Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:00:43]] Зареєструвалися в сесійній залі 399 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошу відкритим. Шановні колеги, дозвольте від вашого імені привітати: Ірину Володимирівну Геращенко, Василя Васильовича Демчишена і Володимира Івановича Личука з днем народження і побажати їм успіхів, міцного здоров’я. [[Оплески]] Шановні народні депутати, надаю вам інформацію про підсумки пленарної роботи Верховної Ради України за період з 24 по 27 квітня 2012 року. Відбулося три пленарних засідання Верховної Ради України, розглянуто 34 питання порядку денного, за результатами їх розгляду: прийнято два закони та 11 постанов, 12 законопроектів та один проект постанови відхилено. Шановні народні депутати, відповідно до статті 25 Регламенту у вівторок відводиться 30 хвилин для виступів уповноважених представників депутатських фракцій і груп. Прошу записатися представників депутатських фракцій і груп на виступ. Будь ласка, прізвища народних депутатів виведіть на. Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Наступним буде виступати Микола Мартиненко.
Україна ніколи не втручалась у внутрішні справи інших країн, посилюючи громадянські протистояння і релігійні конфлікти з масовими жертвами серед мирного населення задля досягнення своїх меркантильних цілей. Україна ніколи не скидала бомби на столиці європейських і не європейських держав. Україна ніколи не втручалась у політичну боротьбу всередині інших країн, прагнучи привести одну із конкуруючих сторін, більш керовану і слухняну, до влади, дискредитуючи при цьому іншу сторону. Не Україна видворяла незаконно і насильницьки зі своєї території представників етнічних меншин. Не Україна забороняла своїм громадянам носити національний одяг. Не Україна розміщувала на своїй території секретні тюрми інших держав. Не Україна фальсифікувала суд щодо навмисного вбивства пострілом з танку українського і іспанського журналістів. Нарешті не Україна скасувала покарання за інцест і не Україна на державному рівні, прикриваючись християнськими партійними назвами, освячує інші речі, ворожі християнським цінностям. Нічого цього Україна не робила і не робитиме, на відміну від багатьох із тих, хто вважає, що має право бути нашими менторами і вихователями, а по факту шантажувати і виставляти ультиматуми. Сценорована і зрежисована кампанія тиску і приниження України – це насправді менш за все кампанія проти влади, як дехто думає і чого несамовито прагне. Історія з бойкотом Євро-2012 – це зневага і зверхність новоявлених старших братів до мільйонів українців, що живуть очікуванням футбольного свята, це відпрацювання технології та системи тиску на суверенну країну, зініційована тими, хто не у деклараціях, а у своїй практичній діяльності, по практичній політиці ніколи не хотів і не хоче при будь-якій українській владі бачити Україну в Євросоюзі. За тотожною логікою тоді, будь ласка, бойкотуйте спортивні змагання в багатьох інших країнах, де перед судовим переслідуванням предстали колишні президенти і прем’єр-міністри. Чи саме Україна обрана полігоном? Україна всупереч інспірованій антиукраїнській кампанії не країна повій, не країна суцільного криміналітету, в якій, як хочуть представити, на кожного іноземця чатує небезпека. А може праві ті, хто вважає, що антиукраїнська кампанія - це, крім іншого – прагнення відвернути увагу від 24 відсотків безробіття в Іспанії, двох трильйонів євро держборгу в Італії, від глибокої фінансово-кредитної кризи і наявних ознак інституційного колапсу всієї єврозони, а ще й від приголомшливих поразок на національних і регіональних виборах в своїх країнах. І нарешті. Український народ сам визначить кого мати йому при владі без підказок кураторів і диригентів. Якщо більшість українських громадян вважає, що попередня влада, яка прагне повернутися до влади знову, протягом більш, ніж 5 років свого владарювання, привела країну до економічного процвітання, побудувала справедливу сучасну систему правосуддя, поборола корупцію, була взірцем чесності, ефективності і єдності задля блага народу, якщо саме українські громадяни так вважатимуть, то тільки їхнє право – когось повертати чи когось залишати при владі. І це має стати аксіомою для всіх наших псевдо і реальних доброзичливців, незалежно від їхніх претензій і амбіцій. Дякую.
Андрій Кожем’якін, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Наступним буде виступати Ярослав Сухий.
Доброго дня! Шановні колеги! Вважаю за потрібне нагадати, що фракція "БЮТ – "Батьківщина" і "Наша Україна – Народна самооборона" блокували Верховну Раду, вимагаючи припинити катування Юлії Тимошенко і покарати винуватих у її побитті 20 квітня цього року. Наші вимоги залишаються незмінними. Водночас фракція припинили блокування, оскільки у ці хвилини розпочинається засідання суду за касаційною скаргою Юлії Тимошенко по так званій газовій справі. Ми більше не довіряємо українському судочинству. Своєю присутністю під час розгляду касації ми підтримуємо нашого лідера. Саме тому мої колеги зараз не в сесійній залі, а у залі суду. На переконання фракції "БЮТ – "Батьківщина" сьогодні засідання Верховної Ради повинно було б розпочатися з розгляду надзвичайної ситуації, у якій опинилася наша країна. Різкі, негативні заяви і критична оцінка лідерами країн Євросоюзу та демократичного світу процесів, які відбуваються в нашій країні, засвідчили: Україна стоїть на порозі повної міжнародної ізоляції. Канцлер Федеративної Республіки Німеччини Ангела Меркель заявила, що в Україні люди страждають від диктатури та репресій. За всю історію незалежності це найгірша і найбільш тривожна оцінка сьогодення нашої держави. Для такої різкої критики з боку демократичної частини світу є всі підстави. Скоро минає півроку, відколи Парламентська асамблея Ради Європи висунула до нас прості вимоги: гармонізувати кримінальне законодавство України з європейськими стандартами, припинити політичні репресії і звільнити незаконно засуджену Юлію Тимошенко та інших опозиційних політиків. До цього часу не зроблено жодного кроку по виконанню хоча б однієї з цих вимог. Натомість влада перейшла до більш радикальних, насильницьких дій, які відбулися 20 квітня у Качанівській колонії. Представники Генпрокуратури цинічно заявляють, що насильство по відношенню до Юлії Тимошенко було, а побиття – ні. Але ніхто за цей злочин не був притягнений до відповідальності. Навіть переведення Юлії Тимошенко у лікарню, яке відбулося під тиском світової громадськості, влада перетворила на фізичні і психологічні тортури над нею. Німецький лікар, який лікує Юлію Тимошенко, заявляє: в таких умовах проводити лікування неможливо. Закономірно, що ці дії влади викликають хвилю обурення серед лідерів демократичних країн світу. Президент Литви попередила Віктора Януковича. Що Україні гарантована міжнародна ізоляція зі сторони Євросоюзу, якщо влада не забезпечить гарантії правового захисту лідерам української опозиції. А політичний бойкот швидко переросте у економічний. Якщо наші можновладці не бояться цього, бо їхні збереження і власність за кордоном, то для українського народу це буде мати жахливі наслідки. Тому Верховна Рада повинна взяти на себе відповідальність – і зупинити сповзання України до диктатури, яка приведе нашу державу до прірви. Фракція "БЮТ – "Батьківщина" пропонує негайно виконати одну з головних вимог Резолюції ПАРЄ: прийняти Закон про гармонізацію українського кримінального законодавства з європейськими нормами. Тобто скасувати радянські, виключно політичні, кримінальні статті, за якими була засуджена Юлія Тимошенко, саме це викликає найбільше обурення у Європі та світі. Ми звертаємося до Президента Януковича, до парламентської більшості, зупиніть помсту, згадайте про здоровий глузд, дослухайтесь до закликів Європи, почуйте народ, недопустіть зриву Євро-2012, проявіть гуманізм і звільніть Тимошенко і інших політв’язнів. Дякую.
Ярослав Сухий, фракція Партія регіонів. Сергій Ківалов, будь ласка. Наступним буде виступати Микола Мартиненко.
Уважаемые коллеги, присутствующие, 26 апреля этого года состоялась заседание комитета по юридическим вопросам и правам человека Парламентской Ассамблеи Совета Европы, на котором рассматривались вопросы о исполнении Украиной решений Европейского суда по правам человека. Исполнение нашим государством решения Страсбургского суда можно считать индикатором соблюдения прав человека в Украине. Напомню, что Украина, к сожалению, входит в десятку проблемных стран, в которых вопросы исполнения решений Европейского суда по правам человека носит системный и структурный характер. В 2009 году против Украины Европейским судом было вынесено пилотное решение. Такие решения выносились и в отношении других государств, в частности к Польше было вынесено четыре таких пилотных решения. Но к 2012 году Украина оказалась первой страной, которая не выполнила требования пилотного решения, это существенно ухудшает авторитет нашего государства. Я глубоко убежден, что обеспечение механизмов исполнения решений Европейского суда должно стать первоочередной задачей для Украины. Сегодня на рассмотрении парламента во втором чтении находятся два законопроекта, которые могут снять напряжение в данном вопросе. Прежде всего речь идето Законе о внесении изменений в некоторые законодательные акты Украины в отношении обеспечения прав человека на пересмотр судебных решений. Актуальность законопроекта заключается в том, что сейчас на рассмотрении Верховного Суда Украины находится дело о пересмотре решений суда в связи с признанием Европейским судом по правам человека нарушений конвенции при рассмотрении в первой инстанции. Решение Европейского суда по правам человека по делу "Корнев и Карпенко против Украины" было вынесено еще 21 января 2011 года. В Верховный Суд дело поступило 11 апреля 2011 года. Парадокс заключается в том, что в нашем законодательстве отсутствует процедура пересмотра решений по делам об административных правонарушениях. Иными словами, сейчас мы, парламентарии, не рассматривая внесенный законопроект, вынуждаем Верховный Суд Украины нарушать сроки рассмотрения дела, тем самым толкаем, что еще раз может быть вынесено в отношении Украины решение Европейского суда по нерассмотрению данного закона. Кроме того, на рассмотрении в парламенте уже давно находится проект Закона о гарантиях государства по исполнению судебных решений. Этот законопроект позволит Украине выполнить пилотное решение Европейского суда по дела "Юрий Иванов против Украины" и предотвратить такие нарушения в будущем. Хочу отметить, что на следующей неделе состоится заседание комитета по юридическим вопросам и правам человека Парламентской ассамблеи Совета Европы, которая состоится 21 мая. Члены комитета попросили украинскую делегацию проинформировать о ходе рассмотрения этих важнейших двух законопроектов. Поэтому я еще раз хочу призвать вас, глубокоуважаемые народные депутаты, поддержать эти два законопроекта и на деле показать, что права человека и гражданина в Украине уважают и защищают. Спасибо за внимание.
Микола Мартиненко, фракція "Наша Україна – Народна самооборона". Наступним буде виступати Володимир Каплієнко.
Шановні співгромадяни! Шановні колеги! В мене є добра новина для України і погана новина для влади. Українська опозиції не лише об’єдналася, вона виробила і винесла на всенародне обговорення чітку програму дій, план стратегічних змін для країни. Передумовою його реалізацій є скинення нинішнього режиму і облаштування України без Януковича. Справедлива держава, чесна влада, гідне життя – це дороговкази для об’єднаної опозиції, це ті необхідні для європейської держави речі, яких позбавив Україну режим Януковича. Об’єднана опозиція ставить перед собою сім основних завдань, сім кроків до успішної нової України. Найперше. Зруйнувати систему беззаконня і тотальної корупції збудованої в Україні. Відсторони від влади її творця Януковича. Ліквідувати посади його управляючих так званих губернаторів областей. Місцева влада повинна обиратися народом. Друге. Ми поставимо владу під контроль суспільства. Президент, народні депутати, судді – всі мають бути позбавлені недоторканості, всі нестимуть відповідальність перед людьми. Третє. Ми відновимо справедливість у державі. Не "киреєві" будуть вирішувати долю людей, суддівський корпус буде повністю оновлений, в суді можна буде захистити себе не за гроші, а по справедливості. Ми звільнимо Юлію Тимошенко, Юрія Луценка та інших в’язнів сумління. Четверте. Корупціонери понесуть сувору відповідальність. Кожний чиновник і всі члени його родини пройдуть якнайсуворішу перевірку. Бізнес і влада будуть чітко розділені. Якщо ти чесний, то можеш бути або чиновником, або бізнесменом – третього не дано. П’яте. Наші енергійні підприємливі люди отримають важливість робити і заробляти. Репресивний Податковий кодекс імені Тигіпка буде скасовано, податків буде 7, а не 700, досить поборів і маски-шоу. Наша економіка буде звільнена від бюрократичного фіскального ярма і нарешті запрацює. Шосте. Це дасть можливість встановити гідні зарплати і справедливі пенсії всім українцям. Прожитковий мінімум дорівнюватиме двом тисячам 400 гривням. Гроші для цього є, якщо припинити красти. Пенсії будуть справедливими. Бюрократ не отримуватиме захмарну суму просто через посаду. Ми відновимо поправку 40 до пенсійного законодавства і 10 мільйонів пенсіонерів отримають додатково по 334 гривні, а не по 100 як перед виборами обіцяє нинішня влада. Сьоме. Національне надбання – газотранспортну систему України нікому не віддамо, а замість дорого російського газу будемо переходити на дешеву вітчизняну енергію. Багато з цих пропозицій уже подавалися опозицією в цій Верховній Раді - десятки розумних, корисних для України законопроектів. Але всі вони саботувалися, провалювалися провладною більшістю. Наприклад, пропозиція Арсенія Яценюка стосовно вже згаданого підвищення пенсій [[поправка номер 40]] щодо підняття соціальних стандартів за рахунок скорочення витрат на органи влади, про запровадження суду присяжних, про особисте голосування депутатів і багато інших. Всі ці законопроекти чекають свого часу, вони будуть прийняті новим парламентом, новою демократичною більшістю. Дякую за увагу.
Володимир Капілієнко, будь ласка, група "Реформи заради майбутнього", ваш виступ.
Шановні народні депутати, шановні громадяни, депутатська група "Реформи заради майбутнього" неодноразово заявляла про те, що проведення соціально-економічних реформ відноситься до першочергових пріоритетів наших дій. Система соціального забезпечення, медицина, освіта і наукова сфера потребують, безумовно, модернізації. Проте, такі зміни мають бути повномасштабними, послідовними і направленими на досягнення головної стратегічної мети – реального підвищення рівня життя пересічного громадянина та відновлення балансу справедливості в суспільстві. Ми мусимо працювати та йти вперед і боротися з єдиними реальним ворогом в цій державі – нашою бідністю. Відомо, що за рішенням Комітету з економічних реформ уряд до 2 липня має подати перелік законопроектів спрямованих на лібералізацію бізнесу, спрощення регуляторних та дозвільних процедур. Ми закликаємо прискорити цей процес, бо часу для ефективної парламентської роботи після 2 липня фактично не буде. Такий політичний прогноз очевидний вже сьогодні, коли багато хто розпочав і веде виборчу кампанію прямо в цій сесійній залі. Але, окрім обмеженості в часі, є й інші ризики, які впливають на якість проведення реформ. Великий ризик якраз полягає в тому, що реформування в країні, на наш погляд, починає йти хибним шляхом, підміною понять. Ось переді мною лежить аркуш із визначенням першочергових завдань від Кабінету Міністрів на пленарний тиждень. У переліку 53 законопроекти. Якщо виходити з оголошеної Президентом України соціальної реформи, то всі урядові зусилля повинні бути направлені на формування додаткової доходної частини Державного бюджету та підвищення рівня соціальних стандартів. Серед поданих є два законопроекти на виконання вимог ЄС, 5 регуляторних проектів, є закони, які знаходяться біля та навколо майнових прав, а от направлених на соціалку немає. При цьому проект Закону [[реєстраційний номер 9241-д]] про Митний тариф України потребує додаткової уваги як типовий вияв примітивізму в пошуку додаткових бюджетних надходжень. Бо він фактично, з одного боку, нібито приводить ставки ввізного мита до критеріїв СОТ, а з іншого, реально призведе до тотального подорожчання всіх видів товарів для українців на 10, 20, 30, 40 відсотків. Сьогодні це ще невідомо, бо цей процес некерований. Таким чином виходить, що додаткові надходження до бюджету, в тому числі і на забезпечення соціальної реформи, запропоновано отримати за рахунок тотального збільшення цін на внутрішньому ринку, тобто коштом пересічних громадян. То де ж є там збалансованість, фаховість, справедливість та, власне, соціальна реформа? У даному випадку замість ефективних економічних рішень працює примітивне гасло: "До правої кишені поклади, але перед цим віддай з лівої". Ми, депутати фракції "Реформи заради майбутнього", вкотре звертаємо увагу урядовців на те, що джерелом фінансування соціальних ініціатив не повинна стати і так дирява кишеня українців. Це має робитися за рахунок простих та дієвих джерел, відкриття яких залежить лише від політичної волі нас з вами та Президента. Наприклад, введення реальної, а не фіктивної ренти на добування, використання природних ресурсів, на кшталт руди, нафти, газу, алмазів, золота і таке інше. В цілому ситуація виглядає так, що ми не бачимо прогресивних законодавчих ініціатив за авторством уряду. На тлі погіршення міжнародних прогнозів України така пасивність виглядає ризикованою легковажністю, бо міжнародна агенція Fitch вже знизила прогноз надходження формування ВВП з 4 до 1,6 відсотка. Фракція "Реформи заради майбутнього" вимагає від уряду зайняти тверду позицію, докласти всіх зусиль для того, щоб провести прогресивні економічні та дієві соціально-економічні реформи, та покращити.
Завершуйте, будь ласка.
та покращити рівень врешті-решт рівень життя людей вже сьогодні. Дякую за увагу.
Петро Миколайович Симоненко, фракція комуністів, будь ласка, ваш виступ.
Уважаемые товарищи! 9 мая мы отметили 67 годовщину Великой Победы советского народа и всех прогрессивных сил над гитлеровской Германией, победы над нацизмом и фашизмом. 9 мая – это воистину светлый праздник. В этот день мы вспоминаем всех павших и чествуем живых, тех, кто на фронтах и в тылу ковал нашу победу, грудью закрывал вражеские амбразуры, освобождал страны и народы из-под ига "коричневой чумы". И поэтому то безразличие и неуважение со стороны государственных и местных органов власти, которое они проявили к ветеранам войны и к организации празднования в этом году Дня Победы, вызывает справедливое осуждение большинства граждан Украины. По мнению коммунистов, День Победы – это венец всей работы увековечивания памяти, государственной поддержки ветеранов, патриотическому воспитанию нашей молодежи. День Победы – это в первую очередь и повод еще и еще раз осмыслить уроки величайшей трагедии ХХ столетия, отголоски которой не стихли до сих пор. Это и возможность осмыслить истоки Великой Победы, преимущества новой системы власти, установленной в результате победы октября, осмыслить и восстановить правду истории, которая на протяжении всех лет независимости Украины уничтожается, и уничтожается и сегодня. Выступая в одном из национальных университетов, я задал вопрос молодым ребятам, будущим историкам, могут ли она рассказать о подвиге Александра Матросова, Николая Гастелло? Никто не ответил из аудитории в 200 человек. Пустота в сознании. А бесчеловечное убийство в Ровно в День Победы, 9 мая, 86-летнего ветерана Великой Отечественной войны – дикость и трагедия всего нашего украинского народа. И сегодня День Победы – кость в горле для всякого рода отщепенцев из националистов, идейных наследников гитлеризма. В очередной раз 9 мая они опозорили Украину перед мировым сообществом. Имея большинства в ряде местных советов на Западной Украине, они прибегли к наглым политическим провокациям, отменяя своими решениями законы страны, запрещая Красное Знамя Победы, которое советские воин-победитель водрузил над Рейхстагом. Запрещаются гвардейские ленточки, частицу ордена Славы, который присуждался исключительно за личное мужество и героизм в боях против нацистских полчищ. Суды заседали в 2 часа ночи во Львовской области 9 мая для того, чтобы не допустить проведение мероприятий на воинском мемориале. В их позиции ничего удивительного нет, они защищают фашистов и сегодня. Но вызывает беспокойство и возмущение другое. Почему в ответ на эти циничные выходки не реагируют должным образом органы государственной власти? Почему нет жесткой и адекватной реакции власти на откровенную политику сепаратизма и раскола Украины, проводимую националистами сегодня? Да потому что в преддверии выборов идет открытое заигрывание партий капитала с национал-радикалами и неофашистами. Для власти и так называемой оппозиции память о погибших, чествование героев – это всего лишь элементы предвыборной агитации. Поэтому-то в большинстве районов, целых областей Украины негласно дали указания местные органы власти, чтобы врачи не выписывали бесплатные рецепты нашим славным победителям, ветеранам Великой Отечественной войны, в том числе и инвалидам Великой Отечественной войны. Уважаемые избиратели, День Победы – государственный праздник, символ очищения мира и страны от античеловеческой нацистской идеологии. Всем, кто воевал на стороне Гитлера, сотрудничал с фашистскими оккупантами – позор и народное презрение. Наш народ – народ победитель, наш враг – фашизм во всех его проявлениях, в том числе неофашизм, сегодня поднявший голову в Украине. И тут никакого компромисса быть не может. Каждый должен определиться: он за фашизм или против. Если против, значит моральный долг чествовать и помнить поколение победителей, уважать символы Великой Победы, память о которой будет жить.
Дякую. Шановні народні депутати, виступи завершено. З приводу пропозицій, які потребують реагування в органах виконавчої влади, я прошу підготувати секретаріат пропозиції. Я підтримую тут палкі заклики, які звучали про присутність народних депутатів, особисте голосування. На превеликий жаль, ті, хто закликає, у Верховній Раді не працює і на роботу не ходить. Тому давайте припинимо цей цинізм і не будемо вчити один одного, а просто прийдемо у робочий час на роботу і будемо працювати. Будь ласка, Єфремов.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, фракция Партия регионов в связи с тем, что у нас прошлая пленарная неделя фактически было провалена, предлагает сегодня рабочий день продлить о окончания рассмотрения вопросов. Прошу поставить этот вопрос на голосование. Спасибо.
Дякую. Шановні народні депутати, пропозиція дуже гарна. Ви просто обдумайте її і через одне голосування я поставлю її на голосування. А спочатку я ставлю на голосування проект Постанови для прийняття Постанови про дострокове припинення повноважень народного депутата України Володимира Аврумовича Поляченка у зв’язку із смертю. Ставиться на голосування проект постанови, реєстраційний номер 10396, для прийняття постанови. Прошу голосувати. [[10:29:29]] За-280 Рішення прийнято. Тепер, шановні колеги, пропозиція про продовження вечірнього засідання Верховної Ради України до завершення розгляду питань, визначених розкладом на вівторок 15 травня. Ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[10:30:01]] За-263 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 187, "БЮТ – "Батьківщина" – 0, "Наша Україна – Народна самооборона" – 1, комуністів – 25, Народна Партія – 20, "Реформи заради майбутнього" – 19, позафракційні – 11. Шановні колеги, нам потрібно розглянути питання щодо включення до порядку денного низки законопроектів. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про технічну інвентаризацію об’єктів нерухомого майна [[реєстраційні номери: 10286, 10286-1]]. Прошу голосувати. [[10:30:53]] За-234 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про Загальнодержавну цільову програму передачі гуртожитків у власність територіальних громад на 2012 - 2015 роки [[реєстраційний номер 10226]]. Прошу голосувати. [[10:31:27]] За-262 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо впровадження аудиторської діяльності [[реєстраційний номер 10285]]. Прошу голосувати. [[10:32:00]] За-218 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про природні монополії" [[щодо стимулюючого регулювання]] [[реєстраційний номер 10338]]. Прошу голосувати. [[10:32:31]] За-220 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення та спрощення процедури державної реєстрації земельних ділянок та речових прав на нерухоме майно [[реєстраційний номер 10365]]. Прошу голосувати. [[10:33:07]] За-240 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до статті 8 Закону України "Про забезпечення організаційно-правових умов соціального захисту дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування" [[щодо матеріальної допомоги]] [[реєстраційний номер 10136]]. Прошу голосувати. [[10:33:45]] За-265 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення зміни до статті 9 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування" [[щодо відтермінування сплати страхових внесків для гірничих підприємств]] [[реєстраційний номер 10137]]. Прошу голосувати. [[10:34:24]] За-236 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до підрозділу 5 розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України щодо коригування ставок акцизного податку [[реєстраційний номер 10379]]. Прошу голосувати. [[10:34:58]] За-264 Рішення прийнято. Ставиться на голосування про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо удосконалення законодавства про захист економічної конкуренції]] [[реєстраційний номер 10184]]. Прошу голосувати. [[10:35:33]] За-262
Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" та деякі інші законодавчі акти України [[реєстраційний номер 10344]]. Прошу голосувати. [[10:36:09]] За-164 Рішення не прийнято. До порядку денного законопроект не включено. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного сесії проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо діяльності Міністерства внутрішніх справ, Міністерства надзвичайних ситуацій, Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства, інших центральних органів виконавчої влади, діяльність яких спрямовується та координується через відповідних міністрів]] [[реєстраційний номер законопроекту 10219]]. Прошу голосувати. [[10:37:00]] За-261 Прийнято рішення. Ставиться на голосування включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 90-річчя з дня народження Анатолія Дімарова [[реєстраційний номер 10203]]. Прошу голосувати. [[10:37:29]] За-259 [[Шум у залі]] По фракціях, будь ласка. Законопроект Яворівського. Партія регіонів – 186, "БЮТ – "Батьківщина" – один, "Наша Україна" – 15, комуністів – 25, Народної Партії – 19, "Реформи" – один, позафракційні – 12. Ставиться на голосування пропозиція включення до порядку денного сесії проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо діяльності Міністерства юстиції, Міністерства культури, інших центральних органів виконавчої влади, діяльність яких спрямовується та координується через відповідних міністрів, а також Державного космічного агентства]], [[реєстраційний номер 10221]] Прошу голосувати. [[10:38:27]] За-245 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція включення до порядку денного сесії проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо діяльності Міністерства освіти і науки, молоді та спорту України, Міністерства охорони здоров’я, Міністерства енергетики та вугільної промисловості, інших центральних органів виконавчої влади, діяльність яких спрямовується та координується через відповідних міністрів, Державного комітету телебачення і радіомовлення]], [[реєстраційний номер 10220]] Прошу голосувати. [[10:39:13]] За-261 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція включення до порядку денного сесії проект Закону про документи України, що посвідчують особу, дають право на в’їзд в Україну та виїзд з України, [[реєстраційний номер 10381]] Прошу визначатися. [[10:39:44]] За-215 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування включення до порядку денного сесії проекту Закону про букмекерську діяльність [[реєстраційний номер 10053]]. Прошу визначатися. [[10:40:14]] За-14 Рішення не прийнято. Проект не включається. Ставиться на голосування пропозиція включити до порядку денного сесії проект Закону про внесення змін до статті 4 Закону України "Про інститути спільного інвестування [[пайові та корпоративні інвестиційні фонди]] " [[щодо захисту майнових інтересів учасників строкових ІСІ]] [[реєстраційний номер законопроекту 10087]]. Прошу голосувати. [[10:40:54]] За-260 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція включити до порядку денного сесії проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо узгодження деяких норм податкового і митного законодавства [[реєстраційний номер 10452]]. Прошу голосувати. [[10:41:26]] За-262 Законопроект включено. Будь ласка, Чечетов.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги! Просьба вернуться к переголосованию по закону 10338, це проект Закону про природні монополії [[щодо стимулюючого регулювання]]. Запровадження принципу регулювання діяльності суб’єктів природних монополій буде сприяти підвищенню ефективності роботи цих підприємств. Прохання поставити на голосування повернення до цього питання. Дякую.
Є пропозиція повернутися до голосування щодо включення до порядку денного законопроекту 10338 – проект Закону про внесення змін до Закону України "Про природні монополії" [[щодо стимулюючого регулювання]]. Прошу визначатися. [[10:42:45]] За-237 Повернулися. Я ставлю на голосування пропозицію включити до порядку денного сесії проект Закону про внесення змін до Закону України "Про природні монополії" [[щодо стимулюючого регулювання]] [[реєстраційний номер 10338]]. [[10:43:14]] За-240 Рішення прийнято. Переходимо до розгляду законопроектів першого читання проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Кабінет Міністрів України" [[щодо визначення розподілу повноважень]] [[реєстраційний номер 10274]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[10:43:55]] За-229 Пропозиція підтримана. Будь ласка, доповідає міністр юстиції Лавринович. Так, прошу секретаріат вияснити, чому немає доповідача? Поки що знімаємо питання. Розглядаємо проект Закону про визнання галузі машинобудування однією з пріоритетних у промисловості України [[реєстраційний номер 9310]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[10:44:44]] За-220 Підтримана пропозиція. Доповідає народний депутат України Скудар Георгій Маркович. Підготуватися Ляпіній від комітету.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые народные депутаты, правительство не только экономически развитых государств, но и развивающихся экономик создают различные мотивационные механизмы для создания развития наукоемких производств и товаров. Так Европейский банк через страховую компанию "Гермес" без ограничений объемов под 2-3 процента годовых финансирует на 7-10 лет поставки оборудования машиностроительных заводов из Европы в другие страны. В Китае еще проще. Экспорт машиностроения кредитуется не только без процентов, но и с возможным списанием убытков. Например, в России, где доля машиностроения в общем объеме промышленного производства почти в два раза больше, чем в Украине, проценты по кредитам используемым для развития производств компенсируется как из федерального, так и регионального бюджетов. В Украине доля машиностроения в общем объеме экспорта составляет примерно 17 процентов. Это безусловно очень низкий процент. Например, в Германии экспорт машиностроения составляет более 80 процентов. У нас все еще есть возможность поддержать создания новых производств в тех секторах машиностроения, которые в условиях жесткой конкуренции все-таки экспортируют оборудование и в Европу, и в СНГ, а во многие другие страны. Главная задача моего законопроекта – это дать возможность машиностроительным предприятиям направить 50 процентов прибыли от экспорта на модернизацию производств, на создание новых высокотехнологичных и конкурентных товаров. Расчеты показывают, что увеличение доли машиностроения в экспорте страны на 8-9 процентов покроют в полном объеме временное отвлечение????? средств, инвестируемых в создание интеллектуальных производств. Все замечания, которые имеются от правительства и от администрации во втором чтении мной будут обязательно учтены, в том числе и по дате вступления закона в действие. Предлагаю депутатам поддержать этот законопроект, который позволит поднять нам машиностроение как самую интеллектуальную отрасль.
Дякую. Сідайте будь ласка. Так, від комітету Ксенія Ляпіна. Немає. Хто? Шановні колеги! Голови комітетів, яких, на жаль, також немає на засіданні. Доповідачі, які повинні бути на засіданні! Я звертаю увагу, з виборцями будете працювати тоді, коли почнеться виборча кампанія. Або тоді, коли треба працювати на виборчих округах. А ті, хто має доповідати законопроекти, принаймні повинні бути в сесійній залі, так, як і кожен із народних депутатів. Так, я вам висновок комітету зачитаю. Повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Якщо є бажання взяти участь в обговоренні, прошу записатись. Так, будь ласка, Маньковський. Наступний Каплієнко.
Прошу передати слово Ярославу Сухому.
Ярослав Сухий, прошу.
Шановні колеги! Я категорично не погоджуюсь з висновком Головного науково-експертного управління. Доопрацьовувати тут немає чого. Більше того, я пропоную нам всім в цій сесійній залі і тим, яких немає в сесійному залі депутатів, розглядати цей законопроект через призму блискучого виступу нашого колеги Олега Зарубінського. Критичні оцінки європейських начальників і, як не дивно, російських очильників мають під собою одну мету – загальмувати динамічний розвиток українського сектору реального, реальної промисловості. Згадайте, невже ви не нагадуєте собі 2004 рік? 13,5 процентів росту ВВП, нам придумали вуличний заколот, який назвали майданом. Бунт готується, такий же самий сценарій у нас зараз на очах! Тут, у висновку Головного науково-експертного управління говориться. А от, було би цікаво почути аналітичну довідку, нині діючі преференції привели до яких успіхів. Та якби не ті преференції, ми би не мали сьогодні гірничо-металургійного комплексу. Колеги, ми би не мали важкого машинобудування. Ми би не мали середнього машинобудування. Ми би не малим літакобудування, ні сільськогосподарського машинобудування. Якби ми вчасно застосували преференції, ми на Україні зберегли би радіоелектроніку! Ми галузь втратили! У нас з вами на очах залишилося 2 державних підприємства: "Топаз", яке виробляє кольчуги, і "Іскра" в Запоріжжі, яка виробляє подібні вироби, які є унікальними в світі. Ми просто зобов’язані підтримати цей законопроект, тому що ми втратимо машинобудування – основу основ для подальшого розвитку наших високих технологій. Ми сьогодні попереду всіх. Ми сьогодні випереджаючими темпами долаємо наслідки тяжкої затяжної кризи. Ми затягнули пояски заради того або розвивати реальний сектор економіки. Я пропоную підтримати цей законопроект в першому читанні. Дякую.
Каплієнко, будь ласка.
Дякую. Представники депутатської групи "Реформи заради майбутнього" розглянули цей законопроект. І ми знаєте до чого дійшли? Ну, чи ми проти того, щоб підтримати вітчизняного товаровиробника в сфері машинобудування?! Я повністю підтримував попереднього виступаючого народного депутата Сухого. Та доки ми будемо. Доти, поки ми не будемо мати власного машинобудування, ми не будемо мати серйозно розвиненої економіки, ми будемо все закупляти за кордоном. Поте, є деякі зауваження до цього законопроекту, хоча, я наголошую, що в першому читанні ми підтримаємо цей законопроект із вимогою того, щоб ми його виправили до другого. До чого у нас є зауваження – Кабінет Міністрів України! От, як зазвичай, Кабінет Міністрів України визначає остаточний перелік тих товарів, які звільняються від оподаткування. Ну як це може бути? На сьогоднішній день є ціла низка законодавчих актів, куди можна внести виключний перелік повністю всіх матеріалів, і розхідних матеріалів і таке інше, які застосовуються тими чи іншим представниками машинобудування. В інший спосіб це призведе до того, що під цю "лавочку" буде заходити велика кількість матеріалів, які будуть фактично позбавлені права надати додаткових надходжень до Державного бюджету України. В цілому, підкреслюю, законопроект гарний, його варто підтримувати. І звертаємося від імені депутатської групи до всього парламентського залу, підтримайте цей законопроект в першому читанні. А оте, на що ми наголосили, щодо права Кабінету Міністрів, треба виправити до другого читання. Дякую за увагу.
Зарубінський, 1 хвилина.
Шановні колеги, сьогодні в світі конкурентна боротьба досягла свого апогею. Більше того, як сьогодні вже йшлося про це, ця економічна конкурентна боротьба породжує і політичну боротьбу, і геополітичні стратегеми, стратегії і таке інше. Звертати увагу на це неможливо, тому що в першу чергу або серед інших пріоритетів цієї боротьби є боротьба за те, хто буде виробляти машини, хто буде виробляти обладнання. І, безумовно, найбільш потужні країни все роблять для того, щоб в інших країнах економіка маргіналізувалася. В якому сенсі? Щоб вона працювала тільки на сферу сервісу і не була економікою виробництва. Тому якщо народний депутат, якщо суб’єкт законодавчої ініціативи пропонує посилити позицію України в цьому конкурентному середовищі, народні обранці мають такі пропозиції підтримувати, розуміючи, що тих, кого викидають на узбіччя машинобудування, стають, ну, скажімо.
Завершуйте.
Стають економічними маргіналами і не можуть достойно, гідно конкурувати в світовій економіці. Дякую.
Будь ласка, Цибенко, 1 хвилина.
Дякую. Фракція комуністів, Петро Цибенко. Шановні колеги, шановні громадяни України, фракція Компартії України безумовно підтримає цей законопроект. Ідея в основі його лежить правильна. Інша річ, що жаль, що аналогічного напрямку законопроекти, які дещо раніше вносили Петро Миколайович Симоненко, Катерина Семенівна Самойлик, Сергій Володимирович Гордієнко, вони, на превеликий жаль, не були підтримані. Жаль, що ми приходимо до розуміння необхідності прийняття цих документів тоді, коли значна частина економіки, в тому числі промисловості, знищена, а та частина, яка залишилася, приватизована. Тобто давайте допоможемо мені рідненькому для того, щоб і я від цього мав певний зиск. Але, навіть незважаючи на ці, так би мовити, речі, все-таки Компартія України безумовно підтримає цей законопроект, оскільки він підтримує рух у правильному напрямку. Дякую.
Дякую. Обговорення питання завершено. Дякуйте, що не забувають. Я ставлю на голосування проект Закону про визнання галузи машинобудування однією з пріоритетних у промисловості України [[реєстраційний номер 9310]] за основу. Прошу голосувати. [[10:55:25]] За-257 Законопроект прийнято у першому читанні. Шановні колеги, ми з вами вже оголошували до розгляду законопроект про внесення змін до Закону України "Про Кабінет Міністрів" [[реєстраційний номер 10274]]. Прийняли рішення розглянути його за скороченою процедурою. Міністр юстиції Олександр Володимирович Лавринович є вже. Будь ласка, Олександре Володимировичу. Підготуватися Дечишину.
Шановні народні депутати, шановний Адаме Івановичу, Проект закону є надзвичайно коротким і вирішує одну технічну річ. Ним пропонується надати право Прем’єр-міністру, першому віце-прем’єр-міністру і віце-прем’єр-міністру, які не є одночасно міністрами, вносити на розгляд Кабінету Міністрів проекти актів Кабміну. Це ж саме стосується такого права для колегіальних державних органів, для тих регуляторів, які у нас створені, які працюють поза межами підпорядкування виконавчій владі. Ось вся суть цього законопроекту. Прошу, будь ласка, підтримати.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Від комітету – Демчишин. Будь ласка, Василь Васильович.
Шановний Адаме Івановичу, колеги! Суть даного законопроекту вже коротенько роз’яснив міністр юстиції. Я лише зауважу, що наш комітет 11 квітня цього року розглянув даний законопроект, от. І враховуючи, що Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України в своєму висновку вказує, що не вбачає якихось юридичних перешкод як щодо визначення розподілу повноважень, так і розширення переліку суб’єктів внесення проектів акту Кабміну, і вважає, що за результатами розгляду в першому читанні проект закону може бути прийнятий за основу. У ході розгляду на засіданні комітету комітет висловився за підтримку законодавчої ініціативи та рекомендує парламенту проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Кабінет Міністрів України" [[реєстраційний номер 10274]], поданий Кабінетом Міністрів України, за наслідками розгляду в першому читанні прийняти за основу. Дякую за увагу.
Дякую. Прошу, сідайте, будь ласка. Прошу записатись. Так, будь ласка, Сергій Гордієнко. Кульчинський наступний.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України. Я з самого початку скажу, що фракція Компартії України буде підтримувати даний законопроект. Але, Олександре Володимировичу, я звертаюся до вас, що коли приймався цей закон, то це було тоді у поправках, але від Міністерства юстиції і від уряду поступила команда не підтримувати цих поправок. Тепер ви бачите, що абсолютно саме праві на тому етапі були ми, і ви прийшли в черговий раз сюди, щоб вносити цю невеличку поправку. Я думаю, що необхідно було б все-таки дослухатися до думки комітету і підтримувати тут у сесійній залі, бо дуже багато законопроектів, які не підтримуються поправки, а потім життя доказує, що, дійсно, вони, саме вони потрібні і абсолютно були праві і депутати, і комітет.
Будь ласка, Кульчинський
Прошу передати слово Юрію Ключковському.
Юрію Ключковський.
Дякую. Юрій Ключковський, "Наша Україна". Я буду виступати, мабуть, з непопулярною позицією – не підтримувати цього законопроекту і постараюся обґрунтувати свою позицію. Є загально прийнято, що на засіданнях Кабінету Міністрів проекти документів вносить орган-розробник цього законопроекту. Саме тому і Регламент Кабінету Міністрів, і Закон "Про Кабінет Міністрів" передбачає, що відповідні центральні органи виконавчої влади [[чи то міністерства, чи інші ЦОВВи]] розробляють такі документи, а відповідний міністр вносить на розгляд. Якщо ми дамо можливість Прем’єр-міністру чи віце-прем’єрам, які не мають під собою міністерств і, відповідно, не мають розробників цього проекту документу вносити їх, то виникає питання, а хто буде розглядати. І, зрештою, є просте питання, а для чого Прем’єр-міністру бути ініціатором розгляду проекту документу на засіданні Кабміну, якщо він має право доручити будь-якому центральному органу виконавчої влади розробити у встановленому порядку цей проект і внести на розгляд Кабінету Міністрів. Таким чином, йде мова про те, що деякі документи не будуть розроблятися у порядку, встановленому Регламентом Кабінету Міністрів, а будуть вноситися мимо будь-яких узгоджень, так би мовити, з листа, і члени Кабінету Міністрів будуть ознайомлюватися з ними тільки на засіданні та ще й під тиском авторитету суб’єкта внесення цього законопроекту. Я вважаю, це абсолютно непотрібними речами, які порушують нормальний порядок розробки і розгляду проектів документів Кабінету Міністрів України і тому пропоную цей законопроект відхилити.
Ганущак, будь ласка.
Ганущак Юрій, "БЮТ – "Батьківщина". Пані та панове! Подивіться, ламається повністю логіка діяльності Кабміну, яка нормально працювала, коли був, допустимо, Кабінет Міністрів Юлії Володимирівни Тимошенко. Логіка полягає в тому, що секторальні міністерства готують документ, а ось функціональні віце-прем’єри, які курують напрямки, тоді працюють над узгодженням позицій. Тому що в різних міністерств з того чи іншого питання можуть бути різні позиції. Тобто віце-прем’єр є свого роду рефері, і відповідно вимоги до компетентності цієї людини повинні бути достатньо великі. І якщо віце-прем’єр розглядає аргументи різних сторін, він стоїть в так званій "петлі зворотнього зв’язку", тобто він зможе оцінити ситуацію досить неупереджено. У випадку, якщо він сам же ж генерує законопроект, то в цьому випадку хто стоїть на, ну, так званій "дзеркальній петлі"? Хто перевіряє ті аргументи, які висуваються при подачі цього законопроекту? Немає. За означенням цей законопроект після цього є сирим, і ми не один раз це бачили. Ну, я розумію, що компетентність нинішніх віце-прем’єрів залишає бажати кращого, як і всіх інших, хто був прийнятий на роботу у Кабмін за принципом не людини компетентної, а людини смотрящої. Ну, але ж не треба ламати повністю всю систему управління державою, тому що це є закон. І коли прийде до влади наш уряд, то прийдеться нам міняти закон. А Президент ще 3 роки буде блокувати діяльність, нормальну діяльність уряду. Тому, панове.
Завершуйте.
То не можна приймати цей закон, або принаймні, якщо ви вже це робите, то тільки в першому читанні. Я думаю, до другого ми справимо ситуацію. Дякую.
Будь ласка, Зарубінський. Одна хвилина.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Ну, по-перше, хотів би сказати, коли зараз робиться оцінка компетентності нинішніх віце-прем’єрів, знаєте, на моїй пам’яті компетентність, а точніше некомпетентність, більшості попередніх віце-прем’єрів, які часто-густо в трудовій книжці мали перший запис "віце-прем’єр". Так що не треба про це говорити, і не вам про це говорити. З приводу цього закону: він абсолютно правильний, абсолютно правильний. Він динамізує роботу Кабінету Міністрів. Тут наводились аргументи нібито міністри і віце-прем’єр, міністри і прем’єр-міністр – це люди з різних команд, це опоненти, це конкуренти. Якщо це так, як це було, то це дурня. В нормальному Кабінеті Міністрів вони мають бути єдиною пірамідою. І якщо Прем’єр-міністр, якщо віце-прем’єр, який курує той чи інший напрямок, є ініціатором подання того чи іншого акту, то зрозуміло, що він це робить не тому, що йому це приснилося, а тому що це є результат достатньо серйозної роботи. Ми часто страждаємо від нединамізму роботи Кабміну, цей законопроект дає динамізувати його і в цілому його можна приймати.
Хто? Єфремов. Чечетов, будь ласка, одна хвилина.
Уважаемые коллеги, уважаемый Адам Иванович! Безусловно, законопроект надо принимать, поскольку он направлен на повышение эффективности действующей исполнительной власти в стране. В отношении что кто-то когда-то придет к власти. Не придете. Точка. Никогда. Звучал на митинге, на площади, когда собралось, я думал, как назвать это, этим словом, обрезанная, не усеченная, а обрезанная оппозиция собралась. [[Шум у залі]] И вот когда собралась эта обрезанная оппозиция из двух фракций было заявление лидера обрезанной оппозиции в части того, что когда. если кто-то в зал не будет приходить и не будет голосовать, это равносильно потере мандата. Так вот если они честны перед собой, я думаю, лидер этой обрезанной оппозиции сегодня должен положить мандат и прекратить эту брехню, да. Сколько можно людям лапшу на уши вешать, да? Вы посмотрите ж никого нет, да. А людям рассказывают о том, что надо в зал ходить. За кого в агитируете? Вот сидят в зале "регионы", коммунисты.
Дякую. Шановні колеги, давайте трошки пил стишимо, мова йде про прості закономірні, звичайні речі. Я не хотів би, шановні колеги, щоб ви одразу сприймали акти Кабінету Міністрів як законопроекти, це не тільки і не стільки законопроекти, які має право Кабінет Міністрів як суб’єкт законодавчої ініціативи направляти до нас, а будь-які рішення, розпорядження і так далі, і тому подібне, що випливає з компетенції Кабінету Міністрів. Уявіть собі, будь-який орган, який позбавляє права керівника органу вносити пропозиції. Тобто міністр має право вносити пропозиції, а Прем’єр-міністр не має права вносити пропозиції, бо в нього немає міністерства. Шкода, що дійсно, правий Гордієнко, що тоді не дослухалися, що не буде бути керівник органу не має права вносити пропозиції. Ми ж не пишемо, що замість Кабінету Міністрів Прем’єр-міністр чи Перший віце-прем’єр-міністр має право приймати розпорядження і рішення. Ми пишемо і пропонуємо, що він має право виходити з пропозиціями. І тут абсолютно нічого немає алогічного. Бо, да, Прем’єр-міністр чи Перший віце-прем’єр-міністр може доручити. Але поки він доручить, поки його доручення виконають, а ви знаєте, яка у нас виконавська дисципліна, то пройде уйма часу, а узгодження відбувається, на кожному документі є візи міністрів чи відповідальних за цей напрямок, і найголовніше узгодження – на засіданні Кабінету Міністрів. Тому, шановні колеги, не дивіться, не шукайте політики там, де її немає. Тут є об’єктивна закономірність управління державою, яку здійснює на рівні виконавчої влади Кабінет Міністрів. Я ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти за основу проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Кабінет Міністрів України" [[щодо визначення розподілу повноважень]]. Реєстраційний номер 10274. Прошу голосувати. [[11:08:50]] За-250 Я поставив пропозицію комітету. Комітет пропонував прийняти в першому читанні. Є пропозиція прийняти в цілому: є заперечення двох фракцій, на жаль. Тому давайте я ставлю на голосування пропозицію – підготовку до другого читання за скороченою процедурою. Прошу підтримати. На наступний пленарний тиждень. Тим більше, він у наступний пленарний. Голосуємо. Встигаємо, за сім днів ми встигнемо. [[11:09:23]] За-251 Скорочена процедура. Розглядаємо питання проект Закону про виробництво та обіг органічної сільськогосподарської продукції та сировини [[реєстраційні номери 9707, 9707-1]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[11:10:03]] За-212 Підтримана пропозиція. Так законопроект за номером 9707 доповідає Юрій Анатолійович Кармазін. Також у полі. Тоді урядовий. Перший заступник міністра аграрної політики та продовольства Безуглий Микола Дмитрович. Будь ласка, 2 хвилини.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні панове народні депутати! Згідно зі світовими стандартами органічним вважається виробництво, в якому не використовуються синтетичні хімікати і не застосовуються генетично-модифіковані організми. За даними Міжнародної федерації органічного сільського господарства в Україні на початку поточного року налічувалося більше ніж 140 сертифікованих органічних господарств, а площа сільськогосподарських угідь під органічним виробництвом перевищувала 270 тисяч гектарів. Разом з тим реалізація потенціалу чорноземів України в цьому напрямі розвивається повільно і, що головне, безсистемно через відсутність законодавчої бази, невизначеність щодо реального координатора проблеми в державі. Подальший активний розвиток органічного руху в Україні може відбуватися лише за умови створення чіткої ефективної системи підтримки і законодавчого забезпечення на національному рівні. Необхідність термінового прийняття законопроект у щодо розвитку органічного виробництва викликана тим, що останнім часом на полицях наших гіпер і супермаркетів, інших торгових підприємств з’являється продукція, що реалізується як органічна – і це в принципі є порушенням діючого законодавства. Україна за своїми природно-кліматичними та ґрунтовими потенціалами має унікальну можливість зайняте одне з провідних місць серед виробників органічної продукції, чому в першу чергу сприятиме приятиме прийняття законопроекту, який узаконить виробництво органічної продукції в нашій державі. З метою його законодавчого забезпечення Кабінет Міністрів України вносить проект Закону України про засади органічного виробництва. Підставою для розроблення цього законопроекту є реалізація Указу Президента України "Про Національний план дій на 2011 рік" щодо впровадження Програми економічних реформ на 2010-2014 роки. Основою метою законопроекту є: визначення правових, економічних і соціальних основ ведення органічного сільського господарства, визначення вимог щодо.
Звершуйте, будь ласка.
маркування, перевезення, зберігання та реалізацію органічної продукції і сировини. Забезпечення раціонального ґрунтового покриву охорони здоров’я населення і збереження довкілля. Реалізація цього законопроекту передбачає, насамперед, визначення основних завдань державної політики у сфері органічного виробництва і заходи щодо її реалізації. Законопроект передбачає встановлення перехідного періоду, який необхідний для переходу від традиційного до органічного землеробства. Загальні вимоги до реалізації продукції сировини, її маркування, оцінку придатності земель та об’єктів для виробництва органічної продукції, порядок її сертифікації і порядок науково-методичного забезпечення органічного виробництва. Враховуючи вище викладене, прошу народних депутатів схвалити запропонований проект Закону України про засади органічного виробництва в першому читанні. Дякую за увагу.
Дякую. Від комітету – голова Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин. Будь ласка, Калетнік Григорій Миколайович.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Комітетом Верховної Ради України з питань аграрної політики та земельних відносин на своєму засіданні розглянуто було проект Закону України про виробництво та обіг органічної сільськогосподарської продукції та сировини, [[реєстраційний номер 9707]] поданий народним депутатом Кармазіним та проект Закону про засади органічного виробництва, [[реєстраційний номер 9707-1]] поданий Кабінетом Міністрів України. Нагадаю, що починаючи з 2007 року в парламенті вже розглядались 4 аналогічних законопроекти. Підтримуючи в цілому ідею розробки таких законопроектів, Комітет Верховної Ради з питань аграрної політики і земельних відносин звертає увагу на цілий ряд недоліків. Так, визначення в обох законопроектах терміну "органічне виробництво" не дає чіткого уявлення про таке виробництво. У Європейському Союзі термін "органіка" означає натуральний продукт, вирощений без застосування хімічних добрив, пестицидів та ГМО. Саме ці ознаки повинні бути наведені в цьому визначенні. Однак, цього не зроблено. Термінологія обох законопроектів повинна бути узгоджена з національною правовою системою. В екологічному законодавстві України не існує нормативно-правових актів, які б містили термін "органічний" в розумінні екологічно чистий. Навпаки, термінологія "органіка", "органічний" є усталеною і має дещо інше значення, ніж подано в проектах. Так, Закон України про ветеринарну медицину, даючи визначення забруднюючої речовини, серед іншого називає органічні речовини. В законопроектах йде мова про перехідний період. Проте, проектом не визначені критерії переходу на органічне виробництво. Поза увагою законопроектів залишаються вимоги відповідності органічної продукції вимогам центрального органу виконавчої влади з питань охорони здоров’я. У проекті декілька, бо я ж по обох законопроектах. У проекті, [[реєстраційний номер 9707-1]] який доповідався першим заступником міністра, не відображені вимоги до умов вирощування, переробки, перевезення, зберігання органічної продукції. Відповідно до законодавства, для присвоєння продукту статусу органічний, контролюючі органи мають інспектувати кожен етап цього шляху від поля до прилавку. Звертаю вашу увагу, шановні народні депутати, що за висновками Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України обидва законопроекти рекомендується за результатами розгляду в першому читанні відправити на доопрацювання. Комітет Верховної Ради з питань аграрної політики та земельних відносин також прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України законопроекти 9707 та 9707-1 повернути авторам на доопрацювання в комітет. Дякую за увагу, прошу підтримати.
Дякую. Будемо обговорювати? Прошу записатись. Будь ласка, Зарубінський. За ним – Смітюх.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Це вже на моїй пам’яті не перша спроба допомогти або іншими словами стимулювати те, де Україна є конкурентоспроможною. Тобто, натуральну сировину, органічну продукцію, продукцію, позбавлену славнозвісних або неславнозвісних генетично модифікованих організмів, якою торгують найбагатші країни світу, яку насаджують небагатим країнам світу, квоти якої лобіюють через уряди, президентів і таке інше. В Україні органічна продукція – це те, що може стати нашою фішкою і має стати нашою фішкою у міжнародному розподілі праці. Тому треба вітати, знову вітати, авторів законодавчої ініціативи щодо стимулювання, щодо регламентування, щодо допомоги тим, хто виробляє натуральну, чисту, біологічну продукцію на теренах України. Але не можу не погодитися з головою профільного комітету. Нам треба, щоб цей закон був дійсно бездоганним, щоб цей закон не мав тих лакун, які б можна було використовувати для того, щоб діяти, як це не парадоксально, всупереч цього закону. Тому мені здається, що треба прислухатись до профільного комітету. І якщо вони беруть на себе розробку, доопрацювання, не просто, знаєте, як в нас часто формально робиться, суб’єкту законодавчої ініціативи повернути на доопрацювання. Це часто назавжди. Якщо комітет просить взяти собі і доопрацювати більш досконало цю тематику, реалізувати цю ідею, я думаю, що Верховна Рада мала б з цим погодитися. У всякому разі я думаю, що можна погодитися з головою профільного комітету і дати можливість, повторююсь навмисно, саме комітету доопрацювати ці два законопроекти, цю ідею, скажу так. Дякую.
Будь ласка, Георгій Смітюх.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати, я особливо буду підтримувати законопроект за номером 9707-1 саме з тих причин, а саме, по-перше, давайте задамо собі питання. Як так сталося, що Україна, маючи найкращі землі і найкращі чорноземи в світі, і немає чистого, органічного продукту? Як так сталося, що за 20 років ми неспроможні були хоча би своє населення, хоча би дитячі садки забезпечити чистими продуктами? Як так сталося, що в нас немає нормальних молочних продуктів і так дальше, і так дальше, які впливають, безперечно, на життя дитини, на життя людини? Як так сталося, що ми проводимо експерименти по різним пілотним, і в тому числі медичним програмам, і чому би нам центральну частину України, в якій знаходиться самі кращі землі, не перевести під чисту органічну продукцію? Це ж елементарно робиться. Прийняти відповідний закон, стимулювати, направити бюджетне фінансування, і думаю, що Міністерство аграрної політики повинно підтримати, розробити таку програму, де дати підтримку такому виробництву. Не просто давати окремим підприємствам робити чи не робити, сіяти чи не сіяти, заборонити будь-яку продукцію, яка не відповідає органічному походженню. Це перше питання. І друге питання. Надати фінансову підтримку зі сторони бюджету. І зразу вирішимо це питання в один день. І що там думати? Якщо ми будемо сперечатися, відповідає термін чи не відповідає, то ми ніколи не приймемо рішення. Я пропоную прийняти цей законопроект в першому читанні, комітет доопрацює. А якщо потрібно в процесі до інших законодавчих актів, то, будь ласка, і Кабінет Міністрів, ви всі маєте можливість подати якісні депутатські ініціативи, законопроект. І, будь ласка, ми його приймемо. Але відтягувати це питання в тому, що в нас нема чистої продукції, неможливо дальше, саме посилюючи на охорону здоров’я нашого населення, саме посилюючи тим, що ми повинні забезпечити нормальними продуктами харчування у якості, даже я би поставив питання у ранг національної безпеки України. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Комітет пропонує повернути законопроекту суб’єктам права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Такої ж думки дотримується і Головне науково-експертне управління. Виходячи з таких реалій, шановні колеги, я одразу поставлю на голосування пропозицію про повернення законопроектів суб’єктам права законодавчої ініціативи на доопрацювання [[реєстраційний номер 9707, 9707-1]]. Прошу голосувати. [[11:22:37]] За-248 Рішення прийнято. Дякую. Володимир Каплієнко, будь ласка. Мікрофон.
Дякую. Володимире Михайловичу. Ви знаєте, при розгляді переліку законопроектів для включення до розгляду на цьому сесійному тижні ми, на превеликий жаль, не прийняли, не включили законопроект 10381 про проект Закону про документи України, що посвідчують особи та дають право на в’їзд в Україну та виїзд з неї. Це сталося через те, що нам не надали слова, але хотілось би поправити цю прикру помилку і розгляду цей законопроект повторно. Дякую. Надайте нам слово, будь ласка, перед цим.
Шановні колеги, ставиться на голосування пропозиція про повернення до розгляду питання про включення до порядку денного проекту Закону про документи України, що посвідчують особу, дають право на в’їзд в Україну та виїзд з України [[реєстраційний номер 10381]]. Прошу голосувати. [[11:23:58]] За-224 Рішення не прийнято. Каплієнко, будь ласка. Мікрофон Каплієнка.
Володимире Михайловичу! Да, я дякую за те, що ви поставили. В мене прохання все ж таки наполегливе, давайте повернемося до розгляду цього законопроекту ще раз. Будь ласка, поставте його ще раз. Можливо, депутати не всі встигнули зрозуміти, до якого саме законопроекту ми повернулися. Дякую.
Шановні колеги, мова йде про законопроект, який посвідчує особу відповідно до сучасних вимог, от і все. Ставиться на голосування пропозиція про повернення до розгляду проекту Закону [[реєстраційний номер 10381]]. Прошу голосувати. [[11:24:59]] За-239 Повернулися. Володимир Каплієнко, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Депутатська група "Реформи заради майбутнього" підтримує цей законопроект для включення до порядку денного і тільки це. Чому ми хотіли би на це звернути увагу? Хотів би нагадати, що ми виступаємо категорично проти, і цю позицію доводили в цій сесійній залі останні півтора роки, категорично проти зміни статусу-кво існуючої системи документів, що посвідчують особу громадянина України. На сьогоднішній день багато іде спекуляцій про те, що нібито на виконання Національного плану щодо лібералізації ЄС візового режиму для України та для громадян, які перетинають український кордон в ЄС, нібито треба приймати закон, у відповідності до якого всі паспорти, посвідчення і будь-які документи, які ми тримаємо в руках, водійські посвідчення, пенсійні удостоверения і таке інше треба міняти. Ми категорично проти цього. У відповідності до цього ми внесли відповідний законопроект, який називався 9592 і вносив зміни до Закону про порядок виїзду та в’їзду з України громадян України. Виключно через цей закон можна врегулювати це болюче питання і фактично не робити нічого зайвого, не залазити в кишеню кожному громадянину України, не міняти посвідчень, не міняти їх назви, не вносити плутанину. Мало того, хочу вам сказати особисто від себе. Це православне питання, тому що тотальне внесення біометричної інформації для всіх громадян України, на наш погляд, є хибним. І малого того, наші нащадки, усі покоління будуть згадувати з ікотою сьогоднішній день, коли ми нібито приймемо цей законопроект. Ми хотіли би. звертаємося до профільного комітету. давайте ми сьогодні внесемо в порядок денний цей законопроект, створимо робочу групу і відбудуємо єдиний законопроект, який об’єднує 10381 і 9592. В інший спосіб до першого і другого читання депутатська група "Реформи заради майбутнього" цей законопроект підтримувати не буде. Дякую.
Шановні колеги! Я ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту закону, реєстраційний номер 10381. Прошу голосувати. [[11:27:37]] За-234 Рішення прийнято. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Закону про енергетичну ефективність житлових та громадських будівель [[реєстраційний номер 9683]]. Комітет пропонує розглядати питання за скороченою процедурою. Ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[11:28:07]] За-225 Рішення прийнято. Доповідач – перший заступник міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства Олександр Миколайович Аліпов. Будь ласка. Співдоповідачем буде виступати Ігор Лисов, заступник голови комітету.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Проект Закони України про енергетичну ефективність житлових та громадських будівель розроблено на виконання Національного плану дій щодо впровадження програми економічних реформ Президента України. Метою законопроекту є визначення правових, економічних та організаційних засад забезпечення енергетичної ефективності житлових та громадських будівель, а також створення умов для скорочення споживання в них енергетичних ресурсів. Технічний стан переважної більшості існуючих будівель та енергетичних систем не дозволяє забезпечувати адекватний рівень їх енергетичних характеристик. Більше 40 відсотків енергії, що виробляється, на опалення, втрачається в житловому фонді. У січні 2011 року набрав чинності Закону України "Про ратифікацію Протоколу про приєднання України до Договору про заснування Енергетичного Співтовариства". Отже, прийняття цього законопроекту спрямоване і на те, щоб імплементувати українське законодавство до законодавства Європейського Союзу. У законопроекті, зокрема, визначаються основні засади державної політики у сфері енергетичної ефективності будівель; органи, уповноважені здійснювати державне управління в цій сфері, та їх повноваження; організаційно-правові засади паспортизації енергетичної ефективності будівель, основні енергоефективні заходи в будівлях, загальні засади професійної діяльності та інформаційного забезпечення, права і обов’язки власників, співвласників будівель. Прийняття цього закону дозволить комплексно врегулювати всі суспільні відносини, які виникають у сфері забезпечення енергетичної ефективності будівель, зокрема у сфері встановлення мінімальних вимог до їх енергетичних характеристик, забезпечення дотримання цих вимог, проведення паспортизації, фінансування здійснення енергозберігаючих заходів. До запропонованого законопроекту вже надходять багато пропозицій та зауважень. Їх буде враховано в подальшій роботі в комітетах Верховної Ради. Тому прошу підтримати запропонований законопроект. Дякую.
Дякую вам також. Сідайте. Ігор Володимирович Лисов, заступник голови комітету. Будь ласка, рішення комітету.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! На своєму засідання 12 березня комітет розглянув даний законопроект за участю представників центральних органів виконавчої влади, Європейського Союзу, Координаційного центру з упровадження економічних реформ при Президенті України. Законопроект був підготовлений урядом на виконання Загальнодержавної програми адаптації законодавства України до законодавства Європейського Союзу із врахуванням Директиви про енергетичну ефективність будівель за участю міжнародних експертів. Нагадую, що на сьогодні в Україні відсутнє законодавче врегулювання правовідносин у сфері енергетичної ефективності будівель. У той же час в умовах стрімкого зростання вартості енергоносіїв питання підвищення енергоефективності будівель потребує першочергового вирішення. Законопроектом передбачається запровадити паспортизацію житлових та громадських будівель та створити єдиний загальнодоступний державний реєстр паспортів енергетичної ефективності будівель. Паспортизація будівель дозволить спрогнозувати витрати на технічне обслуговування та експлуатацію будівель у продовж їх життєвого циклу та розробити перелік необхідних енергозберігаючих заходів. Загалом це сприятиме економічному використанню паливно-енергетичних ресурсів у будівлях та скороченню витрат на їх оплату, а також раціональному використанню коштів державного та місцевих бюджетів. Строк дії такого паспорту становить десять років. Комітет з питань європейської інтеграції пропонує прийняти законопроект за основу. Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності рекомендує повернути даний законопроект суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання, тому що вважає, що запропоновані законопроектом зміни до статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення потребує суттєвого доопрацювання. З огляду на викладене, комітет пропонує законопроект про енергетичну ефективність житлових та громадських будівель за результатами розгляду в першому читанні направити до комітету для підготовки на повторне перше.
Дякую. Шановні колеги, хто буде брати участь в обговоренні цього питання? Будь ласка, запишіться. Прошу Радовець, група "Реформи заради майбутнього".
Прошу передати слово Гасюку Петру Петровичу на підтримку даного законопроекту.
Петро Гасюк, будь ласка, мікрофон.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, в Україні втрати тепла рахують у відсотках, тоді як весь світ рахує їх в грошому вимірі. Якби енергоефективність нашого житла була на зразок Німеччини, наприклад, Україна б витрачала на свій тепловий комфорт щорічно три мільярди доларів, тоді як нині витрачає аж шість мільярдів доларів. Експерти неодноразово зазначали, що в Україні є достатній досвід по комплексній модернізації будівель та залученню коштів під неї, але площин енергоефективних рішень полягає не в технічній чи фінансовій сферах, а в соціально-психологічних відносинах, оскільки на формування позитивної громадської думки витрачається багато часу та зусиль. Поки самі мешканці не матимуть бажання економити енергію, жодні посилання на міжнародний досвід та розмови про енергозбереження не матимуть відповідного відгуку у суспільстві. Отже, потрібна комплексна пропагандиська кампанія для популяризації зазначених ідей. Лише в разі усвідомлення споживачами і державою можливих загроз в сфері енергетичної безпеки громад та регіонів та створення якісної системи стимулів можливо уникнути в майбутньому руйнування енергосистем міст на зразок алчевської катастрофи. Розуміння комфорту прийде до людей пізніше, після усвідомлення зручності та економічності. Однозначно, зменшення споживання енергії в будівлях – це, перше, економія державних коштів, які нині витрачаються на субсидіювання тарифів; друге – джерело стабільності енергетичної інфраструктури та запорука економічної безпеки країни внаслідок зменшення залежності від імпортних енергоносіїв. Отже, необхідність покращання енергоефективності житлових будинків в умовах постійного підвищення вартості енергоносіїв має розглядатися сьогодні як пріоритет для української влади. А тому фракція "Реформи заради майбутнього" буде підтримувати законопроект номер 9683. Дякую.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії.
Дякую. Прошу передати слово народному депутату Валерію Баранову.
Валерій Баранов, будь ласка.
Уважаемые коллеги, этот законопроект имеет давнюю историю. Несколько лет назад его готовили. Но тогда наш Комитет по жилищно-коммунальному хозяйству и общественность коммунальная его отвергли. Потому что он имел очень сложные инициативы. Например, такие как. Было вписано обязательность получения такого паспорта. То есть, хочешь не хочешь, нужно завтра всем такой паспорт получить. За это соответственно нужно получить деньги. А с учетом того, что у нас многие строения не имеют вообще никаких документов, потому что строились хозспособом при советской власти, то это остановило бы жизнь многих предприятий. Следующее. Была вписана норма о том, что нотариусом запрещалось проводить сделки купли-продажи недвижимости, если нет такого паспорта энергоэффективности. Это тоже бы полностью остановило жизнь в нашем государстве. Поэтому в целом я понимаю, что такой законопроект нужен. Но вот такие радикальные пункты там должны отсутствовать. Это должно быть добровольное и стимулирующее мероприятие, которое позволило бы нам экономить энергоносители. Спасибо.
Юрій Ганущак, фракція "БЮТ-"Батьківщина".
Юрій Ганущак. Пані та панове, уявіть собі, ми зараз говоримо про ефективність будівель. Ніхто не проти енергоефективності будівель. Але чи потрібно для цього приймати окремий документ? Це є не більше ніж черговий ДБН. Тобто зробіть нормальний ДБН [[державні будівельні норми]], які вказують вимоги до енергоефективності. Ми ж не пишемо в цьому документі такі речі, як вимога ліцензувати, наприклад, каналізацію і водогін. Тобто, якщо ви вже перераховуєте, що має бути в цьому будинку, то крім енергоефективності ще має бути відповідна стійкість від атмосферних опадів і тому подібні речі. Якщо би йшлося про те, що мають бути розроблені відповідні місцеві програми по енергоефективності, то цю частинку цього законопроекту треба обов’язково вітати. Чому? Тому що в цьому випадку можна говорити про те, що будуть відповідні бюджетні програми. Це абсолютно нормально. Але виділяти тільки один компонент, а саме: енергоефективність, яка має бути у будівлях, я вважаю, що це певне перекручення це занадто, це штучність, певна штучність, яка вкладається в цей законопроект. Ви ж подивіться, там крім того, що є порушення, тобто відповідальність за порушення, дається порушення фактично тільки за те, що не відповідає енергоефективності. А інші порушення? Тобто якщо йдеться про те, що порушення видача сертифікату, який не відповідає ДБН і на цьому крапка, то це можна було б вітати. Але ще крім цього ще є ціла купа добавок, які абсолютно не потрібні. Прошу переглянути і на доопрацювання цей проект.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Комітет пропонує направити на доопрацювання комітету для підготовки на повторне перше читання. Головне науково-експертне управління також висловлює зауваження до законопроекту. Але виникає питання, якщо комітет має зауваження, якщо він протягом трьох місяців не доопрацював цей проект і не вніс на розгляд Верховної Ради, направити до комітету на повторне перше читання – це означає, що нічого не буде зроблено і потім знову через місяць ми повернемося до розгляду цього питання. Тому я пропоную: або ми приймаємо за основу, або тоді повертаємо уряду це питання на доопрацювання, і таким чином розвантажуємо Верховну Раду України. Я просив би комітети припинити це перештовхування – в сесійну залу і назад. Працюйте просто. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного, пропозиція про прийняття за основу проекту Закону про енергетичну ефективність житлових та громадських будівель [[реєстраційний номер 9683]]. Прошу голосувати. [[11:39:48]] За-231 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про регулювання товарообмінних [[бартерних]] операцій у галузі зовнішньоекономічної діяльності" [[реєстраційний номер 10020]]. Пропозиція комітету розглядати питання за скороченою процедурою. Ставлю на голосування цю пропозицію. [[11:40:23]] За-219 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра економічного розвитку і торгівлі Володимир Володимирович Бандуров. Співдоповідачем буде виступати Олексій Плотніков. Будь ласка, мікрофон. Прошу. Так, мікрофон перевірте, не працює на трибуні.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про регулювання товарообмінних [[бартерних]] операцій у галузі зовнішньоекономічної діяльності" розроблено з метою спрощення процедур регулювання зовнішньоекономічної діяльності. Зокрема, спрощенню регулювання товарообмінних [[бартерних]] операцій у галузі зовнішньоекономічної діяльності. В умовах стабільного функціонування економіки питома вага товарообмінних операцій у загальній кількості господарських операцій є досить незначною. Так, починаючи з 2000 року частка товарообмінних операцій у зовнішній торгівлі постійно скорочувалася. В даний час частка бартерних операцій не перевищує 0,001 відсотка від зовнішньо-торгівельного обороту. Враховуючи викладете та з огляду на те, що за разовим індивідуальним дозволом на перевищення встановлених строків ввезення товарів, які імпортуються за бартерними договорами, суб’єкти не звертались ще з 2004 року, визнано доцільним скасувати вище вказаний документ дозвільного характеру як неактуальний. Проектом закону пропонується. Перше. Скасувати разовий індивідуальний дозвіл на перевищення встановлених строків ввезення товарів, які імпортуються за бартерними договорами. І друге. Збільшити вдвічі, з 90 до 180 днів максимальний строк, впродовж якого товари, що імпортуються за бартерним договором, підлягають ввезенню на митну територію України. Скасувати інші обмеження на здійснення товарообмінних операцій. Пропонується прийняти проект закону. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Від комітету хто буде виступати? Олексій Плотніков, голова підкомітету Комітету з питань економічної політики.
Шановний Голово! Шановні народні депутати! Комітет з питань економічної політики на своєму засіданні 13 березня 2012 року розглянув проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про регулювання товарообмінних [[бартерних]] операцій у галузі зовнішньоекономічної діяльності", що поданий Кабінетом Міністрів. Метою законопроекту є покращення процедур регулювання зовнішньоекономічної діяльності, а саме: скасування вимоги щодо отримання разового індивідуального дозволу на перевищення встановлених строків ввезення товарів, відповідних робіт, послуг тощо, що імпортуються за бартерними договорами. Комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про регулювання товарообмінних [[бартерних]] операцій у галузі зовнішньоекономічної діяльності", поданий Кабінетом Міністрів України, прийняти в першому читанні і за основу. Прошу підтримати рішення комітету. Спасибі.
Дякую. Прошу записатись на виступ. Так, будь ласка, Володимир Карпук. Станіслав Аржевітін, будь ласка. Потім – Геннадій Задирко.
Шановні народні депутати! На мій погляд, я уважно слухав, неправильно розставлені акценти щодо цієї законодавчої ініціативи. Вам для роздумів хочу нагадати, що бартерні операції – це класичний інструмент ухилення від оподаткування, ухилення від реального ціноутворення і прихована валютна виручка. Бартерні операції у нас ще були завершені у часи Київської Русі, коли овечки міняли на коні, і коли була запроваджена наша національна одиниця – гривня. І на цьому міжнародні відносини всі будувались в розрахунках за гроші. Звісно, в житі бувають випадки, коли потрібно в зовнішньоекономічній діяльності розраховуватись по бартеру, але на сьогоднішній день це було чітко врегульовано. Це дозволялось, але дуже обмежувалось діючим законодавством. Я назву вам зараз фактори, які діяли, і яких зараз уже в новому законі чи законопроекті не буде. По-перше, був термін або 60 або 90 днів, раз. Перелік високоліквідних товарів, які підпадають під бартерні операції в зовнішньоекономічній діяльності визначав Кабінет Міністрів. Якщо перевищується термін, іди за додатковою ліцензією і це під контролем, щоб це не було вічно. Віднесення бартерних чи тих, інших операцій до бартерних визначалось у міжнародних стосунках визначалось Кабінетом Міністрів. За порушення термінів був штраф 0,3 відсотки. Тобто можна, але було дуже обмежено. Все це сьогодні скасовується. І я думаю, аргументація про те, що в нас мізерні операції бартерні в міжнародних розрахунках, це не є аргументом. Аргумент про те, що це спрощення, як би, системи розрахунків – я особисто не сприймаю як аргумент, тому що це широка, масштабна вседозволеність бартерних операцій у міжнародних розрахунках. Я думаю, Національний Банк повинен би був це зупинити. Зверніть увагу, як не зрозумів цю законодавчу ініціативу саме наше науково-експертне управління, яке, ви знаєте, фахово до цього відноситься. Тому моя пропозиція. І він, науково-експертне управління пропонує відправити на доопрацювання. Я думаю, цей рудимент ми не маємо права приймати. Дякую.
Геннадій Задирко, будь ласка, мікрофон.
Депутатська група "Реформи заради майбутнього" буде підтримувати цю законодавчу ініціативу. Ну, враховуючи те, що попередній виступаючий наводив, що 0,001**** відсотків всього по зовнішньоекономічним операціям – це в Україні бартер. Але є дійсно випадки, коли законодавство повинно більш ретельно регулювати це питання. І законопроектом скасовуються вимоги щодо отримання разового індивідуального дозволу на перевищення встановлених строків ввезення товарів, виконання робіт та надання послуг, які імпортуються за бартерними договорами. І законопроектом виключається із положення, із Закону України "Про регулювання товарно-обмінних бартерних операцій у галузі зовнішньоекономічної діяльності", якими встановлюються умови щодо ввезення на митну територію України високоліквідних товарів та інших товарів, такі як каучук натуральний або прискорювачі вулканізації каучуку. Тому цей законопроект, більше того, знижує корупційні ризики та інших зловживань. І вважаємо за доцільне в законопроекті визначити групи товарів згідно класифікатора товарів зовнішньоекономічної діяльності, які згідно бартерного договору можуть підлягати ввезенню на митну територію України в термін за 180 днів. Тому до другого читання просимо врахувати нашу цю пропозицію і, враховуючи вищенаведене, депутатська група "Реформи заради майбутнього" підтримує цей законопроект. Дякую.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Комітет, будь ласка, Сергій Терьохін, 1 хвилина.
Доброго дня, шановні колеги. Дякую, Володимире Михайловичу. Тут така ситуація. Цей закон був декретом Кабінету Міністрів, який я колись написав в 1993 році. І він був актуальний лише тоді, коли у нас був касовий метод розрахунку по податку на додану вартість. Що це є таке? Коли гроші приходили, тоді нараховувалися зобов’язання. Якщо немає грошей, то нема зобов’язання. Зараз в нас вже з 1997 року інший метод, перша подія. Тому я не можу погодитися з паном Аржевітіним, цей закон взагалі беззмістовний сьогодні. Його не треба там якось поліпшувати або продовжувати строки якісь, а його треба скасувати, як клас, бо немає сенсу тримати оце обмеження по бартеру, якого взагалі немає сьогодні. Тому треба не у першому читанні приймати цей закон якимись колимашками, а взагалі скасувати будь-які обмеження по бартеру, як неактуальні обмеження. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Шановні колеги, комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління вважає за доцільне рекомендувати Верховній Раді України направити законопроект на доопрацювання. Відповідно до Регламенту ставлю на голосування першою пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про регулювання товарообмінних бартерних операцій в галузі зовнішньоекономічної діяльності" ((реєстраційний номер 10020). Прошу голосувати. [[11:50:00]] За-252 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо порядку зберігання архівних документів, пов’язаних із забезпеченням соціального захисту громадян [[реєстраційний номер 9751]]. Ставиться на голосування пропозиція про розгляд питання за скороченою процедурою. [[11:50:36]] За-220 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра юстиції Ворона Дмитро Миколайович. Співдоповідач – голова Комітету з питань культури і духовності Володимир Яворівський. Будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо порядку зберігання архівних документів, пов’язаних із забезпеченням соціального захисту громадян розроблено з метою вдосконалення правового механізму і регулювання у сфері архівної справи у частині функціонування трудових архівів, що сприятиме забезпеченню соціального захисту громадян, які були працівниками ліквідованих або реорганізованих підприємств, установ та організацій. Проектом закону пропонується визначити поняття "трудовий архів", як архівну установу, утворену за рішенням органів місцевого самоврядування з метою централізованого тимчасового зберігання архівних документів, нагромаджених у процесі документування службових, трудових або інших правовідносин юридичних і фізичних осіб. Повноваження щодо утворення та функціонування трудових архівів планується покласти на органи місцевого самоврядування, а видатки на трудові архіви віднести до видатків місцевих бюджетів. Зважаючи на те, що сьогодні тисяча 190 із тисячі 198 існуючих трудових архівів створені відповідними органами місцевого самоврядування, реалізація цього проекту закону не призведе до додаткового навантаження на місцевий бюджет. Прийняття закону сприятиме вдосконаленню чинного законодавства у сфері архівної справи та діловодства, забезпеченню належних умов збереження соціально значущих документів у єдиній системі трудових архівів, дасть змогу громадянам України реалізувати гарантовані Конституцією України права на соціальний захист. Законопроект погоджено без зауважень Всеукраїнською асоціацією сільських та селищних рад. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Володимир Олександрович Яворівський, голова Комітету з питань культури і духовності.
Перше. Є проблема. Проблема полягає в тому, що ми маємо законопроект про Національний архівний фонд та архівні установи. Цей закон діє, але він стосується, у першу чергу, звичайно, тільки державних архівів. Водночас виникла проблема, коли сьогодні одні підприємства банкротують, коли, скажімо, розформовуються трудові колективи і тому подібне. Людина, яка хоче вийти на пенсію, і їй потрібно зібрати документи, вона дуже часто опиняється перед глухою стіною і залишається безпорадною, і дуже часто навіть може, скажімо, не дорахуватися своєї пенсії. Так, у кількох словах, я окреслюю ту проблему, яка виникла. Кабінет Міністрів уніс свою пропозицію, щоб до Закону про бюджет, оскільки з бюджетної системи фінансуються тільки державні установи, зробити так, щоби ці трудові архіви, які формуються на території чи населеного пункту, чи районного центру і таке інше, які тут є і тут зберігаються тимчасово, до речі, щоби вони фінансувалися із місцевого бюджету. Рішення розумне, абсолютно нормальне, здавалося б, на перший погляд, і тому подібне. Що потрібно? Для цього потрібно, звичайно, внести поправки до Закону про бюджет, але обов’язково потрібно внести і поправки про місцеве самоврядування саме для того, щоби ці архіви. ми їх, скажімо, приймемо законопроект, а вони виявляться безпомічними і місцева влада не зможе їх фінансувати. Тобто потрібні якісь певні гарантії з цього приводу. Яка є небезпека, вважає Комітет з питань культури і духовності. Небезпека є в тому, що місцеві органи можуть, звичайно, по-різному ставитися до цих трудових саме архівів, але є ще небезпека і в тому, що вони можуть взагалі потрапити пізніше під приватизацію, і людині для того, щоби взяти інформацію, здобути, де вона колись там працювала і тому подібне, їй доведеться платити великі кошти. Я думаю, що до другого читання нам треба.
Мікрофон, будь ласка.
До другого читання це треба буде переглянути. Взагалі комітет вважає, що у першому читанні цей законопроект можна приймати.
Дякую. Шановні колеги, хто буде виступати, запишіться, будь ласка. Прізвища народних депутатів. Валентин Матвєєв, фракція комуністів.
Будь ласка, слово передайте Гордієнко.
Сергій Гордієнко, будь ласка.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України Полтавщини. Я хотів би наголосити на тому, що коли масово руйнувалися у тому числі і примусово різні підприємства і організації, виникла колосальна проблема, як бути далі з трудовими архівами і як убезпечити тих людей, чиї документи залишилися на цих підприємствах нікому непотрібні. І саме тоді органи місцевого самоврядування почали створювати трудові архіви, забираючи ці документи. Я хотів би сьогодні привернути увагу до наступних проблем: що в нас ще в Україні залишається дуже багато організацій, які сьогодні перебувають, немає їхньої саме діяльності, так звані залишкові підприємства, але трудові архіви їх залишилися не зданими. Масштаби величезні, і загрози для людей великі. Я хотів би привернути увагу і до ролі арбітражних керуючих. Арбітражні керуючі приходять на ці підприємства, бачать, що ніякого зиску немає – і не виконують головної функції, щоб здати трудовий архів. Я хотів би привернути увагу і до того, що сьогодні господарські суди не забезпечують належного контролю за тим, що арбітражний керуючий здає звіт про свою діяльність, і в цьому звіті повинно бути віддзеркалено на першому місці те, що зданий трудовий архів, але цього не робиться, і інколи залишають архіви так і не впорядковані. Тому фракція Компартії України вважає це суперважливою проблемою. І ми будемо підтримувати його в першому читанні і будемо доопрацьовувати, щоб позбутися цих вад.
Геннадій Задирко, група "Реформи заради майбутнього".
Дякую. Депутатська група "Реформи заради майбутнього", Геннадій Задирко, Миколаївщина. Ну, чесно кажучи, цей крок, мабуть, треба було зробити 20 років тому. У Миколаєві, наприклад, є приклади, коли арбітражний керуючий – я просто хочу продовжити виступ попереднього виступаючого, - банкрутство підприємства "Іскра", трудовий архів десь зникає, і у людей дуже і дуже великі проблеми з нарахуванням пенсій. Тому цей крок дуже потрібний. І що дуже важливо: з метою уніфікації термінології вносяться доповнення до статті 1-ї Закону "Про Національний архівний фонд та архівні установи" щодо визначення терміну "трудовий архів". Тобто законодавчого врегулювання цього терміну взагалі не було. Архівна установа, утворена за рішенням органів місцевого самоврядування для централізованого тимчасового зберігання архівних документів, нагромаджених у процесі документування службових, трудових або інших правосудних юридичних, фізичних осіб на відповідальній території міста. Тому дуже важливо, що ограни місцевого врядування за своїм бажанням можуть засновувати такий архів і дуже важливо, що держава зобов’язана буде фінансувати фінансування цих трудових архівів. Тому наша депутатська група, звичайно, буде підтримувати цей дуже потрібний законопроект і, звичайно, пропонуємо до зали для того, щоб всі проголосували за цю потрібну річ і, можливо, навіть проголосувати цей законопроект в цілому. Дякую.
Станіслав Аржевітін. Право на виступ передає колега Карпук, будь ласка, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Я свого часу на Закарпатті за власні кошти створив трудовий архів в Свалявському районі, тому мені відомі ці проблеми. А сьогодні, дійсно, в нас в Україні не існує єдиної системи управління та фінансування трудовими архівами, тобто тимчасовими архівами. Вони юридично не входять до системи Державної архівної служби, місцеві органи до трудових архівів ставляться скептично і на всю. на трудові архіви дивляться як на вчорашню макулатуру, це, насправді, так. Тобто сьогодні чітко не визначені ні джерела фінансування трудових архівів, не персональна відповідальність того чи іншого державного органу. Що таке "трудові архіви" трактують всі по-своєму і, звичайно, дуже вдало користуються шахраї тих підприємств, які ліквідуються або спеціально створювалися на тимчасовий період, ну, як би по принципу:. і кінці в воду. Після переходу України на ринкові відносини, ви знаєте, за цей час десятки підприємств, десятки тисяч підприємств ліквідувалися, переходили з однієї форми в іншу власність. І я думаю, скоро настане той період, коли працівники цих підприємств будуть приходити з своїми пенсійними проблемами, будуть просити довідки про підтвердження трудового стажу, про підтвердження тих шкідливих умов, в яких вони працювали, можливо. Ті пільги, якими вони користувалися. Сьогодні діє більше тисячі трудових архівів і вони, як правило, всі створені за допомогою або спонсорів, або ентузіастів. Не врегульовані нормативно-правові сторони по трудовим активам дають можливість зловживати податковим інспекціям, які по-своєму трактують використання з місцевих бюджетів тих чи інших коштів, коли немає чітко прописано що таке трудовий актив і як використовуються кошти. На мій погляд, цей законопроект, дійсно, є конкретний і суттєвий крок по захисту, по соціальному захисту наших громадян і особливо пенсіонерів. Тому його потрібно підтримувати. Дякую.
Сергій Павленко, фракція Народної Партії.
Сергій Павленко, фракція Народної Партії. Прошу передати слово колезі Зарубінському.
Олег Зарубінський, мікрофон, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановні колеги, всі вже попередні виступаючі говорили про те, що тут проблема існує з трудовими архівами, що її треба вирішувати. Але я хотів би звернути увагу на те, що вона має бути правильно вирішена. Тобто коли готується той чи інший законодавчий акт, то треба подивитися, щоб, по-перше, назва відповідала суті тому, що записано в законопроекті, щоб терміни, які використовуються в законопроекті, не суперечили один одному. На жаль, я, маючи невеликий регламент, хоча б декілька назвати таких, російською мовою, несуразностей. От дивимося, як називається законопроект – Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо [[увага!]] порядку зберігання архівних документів і далі за текстом. А що в самому законопроекті? Трудові архіви визначаються, їх сутність, порядок створення та функціонування. Погодьтеся, шановні колеги, що порядок зберігання – це одне, а порядок створення, порядок функціонування, сутність – це інше. Тобто треба починати з того, що зміст законопроекту має відповідати назві цього законопроекту і навпаки. Другий момент, дивимося. В законопроекті використовується слово "трудові архіви". Тобто, зрозуміло, що мається на увазі, коли кажуть трудові архіви. А в змісті законопроекту йдеться про те, що це і документи з питань трудових відносин, але і одночасно службові та всі інші документи, які не належать до Національного архівного фонду. Тобто службові та інші документи, які не належать до Національного фонду архівного, не є трудовими тільки документами. Треба уважніше працювати, коли готують, в тому числі і уряд законопроекти. Дякую.
Юрій Ганущак, будь ласка, одна хвилина.
Панове! Давайте робити документи, які будуть діяти, а не, як кажуть, "прокукурікали, а далі хоч не розсвітай". Ви на місцеві бюджети кладете повноваження, яке не компенсується, тому що це другий кошик, в сільській місцевості там його нуль, тобто виділятися на архіви буде нуль. Друга позиція. Чиї це повноваження по суті? Це державне повноваження. Тому орган, який має вести, повинен бути державним. Хто реально споживач цієї інформації? Пенсійний фонд. Оце при ньому і створюйте трудовий архів. Крім того, не треба лукавити, що воно не вимагає додаткових коштів. Ви нагружаєте місцеві бюджети додатково. Так, звичайно вам їх не жаль, яке ви право після цього маєте називати, носити горде ім’я "Партії регіонів". Та які ж ви регіони після цього? Не можна його це повноваження давати на другий кошик місцевих бюджетів. Там нуль. І фінансуванням буде відповідно нуль. Тому проблему ви не вирі.
Шановні колеги! Шановний колего! Ви не туди дивитесь? Ви дивіться на урядову трибуну, ви ж апелюєте до регіонів, а законопроект вніс уряд, там присутній представник уряду і він вам хай відповідає на запитання. Шановні колеги, комітет пропонує прийняти законопроект за основу і при підготовці до другого читання врахувати ті зауваження, щодо яких висловився голова комітету, а також зауваження врахувати, які містяться у висновках Головного науково-експертного управління. Ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо порядку зберігання архівних документів, пов’язаних із забезпеченням соціального захисту громадян [[реєстраційний номер 9751]]. Прошу голосувати. [[12:05:54]] За-265 Рішення прийнято. Шановні народні депутати оголошується перерва до 12 годин 38 хвилин.
Шановні колеги, будемо продовжувати нашу роботу. Пропонується до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 26 Закону України "Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори" [[щодо перевезень небезпечних вантажів]] [[реєстраційний номер 9555]]. Комітет пропонує розглянути питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. Да? А потім пишуть листи, що треба діяти в такий спосіб, а не інакше. [[12:39:37]] За-164 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра інфраструктури Демидович Дмитро Володимирович. Будь ласка. Співдоповідачем буде виступати голова Комітету з питань охорони здоров’я Тетяна Дмитрівна Бахтеєва. ДЕМИДОВИЧ Д В. Доброго дня вам, шановні народні депутати, на впаш розгляд виноситься проект Закону України про внесення змін до статті 26 Закону України "Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори" [[реєстраційний номер 9555]]. Необхідність прийняття законопроекту зумовлено тим, що перевезення небезпечних вантажів, сірчаної, соляної кислоти віднесених до прекурсорів підлягає подвійному ліцензуванню. Відповідно до статті 9 Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності" та статті 26 Закону України "Про наркотичні засоби". Відповідно до Закону України "Про ліцензування" перевезення небезпечним транспортом здійснюється на підставі ліцензій виданих Мінінфраструктури залізниці на підставі розроблених технічних умов. У той же самий час статтею 26 Закону України"Про наркотичні засоби" передбачено, що діяльність перевезення наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів на території України здійснюється за наявності ліцензій на цей вид діяльності, який видає Державний комітет з питань контролю за наркотиками. Для скасування дублювання ліцензування одного і того ж виду діяльності перевезення небезпечних вантажів пропонується внести зміни в законодавчий акт з метою здійснення перевезень небезпечних вантажів відповідно до ліцензій Мінінфраструктури. Прошу підтримати даний законопроект. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Тетяна Дмитрівна Бахтеєва – голова Комітету з питань охорони здоров’я, будь ласка, ваша доповідь.
Спасибо. Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, наш комитет 14 мая рассмотрел данный законопроект. Целью его является устранение дублирования лицензирования одного и того же вида хозяйственной деятельности путем предоставления права перевозить прекурсоры железнодорожным транспортом без лицензии на обращение прекурсоров, а на основании лицензии на перевозку почему-то опасных грузов. Законопроектом предлагается внести изменение в статью 26 Закона Украины "О наркотических средствах", который был принят в 1995 году. И конечно же Главное научно-экспертное управление, учитывая много несоответствий в законодательных моментах, которые есть, предлагает данный законопроект отправить на доработку. Наш комитет внимательно рассмотрел данный законопроект и также мы имеем очень ряд серьезных замечаний, потому что законопроект не соответствует статьям 6 и 31 Хозяйственного кодекса Украины, где вводится запрет на перевозку наркотических средств и психотропных веществ железнодорожным транспортом. Также данный законопроект не отвечает основным принципам государственной политики в сфере лицензирования по обеспечению равенства прав, законных интересов всех субъектов хозяйственной деятельности. И деятельность, связанная с перевозкой прекурсоров, в частности о необходимости наличия лицензии на этот вид деятельности, регулируется основным Законом Украины "О наркотических средствах". Также эти изменения, которые есть в данном законопроекте, противоречат очень многим статьям Закона Украины. Но и основное, что законопроект вступает в противоречие с законом Украины "О лицензировании некоторых видов хозяйственной деятельности", поскольку им не предусмотрены исключения, а изменений в него не вносятся.
Мікрофон, будь ласка, завершуйте.
Изменения, предложенные данным законопроектом, вообще не согласуются с требованием Конвенции ООН по борьбе против незаконного оборота наркотических средств и психотропных веществ. То есть мы создаем базу для того, чтобы наркотики еще шире внедрялись, если они сегодня внедряются, в страну. И это будет бесконтрольно, не будет обеспечен реестр. Поэтому наш комитет предлагает на доработку данный законопроект, и прошу это поддержать, это очень важно.
Так, будь ласка, шановні колеги. Дякую, Тетяна Дмитрівна. Якщо є потреба виступити з цього приводу, запишіться. Так, прізвища, будь ласка, виведіть на табло. Володимир Мойсик, фракція"Наша Україна – Народна самооборона".
Володимир Мойсик, Партія "За Україну!". Передайте слово Карпуку Володимиру.
Володимир Карпук, будь ласка.
Володимир Карпук. Ми підтримуємо думку комітету про те, що треба цей законопроект направити на доопрацювання. Тетяна Дмитрівна детально проаналізувала ті суперечності, які є в цьому законі і невідповідність його іншому чинному законодавству. Зокрема, Закону "Про ліцензування певних видів господарської діяльності", "Про перевезення небезпечних вантажів". А також статей 6 та 31 Господарського кодексу України щодо свободи підприємницької діяльності. Цей законопроект виходить за межі цієї державної політики в сфері ліцензування щодо рівності прав і законних інтересів усіх видів господарської діяльності. Також в самому Законі "Про наркотичні засоби, психотропні речовини та прекурсори" не тільки в 26 статті мовиться про перевезення цих речовин транспортом, але й в статтях 6, 7, 8, 9, 11, 17. І дійсно тоді треба було би вносити зміни і до цих статей. І так як уже казала Тетяна Дмитрівна, ще в 1991 році прийнята Постанова Верховної Ради про ратифікацію Конвенції ООН про боротьбу з незаконним обігом наркотичних засобів та психотропних речовин. І цій конвенції, яка вже 20 років діє в Україні, цей закон не відповідає. Тому треба його доправити на опрацювання. Дякую.
Володимир Каплієнко, група "Реформи заради майбутнього".
Дякую, Володимире Михайловичу. Депутатська група "Реформи заради майбутнього" цілком позитивно ставиться до прийняття цього законопроекту. Адже технологія перевезення залізничним транспортом та і будь-яким іншим транспортом небезпечних вантажів, до яких зокрема в цьому законопроекті і в тому числі і в діючих законах вносяться і соляна, і сірчана кислота, і прекурсор, і таке інше, безумовно, потребує уваги. Тому що це безпека наших перевезень. Крім того, в Україні на сьогоднішній день, Україна є транзитною державою. І гармонізація діючого законодавства України з вимогами ЄС також можлива на часі. Проте, в цьому законопроекті є певні неузгодженості, на які хотіли би звернути увагу поза межами того, що, на чому наголошували наші колеги з комітетів. Ну, перше. Для того, щоб уникнути цих неузгодженостей по статтям 9 і 26 двох законів, про наркотичні засоби та ліцензування певних видів господарської діяльності, треба не просто виключити із переліку прекурсори в статті 26. А, можливо, ще й внести до пункту 19 частини три статті 9 "Про ліцензування певних видів діяльності", "певних видів господарської діяльності" також зміни. Чи вони передбачені цим законом, чи, точніше, цим проектом? Безумовно, яка подальша доля цих правок, не відомо. 116 стаття Регламенту не дасть внести ці зміни. Наступне. Якщо ми говоримо про список другий, то чому ми говоримо лише про перевезення залізничним транспортом? Також незрозуміло. Тобто було добре намагання авторів законодавчої ініціативи. Проте, якось трохи не доопрацювали. Позиція депутатської групи наступна. Ми підтримуємо цей законопроект в першому читанні. Ми надамо свої 19 голосів. І будемо наполегливо підводити редагування цього законопроекту в другому читанні, щоб уникнути всіх цих неузгодженостей, вносячи паралельно інші правки до Закону про ліцензування певних видів господарської діяльності. У разі, якщо закон не буде зараз прийнятий, ми підтримаємо його направлення на доопрацювання. Дякую.
Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги, я хочу підтримати точку зору попереднього виступаючого, він в кінці сказав те, що я хотів почути. Цей законопроект не може бути прийнятий, а потрібного його відправити н доопрацювання, тому що тут іде змішання двох понять: соляна, сірчана кислота – це вантаж, це не прекурсор. Прекурсор – це та речовина, яка застосовується для виробництва наркотичних речовин і тому подібне. Тому намагання, нібито хороша така ідея, хороше намагання відмовитись від дублювання ліцензій в даному випадку просто-на-просто буде сприяти поширенню, переміщенню чи транзиту прекурсорів. А ми маємо зараз завдання інше: сприяти транзиту через Україну, через територію Україну тих речовин, які вважаються шкідливими чи отруйними, на які є ліцензія, і за які Україна отримає кошти. Тому на сьогоднішній день цей законопроект потрібно відправити на доопрацювання і вказати авторам, хто із Кабінету Міністрів виписував цей законопроект, аби чітко розуміли і чітко пояснювали, в пояснювальній записці писали про що мова йде. Мова не йде про дублювання, ліквідацію дублювання, а мова йде про спрощення перевезення через територію України, поширення психотропних наркотичних речовин. Я думаю, ми повинні підтримати пропозицію профільного комітету і відправити цей законопроект на доопрацювання.
Юрій Ганущак, фракція "БЮТ – "Батьківщина"
Юрій Ганущак. Пані та панове, очевидно, що тут йдеться про певний лобістський законопроект і швидше всього зі сторони тої самої залізниці, хоча я в цьому не впевнений. Перевезення такого вантажу, як психотропні, наркотичні і так далі, повинно супроводжуватися навіть не подвійним, а потрійним контролем, тобто видача двох ліцензій, тобто загальної ліцензії на перевозки вантажів, які залізниця, і окремої ліцензії на те, щоб перевозити, оперувати такими матеріалами, – це є фактично другий рівень контролю за тим, щоби такий вантаж, який є, ну, стратегічно небезпечний для України, щоби не можна було обійти цю систему контролю. І в цьому відношенні нинішня система, вона, в принципі, працює досить непогано. Якщо ідеться про те, що зменшити, як кажуть, накладні розходи, які очевидні для нас всіх, то в такому разі потрібно вносити зміни у підзаконні акти, але ні в якому разі не закон, тому що закон повинен, як і Бахтеєва казала, повинен бути рівний для всіх суб’єктів господарської діяльності. Тобто, якщо ви збираєтесь перевозити відповідні і працювати з відповідними речовинами, ви повинні доказати, що ви можете це робити, що у вас є способи захисту, що у вас є відповідна охорона і так далі, і так далі. Тому що, як тільки знімається один із важелів контролю, все, після цього уже можна очікувати, що ідуть корупційні речі і так далі, і так далі, те, що у нас в Україні спостерігається не один раз. Не можна приймати цей закон. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Висновок комітету співпадає з рекомендаціями Головного науково-експертного управління і полягає в тому, щоб повернути законопроект суб’єктам права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Зважаючи разом з тим на Регламент, я поставлю спочатку тоді, можливо, пропозицію, якщо нема заперечень, прийняття за основу, а після того другу пропозицію. Немає заперечень? То перша пропозиція про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 9555]]. Прошу, визначайтесь. [[12:53:08]] За-19 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію комітету повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи законопроект на доопрацювання [[реєстраційний номер 9555]]. Прошу голосувати. [[12:53:36]] За-256 Рішення прийнято. Дякую. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо зайнятості інвалідів [[реєстраційний номер 9438]]. Ставлю на голосування пропозицію – за скороченою процедурою розглядати питання. Прошу голосувати. [[12:54:05]] За-213 Рішення прийнято. Доповідач – перший заступник міністра соціальної політики Надрага Василь Іванович. Співдоповідач – голова Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів Валерій Сушкевич. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Законопроект ініційовано з метою комплексного врегулювання питання зайнятості інвалідів, у тому числі створення умов для мотивації роботодавців щодо їх працевлаштування, а також приведення національного законодавства у відповідність до норм Конвенції ООН про права інвалідів. Проектом пропонується змінити і доповнити п’ять законів, зокрема передбачаються наступні зміни. Перше. Це надання дотацій роботодавцям на створення звичайних робочих місць для людей з обмеженими можливостями, а не тільки спеціальних. Чинна норма зобов’язує роботодавців витрачати власні кошти на створення звичайних робочих місць, а Фонду соціального захисту інвалідів відшкодовувати лише витрати на його дообладнання до вимог спеціального робочого місця. Проте потреби інвалідів у звичайних робочих місцях значно вищі. Крім того, запровадження такої норми дозволить ефективніше використовувати кошти адміністративно-господарських санкцій на працевлаштування інвалідів. Наступне. Пропонується збільшення в п’ять разів розміру адміністративних штрафів для керівників, які порушують трудове законодавство, зокрема норматив творення робочих місць для інвалідів, неподання або несвоєчасне подання звіту до Фонду соціального захисту інвалідів про зайнятість та працевлаштування інвалідів, не реєстрування або несвоєчасну реєстрацію роботодавців у Фонді соціального захисту інвалідів. Також пропонується врахування з коефіцієнтом "2" виконання нормативу працевлаштування для всіх інвалідів першої групи та інвалідів другої групи з психічними захворюваннями і розумовою відсталістю. І на останнє. Використання роботодавцем нормативу працевлаштування інвалідів шляхом укладення з підприємствами громадських організацій інвалідів угод на виготовлення товарів, виконання робіт і послуг. При цьому така громадська організація повинна відповідати конкретним.
Завершуйте, будь ласка.
Прийняття зазначених норм не потребує додаткових видатків з державного і місцевого бюджетів, тому прошу вас підтримати, шановні депутати.
Дякую. Валерій Михайлович, будь ласка, мікрофон.
Дякую, Володимир Михайлович. Шановні колеги, Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів розглянув зазначений законопроект, і розглянув саме в тих напрямках, які стосуються вирішення одної з важких проблем, які стосуються інвалідів, а саме працевлаштування. Хочу сказати, що наш комітет, особисто я, ми підключались до роботи Міністерства соціальної політики по опрацюванню всіх напрямків, визначених цим законопроектом. І я серед них зазначив би – перше – те, що торкається нових дотацій роботодавцям на створення робочих місць, які надаються Фондом соціального захисту інвалідів, як на працевлаштування інвалідів, зареєстрованих в Державній службі зайнятості, також на професійну підготовку, підвищення кваліфікації, перепідготовку людей з інвалідністю. Це надзвичайно суттєво. Ще одна норма, про яку не було сказано, яку треба зазначити, - це те, що передбачено, що суб’єктом господарювання в рахунок нормативу робочих місць враховується прийом на роботу інвалідів, які працюють тільки за основним місцем роботи, виключаючи, ну, різні проблемні моменти і, скажімо, зловживання нормами по працевлаштуванню інвалідів. Крім того, необхідно зазначити, що вдалося опрацювати норму, яка працює на інвалідів важких категорій, а саме: доповнити новою нормою з метою підвищення рівня зайнятості інвалідів першої групи, а також інвалідів з психічними захворюваннями та розумовою відсталістю другої групи, шляхом зарахування нормативу працевлаштування одного такого працюючого інваліда як два штатних працівника. Це стимулююча норма. І дуже важливий момент – це те, що торкається, що опрацьовується вся інформація щодо трудової зайнятості осіб з інвалідністю і включається до державного реєстру загальнообов’язкового державного соціального страхування. Це дає можливість уряду і міністерству опрацьовувати всі питання. Головне науко-експертне управління пропонує прийняти в першому читанні за основу. Комітет підтримав, комітет з питань.
Мікрофон, будь ласка, дайте можливість завершити.
Комітет з питань бюджету зазначив, що він може бути прийнятий з дня його опублікування. І Комітет з європейської інтеграції зазначив, що не потребує експертного висновку комітету. Наш комітет просить підтримати цей, необхідний для інвалідів, документ. Сподіваюсь на підтримку. Дякую.
Шановні колеги, є потреба обговорювати це питання? Запишіться, будь ласка. Так, прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Сергій Гордієнко.
Я прошу передати слово своєму колезі Петру Степановичу Цибенко.
Петро Цибенко, мікрофон, будь ласка.
Дякую. Фракція комуністів, Петро Цибенко, голова Ради ветеранів України. Шановні колеги, шановні громадяни України, хочу сказати, що документ надзвичайно на часі, треба його. цю проблему вирішувати, треба вирішувати проблему працевлаштування всього населення, але інвалідів – тим паче. При чому хочу звернути увагу нате, що документ значною мірою збалансований. Тобто з одного боку він передбачає певні дотації на створення робочих місць для інвалідів, а з іншого боку ті, хто не хоче цього робити, використовуються штрафні санкції, в цьому я бачу його комплексність і намагання вирішити проблему, це, справді, надзвичайно важливо. Хочу привернути увагу іще до однієї проблеми, важливої проблеми, як треба вирішувати. Скажімо, керівники ветеранських, інвалідських організацій дуже часто ставлять питання щодо державного замовлення на продукцію підприємств, громадських організацій інвалідів, зокрема УТОС, УТОГ. Бо справа в тім, що ці громадяни, ці підприємства не можуть конкурувати з тими підприємствами, де працюють абсолютно здорові люди. Так от в цьому контексті передбачено укладання договорів з громадськими організаціями, що де-факто є державними замовленням на продукцію громадських організацій. підприємств, громадських організацій інвалідів. Отже, ще раз хочу наголосити на тому, що питання надзвичайно важливе. І ще одна проблема, яка потребує вирішення, - це проблема все-таки намагання деяких галузей виробництва скоротити квоту для працевлаштування інвалідів, різними механізмами ухилитися від створення робочих місць і від виплати штрафних санкцій. Але це вже трошки інша проблема. Отже, фракція Компартії України, безумовно, буде голосувати за цей документ. Я пропоную його підтримати як документ, який є надзвичайно на часі. Дякую.
Петро Гасюк, група "Реформи заради майбутнього".
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні громадяни України! Депутатська група "Реформи заради майбутнього" вважає своїм обов’язком підтримати цю законодавчу ініціативу. Для нас є принципово важливим, що даний законопроект передбачає серйозне зміцнення соціальних гарантій інвалідів, які є однією з найбільш вразливих верств населення України. При цьому треба наголосити, що йдеться про забезпечення для інвалідів принципово важливого для кожної людини права на працю. А це дозволить їм відчувати себе не утриманцями за державний кошт, а повноцінними громадянами своєї держави. Позитивну роль у забезпеченні права інвалідів на працю відіграватиме і посилення адміністративної відповідальності роботодавців у разі невиконання нормативу робочих місць щодо працевлаштування інвалідів та неподання відповідного звіту. Адже згідно з офіційними даними майже п’ята частина роботодавців не виконає нормативів робочих місць для працевлаштування інвалідів. Тому, на наш погляд, у даному разі посилення санкцій з боку держави сприятиме формуванню в нашому суспільстві культури соціально відповідального підприємництва. З огляду на сказане депутатська група "Реформи заради майбутнього" пропонує підтримати цей проект Закону за основу в першому читанні. Дякую.
Дякую вам також. Ремез, фракція Народної Партії.
Депутат Ремез Валерій, Народна Партія. Прошу передати слово Зарубінському.
Олег Зарубінський, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, законопроект однозначно, безумовно, є гуманістичним, бо стосується тієї категорії нашого населення, яка часто-густо не може сама про себе потурбуватися. І завдання цивілізованої держави підтримувати таких людей, людей з обмеженими можливостями, підкреслюю, тим, власне, і визначається цивілізованість тої чи іншої держави. По суті законопроекту ключові моменти наступні, по-перше, він дійсно приводить у відповідність українське законодавство, у всякому разі значною мірою приводить у відповідність українського законодавства щодо інвалідів до конвенції Організації Об’єднаних Націй про права інвалідів, і, зокрема, в частині необхідності розумного пристосування робочих місць для інвалідів з урахуванням їх можливостей. І в зв’язку з цим у мене відразу є зауваження, яке, очевидно, варто було б врахувати при підготовці до другого читання, оскільки фракції Народної Партії буде беззастережно його підтримувати при голосуванні за основу в першому читанні. Мова йде про саме словосполучення "розумне пристосування", бо воно стосується і обладнання, і самого робочого місця для працевлаштування інвалідів, а зміст цього терміну є недостатньо зрозумілим. У зв’язку з цим ми пропонуємо передбачити це визначення в глосарії законопроекту, щоб воно відповідало тому визначенню, яке є в статті 2 Конвенції про права інвалідів. І дуже важливий момент, мені здається, що це є квінтесенція цього законопроекту, позитивна квінтесенція, що сам законопроект спрямований на спрощення механізму отримання дотації, а тим самим він буде сприяти працевлаштуванню більшої кількості інвалідів і більшому використанню коштів.
Так, Володимир Яворівський, будь ласка, одна хвилина.
Шановні виборці! Шановні народні депутати! Рівень гуманістичної культури держави, рівень її демократизації визначається її ставленням, звичайно, до інвалідів. У нас величезна кількість ще проблем із цього приводу. Одначе, ми розуміємо, що найголовніша проблема полягає ось в чому? У тому, що країна, яка має великий відсоток безробіття, влаштуватися інваліду, хай і працюючому, але все одно інваліду на роботу неймовірно важко. І всі ті якісь попередні заходи, які вживалися, і вони справді були позитивними і зобов’язальними для власників підприємств брати на роботу інвалідів, дуже часто не виконуються. Не виконується через те саме, що не було ніяких якихось, значить, скажімо, оціночних моментів і покарань за недотримання цього законодавства. Цей закон якраз цікавий саме тим, що він фактично в 5 разів збільшує штрафи за невиконання цього законодавства. Цей закон уточнює.
Мікрофон, будь ласка. Завершуйте.
да, уточнює десь 6 законопроектів. Ми вважаємо, що він є новим кроком, далеко неідеальний, але за нього потрібно, його потрібно підтримати. І думаю, що й так буде зроблено.
Так, шановні колеги, обговорення завершено. Є ще від фракції Партії регіонів один виступ. Ярослав Сухий, будь ласка.
Шановні колеги, я підтвердити правоту Валерія Михайловича Сушкевича, котрий сказав про соціальну адаптацію людей з обмеженими можливостями на прикладі величезних промислових підприємств міста Запоріжжя. Коли люди не працюють на окремих підприємствах, де зібрані люди з обмеженими фізичними можливостями, а в таких трудових колективах, ви розумієте, що соціальна адаптація їхня і моральне самопочуття набагато вище. Тому, безумовно, Партія регіонів цей законопроект буде підтримувати. Але звертаю сьогодні увагу першого заступника міністра, будь ласка, ви подивіться в цьому законопроект і сказано чітко: адміністративна пеня, санкції, які будуть йти до державного бюджету за невиконання закону - ідуть через Фонд соціального захисту інвалідів тим промисловим підприємствам для створення робочих місць і тому подібне. В другому місці говориться про те, що ці гроші йдуть тільки виключно на підприємства, які належать громадським організаціям інвалідів. Тому, безмовно, цей законопроект потрібно приймати в першому читанні однозначно і доопрацювати його до другого читання. Дякую.
Шановні колеги, комітет і виступаючий були одностайні в тому, що нам потрібно прийняти цей законопроект для подальшої роботи, тобто за основу в першому читанні. Головне науково-експертне управління також дало позитивний висновок. Тому я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо зайнятості інвалідів, [[реєстраційний номер 9438]] Прошу голосувати. [[13:08:49]] За-279 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 1 Закону України "Про збір на обов’язкове державне пенсійне страхування" [[щодо сплати збору на транспортні засоби]], [[реєстраційний номер 10110]] Пропозиція – розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати за цю пропозицію. [[13:09:25]] За-219 Рішення прийнято. Доповідач – перший заступник Міністра соціальної політики Василь Іванович Надрага. Співдоповідачем буде виступати голова підкомітету Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів Микола Кульчинський.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Законопроект розроблено на уточнення діючого механізм сплати збору на обов’язкове державне пенсійне страхування. Необхідність зазначених змін пов’язана із неоднозначним трактуванням діючої норми закону, якою сплата збору на обов’язкове державне пенсійне страхування передбачається при відчуженні легкових автомобілів. Ця норма визначає виключно від операцій, під час якої має проводитись сплата збору на обов’язкове державне пенсійне страхування відчуження, тобто передача майна у власність іншої особи чи платно, чи безоплатно. Таким чином, проектом передбачено, що сплата збору на обов’язкове державне пенсійне страхування здійснюється при набуття права власності на легкові автомобілі. Крім випадків забезпечення автомобілів інвалідів та тих автомобілів, які переходять у власність спадкоємців за діючим законодавством. Тобто в нині діючому порядку. У 2012 році від сплату збору на обов’язкове державне пенсійне страхування з операцій з відчуження автомобілів очікується отримати понад 1 мільярд 200 мільйонів гривень. Крім цього, законопроектом у відповідність до Податкового кодексу України приводиться визначення нерухомого майна для сплати збору. Єдине прохання, шановні народні депутати, якщо буде добра воля залу, то комітет підтримує все і пропонується, щоб ми прийняли цей закон як за основу, так і в цілому. Дякую за увагу. Спасибі.
Дякую також вам, сідайте. Микола Георгійович Кульчинський, будь ласка, рішення комітету.
Микола Кульчинський, "Наша Україна". Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів розглянув поданий Кабінетом Міністрів України проект Закону про внесення змін до статті 1 Закону України "Про збір на обов’язкове державне пенсійне страхування" на своєму засіданні 18 квітня 2012 року. Як уже зазначалося, законопроект розроблено у зв’язку з необхідністю удосконалення норм Закону України "Про збір на обов’язкове державне пенсійне страхування". А саме, пропонується конкретизувати платників збору на обов’язкове державне пенсійне страхування при відчуженні легкових автомобілів, тобто хто буде платити продавець чи покупець – оце головна колізія. Законопроект визначає, що це має робити покупець, і це правильно. Комітет з питань бюджету прийняв рішення підтримати законопроект, оскільки немає прямого впливу на показники бюджету немає. Комітет з питань європейської інтеграції, розглянувши законопроект, дійшов висновку, про те, що він не належить до пріоритетних сфер адаптації законодавства України до законодавства ЄС або регулюється національним законодавством країн-членів ЄС. Отже не потребує експертного висновку Комітету з питань європейської інтеграції. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України надає узагальнюючий висновок про прийняття за основу. Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів рекомендує Верховній Раді України за результатами розгляду у першому читанні проект Закону про внесення змін до статті 1 Закону України "Про збір на обов’язкове державне пенсійне страхування" прийняти за основу. Водночас комітет не заперечує проти пропозиції першого заступника Міністра соціальної політики України про те, щоб прийняти за основу і в цілому, яка буде ваша воля. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Шановні колеги, є потреба обговорювати це питання? Запишіться, будь ласка. Прошу прізвища вивести народних депутатів. Геннадій Задирко.
Депутатська група "Реформи заради майбутнього", Миколаївщина, Геннадій Задирко. Шановні колеги, цей законопроект, дійсно, має суто технічний характер. Ним, по-перше, уточнюється поняття "відчуження", яке передбачає, що платниками збору на обов’язкове державне пенсійне страхування є суб’єкти, які набувають права власності на легкові автомобілі крім випадків забезпечення автомобілями інвалідів, а також успадкування. По-друге, пропонується визначити нерухомим майном для сплати збору на обов’язкове державне пенсійне страхування об’єкт, який підпадає під визначення групи 3 основних засобів та інших необоротних активів згідно із Податковим кодексом України. прийняття проекту сприятиме конкретизації положень Закону "Про збір на обов’язкове державне пенсійне страхування" та приведення його норм у відповідність до Податкового кодексу України. Депутатська група "Реформи заради майбутнього" пропонує підтримати цей законопроект в цілому. І ми ж розуміємо, що це дійсно поставить, надасть можливість збільшити поступлення до Пенсійного фонду. Дякую.
Володимир Яворівський, фракція "БЮТ - "Батьківщина".
Шановні колеги, цей законопроект у мене викликає якесь певне роздвоєння. Чому? Я-от думаю, той, хто купує машину після цього законопроекту, він повинен платити. А мені видається, що саме той, хто продав, він має прибуток, тобто він повинен би заплатити. Але суть навіть не в цьому. Зрештою суть не в цьому. Головне, що, до речі колега Кульчинський сказав, що це не впливає абсолютно на бюджет, на формування бюджету. А Надрага сказав про те, що півтора мільярди все-таки гривень до бюджету поступлять. Через те це має вплив на бюджет і, звичайно, вплив на бюджет позитивний. Через те я вважаю про те, що є потреба в тому, щоби справді перемістити акценти із того, хто продає, на того, хто купує. Тут немає якоїсь проблеми, закон не носить якогось, скажімо, найменшого в собі конфлікту і за нього можна преспокійно проголосувати.
Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги, законопроект цей якраз і містить в собі суперечність, і протирічить нині діючому положенню, яке розроблено Кабінетом Міністрів України на виконання відповідного Закону про забезпечення автомобілями. Справа ось в чому. Якщо ми приймемо точку зору про те, що установи, організація, підприємства, фізичні особи, які набувають право власності на легкові автомобілі, все буде зрозуміло. Але вкралася помилка, і цю помилку дуже легко, якщо ми приймемо зараз рішення за основу і за скороченою процедурою розглянути до другого читання, ми поправимо, тому що виходить подвійне оподаткування. Згідно цього законопроекту за цей автомобіль має бути сплачений подвійний збір: підприємство, яке передає автосалону; автосалон, який продає підприємству, фізичній особі і тому подібне. Це неприпустимо, це нерозумно і неправильно і це не може бути прийнято як закон. Тому я пропоную прийняти цей законопроект у першому читанні і категорично заперечую проти того, щоб приймати його у цілому.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту закону, реєстраційний номер 10110. Прошу голосувати. [[13:17:01]] За-270 Рішення прийнято. Прозвучала пропозиція, шановні колеги, доручити головному комітету підготувати його до другого читання за скороченою процедурою. Я ставлю на голосування цю пропозицію, прошу голосувати. [[13:17:29]] За-247 Рішення прийнято. Дякую. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо припинення права користування земельними ділянками, при відведенні їх для суспільних потреб]] ((реєстраційний номер 9557). Пропозиція – розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:18:02]] За-219 Рішення прийнято. Доповідач – Анатолій Матвієнко. Співдоповідач - Сергій Терещук. Будь ласка.
Анатолій Матвієнко, Партія "Українська платформа "Собор", фракція "Наша Україна – Народна самооборона". Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Аналіз практики виділення земель для суспільних потреб, які ми вже пройшли, пов’язані з Євро-2012, показали, що діючі норми законів створюють дуже серйозні проблеми, затягують ці вирішення, час і необхідно, очевидно, ці проблеми скорегувати. Саме цим викликані мої пропозиції до відповідних змін до відповідних законів. Для прикладу, це стосується, зокрема, розривання договору оренди земельної ділянки державної, комунальної власності у разі надання її для суспільних потреб. Якщо, наприклад, ми відчужуємо земельну ділянку приватної власності для суспільних потреб, то після її викупу договір оренди призупиняється і нема ніяких проблем. А якщо ж ми робимо це з комунальною або державною власністю, то тут потрібен договір обох сторін, що затягує ці проблеми, і це є неадекватно по відношенню до землі, яка є в комунальній або державній власності. Необхідною є норма, яка пропонується в проекті, щодо можливого фінансування заходів з відчуження нерухомого майна і за кошти юридичних осіб, які ініціювали його викуп з метою своєчасної реалізації інвестиційних програм, поскільки таких коштів, особливо в сільських радах, взагалі не існує і їх важко знайти. Це як норма, яка вирішує цю проблему в певній частині. Також потребує утвердження норма щодо розміру викупної ціни для протидії корупційним діянням, щоб не було, поскільки це бюджетні кошти, зловживання з бюджетними коштами. Вказане обумовлене внесення змін до Земельного кодексу України, законів про оренду землі, про відчуження земельних ділянок, інших об’єктів нерухомого майна, що на них розміщені, які перебувають у приватній власності для суспільних потреб чи з мотивів суспільної необхідності. Передбачається можливість.
Завершуйте, будь ласка.
Передбачається можливість підключення суб’єкту оціночної діяльності особи, яка ініціювала викуп. І тут контролюється це все у відповідності контрольними органами держави, що рецензують і схвалюють результати оцінки. Заяви або заперечення Науково-експертного управління, ну, з теоретичної точки зору мають сенс, але практика показує, що вони просто відірвані від цієї практики. Я думаю, що в другому читанні їх можна було б допрацювати, тому пропонував би прийняти цей законопроект в першому читанні. В разі, Володимире Михайловичу, якщо це не буде підтримано, можливо тоді відправити на повторне перше читання на доопрацювання. Дякую.
Дякую. Сергій Терещук, заступник голови Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин на своєму засіданні 13 березня розглянув вищезазначений законопроект. Члени комітету вважають, що законопроект повністю заслуговує на підтримку. Ті питання, які порушені в законопроекті, вони сьогодні актуальні. Зараз ситуація наступна. Необхідно здійснювати якесь будівництво. Необхідно розширювати транспортну інфраструктуру. І тут виникають ситуації, що земельні ділянки, на яких має вестись будівництво, знаходяться в оренді або в користуванні, і це землі державної власності. Доповідач зазначив, що питання відчуження земельних ділянок приватних сьогодні врегульовано законодавством, а от державні, як не парадоксально, державні ділянки сьогодні не можна за цим законом відчужити. Тому ми вважаємо, що законопроект сьогодні потрібний, його потрібно прийняти. Зауваження є сьогодні від Головного науково-експертного управління, але я погоджуюся з доповідачем, ми їх врахуємо і при доопрацюванні до другого читання. Вони будуть враховані, вони не суттєві. Тому комітет просить підтримати зазначений законопроект і прийняти його за основу. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, якщо є потреба обговорити це питання, тоді запишіться, будь ласка. Будь ласка, прізвища народних депутатів виведіть на табло. Сорочинська-Кириленко, будь ласка. Володимир Каплієнко, будь ласка.
Дякую, Раїса Миколаївно. Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, ви знаєте от сьогодні можливо це перший випадок, коли впродовж обговорення депутатська група "Реформи заради майбутнього" поміняла своє ставлення до відповідного законопроекту. В принципі, ми не хотіли підтримувати цей законопроект і виходили з таких міркувань, що, якщо ми фактично нівелюємо чи визнаємо нікчемною через будь-які дії, навіть якщо вони виписані так гарно в цьому законопроекті, але визначає нікчемною угоду купівлі-продажу тої чи іншої земельної ділянки або нерухомого майна, то, на наш погляд, це порушення Конституції. Ну, даруйте, угода, яка б вона не була, це "непротивление сторон", якщо говорити російською мовою. Але якщо ми закликаємо якогось додаткового оцінювача з боку, але ще й з боку зацікавленої особи, представників держави, територіальної громади, який оцінює цей об’єкт в той спосіб і в тій вартості, як вигідно цій стороні, то, можливо, це попрання прав тих людей, які на сьогоднішній день мають у власності ці речі. Проте, якщо ми до другого читання спробуємо вирівняти ці положення, а доповідач по цьому питанню з боку профільного комітету чітко висловиться, що до другого читання ми готові попрацювати, питань нема. Ми готові підтримати цей законопроект в першому читанні. Далі будемо працювати разом. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління вказало на ряд проблемних моментів і вважає, що законопроект доцільно направити на доопрацювання. Ставиться на голосування пропозиція комітету, тобто регламентного, першою: про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо припинення права користування земельними ділянками при відведенні їх для суспільних потреб]] [[реєстраційний номер 9557]]. Прошу голосувати. [[13:25:12]] За-244 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо вдосконалення процедури реєстрації політичних партій]] [[реєстраційний номер 7253]]. Пропозиція розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:25:48]] За-204 Рішення прийнято. Доповідач – Сергій Власенко. Є доповідач? Не бачу. Співдоповідач – Сергій Подгорний. Немає. Будь ласка, Гордієнко.
Шановні колеги, шановний головуючий! Комітет Верховної Ради України з питань державного будівництва та місцевого самоврядування розглянув 7 вересня 2011 року зазначений законопроект, поданий народним депутатом України Власенко. Законопроектом передбачається внесення змін до Законів України "Про політичні партії в Україні", "Про об’єднання громадян" [[щодо законодавчого врегулювання процедури державної реєстрації]]. Привертаємо увагу, що 22 березня 2012 року Верховна Рада України прийняла в другому читанні і в цілому Закон України про громадські організації, який визначає таким, що втратив чинність з дня його введення цього закону в дію, Закону України "Про об’єднання громадян". Комітет відмітив, що прийнятий Закон України "Про громадські об’єднання" передбачає спрощення державної реєстрації громадських об’єднань, приведення положень щодо контролю за діяльністю цих організацій до європейських стандартів. Водночас комітет звертає увагу на те, що прийнятий Закону України про громадські організації не поширюється на суспільні відносини у сфері утворення, реєстрації, діяльності, припинення політичних партій. Таким чином у зв’язку із зазначеним необхідно вносити відповідні зміни до Закону України про політичні парії України. Але комітет не підтримує законодавчу ініціативу щодо зміни редакції частини першої статті 11 Закону України про політичні партії, яка полягає в зміні положення, за яким реєстрацію політичних партій має здійснювати Міністерство юстиції з таким формулюванням, що реєстрація політичних партій здійснюється у порядку, передбаченому Закону України про державну реєстрацію юридичних та фізичних осіб підприємців. Комітет вважає, що вилучення із закону згаданого положення саме приведе до виникнення правових саме колізій у розподілі завдань, функцій та повноважень між органами юстиції та державними реєстраторами, Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України в своєму висновку рекомендує за результатами розгляду законопроекту в першому читанні повернути на доопрацювання суб’єкту законодавчої ініціативи. З огляду на зазначене.
Завершуйте.
З огляду на зазначене, комітет ухвалив висновок: рекомендувати за результатами розгляду в першому читанні повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи даний законопроект на доопрацювання. Дякую за увагу.
Дякую. Обговорювати будемо? Ніхто не наполягає. Крім Князевича, інші наполягають? Будь ласка, Князевич.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги, справа в тім, що. дозвольте мені не погодитися із думкою комітету. Оскільки, на превеликий жаль, зараз у нас утворилася серйозна правова колізія і фактично правова прогалина, яка потребує свого врегулювання. Мова йде ось про що. Під час адмінреформи, яка була започаткована Президентом Януковичем, ви пригадуєте, що всі повноваження щодо реєстрації юридичних осіб в державі віддані спеціальному органу – новоствореній Державній реєстраційній службі, яка є самостійним органом виконавчої влади, разом з тим її діяльність курується Міністерством юстиції. А всі чинні норми українського законодавства, в тому числі Закон про політичні партії, передбачає, що реєстрацію політичних партій, в тому числі як юридичних осіб, здійснює саме Міністерство юстиції, яке тільки є куратором відповідної Державної реєстраційної служби. Тому Власенко намагається в певний спосіб врегулювати цю прогалину, внесши зміни до профільного Закону про державну реєстрацію юридичних та фізичних осіб, і передати законодавчо ці повноваження Державній реєстраційній службі. Бо вони вже передані указом Президента, яким затверджено положення про Державну реєстраційну службу. Тобто в нас зараз по суті визначено два органи, які мають реєструвати політичні партії: Мін’юст як орган виконавчої влади і Державна реєстраційна служба як орган виконавчої влади, який направляється і відповідно координується Міністерством юстиції. Нам треба все рівно якось це питання буде вирішувати, бо ми напередодні виборчого процесу. Пригадуєте, що ми зняли обмеження в реєстрації політичних партій за 365 днів, і в нас може виникнути питання, коли партії будуть намагатися утворитися навіть напередодні виборчого процесу. Щоб унеможливити будь-які перепони на цьому шляху, треба це питання врегульовувати так, як пропонує Власенко. Тому я закликаю всіх голосувати за цей закон, бо він є єдиним механізмом, який дасть можливість це питання зняти. Дякую.
Дякую. Я ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо вдосконалення процедури реєстрації політичних партій]] [[реєстраційний номер 7253]]. Прошу визначатися. [[13:31:17]] За-20 Не підтримано. Була пропозиція комітету і Науково-експертного управління на доопрацювання. Ставлю цю пропозицію на голосування. [[13:31:43]] За-7 Законопроект відхилено. Розглядаємо питання проект Закону про внесення змін до Прикінцевих положень Закону України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування" [[щодо призначення дострокової пенсії за віком військовослужбовцям]] [[реєстраційний номер 8341]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу визначатись. [[13:32:22]] За-217 Підтримано. Доповідає автор законопроекту Катерина Самойлик, будь ласка. Підготуватись Кульчинському від комітету.
Шановні колеги, всі, хто нас слухає, також, цей законопроект розробила я в зв’язку з тим, що під час зустрічей з нашими виборцями до нас неодноразово підходили з пропозицією внесення саме таких змін до "Прикінцевих положень" Закону України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування" [[щодо призначення дострокової пенсії за віком військовослужбовців]]. Підходили з цим питанням до нас особливо жінки, які разом з чоловіками були Афганістані, були в Алжирі, були на Кубі, були в інших гарячих точках нашої держави. І враховуючи багаточисельні звернення громадян, які працювали у військових частинах в період ведення бойових дій та мають статус учасника бойових дій, і пропонується внести зміни до закону, який я вище назвала. Законопроектом пропонується надання зазначеної категорії військовослужбовцям, особам начальницького, урядового складу органів внутрішніх справ, які працювали також і за вільним наймом у військових частинах держав, де в цей час велися бойові дії та мають статус учасника бойових дій право на призначення дострокової пенсії за віком, але не раніше ніж за 5 років до досягнення пенсійного віку передбаченою статтею 26 Закону України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування" за наявністю страхового стажу не менше 25 років - для чоловіків і не менше 20 років - для жінок. Міністерство оборони України підтримує законопроект без зауважень. Комітет бюджету - проти. І Комітет з питань ветеранів і пенсіонерів - проти. Ось так цей комітет.
Завершуйте.
отак цей комітет відповідає на багатотисячні пропозиції людей, які виконували інтернаціональний обов’язок.
Так, будь ласка, від комітету Микола Григорович Кульчинський.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, ну, закиди комітету, пані Катерино, не треба роботи. Тому що комітет постійно в соціальній політиці захищає права пенсіонерів, інвалідів, ветеранів і робить це постійно. Щодо законопроекту вашого № 8341, був розглянутий законопроект 12 жовтня ще 2011 року. Законопроектом по суті надається право на призначення пенсій за віком до досягнення загальновстановленого пенсійного віку військовослужбовцям, особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ, які працювали у військових частинах в період ведення бойових дій та мають статус учасника бойових дій. На суперечності поданого законопроекту між текстом законопроекту, що передбачає зниження пенсійного віку для військовослужбовців і пояснювальну записку до нього, в якій йдеться про цивільних осіб, звертає увагу Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України та Комітет з питань національної безпеки і оборони. По суті, автором законопроекту пропонується надати право на призначення пенсій із зниженням пенсійного віку особам вільнонайманого складу, які, працюючи у військових частинах, брали участь у бойових діях. Комітет з питань бюджету не підтримує, звісно, законопроект. Та зазначає, що прийняття запропонованих змін призведе до збільшення числа осіб, які матимуть право на одержання дострокових пенсій, і як наслідок, додаткових витрат з державного бюджету на їх виплату. Комітет з питань національної безпеки і оборони рекомендує Верховній Раді повернути зазначений законопроект на доопрацювання. Головне науково-експертне управління також пропонує направити на доопрацювання і обґрунтовує це своє рішення. Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів, підтримуючи ідею щодо встановлення для всіх учасників бойових дій однакового права на призначення пенсій із зниженням пенсійного віку, все ж таки погоджуються із висновком Головного науково-експертного управління. І рекомендує Верховній Раді України законопроект про внесення змін до Прикінцевих положень Закону України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування"
Завершуйте.
Завершую. . [[щодо призначення дострокової пенсії за віком військовослужбовцям]] повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Дякую.
Дякую. Будь ласка, якщо є бажаючі виступити, запишіться.
Особисто я вважаю, що. Якщо можна, одну, півхвилини. Ті, хто був в Афганістані, немає різниці, чи вони були, билися з автоматом, чи вони були на, робили операції принаймні. Чи будь-що робили в частині. До всіх має бути однаковий підхід.
Дякую. Дякую, сідайте будь ласка. Володимир Даниленко.
Прошу передати слово Гордієнку.
Сергій Гордієнко, Полтавщина. Шановні колеги! Я від імені фракції Компартії України звертаюся до всіх представників політичних сил підтримати даний законопроект. Тут уже і доповідач, і всі ми побачили і розуміємо, що мова йде про учасників бойових дій, про тих людей, які були в складах бойових частин, які приймали участь у бойових діях, можливо, не безпосередньо. Але ж ви прекрасно розумієте, що без цих людей не були можливі успіхи ні на передовій, і не можливо було вести ці бойові дії. Це ті, хто підвозив боєприпаси, це ті, хто лікував, це ті, хто прав і так далі. Інколи це відбувалося під вогнем, саме під вогнем і безпосередньо в цих бойових діях. Шановні! Тому ще і ще раз закликаємо: підтримаємо цю категорію людей, серед них багато жіночок! Мова йде про те, щоб раніше пішли на пенсії. Ми розуміємо, що ні влада, ні інші політичні сили цього законопроекту підтримувати не будуть. Але, товариші, ми ще і ще раз привертаємо увагу до дуже ганебного факту, що у нашій країні немає навіть даних, скільки ж осіб цих є і скількох осіб буде стосуватися цей законопроект. Подумаємо про майбутнє! Подумаємо про нашу армію! Що якщо щось станеться, хто піде захищати? Хто піде воювати? І кого ви голосуєте, щоб послати у далеке зарубіжжя виконувати різні інтернаціональні місії? Хто поїде туди, знаючи, що в нього немає ніякого соціального захисту? Від імені фракції Компартії України закликаю підтримати даний законопроект.
Будь ласка, Гасюк. За ним – Сухий.
Шановний Адам Іванович! Шановні колеги! Депутатська група "Реформи заради майбутнього" загалом підтримує принцип встановлення для всіх учасників бойових дій рівних прав на призначення пенсій із зниженням пенсійного віку на 5 років. Проте, в даному разі мова повинна йти про призначення пенсії із зниженням пенсійного віку особам вільнонайманого складу, які працюючи у військових частинах, брали участь у бойових діях. Крім того, в пояснювальній записці зазначено, що реалізація законопроекту не потребує додаткових видатків з державного бюджету. Але це твердження не відповідає дійсності, оскільки витрати на призначення дострокової пенсії за віком згідно з положенням пункту 3 Прикінцевих положень Закону "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування" мають фінансуватися за рахунок коштів державного бюджету України. Тому, підтримуючи ідею справедливого пенсійного забезпечення усіх учасників бойових дій, депутатська група "Реформи заради майбутнього" звертає увагу на необхідність усунення зазначеного недоліку. Зважаючи на сказано, пропонуємо підтримати законопроект за основу у першому читанні. Дякую.
Ярослав Сухий. За ним – Ганущак.
Шановні колеги, я думаю, висловлю точку зору всіх, просто взяти, відмахнутися від цієї проблеми чи зробити вигляд, що її немає, не бачити цієї проблеми не можна. Тим більше, що автор законопроекту на 100 відсотків права, дійсно з такими листами, з такими пропозиціями, з такими запитами, а ми потім з депутатськими зверненнями, до нас звертається багато людей, які пройшли важку школу випробування. І я вам скажу, так чи інакше врешті-решт питання розширення кола осіб, які матимуть право на одержання пенсій і зниження пенсійного віку, буде врегульовано якщо не в цьому, то в послідуючих законах обов’язково. Але я хочу сказати сьогодні ось про що, цей закон, цей законопроект мала би внести опозиція, як і попередній законопроект щодо пріоритетності розвитку машинобудівного комплексу. Їх мало того, що сьогодні в залі немає, ці лідери, які нам декларували, що народні депутати України будуть кожен день під око відповідальності українця, самі сьогодні в залі відсутні. І я думаю, що прийшла пора внести пропозицію Арсенію Петровичу Яценюку, карточка якого тут в залі, а нехай по-хорошому, по-доброму здасть мандат і йде в поле за себе агітувати. Сьогодні його в залі немає. Інший з обрізаної опозиції з трибуни нас всіх виховував, розповідав як нам жити, самого в залі немає. Давайте, шановні колеги, опам’ятайтеся і згадайте, що ви такі і хто вас сюди привів. Вас сюди привели виборці для того, щоб ви тут працювали. Тому я вважаю, що опозиція повинна повернутися до зали і працювати разом з тими людьми, які взяли на себе відповідальність за майбутнє України. Дякую.
Юрій Ганущак.
Пані, панове, якщо цей законопроект буде відхилений, то, очевидно, ми його подамо, але подамо трошки в іншій формі, тобто ми знімемо ті певні протиріччя, які вкладені у цьому проекті. Подивіться, в одній строчці у нас закладаються люди, які безпосередньо на передовій були і люди, які обслуговували, тобто логіка є в тому, що все-таки ступінь ризику різний. І саме через те, якщо йдеться вже про те, що цих людей треба згадати, то їх треба згадати окремим абзацом, і тоді в цьому є логіка. І не дивно, у нас Комітет ветеранів проти цього закону, тому що у них є певна своя гордість, того, хто стояв під кулями, і того, дійсно, хто був у тилу. І тут треба їх розуміти. Людей треба підтримувати, проблему треба рішати, але трошки іншим способом. Інше річ. Давайте будемо відверті. Чому Президент не подав цей законопроект із викладкою, скільки це коштує? Чому він під кулі послав комуністів? Чому це сталося? Тому що немає пояснення скільки це коштує бюджету. Ми готові голосувати, але ми хочемо знати, скільки це коштує бюджету, і який буде баланс цього бюджету. І третя позиція. Вводиться в дію з 1 січня 2012 року. Воно ж давно вже пройшло. Тобто я розумію, якщо 2013. Тому що про що каже Бюджетний кодекс? Будь-які законопроекти, які передбачають зміни у доходній частині і видатковій, повинні подаватися до 15 серпня. Тобто подамо, його затвердимо і вже на наступний рік ми готові, щоби ця система працювала. Тому з врахуванням оцих поправок.
Обговорення питання завершено, шановні колеги. Я ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до Прикінцевих положень Закону України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування" [[щодо призначення довгострокової пенсії за віком військовослужбовцям]] [[реєстраційний номер 8341]]. Прошу голосувати. [[13:45:45]] За-58 По фракціях. Партія регіонів – 1, БЮТ – 1, "Наша Україна" – 9, комуністів – 25, Народна Партія не голосувала, "Реформи" – 18, позафракційні – 4. Є пропозиція комітету і висновок Головного науково-експертного управління повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Прошу голосувати. [[13:46:24]] За-53 На жаль, законопроект відхилено. Розглядаємо питання: проект Закону про внесення змін до Закону України "Про засади функціонування ринку природного газу" [[щодо державного регулювання у сфері забезпечення населення природним газом власного видобутку]] [[реєстраційний номер 9155]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу визначатись. [[13:47:01]] За-215 Рішення прийнято. І я оголошую про продовження засідання на 15 хвилин. Так, будь ласка, автор законопроекту Сергій Володимирович Пашинський, він же ж і від комітету, і доповідач. Прошу.
Доброго дня, шановні глядачі і слухачі! Я хочу представити законопроект, дуже простий по своїй суті. Справа в тому, що за останні 2 роки ми стали свідками тотального грабунку правлячим режимом власного народу і, на жаль, особливо яскраво це проявилось в енергетиці, особливо яскраво це проявилось в ціноутворенні на тарифи, на електроенергію і на газ. В цьому залі півтора роки тому правляча більшість прийняла Закон про списання з олігархів боргів в 24 мільярда гривень. Це при тому всьому, що 8 мільярдів гривень боргів населення не було списано. В цьому залі рік тому, прикриваючись лозунгами про євроінтеграцію, був прийнятий дуже цікавий законопроект, який дозволив експортувати газ власного видобутку за кордон. І іншим законопроектом було дозволено підприємствам, які добувають, використовувати газ для власних потреб. Що це означає? Справа в тому, що Україна добуває. в 2009 році добувала близько 20 мільярдів кубічних метрів газу власного видобутку. Це при тому, що споживання населення та ЖКХ коливається в залежності від температурного режиму – 21-22 мільярдів кубічних метрів. То єсть фактично на 90 відсотків ми можемо покривати власні потреби для населення і житлово-комунального господарства власним дешевим газом. Але, звичайно, як на цьому нажитися? І тому було прийнято рішення: наш дешевий український газ не поставляти населенню, а експортувати і наш дешевий державний газ, а.98 відсотків цей газ добувають компанії, які належать на 50 відсотків. акцій державним компаніям, дати можливість "товарищам" олігархам використовувати його для заробляння надприбутків, використовуючи як сировину на хімічних підприємствах. Законопроект, який я презентую, вводить конкретну рентабельність – 15 відсотків для газу власного видобутку і зобов’язує весь газ, до якого має відношення держава, а це [[ще раз хочу підкреслити]] 98 відсотків всього газу, направляти виключно на потреби населення і житлово-комунального господарства. При собівартості нашого газу 300-400 гривень це дасть можливість не підвищувати тарифи на ЖКХ, це дасть можливість забезпечити інтереси населення від тотального подорожчання. До речі, користуючись нагодою, хочу всіх проінформувати, що вчора МКРЄ уже підняв ціни на електроенергію. Після виборів на наступний день, прикриваючись якимись там зобов’язаннями, буде піднята ціна на цей газ, про який я говорю. Цей законопроект і голосування за нього чітко покаже, хто дійсно турбується про інтереси виборців і нашого народу, а хто тільки прикриває своїми лозунгами справжні свої дії. Дякую за увагу.
Дякую. Є бажаючі взяти участь в обговоренні? Хто наполягає на виступі? Запишіться. Будь ласка, Даниленко. За ним – Яворівський.
Прошу передати слово Сергію Володимировичу Гордієнку.
Мікрофон Гордієнка, будь ласка.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина – та, на якій найбільше видобувається природного газу. Тут доповідач так з пафосом розказував, як хтось нищить Україну і які зловживання на ринку природного газу. Так я хотів би сказати, що на Полтавщині якраз, як у одній краплі води, проявляються, де ви отут опозиційність показуєте, а там засосами цілуєтеся з тими, кого ви так ненавидите, бо якраз і ваш уряд, і нинішній уряд причетний до повного грабунку наших полтавських надр. І якраз рішеннями і одного, і іншого уряду практично знищене одне з найбільших підприємств "Полтава Нафтогазгеологія", де було 12 тисяч працівників. І подивіться, що саме сьогодні там робиться. Я хотів би сьогодні привернути до того увагу, що фракція Компартії України обов’язково підтримає цей законопроект. Але давайте сьогодні ми залишимо балачки про російський газ і цю критику. Давайте сьогодні серйозно поговоримо про український газ. Давайте сьогодні на прикладі Полтавської області візьмемо і скажемо, скільки свердловин на Полтавщині, кому вони належать і ким контролюються, скільки видобувають, по якій ціні, куди поставляють і куди надходять саме ці кошти. Давайте подивимося на собівартість цього газу і про надприбутки. Давайте чесно скажемо українському суспільству про якість того газу, який сьогодні подається для побутових потреб. Давайте сьогодні чесно скажемо, якими схемами органи самоврядування приймають рішення про надання нових площ під саме розробку і інше. Питання українського газу, питання національної безпеки і досить базікати про російський газ, а давайте дбати про те, щоб більше видобувалося і нашого українського.
Володимир Яворівський, за ним – Сухий.
Шановні колеги, в мене такі враження, що ми в Україні уже такі загазовані, що мусили би всі ходити у протигазах і не інакше. Я хочу також вам нагадати, що перші українські багатії, а пізніше і олігархи виросли саме у газовій сфері. Як сказав колись Черномирдін: "Моя жизнь прошла в атмосфере нефти и газа". Що я маю на увазі? Мабуть, тільки Кравчук якось випадає з цієї обойми. Але я хочу вам нагадати, що при Кучмі був на таких фінансових побігеньках Ігор Бакай і згадайте записи відомого майора Мельниченка, де Кучма просить, що негайно треба внести, значить, десять мільйонів, тому що в мене другий тур виборів. А Бакай йому відповідає: "Таких денег нет, но я свои отдам". Те саме і з Віктором Ющенком і я хотів би просто нагадати і нашим виборцям про те, що було підписано в угоді, було підписано цю угоду справді, кабальну і важку для України, цього ніхто не заперечує. Завдяки Ющенкові, який, фактично, відізвав Дубину в той момент, коли росіяни вже були готові підписати набагато дешевшу ціну, але Ющенко відкликав Дубину і через те росіяни сказали: "Ну, а що ж ви хочете від нас, значить, хохли? Ми підпишемо те, що. те, що ми скажемо, те ви і підпишете". Через те мені видається, що цей законопроект, який, справді, замахується на той корупційний потік колосальний, коли наш український дешевий газ, фактично, іде на експорт, в даному випадку ідеться в цьому законопроекті нашого колеги, ідеться про те, щоб не допустити більше 15 відсотків прибутку тих фірм, які торгують газом і справді дозволити робити це тільки тим фірмам, тим підприємствам, які мають більше. п’ятдесят, або більше відсотків державних акцій. Мені здається, що це дуже розумний законопроект і варто б було його проголосувати, але я не думаю, що цим складом.
Ярослав Сухий.
Шановні колеги, я хочу привернути вас до того, коли ми йшли на вибори, це скликання Верховної Ради України, і ми всі говорили про одне і те саме: скільки коштує наш український газ, скільки він обходиться населенню, чому ми постійно тримаємо населення під якимось мечем, загрози пені, штрафних санкцій і тому подібне. Я хотів би зробити одне зауваження автору. Я розумію, опозиція – опозиція, перехльости мітингові є перехльостами, але ви перестаньте дурити народ про 24 мільярди, які хтось списав олігархам. Списані борги "Теплокомуненерго" за надане тепло населенню при вищій ціні на газ. Аби не піднімати тарифи для населення, було прийнято саме ось таке рішення. Якщо є щось інакше, дуже прошу, до суду. Бо сьогодні за махінації на газовому ринку розглядають не інше чиєсь прізвище, а прізвище вашої лідерки за ті всі діла, які були скоєні ЄЕСУ разом з англійськими та офшорними компаніями. Давайте про це говорити не будемо. Щодо законопроекту. Та я б за нього голосував обома руками, якби цей законопроект був про те, що український газ при будь-якій рентабельності, це залежить від добуваючої компанії, весь ішов на нужди та потреби українського споживача. Але ж цей закон про інше, він говорить про норму рентабельності цих підприємств. Не може механізм вводити ціновий механізм Верховна Рада України. І ще одне. Якщо ми завдяки вашій пані купуємо в Росії по 450, тепер вже по 505 доларів за тисячу кубів газу, то що ж наш виробник має продавати по 300 гривень? За що йому така кара? Давайте будемо визначати цю рентабельність, виходячи з якихось ринкових підходів, ринкової ціни. Сьогодні населення не має підвищення тарифів. Лякати нас якимись там, що буде після виборів, це вже якийсь маніакально-депресивний психоз. Ми розберемося далі, що ми будемо робити. На сьогоднішній день цей законопроект не відповідає назві по своїй суті.
Каплієнко, одна хвилина.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги, цілком ми вважаємо цю пропозицію слушною. Проте хотів би звернути увагу на декілька питань. Перше. Тут ми звертаємо увагу, що саме державні підприємства або підприємства, в яких є частка держави, повинні підходити під норми, які визначені цим законом, зокрема, передавати врегулювання ціни через НКРЕ до населення. Скажіть, будь ласка, а скільки ж підприємств державної форми власності, які займаються газодобиччю в державі? Ну, явно не 20 мільярдів кубів запевняю вас. Це перше. Друге. На сьогоднішній день, я підтримав попереднього виступаючого, що населення не платить по тих цінах, по яких ми закуповуємо газ за кордоном. На сьогоднішній день це дотується з державного бюджету. Ми пропонуємо, ми підтримуємо цей законопроект в першому читанні. Але пропонуємо звернути увагу на наступне, лише маленька частка державних підприємств буде оподаткуватися чи підпадати під цей закон. Давайте введемо реальну ренту на використання природних копалин зокрема газодобичі і нафтодобичі, тоді похватяться всі підприємства, які займаються в цій галузі. І дохідна частина бюджету буде набагато вищою. Дякую за увагу.
Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до Закону України про засади функціонування ринку природного газу щодо державного регулювання у сфері забезпеченням населення природним газом власного видобутку [[реєстраційний номер 9155]]. Прошу голосувати. [[13:59:06]] За-56 На жаль, не підтримано. Законопроект відхилено. По фракціях: Партії регіонів – 2, "Батьківщина" – 2, "Наша Україна" – 11, комуністів – 22, Народна Партія – не голосувала, реформи – 15, позафракційні – 4. Тому, хто кричить "время", я нагадую, що я продовжив засідання на 15 хвилин. Проект Закону про внесення змін до статті 536 Цивільного кодексу України [[щодо розміру процентів за користування чужими коштами]] [[реєстраційний номер 9220]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. [[14:00:00]] За-208 Підтримано. Доповідає народний депутат Притика Дмитро Микитович. Підготуватись Забарському.
Шановні колеги, на ваш розгляд виноситься проект Закону України про внесення змін до статті 536 Цивільного кодексу України [[щодо розміру процентів за користування чужими коштами]]. Правовий аналіз з практики вирішення господарськими та загальними судами спорів про нарахування процентів за користування чужими грошовими коштами виявив, що ці суди по-різному, застосовуючи норми чинного законодавства України під час розгляду справ однієї і тієї ж категорії, роблять протилежні висновки, не маючи єдності в правовій позиції. Зокрема, це стосується випадків, коли боржник не виконує свого обов’язку по договору і не повертає суму попередньої оплати, а розмір процентів за користування чужими грошовими коштами договором не передбачені. Стаття 536 Цивільного кодексу України, якою на цей час регулюється питання щодо нарахування процентів за користування грошовими коштами є дуже лаконічною, а тому викликає певні труднощі при її застосуванні. В зв’язку з чим різні суди, розглядаючи справи пов’язані з стягненням процентів за користування чужими коштами, по-різному підходять до їх розгляду. В одних випадках, якщо розмір процентів не передбачений договором застосовується стаття 1048 Цивільного кодексу України, в інших випадках – стаття 625 Цивільного кодексу. Оскільки під час розгляду такої категорії справ суди керуються нормами Цивільного кодексу України, то законопроектом пропонується доповнити статтю 536 Цивільного кодексу частиною третьою, в якій передбачити, що якщо договором або іншим актом цивільного законодавства не встановлено розмір процентів, то він визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. Прийняття цього закону усуне прогалину законодавчого врегулювання питання щодо стягнення відсотків за користування чужими грошовими коштами. Стимулюватиме недобросовісних боржників до швидшого виконання зобов’язань та підвищить якість здійснення судочинства судами України. Прошу підтримати цей законопроект. Дякую за увагу.
Дякую. Від комітету - Забарський Владислав, будь ласка,.
Шановні колеги, Комітет з питань правової політики на своєму засіданні розглянув проект Закону України про внесення змін до статті 536 Цивільного кодексу України [[щодо розміру процентів за користування чужими коштами]] [[реєстраційний номер 9220]] від 27 вересня 2011 року. Як вже зазначав автор законопроекту, метою є законодавче врегулювання питання встановлення розміру процентів за користування чужими грошовими коштами у разі невизначення цього розміру сторонами в договорі. На думку документу, прийняття змін до статті 536 Цивільного кодексу усуне прогалину в законодавчому врегулюванні зазначеного питання. Головне науково-експертне управління у своєму висновку висловилось за прийняття законопроекту за основу з наступним врахуванням висловлених зауважень та пропозицій. Враховуючи викладене, комітет з питань правової політики вирішив рекомендувати Верховній Раді України прийняти зазначений законопроект за основу. Прошу підтримати.
Дякую. Так, хто, крім Аржевітіна, наполягає? Запишіться. Будь ласка, Каплієнко. За ним Стойко.
Шановні колеги! Дякую, Адаме Івановичу! Шановні колеги! Ну, депутатська група "Реформи заради майбутнього" буде підтримувати цей законопроект. Ми вважаємо його цілком позитивним. Безумовно, багато юридичних, фізичних осіб постраждало за минулі 15-20 років, коли в тих чи інших угодах, які передбачали угоду позички або ті чи інші боргові зобов’язання при невизначеній ставці, це виносилося на рішення того чи іншого суду, до якого зверталася постраждала особа. А з умовою того, що на сьогоднішній день суддівство у нас іноді виносить доволі странні рішення, то через це страждала, на мій погляд, на наш погляд, та частина населення, яка, собствєнно, не повинна була страждати. Обмеження на рівні 7,5 відсотків річних, як це діє на сьогоднішній день, облікової ставки НБУ, на наш погляд, цілком позитивне. Проте, є декілька недоліків. Перший. На сьогоднішній день діюче законодавство не виключає можливість безпроцентного користування чужими коштами, але тим законопроектом не уточнено, за яких обставин. Тобто, за яких обставин, чи ми повинні тоді в угоду вносити відповідний запис чи припис: кошти надаються без відсотків, безкоштовно. Ну якщо це так, то тоді ми звертаємося до населення України: будь ласка, будьте уважними після прийняття цього законопроекту і пишіть відповідні стрічки! Друге питання. Ми хотіли би внеси додаткову пропозицію обов’язково визначити ставку облікову, яка використовується в тому чи іншому законопроекті на день повернення чужих грошових коштів. Тому що на це в даному законопроекті чи в даній ініціативі законодавці не звернули увагу. Ще раз наголошую, що депутатська група "Реформи заради майбутнього" підтримує цей законопроект в першому читанні. Ми впевнені, що до другого читання цей цілком законопроект ми доопрацюємо. Дякую.
Стойко передає Аржевітіну, будь ласка. За ним – Сухий.
Шановні народні депутати! От, я попробую через приклади показати, скільки запитань викличе між громадянами України, здавалось би, така проста редакція. Мова йде про розмір процентних ставок. Так ось, якщо вживати слово "розмір процентних ставок", то це свідчить про те, що громадяни між собою домовились, в угоді записали, що "ти мені будеш платити відсоткову ставку", але випадково забули написати її розмір. І тоді в цьому єдиному випадку, який можливо на тисячу випадків буде ця норма буде застосовуватись. Тому ще раз наголошую, в такій редакції якщо ми залишимо, це буде відноситись тільки до тих угод, в яких випадково забули поставити цифру. А якщо в угоді взагалі не буде згадки про те, що "ти мені будеш платити за ці. за користування твоїми грошима", як застосувати? Ніяк не застосовувати. Скажіть, будь ласка, тут є посилання на облікову ставку Національного Банку. Запитання. А якщо кредит в доларах? Доларової ставки облікової Національного банку немає. І ви є розумієте, облікова ставка на гривневий кредит і доларова – це дуже дві великі різниці. Тому треба обережніше теж ставитись до застосування процентної ставки. А як буде випадок гасить кусочками, то скажіть, будь ласка, яку облікову ставку застосовувати. На який період? Була пропозиція про те, щоб встановити облікову ставку на кінець погашення. А чому не на початку, адже це плаваюча облікова ставка? А як її застосовувати всередині, до тієї частини, яка погашена уже була до того. Тобто це теж викличе певний конфлікт інтересів у простих людей. Далі. Облікова ставка. Хотілось би почути, автор чи мав на увазі по відношенню до податків. Ви знаєте, що через декілька років ми будемо платити податки по вкладам, по відсоткам, які сплачуються в кредитних установах. Хотілось, можливо, дати відповідь тим українцям, які будуть застосовувати цю норму. Ну, і далі, звичайно, є протиріччя з діючими нормами. Тому.
Завершуйте.
Я думаю, що в першому, дійсно, читанні це потрібно підтримати. Але до другого я хотів би, щоб ми поставились більш обережно, щоби ці конфлікти зникли. Дякую.
Ярослав Сухий.
Шановні колеги, можна було б обмежитися однією пропозицією, прийняти за основу, але я хотів би наголосити, що цей законопроект, він потрібний і давно очікуваний крок. Народні депутати України, які не порвали з мажоритарними округами, підтвердять мої слова. Дуже багато листів і дуже багато нарікань людей на так званих фінансових посередників, які беруть кошти, а потім не те що відсотки, і кошти пропадають. В основному це стосується кредитних спілок, не хочу їх всіх ображати, але дуже багато нарікань стосовно цього. Тому в законопроекті чітко виписано і убезпечено чужі гроші, людські гроші, які передані в управління для того, щоб заробити якісь проценти, а та фірма, той фінансовий посередник, щоб інвестував їх, наприклад, у якесь виробництво. І цей законопроект, який захищає права наших людей, мав би бути внесений опозицією. Ну, що ви скажете, коли цей так званий самозваний чи кимось призначений лідер опозиції сьогодні відсутній в залі. Стоїть його карточка там в карткоприймачі аби гроші заробляти. Він забув про те, що його обирали на 5 років не для того, щоб він за державний кошт жив і користувався пільгами. Якщо цей чоловік не ходить на сесію, нехай прийде гарно, красиво завтра на сесійний зал, їхній день опозиції, складе свої повноваження і буде з чистими руками, з чистими очима йти в поле, агітувати сам за себе. Сьогодні не можна так поступати як поступає опозиція. Приходить, заявив якісь свої там нам повчальні речі і пішов геть з залу. Де він зараз ходить, ніхто не знає. Карточка його тут. Це не справа, це не діло. Опозиції повинно бути соромно за таких своїх лідерів. Таких лідерів потрібно переобирати.
Обговорення питання завершене. Я ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до статті 536 Цивільного кодексу України щодо розміру процентів за користування чужими коштами [[реєстраційний номер 9220]]. Прошу голосувати. [[14:10:31]] За-265 Рішення прийнято. Шановні колеги, ранкове засідання Верховної Ради оголошую закритим. Вечірнє розпочнемо о 16 годині, а закінчимо тоді, коли розглянемо всі питання. Я нагадую, що за таке рішення ми зранку проголосували.