Godātie Saeimas deputāti! Aicinu ieņemt vietas Sēžu zālē. Sāksim Saeimas 1.decembra kārtējo sēdi! Vispirms - iesniegtās izmaiņas Prezidija apstiprinātajā sēdes darba kārtībā. Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisija lūdz sēdes darba kārtībā iekļaut likumprojektu “Grozījumi Patvēruma likumā”. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Juridiskā komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību un tajā iekļaut lēmuma projektu “Par Zanes Pētersones apstiprināšanu par Augstākās tiesas tiesnesi”. Vai deputātiem ir iebildumi pret darba kārtības grozījumu? Deputātiem iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija lūdz sēdes darba kārtībā iekļaut likumprojektu “Grozījumi Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumā”. “Par” pieteicies runāt deputāts... “Pret” pieteicies runāt deputāts Sergejs Dolgopolovs.
Cienījamie kolēģi! Acīmredzot vienotā atlīdzības sistēma valstī strādā švaki. Bet tas nebūt nenozīmē, ka mums sasteigtā kārtībā vajadzētu izdarīt principiālus grozījumus šinī likumā. Kāpēc es iestājos pret to, lai šis jautājums tiktu iekļauts šodienas darba kārtībā? Pirmais apsvērums. Piedāvātais grozījums šinī likumā neparedz nekādu ietekmi ne uz budžetu, ne uz ieņēmumu vai izdevumu palielināšanu vai samazināšanu. Otrs apsvērums. Šeit ir runa par to, ka tās vienotās bāzes vietā, kur bija runa par vienoto un vidējo samaksu valstī, tiek piedāvāts nozaru princips, kas, neapšaubāmi, varētu būt apspriežams un kas varbūt vieglāk ļautu risināt jautājumu par pedagogu algām, ja mēs, teiksim, sasaistītu izglītības un zinātnes ministra atalgojumu ar vidējo pedagoga algu, un tā tālāk. Trešais. Šis jautājums skar nevis sabiedrisko pakalpojumu regulatora speciālistu piesaisti, bet atalgojuma lietas šajā vienā iestādē. Šodien viņi nemirst badā. Atalgojuma budžets sabiedrisko pakalpojumu regulatorā ir vairāk nekā trīs miljoni eiro gadā. Piedāvātā novitāte paredz, ka visas tās papildu izmaksas gulstas nevis uz monopola, nevis uz piegādātāja pleciem, nevis uz Saeimas deputātu pleciem, bet uz to cilvēku pleciem, kuri saņem šos pakalpojumus no monopolistiem, un tas nebūt nenozīmē, ka, palielinot algas sabiedrisko pakalpojumu regulatora speciālistiem, mēs samazināsim tarifus vai optimizēsim šo sistēmu. Pēdējo gadu prakse liecina, ka, atverot elektroenerģijas un gāzes tirgu, un tā tālāk, mēs tikai palielinām tarifus. Mēs nemēģinām tos regulēt, mēs mēģinām tos tikai sakārtot attiecībā uz tām problēmām, kuras parādās ekonomikas nozarē. Un pēdējais. Ja jau mēs tik aktīvi lobējam vienas iestādes darbinieku intereses, varbūt būsim tikpat konsekventi, atbalstot un lobējot pedagogu, mediķu un citu speciālistu algas! Paldies.
“Par” pieteicies runāt deputāts Jānis Vucāns.
Labdien, kolēģi! Es runāšu Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā. Problēma ir tā, ka būtu jārod racionāls risinājums algu noteikšanai sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem. Šī problēma tika identificēta budžeta skatīšanas laikā, tomēr, lai neapgrūtinātu budžeta likumu un pavadošo likumprojektu paketi, komisija atturējās no analoģiska satura priekšlikumu virzīšanas budžeta paketē. Taču situācija tiešām ir pietiekami nopietna, jo tas, cik daudz Latvijas iedzīvotāji maksā par telekomunikāciju pakalpojumiem, par elektroenerģijas, gāzes apgādi, par siltumapgādi un gaisa kondicionēšanas pakalpojumiem, tiešām ir atkarīgs no tā, cik lielā mērā sabiedrisko pakalpojumu regulatori ir spējīgi kontrolēt situāciju šajās nozarēs, pakalpojumu nozarēs, un noteikt tarifus, kas, no vienas puses, ir ekonomiski pamatoti, bet, no otras puses, ir Latvijas iedzīvotāju interesēs. Ja atalgojums ir piesaistīts šī regulatora speciālistu vidējam atalgojumam valstī, kā tas ir šobrīd, tad parādās tendence, ka tie cilvēki, kuri strādā regulatorā, pakāpeniski viens pēc otra pamet šos amatus, jo vienkārši piedāvājums komercsektorā ir viņiem labvēlīgāks atalgojuma ziņā. Un mēs zaudējam šo līdzsvara iespēju pakalpojuma maksas noteikšanai, tarifu noteikšanai... Ka to tiešām dara kompetenti speciālisti... Līdz ar to budžeta skatīšanas procesā Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija nolēma, ka mēs virzīsim šāda satura likumprojektu kā atsevišķu likumprojektu skatīšanai Saeimas sēdē. To mēs arī šodien darām, un komisijas vārdā es aicinu atbalstīt likumprojekta tālāko virzību.
Paldies. Viens deputāts runājis “pret”, viens - “par”. Mums ir jābalso. Lūdzu zvanu! Balsosim par to, lai likumprojekts “Grozījums Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumā” tiktu iekļauts sēdes darba kārtībā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 35, pret - 41, atturas - 7. Likumprojekts sēdes darba kārtībā nav iekļauts. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija lūdz sēdes darba kārtībā iekļaut lēmuma projektu “Par Saeimas piekrišanu likumā “Par valsts budžetu 2016.gadam” noteiktās apropriācijas pārdalei” (Nr.437/Lm12). Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija lūdz sēdes darba kārtībā iekļaut lēmuma projektu “Par Saeimas piekrišanu likumā “Par valsts budžetu 2016.gadam” noteiktās apropriācijas pārdalei” (Nr.438/Lm12). Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Deputātiem iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija lūdz sēdes darba kārtībā iekļaut lēmuma projektu “Par Saeimas piekrišanu likumā “Par valsts budžetu 2016.gadam” noteiktās apropriācijas pārdalei” (Nr.439/Lm12). Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Deputātiem iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija lūdz sēdes darba kārtībā iekļaut lēmuma projektu “Par Saeimas piekrišanu likumā “Par valsts budžetu 2016.gadam” noteiktās apropriācijas pārdalei” (Nr.440/Lm12). Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Deputātiem iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija lūdz sēdes darba kārtībā iekļaut lēmuma projektu “Par Saeimas piekrišanu likumā “Par valsts budžetu 2016.gadam” noteiktās apropriācijas pārdalei” (Nr.441/Lm12). Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Un Sociālo un darba lietu komisija lūdz sēdes darba kārtībā iekļaut likumprojektu “Grozījums likumā “Par apdrošināšanu bezdarba gadījumam””. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Sākam izskatīt grozīto darba kārtību. “Prezidija ziņojumi par iesniegtajiem likumprojektiem”. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Par Daugavpils Universitātes Satversmes grozījumiem” nodot Izglītības, kultūras un zinātnes komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījums Subsidētās elektroenerģijas nodokļa likumā” nodot Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Autortiesību likumā” nodot Izglītības, kultūras un zinātnes komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Autortiesību kolektīvā pārvaldījuma likums” nodot Izglītības, kultūras un zinātnes komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Sociālo un darba lietu komisijas iesniegto likumprojektu “Grozījums likumā “Par apdrošināšanu bezdarba gadījumam”” nodot Sociālo un darba lietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Nākamā darba kārtības sadaļa - “Amatpersonu ievēlēšana, apstiprināšana, iecelšana, atbrīvošana vai atlaišana no amata, uzticības vai neuzticības izteikšana”. Darba kārtībā - lēmuma projekts “Par Zanes Pētersones apstiprināšanu par Augstākās tiesas tiesnesi”. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Valērijs Agešins.
Godātie kolēģi! Es vēlos informēt, ka Saeimas Prezidijs šā gada 7.novembra sēdē nolēma nodot Juridiskajai komisijai Augstākās tiesas priekšsēdētāja Ivara Bičkoviča iesniegumu par Zanes Pētersones apstiprināšanu Augstākās tiesas tiesneša amatā. Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 30.novembra sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Zanes Pētersones apstiprināšanu par Augstākās tiesas tiesnesi”. Atsauksmes par Zanes Pētersones darbu ir ļoti pozitīvas. Komisijas locekļi vienbalsīgi ir atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu apstiprināt Zani Pētersoni par Augstākās tiesas tiesnesi, vienlaikus atbrīvojot viņu no Rīgas apgabaltiesas tiesneša amata.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Zanes Pētersones apstiprināšanu par Augstākās tiesas tiesnesi”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 82, pret - 1, atturas - nav. Lēmums pieņemts. Nākamā darba kārtības sadaļa - “Likumprojektu izskatīšana”. Darba kārtībā - likumprojekts “Uzturlīdzekļu garantiju fonda likums”, trešais lasījums. Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas vārdā - deputāts Artuss Kaimiņš.
Trešajā lasījumā izskatām likumprojektu “Uzturlīdzekļu garantiju fonda likums”. Ir saņemti 11 priekšlikumi. 1. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas priekšlikums, kurš paredz, ka parādniekiem, kuri nenodrošina saviem bērniem minimālo uzturlīdzekļu apjomu, varēs liegt izmantot transportlīdzekļu un kuģošanas līdzekļu vadīšanas tiesības. Priekšlikumā noteikts, ka tiesību izmantošanas aizliegumu nepiemēro gadījumos, ja parādnieks ir persona ar invaliditāti vai persona, kura pārejošas darba nespējas dēļ nestrādā ilgāk kā sešus mēnešus. Tiesību izmantošanas aizliegumu nepiemēros arī gadījumos, kad tas varētu radīt būtisku kaitējumu parādnieka, no viņa atkarīgo personu vai citu viņa aprūpē esošu bērnu interesēm. Tas attiecas uz gadījumiem, ja transportlīdzekļa vadīšanas tiesības parādniekiem nepieciešamas profesionālo pienākumu veikšanai vai ja parādnieka aprūpē ir bērns ar invaliditāti un nav iespējams izmantot citus transporta veidus. Komisijā, Kalnozola kungs, šis priekšlikums ir atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Valdim Kalnozolam.
Labdien! Šis likumprojekts vairāk ir tādi centieni pēc politiskiem plusiņiem, jo tas, ko teica Jūlija Stepaņenko, - ka vīrietis ir tas sliktais un sieviete - tā baltā, pūkainā... Dzīsim cauri šādu likumprojektu, ja? Galvenais šā projekta mērķis ir nevis panākt kaut kādu taisnību šinī situācijā, bet iegūt kaut kādu politisku atpazīstamību un kaut kādus politiskus plusus. Es gribu teikt - paēdis nepaēdušu nesapratīs. Kamēr neesi saskāries ar dzīves īstenību, dažreiz dzīvo tādos maldos: tiesu lēmumu nepildīšana alimentu jautājumos nav problēma mūsu likumdošanas un tiesībsargājošajā sistēmā. Tiesu lēmumu nepildīšana saskarsmes jautājumos ir problēma mūsu likumdošanā un tiesībsargājošajā sistēmā. Simtiem tūkstošu vecāku savus bērnus izmanto kā riebšanas ieroci savstarpējo attiecību kārtošanā, un mūsu likumdošana un tiesībsargājošā sistēma atbalsta to. Alimentu nemaksāšana (daudzi tā dara!) dažreiz ir pat tāds sava veida protests pret šo problēmu (Dep. A.Kaimiņš: “Atslēdziet mikrofonu!”), kas mums ir, - ka mātes nedod bērniem tēvu. Un tādā veidā tēvi veic savu protestu. (Dep. A.Kaimiņš: “Brigmaņa kungs, savāciet savu deputātu! Viņš kaut kādas muļķības runā!”) Mums vajadzētu drusku kaut ko, tā sakot... Es saprotu, ka jums ir sava problēma ar sponsoriem un kaut kā jācenšas savu... (Dep. A.Kaimiņš: “Brigmaņa kungs, savāciet savu deputātu!”)
Turpiniet debates, Kalnozola kungs!
... tā sakot, pacelt augšā, bet nedariet tā! Ir patiesa problēma, ka vairāk nekā 30 procenti Latvijas bērnu (30 procenti Latvijas bērnu - tas ir 120 tūkstoši!) aug bez abiem vecākiem, bez abu vecāku atdarināšanas modeļa, lai gan Bērnu tiesību aizsardzības likuma 4.pantā “Bērna tiesību aizsardzības mērķi” (Dep. A.Kaimiņš: “Runājiet, lūdzu, par tēmu!”) ir teikts, ka mērķis ir sasniegt (nolasu 3.punktu) “bērna orientāciju uz ģimeni kā sabiedrības organizācijas pamatvērtību un vienu no sabiedrības un indivīda galvenajām vērtībām”. Neskatoties uz to, ka mēs... (Dep. A.Kaimiņš: “Mūrnieces kundze! Par priekšlikumu!”; dep. I.Viņķele: “Par priekšlikumu!”; starpsauciens: “Lai runā!”)
Kalnozola kungs, es jums atgādinu, ka mēs debatējam par 3.priekšlikumu.
Problēma, kas bērnu tiesību aizsardzības sistēmā pastāv, ir tā, ka šo iestāžu, bērnu tiesības aizstāvošo iestāžu, štata vietas ar grūtībām tiek aizpildītas ar ļaudīm un daudzus no šiem ļaudīm, kuri strādā bērnu tiesību aizsardzības sistēmā, vispār nedrīkstētu pat laist tuvumā bērnam, kur nu vēl ģimenes problēmu risināšanai. Jā. Aicinu neatbalstīt šos grozījumus un pievērsties patiešām problēmai, ka 120 tūkstoši bērnu aug bez abiem vecākiem, lai gan mēs, likumdevēji, savā likumdošanā esam paredzējuši sekmēt, ka bērniem jāizaug ģimenē un ģimenes vērtības jāpopularizē. Aicinu neatbalstīt.
Vārds deputātam Artusam Kaimiņam.
Vēršos pie pilnīgi visiem deputātiem: lūdzu, izdzēsiet ārā no savas atmiņas to, ko jūs tikko dzirdējāt no šī deputāta! Lūdzu! (Dep. Dz.Zaķis: “Mēs viņu tāpat nesapratām!”) Un atbalstiet, lūdzu, šo priekšlikumu! Komisijā tas ir atbalstīts, arī tiesībsargs to atbalstīja. Tas ir ļoti labs priekšlikums, un bērni būs priecīgāki.
Debates slēdzu. Vai komisijas viedokli ziņotājs vēlas paust?
Jā. Komisijas vārdā lūdzu: atbalstiet šo priekšlikumu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 3. - Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 79, pret - 1, atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
4. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
11. - Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas priekšlikums. Arī ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Lūdzu atbalstīt šo likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā!
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Uzturlīdzekļu garantiju fonda likums” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 88, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Ārstniecības likumā”, trešais lasījums. Sociālo un darba lietu komisijas vārdā - deputāts Mārtiņš Šics.
Uz trešo lasījumu grozījumiem Ārstniecības likumā ir saņemti deviņi priekšlikumi. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
2. - Juridiskā biroja priekšlikums, kurš paredzēja papildināt jaundzimušo reģistru ar informāciju par māti. Komisijā tika atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - Juridiskā biroja priekšlikums izslēgt 7.pantu. Netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
4. - veselības ministres Čakšas priekšlikums, kas precizē universitātes slimnīcas funkcijas. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 5. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
5. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums, kuru pieņemot tiktu palielināta birokrātiskā slodze ārstniecības iestādēm. Komisijā netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
7. ir veselības ministres Čakšas priekšlikums. Bija atbalstīts un iekļauts 8. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti atbalsta.
8.priekšlikums ir iekļauts nomainītajā lapā. Lūdzu skatīt dokumentu Nr.2784A.
8.priekšlikums ir atbalstīts, un deputāti atbalsta.
9. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums. Komisijā tika atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Ārstniecības likumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 88, pret un atturas - nav. Likums ir pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Valsts civildienesta likumā”, pirmais lasījums. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā - deputāts Sergejs Dolgopolovs.
Cienījamie kolēģi! Piedāvātie grozījumi paredz iespēju ierēdņiem, kuri strādā Aizsardzības ministrijas sistēmā, tikt pārceltiem profesionālā dienesta karavīra amatā. Šis likumprojekts, šie grozījumi likumā, ir izskatīti komisijā. Komisija konceptuāli ir atbalstījusi un piedāvā atbalstīt arī Saeimai pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Valsts civildienesta likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 85, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai otrajam lasījumam.
Ņemot vērā, ka komisijas sēdē bija runa par zināmu sociālo garantiju piešķiršanu, šinī gadījumā priekšlikumu iesniegšanas termiņš ir šā gada 31.decembris.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 31.decembrim. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījums Republikas pilsētu un novadu vēlēšanu komisiju un vēlēšanu iecirkņu komisiju likumā”, pirmais lasījums. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā - deputāts Viktors Valainis.
Labdien, augsti godājamā Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi! Komisija ir izstrādājusi likumprojektu “Grozījums Republikas pilsētu un novadu vēlēšanu komisiju un vēlēšanu iecirkņu komisiju likumā”, balstoties uz Centrālās vēlēšanu komisijas ierosinājumu. Likumprojekts paredz, ka Ministru kabinets reizi četros gados pārskatīs Ministru kabineta noteikumus, ar kuriem tiek paredzēts atalgojuma apmērs vēlēšanu komisijas priekšsēdētājam, sekretāram un locekļiem katrā komisijā, lai novērstu tās problēmas, kas šeit šobrīd iezīmējas, - ka šīs komisijas ļoti grūti nokomplektēt pilnā sastāvā atbilstoši likuma normām. Komisija ir izskatījusi šo likumprojektu un saņēmusi pozitīvu Finanšu ministrijas atzinumu par šo likumprojektu. Aicinu atbalstīt pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums Republikas pilsētu un novadu vēlēšanu komisiju un vēlēšanu iecirkņu komisiju likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai otrajam lasījumam.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - 8.decembris. Un aicinu Finanšu ministriju savu jau iepriekš iesniegto priekšlikumu iesniegt vēlreiz arī uz otro lasījumu, lai komisija to varētu izskatīt.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 8.decembrim. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Eiropas ekonomisko interešu grupu likumā”, pirmais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Edvards Smiltēns.
Labdien, kolēģi! Es jums ziņošu par nākamajiem četriem likumprojektiem, no kuriem nākamie trīs ir savstarpēji saistīti, līdz ar to pamatojums faktiski ir viens un tas pats. Pēc likumprojektā paredzēto likuma grozījumu spēkā stāšanās samazināsies administratīvais slogs Eiropas ekonomisko interešu grupu reģistrā ierakstāmajiem tiesību subjektiem. Tas pats sakāms, runājot par Eiropas kooperatīvo sabiedrību likumu un Eiropas komercsabiedrību likumu. Uzņēmumu reģistra klientiem turpmāk nebūs jāsaskaras ar nepilnīgām veidlapām un pašiem jāvērtē to saturs gadījumos, ja veidlapas nav bijis iespējams laikus aktualizēt strauju normatīvo aktu grozījumu dēļ. Tāpat Uzņēmumu reģistram atbilstoši klientu ieteikumiem būs iespēja operatīvi papildināt pieteikumu veidlapu paraugus ar fakultatīvi norādāmu informāciju, kas atvieglos klientiem veidlapu aizpildīšanu un Uzņēmumu reģistra sniegto pakalpojumu pieejamību. Komisijā šis likumprojekts ir izskatīts, un aicinu Saeimā to atbalstīt.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Eiropas ekonomisko interešu grupu likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 81, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai otrajam lasījumam.
Otrajam lasījumam priekšlikumus komisijā gaidīsim līdz 8.decembrim.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 8.decembrim. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Eiropas komercsabiedrību likumā”, pirmais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Edvards Smiltēns.
Kā jau es minēju, šis likumprojekts saistīts ar iepriekšējo un ar nākamo, un pamatojums faktiski ir tāds pats, un tādēļ komisijas vārdā aicinu atbalstīt grozījumus Eiropas komercsabiedrību likumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Eiropas komercsabiedrību likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 82, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai otrajam lasījumam.
Priekšlikumus gaidīsim komisijā līdz 8.decembrim.
Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 8.decembrim. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Eiropas kooperatīvo sabiedrību likumā”, pirmais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Edvards Smiltēns.
Kolēģi! Kā jau iepriekš minēju, likumprojekts “Grozījumi Eiropas kooperatīvo sabiedrību likumā” ir trešais no šiem saistītajiem likumprojektiem. Komisijā tas ir skatīts, un lūdzu to atbalstīt Saeimas sēdē.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Eiropas kooperatīvo sabiedrību likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 81, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai otrajam lasījumam.
Šī gada 8.decembris.
Paldies. Tātad arī šim likumprojektam priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 8.decembrim. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Komerclikumā”, pirmais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Edvards Smiltēns.
Grozījumi Komerclikumā. Paredzēto grozījumu spēkā stāšanās rezultātā samazināsies administratīvais slogs Komercreģistrā ierakstāmajiem komersantiem. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Komerclikumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai otrajam lasījumam.
Kolēģi, konstruktīvus priekšlikumus gaidīsim komisijā līdz 8.decembrim.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 8.decembrim. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par presi un citiem masu informācijas līdzekļiem””, pirmais lasījums. Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas vārdā - deputāte Lolita Čigāne.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Cienījamie kolēģi! Strādājam ar grozījumiem likumā “Par presi un citiem masu informācijas līdzekļiem”. Šis likumprojekts paredz vienkāršot kārtību, kādā tiek reģistrēti masu informācijas līdzekļi - prese un citi masu informācijas līdzekļi -, lai atvieglotu šobrīd esošo birokrātisko slogu. Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisija izskatīja šo likumprojektu pirmajam lasījumam un lūdz Saeimu atbalstīt to pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par presi un citiem masu informācijas līdzekļiem”” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 84, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai otrajam lasījumam.
Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisija rosina 8.decembri noteikt par priekšlikumu iesniegšanas termiņu.
Lūdzu, ieslēdziet mikrofonu deputātam Ritvaram Jansonam!
Apspriežoties ar Saeimas Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas deputātiem un ņemot vērā to, ka šis likumprojekts iet vienotā paketē ar Juridiskajā komisijā izskatīto likumprojektu “Par Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistru”, kur priekšlikumu iesniegšanas termiņš otrajam lasījumam ir 6.janvāris, lūdzu noteikt arī šim likumprojektam iesniegšanas termiņu - 6.janvāris.
Vai deputātiem ir iebildumi pret priekšlikumu iesniegšanas termiņu - 2017.gada 6.janvāri? Iebildumu nav. Priekšlikumi iesniedzami līdz 2017.gada 6.janvārim. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par zemes privatizāciju lauku apvidos””, otrais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Ingmārs Līdaka.
Labdien, cienījamie kolēģi! Tātad jūsu uzmanībai grozījumi likumā “Par zemes privatizāciju lauku apvidos”. Atgādināšu, ka šie grozījumi radušies lielā mērā tāpēc, ka Eiropas Komisijai bija iebildumi pret Latvijā pastāvošo regulējumu lauksaimniecības zemes iegādei. 1. - zemkopības ministra Jāņa Dūklava priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
Atbildīgā komisija ir izveidojusi savu redakciju - 2.priekšlikumu. Lūdzu atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
3. - Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra Arnīša priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Nākamajos priekšlikumos tiek precizēti darījumu ar lauksaimniecības zemi subjekti, tātad šinī gadījumā - privātpersonas. 4. - zemkopības ministra Dūklava priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - Dūklava priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - deputāta Krauzes priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts. Par šo priekšlikumu balsis dalījās: pieci bija “par”, septiņi - “pret”.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Armandam Krauzem.
Kolēģi! Šis likumprojekts kādreiz tika izstrādāts, lai mēs ierobežotu spekulantus, arī ārzemniekus, kas iegādājas lauksaimniecības zemi nevis ar mērķi strādāt, bet lai izmantotu to kā investīciju objektu un pēc tam pārdotu dārgāk. Ņemot vērā, ka mēs nākam pretī Eiropas Komisijas iebildumiem un izslēdzam no likuma vairākas normas, kas atvieglo zemes iegādi, tad mums ir jāsagatavo kaut kas, ko likt pretī. Ir jāņem vērā, ka līdzdalības platformā ManaBalss.lv ir savākti jau 11 tūkstoši parakstu, kuri tika nodoti Saeimai un tālāk Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijai un kuru mērķis ir saglabāt zemi Latvijas iedzīvotāju īpašumā. Šajā priekšlikumā, ko es esmu iesniedzis, ir paredzēts, ka valoda ir ļoti nozīmīgs instruments, jo lauksaimniecība ir augsta riska nozare, kur valodas zināšanas ir nepieciešamas kaut vai tādēļ, lai strādātu ar augu aizsardzības līdzekļiem, strādātu pārtikas apritē un pārzinātu mūsu noteikumus. Un vēl jo vairāk valodas zināšanas lauksaimniecībā ir nepieciešamas saistībā ar darba drošību. Mēs labi zinām, ka ir bijuši vairāki gadījumi (to skaitā - arī ar ārzemnieku īpašumā esošām kompānijām), ka šie darba drošības noteikumi ir pārkāpti, jo īpašnieki nepārzina latviešu valodu un nevar iepazīties ar noteikumiem. Tādēļ es, balstoties gan uz ManaBalss.lv iniciatīvu, gan arī uz šo specifiku, kāda ir lauksaimniecībai, kas ir augsta riska nozare, aicinu atbalstīt manu priekšlikumu, ka lauksaimniecībā strādājošajiem un zemes īpašniekiem, kuri iegādājas zemi un kuri pārsvarā šajās saimniecībās paši arī uz vietas darbojas, ir jāzina latviešu valoda attiecīgā līmenī. Paldies.
Vārds deputātam Ingmāram Līdakam.
Cienījamie kolēģi! Es varu atgādināt, kāpēc šis balsojums bija šāds - pieci pret septiņi. No šiem septiņiem lielākā daļa deputātu balsoja “pret” Krauzes kunga priekšlikumu. Vismaz vārdos viņi pauda, kāpēc tas tā ir, - ka ir bažas, ka Eiropas Komisija atkal varētu šo regulējumu apstrīdēt. Nu, es gan teiktu, ka ar bažām vien ir mazliet par maz, lai balsotu “pret” šo priekšlikumu. Es aicinu tomēr balsot “par” Krauzes kunga priekšlikumu. Un, ja nu Eiropas Komisijai pēkšņi tiešām nepatiks arī šis regulējums, mēs jau pēc gadiem diviem trim varēsim to atkal pamainīt atpakaļ. Tas nebūtu nekas slikts. Kā zināms, likumi jau tāpēc ir rakstīti, lai tos kādreiz arī mainītu.
Vārds deputātam Edvardam Smiltēnam.
Jā, kolēģi! Krauzes kungs teica: ja kaut ko atvieglo, tad kaut kas jāliek vietā. Un es pilnīgi piekrītu. Un es zinu ļoti labi šo stāstu - par šo likumu. Kādēļ mēs vispār to visu sākām darīt? 2014.gada 1.maijā beidzās šis liegums ārvalstniekiem iegādāties lauksaimniecības zemes un mežus. Taču pēc būtības... Kā izrādījās, iepriekšējais regulējums, kas bija spēkā visus šos gadus kopš iestāšanās Eiropas Savienībā, faktiski ir bijis bezjēdzīgs, jo simtiem tūkstošu hektāru ir izpirkuši dažādu ārvalstu fondi, un tāpēc vietējiem zemniekiem ir bijušas mazākas izredzes tikt pie sev nepieciešamās lauksaimniecības zemes. Tāpēc viens no risinājumiem bija dažāda veida ierobežojumi, to skaitā arī šis - par valodu. Šādu priekšlikumu mēs esam skatījuši jau pirms vairākiem gadiem. Un tagad mēs varam tikai vērtēt, kas no visa tā strādā un vai kaut kas no visa tā, ko mēs bijām paredzējuši... arī to, ko mēs šobrīd atvieglojam... vai tas pēc būtības risina šo situāciju. Tāpēc es vēlos arī atgādināt par divām paralēlām lietām, ko mēs, VIENOTĪBA, toreiz piedāvājām. Viena no tām ir valsts akciju sabiedrības “Latvijas valsts meži” programma. Proti, valsts akciju sabiedrībai “Latvijas valsts meži” ir iespēja uzpirkt šos mežus, un cilvēkam ir izvēle - vai savu mežu pārdot kādam zviedru fondam vai valstij. Šī programma ļoti veiksmīgi strādā. Un vēl viena lieta bija tā, ko mēs atvedām kā ideju no Francijas, jo Francija ir tāda izteikti protekcionistiska valsts attiecībā uz saviem ražotājiem, saviem iedzīvotājiem. Viņa aizsargā viņus, un tur ir tāds fonds SAFER - Francijas zemes fonds. Toreiz to normu mēs iesniedzām ar cerībām, ka kaut kas sanāks, bet nu jau vairākus gadus strādā Latvijas zemes fonds, ko pārvalda Attīstības finanšu institūcija Altum, kuru vada jauns un talantīgs cilvēks Reinis Bērziņš. Kolēģi, Latvijas zemes fondam šodien ir 110 īpašumi 2011 hektāru platībā. Es atgādināšu, ka vispār bija prognozes un plāni, ka varētu sasniegt 1700 hektāru portfeli. Tātad Latvijas zemes fonds aug daudz straujāk, nekā ir plānots. Iegādei jau ieguldīti 4,5 miljoni eiro, iznomāti 99 īpašumi, tajā skaitā 10 no tiem - jaunajiem lauksaimniekiem. Tātad tas ir labs instruments, lai atbalstītu tieši jaunos lauksaimniekus. Lauksaimniecības zeme tiek iznomāta vidēji divu mēnešu laikā pēc iegādes. Tas nozīmē, ka pieprasījums ir ļoti liels. Turklāt 72 hektāri no aizaugušajiem īpašumiem ir sakopti un jau derīgi lauksaimnieciskajai darbībai. Tāpat mēs nesen atbalstījām priekšlikumu, ar kuru no iedzīvotāju ienākuma nodokļa mēs atbrīvojam personas, kuras pārdod īpašumu nevis ārzemniekiem, bet tieši Latvijas zemes fondam, tas nozīmē - valstij. Un mēs... es vairākkārt esmu šeit, no tribīnes, un arī publiskajā telpā runājis par dažādiem atbalsta mehānismiem, lai jaunie lauksaimnieki varētu veiksmīgi uzsākt darbu, lai ar šiem AFI finanšu instrumentiem atslogotu finanšu plūsmu un ļautu veikt tālākas investīcijas uzņēmējdarbībā, tas ir, neiesaldēt naudu. Man liels prieks, ka šis fonds ir radījis instrumentus, piemēram, reverso nomu, nomu ar izpirkuma tiesībām un citus, un arī mēs likumprojektā turpmākajos priekšlikumos esam iekļāvuši daudzas lietas. Ko es ar to visu gribu teikt? Aicinu būt godīgiem pret sabiedrību un nepieļaut tādas kļūdas, kā tas ir bijis kopš brīža, kad mēs iestājāmies Eiropas Savienībā, kad it kā bija liegums, bet patiesībā simtiem tūkstošu hektāru nonāca tādu uzņēmumu īpašumā, kas ir bāzēti ārpus Latvijas valsts. Lai mēs to nepieļautu, mums ir drīzāk jāatbalsta tieši šādas lietas, kas reāli pierādījušas, ka tās strādā, un rūpīgi jāizvērtē tādi apgrūtinājumi kā, piemēram, valoda - vai tie līdzēs. Es aicinu balsot par šo priekšlikumu, bet, vai tas reāli strādās vai arī būs tikai jauna iespēja juristiem piepelnīties, lai izgudrotu kādu apkārtceļu, par to man šobrīd ir bažas. Es pats aicinu frakciju brīvi balsot šajā jautājumā.
Vārds deputātam Jānim Dombravam.
Godātā Saeima! Pirms trim gadiem, kad bija runa par lauksaimniecības zemes tirgus atvēršanu un iespējamiem ierobežojumiem, Nacionālā apvienība vērsās pie tālaika zemkopības ministres Laimdotas Straujumas ar ierosinājumu - identisku tam, ko ir piedāvājis Putras kungs -, ka viens no ierobežojumiem varētu būt valsts valodas prasmes prasības tām personām, kuras vēlas iegādāties lauksaimniecības zemi. Diemžēl 2014.gadā Saeima noraidīja šos priekšlikumus. Mēs redzam, ka šie priekšlikumi varētu tikt atbalstīti, un pēc tam mēs skatīsimies, kā reaģē un rīkojas Eiropas Savienība attiecībā uz šiem visumā loģiskajiem priekšlikumiem. Kāpēc būtu svarīgi šos priekšlikumus īstenot? Turpmākajos gados to valstu loks, kuru pilsoņi varēs iegādāties lauksaimniecības zemes, paplašināsies. Paplašināsies ar OECD dalībvalstīm. Nav arī izslēgts, ka nākotnē Eiropas Savienība vēl vairāk var paplašināties. Līdz ar to jautājums tik tiešām ir par pārtikas drošību, par to, kam vispār pieder mūsu resursi, un tāpēc būtu svarīgi atbalstīt Putras kunga un Krauzes kunga iesniegtos priekšlikumus, kuri konceptuāli sakrīt ar Nacionālās apvienības uzstādījumiem par to, ka valsts zeme var piederēt tiem, kuri spēj valsts valodā pamatot zemes turpmāko izmantošanu.
Vārds deputātam Edgaram Putram.
Kolēģi! Kā jau stāstīja Smiltēna kungs, Latvijas zemes fonds šobrīd strādā, strādā pat labāk, nekā sākotnēji bija plānots. Edvards pieminēja Francijas pieredzi, taču neminēja to, ka Francijā šāda prasība par valsts valodas... par prezentēšanu komisijā - kā tad to zemi izmantos, tur šobrīd ir spēkā. Tāpēc arī loģisks ir Armanda priekšlikums par to, ka mēs varam prasīt latviešu valodas prasmes apliecināšanu šajā komisijā, kā arī parādīt to, ko tad cilvēks ar šo lauksaimniecības zemi tālāk darīs. Jo situācijas mēdz būt dažādas, saimnieciskā darbība, lauksaimniecība, nav vienkārša - iesēt, novākt ražu... tur ir arī citi pasākumi, ir darbs ar minerālmēsliem, ar augu aizsardzības līdzekļiem. Tāpat kā cilvēkam ir zāles, augam ir augu aizsardzības līdzekļi (nevis inde, kā te daudzi runā!). Un tāpēc tās visas ir bīstamas lietas, jo Latvijā var iegādāties preparātus, augu aizsardzības līdzekļus, kuru marķējums, protams, ir valsts valodā - latviešu valodā. Valodas dēļ bieži vien rodas pārpratumi. Piemēram, tiek nomiglots kaimiņa lauks, jo īpašnieks ir pateicis miglot ne to lauku... runājis citā valodā, un latviešu darbinieks nav sapratis to. Tāpēc aicinu tomēr atbalstīt Armanda priekšlikumu, bet, ja tas netiek atbalstīts, tad vismaz atbalstīt manējo, kas radikāli maigāks, - 8.priekšlikumu. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Vai ziņotājs...? Tātad neko nevēlas piebilst komisijas vārdā. Lūdzu zvanu! Balsosim par 6. - deputāta Krauzes iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 38, pret - 27, atturas - 15. Priekšlikums nav atbalstīts.
7. - deputāta Edgara Putras priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 7. - deputāta Putras iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 39, pret - 27, atturas - 17. Priekšlikums nav atbalstīts.
8. - deputāta Putras priekšlikums. Arī tas komisijā nav atbalstīts. Arī tas saistīts ar valodas prasmi.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 8. - deputāta Putras iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 40, pret - 26, atturas - 15. Priekšlikums nav atbalstīts.
Sekojošie priekšlikumi ir par... Te tiek precizēti darījuma subjekti, kas ir juridiskas personas. 9. - Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra Arnīša priekšlikums. Nav guvis atbalstu. Es atvainojos! Atbalstīts.
9. - ir atbalstīts. Deputāti atbalsta. (Dep. A.Kaimiņš: “Mūrnieces kundze, mums pauzes nebūs?!”)
10. - zemkopības ministra Dūklava priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
11. - ministrijas parlamentārā sekretāra Arnīša priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
12. - ministra Dūklava priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
13. - deputāta Krauzes priekšlikums, kas paģēr latviešu valodas prasmi arī juridisko personu pārstāvjiem. Nav komisijā atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 13. ...! Tas nav balsojams. Priekšlikums nav balsojams, jo...
Nav balsojams.
...jo saistīts ar noraidītajiem priekšlikumiem. Tātad tas nav balsojams.
14. - deputāta Putras priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
15. - deputāta Putras priekšlikums. Arī tas nav atbalstīts komisijā.
Deputāti neiebilst.
16. - deputāta Putras priekšlikums. Arī tas komisijā nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
17. - deputāta Putras priekšlikums. Arī tas nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
18. - deputāta Putras priekšlikums. Nav atbalstīts arī tas.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 18. - deputāta Putras iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 39, pret - 27, atturas - 17. Priekšlikums nav atbalstīts.
19. - deputāta Putras priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 19. - deputāta Putras iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 38, pret - 27, atturas - 16. Priekšlikums nav atbalstīts.
20. - deputāta Putras priekšlikums. Te ir precizēts, kas tad ir lauksaimnieciskā darbība šī likuma izpratnē. Komisijā šāda redakcija nav atbalstīta.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Edgaram Putram.
Kolēģi! Šis priekšlikums paredz - ko? Tas paredz noteikt minimālo slieksni, kurš ir jāsasniedz vai nu viena gada laikā, vai triju gadu laikā, - 150 eiro no hektāra. Ja mēs balstāmies uz to, ka ražošanai ir jāattīstās arī laukos, un, ja iegādājas zemi, tomēr ir jāražo... tas ir, no zemes virs pieciem hektāriem juridiskajai personai un no zemes virs 10 hektāriem - fiziskajai personai, lai lauksaimnieki saņemtu dīzeļdegvielu ar atbrīvojumu, jau šobrīd tiek prasīti 285 eiro, šinī gadījumā - 150 eiro... Uzskatu, ka tas nav pārspīlēti, jo, ja zeme ir iegādāta, kā teicu, virs šiem diviem sliekšņiem, pamatā tā ir iegādāta, lai ražotu, nevis lai spekulētu. Paldies. Atbalstām šo balsojumu.
Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Komisijas vārdā lūdzu neatbalstīt, jo zināmā mērā šīs debates noveda pie tā, ka nebūtu pareizi tik ļoti ierobežot zemes īpašnieka iespējas darboties un rīkoties ar savu zemi, savu īpašumu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 20. - deputāta Putras iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 24, pret - 36, atturas - 26. Priekšlikums nav atbalstīts.
21. - zemkopības ministra Dūklava priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
22. - zemkopības ministra Dūklava priekšlikums. Komisijā atbalstu nav guvis.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 22. - zemkopības ministra Dūklava iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 22, pret - 36, atturas - 24. Priekšlikums nav atbalstīts.
Turpmākajos priekšlikumos tiek precizēti ierobežojumi darījumiem ar lauksaimniecības zemi. 23. - zemkopības ministra Dūklava priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
24. - zemkopības ministra Dūklava priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
25. - zemkopības ministra priekšlikums - nav komisijā atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
26. - deputāta Putras priekšlikums. Nav atbalstīts. Šajā priekšlikumā Putras kungs grib palielināt vienam īpašniekam piederošās zemes apjoma griestus līdz 6000 hektāriem esošo 2000 vietā.
Deputāti neiebilst.
27. - ministra Dūklava priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts, iekļauts 28. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
Līdz ar to 28. - atbildīgās komisijas priekšlikumu - lūdzu atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
29. - atbildīgās komisijas priekšlikums par darījumu izskatīšanas kārtību. Ir atbalstīts, protams.
Deputāti atbalsta.
30. - ministra Dūklava priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 31.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
31. - atbildīgās komisijas priekšlikumu - lūdzu atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
Lūdzu atbalstīt arī 32. - atbildīgās komisijas izstrādāto priekšlikumu.
Deputāti atbalsta.
33. - Juridiskā biroja priekšlikums par pirmpirkuma tiesību realizāciju. Ir daļēji atbalstīts, iekļauts 37.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
Tāpat arī 34. - ministra Dūklava priekšlikums.
Deputāti piekrīt.
35. - deputāta Putras priekšlikums. Arī tas daļēji atbalstīts, iekļauts 37.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
Arī 36. - deputāta Putras priekšlikums - ir iekļauts 37.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
Līdz ar to lūdzu atbalstīt atbildīgās komisijas izstrādāto 37.priekšlikumu.
Deputāti atbalsta.
Turpmākie priekšlikumi precizē ieņēmumus no darījumiem ar lauksaimniecības zemi. 38. - zemkopības ministra priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 39.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
Lūdzu atbalstīt atbildīgās komisijas izstrādāto 39.priekšlikumu.
Deputāti atbalsta.
Lūdzu atbalstīt arī 40. - Juridiskā biroja priekšlikumu.
Deputāti atbalsta.
Un lūdzu atbalstīt 41. - Juridiskā biroja priekšlikumu.
Deputāti atbalsta.
Un arī 42. - atbildīgās komisijas izstrādāto priekšlikumu.
Deputāti atbalsta.
43. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Par lauksaimniecības zemes nomu atbildīgā komisija ir sagatavojusi 44.priekšlikumu. Lūdzu atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
45. - atbildīgās komisijas priekšlikums par Latvijas zemes fonda pārvaldību. Lūdzu to atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
46. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Lūdzu atbalstīt arī to.
Deputāti atbalsta.
47. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Arī to lūdzu atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
Tagad par pārejas noteikumiem. 48. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Lūdzu to atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
Un nelūdzu atbalstīt 49. - deputāta Putras priekšlikumu. (Dep. A.Bērziņš: “Lai viņš pats palūdzas!”)
Deputāti neiebilst komisijas viedoklim.
Lūdzu apstiprināt likumprojektu otrajā lasījumā.
Vai deputāti vēlējās balsojumu? Nevēlējās balsojumu. Tātad deputāti piekrīt komisijas viedoklim par 49.priekšlikumu.
Lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par zemes privatizāciju lauku apvidos”” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 86, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai trešajam lasījumam.
6.decembris.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 6.decembrim. Vai deputāts Klaužs vēlas runāt par priekšlikumu iesniegšanas termiņu? Nevēlas runāt. Paldies. (Dep. A.Bērziņš: “Viņš ļoti gribēja runāt!”) Tātad priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 6.decembrim. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījums Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumā”, otrais lasījums. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā - deputāts Viktors Valainis.
Labdien vēlreiz! Strādājam ar likumprojektu “Grozījums Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumā”. Ir izstrādāti 10 priekšlikumi. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - atbildīgās komisijas izstrādāts priekšlikums, kurā ietverts arī deputāta Inta Dāldera priekšlikums, kā arī frakcijas “No sirds Latvijai” priekšlikums un kurš paredz kārtību, ka visu valsts un pašvaldību darbinieku atlīdzības tiek publicētas valsts un pašvaldību institūciju mājaslapās un šo kārtību un kritērijus izstrādās Ministru kabinets. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - frakcijas “No sirds Latvijai” priekšlikums. Kā jau minēju, daļēji atbalstīts, iekļauts 2.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
8. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - Aizsardzības ministrijas parlamentārā sekretāra Panteļējeva priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Lūgums atbalstīt otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums Valsts un pašvaldību institūciju amatpersonu un darbinieku atlīdzības likumā” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 84, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai trešajam lasījumam.
Priekšlikumus gaidīsim komisijā līdz 8.decembrim.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 8.decembrim. Darba kārtībā - likumprojekts “Gaisa kuģu pasažieru datu apstrādes likums”, otrais lasījums. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā - deputāts Kārlis Seržants.
Likumprojekta otrajam lasījumam ir saņemts 41 priekšlikums. 1. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 4. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
4. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
6. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 7. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
7. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 9. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
9. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 11. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
11. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
12. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
13.priekšlikums arī ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
14. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 15. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
15. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
16. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 17. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
17. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
18. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Uzsākam... Vai deputāti vēlas debatēt? Vai vēlaties debatēt, Ādamsona kungs? Uzsākam debates. Vārds deputātam Jānim Ādamsonam.
Cienījamie kolēģi! Lai neatkārtotos, es runāšu uzreiz par 18., 21., 28. un 31.priekšlikumu, jo tie ir savstarpēji saistīti. Pirmkārt, gribu atzīmēt, ka, izskatot šo likumprojektu, mēs sanācām uz vairākām komisijas sēdēm, kurās notika nopietnas debates. Kas ir jāatzīmē kā pozitīvs? Beidzot šajā likumprojektā mēs esam ierakstījuši, ka tā galvenais mērķis ir cīņa pret terorismu. Līdz tam tā nebija. Otra pozitīvā lieta ir tā, ka mēs neatgriezāmies atpakaļ padomju laikos un atteicāmies šī likumprojekta ietvaros no prokurora uzraudzības pirms pārbaudēm. Mēs visu laiku runājam par globālo situāciju, jaunu ģeopolitisko situāciju, terorisma draudiem, taču man nesaprotamu iemeslu dēļ tā vietā, lai uzlabotu likumdošanu, mēs to pasliktinām. Ar ko Latvija šī likuma izpratnē atšķiras no Igaunijas? Ļoti vienkārši. Igaunijā ir likums, bet nav sistēmas par gaisa kuģu pasažieru datu apstrādi. Mums ir sistēma, bet nebija likuma. Pieņemot likumprojektu tagadējā, uzlabotajā redakcijā (jo Ministru kabineta iesniegtais likumprojekts neizturēja nekādu kritiku), mēs jebkurā gadījumā ar šo likumprojektu pasliktinām situāciju. Apgrūtinām mūsu specdienestiem darbu. Ko nozīmē - saņemt atļauju, lai veiktu datu pārbaudi? Šīs darbības jāveic ātri un operatīvi. Tas nozīmē, ka jāiet pie tiesneša, jāpierāda, ka tev šie dati ir jāsaņem, bet lidmašīna jau tūliņ izlidos. Tātad darbam jābūt operatīvam. Ne vienmēr tiesnesis...
Aicinu Saeimas sēdes noturēt valsts valodā! (Starpsauciens: “Ko viņš pateica?”)
Kā, lūdzu?
Valsts valodā lūdzu noturēt Saeimas sēdes. (Starpsauciens: “Bet ko viņš tādu pateica?”)
Ko es pateicu? (Dep. A.Kaimiņš: “Mūrnieces kundze, uztaisiet pārtraukumu! Es taču jau teicu!”)
Turpiniet debates!
Jā. Respektīvi, šis likumprojekts pasliktina tās situācijas, kad speciālajiem dienestiem ir ātri jāreaģē. Ko piedāvā frakcija SASKAŅA? Faktiski mēs ar likumu piedāvājam legalizēt to sistēmu, kura šobrīd darbojas. Mēs piedāvājam atteikties no iestāžu uzskaitījuma likumā tāpēc, ka jebkurā brīdī var parādīties vai izzust no operatīvās darbības subjektu saraksta kāds operatīvās darbības subjekts, var parādīties cita situācija, un tamlīdzīgi. Mēs piedāvājam noteikt, ka šos datus jebkuras ieinteresētās iestādes likuma, normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā var pieprasīt un arī saņemt. Komisijā ļoti aktīvi tika spriests par cilvēktiesību ievērošanu. Taču es gribu atgādināt, ka tā informācija, kura glabājas Pilsonības un migrācijas lietu pārvaldē, ir daudz jūtīgāka, daudz sensitīvāka nekā tā, par ko mēs šobrīd runājam, bet pie tās informācijas, kura skar Pilsonības un migrācijas lietu pārvaldi, var piekļūt jebkurš policijas seržants. (Dep. A.Kaimiņš: “Arī Kārlis!”) Mēs piedāvājam: lai ievērotu likuma prasības, tiek izdarīta pēcpārbaude, kuru veic speciāli ģenerālprokurora nozīmēts prokurors, kurš jau tāpat to dara un kontrolē specdienestu darbību. Es uzskatu, ka mūsu piedāvātie priekšlikumi ir ļoti korekti un konkrēti, un aicinu tos atbalstīt. Paldies.
Turpinām debates. Vārds deputātam Ainaram Latkovskim.
Pirmām kārtām gribu pateikties frakcijas SASKAŅA deputātiem Ādamsonam, Tretjakai un Zemļinskim par iesniegtajiem priekšlikumiem. Tas tiešām veicināja debašu kvalitāti komisijā. Pieejas, protams, var būt dažādas, bet lielākā daļa Eiropas valstu ir izvēlējušās šo pirmspārbaudi, un arī mēs likumu sakārtojām atbilstoši tam. Bet, lai mazinātu uztraukumu, vai šīs pārbaudes attiecīgos gadījumos var veikt ātri un, manā skatījumā, arī produktīvi, likumā ir norma, ka 72 stundas ir iespējams veikt šīs pārbaudes, neejot uz tiesu. Tātad ir iespējams reaģēt uzreiz un pēc tam doties uz tiesu, bet, ja tiesa nolems, ka nav bijis nepieciešams iegūt šos datus, tad, protams, šie dati būs jāiznīcina. (Dep. J.Ādamsons: “Cik tas laika aizņems?”; starpsauciens: “Lūdzu valsts valodā!”) Es domāju, šis variants strādās ļoti labi, un aicinu tomēr neatbalstīt frakcijas SASKAŅA priekšlikumu.
Debates slēdzu. Vai ziņotājs komisijas vārdā ko piebildīs? (Starpsauciens.)
Nu, es varu tikai piebilst, ka komisijā patiešām piedalījās visas valsts institūcijas, kurām ar to būs jāstrādā. Bija diezgan smagas un garas diskusijas, un šis ir tas kopsaucējs, pie kā mēs nonācām. Tā ka lūdzu neatbalstīt šo priekšlikumu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 18. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 26, pret - 48, atturas - 2. Priekšlikums nav atbalstīts.
19. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 20. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
20. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
21. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
22. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 23. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
23. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
24. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Iekļauts 25. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
25. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
26. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
27. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums - līdz ar to nav balsojams.
Deputāti piekrīt.
28. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
29. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 30. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
30. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
31. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
32. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 33. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
33. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
34. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 35. - komisijas priekšlikumā...
Deputāti piekrīt.
...kurš komisijā atbalstīts.
35.priekšlikumu deputāti atbalsta.
36. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 37. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
37. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
38. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
39. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 40.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
40. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
41. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Gaisa kuģu pasažieru datu apstrādes likums” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret - 1, atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai trešajam lasījumam.
15.decembris.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 15.decembrim. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Patvēruma likumā”, pirmais lasījums. Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas vārdā - deputāts Boriss Cilevičs.
Cienījamie kolēģi! Patvēruma likuma grozījumi ir izstrādāti, lai uzlabotu un paātrinātu patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kā arī sakārtotu pabalstu izmaksas sistēmu personām, kurām piešķirts bēgļa vai alternatīvais statuss. Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisija izskatīja šo likumprojektu, un aicinu to atbalstīt pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Patvēruma likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 82, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai otrajam lasījumam.
Komisija ierosina noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam - 2017.gada 9.janvāris.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz 2017.gada 9.janvārim. Nākamā darba kārtības sadaļa - “Lēmumu projektu izskatīšana”. Darba kārtībā - lēmuma projekts “Par Saeimas piekrišanu likumā “Par valsts budžetu 2016.gadam” noteiktās apropriācijas pārdalei” (Nr.437/Lm12). Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Edgars Putra.
Kolēģi, labdien! Esam vakardien Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā izskatījuši pavisam piecas apropriāciju pārdales. Pirmā no tām, kas komisijā ir atbalstīta, ir virkne Valsts prezidenta kancelejas budžeta, Ekonomikas ministrijas budžeta, Finanšu ministrijas budžeta, Tieslietu ministrijas budžeta līdzekļu, kuri, mēs skaidri zinām, līdz gada beigām netiks apgūti, tāpēc tiek pārdalīti uz līdzekļiem neparedzētiem gadījumiem, kas ir programma 02.00.00, un kopējā summa ir astoņi miljoni 240 tūkstoši 056 eiro. (Dep. A.Kaimiņš: “Kas tie par santīmiem?! Tā jau nav summa! Tas jau nekas nav!”)
Uzsākam debates. Vārds deputātei Ingunai Sudrabai.
Frakcija “No sirds Latvijai” šajā balsojumā atturēsies. Var jau būt, ka mērķis ir cēls, jo līdzekļi neparedzētiem gadījumiem, kā paskaidroja komisijas sēdē, aizies Tieslietu ministrijas un Iekšlietu ministrijas darbiniekiem, kuriem valdība savā laikā nemaksāja par virsstundām, un tagad, lai izpildītu tiesas spriedumu, ir jāsamaksā par šīm nostrādātajām virsstundām. Bet mums nav pieņemami šādi budžeta veidošanas principi, jo daļa no šiem līdzekļiem jau nav reāli ietaupīti. Tos projektus, ko šajā gadā, piemēram, “Valsts nekustamie īpašumi” nav realizējuši, viņi realizēs nākamajos gados. Tas nozīmē, ka faktiski tie līdzekļi tāpat būs turpmāk nepieciešami. Tie ir tikai papildu izdevumi valsts budžetā. Un otra lieta ir spēja racionāli plānot, jo šeit arī parādās... Ja Valsts prezidenta kancelejai atrodas lieks pusotrs miljons šogad (un faktiski pusmiljons no tā nākamgad būs nepieciešams pils iekārtošanai), tad miljons, kurš līdz šim, izrādās, nav bijis nepieciešams, ir dāsni uzdāvināts budžetā.
Debates slēdzu. Vai ziņotājs komisijas vārdā ko piebildīs?
Komisija šo apropriācijas pārdali atbalstīja. (Dep. A.Kaimiņš: “Aivars arī atbalstīja?”) Aicinu arī atbalstīt Saeimas sēdē.
Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Saeimas piekrišanu likumā “Par valsts budžetu 2016.gadam” noteiktās apropriācijas pārdalei” (Nr.437/Lm12)! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 69, pret - 1, atturas - 5. Lēmums pieņemts. Darba kārtībā - lēmuma projekts “Par Saeimas piekrišanu likumā “Par valsts budžetu 2016.gadam” noteiktās apropriācijas pārdalei” (Nr.438/Lm12). Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Edgars Putra.
Otrā apropriācija, kas komisijā ir apstiprināta, ir apropriācija, ar kuru mēs pārdalām sešus miljonus eiro no Finanšu ministrijas budžeta apakšprogrammas “Iemaksas Eiropas Kopienas budžetā” uz Satiksmes ministrijas budžeta apakšprogrammu 31.04.00 “Maksa par dzelzceļa infrastruktūras lietošanu”. Komisijā šis priekšlikums, šī apropriācija, atbalstīts. Aicinu atbalstīt arī Saeimas sēdē.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Ingunai Sudrabai.
Cienījamie deputāti! Šis ir atkal kārtējais stāsts par to, cik kvalitatīvi valsts budžets tiek sagatavots. Šie seši miljoni ir paredzēti, lai samaksātu parādu dzelzceļam par 2015.gadu. Par 2016.gadu vēl 12 miljonu parāds būs jāmaksā, bet, arī 2017.gada budžetu veidojot, jau šis 12 miljonu parāds - kārtējais parāds - atkal ir paredzēts budžetā. Tātad ir 20 un vairāk miljoni, ko dalīt deputātu kvotās (Dep. A.Kaimiņš: “27!”), bet, gatavojot budžetu, nevar paredzēt budžeta projektā... programmās paredzēt izdevumiem tik daudz līdzekļu, cik patiešām reāli nepieciešams, vai kaut ko darīt politikā, lai tie līdzekļi atbilstu reālajai dzīves nepieciešamībai vai arī lai nebūtu tā nepieciešamība tik liela. Šis ir kārtējais stāsts, ka budžetā neparedzam pietiekami līdzekļus, lai pēc tam, ja nu kaut kur kaut kas paliek pāri, spētu šos parādus maksāt. Tā nav pareiza prakse. Es domāju, ikviens, kurš strādā uzņēmējdarbībā, kaut ko tādu nevarētu atļauties, nevarētu darīt tādā veidā, kādā valsts rīkojas ar savām finansēm. (Dep. A.Kaimiņš: “Es jums pilnīgi piekrītu, Sudrabas kundze!”)
Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā kas piebilstams?
Jā. Komisijā mēs šo jautājumu izskatījām. Un attiecībā uz to pārmetumu, ka 2017.gadā tas nav ieplānots, es tomēr gribu teikt, ka apstiprinātajā 2017.gada budžetā vairāk nekā 40 miljoni līdzekļu ir neparedzētiem gadījumiem, turklāt pirmo reizi mums ir fiskālā rezerve - 27 miljoni. Līdz šim mēs esam operējuši ar 30 miljoniem. Tātad, ja būs šāda nepieciešamība tieši šai sadaļai, tad šo naudiņu būs kur paņemt. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt šo apropriāciju.
Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Saeimas piekrišanu likumā “Par valsts budžetu 2016.gadam” noteiktās apropriācijas pārdalei” (Nr.438/Lm12)! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 72, pret - 2, atturas - 5. Lēmums pieņemts. Darba kārtībā - lēmuma projekts “Par Saeimas piekrišanu likumā “Par valsts budžetu 2016.gadam” noteiktās apropriācijas pārdalei” (Nr.439/Lm12). Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Edgars Putra.
Kolēģi! Šī apropriācijas pārdale paredz no Finanšu ministrijas uz Veselības ministriju pārdalīt 22 miljonus 62 tūkstošus 374 eiro, kas attiecīgi tiek izlietoti, tajā skaitā ārstniecības apakšprogrammai - trīs miljoni, lai kompensētu Eiropas Savienības sociālā nodrošinājuma sistēmas ietvaros sniegtos veselības aprūpes pakalpojumus, kā arī apmaksātu kompensējamos medikamentus un materiālus. Tāpat otrajā sadaļā 16 miljoni 62 tūkstoši 374 eiro tiek novirzīti Paula Stradiņa Klīniskās universitātes slimnīcas jaunā korpusa būvniecībai un iekārtošanas turpināšanai. Komisijā mēs šo apropriāciju izskatījām un atbalstījām. Aicinu to atbalstīt Saeimas sēdē.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Ingunai Sudrabai.
Cienījamie kolēģi! Šis ir viens brīnišķīgs stāsts par to, kā koalīcija atrada resursus kvotu dalīšanai. 2017.gada budžetā otrajā lasījumā 16 miljoni no Paula Stradiņa Klīniskajai universitātes slimnīcai paredzētajiem izdevumiem tika izslēgti, protams, skaidri zinot, ka šodien nobalsos par 2016.gada budžeta apropriāciju pārdalēm, kur šie 16 miljoni tiks papildus ielikti Stradiņa slimnīcai. Tātad atkal, no vienas puses, vairāk nekā 20 miljoni šogad valsts nekustamo īpašumu projektos, kas bija paredzēti gan Rīgas pils tālākai rekonstrukcijai, gan Jaunā Rīgas teātra būvēšanai un rekonstrukcijai, netiek iztērēti, tie tiek tērēti šogad... faktiski fiziski jau netiks iztērēti, jo Stradiņa slimnīca jau nav gatava apmaksāt šodien rēķinus par 1.korpusa aprīkošanu. Tie konkursi tikai nākamgad beigsies. Patiesais stāsts ir tāds, ka vispirms ieguldīs Stradiņa slimnīcas pamatkapitālā, lai turpinātu tērēt šo naudu nākamgad, kad reālie rēķini parādīsies. Tas ir augstākā mērā cinisms. Lai būtu nauda, miljoni, ko dalīt deputātu kvotās... nākamie būs nākamajā priekšlikumā. Šie 16 miljoni ir tieši ar šādu mērķi - lai 2017.gadā šī kvotu vieta atbrīvotos. Frakcija “No sirds Latvijai” visu saprot - ir jāatbalsta medikamentu kompensācija un jāatbalsta rēķinu apmaksa tiem pilsoņiem, kas ir ārstējušies ārzemēs, bet mēs atkal atturēsimies tikai šo cinisko metožu dēļ, kādā veidā tiek rasti līdzekļi deputātu kvotu sadalīšanai.
Vārds deputātam Mārtiņam Bondaram. (Starpsauciens: “Sadod viņiem!”)
Kolēģi! Atbilstoši senajam latviešu kalendāram decembris ir vilku mēnesis. Man ir priekšlikums. Man ir priekšlikums decembri pārsaukt par apropriācijas mēnesi, jo decembrī jau mēs katrā Saeimas sēdē noteikti kaut ko apropriēsim (Dep. A.Kaimiņš: “Runā valsts valodā!”), kaut ko pārdalīsim, sadalīsim. Tas nekas, ka nelietderīgi, tas nekas, ka štruntīgi, tas nekas. Tāpēc pamainām to latviešu seno kalendāru un nosaucam decembri par apropriācijas mēnesi! (Dep. A.Bērziņš: “Vilki būs apbižojušies! Vilki nav vainīgi!”) Paldies jums!
Vārds deputātam Edgaram Putram.
Es nezinu, Bondara kungs, kā jūs varat nosaukt par vilku mēnesi, lai gan vēsturiski senči tā sauca... Mēs šobrīd balsojam par ārstniecību, par kompensējamiem medikamentiem, par rēķinu kompensēšanu cilvēkiem, kas ārstējušies ārvalstīs. Tāpēc liekas, kaut ko jūs atkal jaucat kārtējo reizi.
Vārds deputātam Mārtiņam Bondaram, otro reizi. (Dep. S.Āboltiņa: “Nepadodies!”; dep. A.Kaimiņš: “Tikai nesalaid visu dēlī!”)
Putras kungs! Jums ir pilnīga taisnība. Pilnīga taisnība viena iemesla dēļ. Tāpēc ka vilki ir meža sanitāri. Šajā gadījumā, protams, attiecībā uz ārstniecību.... (Dep. A.Kaimiņš: “Nerunā ar muguru pret skatītājiem!”) leģitīmi iemesli, kāpēc ir nepieciešams finanšu palielinājums ārstniecībai. Bet vilki patiešām ir meža sanitāri. Tad, kad viņi savairojas par daudz, jūs pavaicājiet, ko dara mednieki ar šiem vilkiem. Bet principā, kolēģi, mans priekšlikums, Putras kungs, bija pārsaukt vilku mēnesi par apropriācijas mēnesi. Paldies, ka uzklausījāt. Paldies, ka sadzirdējāt.
Debates slēdzu. Vai ziņotājs komisijas vārdā ko piebildīs?
Komisijas vārdā aicinu atbalstīt apropriāciju, kas tiek simtprocentīgi novirzīta Veselības ministrijai.
Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projekta “Par Saeimas piekrišanu likumā “Par valsts budžetu 2016.gadam” noteiktās apropriācijas pārdalei” (Nr.439/Lm12)! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 73, pret - 2, atturas - 5. Lēmums pieņemts. Darba kārtībā - lēmuma projekts “Par Saeimas piekrišanu likumā “Par valsts budžetu 2016.gadam” noteiktās apropriācijas pārdalei” (Nr.440/Lm12). Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Edgars Putra.
Kolēģi, apropriācija 14 tūkstoši 587 eiro no Finanšu ministrijas budžeta programmas “Valsts ieņēmumu un muitas politikas nodrošināšana” uz Iekšlietu ministrijas budžeta apakšprogrammu “Vienotās sakaru un informācijas sistēmas uzturēšana un vadība”, lai nodrošinātu viena ierēdņa pārcelšanu no Valsts ieņēmumu dienesta uz Iekšlietu ministrijas Informācijas centru. Kā mums komisijā paskaidroja atbildīgie darbinieki no Iekšlietu ministrijas, šis cilvēks jau strādā vairāk nekā trīs mēnešus šajā amatā un šis faktiski ir formāls lēmums, lai noformētu to līdz galam. Aicinu komisijas vārdā atbalstīt apropriāciju.
Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projekta “Par Saeimas piekrišanu likumā “Par valsts budžetu 2016.gadam” noteiktās apropriācijas pārdalei” (Nr.440/Lm12)! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 76, pret - 2, atturas - 5. Lēmums pieņemts. Darba kārtībā - lēmuma projekts “Par Saeimas piekrišanu likumā “Par valsts budžetu 2016.gadam” noteiktās apropriācijas pārdalei” (Nr.441/Lm12). Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Edgars Putra.
Jā, kolēģi! Pēdējā apropriācija. Ir paredzēts divus miljonus 849 tūkstošus 300 eiro novirzīt Ārlietu ministrijas budžeta programmai “Iemaksas starptautiskajās organizācijās”, lai segtu Latvijas ikgadējo iemaksu Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijā par 2017.gadu. Resursi šim mērķim būs no Finanšu ministrijas budžeta programmas 33.00.00 “Valsts ieņēmumu un muitas politikas nodrošināšana”. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt, jo komisija šo apropriāciju atbalstīja.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Ingunai Sudrabai.
Šis ir vēl viens avots, kur 2017.gada budžetā sameklēt līdzekļus deputātu kvotām. Proti, arī 2017.gada budžetā Ārlietu ministrijai bija ieplānots šis maksājums Eiropas ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijai, taču tas tika izslēgts, lai atbrīvotu resursus deputātu kvotām. Savukārt ēnu ekonomikas apkarošanas pasākumi... Ir runa par to, ka muitai Valsts ieņēmumu dienestā netika nopirktas iekārtas 2016.gadā, bet tās tiks pirktas gan 2018., gan 2019.gadā un daļēji arī 2017.gadā. Tas nozīmē, ka būtībā tie jau nav brīvi resursi, tie vienkārši tiks iztērēti vēlāk, nevis, kā bija paredzēts, 2016.gadā. Frakcija “No sirds Latvijai” šādas manipulācijas, lai deputāti iegūtu resursus savu kvotu dalīšanai, neatbalsta.
Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā kas piebilstams?
Jā. Komisijas vārdā vēlos teikt to, ka ik gadu ēnu ekonomikas apkarošanai mēs iegūstam papildus 40 līdz 60 miljonus eiro valsts budžetā, un arī nākamais gads nebūs izņēmums. Un iemaksas starptautiskajā organizācijā, respektīvi, OECD, šeit neredzu... Arī tekstā nav nekāda sakara ar kvotām. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt šo apropriāciju.
Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Saeimas piekrišanu likumā “Par valsts budžetu 2016.gadam” noteiktās apropriācijas pārdalei” (Nr.441/Lm12)! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 75, pret - 4, atturas - 5. Lēmums pieņemts. Godātie kolēģi! Sēdes darba kārtība ir izskatīta. (Dep. A.Kaimiņš: “Tiešām?”) Lūdzu zvanu! Lūdzu deputātu klātbūtnes reģistrācijas režīmu! Kamēr tiek gatavoti reģistrācijas rezultāti, noklausīsimies paziņojumus. Vārds Saeimas sekretāram Andrejam Klementjevam.
Labdien, augsti godātie deputāti! Pēc piecām minūtēm visu frakciju vadītājiem ierasties Sarkanajā zālē! Trīs jautājumi. Ļoti ātri izskatīsim un tad būsim brīvi šodien. Paldies.
Vārds deputātei Lolitai Čigānei.
Cienījamie Eiropas lietu komisijas deputāti! Lūdzu uz Eiropas lietu komisijas sēdi mūsu komisijas telpās tagad!
Vārds deputātam Jānim Vucānam.
Godātie kolēģi no Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas! Komisijas sēde sāksies pulksten 13.40. Paldies.
Vārds deputātam Imantam Parādniekam.
Godātie kolēģi, lūdzu mazliet uzmanības! Budžeta pieņemšanas steigā ir izpalikusi informācija par to, ka šo sestdien pulksten 16.30 būs kārtējā spēle, tāpat kā katru gadu, pret Valsts policiju. (Dep. A.Kaimiņš: “Malacis! Kas par sporta veidu?”) Hokejā mērosimies spēkiem ar Valsts policijas komandu pulksten 16.30 “Mogo” hallē. Aicinu piedalīties gan tos, kuri var spēlēt, gan tos, kuri grib atbalstīt. Paldies.
Reģistrācijas rezultātu nolasīšanai vārds Saeimas sekretāra biedram Gunāram Kūtrim.
Kolēģi! Šobrīd nav reģistrējušies: Inga Bite, Inesis Boķis, Inese Laizāne, Ilmārs Latkovskis, Inese Lībiņa-Egnere, Romāns Mežeckis, Arvīds Platpers, Edvīns Šnore un Ivars Zariņš.
Paldies. Sēdi slēdzu. (Dep. A.Kaimiņš: “Nu paldies jums! Beidzot! Es nevarēju vairs izturēt!”)