Шановні колеги, прошу підготуватися до реєстрації. Ввімкніть систему „Рада”. [[16:02:51]] Зареєструвались картками, наголошую – картками, 411 народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, під час перерви відбулося засідання Погоджувальної ради. Ми обговорили декілька питань, зокрема про прийняття ряду рішень, які стосуються місцевих виборів, а також виборчого законодавства. В принципі, ми домовилися, що народні депутати України будуть ознайомлені детально із проектом Закону [[4177]] про внесення змін до Конституції, які стосуються того, щоб нам привести до одного знаменника термін перебування на посадах депутатів місцевих рад, а також міського голови, тобто 5 років. І також буде запропоновано цим проектом закону визначити дату проведення місцевих виборів, для того щоб ми зняли політичну напругу з цього приводу. А також законом буде передбачено, що термін перебування депутатів і міського голови – 5 років. А якщо відбуваються в силу різних обставин позачергові вибори, то вони будуть працювати той термін – там, 2 чи 3 роки, - але обов’язково будуть йти на загальні вибори, для того щоб у нас у нас не було різнобою у цьому питанні, що ми десь прийняли з 2006 року майже тисячу рішень про проведення дочасних виборів. І, до речі, в четвер ми будемо приймати більше сотні відповідних проектів постанов. Також ми домовилися з приводу того, що зараз всі знайомляться з проектом Виборчого кодексу. 28 квітня відбудеться презентація, представлення цього Виборчого кодексу, в четвер ми приймемо рішення про проведення парламентських слухань з цієї проблематики. Після того ми винесемо на розгляд Верховної Ради України проект Виборчого кодексу, який буде запропоновано направити на повторне перше читання. І у проекті постанови чітко зафіксувати, що виноситься на повторне перше читання. Ви прекрасно розумієте, що насамперед йдеться про виборчу систему, якою вона буде. Після узгодження позицій проект Виборчого кодексу буде винесений і запропонований для прийняття його у першому читанні таким чином, щоб цю роботу проробити до завершення цієї сесії і щоб під час літніх канікул була можливість ще раз добре всім подумати, яка є прийнятною виборча система для України. Також якщо у нас не буде розбіжностей, в четвер ми винесемо на розгляд питання про направлення до Конституційного Суду законопроекту 4177. Ми розглянули друге питання, яке стосується проходження проекту Державного бюджету України, який буде подано до Верховної Ради України після 10 квітня. Ви прекрасно розумієте, шановні колеги, що ми не можемо сьогодні орієнтуватися на терміни, які передбачені Бюджетним кодексом і відповідно Регламентом Верховної Ради, оскільки ми перебуваємо в зовсім іншому часовому вимірі. Отже, у нас немає 2,5 місяці для розгляду проект Державного бюджету. Ми обговорили графік, який буде запропоновано на розгляд Верховної Ради України в день представлення Кабінету Міністрів України проекту Державного бюджету Верховній Раді України і українському народу. Орієнтовно це 14 квітня. Буде запропоновано нам організувати роботу у такий спосіб, щоб 29-30-го ми вийшли на прийняття остаточного рішення, я маю на увазі квітня. Ми також, шановні колеги, обговорили питання щодо входження народних депутатів України до відповідних комітетів, насамперед йдеться про тих наших колег, які сьогодні приймали присягу народного депутата України, а також щодо тих депутатів, які до цього часу не дістали путівку на роботу в той чи інший комітет. І ми домовилися таким чином, що це питання буде детально обговорено в регламентному комітеті, і ми будемо робити все, щоб знайти порозуміння у цьому питанні, і при готовності на цьому пленарному тижні буде винесено на розгляд Верховної Ради комплексну одну постанову, тобто проект для того, щоб ми унормували питання роботи народних депутатів у комітетах, а також керівництво відповідних комітетів щодо яких сьогодні у нас є вакансії. Це в принципі всі ті питання, щодо яких у нас відбулися консультації і ми вийшли на прийняття узгоджених рішень. Шановні народні депутати, продовжуємо розгляд проекту Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо використання права на пільговий проїзд]]. Прошу записатися народних депутатів. А що це тут за запис у нас йде? Прошу його скасувати і ми зараз проведемо запис. Шановні працівники секретаріату, будь ласка, зніміть ті записи, які були. Зараз проводиться запис на виступи від фракцій, а потім народних депутатів. Прошу записуватися, шановні колеги. Прошу вивести прізвища народних депутатів на інформаційне табло. Валерій Камчатний, фракція "Блоку Юлії Тимошенко", право на виступ передає Олегу Ляшку, будь ласка. Підготуватися Володимиру Мойсику.
Шановні колеги, шановні громадяни країни, які спостерігають за цим дійством, яке відбувається у Верховній Раді. Ми продовжуємо розгляд проекту Закону номер 2058 про внесення змін до деяких законів України [[щодо використання права на пільговий проїзд]]. Наголошую, що це проект народного депутата від фракції Партії регіонів Артема Щербаня, на превеликий жаль і автор, і сама фракція Партії регіонів відмовилися сьогодні, у переддень 65 річниці Перемоги у Великій Вітчизняній війні відмовилася сьогодні розглядати цей законопроект. Що ж це за страшний такий законопроект, за який не хоче не то що голосувати, а навіть розглядати Партія регіонів? Законопроект спрямовано на створення умов для реалізації у повному обсязі постраждалим від Чорнобильської катастрофи громадянам, віднесеним до категорії другої, інвалідам третьої групи з числа колишніх малолітніх в’язнів концентраційних таборів, гетто та інших місць примусового тримання та особам, які супроводжують інвалідів першої групи права на пільговий проїзд до будь-якого пункту України туди і назад автомобільним або повітряним, або залізничним, або водним транспортом. З цією метою пропонується надати право за вибором особи скористатися або чинною пільгою – проїздом один раз на рік з 50 відсотковою знижкою, або запропонованим у законопроекті безкоштовним проїздом один раз на два роки. От за який законопроект не голосує фракція, яка представляє нинішню владу. До президентських виборів щодня партія переможців обіцяла громадянам України золоті гори, покращення життя вже сьогодні, підняття соціальних стандартів тощо. Після президентських виборів, коли виграли ці вибори, коли відпала потреба обманювати людей, вішати лапшу на вуха. Не голосують за Закон про підвищення державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім’ям, не голосують за законопроект, який ми сьогодні проголосували до обіду про підвищення пенсій в’язням малолітнім нацистських таборів, а зараз не голосували за закон, який передбачає додаткові преференції у проїзді вказаних категорій осіб по Україні. Це цинізм, який, ну, знаєте, є така українська приказка: „Бачили очі, що купували – їжте”. Оце ми маємо таку ж ситуацію. Замість обіцяних підвищення соціальних стандартів, нам пропонують підвищення пенсій до 65 років пенсійного віку, нам пропонують вдвічі підвищення тарифів на газ для населення на житлово-комунальні послуги. Наша фракція "Блоку Юлії Тимошенко", яка завжди стояла на сторожі інтересів громадян України, буде голосувати за цей закон, але ми пропонуємо запровадити безкоштовний проїзд не один раз на два роки людям, яким сьогодні по 80 років, а як мінімум двічі на рік. Один раз – до 9 травня.
Завершуйте, будь ласка.
один раз до 9 травня, щоб ці люди, які життя своє і здоров’я віддали за нашу країну могли проїхати хоча б на могили до родичів туди й назад. І другий раз, це вересень-жовтень, щоб на бархатний сезон могли поїхати до Криму. Ми сподіваємося, що санаторії, які приватизувала Партія регіонів з новою владою, яка бореться з корупцією. ці санаторії повернуть до державної власності і там відпочиватимуть ветерани Великої Вітчизняної війни, узники нацистких таборів і в’язні сталінських концтаборів, які нічим не відрізняються від нацистких гетто. Дякую.
Володимир Романович Мойсик, фракція "Наша Україна-Народна Самооборона". Мікрофон, будь ласка.
Володимир Мойсик, депутатська група „За Україну!”. Прошу передати слово Кармазіну Юрію Анатолійовичу.
Юрій Анатолійович Кармазін, фракція "Наша Україна-Народна Самооборона", наступний буде виступати Григорій Смітюх.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна-Народна Самооборона". Ми, і я від себе, і Володимира Романовича я хочу висловити ту думку, яку нам доручили висловити фракція. Ми будемо підтримувати цей законопроект і будемо просити вас, шановний Володимире Михайловичу, прийняти цей законопроект і в першому, і в другому читанні, і в цілому зразу, бо тут нема, що абсолютно ще добавляти до цього законопроекту. Для тих, хто говорив про те, що ціна цього законопроекту нібито складає 50 мільйонів гривень, я хотів би запитати. От, на жаль, я не бачу кого там запитати з уряду. Володимире Михайловичу, ну ми з вами обіцяли тут і говорили, і Янукович казав: „Що як зайчики будуть міністри приходити”. Я хочу побачити тих зайчиків. Чого вони тут не сидять!? Посадіть сюди зайчиків-міністрів. Я хочу бачити. І хай відповідають, хай супроводжують законопроект. Значить, я не бачу сьогодні реформаторів. Так от, шановні народні депутати, що получається? Ми зараз поновлюємо тільки соціальну справедливість всього-на-всього, тому що право вибору передбачено для інших категорій громадян, чи мати два рази по 50 відсотків скидки, чи один раз на два роки безкоштовно отримати право проїзду. От скажіть мені, будь ласка, з чого ж тоді 50 мільйонів накручується? Мені невідомо з чого. Такої довідки ніде немає. Тому я хотів би почути зараз міністра фінансів. На жаль, немає міністра фінансів. Значить може іншого міністра почути. Шановні народні депутати, очевидно абсолютно, що до цього закону бажано було б, але це вже просто ускладнить розгляд його, ще записати, що це пільги не тільки колишнім малолітнім, яким на момент ув’язнення не виповнилося 14 років, в’язням концентраційних таборів гетто, інших місць примусового утримання, визнаних інвалідами від загального захворювання і трудового каліцтва і з інших причин надаються, і неповнолітнім, як було по попередньому закону, який ми розглядали. Там був вік, ми збільшили з 16 до 18, на яких розповсюджується. І тут треба було б до 18. Я не знаю, скільки таких людей є у державі. Очевидно, їх дуже і дуже мало. Що стосується компенсації, які передбачені також, і пільги громадян, віднесені до категорії 2, також я вважаю треба прийняти. І цей закон абсолютно не потребує ніякого доопрацювання. Ще раз повторюю, що він доповнює Закон про статус і такий уніфіковується Законом про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту. І його треба прийняти і в першому, і в другому читанні. Дякую.
Григорій Смітюх, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Ярослав Сухий.
Дякую, Володимире Михайловичу. Я хочу звернутися до колеги, який знаходиться тут поряд, щоб не говорити. всі зрозуміють, про кого я річ маю на увазі. Давайте зробимо таким чином. Безперечно, що уряд тільки що сформований і безперечно, що уряду треба дати можливість внести програму і відповідно до цієї програми буде стояти ті чи інші вирішені питання. І безперечно, що можна судити по уряду, на мій погляд, якщо пройде хоча би 100 днів, а не одна неділя, коли ще не сформовані ці кадри. І, безперечно, що наслідки, які у нас склалися в результаті економічної, світової кризи і кризи, яка охопила Україну і в тому числі, і в тому числі і з причин і уряду, який пішов у відставку недавно, або відправлений був у відставку Верховною Радою. Безперечно, що це є загальні причини. І цих загальні причини, я надіюся, що новий уряд усвідомить, доповідати будуть тут нам, у Верховній Раді. І ми тоді зможемо робити висновки, правильно чи неправильно ми голосуєм за той чи інший закон. І, безперечно, що питання, які стосуються пенсійного та іншого, та інших пільг, які забезпечують в тому числі категорії населення, які ми сьогодні з вами розглядаємо, безперечно, що держава повинна максимально приділити для цього увагу. І безперечно, що пріоритет номер один для цих громадян був і є в любій, любій, тим більше нашій фракції, як на сьогоднішній день. І не треба звинувачувати в тому, що ми голосуєм чи не голосуєм. Це на мій погляд. Тому давайте хотя би витримку візьмемо і дотримаємося елементарних парламентських якихось норм для того, щоб можна було говорили або можна було судити. Тим більше, що говорить, що реформування в цій галузі, а особливо пенсійного, пенсійного нашого забезпечення, це є нагальна проблема нового уряду. І безперечно, цьому уряду дати треба час. Що стосується закону, який ми зараз розглядаємо. На мій погляд, безперечно, що треба розділити, було б розділити в законі і взагалі підходи тих громадян, які були в концлагерях під час Другої Світової війни і тих громадян, які безперечно опинилися в зоні стихійної біди нашої – Чорнобильській аварії. І безперечно, що це є різні категорії людей і це різні і їх по віку, і різні по статусу, на мій погляд. І я би розділив яку точку. Що у мене сумніву, наприклад, не виникає питання тих людей, які стосуються Другої Світової війни. І у мене є тоже точка зору, що я міг би підтримати, якщо би це по політичним мотивам були ті чи інші вислані за межі України наші громадяни неповнолітні, так? І ці люди опинилися в лагерях бувшого Радянського Союзу, тоже можна, треба було би піти. Але треба дослідити і доповісти цю ситуацію, яка вона в цілому. А хоча би мати статистичні дані для того, щоб говорити про це питання. А не повністю лозунги давати. І ще одне питання. Що стосується другої категорії людей. Якщо ви читали закон, то ви знаєте, що дуже велика кількість цих громадян попала під цю другу категорію. І треба дійсно підійти спокійно до цього питання, виважено. І там є люди, які заслуговують уваги, у тому числі для пільгового проїзду. Да? А є люди, безперечно, що можна і переглянути відносно пільг у частині проїзду. Тому що пільги, які пов’язані з обслуговуванням населення по їх.
Завершуйте, будь ласка.
Тому я просив би народних депутатів, щоб не було звинувачень, давайте відправимо цей законопроект, тим більше він 2008 року, на доопрацювання і повернутися до його питання у наступному разі. Дякую.
Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги, два законопроекти, котрі в цьому сесійному залі розглядалися, говорять про надзвичайно низьку ефективність нашої законотворчої діяльності у сфері соціальної політики, котра дуже часто стає і буде ставити заручницею штучного нагнітання та розпалювання політичних пристрастей у сесійній залі Верховної Ради. Розумієте, справа навіть не в тому, що розгляд багатьох соціально-значимих проектів блокується, а справа у тому, що величезної шкоди завдається проявами абсолютно неприкритого політиканства. Я не маю на увазі популізм, ми всі популісти, бо ми народні депутати України, я маю на увазі саме політиканство. Коли замість виваженого, з врахуванням економічних реалій підходу демонструється відверта демагогія, коли розгляд законопроекту перетворюється на звичайнісіньке глумління над здоровим глуздом і бажання будь-що дошкулити своєму політичному опоненту, погодьтеся зі мною такий розгляд, такі прийняті рішення нічого доброго не дають, вони тільки поглиблюють ті негативні явища, які ми маємо у соціально-політичній сфері нашої країні. Ну, добре, Партія регіонів так голосувала, не голосувала, ми зараз розглядаємо законопроект. Давайте я вам нагадаю скільки заборгував уряд Тимошенко за пільговий проїзд, наприклад, у моєму рідному Запоріжжі – 28 мільйонів гривень грошей не прийшло до міського бюджету; на грані зупинки тролейбусне сполучення у місті Києві – це також борги того. Хіба цього від нас чекають наші виборці? Давайте ми підемо у вас на поводу – і почнемо тут демонструвати ці прийомчики з собаченням: ви – нам, ви – нам. Справа ж не в тому. Справа в тому, що соціальна політика повинна бути комплексною, повинна бути виваженою. Подивіться: третій рік Трудовий кодекс висить в повітрі, третій рік! Тут сесійна зала, ви, тодішня коаліція, завалили закон про єдиний соціальний внесок, завалили законопроект про соціальний діалог, просто провалили. Я йшов сюди з комітету – он колега Павловський підтвердить, - прийшли якісь люди під наш комітет з ганьбою проти Трудового кодексу. Питаю: „Про яких ви статей?” А проти ще першого варіанту. Його давним-давно вже немає. Люди, або ми будемо себе самі шанувати як політики, як законотворці, або з нас потім будуть сміятися і на нас показувати пальцями всі люди. Ми маємо завалену податкову реформу, пенсійну реформу. Подивіться, скільки в цьому сесійному залі законопроектів, які називаються „латання дірок”. Так же не можна! Ми повинні до питань підходити комплексно і працювати, якщо потрібно, спільно. Я вітаю опозицію, я дуже хочу, щоб вона була гострою, щоб вона була наполегливою, але щоб вона була розумною.
Народний депутат Павловський, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”.
Шановні народні депутати, шановні співвітчизники! Ми обговорюємо ще один соціальний законопроект, який перед цим теж розглядали. Перший був щодо підвищення розміру пенсій малолітнім в’язням нацистських концтаборів, і він вимагав всього 9 мільйонів гривень. Зараз інший, який направлений на реалізацію прав чорнобильців, інвалідів тих же, які стали інвалідами завдяки тому, що вони були в’язнями цих нацистських концтаборів. І цей законопроект, який ми зараз розглядаємо, вимагає всього 50 мільйонів гривень. Я думаю, що з точки зору Державного бюджету це каплі, копійки. Хочу сказати наступне. [[А от підказують, що це і менше, ця сума, буде]] Хочу сказати, що, дійсно, хочу звернутись до Партії регіонів – своїх колег, що давайте будемо чесними, давайте пам’ятати, як ви пів року блокували роботу Верховної Ради, вимагаючи підвищення, різкого підвищення соціальних стандартів. А на питання: де взяти гроші? Той же Янукович, Азаров казали, що знають, де їх взяти. А виявилося по факту, що знають, що знають, де взяти, це знання призводить до того, що вони випрошують п’ять мільярдів доларів у Міжнародного валютного фонду під неприпустимі для України умови. Під які це умови? А різке підвищення цін на газ для населення, в двічі підвищення житло-комунальних тарифів, підвищення пенсійного віку для наших людей на п’ять років і це при тому, що середній вік життя чоловіків у нас 62 роки. То, може, не буде кому виплачувати пенсію? І є така інформація, що Партія регіонів погоджується на ці ганебні умови. А соціальні реформи уряду Януковича, Азарова, до чого зводяться заяви керівників? До намірів обмежити соціальні видатки. А це означає, що це перекладання тяжких економічних проблем на плечі найбільш незахищених людей – пенсіонерів, інвалідів, бюджетників. От зокрема, передбачається обмежити виплату пенсій працюючим пенсіонерам, призупинення виплати дострокових пенсій по досягненню пенсійного віку, замороження спеціальних пенсій і таке інше. І хочу, залишився час, нагадати і Голові Верховної Ради, і регламентному комітету, що ми є свідками грубого порушення Регламенту і невиконання рішення Верховної Ради України ще від 9 лютого щодо термінового, за скороченою процедурою розгляду законопроекту щодо державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім’ям на рівні прожиткового мінімуму.
Завершуйте, будь ласка. Будь ласка, завершуйте.
Я хочу сказати, що ми стали свідками просто цинічного підходу. Коли в опозиції - обіцяєте, що завгодно, а як прийшли до влади, то тут же забувають про свої соціальні зобов’язання і обіцянки. Так якраз справа опозиції нагадати про ці обіцянки і допомогти їх виконати. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, надаю вам довідку: на Погоджувальній раді порушувалося питання щодо того, що сплив час, відведений для розгляду законопроекту 1416, про який щойно сказав колега Павловський, на четвер він буде у розкладі, коли ми розглядаємо законопроекти. одну хвилиночку! Законопроекти у другому читанні. Так що ця проблема вирішена. Володимир Карпук, фракція "Наша Україна-Народна Самооборона".
Володимир Карпук, депутатська група „За Україну!”, партія "Наша Україна". Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! Наша депутатська група підтримує прийняття цього законопроекту, тому що люди, дійсно, заслужили цей пільговий проїзд, але підтримуємо лише у першому читанні, тому що, дійсно, є досить слушні зауваження, до них треба дослухатися і включити до другого читання. Насамперед про те, що прорахувати, чи можливо, дійсно, щоб було один раз в рік, а не один раз у два роки, тому що, дійсно, багато людей не дочекаються того пільгового проїзду. І друге, щоб включити до цих пільгових категорій в’язків сталінських таборів. В той час, сьогодні дуже яскраво проявляється та тенденція, яка є в нашій політичній системі про те, що точка зору і ставлення відношення голосування до тієї чи іншої соціальної пільги, до тих чи інших соціальних преференцій залежить від того, чи в опозиції, чи в коаліції знаходиться та чи інша політична сила. Гляньмо: ці законопроекти, як і попередні, зареєстровані ще у лютому 2008 року, коли автор був в опозиції, і тоді згадаймо, як Партія регіонів настоювала на тому, щоб певні дні навіть виділялися для того, щоб Верховна Рада розглядала кілька законодавчих актів, які стосуються соціальних виплат, і навіть дуже багато було про це мови. Коли змінилася ситуація, коли треба вже тому уряду ті пільги виплачувати, зовсім інша точка зору. Тому відсутність такого системного підходу до того, яку політику у формуванні пільги, які соціальні виплати, які соціальні преференції треба робити, і призводить до цієї дизбалансованості. І скільки б ми не приймали, ми весь час збільшуємо це число пільг, не враховуючи ні економічну установчу, не враховуючи ту ситуацію, яка є в країні. Тому треба, дійсно, і комітетам Верховної Ради, і міністерствам розглянути ті питання щодо комплексної оцінки, щодо системного підходу до пільг, які є в нашій державі. Тому що кількість пільговиків перевищує всі можливі межі, в 3-4 рази відсоток у нас більший, чим відсоток в країнах ЄС людей, які мають пільги. А за ці закони, я думаю, треба проголосувати, прийняти їх за основу і розглянути їх по скороченому варіанту, щоб дійсно зробити подарунок до 9 Травня. Дякую.
Народний депутат Петренко, фракція "Блоку Юлії Тимошенко". Немає? Відмовляється. Народний депутат Сушкевич. Мікрофон, будь ласка, увімкніть.
Дякую. Шановні колеги! Голова Комітету Верховної Ради у справах пенсіонерів, ветеранів, інвалідів Сушкевич. Ви знаєте, я хотів би, щоб ми відійшли від політичного погляду на цей законопроект, побачили, що в обох випадках – і у випадку людей, які. громадяни, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, і громадян, які є жертвами нацистських переслідувань – в обох випадках ми маємо з людьми, які втратили, суттєво втратили здоров’я. У другому випадку це просто інваліди, які потребують переїзду на лікування. У першому випадку це також люди з інвалідністю, які мають другу категорію постраждалих від Чорнобильської катастрофи. Безумовно, значна частина із цих категорій не можуть реалізувати цю пільгу, пільгу з переїздом 50-відсоткову, тому що більшість коштів, які вони отримують, а це переважно невеликі пенсії і невеличкі зарплати, вони йдуть на ліки, на лікування. Тому, безумовно, нормальна ситуація, коли раз на два роки, якщо не використана ця пільга перший рік, нормально надати цим людям безкоштовний проїзд раз на два роки. Ще раз повторюю: раз на два роки, якщо не використана 50- відсоткова. Крім того, я хочу сказати, що така норма вона не унікальна, вона є і передбачена Законом України „Про статус ветеранів війни, гарантій їх соціального захисту”, таке право вже передбачене для учасників війни, членів їх сімей, загиблих або померлих ветеранів, інвалідів війни третьої групи і інших категорій. Тому я вважаю, що тут ми повинні зрозуміти, що це абсолютно соціальний законопроект, за який варто проголосувати і підтримати людей, які є постраждалими від Чорнобильської катастрофи, які сьогодні мають дуже невеличкий статус соціальний і мають проблеми з оплатою проїзду. Так само і те, що торкається інвалідів, які передбачені, як жертви нацистських переслідувань. Закликаю проголосувати цей законопроект, який підтримає соціально незахищених. Дякую.
Шановні народні депутати! Юрій Анатолійович Кармазін був записаний на виступ, але коли йому право на виступ передав Володимир Мойсик, то автоматично прізвище було знято. Разом з тим треба відновити справедливість і надати ще раз право на виступ Юрію Анатолійовичу Кармазіну, "Наша Україна - Народна Самооборона". Будь ласка.
Спасибі. Юрій Кармазін. Шановні колеги! Я звертаюся до колеги з Партії регіонів, законопроект внесений членом вашої фракції, паном Щербанем. Звертаю вашу увагу, що на восьмій сторінці законопроекту, пункт п’ятий, фінансово-економічне обґрунтування записано такі дві строчки: „Прийняття Закону України „Про внесення змін до деяких законів України” не вимагає додаткових витрат з державного та місцевих бюджетів”. І його підпис. Це ось записано. Тому, дійсно, цей закон взагалі не вимагає, єдине тут може бути можливість, абсолютно правильно мені сказали в перерві, це коли за один різ захочуть зразу поїхати всі в цей рік, але ж держава не створюється на рік. Це по-перше. По-друге. Це неможливо, тому що вже в минулому році хтось використовував і це технічно неможливо. Тому я закликаю зараз всю залу до єднання, до єднання в тому, щоб цей закон прийняти. А що стосується нашого колеги, з яким ми багато років працюємо в цій залі, спеціаліста по соціальній політиці, то він, я його зацитую, сказав дуже правильні слова. Він сказав, що соціальна політика має бути комплексною, виваженою, а я добавлю, і не має бути, пане Сухий, реваншистською. Бо сьогодні в уряді Азарова реалізується реваншистська політика соціальна, що я маю на увазі. Коли викликають людей всіх, з усіх областей телефонують люди, з усіх відомств, починаючи від силових, і кажуть „пиши заяву”, то це називається реваншистський напрямок розвитку соціальної політики. Тому цього не має бути, я хотів би звернути увагу на це Уповноваженого Верховної Ради з прав людини Ніни Іванівни Карпачової. Я хотів би звернути увагу на це Олександра Івановича Медведько, для чогось ми залишили ще загальний нагляд Генеральній прокуратурі України і повністю поділяючи ті думки, які висловили сьогодні і колега Сушкевич, і Карпук, і колега Ярослав Сухий, якого я зараз цитував, хотів би вас закликати до побудови от саме цієї соціальної політики комплексної, виваженої і в інтересах суспільства, а не реваншистської. Цей закон треба приймати, на мій погляд, можна приймати в цілому. Дякую.
Шановні колеги, обговорення законопроекту завершено. Комітет пропонує прийняти його за основу. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 2058]] про внесення змін до деяких законів України [[щодо використання права на пільговий проїзд]]. Прошу голосувати. [[16:37:01]] За-231 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону. [[Шум у залі]] Шановні колеги! Комітет виступав із застереженням, що його потрібно підготувати до другого читання. [[Шум у залі]] Шановні колеги! Будь ласка, я поставлю на голосування підготовки до другого читання за скороченою процедурою, реєстраційний номер 2058. За скороченою. Відмініть голосування, будь ласка, Михайло Васильович Чечетов.
Мы против того, чтобы сегодня принимать во втором чтении, потому что есть существенные замечания, да. Спасибо. Мы против того, чтобы принимать сегодня во втором чтении, поскольку есть существенные, принципиальные замечания. Да, ко второму чтению. Спасибо.
Я ж про це сказав, але оскільки існує вимога поставити. Одну хвилиночку, оскільки існує вимога поставить у підготовку до другого читання за скороченою процедурою. Я ставлю на голосування цю пропозицію. [[16:38:15]] За-184 Будь ласка, по фракціях: Партія регіонів – 0, "Блок Юлії Тимошенко" – 139, "Наша Україна-Народна Самооборона" – 43, комуністів – 0, "Блок Литвина" – 1, позафракційні – 1. [[Шум у залі]] Шановні колеги! Я прошу вас не кричіть. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України [[щодо спрощення умов вивезення громадянами товарів за межі митної території України]] [[реєстраційний номер 2065]]. Доповідач – народний депутат України Ігор Рибаков і співдоповідач – голова Комітету з питань податкової та митної політики Терьохін Сергій Анатолійович. Будь ласка, доповідач. Будь ласка, рішення комітету. Терьохін Сергій Анатолійович. Секретаріат, я прошу вас розібратися з цим. [[Шум у залі]] Ви не заважайте, будь ласка. Попереднього автора не було, ви не кричали, ми його не можемо чекати (автора), коли він прийде, це вже власність Верховної Ради України, Верховна Рада України має приймати, чи не приймати рішення. Будь ласка.
Шановні колеги, це третій випадок за сьогоднішнє засідання, коли автори законодавчої ініціативи не з’являються на представлення свого проекту законів. Між іншим, шановний пане Голово, неодноразово на Погоджувальній раді я зазначав про те, що така сама ситуація складається в комітетах, коли автори законодавчої ініціативи не приходять для того, щоб захистити свою законодавчу ініціативу. Для чого це я говорю? Мені видається, що треба змінювати деякі норми Закону України „Про Регламент Верховної Ради України”, якщо людина, яка написала щось, не хоче доводити суспільну необхідність цього щось, то тоді напевно і не треба займати наш час. Але по сутіцього проекту. Народний депутат Рибаков пропонує збільшити, ну простими словами сьогодні існує 200 євро ліміт по вивезенню товарів громадянами України за межі України, він пропонує збільшити цей ліміт до 3000 євро. Комітет, розглянувши цю пропозицію, погодився прийняти її в першому читанні. Одначе, від себе особисто я хотів би нагадати шановним колегам, що товари відповідно до Митного кодексу, це майно, або супутні послуги призначені для перепродажу. Це не речі особистого вжитку, оскільки в Митному кодексіє визначення речей, які можуть вивозитися громадянином, якщо вони не призначені для продажу, перепродажу, дарування за кордоном, або використання вкладень в якийсь капітал без будь-якого обмеження. Тому я вам доповів рішення комітету, комітет просить взяти за основу цей законопроект, але мені видається, що це виникає, ну, відповідна така дирка для того, щоби громадяни України під виглядом туристичної поїздки займалися комерційною діяльністю. Дякую за увагу.
Шановні колеги, є запитання до голови комітету? Якщо є, то запишіться, якщо немає, то не записуйтесь. Будь ласка, прізвища народних депутатів. Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановний Сергій Анатолійович, я хотів би запитати, ви дока в економічних питаннях, скажіть мені, будь ласка, як ви обґрунтовуєте, що буде позитивний ефект для економіки України у вивозі товарів? З чого виходив автор і з чого виходив комітет, з яких обрахувань, що ви зробили висновок, що треба підтримати в першому читанні цей законопроект? Дякую.
Дякую. Я не знаю з чого виходив автор, мабуть, з свого особистого якогось випадку на митниці, а комітет виходив з глобальної ідеї, що чим більше товарів вивозиться з території України, тим краще для тих, хто на території України виготовляє ці товари. І це правильно. Одначе знову таки для того, щоби вивозити з території України товари, не речі, а товари необхідно, як мінімум мати статус підприємця. Оскільки ці товари вивозяться в підприємницькій діяльності. Я вам нагадую, це діяльність з метою отримання прибутку або доходу. Якщо це стосується окремого громадянина, не зареєстрованого підприємцем, то відверто, для мене теж було дивним рішення комітету. Я не голосував особисто за це рішення. Але комітет більшістю голосів прийняв рішення рекомендувати взяти за основу цей проект. Тому зал має вирішувати, яким чином поступати далі.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення законопроекту. Спочатку від фракції, потім – безпосередньо від народних депутатів. Прошу прізвища вивести на інформаційне табло. Олексій Плотніков, потім - Юрій Кармазін.
Шановний Голово! Шановні народні депутати! В принципі, це є позитивний законопроект, незважаючи навіть на застереження, про які казав колега Терьохін, при тому що це є ну певні речі невизначені чи-то є товар для перепродажу, чи-то є речі для власного споживання, але в будь-якому випадку, якщо ми знімаємо обмеження на вивіз української продукції за межі України, яка купувалася в Україні, яка навіть при певному, там, дисбалансі ціни при можливості її перепродажу за межами України все ж таки призведе до поширення української продукції за кордоном. Ми вважаємо, що це все ж таки позитивний напрямок, позитивний законопроект і його можна прийняти за основу. Спасибі.
Юрій Анатолійович Кармазін. Будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Я хотів би, як і всі ви, побачити довідку чи-то податкової адміністрації, я її поки не бачу, чи Міністерства фінансів також її немає, що для нас, для держави це буде коштувати. З одного боку, мова іде про внесення змін до частини другої статті 250 Митного кодексу України де є обмеження, які автор законопроекту, вірніше, два автори законопроекту вважають нелогічними і позбавленнями практичного сенсу. Причому в Пояснювальній записці мова іде не про товари, а про вартість майна. Саме про це там іде мова. Але потім сказано, що це обмеження стримує підприємницьку активність в прикордонних регіонах. Оскільки це любе рішення направлене на встановлення чіткої суми, тим більше, що мова іде про п’ятнадцятикратну суму з двохсот євро до трьох тисяч євро. Очевидно треба розрахунок мати, очевидно треба мати розрахунок. І я не ворог того, щоб вироблена в Україні продукція, тим більше у прикордонних областях вивозилася за кордон товари. Але я хотів би мати чіткі розрахунки і чітке обґрунтування, яке це сума має бути, чи це можливо одна тисяча євро, а можливо і 10 тисяч євро. Я не знаю, як, треба обґрунтувати. Тому прийняти цей законопроект у першому читанні можна, але я тут же звертаюся до комітету нашого, нашого Комітету з питань податкової політики, з питань бюджету, до бюджетного комітету, як і звертаюся до Міністерства фінансів, до пана Ярошенка, звертаюся до Міністерства економіки пана Цушко, давайте обрахуємо і подивимось, чи варто це робити, бо це суттєве, з одного боку, може бути прорив наших товарів за кордон, а з другого боку, суттєва лазейка для того, щоб ухилятися від оподаткування за ту діяльність, яка буде здійснюватися з продажу цих товарів. Тому це обґрунтування на друге читання нам обов’язково буде треба, а колеги Шкіль і Рибаков, які внесли цей проект, очевидно, також приєднаються до того, щоб дати нам якесь обґрунтування. Дякую.
Шановні народні депутати, обговорення законопроекту завершено. Комітет пропонує прийняти його за основу. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону України [[реєстраційний номер 2065]] про внесення змін до Митного кодексу України [[щодо спрощення умов вивезення громадянами товарів за межі митної території України]]. Прошу голосувати. [[16:49:17]] За-197 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування другу пропозицію традиційно про направлення на повторне перше читання проекту закону [[реєстраційний номер 2065]]. [[16:49:47]] За-211 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України [[щодо строків переробки товарів]]. З приводу цього законопроекту є лист комітету про зняття законопроекту з розгляду. Ну, я, будь-ласка, є голова комітету? Немає? Будь ласка, якщо є лист комітету, я тоді міг би поставити. Анатолій Сергійович, я його міг би поставити на голосування. Але оскільки автора нема, голови комітету нема, щоб доповідати, то доповідач, автор цього законопроекту - народний депутат України Сухий Ярослав Михайлович, співдоповідач – заступник Голови Комітету з питань податкової та митної політики Бондарєв Костянтин Анатолійович. Будь ласка.
Шановні колеги! Норма Митного кодексу стосовно 90 днів строку переробки товарів на митній території України давним-давно вступила в протиріччя з ринковими реаліями нашої економіки. І я особисто в сесійній залі підписував не один лист, в тому числі і на ваше прохання, тих галузей, які мають відношення до того, котрим цих 90 днів заганяють в прокрустове ложе. І нема можливості кооперуватися у виробництві, і немає можливості здійснити нормальні, цивілізовані розрахунки у валюті. Ви розумієте? Поки в експортній сфері нашої економіки питання крутилося навколо металургійного комплексу в 90-х роках, така норма ще більш-менш задовольняла всіх і державу. Але зараз, в останні роки все більше в орбіту інвестиційних, інвестиційної діяльності, в орбіту експортної діяльності входить машинобудування, автомобілебудування, літакобудування, ракетобудування, суднобудування, сільськогосподарське машинобудування, всі вони при переробці товарів на тій чи іншій території передбачають необхідність певного часу. Я, готуючись до цього законопроекту, один тільки приклад наведу, який вам відомий. Україна заключила контракт з Індією на 400 мільйонів доларів. Хочу вам сказати, цей контракт заключений, і літакобудування отримало свій шанс [[і говориться спеціально опозиції]] завдяки законопроекту про державну підтримку вітчизняного літакобудування, яке було прийнято завдяки підтримці уряду Юлії Володимирівни Тимошенко. Я вам кажу це заради істини. Літакобудування, як високотехнологічна галузь, як галузь основа основ нашого ВПК, отримало нарешті в кінці кінців свій шанс. І ми сьогодні бачимо таку цікаву картину. Дивіться, от згадайте особливо четверте скликання, тут до мене апелював Юрій Анатолійович Кармазін, я до нього хочу апелювати, бо він весь час у залі сидить, пам’ятаєте, ми з вами прийняли про державну підтримку автомобілебудування з якими складнощами, про сільськогосподарське машинобудування, суднобудування. Ці закони працювали. Що робить кожен уряд, який приходить, прочинаючи з уряду Ющенка, те саме робили інші уряди: всі преференційні норми, які стосуються літакобудування, суднобудування, машинобудування, всі ці преференційні норми в Законі про бюджет скасовуються. І ми маємо зараз цікаву ситуацію. Я от розмовляв з головою профільного комітету Сергієм Анатолійовичем Терьохіним, він правильно зауважує, ця норма про 90, 360 днів передбачена у базовому Законі, який вступив в дію, „Про державну підтримку вітчизняного літакобудування”. Але, шановні колеги, де гарантія, що знову у Законі про бюджет на 2010 рік чи 2011 рік всі ці преференції не будуть зупинені, і наш вітчизняний товаровиробник знову опиниться у неконкурентному положенні з іншими виробниками аналогічної техніки? Що дає цей законопроект? Ми, коли пишемо до Кабміну, Кабінет Міністрів України має право замість 90 днів встановити до 360 днів, тобто оцей контракт – 400 мільйонів доларів – це індійський контракт на ремонт 160 літаків „АН-32”. Ми не можемо, Україна, виконувати цей контракт без кооперації з російськими, наприклад, поставщиками: титанових виробів, жаропрочних, нержавєйки, - ну, металів спеціальних. Тому що Україна ніби має свою металургію, але не має тих сплавів, які потрібні. То ми повинні замовляти там. Шановні колеги, виробництво двигуна – 9 місяців, виробництво двигуна до літака – 5 місяців, ремонт 5 місяців, а ремонт ракет ще більше. І ремонтуються вони в кооперації. Таким чином, з 90 днів постійно ми вибиваємося і постійно наш товаровиробник платить штрафні санкції незрозуміло кому, незрозуміло за що, замість того щоб ці кошти пішли на підвищення заробітної плати і відрахування до нашої соціальної сфери. Тому цей законопроект він передбачає - в порівняльній таблиці він коротесенький – він передбачає одне речення. Там в статті 340: „Строки переробки товарів за межами митної території” – не може бути більше ніж 90 днів, ми пропонуємо: як правило, не може бути більше ніж 360 днів. Це не означає, що податкові чи митні органи не мають права контролювати, що відбувається з тими валютними ресурсами, які оплачені чи проплачені. Ще один приклад. Якщо для ремонту авіаційного чи ракетного двигуна потрібні комплектуючі, які, наприклад, знаходяться в Росії чи в інших держава, може таке статися, що цей комплектуючий орган нам не підходить, гроші проплачені, товар не повернувся, потрібно знову повертати товар для переробки. І таких речей. світ йде по шляху поглибленої кооперації і інтегрування виробництва, особливо в сфері високих технологій. На превеликий жаль, ми з вами втратили багато не тільки виробництв, але й цілих галузей. Літакобудування, я впевнений, автомобілебудування, суднобудування, сільськогосподарське машинобудування отримали шанс. Якщо ми розумно підійдемо і розвинемо ті всі напрацювання, які були зроблені в попередньому уряді, бо це не діло, коли ми тут з цієї трибуни почнемо один одному дорікати і попрікати зараз, хто, що зробив. Ми повинні все позитивне взяти, розвинути. Якщо хочете, це один законопроект і я б його назвав: антикризовий, бо він дає можливість підтримати вітчизняного товаровиробника. Прошу підтримати законопроект.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися на запитання.Прошу прізвища. Іван Олександрович Заєць.
Іван Заєць, Українська народна партія. Пане Ярославе, ви дуже солодко говорите про те, що нам треба інтегруватися і зрозуміло з ким, із північним сусідом для того, щоб порятувати нашу авіаційну промисловість. А як ви можете прокоментувати той факт, коли я читав у газеті, як пан Богуслаєв плакався, інакше я назвати не можу, що от росіяни будують десь там, під Москвою завод з тим, щоб випускати свої двигуни. Тобто російська влада діє не за таким принципом, щоб використати українські напрацювання, українських інженерів, українські підприємства для кооперації, а для того, щоб, фактично, залатати розірваний технологічний ланцюг. То, може, ми будемо краще думати і глибше думати, і більше коштів виділяти на те, щоб Україна мала можливість максимально скоротити о цей технологічний ланцюг для випуску своїх літаків?
Іван Олександрович, я відповім колегам, які питають: на якому заводі ви працювали? Я хочу вам нагадати, що Іван Олександрович Заєць приймав безпосередню участь в першій викатці АН-140, в першій обкатці АН-140 і в першому зльоті АН-140, він і тоді був присутній Володимир Дмитрович Бондаренко і Степан Ількович Хмара. На превеликий жаль, більше. більше і Юрій Анатолійович Кармазін. Ну, були народні депутати, котрі були. І про що мова йде? Ви зачепили прекрасну тему. Дивіться, ну, унікальний літак АН-70, ну, він не може бути без кооперації. Чому? Подивіться, люди, якщо в українському небі не літає АН-140, його ніхто ніде не купить. Якщо в українському небі немає АН-70, кому ви його продасте? Для того, щоб запустити в серію, потрібні обігові кошти. Щоб були обігові кошти, потрібно державі перестати втручатися і видирати штрафними санкціями те, що на сьогоднішній день можна і не видирати. Це перше. Друге, про кооперацію. Хочу вам. ну, Іван Олександровичу, ви мали можливість підійти до В’ячеслава Олександровича Богуслаєва і запитати його тут, що сам думає. Запам’ятайте собі всі: аби збудувати завод для авіаційних двигунів, потрібно.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна-Народна Самооборона".
Юрій Кармазін. Я хотів би, пане Ярослав, подякувати вам за підготовку цього законопроекту. На превеликий жаль, не всі ще зрозуміли, що мова не тільки йде про кооперацію з Російською Федерацією. Мова йде, зокрема, і про постачання і двигунів, і іншого обладнання, в тому числі, навігаційного, яке зараз треба ставити на судна і через що у нас сьогодні повністю зупинилися всі судноремонтні заводи. Подивіться, через що: у тому числі, через цю норму. Тому я хотів би, щоб ви не тільки на прикладі літаків говорили, а вам я нагадую, що ви навели приклад там, що з титаном проблеми і так далі. Коли в Україні перший МІГ виробили, і МІГи почали виробляти в Харкові, якщо ви згадуєте, да? В Харкові, історію якщо згадуєте. Це росіяни вже забули, а треба, щоб пам’ятали українці свою історію. То зараз проблема, проблема там трошки корупційна, з титаном пов’язана. Роз’ясніть, будь ласка, і з приводу суднобудівної галузі. Дякую.
Юрій Анатолійович, я вам дякую. Ви, як завжди, задали глибоке питання. Розумієте, ну, я просто, вибачте, що літакобудування там, де я працював, я зачепив. Ну, наприклад, кооперування „Мотор-Січі” з „.” – канадська компанія, з „.” – американська компанія. А ви сказали за навігаційні, то от Юрій Борисович Крук, він може підтвердити: без цієї навігації нашим суднам забороняється заходити в порти. Де він їх бере? Він замовляє. Він замовив, воно прийшло, не підійшло, потрібно віддати. Кошти прийшли. На митну територію не повернулися. Будь ласка, плати штрафні санкції. Тому, безумовно, це проблема цікава. Я знаєте, кричу, бо я схвильований, бо це – літакобудування, бо це – вітчизняна галузь народного. Люди, як ми не підтримаємо вітчизняного товаровиробника, хто його крім нас підтримає? Давайте будемо такі усміхнені, як Юрій Крук.
Олег Ляшко, фракція "Блок Юлії Тимошенко".
Олег Ляшко, "Блок Юлії Тимошенко". Шановний пане Сухий, ви не кричить, не хвилюйтеся, бо наша фракція підтримає цей законопроект. Тим більше, що ви ще не один раз будете виходити і кричати на трибуну, махати руками. Так що бережіть здоров’я. І з приводу авіабудівної галузі, про яку ви згадали. Приємно, що ви, представник Партії регіонів, віддаєте належне уряду Юлії Тимошенко, дякуючи підтримці якого, в 2009 році в авіабудівну галузь були влиті значні кошти Державного бюджету, що дозволило відновити, реанімувати діяльність і харківських авіабудівних підприємств, і запорізьких, і в тому числі згадані вами контракти з Індією – це теж результати діяльності уряду Юлії Тимошенко. І тому ми підтримаємо цей законопроект. Бо цей законопроект за авторством Богуслаєва і вашого спрямований якраз на розвиток, відновлення діяльності авіабудівної.
Пане Ляшко, я вам щиро по-людськи дякую за піклування про моє нервове здоров’я. Смію вас запевнити, що коли будете ви на цій трибуні, я відплачу тим же, я вам теж дам пару рекомендацій. А зараз у даному випадку, ви знаєте, ви сказали слово ключове, Юрій Анатолійович говорив про металургійний комплекс. Шановні колеги, а як воно так сталося, що ми на Україні, маючи титанове виробництво, замовляємо титанові кільця і оборудку чи. в Росії. Як так сталося? Та мені до лампочки ці прізвища, я просто задаю питання, це ж дорожче. Послухайте, в Запоріжжі є завод, який називається „Дніпроспецсталь”. Він виробляв колись сталь, яка називається револьверна або оружейна, спеціальна сталь. Він її не виробляє. Я думаю, що ці. От подивіться, як було, згадайте Пустовойтенка і Закон про експеримент в гірничо-металургійному комплексі. Металургія як локомотив потягнула за собою інші галузі. Ми маємо прекрасну можливість, машинобудування може потягнути за собою інші галузі, особливо високотехнологічні. За цим майбутнє українського виробництва.
Анатолій Матвієнко, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Українська республіканська партія „Собор”, блок "Наша Україна - Народна Самооборона". Пане Ярославе, я буду підтримувати цей закон в першому читанні, але хотів би, щоб ви дали відповідь на два запитання. Запитання перше, чи розуміємо, що будь-яка преференція це своєрідна шпарина до зловживання. І скажіть, будь ласка, чи не бачите ви в тому, що ми не маємо таких застережень, що все таки це додатковий спосіб зловживання і це не буде на користь національній економіці. І друге. 365 днів – це добре, але я знову ж таки повертаюсь до титана і до тих титанових кілець про які ви кажете, ми знову будемо їх завозити не стимулювати власне виробництво. Чи можливо є необхідність обмежити якийсь перелік і хто це зробить з тим, щоб ми максимально піднімали власну економіку, а не перевелися тільки на те, що конкурентоспроможне, якщо порахувати, через зарплату і податки, то очевидно нам варто було б підтримувати власне виробництво. Що до другого читання ви пропонуєте зробити? Дякую.
Дякую, Анатолій Сергійович, я вам хочу сказати, що є правило у світі, існує у світі високотехнологічне машинобудування. Якщо ви виробляєте авіаційний двигун він буде на російському чи на індійському, чи на якомусь літаку, та чи інша держав просить долю трудоучастия, так званого, а що вона буде робити, там якусь частину виробництва. Але це не глибоко кооперація, те що ви сказали, це глибока кооперація. Я вам скажу, що 90 чи 10 днів воно нічого не дасть, ми тим не стимулюємо, те що ви сказали має бути прекрасно, розумно, сплановано, виписано, наприклад програмою, український титан, чи український алюміній. Ви знаєте, що ми алюмінієвий комбінат поховали, бо хотіли зробити добро для Запорожобленерго, високу ціну на алюміній, і алюміній склав крила і титаномагнієвий ледве дихає. Тому, безумовно ми повинні думати про те, щоб підтримати вітчизняного виробника у всіх технологічній цепочці. Про те, що тут не може бути ніяких порушень, може буде після мене виступати Сергій Анатолійович Терьохін, він вам пояснить, всі преференції виписані в часі і. якщо ви маєте попередній закон про літакобудування, і вони передбачають і в часі, і в.
Дякую, Ярослав Михайлович, сідайте будь ласка. Голова Комітету з питань податкової та митної політики Терьохін Сергій Анатолійович.
Шановні колеги, по-перше, пану Сухому, ви дуже органічно так виглядали на фоні пляшки і корки, тому от дивіться як все-таки, воно з залу якось так дивиться, бачиться, скажемо так. Мені підготували велику доповідь з цього приводу, я своїми словами дуже коротко скажу. По-перше, цей закон жодного відношення, пане Сухий, до літакобудування нема, оскільки ми з вами прийняли закон про державну підтримку літакобудування, який набрав чинності декілька місяців тому. Це модельний закон, дуже чудовий закон. Я просто раджу, пане Голово, як автору закону аналогічно про суднобудування його відкликати і подивитися на той модельний закон, який ми зробили по космосу і зробили по літакобудування. Законом про космос і про літакобудування питання по цій переробці зняті, але не зняті. Питання, як ви правильно сказали, сільському машинобудуванню, по суднобудуванню або по інших галузях, які мають високий або високо терміновий цикл виробництва. Тепер питання пана Матвієнко, дуже влучне питання. Якщо ми гамузом піднімемо цей строк для переробки, то сюди попадуть окорочки курячі всякі там, горілка і так далі. Тому треба підходити так, як ми зробили в законі про літакобудування, визначити коди товарів, які можуть бути перероблені з високої ступені доданої вартості в Україні в той строк, який от пропонується. Я вам нагадую, припустимо, є одна невідповідність цього закону, йому вже два роки і 24 дні сьогодні, 4 березня позаминулого року він був поданий, де написано, що припустимо, що 365 днів по давальницькій сировині йде. Але ми ж з вами прийняли рішення про валютну виручку – по літакобудуванню і по космічній промисловості. Скільки днів? 500. Правда? І коли ми вирішували, що там 500 днів, ми користувалися тими ж самими ідеями, якими ви користувалися у 2008 році. Тобто це, щоб було достатньо зробити якийсь готовий продукт. Тому комітет пропонує взяти за основу цей проект. Але я від себе теж пропоную взяти цей проект, але за умови того, що на другому читанні ми разом з вами випишемо окремі коди по окремих галузях, які потребують довгого строку переробки на території України. Те, що це проект корисний – абсолютно сто відсотків. оскільки він дає можливість перемістити додану вартість з-за кордону України всередину України, зібрати податки всередині України, зробити зайнятість більшу і зробити кращу конкуренцію з іноземними аналогами. Тому від імені комітету я прошу взяти за основу цей проект. Не треба скороченого терміну, бо він важкий, я думаю, що ми за місяць розберемося з цим проектом і до 1 липня, я вам нагадую, останній строк внесення змін до податкового законодавства, я думаю, що ми його приймемо в цілому. Дякую за увагу.
Дякую. Тепер запитання до голови комітету. Прошу записатися. Іван Заєць, фракція "Наша Україна-Народна Самооборона"
Іван Заєць, Українська Народна партія. Шановний доповідачу! Тут пропонується в законопроекті збільшити строки переробки товарів на митній території і поза митною територією із 90 до 360 днів. Дуже тяжко застосувати цю норму відповідно до якихось конкретних товарів, до якихось конкретних галузей і так далі. Чи не здається вам, що така супер ліберальна норма приведе до того, що ми не будемо думати, як розбудувати внутрішнє виробництво, як розбудувати внутрішній ринок, а підемо далі працювати в експортно-імпортному варіанті, чим фактично погубимо українську економіку, позбавимо людей робочих і місць і багато-багато інших негативів. Чи не краще взяти і піти програмовим шляхом. Є якась програма, наприклад, „Літак України”, давайте під цю програму дуже конкретно продумає Кабінет Міністрів ці терміни і записали. Є програма, наприклад, випуску українського комбайну, давайте так само зробимо конкретний запис. Чи не краще такий, управлінський підхід, ніж.
Відверто кажучи, я не зрозумів питання. Ну я можу інтерпретувати його таким чином, а чи не краще з Державного бюджету України, за рахунок платників податків дати субсидію для вирощування бананів на території України. Ну про що ви кажете?! Якщо є міжнародна кооперація, якщо можна дешевше купити щось за кордоном, ніж, ніж, я перепрошую, ніж витрачати гроші платників податків в середині країни, чому цього не робити. Більш за те, я перепрошую, в нас головна ідея – це зайнятість українських людей. Якщо зайнятість українських людей, треба будь-якими способами підтримувати експорт української продукції за кордон. Оскільки, ще раз повторюю [[ви мене погано чули і зараз не слухаєте]], сама головна ідея, це забрати додану, виникнення доданої вартості сюди, на цю територію, бо додана вартість дає можливість зайнятості, плати доходів до бюджету і розвитку.
Юрій Кармазін, мікрофон.
Шановний Сергій Анатолійович! Я цілком поділяю вашу думку, що чинна норма Митного кодексу 232 є тормозом розвитку високотехнологічного виробництва. І я хотів запитати, от ваше бачення, можливо при прийнятті закону треба врахувати і те, що ми вже прийняли і, де ми записали 500 днів, бо там 500 записано, а для цих кодів треба буде сюди записати не норму 365, а 500.
Точно.
Тому, що вони саме потрібні деякі види турбін, всього іншого, що неможливо чи треба кілька разів, кілька передєлів переїжджати через кордон чи, можливо, для космосу продукцію. Чи передбачаєте ви, що ми доповнимо цей закон також і тими нормами не тільки про 365 днів, а й про 500 днів? Це зараз одна частинка питання. І друга частинка питання. Чи треба залучити до цього.
Шановні колеги, ще раз повторюю, суть цього закону полягає в гармонізації з тими законами галузевими, які, два, які ми прийняли – це по космічній діяльності і по літакобудуванню. Плюс ми зробимо такі самі модельні закони, які не суперечать нашим міжнародним зобов’язанням по суднобудуванню і сільськогосподарському машинобудуванню. І узгодимо по цих нормах, щоби, ну, зрозуміло, якщо виручка 500 днів, то не може норма по тимчасовому ввезенню бути менше, тому що виручка так 500 днів. Плюс, я хотів би зазначити, що нам прийдеться дуже добре попрацювати, пане Сухий, давайте долучайтеся до цієї праці, оскільки ви запропонували зміни до Митного кодексу. Але у нас є спеціальний закон, називається по операціям з давальницької сировиною зовнішньоекономічної діяльності. І він зараз суперечить Митному кодексу, він вже застарілий цей закон. Тому давайте і його змінювати. А те, що ви поставили.
Дякую, Сергій Анатолійович. Шановні колеги, переходимо до обговорення законопроекту. Прошу записуватися від фракцій, а тепер народних депутатів. Прізвища, будь ласка. Павло Жебрівський, "Наша Україна-Народна Самооборона".
Шановні колеги! Насправді цей закон жодного відношення до політики немає. Це має відношення виключно до економіки України. І мені дуже хотілося, що люди, які будуть виступати в житті хоч що-небудь зібрали в своєму і займалися промисловим виробництвом, а не політиканством. Насправді мова іде про якраз високотехнологічні галузі, про високотехнологічні галузі, які без суттєвої кооперації з іноземними компаніями, фактично, вижити не можуть і є неконкурентними на зовнішніх ринках. Насправді дуже правильно потрібно вкладати гроші. Ми достатньо багато говоримо про металургію, але металургія це що? Це напівсировина - не більше неменше. Це ями у землі українській і це погана екологія, яка залишається тут. Ніколи металургія не витягне весь комплекс української економіки. Якраз витягне машинобудівна, суднобудівна, літакобудівна і інші галузі високотехнологічні, які дадуть роботу, в тому числі і металургійному комплексу. І ми не будемо свою металургію експортувати в слявах і в інших таких заготовках, а будемо виробляти поступово достатньо високопродуктивне, високолегіровані сталі і так дальше і так дальше. Справа в тому, що на сьогоднішній день потрібно подивитися на зовнішні ринки. Що ж роблять наші сусіди. Держава. І власне, якщо подивитися на Росію, то вони безумовно суттєво продовжують оцей якраз період для митного оформлення. І ми, Україна, залишаємося не конкуренція з Росією. Тут мова ішла про військові контракти. І зрозуміло, що з тою ж Росією ми конкуруємо на всіх зовнішніх ринках: і по Іраку, і по Індії, і по іншим країнам, і сьогодні без таких не преференцій, а нормальних умов для роботи говорити про конкурентність української економіки не доводиться. Фактично кожна гривня вкладена високотехнологічний машинобудівний комплекс України дає сотні гривень у валовому і внутрішньому продукті України, тому що вона підтягує сумісні галузі, вона підтягує сировинні галузі, і фактично вся добавлена вартість залишається в межах України, люди отримують заробітну плату, платять прибутковий податок і від того місцеві бюджети можуть наводити соціально-економічний лад на своїх територіях. Шановні друзі, насправді таке продовження завжди можна було отримати, але треба було нести „калитку” в Мінекономіки і за цю „калитку” завжди можна було отримати 360 днів. Я хочу сказати, що якраз це покладає крах мздоимству, про який ми так багато говоримо. Безумовно, закон потребує доопрацювання. І я переконаний, що оті зауваження, які висловлював і голова комітету, і колеги, які задавали питання, ми зможемо внести до другого читання і прийняти його в цілому. А сьогодні я просив би прийняти цей закон в першому читанні. Дякую.
Сергій Павленко, фракція „Блоку Литвина” передає право на виступ Сергію Терещуку. Будь ласка. Наступний буде виступати Олексій Плотніков
Шановні колеги, без участі України, українських підприємств у світовій кооперації виробництва чи то промислової, чи господарської продукції розраховувати на якісь економічні зрушення не доводиться. Дуже важко з нуля почати розвиток якоїсь галузі, якогось напрямку, тому що це інвестиції, це технології. Ми вже пам’ятаємо, як ми намагалися, маючи сильну ракетну галузь, намагалися зробити український трактор, якого немає, намагалися зробити український комбайн і по гривні збирали, гроші з бюджету виділяли, нічого не вийшло. І поважаюча себе зарубіжна компанія просто не прийде в Україну і не почне виробництво. Існують якісь етапи. Можна спочатку доручити виробляти щось маленьке, з колеса починається, а потім можна буде перемістити велике сюди виробництво. Я вже не кажу про високі технології, про літакобудування. Така детально як навіть виробництво насіння, це що стосується сільського господарства, при 90 днів, при таких термінах не можна виробляти зарубіжним компаніям насіння в Україні, яке б вони хотіли виробляти. Тому потрібно змінювати законодавство. Опоненти можуть зауважити, що Митний кодекс дозволяє Кабінету Міністрів внести зміни і дозволити більш довгий термін. Але ви знаєте, шановні колеги, що за цим стоїть, скільки потрібно ходити по Кабінету Міністрів, скільки потрібно листів написати, виходити, щоб отримати цей дозвіл. Абсолютно прав пан Терьохін, який зауважив, що не можна так огульно підійти і дозволити на всю продукцію 360 днів, тому що це у значній мірі зменшить бюджетні надходження. Тому загалом наша фракція пропонує виважено підійти. Прийняти законопроект в першому читанні, доопрацювати, врахувати ті зауваження, які прозвучали з цієї трибуни, які будуть у народних депутатів, з тим, щоб все-таки зробити цивілізований закон, який дасть можливість українським підприємствам брати участь в світовій кооперації виробництва і сільськогосподарської, і промислової, і наукоємкої продукції. Дякую за увагу.
Олексій Плотніков, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Юрій Прокопчук.
Шановний Голово! Шановні народні депутати! Я хочу підтримати цей законопроект. Враховуючи те, що, по-перше, він розроблений враховуючи те, що вступає в силу нова редакція Митного кодексу, те, що не є технологічним 90 днів, це довів колега Сухий. Хоча колега Сухий розглядав це виключно на прикладі літакобудування.
Ми його не розглядали. Ми не розглядали його.
Але це має відношення і до інших галузей, до інших підприємств, які працюють не лише в літакобудуванні, а і в інших галузях національної економіки. Те, що пропонується збільшити термін з 90 днів до 360, це є абсолютно позитивним. Якщо чіпати, ну, якісь макроекономічні чинники, то це є одним з важелів того, як призвести до збільшення виробництва продукції, розширення робочих місць, підвищення ефективності, ну і багатьох інших позицій саме такого макроекономічного, перспективного рівня. Тому я пропоную підтримати цей законопроект в першому читанні за основу і дати можливість колегам, дати можливість всім зацікавленим особам внести доповнення, зауваження, які в тому числі і колєга Терьохін пропонував. Тобто це абсолютно нормальне явище, коли після першого читання вносяться певні зауваження. Спасибі.
Юрій Прокопчук, фракція БЮТ, будь ласка. Наступний буде виступати Юрій Кармазін.
Юрій Прокопчук, "Блок Юлії Тимошенко", Рівненщина. Шановні колєги! Важливість цього законопроекту полягає, мабуть, в самій стратегії розвитку всіх тих галузей промисловості, про які тут згадувалось. І я хотів би, як людина, яка, ну, знає, що таке авіація, принаймні, як-то кажуть, 20 років пролітавши, що на сьогоднішній день, якщо ми будем відтягувать дуже далеко те, що починала, до речі, я дякую за позицію, саме Юлія Тимошенко і її уряд, підтримуючи цю програму, тут не має бути жодної політики. Тому що такі наукоємкі, такі довгі процеси і складні процеси, інтелектуальні процеси, виробничі процеси, які пов’язані, насамперед, з літакобудуванням, з космосом, потребують негайної підтримки. Негайної підтримки чому? Тому що кожне відкладення наше у далеку оцю корзину тягне за собою відставання від загальносвітової тенденції. У всьому світі, в Європі, зокрема, рухаються у цьому напрямку і такі галузі, як авіація і космос потребують негайного вирішення, інакше ми відстанемо назавжди. Тому я закликаю всіх у першому читанні проголосувати за цей законопроект і перейти до голосування вже негайно. Дякую за увагу.
Юрій Анатолійович Кармазін, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”. Наступним буде виступати Іван Заєць. Право на виступ Івану Зайцю передає Юрій Костенко, отже буде 6 хвилин.
Юрій Кармазін, Парті захисників Вітчизни, „Наша Україна – Народна Самооборона”. Шановні народні депутати, запропонований законопроект є дійсно реформаторським. І я хочу нагадати ті етапи, які ми проходили тут. Для того, щоб взагалі зберегти авіаційну галузь, а я нагадаю вам, що спочатку хотіли знищити і забрати під будівництво будинків Київський авіазавод; Харківський авіазавод, який знаходився у центрі міста Харкова, і там же зльотна смуга, хотіли там будиночків набудувати, бо то центр міста, Слава Богу, що відстояти, і слава Богу, що тоді уряду Тимошенко вистачило мозгів не затикати дири, не давати зразу на проїдання кошти, а вкласти ці кошти, поїхати, по домовлятися у деякі країни, і це дало нам можливість сьогодні підняти і, скажем так, за стабілізувати ці галузі. Але це ще не значить, що ми законодавчо зробили все для їх розвитку. Я назву вам такий факт. У Щецині – це колишня територія Німеччини, а нинішня територія Польщі, де колись фашистська Німеччина будувала до 10 підводних човнів на 1 місяць! Вдумайтесь! Ми зараз один підводний човен „Запоріжжя” не можемо оснастити акумуляторними батареями – і то виявилось, що купили їх не зовсім такі, як треба, - не можемо, а то 10 човнів виходило! Так от, в Щецині, в Польщі, зараз проходили капітальний ремонт і переоснащення наші рибопромислові траулери „Валерій Кравченко” [[в ім’я убитого Валерія Кравченка]], „Борис Дерев’янко” [[також на честь убитого Бориса Дерев’янка]]. І я поцікавився, чому там. Та тому що там дешевше, та тому що там не існує оцієї драконівської норми, яку нам треба зараз скасувати. Тому, шановні народні депутати, цей законопроект треба прийняти, маючи на увазі, що нам треба ще розпочати і продовжити виробництво і тих знаменитих літаків „Мрія” і „Руслан”, краще за які ще ніхто не зробив. І нам треба відновити суднобудівельну галузь, нам треба відновити сільгоспмашинобудування. І тоді такі міста – я зараз подивився, яких міст буде цей закон безпосередньо торкатися, - це і Херсон, і Миколаїв, це Одеса і Іллічівськ, це Феодосія і Керч, це Київ і Харків, це Запоріжжя, Донецьк, Маріуполь і Луганськ. Ось така географія приблизно. І понад біля 50 заводів, на які може розповсюджуватись цей законопроект. Тому давайте його приймемо, я закликаю. Це, дійсно, буде прогресивний законопроект. І там в деяких місцях треба буде 500 днів записати, а не 360. Дякую за увагу.
Іван Заєць, шість хвилин у вас, Іван Олександрович, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Шановні народні депутати, на перший погляд запропоновані зміни до Митного кодексу України можуть видатися як чисто технічні зміни. Тому що змінюється лише одна цифра, із 90 днів до 360-ти днів. А мова конкретно йде про строк переробки товарів на митній території України і поза митною територією України. Насправді, ця поправка має стратегічне значення і те, що я почув тут, від багатьох виступаючих у цій залі, мене просто здивували. Коли, наприклад, депутат Терьохін говорить про те, що нам треба закупляти побільше продукції із-за кордону, якщо вона є дешевшою. То чи не знає пан Терьохін, що ми знайдемо у світі будь-яку державу, яка краще виробляє той, чи інший продукт, але жодна держава світу не йде на те, щоб все закупляти із-за кордону. Кожна держава, і сьогодні держави Європейського Союзу прагнуть до того, щоб 70-80 відсотків потенціалу нації – трудового, промислового, природного спрямувати на внутрішнє виробництво, на розбудову внутрішнього ринку і вже тільки 20 чи там 15 відсотків віддається на експортно-імпортні поставки. Бо саме внутрішній ринок гарантує стабільність економіки. Саме внутрішнє виробництво дозволяє вести підприємництво так, щоб мати прибутки і мати робочі місця. А якщо ми хочемо звести Україну до сировинного придатку, то ми маємо реалізувати цю доктрину, яка тут була заявлена: купуємо все з-за кордну, якщо воно є дешевше. Це абсолютно хибна доктрина. Я вам скажу, народні депутати, що в першому парламенті, коли депутати думали по-державному, уряд тоді розпочинав більше тисячі програм по випуску готової, високотехнологічної продукції. Мова йшла і про свій вертольот, мова йшла і про літаки, мова йшла і про свій комбайн, і багато, багато інших речей. Тут хтось говорив про те, що треба з чогось починати. Ми колись, при тій владі випускали до комбайну „Нива” 70 відсотків комплектуючих деталей, виключно із двигунами. Хіба це не була база для того, щоб випустити комбайн сучасний? І розробки у нас сьогодні були комбайна п’ятого покоління. Але ні, у нас знайшлися такі ліберали, які хотіли купляти ці комбайни або на Заході, або на Сході, інвестувати кошти у розвиток інших націй, інших цих самих економік, а не в розвиток своєї економіки. Тому давайте відверто говорити, що нам потрібна сьогодні задача номер один – це розвинули власного виробника і набрати якийсь певний мінімум, певне меню по випуску високотехнологічної продукції. Якщо ви подивитесь на демократичні держави Європи, ви побачити, що кожна розвинена держава має той чи інший сегмент випуску авто. Якщо ви подивитеся на ці демократичні держави, ви побачите, що кожна з цих держав має галузі по випуску якоїсь інформаційної електронної продукції, кожна з цих держав має своє майже машинобудування. Ми ж, українці, сьогодні не ставимо так питання, а ставимо питання про те, щоб завалити себе імпортом, убити внутрішнього виробника і на цьому покінчити із високотехнологічними виробництвами. А що це, чим воно обертається для нас? Це деінтелектуалізацією, бо люди не потрібні з високою освітою, не потрібні інженера, не потрібні високі технології. Тому давайте повернемося до того гасла: „Купуй українське”. Гасло „Купуй українське” – це лише кінцеве слово у цілому ланцюжку серйозних роздумів. Якщо у нас немає українського товару, то ми повинні його виробляти цей товар. І тоді, коли ми говоримо про збільшення цього терміну переробки товарів на митній території, ми повинні цю цифру якось адаптувати до тієї чи іншої галузі. Бо для сільського машинобудування повинні одні терміни, для літакобудування мають інші терміни, але для інформаційної якоїсь продукції мають бути ще інші терміни. Бо ви чудово знаєте, що у нас в Радянському Союзі колись що було? Що ми оновлювали військову техніку десь через 10-20 років. А побутова техніка так само оновлювалася через 10-20 років. У той час, коли у тому проклятому демократичному, як хтось каже, світі і побутова техніка оновлювалась десь через 4-6 місяців. От ми на які повинні вийти параметри динаміку економіки, щоб забезпечити розвиток нашої нації. Тому я думаю, що цей законопроект треба буде приймати, але у другому читанні його потрібно адаптувати до цієї стратегії розвитку наших галузей саме під кутом розбудови внутрішнього ринку, саме під кутом розбудови внутрішнього виробництва. І таким чином подумати стратегічно, помислити, що Україна має бути високотехнологічною державою, що ми не тільки маємо використовувати свій транзит і потенціал, а і потенціал науковий, потенціал високоосвіченої робочої сили, використовувати ті наробки, які у нас були раніше. І якщо хтось думає, що наука оці 15 чи 20 років сиділа собі і нічого не робила, то ви теж глибокого помиляєтеся. Завжди є люди, які незважаючи ні на що думають про майбутнє нації, думають про майбутнє своєї держави і такі розробки в Україні є, питання лише в тому, щоб влада взяла ці розробки, щоб вона інтегрувала їх у програми і випускала таку продукцію. Дякую.
Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів.
Я хочу заспокоїти Івана Олександровича, влада візьме і зробить так, як нада для народу. Я хочу відштовхнутися від останньої тези Ярослава Сухого, що дійсно, діюча влада на чолі з Президентом Віктором Януковичем за головну мету ставить реанімацію реального сектора економіки, забезпечення динамічного, економічного зростання і подальшого його конвертації у підвищення соціальних стандартів в життя народу. Зазначений проект підготовлено з метою вирішення проблемних питань, що виникли із вступом в силу нової редакції Митного кодексу України, технологічно не обґрунтованим є встановлення строку переробки товарів на митній території України та за її межами не більше ніж 90 днів. Це підтверджується численними розпорядженнями уряду щодо продовження строків переробки, тому пропонується встановити строк переробки товарів на митній території України та за її межами до 360 днів. Закон спрямований на створення умов для ефективного використання виробничого, науково-технічного потенціалу вітчизняної економіки, сприятиме захисту економічних інтересів України та українських підприємців. Законопроектом пропонується внести зміни до Митного кодексу України та збільшити строки переробки товарів на митній території України та за її межами. Прийняття законопроекту дасть можливість створити більш сприятливі умови для суб’єктів підприємницької діяльності, які здійснюють операції з переробки товарів та підтримує пріоритетні галузі національної економіки. Прийняття запропонованого проекту закону України матиме низку позитивних чинників. Перше, забезпечить відновлення та створення нових робочих місць. Друге, створить реальну можливість переоснащення промислових підприємств. Третє, забезпечить нарощування обсягу випуску продукції. Четверте, забезпечить збільшення експортних можливостей вітчизняної економіки. Прийняття проекту закону є важливим кроком на шляху вдосконалення законодавчої бази України у сфері зовнішньоекономічної діяльності та митної справи. Фракція Партії регіонів звертається до сесійної зали з пропозицією прийняти даний законопроект в першому читанні. Дякую за увагу.
Шановні колеги, обговорення проекту закону завершено. Заключне слово, будь ласка, Ярослав Сухий.
Шановні колеги, я щиро дякую за зацікавлену розмову, за розмову професійну, за розмову, яка, я впевнений, дасть нам всім можливість зробити належні висновки і до другого читання прийняти такий законопроект, про який сказав Сергій Анатолійович, який буде гармонізувати, хочу зараз вам тільки нагадати те, що я не сказав, що я повинен сказати в заключному слові. Положення законопроекту узгоджується з положеннями конвенції, яку ми з вами ратифікували, конвенція про спрощення і гармонізацію митних процедур, про що говорив Сергій Анатолійович. Відповідно до статті 2 глави першої зазначеної конвенції, ніщо не перешкоджає договірній стороні надати умови більш сприятливі ніж ті, що ними передбачені. І кожен з договірних рекомендується по можливості ширше надавати більш сприятливі умови, як приклад, вибачте, що довго говорив про літакобудування, я на заводі працював. Зараз можу назвати приклад автомобілебудування, коли Автобаз запорізький довго вперто йшов і добився 50% локалізації виробництва 50 плюс 1 і це дає їм змогу експортувати свій виріб, український виріб з доданою вартістю із податками і тому подібне. Шановні колеги! Згадайте українську бронетехніку, наш БТР кращий у світі, наш „Булат” кращий у світі, і ми його продавали і будемо продавати. І два останні приклади, мені щойно зателефонували з рідного заводу „Мотор Січ” виграв конкурс „.” і на Казанський вертоліт АН-СА буде поставляти наш український двигун МС-500. Його потрібно туди завести поставити, там опробувати, назад повернути, і тому подібне цілком зрозуміло, що такий законопроект потрібен. Дякую всім за участь в обговорення. Прошу проголосувати ”за”.
Сергій Терьохін, будь ласка.
Шановні колеги! Дуже цікаве у нас відбулося обговорення. Я хотів би ще доповнити, припустимо, ви пам’ятаєте, хто був у третьому скликанні, ми приймали рішення про пакистанський танковий проект – там, де переробка йшла набагато більше, припустимо, про ремонт танків, які поставлялися з Індії і потім назад з Харківського тракторного заводу. Те саме відноситься, абсолютно вірно, для цивільного автомобілебудування. Тому треба приймати цей проект. Але, шановні колеги, я вас закликаю, якщо йде такий проект, не треба його політизувати. Я міг би вам знову нагадати, що два ключових закони такого роду промисловість третього, шостого, восьмого рівня переділу були прийняті при колишньому Прем’єр-міністрові Юлії Тимошенко. Тому давайте тут, пане Чечетов, не говорити, хто чого буде робити! Це перше. І по-друге. Я звертаюся до пана Зайця, який вже, вже немає його, я просто хотів би нагадати, що по його ідеології я хочу йому подарувати свій проект Закону про сало, який був зареєстрований три роки тому 1 квітня, який передбачав заборону ввезення сала в Україну, тому що сало є українським надбанням і можливість вивезення сала з України, якщо це є сало кнура. Тому от такими економічними категоріями, зрозуміло, мислити не можна. Прошу прийняти в першому читанні.
Шановні колеги, розгляд законопроекту завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу і в цілому, я поставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Митного кодексу України щодо строків переробки товарів. Реєстраційний номер 2163. Прошу голосувати. [[17:42:04]] За-353 Рішення прийнято. Шановні колеги, його потрібно ж, Ярослав Михайлович, доопрацьовувати ще ж треба, да? Все тоді. Шановні колеги, прохання, щоб ми розглянули ще один проект документу, це проект Закону про внесення змін до статті 9 Закону України "Про податок з доходів фізичних осіб" [[щодо оподаткування благодійної допомоги]]. Реєстраційний номер 2043, доповідач - народний депутат України Сушкевич Валерій Михайлович, співдоповідач – голова Комітету з питань податкової та митної політики Терьохін Сергій Анатолійович. І користуючись нагодою, давайте привітаємо Валерія Михайловича і паралімпійців, які на паралімпійських іграх показали, як потрібно захищати честь України.
Шановні друзі, шановні колеги, я хочу сказати, що ця перемога - моє абсолютне переконання, є надбанням і співпрацею всіх нас. Тому, що спорт завжди нас об’єднував, і ніколи у спорті не було політичних уподобань. Дякую, перемагаємо разом! А тепер дозвольте мені доповісти законопроект 2043, який ми написали з Боднар Ольгою Борисівною. І я хотів би коротенький епізод, шановні друзі, сказати про свою політичну діяльність, який ілюструє, власне, концепцію цього закону. В одному із моїх відряджень, я коли їхав на автомобілі, мені повідомили, що двоє сільських інвалідів мене будуть зустрічати на дорозі. Дійсно я попав в сім’ю сільських інвалідів, дуже важких інвалідів. Чесно кажучи, був шокований тим, як вони виживають в селі двоє цих – це подружжя, які мають, одна з них мала дуже важку інвалідність. І вони звернулись до мене з проханням з приводу того, що держава не змогла їм видати дуже спеціалізований візок, який передбачений законодавством України. Оскільки для цього візка не вистачало коштів в бюджеті по трансфертам відповідно до законодавства України. Мене настільки вразила ця сім’я сільських інвалідів, що я вирішив зібрати кошти, і ми купили візок, коштував немало 20 з половиною тисяч гривень. Важкий візок і дуже спеціалізований. Ми вручили цей візок цій сільській сім’ї. Приїжджав глава районної адміністрації, ми по аплодували. Пораділи за цю сім’ю. Ви знаєте, я був вражений, коли через місяць якось вони знайшли мій телефон, зателефонували і сказали: „Шановний депутате, приїжджай забирай цей візок”. Я кажу: „Що трапилось?”. Прийшла податкова і сказала: „Нараховані податки на цей візок. Платіть державі за цей візок”. От така історія. Шановні друзі! Сьогодні видатки по засобам реабілітації, по лікарським засобам, по засобам протезування держава виконує від 30 до 60 відсотків від потреби те, що передбачено законодавством. Це ті сумні реалії, які сьогодні є. І сьогодні, якщо хтось із вас повинен, захоче підтримати інваліда візком, очними протезами, ендопротезами, лікарськими засобами, він повинен буде подумати, як інвалід сплатить податок за те, що ви замість держави допоможете цьому інваліду. Держава обкладає інваліда на ті засоби реабілітації і протезування, яке вона зобов’язана надати інваліду. Такий парадоксальний факт є в нашому законодавстві. Шановні колеги! Я написав законопроект в якому є перелік засобів реабілітації який держава зобов’язана надати інваліду по закону. Якщо замість держави, держава не дала, а замість держави хтось із благодійників надав допомогу у вигляді засобу реабілітації протезування лікарських засобів, то держава не повинна оподатковувати інваліда по цьому засобу. А повертаючись до тої сільської сім’ї двох інвалідів, то я зібрав кошти благодійні і заплатив державі податок замість цих інвалідів за те, що вона не видала відповідно до законодавства цей інвалідний візок. Я звертаюсь до вас, наприкінці робочого дня підтримати цей законопроект, який є реаліями сьогоднішнього дня, реаліями того, що сьогодні, на жаль, ніхто в Україні не може допомогти інваліду, якщо держава йому не допомогла. А якщо допоможе, то інвалід постраждає, вимушений буде платити податок на те, що зобов’язана надати йому держава. Прошу підтримати і допомогти в цій ситуації в зв’язку з тим, що є безумовно дефіцит коштів на соціальні потреби інвалідів. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Шановні колеги, є питання до доповідача? Немає. Дякуємо, Сідайте, будь ласка. Сергій Анатолійович Терьохін, рішення комітету з цього приводу.
Шановні колеги, для того, щоб зекономити ваш час, комітет проголосував за прийняття цього законопроекту за основу, одначе з двома застереженнями. Перше застереження. У цьому законопроекті, на жаль, знову з’явилися підакцизні товари. Ці підакцизні товари на другому читанні треба прибирати. По-друге, у нас, на жаль, в зв’язку з не введенням страхової медицини не діють норми, які звільняють від оподаткування, припустимо, операції, за якими хворій дитині або хворій людині збираються якісь гроші, передаються і відповідно до Закону про ПДФО має оподатковуватися 15 відсотками при видачі. Тобто на другому читанні ми пропонуємо розширити перелік тих осіб, які можуть отримувати благодійну допомогу цільову, не цільова, а оподатковується, як завжди, крім підакцизних товарів. І вирішити питання оподаткування благодійної допомоги в тому, в першу чергу через систему Міністерства охорони здоров’я і в першу чергу нашим дітям. Тому є прохання комітету взяти за основу цей проект і на другому читанні доопрацювати. Дякую.
Шановні колеги! Якщо є потреба обговорити законопроект, одну хвилиночку. Ми, давайте зараз депутати, а потім. Сергій Анатолійович, сідайте будь ласка. Якщо є потреба обговорити, запишіться будь ласка. Ну, перевірим зараз. Якщо нема, значить немає. Просив би коротко, щоб ми завершили розгляд цього питання сьогодні. Цибенко Петро Степанович, фракція комуністів. Будь ласка. Після того Сергій Павленко.
Дякую. Фракція комуністів, Петро Цибенко, Голова ради Організації ветеранів України. Шановні колеги, шановні громадяни України! Ну, справді, питання, яке сьогодні пропонується до вирішення, проблема справді існує. Давайте чесно собі зізнаємось, що той з нас, хто хоче допомогти у вирішенні тієї проблеми, яка є, шукає аргументи на користь вирішення проблеми. Хто вирішувати не хоче, знаходить аргументи абсолютно протилежні. Справді, на превеликий жаль, той приклад, який сьогодні пролунав, може він і не всеохоплюючий, але подібного роду речі у нас трапляються. Мало того, що держава не виконує своє зобов’язання, зокрема, у даному випадку щодо інваліда, але якщо хтось інший намагається цю проблему виріши, ще і додатково карає чи ту людину, яка отримує цю допомогу, чи ту людину, яка надає допомогу матеріально. І тому я абсолютно переконаний у тому, що цю проблему треба вирішувати. Мабуть, треба враховувати ті застереження, які були висловлені профільним комітетом щодо підакцизних товарів, але тим неменше проблему треба вирішувати. І тому фракція Компартії України пропонує проголосувати за цей документ у першому читанні. Дякую.
Сергій Терещук, мікрофон, будь ласка. Потім Юрій Кармазін.
Шановні колеги, наскільки цивілізоване суспільство у світі визначається тим, як у державі, у суспільстві ставляться до літніх людей, до пенсіонерів, до дітей, і саме основне, як ставляться до інвалідів. В яких умовах живуть інваліди у нашій державі і в Європі, ми знаємо. І є тут і об’єктивні, є суб’єктивні причини. Але сьогодні, якщо говорити коротко, Україна не може створити нормальні умови для тих людей, які себе не можуть захистити. Дуже добре, що є підприємці, дуже добре, що є небайдужі люди, дуже добре, що є підприємства, які намагаються допомогти, які не байдужі до людської біде. І тут виникає проблема, виникає проблема у того, хто дає, тому що він робить допомогу за рахунок прибутку. І виникає проблема у того, кому дають. Тому підприємство, допомагаючи інваліду, повинно думати, як викроїти кошти на те, щоб зробити допомогу, а потім ще, як допомогти сплатити податки. Зрозуміло, що є зауваження до законопроекту. Ідеальних законопроектів не буває. Але все-таки давайте цей останній законопроект, який ми сьогодні будемо голосувати, давайте, це не політичний законопроект – це гуманний, соціальний законопроект. Давайте ми проголосуємо, а ті недоречності і ті зауваження, які є, при підготовці до другого читання ми їх ліквідуємо і внесемо ті зміни, які дадуть можливість зробити закон, який не дасть можливість знайти якісь лазейки, огріхи в нашому законодавстві. Дякую.
Юрій Анатолійович Кармазін, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, „Наша Україна – Народна Самооборона”. Шановні народні депутати, я хотів би звернути вашу увагу, що автором законопроекту є керівник нашої паралімпійської збірної, який заставив нас порадіти за нашу державу, які вивезли 19 спортсменів і отримали 19 медалей – це показник. 19 спортсменів – 19 медалей! Я теж аплодую разом з вами і хочу вам сказати, що нічого страшного в тому законопроекті, чи в цьому переліку, який сказали зараз, підакцизних товарів немає. Мова йде, всього-на-всього про автомобілі з ручним керуванням, це перше. І друге, в законі прямо в проекті записано, що за умови зняття інваліда з обліку на забезпечення спецавтотранспортом за рахунок бюджетних коштів. А ви знаєте, ви приймаєте людей і ви знаєте, що в нас зараз на 10 років вперед держава не може сплатити і не може забезпечити як раз цим спецавтотранспортом, це абсолютно потрібно. Більше того, в цьому законопроекті є гарантія. Гарантія така: категорії інвалідів і дітей-інвалідів, перелік технічних та інших засобів реабілітації, виробів медичного призначення, марок автомобілів, зазначених у цьому підпункті, затверджується Кабінетом Міністрів України. Тобто уряд сам розробляє правила, по яким, фактично, реалізовується цей закон. Тобто запобіжники абсолютно нормальні є. Виходячи з цього, виходячи з того, що ми з вами, ми з вами, я хочу сказати, саме Верховна Рада Законом про податок з доходів фізичних осіб зробили так, що благодійна допомога, яка надається інвалідам для забезпечення технічними і іншими засобами реабілітації, виробами медичного призначення, що стала підлягати оподаткуванню на загальних підставах, тоді, звісно, сплата податку погіршила матеріальне становище інвалідів, а іноді і унеможливила взагалі отримання ними благодійної допомоги. І от для того, щоб цього не було, для цього і запропонований цей законопроект. І як ми зараз 363-ма голосами проголосували внесення змін про розвиток нашої промисловості, про внесення змін до Митного кодексу, я думаю, що точно так же ми зараз маємо прийняти Закон „Про податок з доходів фізичних осіб”. Давайте приймемо його у першому читанні. Якщо там бачать колеги з комітетів профільних, що там є, треба записати якісь запобіжники, на мій погляд, цього запобіжника, де уряд визначає і порядок, і марки автомобілів, і вироби медичного призначення, досить. Тому я пропоную прийняти закон і подякувати пана Сушкевича і колегу Боднар за цей законопроект. Дякую.
Так, будь ласка, позиція уряду.
Дякую. Позиція Міністерства фінансів полягає у тому, що законопроект Міністерства фінансів не підтримується. Чому? В цілому ми вважаємо, що потрібно стимулювати надання благодійної допомоги, але не прямим способом від благодійних до отримувача, а через фонд соціальної допомоги інвалідам. Тут виникає правова колізія. Згідно законів України про основи соціальної захищеності інвалідів в Україні, а також Закону про реабілітацію інвалідів в Україні існує норма, що фінансування заходів щодо соціальної захищеності інвалідів і дітей-інвалідів здійснюється виключно за рахунок коштів державного, в тому числі Фонду соціального захисту інвалідів та місцевих бюджетів, а не за рахунок благодійних внесків. Тому що перша позиція, потрібно внести зміни, якщо така позиція підтримується, до цих законів. Друге. Законопроект не містить відповідальності благодійників та фізичних осіб, одержувачів пільги, за отримання пільги без наявності правових підстав. Що ми пропонуємо? Ми пропонуємо цей закон відхилити, але зробити пропозиції. Ми готові ці пропозиції бути разом з розробниками, щоб у складі Фонду соціального захисту інвалідів зробити спеціальний фонд, куди будуть акумулюватися кошти, які поступають, як благодійні. І потім, тому що в цьому фонді є спеціальні, індивідуальні програми реабілітації, наявні процедури і за цими процедурами вже надавати інвалідам цю благодійну допомогу. А якщо ми будемо записувати, що перелік засобів затверджується Кабінетом Міністрів, то у нас є дублювання, з одного боку у нас такий механізм існує в фонді соціального захисту інвалідів, коли розподіляються кошти, а з іншого боку, що Кабінет Міністрів мати окремий механізм адміністрування цих благодійних внесків. Тому наша пропозиція, друга полягає в тому, щоб ця благодійна допомога акумулювалася в фонді соціальної допомоги окремо і була би джерелом для того, щоб надавати таку допомогу інвалідам. Дякую.
Шановні колеги! Продовжуємо наше засідання до завершення розгляду питання, тобто але не більше 15 хвилин. Валерій Сушкевич, будь ласка, заключне слово.
Шановні колеги! Я дуже мрію про те, що коли буде розглядатись Державний бюджет України на цей рік, щоб ми побачили в графі забезпечення засобів реабілітації інвалідів України побачили стовідсоткову цифру по забезпеченню, протезуванням візками, лікарськими засобами і всім тим, що передбачено законом. На жаль, я впевнений, що цього не буде і сьогодні закон про благодійну діяльність, він передбачає допомогу соціально-незахищених. Це перше. Друге, те що торкається графи у коштах фонду соціального захисту інвалідів для благодійності. Шановні колеги, давайте зрозуміємо, що ми, кожен з вас, не зможе надати благодійну допомогу конкретній людині, треба буде здати ці кошти в фонд, а там чиновник державний, якому ми безумовно довіряємо, сам вирішить хто отримає візок за ваші гроші. Тому я дуже дякую представникам Міністерства фінансів, але прошу підтримати те, щоб кожна людина, якщо держава не забезпечила інваліда, могла підтримати інваліда засобом реабілітації. Прошу підтримати, будь ласка, дефіцит коштів державного бюджету доповнити допомогу людей, які хочуть допомогти інвалідам. Дякую.
Шановні колеги, обговорення законопроекту завершено. Позиція уряду до вашого відома доведена, позиція комітету і автора відома. Пропозиція комітету полягала в тому, щоб запропонувати законопроект прийняти за основу. Разом з тим я привертаю увагу авторів законопроекту і комітету, що там дата застаріла – 1 січня 2009 року. Якщо Верховна Рада підтримає законопроект, треба буде відтермінувати час введення закону в дію. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до статті 9 Закону України „Про податок з доходів з фізичних осіб” [[щодо оподаткування благодійної допомоги]] [[реєстраційний номер 2043]]. [[18:01:34]] За-237 [[Оплески]] По фракціях, будь ласка, Партія регіонів – 2, "Блок Юлії Тимошенко" – 143, "Наша Україна-Народна Самооборона" – 45, комуністів – 27, "Блок Литвина" – 19, позафракційні – 1. Петро Цибенко, одну хвилиночку.
Дякую. Фракція комуністів, голова Ради організації ветеранів України. Я хочу звернутися до шановного представника Кабінету Міністрів України, яка прийшла і не слухає, що робиться в залі. Я ще раз звертаюсь до представника Кабінету Міністрів України, ви розумієте, власне кажучи, що ви пропонуєте, Фонд соціального захисту інвалідів – це цільовий фонд. Бюджет його формується за рахунок штрафних санкцій і надходжень за нестворення робочих місць і використовується він на цю ж мету. Що ви пропонуєте? Благодійну допомогу туди відправляти? Я вже не кажу про те, що останнім часом у Кабінету Міністрів з’явилася практика фінансувати утримання центрів реабілітації за рахунок фонду соціального захисту інвалідів, це взагалі ганьба, це порятунок утопаючих – справа рук самих утопаючих. Хіба ж так можна робити? Ви пропонуєте те, що не розумієте самі, що ви робите.
Дякую. Шановні колеги, вечірнє засідання Верховної Ради. Ну що, Сушкевич? Будь ласка, мікрофон.
Дякую. Я приєднуюся до того, що сказав шановний колега Цибенко. Дійсно, це абсолютно ненормальна норма. І хочу звернутися до наших колег з фракції регіонів, я підходив до керівництва фракції і хочу сказати, ви знаєте, дам де є соціалки і немає політики, давайте не робити цієї політики! Давайте зрозуміємо, що допомогти людям, це не політика – це соціальна підтримка людей, які потребують сьогодні допомоги в важкий стан для країни. Дякую всім, хто підтримав.
Шановні народні депутати, вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим, завтра ми продовжимо роботу в пленарному режимі з 10 години ранку.