Въз основа на проведеното обсъждане и извършеното гласуване при следните резултати „за“ – 1, без „против“, „въздържали се“ – 18, Комисията по здравеопазването предлага на Народното събрание да не приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за здравето, № 47-154-01-2, внесен от Елена Цонева Гунчева и група народни представители на 10 декември 2021 г.“
Благодаря Ви, доцент Тонев. Да чуем сега и Доклада на Комисията по конституционни и правни въпроси. Мислех да приключим с докладите и тогава да дам почивката, след почивката да започнем с дискусията. Заповядайте, господин Матеев.
Уважаеми колеги народни представители: „ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за здравето, № 47-154-01-2, внесен от Елена Цонева Гунчева и група народни представители на 10 декември 2021 г. На свои редовни заседания, проведени на 2 и 9 март 2022 г., Комисията по конституционни и правни въпроси обсъди Законопроект за изменение и допълнение на Закона за здравето, № 47-154-01-2, внесен от Елена Цонева Гунчева и група народни представители на 10 декември 2021 г. На заседанието присъства от Министерството на здравеопазването господин Илия Тасев – директор на дирекция „Опазване на общественото здраве и здравен контрол“. От името на вносителите Законопроектът беше представен от народния представител Елена Гунчева, която посочи, че във връзка с обявената пандемия от COVID-19 са въведени законодателни промени в Закона за здравето, с които са делегирани извънредни правомощия на Министерския съвет да обявява извънредна епидемична обстановка и на министъра на здравеопазването да налага временни противоепидемични мерки. Тя допълни, че заповедите на министъра на здравеопазването създават неравно третиране на гражданите и ограничават гражданските им права, като правото на труд, правото на образование и правото на достъп до обществени обекти. Законопроектът прецизира условията и реда за обявяване на извънредна епидемична обстановка, като се предлага решението да се взема от Народното събрание вместо от Министерския съвет, и променя сроковете, условията и правилата за налагане на временни противоепидемични мерки. Проектът на закон цели да регламентира на законово ниво доброволния характер на ваксинацията срещу COVID-19 и да прецизира правомощията на здравния министър за разпореждане с временни противоепидемични мерки, като допуска употребата на препарати за имунизация единствено с напълно проучени медицински продукти, преминали стандартните условия и изисквания за тяхното изпитване. Предвижда се изключение от задължението за ваксинация, когато са налице медицински противопоказания или религиозни причини, а по отношение имунизацията срещу COVID-19 се предлага забрана за разпореждане с временни противоепидемични мерки, които могат да доведат до ограничаване достъпа до образование, труд или обществени места. Предлага се отпадане на административнонаказателната отговорност при нарушаване или неизпълнение на противоепидемични мерки и се уреждат съкратени срокове за обжалване на заповедите на министъра на здравеопазването, като се прецизират и основанията за спиране на предварителното изпълнение. Проектът на закон предвижда също безплатното предоставяне на гражданите на лични предпазни средства и средства за дезинфекция, когато са обявени временни противоепидемични мерки. Представителят на Министерството на здравеопазването посочи, че от Министерството не подкрепят предложения законопроект. Господин Тасев уточни, че всички ваксини, които се предлагат в страната, са разрешени за употреба съгласно Закона за лекарствените продукти в хуманната медицина или Регламент № 726/2004 и ваксинацията е доброволна. По повод правомощията на Министерския съвет да обявява извънредна епидемична обстановка, на министъра на здравеопазването да издава временни мерки, както и предложените ограничения на временните противоепидемични мерки, той допълни, че тези права, задължения и правомощия са били предмет на анализ от Конституционния съд на Република България, който с Решение № 10 по Конституционно дело № 7 от 2020 г. се е произнесъл и е приел, че разпоредбите в Закона за здравето са съобразени с Конституцията на Република България. Господин Тасев добави, че държавна интервенция по ограничаване правата на гражданите по реда на действащата разпоредба на чл. 63 е съразмерна и пропорционална с преследваната цел, която е опазване живота и здравето на гражданите. В обсъждането на Законопроекта взеха участие народните представители Ива Митева и Милен Матеев. Госпожа Митева заяви, че от парламентарната група на „Има такъв народ“ считат, че законодателната инициатива е правилно насочена в промени в Закона за здравето, но изрази несъгласие със съдържанието на Законопроекта. Тя добави, че при създаване на действащите разпоредби в чл. 61 и 63 от Закона за здравето текстовете са внимателно анализирани и така прецизирани, че да отговарят на Основния закон, което се потвърждава с постановеното решение на Конституционния съд, с което са потвърдени правомощията на Министерския съвет и на министъра на здравеопазването. Народният представител уточни, че Законопроектът смесва институтите на извънредното положение и извънредната епидемична обстановка, а предложените критерии за наличие на непосредствена опасност за живота и здравето на гражданите определи като твърде широки. Тя изрази необходимостта от консолидиране на законодателството и актовете на изпълнителната власт, за да се постигнат ясни и устойчиви правила. Председателят на Комисията по конституционни и правни въпроси посочи, че Законът за здравето задава общата рамка по опазване живота и здравето на гражданите и изрази несъгласие с предложението, с което се предлага създаването на изрични правила относно имунизацията срещу COVID-19 отделно от общите разпоредби на Закона за здравето. Господин Матеев посочи, че няма да подкрепи внесения законопроект. В резултат на проведеното обсъждане Комисията по конституционни и правни въпроси с 1 глас „за“, 9 гласа „против“ и 9 гласа „въздържал се“ предлага на Народното събрание да не приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за здравето, № 47-154-01-2, внесен от Елена Цонева Гунчева и група народни представители на 10 декември 2021 г.“
Благодаря Ви, господин Матеев. Заповядайте, господин Ананиев, за резюме на Доклада на Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за здравето, № 47-154-01-2, внесен от Елена Гунчева и група народни представители На редовно заседание, проведено на 8 март 2022 г., Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление обсъди Законопроект за изменение и допълнение на Закона за здравето, № 47-154-01-2, внесен от Елена Гунчева и група народни представители на 10 декември 2021 г. От името на вносителите Законопроектът бе представен от народния представител Елена Гунчева. В Комисията са получени становища от Министерството на здравеопазването и от Националното сдружение на общините в Република България. Министерството на здравеопазването не подкрепя Законопроекта. От страна на Сдружението на общините е изразено становище само по § 2 от Законопроекта, като се предлага да отпадне второто изречение от т. 6 относно изменението на чл. 63, ал. 9. След представянето на Законопроекта се проведе гласуване, в резултат на което Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление с 1 глас „за“, 4 гласа „против“ и 8 гласа „въздържал се“ предлага на Народното събрание Законопроект за изменение и допълнение на Закона за здравето, № 47-154-01-2, внесен от Елена Гунчева и група народни представители, да не бъде приет на първо гласуване.“ Благодаря.
Благодаря Ви много, господин Ананиев. Остана само Докладът на Комисията по правата на човека, вероизповеданията и жалбите на гражданите. Заповядайте, професор Чорбанов, за резюме на Доклада. След това давам почивка, колеги.
Благодаря Ви, господин Председател. „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за здравето, № 47-154-01-2, внесен от Елена Цонева Гунчева и група народни представители на 10 декември 2021 г. На редовно заседание, проведено на 10 март 2022 г., Комисията по правата на човека, вероизповеданията и жалбите на гражданите обсъди Законопроект за изменение и допълнение на Закона за здравето, № 47-154-01-2, внесен от Елена Цонева Гунчева и група народни представители на 10 декември 2021 г. На заседанието присъства господин Илия Тасев – директор на дирекция „Опазване на общественото здраве и здравен контрол“ в Министерството на здравеопазването. Законопроектът и мотивите към него бяха представени от народния представител Ангел Георгиев, който информира народните представители за всички събития, произлезли от епидемията с ковид – всичко, за което преди малко споменаха и в другите доклади. Ограничени са правото на придвижване, правото на труд, правото на образование и редица други права, гарантирани от Конституцията на Република България. Чести са случаите, когато, ако не се предостави отрицателен тест или сертификат за ваксиниране, гражданите не се допускат до работните си места, а много от тях биват уволнени или имат проблеми с работодателя си. Дистанционното и присъственото обучение на учениците постоянно се сменят, като качеството на образованието безспорно се влошава. Изобщо всички фактори, които са свързани с тези мерки. В Комисията е постъпило становище от Министерството на здравеопазването, което не подкрепя внесения законопроект. То беше представено от господин Тасев. По отношение на предложението, свързано с въвеждането на забрана за задължителна имунизация, той отбеляза, че към настоящия момент с Наредба № 15 от 2005 г. за имунизациите в Република България имунизацията срещу COVID-19 е определена като препоръчителна и няма задължителен характер. Определянето на задължителни, целеви и препоръчителни имунизации, реимунизации, начин, срокове на извършване са предмет на Наредбата по чл. 58, ал. 2 от Закона за здравето и е необосновано законовото регламентиране на условия за извършване само на един вид имунизации. Конституционният съд се е произнесъл по въпроса относно законността на мерките, които са предприемани, и не е установил наличието на нарушения. Основната цел на противоепидемичните мерки е осъществяване на контрол върху развитието на епидемиологичния процес. В последвалата дискусия председателят на Комисията – моя милост, отбеляза, че проблемите, възникнали в резултат на продължаващото две години извънредно положение, са породени не от дефицит в законодателството, а от неправилната му интерпретация, както и от слабата активност и контрол на гражданското общество по отношение на въведените мерки. Към настоящия момент ваксинационната политика е стриктно регламентирана с подзаконов акт. Предложените промени относно законова уредба, касаеща само една ваксинация, в някаква степен биха ограничили възможността държавата да реагира адекватно предвид динамиката на обществените отношения в тази област. Народният представител Васил Стефанов обърна внимание на проведеното публично обсъждане на предлаганите промени в Комисията по здравеопазване и постъпилите становища от неправителствени организации и държавни институции, подробно аргументирани и обединени около идеята, че Законопроектът не следва да бъде подкрепен. След проведеното гласуване Комисията по правата на човека, вероизповеданията и жалбите на гражданите с 3 гласа „за“, 5 гласа „против“ и 4 гласа „въздържал се“ предлага на Народното събрание да не приеме на първо гласуване Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за здравето.“
Благодаря Ви, много професор Чорбанов. С това изчерпахме докладите на комисиите по Законопроекта. Сега давам почивка до 12,10 ч., след което ще възобновим заседанието. [[След почивката.]]
Възобновявам заседанието. Откривам дискусия по така внесения законопроект. Има ли желаещи за изказване, колеги? Никола Димитров – заповядайте за процедура
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Искаме проверка на кворума.
Господин Димитров, ние не сме пристъпили към гласуване. Дискусията може да започне. Становище по вносител – заповядайте, господин Петров.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги в пленарната зала, също и Вие долу в стола, които сте в момента! Ще направя становище като вносители на този законопроект. Ще се придържам към неговата философия. Идеята, поради която правим това законодателно предложение, е в две насоки. Първата основна част на предложенията, които ние правим с промените в Закона за здравето, касае обявяването на тъй наречената извънредна епидемична обстановка, която до този момент се обявява с решение на Министерския съвет, а ние предлагаме това да стане с акт на Народното събрание. Причините са следните: ние считаме, че за последните две години се показа, че тъй наречената извънредна епидемична обстановката представлява едно животно, образно казано, което има едновременно лапи, ръце, крака, хриле и криле и бива представено от различните власти както им е изгодно. Съответно обществеността захапва това представяне и се съобразява с това, което им казват различните правителства, дали редовни, дали служебни. Всъщност целта това да бъде представено по този начин – тази извънредна епидемична обстановка, е само и единствено да може изпълнителната власт един вид да прескочи, да дерогира Народното събрание, сама да коли и да беси, и да казва какво да се случи в държавата. Чух Доклада на Здравната комисия, че имало разлика между извънредната епидемична обстановка, приемана с решение на Министерския съвет, от една страна, и извънредното положение, приемано с решение на Народното събрание, от друга страна. Аз разлика не виждам. Разликата е само една-единствена, а именно, че когато Министерският съвет реши да въведе или да удължи съответно извънредната епидемична обстановка, той коли и беси, прави каквото си иска, без да има абсолютно никакъв контрол и без да има абсолютно никаква отговорност на Министерския съвет. Само и единствено това ние желаем да променим, съобразявайки се и с издигнатите лозунги от управляващата коалиция при формирането на настоящото Народно събрание, че то няма да бъде гумен печат на изпълнителната власт. Затова решихме с това законодателно предложение да му дадем правомощия, които вече да не лежат в Министерския съвет, а да може ние, колеги, директно избрани от гражданите, да вземем решение кога да бъде въведена тази извънредна епидемична обстановка и за какъв срок. Даже сме посочили и предложение за двумесечен срок, за да имат гражданите една яснота и предвидимост. И тази отговорност да лежи върху нас, тъй като извънредната епидемична обстановка – ще Ви напомня, касае гражданите на територията на цялата страна. Касае всички български граждани. Втората – основна част от нашите предложения, касае издаваните заповеди от министъра на здравеопазването, с които се засягат права и интереси на гражданите, на бизнеса, на обществените институции, създават се мерки и ограничения. От това, което сме видели за последните две години от множеството издавани заповеди от различните министри, считаме, че не съществува предвидимост на мерките и ограниченията, които се налагат от министрите с тези заповеди. Именно затова с нашето предложение ние целим в Закона да бъдат изрично изброени тези мерки и ограничения, които да могат министрите да налагат, така щото, от една страна, да не бъдат нарушавани конституционни права на гражданите, а от друга, гражданите, обществените институции и бизнесът да знаят какво могат да очакват като наложени мерки и ограничения. Така например сме предвидили за всички обществени обекти петдневен срок на въвеждане на ограничения за тяхната дейност. И ето, вече частният бизнес ще знае какво може да търпи като несгоди с въвеждането на такива заповеди. Ще Ви дам аналогичен пример от гражданското право. В последните две години, когато сключваме договори за наем с наематели на търговски обекти за хранене, вече в съответната клауза за форсмажор включваме и нарочно описание, че ако бъде въведена заповед, с която да се ограничи, да кажем, изцяло или на 30, или на 50% капацитетът на един обект, или ако му бъде разрешено той да продава храна само за вкъщи, но все пак да работи, създаваме права за наемателя да получи съответното частично или пълно опрощение на съответния наем. И ето в такъв един случай, когато наемателят подпише такъв договор, той има предвидимост и сигурност в каква среда и обстановка ще работи. Дотук добре за гражданския сектор, а защо в Закона да няма също подобна предвидимост и яснота, ако опишем какви конкретни мерки и ограничения има правомощието да наложи здравният министър? На следващо място, по отношение на предложенията, касаещи заповедите на министъра, създадохме правомощие на общините да осигурят техническа обезпеченост на средствата за лична безопасност на гражданите. Тук прочетох едно становище от Сдружението на общините в България, от което се срамувам, тъй като те казват: не, не можем да поемем подобна отговорност, ние и до момента сме поемали само по отношение на обществените обекти, а задължение на гражданите и личен избор било те да си осигурят средства за защита. Добре де, когато им налагате мерки и ограничения, защо общината да не поеме личните средства за защита? Като Ви давам и пример – в много горещи дни общината купува и раздава безплатно на гражданите минерална вода. Значи за много горещи дни може общината да поеме такъв ангажимент и да направи разходи, но когато имаме според мнозинството извънредна епидемична обстановка, тогава държавата – в случая общинската власт, да не може да се намеси? Тогава защо ни е въобще община и защо плащаме въобще данъци? Нали всички ние знаем, че ако, не дай си боже, ситуацията е много по-сериозна, тогава общината, и без да я пита някой, съответно ще направи тези разходи – безвъзмездно, безплатно ще подпомогне гражданите с лични предпазни средства? Тогава защо това да не залегне в Закона, за да е ясно за всички? На следващо място, ние създаваме задължения за министъра, на когото не му отнемаме правото да издава заповеди, да уведомява Народното събрание. В тази връзка четох становище на колеги от Правната комисия, че не се знаело какво ще прави Народното събрание, когато министърът го е уведомил – дали то щяло да бъде единствено пощенска кутия? Ами не, колеги. Народното събрание, както виждаме всички, за последните три месеца има изключително неограничени правомощия. Веднага Ви давам пример. Може веднага да приеме един мораториум, и не само може да го приеме – може на другия ден да го отмени и пак да го прегласува, колеги, ако реши, когато бъде уведомено от министъра. Може да приеме по спешност едно експресно решение за изслушване на министъра, така както ще приеме скоро експресно решение за изслушване на украинския президент. Ето какво може да направи Народното събрание, давам Ви само възможности. Затова трябва да бъде уведомявано Народното събрание за тези заповеди на министъра. Следващото предложение, което считаме за много важно – за съжаление, по него не е получено нито едно становище и не е обсъждано в Комисията, касае възможността и сроковете за обжалване и произнасяне по жалби срещу тези заповеди на министъра, като ние предлагаме делата да бъдат насрочвани, разглеждани и решавани в един много кратък срок. Правим предложение за 14-дневен срок, той би могъл да се удължи. Но въпросът ми е, уважаеми колеги: защо да не може обжалването на тези заповеди на министъра да бъде в един кратък срок и кое не е полезното в този случай, тъй като липсва становище по това наше предложение, няма такова написано? Защо да не може българският съд да се произнесе в един кратък срок по жалбите срещу тези заповеди, когато всички ние знаем, че като общи административни актове те засягат правата и интересите на неограничен кръг субекти – в случая българските граждани, за цялата страна. Не би ли било редно българският съд в едни бързи срокове да се произнесе и да каже тези заповеди законосъобразни ли са, не са ли законосъобразни? Ние в становището и мотивите си към Законопроекта вече сме посочили, че по сегашния ред, докато се насрочи едно съдебно заседание по обжалвана заповед на министъра, поне така беше към средата и края на 2021 г., тя е отменена от две-три други заповеди. Затова считаме, че специално това предложение може да създаде правна сигурност на българските граждани [[реплика: „Времето!“]]и аз лично не виждам защо то да не бъде прието. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря Ви, господин Петров. Желаещи за изказвания? Професор Михайлов, имате думата.
Благодаря Ви, господин Председателстващ. Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми колеги! парламентарната група на БСП няма да подкрепи този законопроект и аз ще се опитам пред неговите вносители да се аргументирам с фрагментите, които те изложиха току-що като аргументи на вносителя, но с обратна тежест. Трябва много добре да си преценяваме възможностите, когато влизаме в една област, която е много професионална, каквато е здравеопазването, и проблемите, свързани с него, и искаме да наложим законови догми, по някакъв начин да облечем всичко в законова форма. Това, разбира се, е влечение на всеки юрист – всички въпроси, които се движат около него в света, да бъдат по някакъв начин реализирани в законови положения. Това обаче не е възможно. Здравното законодателство, позволявам си да го кажа на колегата, който така внимателно изложи своите аргументи преди мен, е с изключително богата история. То е много консервативно и същевременно постъпателно през десетилетията. Трябва да споделя пред цялата зала голямото задоволство на съвременната медицинска наука, че ако говорим за стремително продължаване на преживяемостта на човечеството, то е свързано с борбата с инфекциозните заболявания и на тази база е изградено много стабилно законодателство. От наклоняването на везните преди две години в една посока, което беше катастрофално, тук управляващата тогава коалиция, дирижирана от една политическа сила, практически беше нафраскала в Закона за здравето, точната дума е „нафраскала“, редом с ебола, холера и чума, COVID-19. Няма да казвам, че тук на трибуната се качваха колеги, които бяха със защитни костюми и със скафандри, някои ходеха с ръкавици в залата и какво ли не се случваше в първите дни. Всичко това исторически във времето – даже тук уважаваният от мен творец беше написал една чудесна песен, която стана страшно популярна в музикалните канали, той е срещу мен и се усмихва, аз също съм я цитирал даже в някои политически дебати, но опитът, който имаме през тези две години, опитът, който цитира и Институтът във Франция за изучаване на инфекциозни заболявания, има такъв институт там – не по инфекциозни болести, а за изучаване на инфекциозните заболявания, подсказва, че човечеството много пъти има контакти с такива пандемични явления и трябва да взема винаги най-разумното решение. Това решение е балансирано. В предложението на колегите от Политическа партия ВЪЗРАЖДАНЕ звучи със страшна сила този лозунг: „Вся власть Советам!“ – всичко да влезе в парламента, всичко да се реши в парламента, той да решава кога ще има епидемична обстановка. Точно с това се бореха членовете на Здравната комисия преди две години, или поне някои от членовете, решенията да се дадат в ръцете на професионалния пул, на хората, които имат познания по епидемиология, по инфекциозни болести, и те да бъдат облечени в решения на министъра на здравеопазването, който носи своята отговорност, който се подкрепя от тези специалисти, и той поема тази отговорност от името на Министерския съвет. Бяхме предложили също, но това не се прие от управляващите тогава, да бъде реализиран един противоепидемичен план, който е пирамидален, в който участва заместник-председател на Министерския съвет като ръководител. Но всичко това сега идва в контражур, везната се накланя в другата посока – искаме един бърз трибунал, който за три дена да каже една заповед дали е целесъобразна и евентуално да бъде санкциониран министърът на здравеопазването; искаме в парламента, където 240 човека съществуват, но от тях почти никой нищо не разбира от епидемиология. Затова Центърът по обществено здраве излезе, това е правителствена – не, а научна организация, с мнението – един доклад от 161 страници през април миналата година, казвам го на вносителите, в който той съвсем официално заяви, а това беше заключение и на много изследователи на тази инфекция, че се вземат, за съжаление, предимно политически решения, а не решения, съобразени с конкретната епидемична обстановка. Та даже имаше тук желание и от други колеги да се вкара подобен тип закон, който да предвиди как ще се развива една пандемия, една епидемия в рамките на една държава. Това не са възможни неща. Законодателството е проверило във времето всичко това, и то в продължение на 100 години – от времето на първата регистрирана грипна епидемия през 1918 г. са минали повече от 100 години. Подобни пандемии е имало и през 1958 г., и през 1968 г. Ваксината против грип е създадена през 1948 г., но нейната ефективност е около 30% в момента – тук професор Чорбанов е срещу мен, той го знае много добре. Това са биологични процеси, които се наблюдават от специалистите, и те предлагат на законодателя, а не той да им предлага решения, които са чисто юридически, които са равносилни на действието на слон в лаборатория, предложени и реализирани от хора, които може би са съпричастни със сърцата си, но не с умовете си към проблемите, които трябва да бъдат решени. Затова подобен тип законодателство е несъвършен, неприемлив и ще бъде само в тежест на законовата уредба на България. Ние не можем да подкрепим такъв законопроект и затова той ще остане неподкрепен от нас. Благодаря Ви, господин Председателстващ.
Благодаря Ви, професор Михайлов. Има ли реплики, колеги? Петър Петров и Костадин Ангелов след това – в каквато последователност решите, колеги. Заповядайте, господин Костадинов.
Отново, за пореден път чух как Народното събрание не трябва да взема решения, които били в ръцете на експертите. Това обезсмисля тогава институцията Народно събрание, защото останах доста впечатлен от това, че преди две години членове на Здравната комисия в Народното събрание, казвате Вие, работили срещу това те да вземат решения, а да ги вземат експерти. Бъдете сигурен, че във всяка една сфера на общественото устройство има експерти, които разбират повече от народните представители – категорично, и мисля, че няма някой, който да каже обратното. Означава ли това, че трябва да разпуснем Народното събрание? Още повече че ние говорим за извънредна обстановка, за извънредна епидемиологична обстановка, която в един момент се оказва, че е в прерогативите и правомощията на един-единствен човек, който днес сутринта може да се събуди в малко по-лошо настроение и да реши, че ще накаже целия народ заради това и ще му тресне една извънредна обстановка. Това не е нормално, разбирате ли? И всъщност това, което ние предлагаме, е възстановяване на старото положение. Петър Петров го заяви и го обясни, и го прочете даже. Ние просто искаме да се върне старото положение. Ако Вие смятате, че не е нормално Народното събрание да решава като един представителен орган, представляващ целия български народ – извънредно положение дали да има, или да няма, а да го решава един човек. [[Реплики.]] Напротив. Не, не, ако искате отговорете ми след това – няма проблем. Но всъщност това, което ние предлагаме, е много простичко нещо: връщане на старото положение преди 13 март 2020 г., защото всички помните защо беше направена тази поправка в Закона за здравето. Тя беше направена с една много простичка цел: да не се свиква всеки път Народното събрание да гласува извънредно положение и по този начин елегантно се финтира Конституцията. Ето това е истината! А Вие ми говорите за пандемии, за не знам си какво?! Къде е тази пандемия? Добре, че се върна отново старият грип. Така че, много Ви моля, когато говорите, недейте, първо, да принизявате въобще ролята на Народното събрание – принизявате себе си по този начин.
Благодаря Ви, господин Костадинов. Господин Петров, имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаеми професор Михайлов! Ще взема реплика само по отношение на началото на изказването Ви, че ако Ви цитирам правилно: „Трябва да имаме предвид възможностите си, когато правим професионални промени.“ Професор Михайлов, претендирам, че съм обжалвал една доста сериозна бройка административни актове в съда, именно затова сме направили предложение с нашия законопроект, по който, повтарям – няма нито едно постъпило становище срокът на разглеждане и произнасяне по жалбите срещу заповеди на министъра да бъде много по-кратък, и се обосновах защо. Защото тези заповеди засягат права и интереси на голяма група български граждани на територията на цялата страна. Това ни е предложението и считам, че просто професионалните ни възможности позволяват да го направим – да искаме една експедитивност от страна на българския съд по произнасяне на жалбите на граждани и организации срещу тези заповеди. Само това – срокът. Ние предлагаме да е 14-дневен, разбира се, между първо и второ четене може да бъде предложено този срок да бъде по-голям. Затова, ако ми позволите, няма да се съглася с тази част от изказването Ви, че едва ли не не разбираме какво правим и защо го правим. Пак ще кажа: единствено целим срокът да бъде експедитивен. Това е! Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Петров. Има ли трета реплика? Господин Ганев, заповядайте.
Господин Председател, професор Михайлов, с цялото ми уважение към Вас, това, което казахте по отношение на взимането на политически решения, и това, което цитирахте като документ, извинявайте. Взимането на политическо решение беше от страна на ГЕРБ – при пет, шест или 10 заболели да затворят цялата държава, да сложат КПП-та и цялото това безумие, което стартира тогава – борба с епидемията. Така го бяха формулирали. Тогава те го решиха еднолично – Бойко Борисов, без значение кой след това беше министър на здравеопазването и кой как се извъртя. Няма разлика. Това е политическо решение и точно това беше, предполагам, хайде да не казвам, че съм сигурен, че това са цитирали в документа, който посочихте. Когато едно такова решение на база експертни становища, които Вие посочихте, се представят в парламента, разгледат се и се обсъдят тук, може реално да се вземе решение и всяка една политическа партия да носи отговорност за това дали е подкрепила, или отхвърлила. Тук е точно това място и няма никаква разлика между различните извънредни положения, които се приемат, гласуват в парламента, и това. При положение че, пак казвам: държавата беше затворена с КПП-та и цялото това безумие започна и ескалира благодарение точно на такива взети политически решения от едно лице – едно, и то не беше здравният министър, той беше изпълнител просто, слагайки подписа си. В момента пак повтаряме това, което и аз ще го кажа: искаме да върнем в парламента тези решения – важни за цялата държава, за абсолютно всички, да са тук на база мненията на хора като Вас. Защото Вие имахте преди близо два месеца изключително силно професионално изказване по отношение на цялото поведение на държавата по отношение на епидемиологията и за цялото това нещо, което се случи. Изкарахте много доводи и много статистики не само на български учени… [[Председателят дава сигнал за изтичане на времето.]] , но и на чуждестранните такива. Завършвам. И точно на такива изказвания може парламентът да вземе обосновано решение. А в случая законодателството дава решението на министър председателя, който и да е той, да наложи на министъра на здравеопазването, да наложи мярка и да затвори цялата държава.
Благодаря Ви, господин Ганев. Професор Михайлов за дуплика, имате думата.
Благодаря Ви, господин Председател. Аз се радвам, че запазихме добрия тон в този дебат. Аз най-малко мога да бъда обвинен като адвокат на ГЕРБ или на неговия председател, или на неговите министър-председатели. Искам да Ви кажа, че извънредното положение беше взето, ето, тук е доктор Иванов, с пълен консенсус от целия парламент, и то по една- единствена причина. По една-единствена причина – човечеството нямаше представа, все още имаше така наречените научни сондажи, опити за разгадаване на механизма на инфектиране, на контагиозността, на нивото на леталитет, но още нямаше събрани данни в света. Всеки нов тип инфекция представлява фокус на цялата световна немедицинска – и политическа, и всякаква общност, и това решение не е финтирало изобщо Конституцията. Трябва да Ви кажа, че тогава аз си спомням, когато говорехме и в медиите, аз не знам колегата, който говори за извънредно положение, Вие попадал ли сте в държава, в която има въведено извънредно положение? Аз не Ви пожелавам да попаднете. Това, което беше в България, по-скоро беше карикатура на извънредно положение. Действително имаше смехории: полицаите гонеха майките по парковете, забраняваха сядането по пейките. Спомняте ли си го това нещо? Ние бяхме категорично против това –като политическа сила. Имаше престаравания, но тежки мерки, каквито позволява едно извънредно положение, нито за миг не си позволи управляващата коалиция, тогава управляващата партия. Това беше с помощта на БСП и беше много добре прецизирано още при гласуването. Това беше само за един месец и то премина – това е съвсем различно, господин Костадинов. Дайте да не ги бъркаме тези работи, защото нито Вие сте юрист, нито аз съм юрист – питайте юристите. Едно е извънредно положение, друго е извънредна противоепидемична обстановка. И да искате в нея да се бърка Народното събрание – това е абсолютно непрофесионално, абсолютно непрофесионално! Така че не смятам, че този въпрос трябва много дълго да се дискутира. Може всеки да се упражнява от трибуната и да говори какво ли не. Нещата трябва да се върнат в нормалния им ход. Ако има промени в Закона за здравето, първото нещо, което трябва да се направи, е да се махне COVID-19 от реда, в който е поставен заедно с чума, ебола и холера. Това трябва да се направи, ако искате да знаете, но не да се вменява на Народното събрание да взима решения, които не са от неговата компетенция. Аз искам да Ви попитам, като толкова много искате това Народно събрание да решава подобни проблеми, когато десетилетия наред се обявява грипна противоепидемична обстановка в България, парламентът ли я гласува, господин Костадинов? Извънредна епидемична обстановка във връзка с грипа – парламентът ли я гласува? Не я гласува, разбира се. Така че подобен вид твърдения не принизяват ролята на парламента, а принизяват този, който ги изказва от трибуната. Значи той не разбира за каква материя говори, какъв ракурс, от какъв ъгъл може да погледне тази материя. Благодаря Ви, господин Председател.
Благодаря Ви, професоре. Има ли други изказвания? Заповядайте, професор Чорбанов.
Уважаеми господин Председателстващ, дами и господа народни представители! В Комисията по правата на човека, вероизповеданията и жалбите на гражданите разисквахме доста надълго и нашироко защо нашата парламентарна група няма да подкрепи Законопроекта. Доводите са основно два. Едната част е юридическа. Нашите юристи подготвиха достатъчно аргументи и текстове, които ние сме внесли, разбира се, и могат да бъдат прочетени, и това е тема, която аз не бих си позволил да обсъждам. По-скоро това, което ще коментирам съвсем накратко, е контекстът на Законопроекта. Аз сигурно ще бъда последният в тази зала, който ще бъде обявен за защитник на мерките и на всичко, което се случи в последните две години. Може би съм от хората, понесъл най-много негативи. Ясно беше, че голяма част от мерките, които се взеха, и реакцията и на обществото, и на държавата бяха абсолютно неадекватни поради пълната неподготвеност на същото това общество да реагира в една такава ситуация. Държавата действаше по-скоро рефлексно, отколкото да действа рационално, с правилни норми и мерки. Проблемът е, че именно една такава ситуация няма как да бъде вкарана в закон – норма, за която ние не знаем как да реагираме. Няма как нещо, което не е предвидено като идея как ще се развие, да бъде дадено в ръцете на орган, който е по дефиниция доста по пасивен и доста по-бавен. Вкарването на един проблем от такова естество в разискванията на Народното събрание представлява участие на експерти, комисии, много по-дълго, отколкото е необходимо за една бърза реакция. Проблемът беше, че това продължи страшно дълго. Проблемът беше, че Народното събрание във всичките му форми не можа да бъде коректор на това, което прави правителството. Не е страшно, че правителството има своите отговорности и че има своите юридически аргументи да направи едно или второ нещо. Защо? Правителството е една реплика на Народното събрание. Правителството се гласува от Народното събрание. Как да няма контрол какво прави министърът? Ако една парламентарна група смята, че министърът върши неща, които не съответстват на нормите, може да поиска вот на недоверие. Така че не може да се каже, че Народното събрание не контролира по никакъв начин министъра. Аз не бях съгласен с нито една от мерките от първия до последния министър – до момента. Обаче начинът за реакция срещу едно такова несъгласие е строго регламентиран в нашата Конституция и ако ние не сме съгласни с това, което прави правителството, може да поискаме по съответния ред вот на недоверие и да изразим несъгласие с това, което прави министърът. Така че вкарването в закон под тази форма на всичките тези мерки е най-малкото абсолютно нерационално. Това трябва да бъде от компетенцията на орган, който се занимава само с проблеми, с епидемиологията, развитието на инфекциозните болести, разбира се, ваксинопрофилактиката и така нататък. Проблемът беше, че нямаше и до момента съставен достатъчно компетентен орган, който да получи доверието на обществото, и това беше и причината обществото да реагира толкова негативно. Благодаря.
Благодаря Ви, професор Чорбанов. Заповядайте, господин Костадинов, имате думата за реплика.
Господин Чорбанов, разбрах, че когато човек не е съгласен с действията на министър, иска вот на недоверие. Вие казахте, че не одобрявате нито едно от действията на предишния министър, предишния кабинет, сегашния – доколкото разбирам, също. Тук сме на едно мнение. Въпросът ми към Вас е: кога ще поискате вот на недоверие? [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря Ви, господин Костадинов. Има ли други реплики, колеги? Не виждам. За дуплика, професор Чорбанов, заповядайте. Надявам се дуплика, а не процедура за искане на вот на недоверие. [[Оживление.]]
Господин Костадинов, всеки ли път, когато се скарате с жена си, искате развод? [[Оживление, ръкопляскания от ИТН.]] Това е моят отговор.
Благодаря Ви, професоре. Има ли други изказвания, колеги? Николай Дренчев, заповядайте за изказване.
Господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Искам да Ви върна в темата, искам да Ви напомня, че всъщност ние не обсъждаме медицински процедури и медицински проблеми. Обсъждаме проблем на разделението на властите и проблем за процедура за начина, по който ще се вземат някакви много сериозни и отговорни решения, които касаят огромна част от българския народ, българския бизнес и въобще всички аспекти на нашия живот. Това е въпрос, който в никакъв случай не може да бъде оставен в ръцете на един човек, пък бил той и министър на здравеопазването. Това е нещо много сериозно, в никакъв случай не трябва да си играем със съдбата на народа, с индустрията, със здравето и с каквото и да било друго. Трябва да се отнасяме сериозно към работата си тук, да хванем юздите на управлението на Министерския съвет, респективно на съответния министър. Процедурата е достатъчно ясна, тя трябва да мине през Народното събрание. Законодателството, което Народното събрание приема, има възможности да бъде върнато от президента, има възможност да бъде ревизирано от Конституционния съд, докато заповедите на министъра са едни безотчетни, безотговорни и както видяхме в предишните мандати, силно урбулешки, написани на коляно. В момента, в който биват обжалвани и ще паднат в съда, едната заповед се отменя, прави се нова заповед и така хиляда пъти. В никакъв случай не трябва да позволим това, което беше досега, да се случи, защото войната в Украйна ще свърши и пак ще дойде до главата ни новата пандемия. Моля за сериозно отношение.
Благодаря Ви, господин Дренчев. Има ли реплики, колеги? Няма реплики. Заповядайте за изказване, господин Ганев. Ще удължим времето на групата Ви, тъй като мисля, че имате две минути.
Господин Председател, целта на Законопроекта – за тези, които не са разбрали, е да не могат еднолично да се вземат решения, които да нарушават права, в същото време и задължения на граждани на Република България. Всички бяхме свидетели през изминалите две години как осъмвахме с една заповед на министъра на здравеопазването, на обяд тогавашният министър-председател я отменяше, следобед излизаше трета заповед. Така през ден, през два имахме множество и постоянни заповеди, които въведоха ситуация, в която не само бизнесът, а и ние като граждани не знаехме как ще осъмнем и как ще замръкнем, с какво настроение ще е тогавашният министър-председател и какво ще реши Щабът, който взимаше решения и вменяваше задължения да се нарушават всякакви права. Истината е, че тези решения, пак казвам, трябва да се върнат в парламента на база експертната оценка на всеки един, който има отношение по епидемиологичната обстановка, а не специалисти в коремна хирургия, с цялото ми уважение към тях, или други специалисти, които нямат нищо общо с епидемиологията. Защото, когато имаме решения, вземани от днес за утре, имаме решения, които на обяд се отменят, а следобед се слагат съвсем различни и така всеки ден, стигаме до ситуация, в която бизнесът не знае какво да прави и какво да предприеме. Стигаме до ситуация, в която, за да се качите на Витоша, нямате право – ще Ви преследват и ще Ви глобяват. Стигаме дотам, че кметовете – голяма част от тях на ГЕРБ, започнаха да изтръгват всички възможни места за сядане в парковете – било то пейки, столове. Цялото това безумие обхвана цялата ни държава, просто защото текущият министър на здравеопазването беше решил нещо друго. Това се повтори и при служебните министри, които назначи Радев. Нека го кажем, защото именно той назначи правителство, което пък реши да въведе зелен сертификат – още повече да ограничим, и имаме непредвидимост за това какви решения засягат цялото ни общество. Когато няма дебат за такова нещо, съвсем нормално е да има отпор в обществото. Не мога да разбера защо политическите лица, които бяха министри, също и в този сектор ги има, оставаха учудени, че обществото не приема мерките им, не ги спазва, отказва да ги спазва и по никакъв начин не може да ги припознае – ами просто защото са неадекватни! Именно затова пак призовавам: даваме законодателна инициатива, която да върне положението, в което такова важно решение, такива важни неща, които се поставят пред обществото ни, да бъдат поставени на обсъждане точно в тази зала – да може всеки един да ги чуе, да ги види и да разбере защо трябва да се прилагат. Да започнат да се прилагат, ако са обосновани и защитени. Иначе поредният външен министър ще взема съдбата си и ще решава, че ще подписва договори, вътрешният министър ще решава, че ще нахлуе някъде и ще прави нещо, здравен министър ще въвежда извънредна епидемиологична обстановка или ще налагаме с решение на Министерския съвет зелен сертификат. Стигаме в безумици! Пак казвам, нека върнем дебата точно тук, в тази зала, и всеки един от нас с гласа си, с изказването си да носи отговорност, а не да се крием зад един хвърчащ лист, който ограничава човешки права и задължения.
Благодаря Ви, господин Ганев. Има ли реплики, колеги? Няма. Има ли други изказвания? Няма. Прекратявам дискусията. Първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за здравето – моля, режим на гласуване. Гласували 133 народни представители: за 12, против 81, въздържали се 40. Предложението не е прието. Преминаваме към следващата точка от дневния ред, колеги, а именно: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ДАНЪК ВЪРХУ ДОБАВЕНАТА СТОЙНОСТ. Вносители са Костадин Костадинов и група народни представители. Постъпили са доклади от Комисията по бюджет и финанси, която е водеща, Комисията по енергетика и от Комисията по здравеопазване. Колеги, кой ще представи изготвения Доклад от водещата Комисия по бюджет и финанси? Заповядайте, професор Гечев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за данък върху добавената стойност, № 47-254-01-15, внесен от народния представител Костадин Костадинов и група народни представители на 28 януари 2022 г. На заседание, проведено на 17 март 2022 г., Комисията по бюджет и финанси разгледа посочения законопроект. На заседанието присъстваха представителите на Министерството на финансите: господин Ивайло Яйджиев – заместник-министър, госпожа Людмила Петкова – директор на дирекция „Данъчна политика“, и госпожа Екатерина Тархова – главен експерт в дирекция „Данъчна политика“; от Министерството на здравеопазването: господин Петър Грибнев – заместник-министър, и госпожа Мария Беломорова – директор на дирекция „Бюджет и финанси“; от Министерството на труда и социалната политика: госпожа Ирена Христова – държавен експерт, както и представители на работодателски и браншови организации. Законопроектът, представен от господин Цончо Ганев, предвижда считано от 1 април 2022 г. въвеждането на нулева ставка на ДДС за облагаеми доставки с място на територията на страната за хранителни продукти и напитки от номенклатурата в малката потребителска кошница на Националния статистически институт; вода и доставка на природен газ, електроенергия и централно отопление за бита и за лекарствени продукти и медицински изделия, както и медицинско оборудване, помощни и други уреди, обикновено предназначени за облекчаване или лечение на инвалидност, за изключително персонално използване от инвалиди, включително ремонта на такива стоки, и доставката на детски седалки за автомобил. Законодателните предложения допълват и задълбочават законодателния подход, приложен през 2020 г. чрез въведената намалена ставка на данък върху добавената стойност в размер на 9 сто за определен набор от стоки и услуги. Продължаващите допълнителни разходи и натрупвани загуби ще оставят негативни последици за гражданите и бизнеса за продължителен хоризонт дори след момента на отмяна на ограниченията, които държавата налага по повод на COVID-19. В допълнение към това наблюдаваният от няколко месеца период на висока инфлация допълнително ерозира покупателната способност на българските граждани. Така икономически най-уязвимите от тях търпят разходи и са принудени да ограничават потреблението си поради растящите цени. Предложените изменения и допълнения в Закона за данък добавена стойност представляват мерки за подкрепа и компенсация на съответни целеви групи в условията на продължаващи затруднения в икономиката, свързани с ограниченията покрай COVID-19, и периода на повишена инфлация. Настоящото законодателно предложение отчита посочените европейски ограничения, но се ръководи от целта за изчерпване на всички възможности за максимална защита на икономическите и социалните интереси на българските потребители. Предлаганото въвеждане на нулева ставка има за цел да позволи понижаване на цените на съответно описаните стоки и услуги. Такова понижение би било компенсиращ механизъм за корекция на други фактори за повишение на цени, довели до високата инфлация – текущо отчитана и очаквана още поне в средносрочен хоризонт. Съответно и пропорционално възстановената загуба в разполагаемия доход на българските граждани, най-вече на най-нискодоходните от тях, ще доведе до стабилизиране на потреблението им. Законопроектът съответства на изискванията на Закона за нормативните актове, Указа за неговото прилагане и на Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. В писмено становище представителите на КНСБ не подкрепят предложението за нулева ставка на облагане с ДДС съгласно нов чл. 36в, т. 1 и 3, и се въздържат от подкрепа по чл. 36в, т. 2 от Законопроекта. КТ „Подкрепа“ изразяват подкрепата си за посоката на предложените промени в ЗДДС, но се опасяват, че тази промяна ще доведе до допълнителни финансови разходи за бюджета, което от своя страна ще облагодетелства определени бизнеси, но няма да адресира тежките проблеми в българското общество. КРИБ, Министерството на здравеопазването, Министерството на енергетиката и Министерството на финансите не подкрепят Законопроекта и представят аргументирани становища. Министерство на икономиката и индустрията считат, че е необходима задълбочена предварителна оценка на въздействието на Законопроекта, която да анализира ефекта и последиците за всички заинтересовани страни. Предложените данъчни промени трябва да бъдат оценени от гледна точка на съответствието с европейското данъчно законодателство, както и от гледна точка на отражението върху приходната и разходната част на бюджета. Представителите на хранително-вкусовата промишленост поддържат позиция за намаляване на ставката на данък върху добавената стойност от 20 на 9 процента за всички храни с изключение на алкохолните напитки. В хода на дискусията участие взеха народните представители Любомир Каримански, Искрен Митев, Владимир Маринов, Венко Сабрутев, Георги Ганев, Красимир Вълчев, Ирена Димова, проф. Румен Гечев и Цончо Ганев. Господин Цончо Ганев апелира и потърси подкрепа от управляващото мнозинство за прецизиране на текстовете между първо и второ гласуване в посока да се намалят ставките на ДДС за посочените в Законопроекта доставки. Госпожа Людмила Петкова от Министерството на финансите сподели, че производителите на хранителни стоки, на плодове и зеленчуци при евентуално намаление на ставката на ДДС няма да предприемат действия по намаляване на цените на продуктите, а по-скоро те ще се задържат, като ефектът за бюджета за трите групи стоки е 2 млрд. лв. загуби, изчислени на база данни от Националния статистически институт, и той директно ще се трансформира в печалба за тях. Народният представител Цончо Ганев посочи, че дори и задържането на цените на стоките би било огромна помощ за най-уязвимите групи в днешната ситуация и ще даде възможност на реалния производител да вдигне потреблението и за по-голям оборот. Той акцентира, че по-ниските данъчни ставки на ДДС ще повлияят в посока на намаление на цените на лекарствата с 20%, като ефектът ще е видим и осезаем веднага. В процеса на публичното обсъждане господин Любомир Каримански подчерта, че е важно темата за намаляване на ДДС ставките да е предмет на задълбочен и експертен дебат, при който да има ясни гаранции, че това ще рефлектира върху крайния потребител. Заместник-министър Ивайло Яйджиев допълни, че са налице различни финансови инструменти, с които може да се осъществи подкрепа за населението и бизнеса. Господин Владимир Маринов уточни, че намаляването на ДДС ставките не само в страната ни, но и в други държави не е довело и няма да доведе до намаляване на цените на стоките за крайния потребител, като освен това счита, че трябва да се уточни как тези 2 млрд. лв. загуба от ДДС ще могат да бъдат компенсирани, дали за сметка на МТСП, МЗ, инфраструктурни проекти или нещо друго. Според господин Венко Сабрутев Законопроектът е по-скоро популистки и е въпрос не на политическо, а на икономическо решение. Народният представител Георги Ганев изтъкна, че е неясно как предвижданият ефект ще се отрази на подоходното и поразходното неравенство за двете целеви групи, към които е насочен, както и защо точно конкретни бизнеси, а не всички останали ще се подкрепят. Според господин Красимир Вълчев този законопроект е един добър компенсационен инструмент, а госпожа Ирена Димова посочи, че всички сектори от земеделието търсят подкрепа за подпомагане и по същество тяхната парламентарна група ще го подкрепи, като между първо и второ гласуване ще се внесат предложения за промени. Представителите на хранително-вкусовата промишленост госпожа Яна Иванова и господин Йордан Чорбаджийски изразиха становището си за намалена данъчна ставка в размер на 9% за всички храни, без алкохолните напитки, като считат също, че по този начин сивият сектор ще намалее. Професор Румен Гечев изрази опасения, че ако се приеме нулевата ставка на посочените в Законопроекта доставки, България би била единствената държава в Европейския съюз с такъв вид ставки, което би породило проблем. В този случай ще е необходима нотификация по предвидения за това ред. Има се предвид нотификация пред Европейския съюз. След приключване на дискусията се проведе гласуване, при което се получиха следните резултати: 5 гласа „за“, 5 гласа „против“ и 8 гласа „въздържал се“. Въз основа на гореизложеното и резултатите от гласуването Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание да не приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за данък върху добавената стойност, № 47-254-01-15, внесен от народния представител Костадин Костадинов и група народни представители на 28 януари 2022 г.“ Благодаря Ви.
Благодаря Ви, професор Гечев. Кой ще представи Доклада на Комисията по енергетика? Заповядайте, господин Стефанов – можете да го представите в резюме.
Благодаря, господин Председател. „ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за данък върху добавената стойност, № 47-254-01-15, внесен от Костадин Костадинов и група народни представители на 28 януари 2022 г. На свое редовно заседание, проведено на 16 февруари 2022г., Комисията по енергетика обсъди и гласува Законопроект за изменение и допълнение на Закона за данък върху добавената стойност, № 47-254-01-15, внесен от Костадин Костадинов и група народни представители на 28 януари 2022 г. На заседанието присъстваха от Министерството на финансите госпожа Людмила Петкова – директор на дирекция „Данъчна политика“, и от Министерството на енергетиката господин Пламен Данаилов – заместник-министър. От името на вносителите Законопроектът и мотивите към него бяха представени от народния представител госпожа Искра Михайлова. Предложението допълва и задълбочава законодателния подход, приложен през 2020 г. чрез въведена намалена ставка на данъка върху добавената стойност в размер на 9 на сто за определени стоки и услуги. Намалената ставка стимулира засегнатите икономически сектори вследствие на въведената епидемична обстановка. От няколко месеца се наблюдава период на висока инфлация, която води до допълнителна ерозия на покупателната способност на българските граждани. Така икономически най-уязвимите от тях търпят разходи и са принудени да ограничават потреблението си поради растящите цени. Това аргументира необходимост от последователни държавни мерки, които трябва да бъдат предприети. Госпожа Людмила Петкова представи становището на Министерството на финансите, като акцентира, че то не подкрепя Законопроекта, и запозна народните представители с основните причини. С Проектозакона се предлага въвеждане на нулева ставка, тоест освобождаване на въпросните стоки и услуги от ДДС. В директивата за ДДС изрично е посочено за кои стоки и услуги се допуска освобождаване. За част от тях и за почти всички се допуска намалена ставка на ДДС, но не и освобождаване. Намалената ставка може да бъде не по малко от 5% за стоките и услугите, които са посочени в Приложение № 3 към ДДС директивата, като всички изброени стоки и услуги попадат в това приложение, но по отношение на доставките на природен газ, електрическа енергия и централно отопление за бита не може директно да се приложи Директивата. Може да се въведе намалена ставка след консултация с ДДС комитета към Европейската комисия. В страната има две намалени ставки. Едната е нулева за конкретни услуги и другата е 9%. По принцип, ако се вземе решение, за тези стоки и услуги може да се приложи 9% ставка, но не може да се приложи по-малка. Другият проблем са бюджетните приходи. Оценката от предложението за намалена ставка на ДДС, а не на освобождаване, в потребителската кошница, ако се въведе такава, ще доведе до загуба от 895 милиона. Загубата от доставка на природен газ и електрическа енергия при намалена ставка – 990 милиона; лекарства и медицински стоки – 122 милиона. Това прави около 2 милиарда. Тук се поставя въпросът за компенсиране на тези приходи и 2 милиарда биха могли да се компенсират с 15% корпоративен данък. По Проектозакона мнение изрази народният представител Момчил Иванов. След приключване на дискусията и въз основа на проведеното гласуване Комисията по енергетика със 7 гласа „за“, 9 гласа „против“ и без гласове „въздържал се“ предлага на Народното събрание да не приеме Закона за данък върху добавената стойност, № 47-254-01-15, внесен от Костадин Костадинов и група народни представители на 28 януари 2022 г.“ Благодаря.
Благодаря, господин Стефанов. Следва Доклад на Комисията по здравеопазване. Докладът е изпратен на народните представители по електронната поща днес по време на пленарното заседание. Доцент Тонев, заповядайте – имате думата. В резюме, ако обичате.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! „ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за данък върху добавената стойност, № 47-254-01-15, внесен от Костадин Тодоров Костадинов и група народни представители на 28 януари 2022 г. На свое редовно заседание, проведено на 17 март 2022 г., Комисията по здравеопазването разгледа и обсъди Законопроект за изменение и допълнение на Закона за данък върху добавената стойност, № 47-254-01-15, внесен от Костадин Тодоров Костадинов и група народни представители на 28 януари 2022 г. На заседанието присъстваха заместник-министърът на здравеопазването, доктор Петър Грибнев, управителят на Националната здравноосигурителна каса, професор доктор Петко Салчев, представители на Министерството на здравеопазването, Министерството на финансите, Министерството на труда и социалната политика, Министерството на икономиката и индустрията, съсловните организации в сферата на здравеопазването и на пациентските и неправителствените организации. Законопроектът и мотивите към него бяха представени от народния представител Искра Михайлова, която информира членовете на Комисията по здравеопазването, че предложението за изменение и допълнение на Закона за данък върху добавената стойност предвижда въвеждане на нулева ставка за доставка на стоки и услуги в съответствие с Приложение III на Директива 2006/112/ЕО от 28 ноември 2006 г. Доктор Петър Грибнев представи становището на Министерството на здравеопазването, в което се пояснява, че въпросът, свързан с размера на ставката на данъка върху добавената стойност върху лекарствените продукти и медицински изделия, е обсъждан многократно, като позицията на институцията е, че се подкрепят всички ефективни възможности за постигане на по-достъпни цени на лекарствените продукти и медицинските изделия за гражданите и по-рационално разходване на публичните средства, но в рамките на общата финансова, данъчна и осигурителна политика на държавата. Въз основа на изложените аргументи доктор Грибнев информира народните представители, че Министерството на здравеопазването не подкрепя разглеждания законопроект. Министерството на финансите също не подкрепя предлаганите изменения и допълнения в Закона за данък върху добавената стойност, тъй като съгласно разпоредбата на член 98 и 99 от Директива 2006/112/ЕО на Съвета от 28 ноември 2006 година относно общата система на данъка върху добавената стойност държавите членки могат да прилагат една или две намалени ставки, които не могат да бъдат по-ниски от 5%. В писменото становище на Министерството на икономиката и индустрията се посочва, че с разглеждания законопроект се предлага съществена данъчна реформа, която не е с временно действие, а има дългосрочен характер. Във връзка с това е необходимо извършването на задълбочена предварителна оценка на въздействието, която да анализира ефекта и последиците за всички заинтересовани страни. Министерството на икономиката не подкрепя тези промени. Министерството на труда и социалната политика отбелязва, че в текста на предложения чл. 36в, т. 3 се използват думите „инвалидност“ и „инвалиди“, което не съответства на терминологията в действащата нормативна уредба, а именно „вид и степен на увреждане“ или „трайно намалена работоспособност“ и „хора с увреждания“. От посоченото министерство не подкрепят направените предложения. Националната здравноосигурителна каса също не подкрепя предлаганите изменения и допълнения в Закона за данък върху добавената стойност с аргументи, аналогични на изложените от Министерството на финансите. В писменото становище на Национално представителните организации на и за хората с увреждания, членове на Националния съвет за хората с увреждания към Министерския съвет, се изразява подкрепа за предлаганите нормативни промени по отношение на хранителните продукти, водата и доставката на природен газ, електроенергия и централно отопление за бита, тъй като те се отнасят за цялото население на страната, включително и за хората с увреждания. Конфедерацията на труда „Подкрепа“ изразява положително становище за посоката на предложените промени в Закона за данък върху добавената стойност, като същевременно посочва, че са налице редица препятствия, които, ако не се адресират, ще предизвикат множество допълнителни и неоткоментирани ефекти. Национална пациентска организация е против намаляване или нулева ставка на ДДС за продукти, чиято цена не е строго регулирана, тъй като това няма да доведе до намаляване на разходите за крайния потребител, но ще понижи прихода към държавния бюджет, което при настоящата деликатна финансова ситуация не би било желателно. Асоциацията на производителите и търговците с медицински изделия и помощни средства не подкрепя предлаганите нормативни промени. В хода на дискусията част от членовете на Комисията по здравеопазването посочиха, че при обсъждането на предлагания законопроект трябва да се вземе предвид, че пазарът на лекарствените продукти е регулиран пазар и намаляването на данъчната ставка ще се отрази в намаляване на цените за крайния потребител. Отбеляза се, че данъчната политика на страната следва да бъде преразгледана и преосмислена, тъй като данък добавена стойност се отнася за всяка една стока и за всеки български гражданин, като се уточни, че животът и здравето на българските граждани трябва да се поставят над европейските директиви и бюджетното салдо. Друга част от народните представители заявиха, че намаляването на данъчната ставка може би не е най-добрият инструмент за подпомагане на гражданите, а намирането на най-правилните решения в полза на обществото следва да се осъществи чрез провеждането на всеобхватен обществен и експертен дебат. При обсъждането трябва да бъдат отчетени особеностите на държавата и на провежданата държавна политика в различните сектори. Беше отбелязано, че в годините не за първи път тази тема се обсъжда в Комисията по здравеопазването, тъй като периодично са внасяни аналогични на разглежданите нормативни промени. Подчерта се, че като цяло не е много удачен подходът чрез данъчна политика да се провежда социална политика. Въз основа на проведеното обсъждане и извършеното гласуване при следните резултати „за“ – 8, „против“ – 1, „въздържал се“ – 8, Комисията по здравеопазването предлага на Народното събрание да не приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за данък върху добавената стойност, № 47-254-01-15, внесен от Костадин Тодоров Костадинов и група народни представители на 28 януари 2022 г.“ Благодаря Ви.
Благодаря Ви, доцент Тонев. Откривам дискусията. Становище на вносител – заповядайте, господин Ганев.
Господин Председател, разбираемо е, когато комисиите, които се управляват основно от опозицията, или там гласовете са повече на опозицията и на управляващото мнозинство, да има неприемане на въпросния законопроект. Разбираемо е, политически решения. Всеки един от нас си носи отговорност за политическите решения. Има обаче едно решение и становище, което не е нормално и е пълен цинизъм, без извинение, и то е становището на КНСБ, което също отхвърля този наш законопроект като отрицателно становище. Нещо друго обаче искам да спомена тук и сега, защото е изключително важно както за управляващото мнозинство, така също и за другите две партии извън ВЪЗРАЖДАНЕ, а това са ДПС и ГЕРБ, че вчера Европейската комисия има ясно и точно становище, в което предлага временно намаляване на ставките ДДС във всички страни по решение, разбира се, на всяка една от тях. Интересно ми е с оглед на това, че управляващото мнозинство и другите две партии са стриктно проевропейски настроени и спазват всички препоръки – в момента върви изцяло промяна на българското законодателство да се синхронизира с европейското, много ми е интересно в момента как ще гласувате. То е ясно как ще гласувате, но се надявам искрено…
Господин Ганев, моля Ви да представите Законопроекта, тъй като изказването Ви е по същество и…
Имам представяне и трябва да си представя, за да вляза конкретно в тематиката. Много Ви моля да не ме прекъсвате.
Изказването Ви е по същество, господин Ганев.
По същество ще е. Много Ви моля още веднъж да не ме прекъсвате.
По същество е, когато открием дебатите.
Много Ви моля да не ме прекъсвате. Ще стигна и дотам. За да стигна до конкретните цифри, имам неща, които преди това трябва да кажа. Това, за което говорим, или това, което в момента е на вниманието на парламента днес, е нещо, което касае всеки един от нас както в тази зала, така и отвън, защото голяма част по официална статистика, и то пак на Евростат, България и гражданите на България са най-бедните в Европейския съюз, да не кажа в цяла Европа, но нека да е официалната статистика на Евростат – най-бедните. С това, което ние в момента предлагаме, нулева ставка на малката потребителска кошница, нулева ставка на електроенергия за битови потребители, нулева ставка за лекарства и нулева ставка за газ, който служи за отопление на частни домове. На Комисия по финанси и тук, от тази трибуна, казвам, че ако мнозинството стигне до решение, че може да седне конструктивно да води разговори в името не на даден политически обект, който е вкарал нещо за обсъждане, и не просто да го отхвърлим, защото не идва от управляващите, а просто да седнем и да видим в тези тежки времена докъде можем като държава, и ние като парламент, да облекчим положението на най-бедната част от нашето общество, какво може да се направи – да седнем и да говорим. Ако нулева ставка Ви се струва прекалено разточителство, което само по себе си е нонсенс, когато говорим за най-бедните хора и за закупуване на лекарства, защото ние сме енергийно бедни и трябва всеки месец голяма част от нашето общество да прави избор – да си плати тока, да си купи лекарства или храна, именно тук, в този момент, нека да седнем и да говорим, ако трябва между двете четения, ако трябва на експертно ниво с представители на Министерството на финансите – защо да не е нула процента ДДС, ако Вие не го приемете, да е девет, да кажем. Защото аргументите на Министерството на финансите един след друг бяха обсъждани на Комисия по финанси и бюджет и за нас от ВЪЗРАЖДАНЕ са неприемливи. Защото, от една страна, имаме хора, които се борят, за да си купуват храна, а от друга страна, имаме Министерство на финансите, което казва: „Ние не можем да си позволим два милиарда по-малко приходи от ДДС.“ Не, можем! Защото в момента имаме двуцифрена инфлация, защото нищо хубаво не ни чака, защото това, което се случва с днешна дата, изглежда добре в сравнение с това, което ще е утре, именно в този момент, когато говорим за цена на хранителни стоки. И тук се използва другият аргумент – нямало да паднат цените на хранителните стоки. Извинявайте, има значение дали днес цената на хранителните стоки и хляба ще е 2,00 лева или утре ще е 2,50. Да, може да не паднат веднага цените на хранителните стоки, но утре няма да поскъпнат с още и още. А това, което влияе ДДС, е точно моментът, в който ние трябва да вземем решение да го намалим, а ако не, да го премахнем. По отношение на ДДС на лекарствата. Извинявайте, не зная колко от Вас знаят в тази зала, защото има специалисти, които го знаят – процесът на ценообразуване на лекарствата е строго регламентиран и фиксиран. Когато махнем ДДС, веднага след обнародването цената на лекарствата ще падне с 20%. Веднага! Не подлежи на спекулации и на интерпретации тук, от тази зала, дали някой ще намали цената, дали ще остане печалба, както беше посочено тук от председателя на Комисията по здравеопазване. Не, няма да остане като печалба по никакъв начин, за никой. Както за хранителните стоки, така и за лекарствата няма да остане печалба за производителите на стоки за храна – просто няма да фалират, ако не намалят цените, просто ще предотвратим вдигане. По отношение на другото становище на Министерството на финансите. Нямало как да стане това нещо, тъй като имало съдебни решения на Европейския съд. Тук въпросът е следният. Нямаме ясно и точно регламентирана забрана както в Европейския съюз на Европейската комисия, така и на Европарламента, в които да се забранява това нещо. Не, напротив, няма такова нещо. Обаче Министерството на финансите само и само да намери довод казва, че това нещо има съдебни решения. А кой гарантира, че ще има съдебна процедура спрямо България, ако намалим ДДС, още повече че вчера има решение на Европейската комисия. Пак припомням, най-вече на управляващото мнозинство припомням, че има решение на Европейската комисия, в което ясно и точно се казва, че държавите имат възможност и призовават да се намали ДДС заради шока от цените в хранителната промишленост. Облягайки се на това, Министерството на финансите дава отрицателно становище. Друг голям довод – в кавички казано, дава се възможност за спекулации и за измами с ДДС. Извинявайте, колко месеца вече имаме намалена ставка с ДДС по отношение на заведенията? Не видях да има поредица от дела за данъчни измами и някой от Министерството на финансите или министъра на финансите да излезе тук и да каже: „Дайте да махнем намаления ДДС, защото измамите са много.“ Не, това въобще не е обоснован довод. Друг довод на Министерството на финансите: няма как да имаме две ставки. Не, ние в момента нямаме нулеви ставки, имаме 9%. Даваме възможност да намалим на нула процента. Много Ви се струва, че нула процента е нещо, което, пак припомням, че според мнозинството, което гласува на Комисията по бюджет и финанси, това са огромни загуби за нашия фиск. Не, няма такова нещо. Абсолютно няма такова нещо! И не е истина, и е спекулация това нещо. Напротив, има ясни и точни становища на всички браншови организации, свързани с производството на хранителни стоки. Там се казва нещо много простичко, което е трагично: предстоят масови фалити на предприятия, защото те са изправени пред избора или цените да се вдигат постоянно и всекидневно, оттам да нямаме – това, което наблюдаваме в момента, вече да нямаме стабилно потребление, което да генерира приходи, или просто да затворят. И това настъпва с бодри стъпки – в кавички казано, и нашето правителство гледа отстрани, а в парламента мнозинството го подкрепя, защото вече повече от половин година и 100 дни, откакто управлява това правителство, бизнесът плаща сметки за електроенергия, в пъти по-големи от това, което може да плаща. Защото България – едно от наистина малкото неща, които ни дават независимост, това е енергийната независимост, ние сме производители на електроенергия от атомна електроцентрала и от ТЕЦ-ове, в които добиваме въглища от собствени мини. Цялото това нещо обаче не се взема предвид. Когато 100 дни този парламент се бори и се опитваме ние от опозицията да вкараме компенсации за бизнеса, срещаме обяснения на управляващото мнозинство, че това е ненужно и че ще се направят нужните мерки. В момента даваме друг инструмент, с който мнозинството и правителството да подпомогне както реалния бизнес, производителите в България, така и потребителите, защото говорим за най-бедната част от нашето общество. Защото говорим за хора, които отиват и купуват не луксозни стоки за храна, а отиват и купуват хранителни стоки от първа необходимост. Говорим за хора, които – нашето общество е болно, трябва да отидат да си купят лекарства, а с намаляване на 20% ставката от ДДС ще има възможност да си купите нужните лекарства или поне една част от нужните лекарства. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Това е моментът, в който този парламент и това мнозинство най-вече – защото обръщам внимание, този законопроект, ако не е аналогичен, то в 99 % от случаите е вкаран на няколко пъти от БСП.
Времето, господин Ганев.
Благодаря. Както ме прекъснахте и ми отнехте от времето – завършвам, една минута само.
Господин Ганев…
Завършвам.
И без това Вие в по-голямата част от тези десет минути не направихте…
Призовавам мнозинството, и в частност БСП…
…представяне на Законопроекта.
…наистина да обърне внимание на този законопроект, защото в предизборната си кампания те заложиха точно този законопроект като един от основните си приоритети. Тук е моментът не само на думи, а на реални дела да седнем и да направим това, за което имаме поети ангажименти. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Господин Ганев, обръщам Ви внимание, че тези десет минути за становище на вносител са, за да ни представите Законопроекта, а не да правите изказване по същество, каквото Вие направихте в по-голямата част от времето. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] За изказване – желаещи? Колеги? Професор Гечев, заповядайте, имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, в това число и колеги от ВЪЗРАЖДАНЕ. Първо, нека да кажем, че вярно е, че цяла Европа търси начини да облекчи домакинствата и бизнеса в условията на изостряща се криза и заради COVID-19 и заради другите събития. В тази зала многократно е обсъждан въпросът за диференциран ДДС. Поне през последните шест-седем години си спомням, че четири пъти и нашето мнозинство внасяше тук такива проекти. Спомняте си, че излагахме диференцираните данъци на страните – членки на Европейския съюз. Да припомня, че само две страни – фактически Дания и България, нямаха диференцирана ставка, с изключението за туризма, която беше направена и ние пледирахме да има такава диференцирана ставка. Така че по принцип обсъждането за диференцирани ставки на данък добавена стойност е европейска дискусия и България, винаги сме казвали, трябва да следва европейските практики. Спорът дали диференцираният ДДС води до това, че расте печалбата на продавачите и няма ефект върху цените, се доказва от европейската статистика. И след като Германия, Франция, Италия, Полша, Чехия и други имат диференцирани ставки, очевидно, че техните икономисти не са сбъркали и с десетилетия да поддържат диференцирани ставки. Така че статистиката показва, че има влияние върху цените. Вярно е това, което каза и колегата – и този аргумент ние тук, в тази зала, сме го използвали, че специално при лекарствата, които са с регулирани цени, ефектът е непосредствен и безапелационен, но тук възникват някои въпроси. Защо ние се въздържахме при гласуването, макар че по принцип подходът за търсене на диференциация е правилен? Първо да уточним, в случая обаче не става дума за диференцирана ставка, както е в европейските страни, а става дума за нулева ставка. При нулева ставка изчисленията на една група стоки на Министерството на финансите показваха директен дефицит от 2 млрд. лв., което при очакваните по-големи приходи в бюджета, в това число поради един неприятен феномен, инфлацията е вярна – те сякаш не са чак толкова много 2 млрд. лв., но нашите колеги от ВЪЗРАЖДАНЕ сами изложиха в техните изказвания пред Комисията официално, че по техни изчисления става дума за общ ефект от около 8 млрд. лв. по-малко приходи за бюджета. Тук вече нещата започват да изглеждат доста по-различно, защото при 8 милиарда надеждите, че дайте сега да намалим приходите с 8 милиарда, те ще бъдат компенсирани от инфлацията, това не звучи достатъчно, нека го кажем по този начин, убедително. Така че първият риск е, първо, в Европа никъде няма такива нулеви ставки на всички стоки, които са изредени. Второ, това довежда до риск за бюджетните приходи и за бюджетния баланс на Република България. Това е сериозен проблем. Също така от тази гледна точка има една втора група проблеми, че ако се намали данъчната ставка за много широк кръг от стоки, това ще стимулира домакинствата и фирмите, които употребяват повече от тези стоки, което ще рече, че рисковете и тежестите върху бюджета ще бъдат прехвърлени върху по-широката част от населението, в това число и върху по-бедните българи, а тези, които имат по-големи доходи, ще се възползват от по-голямо потребление поради по-ниските цени при по-нисък ДДС. Тоест второто ни възражение, е, че тук се реализира една социална несправедливост, вместо да преследваме социална справедливост, така че в европейската практика няма как ние да сме, колеги, първата страна с нулеви ДДС. Второ, рискът е много голям за бюджетните приходи и той е реален и за бюджетния баланс. И трето, трябва да се преработи подходът за ДДС, така че социалният ефект да бъде точно върху групите от населението от нашите съграждани, които наистина имат нужда от такава помощ, тъй като също е доказано в икономическата история и практика, че в такива случаи, когато има рискове от по-нисък ДДС, да се възползват по-широк кръг хора с високи доходи, е по-добре да има целево финансиране на по-бедните семейства, отколкото да се натоварва бюджетът за хора и семейства, които имат достатъчно високи доходи. В заключение, посоката е правилна, въпросът е поставян многократно. Ние от Българската социалистическа партия подкрепяме европейския подход за диференцирани ставки, но това трябва да става при внимателни разчети, без рискове за бюджета на България и да бъде целево именно за семействата, които се нуждаят от такава помощ. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря Ви, професор Гечев. За реплики, колеги? Костадин Костадинов – заповядайте.
Господин Гечев, „диференцирана“ в превод от латински на български означава „различно“. Различната ставка означава всяко едно нещо, което е различно от 20% ДДС, тоест Вашият довод, че един вид това, което ние предлагаме, се разминава с европейската практика, защото европейската практика предвиждала диференцирани ставки, пък това не било диференцирано, някак си увисва във въздуха. Второто нещо, което споменахте, което също много ме изненада, е, че в конкретния случай трябва да се мисли повече според Вас за целево финансиране на бедните слоеве от населението, вместо да се подходи общо, защото, видите ли, покрай бедните можело и богатите да се облагодетелстват от това, че примерно хлябът ще поевтинее с 20%. Няма как да се съглася с Вас, защото тази мярка има много по-широк икономически ефект, защото тя касае не само потребителите, но касае и производителите, а пък, както знаете, производителите са тези, които се хранят в крайна сметка от размера на своето производство, и колкото повече произвеждат, толкова по-добре е и за държавата. Парадоксално е, но всъщност Вие като икономист много по-добре от мен знаете, че намаляването на данък в случая може да стимулира производството и да доведе до още по-високи приходи в бюджета, което няма да стане в рамките на година-година и половина, разбира се, няма да стане може би и за две години, защото все пак ние почти нямаме икономика в настоящия момент. Тя е превърната в един суровинен придатък на нашите европейски партньори, но при всички положения е едно добро начало. Още повече че ние сме изложили вътре в доводите към Законопроекта доста числа и доста цифри, които съм сигурен, че Вие сте прочели внимателно и които ясно показват как стоят нещата в Европейския съюз, защото беше казано, че един вид няма такава европейска практика. Напротив, има, а това, че в Европейския съюз не се предвижда ставка от нула процента, не означава, че ние не можем да го променим. Наскоро нашият министър-председател с голяма гордост заяви: България е Европейският съюз и Европейският съюз е България. Хайде, ако е така, да променим тази ставка и нека да поговорим по начина, по който говорят и нашите европейски партньори, защото само преди няколко часа стана ясно, че Европейската комисия е заговорила за това, че ще се иска да се прави една отделна политика по отношение на храните и да се търси намаляване на данъците за тях в целия Европейски съюз. Да не стане така, леко ще е неудобно, след няколко седмици тук Вие да говорите обратното на това, което сега в момента коментирате, защото вече обаче са ни казали нашите европейски – щях да кажа господари –партньори. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Костадинов. Цончо Ганев – за втора реплика.
Професоре, с цялото ми уважение към Вас, ако трябва да съм искрен, очаквах не БСП, ами тук всички други партии в този парламент да станат и да имат аргументи против цялото това нещо и да водим този разговор с всички други партии, но не и с БСП, както и да е. По това, което казахте, само ще коментирам някои неща. По отношение на осемте милиарда. Още по време на Комисията стана дума, че не са били осем, че са два. Приемаме, че Министерството на финансите са прави – още по-хубаво – не са осем, два са. Приемаме, че ние сме записали в Законопроекта осем милиарда. Ще има пропуснати ползи. Министерството на финансите – Вие сте свидетел, казаха, че са два. Добре, идеално. По отношение на това, което казахте – за нулевите ставки. Ще цитирам официални данни. Полша – природен газ за битови потребители, нула процента, Чехия – нула ставка ДДС за електричество и природен газ, Литва – нула ставка ДДС за парно за битови потребители. Това е само една част от статистиката, която съм си дал за цел да вадя и да издирвам, има доста други. Още повече че с решението от вчера на Европейската комисия, в което наистина се отбелязва това, което всеки един от нас тук знае, всеки един навън, когато влезе в магазина, знае, че цените са много големи и няма да има забавяне, нито ще има спад на цените по ред причини, които няма нужда в момента да споменавам. И точно в този момент, тъй като фискът може да си позволи това нещо, ние предлагаме това нещо да бъде намалено на нула процента. Ще го кажа пак за тези, които одеве не обърнаха внимание. Ако това Ви притеснява – нула процента, нека да седнем тогава да говорим да бъде друг, да бъде девет, но да се облегнем на практиката в други държави, да се облегнем на това, че имаме двуцифрена инфлация, която според НСИ е 10%, а реално е много повече, и да стигнем дотам, че ние можем като държава да си позволим в този момент да подкрепим закупуването на лекарства и на хранителни стоки.
Благодаря Ви, господин Ганев. Има ли трета реплика, колеги? Не виждам. За дуплика – професор Гечев, имате думата.
Благодаря Ви. Уважаеми колеги! Нека да видим какви са фактите още веднъж. Първо, няма да спорим по понятията, но даже и от английски, и от български език диференцирана ставка не означава нулева и затова в статистиката на Европейския съюз като отворите, ще видите, че има диференцирани ставки, има и нулева ставка, нулева ставка има за отделни стоки. Колегата цитира нулеви ставки в отделни страни – това е така, не за първи път има нулеви ставки в някои страни. И преди имаше примерно за медицински услуги или за медицинско оборудване по изключение, сега е разширено малко в две-три ставки, но колеги, Вие предлагате на десетки стоки да бъде нулева ставката, а не само на природен газ или на електричество за бита, така че разликата е голяма. След това, Вие говорите за данъка и включвате интересите на бизнеса. Данъкът добавена стойност по основните групи хранителни стоки от малката кошница и други не касаят българския бизнес и тъй като го обвързвате с данъка, също дискусии, които сме водили тук, няма такава пряка зависимост, че колкото е по-нисък данъкът, толкова е по-добре за бизнеса и за семействата. Това, ако беше така, уважаеми колеги, Швейцария, Япония, Испания, Германия, Щатите и Бангладеш ще бъдат с нулев данък, ама не са, а средният данък в Европа и върху бизнес печалбата, знаете, десетилетия беше 35,40%, 25,8%. Това обяснявахме на нашите колеги, които защитават плоския данък, че ние имаме най-ниския данък в Европейския съюз, а в Европа само Босна и Херцеговина – една китна държава, има 9%, но няма опашка от тирове с пачки с евро и други за инвестиции в България заради ниския данък, тъй като много пъти сме обяснявали, че ниският данък сам по себе си не може да бъде достатъчно условие за чужди инвестиции, там се правят и много други сметки. И много пъти сме обяснявали, че най-големите чужди инвестиции в бизнеса са в страни с висок данък върху печалбата на фирмите – вижте и в Съединените щати, вижте и в Китай и така нататък. Тоест има си теория и практика, къде е прагът на данъка, кой данък е най-оптимален за опредена страна, но определено нулевият данък не е оптимален. Иначе други страни от Европейския съюз щяха да го приложат. Разбираемо е, уважаеми колеги, че ние тук сме политически партии и Вие с такова предложение за нулев ДДС преследвате и политически цели, което е напълно нормално, но няма как да се съгласим Вие да казвате: ние сме внесли писмени мотиви в Комисията и в парламента, че това ще струва на бюджета осем милиарда, а искате тук да водим пазар – така както на Женския пазар, ама дайте да не са осем, вече сме готови да са на два, нали? Или ДДС, ама, добре, ние предлагаме нула, ама хайде да преговаряме за 9%. Това не е сериозно. Дайте да седнем заедно и следващия път, като внесем за диференциран ДДС и други данъци, да подходим не само заедно, но професионално и да се съобразим с европейската практика. Иначе, пак казвам, опитът е в правилна посока. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря Ви, професор Гечев. За изказване – Хасан Адемов. Заповядайте, господин Адемов.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! Дискусията за това дали да има единна ставка по ДДС, или да има диференцирана ставка, е дискусия, която през последните няколко години е изключително сериозна. Тя се активира винаги, когато стартира бюджетната процедура – най-често, но в ситуация, в която сме в кризи, в няколко кризи, очевидно е, че тази тема отново намира привърженици. Защо в Комисията по здравеопазване нашата парламентарна група подкрепи предложения законопроект с няколко уговорки? Защото, ако става въпрос единствено и само за лекарствени продукти, това е регулирана материя. Там има Наредба за пределните цени на лекарствените продукти, има цена на производител, която цена се определя като най-ниската цена в девет европейски държави, страни – членки на Европейския съюз, след това има цена на търговец на едро, има цена на търговец на дребно и намаляването на ставката на ДДС на нулева ставка, моментално, прави са колегите, че моментално ще даде отражение върху крайната цена на потребител, а това е изключително важно. Защото, ако не се постигне крайна цена на потребител, която да удовлетворява покупателната способност на българските граждани, това означава, че нищо не сме направили, както не направихме нищо например с диференцирането на ставката за ресторантьорския и за хотелиерския бизнес. Някой да е забелязал тези цени да бъдат намалени? Няма такова нещо. Няма такова нещо! Увеличени са обаче приходите, и това е най-интересният момент. Защо се увеличени приходите? Защото независимо от диференцираната ставка на ДДС ние предложихме и друга мярка – увеличихме минималния осигурителен доход в този сектор, по този начин и за да могат представителите на този бизнес да се възползват от мярката за съхранение на заетостта 60/40, тогава благодарение на тези две кумулативни предложения се стигна до увеличаване на приходите, но без да доведе до намаляване на цените за крайния потребител. По отношение на останалите стоки. Защо казвам, че бихме подкрепили единствено и само предложението за нулева ставка на ДДС за лекарствените продукти? Съгласно европейското законодателство може да има една-единствена нулева ставка и най-много две диференцирани ставки, но не по-ниски от 5%. Това е ноторно ясно, както се казва в данъчното право. И сега къде е големият проблем? През всичките последни десетина-петнадесет години нашата парламентарна група е поддържала единната ставка с широка данъчна основа, защото българската данъчна администрация има опита да работи точно по този начин. Най-лесно се администрира единната данъчна ставка. Българската данъчна администрация няма опит, сериозен опит, надежден опит за това да администрира диференцирана ставка на ДДС и оттук идват големите притеснения и голямото съмнение, че приходите в бюджета ще бъдат намалени. В Закона за публичните финанси е казано: докато няма предложение за компенсиращи механизми за преодоляване на възможния дефицит, няма как в рамките на бюджетната година да се приемат такива предложения, но от друга страна пък, съвсем спокойно може да се приемат от другата бюджетна процедура или от очакваната актуализация на бюджета сега през месец юни. Така че по отношение на приходите и разходите нещата трябва да бъдат достатъчно балансирани, за да не се стига до увеличаване на и без това достатъчно високия дефицит. По отношение на нулевите ставки за продуктите от малката потребителска кошница. Ние от нашата парламентарна група сме разговаряли преди една-две години с бизнеса, свързан с хлебопекарната промишленост, и с доста сериозни други бизнеси, свързани с лекарствената промишленост, с хранително вкусовата промишленост. Единствено от лекарствената промишленост получихме гаранции, че намаляването на ДДС ще доведе до сигурно понижение на цените за крайния потребител. Всички останали заявиха в прав текст, че има много сериозни съмнения за това, че цената за краен потребител ще бъде намалена. Затова ние от нашата парламентарна група, ако се приеме този законопроект, ще подкрепим единствено и само частта за лекарствените продукти, защото тя със сигурност може да доведе до намаляване на цените за крайния потребител. Иначе това е една от тежките дискусии, една от сериозните дискусии, защото е свързана с бюджетната процедура, с приходи, разходи. Затова трябва да бъдем изключително внимателни и деликатни, ако искаме да имаме нормален фиск, който да не създава рискови ситуации. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря Ви, господин Адемов. Има ли реплики, колеги? Не виждам. Други изказвания? Искрен Митев и след това Искра Михайлова.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Господин Ганев, както на Комисията, така и тук днес заявих, че това предложение по същество е добро. Желанието Ви да намалим цените за българските граждани мисля, че е всеобщо желание на всички. От друга страна, предложението Ви е отхвърлено и от трите комисии, което показва, че в самото предложение има неточности и Вашето желание да намалите натиска на цените върху гражданите чрез намаляване на ДДС не работи. Това е простата причина, поради която всички отказваме. Това, което казахте, че Европейската комисия е взела решение държавите членки да имат право да намаляват цените, не е вярно. Всъщност Португалия е направила такова запитване към Европейската комисия и тя е отговорила това, което вече е ясно на всички, което каза и господин Адемов, че всъщност всяка държава членка може да избира две стоки, на които да намали ДДС, но не повече от 5%. Това, което Вашето предложение би направило, господин Ганев, е единствено да създаде още проблеми, защото ще лиши бюджета от приходите, които могат да бъдат насочени целево към най-уязвимите групи, и това е нещо, върху което ние всички работим. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Митев. Има ли реплики, колеги? Стоян Таслаков.
Благодаря, господин Председател. Господин Митев, това, че нашето предложение е отхвърлено в три комисии, не означава, че предложението ни е лошо, а означава, че не приемате предложение, идващо от ВЪЗРАЖДАНЕ. Но това не е голям проблем, защото след няколко месеца ситуацията ще се промени. Благодаря. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря Ви, господин Таслаков. Има ли други реплики, колеги? Не виждам. За дуплика, господин Митев? Заповядайте.
Уважаеми господин Таслаков, както казах, това предложение не е добро или лошо, а просто е слабо представено – без добра аргументация. Мерките, които предлагате, няма да свършат нещата, които искате. Намаляването на ДДС, не води до намаляване на крайните цени. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Митев. Искра Михайлова, за изказване. И колеги, това ще е може би последното изказване за днес, тъй като има още шест минути.
Уважаеми господин Председател, колеги! Нашият законопроект, който внесохме, е един от малкото, който е с десетки страници аргументация, изчисления, таблици и примери. По повод това, което беше казано преди секунди от тази трибуна, то просто не е вярно. Това какво сме говорили в комисии, ние го знаем, но документите, които сме внесли, са достъпни и всеки български гражданин може да се запознае с тях. Ние сме се постарали да запознаем асоциациите, както каза по-рано и господин Ганев. Когато внесохме това предложение – беше още през месец януари и кризите бяха налични, България си беше най-бедната европейска страна. След месец януари динамичността на обстановката показва само едно-единствено нещо – днес, три месеца по-късно, тъй като имаше достатъчно време да отлежи този законопроект, дебатът, който се опитваме сега ние от ВЪЗРАЖДАНЕ да поставим на масата и да проведем с всички Вас, е не само наложителен, той е критичен. Това, което се случва в Европа, и начинът, по който европейските страни защитават възможността на техните граждани да имат нормално съществуване в момент на енергийни кризи, в моменти на военни конфликти, ние в България отново изоставаме и не го правим. Нашето правителство не го прави, а в момента виждаме, че има заявка и нашето Народно събрание да не го направи. По повод и някои други думи, които бяха казани, че Народното събрание е мястото за дебат. Ако очакваме, че всяка една парламентарна група ще внесе перфектния, изпипан законопроект, който няма да има нито един минус и който няма да подлежи на дебат, знаем, че това го може само „Продължаваме Промяната“, защото те така казаха. Когато имат мнозинство и могат да гласуват нещо, то винаги е перфектно и няма никакъв смисъл да бъде дискутирано, тъй като броят на гласовете достига. Когато броят на гласовете не достига, се получават негативни становища от комисии без аргументи. Когато си говорим за без аргументи – това направиха Министерството на финансите, това направиха и управляващите спрямо един диалог, който ключово засяга съществуването на най бедната европейска нация, каквато е българската, за огромно наше съжаление и срам. И когато 12 години ние наблюдавахме с какво пренебрежение управляващите се отнасяха към съществуването на нашия народ, сега е ред точно за тази промяна. Нали така? Има първо и второ четене. Ние няма да искаме скъсяване на срока за два дни или за няколко часа, каквото правят тези, на които гласовете им стигат. Ние Ви помолихме и така започвахме всеки разговор в комисиите, в които аз присъствах и в които аз имах възможността да аргументирам този законопроект – нека да започнем, да отворим разговора и заедно всички да направим това нещо! Имаме възможността между първо и второ четене, а сега имаме и предимството, че дебатът приключва и гласуването ще бъде след време. Имате време да помислите, да се консултирате с Вашите избиратели, защото не знам, но може би е редно да го направите и да видите и тяхната позиция по въпроса?! Защото в крайна сметка ние тук не сме самосиндикални. Ние сме изпратени и всеки един от нас представлява достатъчно много български граждани. Така че в този конкретен момент е ред да седнем и да решим между първо и второ четен какво да направим. Но за да го направим, Вие трябва да подкрепите това, което ние сега Ви предлагаме, най-добросърдечно и с протегната ръка за диалог. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Михайлова. Има ли реплики, колеги? Искрен Митев и Настимир Ананиев.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Михайлова! Въпреки многото мнения и личните Ви нападки, които чухме, това по никакъв начин не може да заличи факта, че обемът на мотивите, които сте дали, не означава, че те са качествени. Това предложение не е добро – слабо е, не е добре аргументирано и няма да доведе до промяната, която Вие искате. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Митев. Настимир Ананиев за втора реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаема госпожо Михайлова, когато предлагаш нещо, което звучи много готино и което трябва да се хареса на хората, но всъщност няма как да стане, се нарича популизъм. А когато предлагаш нула процента ставка на ДДС, се нарича див популизъм. Да, аз Ви видях изчисленията – 8 – 9 милиарда ще струва на бюджета, но не казвате откъде ще ги вземем? От пенсии ли, от здравеопазване ли, от образование ли? Откъде ще ги вземем тези пари? Хубаво е да ги даваме, но все пак отнякъде трябва да се вземат. Лошо е, когато се опитваш да се изкараш мислещ за хората, за гражданите. Да, ние сме най-бедната европейска държава благодарение на ГЕРБ, които управляват в последните 10 години [[шум и реплики от ГЕРБ-СДС]] , но това не значи, че трябва да правим ставката на нула процента, защото по този начин просто, единствено и само, може да се счупи бюджетът.
Колеги, моля за тишина в залата!
Ако това Ви е целта – искате да счупите бюджета, добре, кажете, че искате да го счупите, но един бюджет, за да се случва, трябва да бъде балансиран. Едно е да казваш: „Искам да направя добро на хората, които имат нужда.“, но въпросът е да можеш да се аргументираш и да измислиш начина, по който да стане. Нито една страна в Европа няма нулев процент ставка на продуктите, които Вие предлагате, което още веднъж показва, че говорим за доста див популизъм. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Така че от тази гледна точка аз лично и „Продължаваме Промяната“ няма да подкрепим този законопроект. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, господин Ананиев. Трета реплика има ли, колеги? Не виждам. Заповядайте, госпожо Михайлова. [[Шум и реплики.]] Колеги, моля Ви за още няколко минути търпение!
Както казах, България е най-бедната европейска държава. Когато гледаме практики, трябва да ги прилагаме спрямо нас и спрямо това, което е най-добре за нашето население, а ние не правим дори крачка в тази посока. Въпреки че, сега си спомням – в Комисията по здравеопазване някой от Вас ми обърна внимание, че сте имали някакви разговори в МОЛ-а, които сте излъчвали и е трябвало целият български народ да гледа. Там сте споменали, тъй като аз, съжалявам, не съм имала възможността да Ви гледам и да Ви слушам през цялото време какво обещавате и в момента не изпълнявате, всъщност там – във Вашите коалиционни разговори, доколкото стана ясно от Вашите представители, които го казаха по комисии, сте коментирали точно този въпрос. Достатъчно много месеци минаха, а нямате нищо внесено по въпроса. Тук има партии, които коментират десетки години тези въпроси, и няма нищо внесено по въпроса. Когато си говорим за аргументация – не на килограм, а на качество, аргументацията, която получихме от министерствата, е с абсолютно същото качество. Тя е достъпна и всеки може да се запознае каква е аргументацията – като всяка администрация, която иска да обори нещо, как то да не стане, без да посочи нито един мотив как то да стане. Когато ние сядаме и отваряме такъв дебат, трябва да мислим първо и единствено за нашето население. Когато някоя друга страна се справя по-добре от нас – това са дефицити на нашето управление години наред. Когато ние правим заявки, че искаме да направим нещо различно – трябва да го направим, а не само да го говорим. И когато сега Европейската комисия отвори врати и даде възможности, ще е супер любопитно и много „готино“, както Вие се изразихте, не смятам, че е подходящо от тази трибуна, но просто Ви цитирам – как ще аргументирате предложение, което подозирам, че ще излезе от Вас?! Благодаря.
Колеги, преди да закрия днешното заседание, ще Ви изчета съобщението за парламентарен контрол, което ще се проведе утре, 25 март. На въпроси ще отговарят: 1. Заместник министър-председателят по икономиката и индустрията и министър на икономиката и индустрията Корнелия Нинова ще отговори на един въпрос от народния представител Младен Шишков. 2. Заместник министър-председателят по климатичните политики и министър на околната среда и водите Борислав Сандов ще отговори на два въпроса от народния представител Виктория Василева и на едно питане от народния представител Стефан Шилев. 3. Заместник министър-председателят по регионалното развитие и благоустройството и министър на регионалното развитие и благоустройството Гроздан Караджов ще отговори на осем въпроса от народните представители Николина Ангелкова, Георги Георгиев, Искрен Арабаджиев, Георги Михайлов, Александър Симидчиев, Севим Али, Ешереф Ешереф и Фатме Рамадан, Гюнай Хюсмен и Костадин Стойков. 4. Министърът на външните работи Теодора Генчовска ще отговори на два въпроса от народните представители Костадин Костадинов и един въпрос от Николай Дренчев. 5. Министърът на труда и социалната политика Георги Гьоков ще отговори на три въпроса от народните представители Мустафа Карадайъ, Ахмед Ахмедов и Хасан Адемов; Славена Точева и Румен Христов, и на едно питане от народния представител Мюмюн Мюмюн. 6. Министърът на образованието и науката Николай Денков ще отговори на един въпрос от народните представители Зорница Стратиева и Юлия Иванова. 7. Министърът на здравеопазването Асена Сербезова ще отговори на четири въпроса от народните представители Кирил Симеонов, Александър Симидчиев – два въпроса, на Елисавета Белобрадова и Джевдет Чакъров. 8. Министърът на културата Атанас Атанасов ще отговори на два въпроса от народните представители Явор Божанков и Веска Ненчева; на 1 питане от народния представител Ивелин Иванов. 9. Министърът на туризма Христо Проданов ще отговори на един въпрос от народния представител Николина Ангелкова. 10. Министърът на вътрешните работи Бойко Рашков ще отговори на 90 въпроса от народните представители Хайри Садъков – три въпроса; Елхан Кълков – два въпроса; Павлин Кръстев – три въпроса; Адлен Шевкед – четири въпроса; Байрам Байрам – четири въпроса; Джевдет Чакъров – три въпроса; Халил Летифов – четири въпроса; Севим Али и Ешереф Ешереф – четири въпроса; Станислав Анастасов – четири въпроса; Петър Чобанов – четири въпроса; Сезгин Мехмед – четири въпроса; Димитър Аврамов – четири въпроса; Рамадан Аталай – четири въпроса; Гюнер Ахмед – три въпроса; Цветан Енчев – четири въпроса; Фатме Рамадан – четири въпроса; Ерджан Ебатин – четири въпроса; Йордан Цонев – четири въпроса; Ахмед Ахмедов – два въпроса; Небие Кабак – два въпроса; Мюмюн Мюмюн – два въпроса; Юсеин Вейселов и Александър Несторов – два въпроса; Мустафа Карадайъ – два въпроса; Джейхан Ибрямов – два въпроса; Ихсан Хаккъ – два въпроса; Марио Рангелов – два въпроса; Имрен Мехмедова – два въпроса; Ализан Яхова – два въпроса; и Андрей Чорбанов. 11. Министърът на правосъдието Надежда Йорданова ще отговори на един въпрос от народния представител Десислава Атанасова. 12. Министърът на земеделието Иван Иванов ще отговори на два въпроса от народните представители Петър Петров и Бойко Клечков и на едно питане от народния представител Младен Шишков. На основание чл. 92, ал. 3 и чл. 97, ал. 2 от ПОДНС поради командировка извън страната в заседанието на парламентарен контрол няма да участват: - министърът на отбраната Драгомир Заков; - министърът на енергетиката Александър Николов. Поради неотложни ангажименти в заседанието за парламентарен контрол няма да участва министърът на транспорта и съобщенията Николай Събев. [[Звъни.]]