Labrīt, godātie deputāti! Sāksim Saeimas attālināto ārkārtas sēdi. Turpināsim izskatīt šā gada 26. novembra attālinātās ārkārtas sēdes darba kārtību. Darba kārtībā - likumprojektu izskatīšana. Likumprojekts “Grozījums Komercķīlas likumā”, otrais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāte Inese Voika.
Labrīt, cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Labrīt, kolēģi! Sākam darbu ar diviem likumprojektiem no Juridiskās komisijas. Abu likumprojektu mērķis ir uzlabot valsts iestāžu pārvaldību, konkrēti šie samazinātu Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistra pakalpojumu sniegšanas kanālu skaitu, atsakoties no pakalpojumu sniegšanas klātienē. Pirmais ir likumprojekts “Grozījums Komercķīlas likumā” (Nr. 722/Lp13). Šajā likumprojektā Saeimas kārtības ruļļa 95. panta noteiktajā kārtībā neviens priekšlikums nav iesniegts. Līdz ar to lūdzu Saeimu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā. (Starpsauciens: “Kā - nav iesniegts?”)
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījums Komercķīlas likumā” otrajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 74, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Termiņš priekšlikumiem ir piecas dienas, tātad šī gada 15. decembris.
Paldies. Tātad termiņš priekšlikumiem - šā gada 15. decembris. Likumprojekts “Grozījumi likumā “Par Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistru””, otrais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāte Inese Voika.
Šajā likumprojektā “Grozījumi likumā “Par Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistru”” (Nr. 723/Lp13) uz otro lasījumu ir saņemts viens - Juridiskās komisijas priekšlikums, kas ir saistīts ar likuma stāšanās spēkā laiku, kas ir noteikts jau no nākamā gada 1. janvāra. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti Juridiskā biroja priekšlikumu atbalsta.
Līdz ar to aicinu Saeimu atbalstīt šo likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi likumā “Par Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistru”” otrajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 80, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Arī šim likumprojektam termiņa... iesniegšanas diena... laiks ir piecas dienas, šī gada 15. decembris.
Paldies. Termiņš priekšlikumiem - šā gada 15. decembris. Likumprojekts “Grozījumi Civilprocesa likumā”, otrais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Aldis Gobzems.
Labrīt, kolēģi! Labrīt, sabiedrība! Tātad izskatīšanai otrajā lasījumā ir Saeimas sēdē virzīts likumprojekts “Grozījumi Civilprocesa likumā” (Nr. 700/Lp13). Kopumā ir iesniegti 13 priekšlikumi. Tie ir sadalīti trīs grupās, faktiski visi ir procesuālas dabas. Pirmā grupa ir saistīta ar lietu nodošanu izskatīšanai citai tiesai. 1. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Paredz papildināt Civilprocesa likuma 32.1 panta pirmo daļu ar otro teikumu šādā redakcijā: “Ierosinot nodot lietu izskatīšanai citai tās pašas instances tiesai, priekšroka dodama rakstveida procesā izskatāmas lietas nodošanai.” Jēga ir tāda, ka rakstveidā vienkārši paātrināt procesu. Tātad komisijā priekšlikums ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Paredz papildināt likumprojektu ar jaunu pantu, proti, papildināt 82.1 pantu ar piekto daļu šādā redakcijā: “Fizisko un juridisko personu lietas par rūpnieciskā īpašuma tiesību pārkāpumiem un aizsardzību un šā panta pirmās daļas 3. punktā minētās lietas kasācijas instances tiesā var vest arī ar profesionāla patentpilnvarnieka starpniecību.” Principā pilnvarojumu Civilprocesā. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Saistīts ar tātad izmaiņām... tātad izteikt likumprojekta 1. pantā piedāvātā 128. panta piekto daļu šādā redakcijā: “Prasības pieteikumā lietās par parāda piedziņu atsevišķi norāda prasījumus par maksājumiem par pārvaldīšanas darbībām daudzdzīvokļu dzīvojamā mājā (pārvaldīšanas izdevumi), prasījumus par maksājumiem par mājas uzturēšanai nepieciešamajiem pakalpojumiem (komunālie pakalpojumi), prasījumus par maksājumiem dzīvokļu īpašnieku kopības uzkrājumu fondā (uzkrājumi).” Tātad tā ir trešā grupa, kas saistīta ar prasībām saistībā ar apsaimniekošanu daudzdzīvokļu mājās. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Paredz papildināt likuma 148. pantu ar 1.4 daļu attiecīgi šādā redakcijā: “Tiesa prasītājam un atbildētājam nosūta informāciju par tiesas ierosinājumu nodot lietu izskatīšanai citai tiesai saskaņā ar šā likuma 32.1 pantu un par pienākumu noteiktajā termiņā paziņot tiesai, ja lietas nodošana izskatīšanai citai tiesai radīs būtiskus šķēršļus prasītājam vai atbildētājam ierasties uz tiesas sēdi.” Tā ir šī pirmā grupa attiecībā uz lietu nodošanu no vienas tiesas otrai tiesai. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Paredz izteikt likumprojekta 3. pantā piedāvātā 195. panta otro daļu šādā redakcijā: “Taisot spriedumu par naudas summas piedziņu par maksājumiem par pārvaldīšanas darbībām daudzdzīvokļu dzīvojamā mājā (pārvaldīšanas izdevumi), par maksājumiem par mājas uzturēšanai nepieciešamajiem pakalpojumiem (komunāliem pakalpojumi) vai maksājumiem dzīvokļu īpašnieku kopības uzkrājumu fondā (uzkrājumi), tiesa papildus šā panta pirmajā daļā minētajam sprieduma rezolutīvajā daļā atsevišķi norāda šos prasījumus un piedzenamo summu atsevišķi par katru prasījumu, kā arī laika periodu, par kuru katrs prasījums ir apmierināts.” Tātad jautājums ir par procesuālu noformējumu spriedumā, lai atvieglotu un būtu vieglāk saprotams, kādā veidā izpildīt spriedumu. Komisijā šis priekšlikums ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Paredz izslēgt 250.19 panta otrajā daļā teikumu: “Tiesa ierosina lietu par uzturlīdzekļu piedziņu bērnam Ministru kabineta noteiktajā minimālajā apmērā, ja pastāv Uzturlīdzekļu garantiju fonda likumā minētie šķēršļi, kas liedz personai saņemt uzturlīdzekļus Ministru kabineta noteiktajā minimālajā apmērā no Uzturlīdzekļu garantiju fonda.” Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Faktiski ir saistīts ar iepriekšējo priekšlikumu, paredz papildināt 250.19 pantu ar 2.1 daļu šādā redakcijā: “Tiesa ierosina lietu par uzturlīdzekļu piedziņu bērnam, ja prasības apmērs nepārsniedz apmēru, kādā uzturlīdzekļi tiek izmaksāti no Uzturlīdzekļu garantiju fonda, un pastāv Uzturlīdzekļu garantiju fonda likumā minētie šķēršļi, kas liedz personai saņemt uzturlīdzekļus no Uzturlīdzekļu garantiju fonda.” Un 2. punkts - “prasības apmērs pārsniedz apmēru, kādā uzturlīdzekļi tiek izmaksāti no Uzturlīdzekļu garantiju fonda”. Faktiski, izslēdzot 1., tiek... Iepriekšējais priekšlikums tātad izslēdz attiecīgi punktu, un ar šo priekšlikumu tiek aizvietots, faktiski radīts jauns regulējums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Paredz papildināt 425. pantu ar 3.1 daļu šādā redakcijā: “Pirms apelācijas instances tiesa ierosina nodot izskatīšanai citai apgabaltiesai tās izskatīšanā esošu apelācijas lietu (32.1 pants), tiesa lietas dalībniekiem nosūta informāciju par tiesas ierosinājumu nodot lietu izskatīšanai citai tiesai un par pienākumu noteiktajā termiņā paziņot tiesai, ja lietas nodošana izskatīšanai citai tiesai radīs būtiskus šķēršļus kādam no lietas dalībniekiem ierasties uz tiesas sēdi.” Komisijā priekšlikums ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Paredz izteikt 623. panta otro daļu šādā redakcijā (arī par uzturlīdzekļiem): “Ja uzturlīdzekļi tiek maksāti saskaņā ar Uzturlīdzekļu garantiju fonda administrācijas lēmumu un piedzītā uzturlīdzekļu summa: 1) nenodrošina uzturlīdzekļu apmēru, kāds tiek izmaksāts no Uzturlīdzekļu garantiju fonda, piedzītos uzturlīdzekļus ieskaita Uzturlīdzekļu garantiju fondā; 2) nodrošina uzturlīdzekļu apmēru, kāds tiek izmaksāts no Uzturlīdzekļu garantiju fonda, tad uzturlīdzekļus šādā apmērā izmaksā iesniedzējam, bet atlikušo summu ieskaita Uzturlīdzekļu garantiju fondā līdz pilnīgai parāda dzēšanai.” Komisijā priekšlikums ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - arī Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir tātad saistīts ar daudzdzīvokļu māju apsaimniekošanu. Proti, tas ir, izteikt 625. pantu šādā redakcijā: “Trešajā kārtā apmierināmi: 1) fizisko personu prasījumi par tādu zaudējumu atlīdzināšanu, kas nodarīti to mantai ar noziedzīgu nodarījumu, ja zaudējumu atlīdzināšana noteikta, pamatojoties uz tiesas spriedumu civillietā vai administratīvā pārkāpuma lietā; 2) prasījumi par maksājumiem par pārvaldīšanas darbībām daudzdzīvokļu dzīvojamā mājā (pārvaldīšanas izdevumi), par maksājumiem par mājas uzturēšanai nepieciešamajiem pakalpojumiem (komunālie pakalpojumi) un maksājumiem dzīvokļu īpašnieku kopības uzkrājumu fondā (uzkrājumi), kas maksājami par šo nekustamo īpašumu.” Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
11. - arī Juridiskās komisijas priekšlikums. Arī saistīts ar daudzdzīvokļu dzīvojamām mājām... principā par piedziņu... tāpat kā visi iepriekšējie priekšlikumi. Proti, paredz izteikt likumprojekta 4. pantā piedāvātā 628. panta pirmās daļas 2.1 punktu šādā redakcijā: “... prasījumi par maksājumiem par pārvaldīšanas darbībām daudzdzīvokļu dzīvojamā mājā (pārvaldīšanas izdevumi), par maksājumiem par mājas uzturēšanai nepieciešamajiem pakalpojumiem (komunālie pakalpojumi) un maksājumiem dzīvokļu īpašnieku kopības uzkrājumu fondā (uzkrājumi), kas maksājami par šo nekustamo īpašumu.” Faktiski, nu, identiski iepriekšējam grozījumam, kas tiek atbalstīts. Arī šis tiek atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
12. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Paredz izslēgt pārejas noteikumu 73. punktu. Pārejas noteikumu 73. punkts faktiski tātad paredzēja attiecīgu jautājumu, kas saistīts ar Civilprocesa likuma 32.1 panta darbību laikā. Būtībā šobrīd tiesu sistēma ir nonākusi pie secinājuma, ka lietu pārsūtīšana no vienas tiesas uz citām tiesām ir salīdzinoši efektīvs līdzeklis, lai šādā veidā procesuāli paātrinātu kopējo lietu izskatīšanu tiesās un mazinātu attiecīgi rindas uz neizskatāmām lietām, un būtībā tas nozīmē, ka šāda norma acīmredzot tiks saglabāta ilgstoši. Tas ir atbalstāms priekšlikums un ir atbalstīts arī Juridiskajā komisijā.
Deputāti atbalsta.
13. - arī Juridiskās komisijas priekšlikums. Paredz papildināt pārejas noteikumus ar 153., 154. un 155. punktu šādā redakcijā: “Grozījumi šā likuma 628. pantā, ar kuriem apmierināmo prasījumu secībā iekļauj prasījumus par maksājumiem par pārvaldīšanas darbībām daudzdzīvokļu mājā (pārvaldīšanas izdevumi), maksājumus par mājas uzturēšanai nepieciešamiem pakalpojumiem (komunālie pakalpojumi) un maksājumus dzīvokļu īpašnieku kopības uzkrājumu fondā (uzkrājumi), attiecas uz nolēmumiem par parādsaistībām, kas radušās pēc 2022. gada 31. decembra.” Un attiecīgi par nākamajiem punktiem. 154. arī tieši tas pats datums - 2022. gada 31. decembris, un 155. punktā arī grozījums paredz termiņu mazliet citādāku, proti: “Grozījumi šā likuma 195. pantā, papildinot to ar otro daļu, paredz tiesai, taisot spriedumu, atsevišķi norādīt prasījumu apmierināšanu par laika periodu līdz 2022. gada 31. decembrim un laika periodu no 2023. gada 1. janvāra.” Tas tāds principā tiesai vajadzīgs acīmredzot grozījums, kas ir atbalstīts Juridiskajā komisijā.
Deputāti atbalsta.
Aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Civilprocesa likumā” otrajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 89, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - piecas dienas, tas ir, līdz 15. decembrim.
Paldies. Termiņš priekšlikumu iesniegšanai - šā gada 15. decembris. Likumprojekts “Grozījumi likumā “Par piesārņojumu””, trešais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Jānis Dūklavs.
Labrīt, kolēģi! Strādāsim ar likumprojektu “Grozījumi likumā “Par piesārņojumu”” (Nr. 728/Lp13), trešais lasījums. Komisijā ir saņemti divi priekšlikumi. Abi no Ekonomikas ministrijas parlamentārā sekretāra Miezaiņa kunga. 1. priekšlikums. Ir piedāvāts “izslēgt 55. panta pirmajā daļā vārdus un skaitļus “līdz 2020. gada 31. decembrim””. Šis priekšlikums ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2., kā jau minēju, arī ir Miezaiņa kunga priekšlikums. Paredz papildināt šā likuma pārejas noteikumus ar 68. punktu redakcijā, ka “55. un 56. pants ir spēkā līdz 2021. gada 31. decembrim”. Arī šis priekšlikums ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Aicinu deputātus atbalstīt likumprojektu “Grozījumi likumā “Par piesārņojumu”” trešajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi likumā “Par piesārņojumu”” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 87, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījumi likumā “Par radiācijas drošību un kodoldrošību””, trešais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Daniels Pavļuts.
Labrīt, priekšsēdētājas kundze! Kolēģes un kolēģi! Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija ir sagatavojusi izskatīšanai trešajā, galīgajā, lasījumā likumprojektu “Grozījumi likumā “Par radiācijas drošību un kodoldrošību”” (Nr. 709/Lp13). Uz trešo lasījumu tika saņemti deviņi priekšlikumi. Uzreiz pateikšu, ka visi priekšlikumi ir atbalstīti vai daļēji atbalstīti. Tātad šī likumprojekta mērķis ir pārņemt direktīvas prasības, kas nosaka drošības pamatstandartus aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajiem draudiem. Tāpat arī tiek atceltas citas direktīvas, kā arī precizētas institūciju funkcijas un prasības, kas noteic kompetenču sadalījumu attiecībā uz preču kontroli no radiācijas drošības viedokļa. Tātad deviņi priekšlikumi. 1. - Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas parlamentārā sekretāra Artūra Toma Pleša priekšlikums. Tas paredz likuma 5. panta 12. punktā iekļaut prasību Valsts vides dienesta Radiācijas drošības centram saskaņot kursu programmas radiācijas drošībā, kā arī organizēt radiācijas drošības kursus starpniekiem. Tāpat priekšlikums nosaka, kuras programmas saturu nosaka Ministru kabinets. Priekšlikums komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - tāpat Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas parlamentārā sekretāra Artūra Toma Pleša priekšlikums. Paredz aizstāt likuma 9. pantā otrajā daļā vārdu “centru” ar vārdiem “Valsts vides dienestu”. Priekšlikums komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Tāpat arī 3. - Artūra Toma Pleša priekšlikums. Tas paredz papildināt likumu ar 10.1 pantu, nosakot, ka koksnes kurināmā īpašnieks vai koksnes sadedzināšanas iekārtas operators sedz ar koksnes kurināmā vai koksnes sadedzināšanas pelnu radioloģiskajām pārbaudēm saistītās izmaksas, ja šo procesu pārbaužu rezultātā konstatē neatbilstību Ministru kabineta noteiktajām prasībām. Priekšlikums komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Arī 4. - VARAM parlamentārā sekretāra Artūra Toma Pleša priekšlikums. Paredz izteikt jaunā redakcijā likumprojektā ietverto likuma 11. panta ceturtās daļas 5. un 6. punktu, paredzot, ka Ministru kabinets nosaka kārtību, kādā izsniedz, aptur un anulē reģistrācijas apliecību vai licenci darbībām ar jonizējošā starojuma avotiem, un reģistrācijas apliecības vai licences darbības termiņu. Priekšlikums komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - tāpat VARAM parlamentārā sekretāra Pleša priekšlikums. Paredz izteikt jaunā redakcijā likumprojektā ietverto likuma 11. panta septīto daļu, nosakot prasību maksāt valsts nodevu par reģistrācijas apliecības vai licences izsniegšanu un izmaiņu vai grozījumu veikšanu tajās. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - arī VARAM parlamentārā sekretāra Pleša priekšlikums. Nosaka vairāku likumā iekļauto prasību stāšanos spēkā 2021. gada 1. janvārī, jau otrajā lasījumā atbalstīto prasību sarakstu papildinot ar noteikumiem īpatnējās radioaktivitātes pārbaudēm attiecībā uz radionuklīda cēzijs 137 Cs satura kontroli koksnē un koksnes sadedzināšanas pelnos. Komisijā tika daļēji atbalstīts un iekļauts 7. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
7. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Tas paredz izteikt pārejas noteikumu 11. punktu redakcijā, kas paredz, ka prasības par darbību ar jonizējošā starojuma avotiem veikšanu pēc to paziņošanas, reģistrācijas apliecības vai licences saņemšanas un šādu darbību paziņošanas, reģistrēšanas un licencēšanas kārtība stājas spēkā 2021. gada 1. februārī. Prasība par īpatnējās radioaktivitātes pārbaudēm attiecībā uz jau pieminēto radionuklīda cēzijs 137 Cs satura kontroli, kā arī prasība operatoram iesniegt pārskatu elektroniski Valsts vides dienestam - 2021. gada 1. janvārī. Priekšlikums komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Tas paredz izteikt pārejas noteikumu 12. punktu redakcijā, kas nosaka, ka Ministru kabinets līdz 2021. gada 31. janvārim nosaka kārtību darbībām ar jonizējošā starojuma avotiem un kārtību, kādā aizpildāms un iesniedzams pārskats par darbībām ar jonizējošā starojuma avotiem. Līdz attiecīgo Ministru kabineta noteikumu spēkā stāšanās dienai ir piemērojami spēkā esošie noteikumi. Priekšlikums komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Visbeidzot. 9. - arī atbildīgās komisijas priekšlikums. Tas paredz, ka likums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā izsludināšanas. Priekšlikums komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Aicinu balsot un atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi likumā “Par radiācijas drošību un kodoldrošību”” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 87, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījumi Gaujas nacionālā parka likumā”, trešais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Jānis Dūklavs.
Kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Gaujas nacionālā parka likumā” (Nr. 771/Lp13). Sagatavots trešajam lasījumam. Komisija ir saņēmusi vienu priekšlikumu, kuru iesniedzis vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrs Pūces kungs. Šeit tiek mainīts jeb, precīzāk sakot, papildināts 8. panta 2.1 daļas 6. punkts. Tas attiecas uz meža atjaunošanu parka teritorijā. Mežu sējot un stādot, atjauno ar koku sugām, kas noteiktas parka individuālajos aizsardzības un izmantošanas noteikumos. Šis priekšlikums guva atbalstu.
Deputāti atbalsta.
Paldies. Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Aicinu deputātus atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Gaujas nacionālā parka likumā” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 87, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījumi Militārpersonu izdienas pensiju likumā”, pirmais lasījums. Sociālo un darba lietu komisijas vārdā - deputāte Ieva Krapāne.
Labrīt, kolēģi! Sociālo un darba lietu komisija ir izskatījusi un atbalstījusi izskatīšanai pirmajā lasījumā likumprojektu “Grozījumi Militārpersonu izdienas pensiju likumā”. Likumprojekta mērķis ir noteikt militārpersonas izdienas pensijas pārtraukšanu, ja persona izdarījusi tīšu noziedzīgu nodarījumu militārā dienesta laikā, bet par to sodīta pēc atvaļināšanas no profesionālā dienesta... un neatkarīgi no sodāmības dzēšanas vai noņemšanas. Sociālo un darba lietu komisijas vārdā aicinu likumprojektu atbalstīt pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Militārpersonu izdienas pensiju likumā” pirmajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 85, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš otrajam lasījumam - 15. decembris.
Paldies. Tātad termiņš priekšlikumiem - šā gada 15. decembris. Likumprojekts “Grozījumi likumā “Par atjaunotā Latvijas Republikas 1937. gada Civillikuma ievada, mantojuma tiesību un lietu tiesību daļas spēkā stāšanās laiku un piemērošanas kārtību””, pirmais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Ritvars Jansons.
Labdien! Juridiskā komisija pirmajam lasījumam izskatījusi likumprojektu “Grozījumi likumā “Par atjaunotā Latvijas Republikas 1937. gada Civillikuma ievada, mantojuma tiesību un lietu tiesību daļas spēkā stāšanās laiku un piemērošanas kārtību””. Likumprojektu uz Saeimu virzīja Ministru kabinets, izstrādāja Tieslietu ministrija. Likumprojekta mērķis ir radīt vienotu regulējumu šobrīd dažādi regulētiem dalītā īpašuma gadījumiem, atjaunojot taisnīgu līdzsvaru starp tajā iesaistīto personu likumiskajām interesēm. Likumprojekts paredz esošo normas regulējumu aizstāt ar likumiskām zemes lietošanas tiesībām par maksu, tādējādi padarot skaidrākas pušu starpā esošās tiesiskās attiecības, kā arī novēršot virkni problēmu, kuras ir radījusi nomas institūta izmantošana dalītā īpašuma stāvokļa risināšanai. Kad likumprojekts tika sagatavots, bija paredzēts, ka tas stāsies spēkā 2021. gada 1. janvārī. Likumprojekts piedāvā papildināt likuma 33. pantu ar jaunu otro, trešo un ceturto daļu, kas nosaka: ja līdz 2017. gada 1. janvārim noslēgts līgums par zemes nomu, kurā ir paredzētas nomnieka tiesības celt uz iznomātās zemes ēku kā patstāvīgu īpašuma objektu, ir izveidots patstāvīgs būvju nekustamais īpašums un nomas līgums to pieļauj, tad nomnieks var celt jaunas nedzīvojamas ēkas vai inženierbūves ar nosacījumu, ka nomas līgums ierakstīts zemesgrāmatā. Ja tiek izmantotas minētās tiesības, tad zemes nomas līguma termiņu nevar pagarināt. Spēkā esošos zemes nomas līgumus, kas ir ierakstīti zemesgrāmatā un kuros ir paredzētas nomnieka tiesības celt uz iznomātās zemes būves kā patstāvīgus īpašuma objektus, varēs pārjaunot, nodibinot apbūves tiesības. Likumprojekts arī paredz papildināt likumu ar jaunu, 38., pantu, kas nosaka, kādos apstākļos, cik lielā mērā būves īpašniekam ir lietošanas tiesības uz zemi, cik lielā apmērā būves īpašnieks maksā lietošanas maksu zemes īpašniekam. Pants arī paredz noteikt, ka, ja normatīvie akti neparedz kārtību, kādā nosakāmas lietošanā esošo zemes platību robežas, un puses par to nav vienojušās līdz prasības celšanai tiesā, prezumējams, ka būves īpašnieks lieto visu zemes vienību, uz kuras atrodas būve. Prezumpcija nav piemērojama, ja ir acīmredzami skaidrs, ka visa zemes vienība nevar būt nepieciešama būves ekspluatācijai un tā visa neatrodas būves īpašnieka faktiskajā varā. Likumprojektā paredzētajā likuma jaunajā, 39., pantā noteikts, ka, ja būves īpašniekam ir lietošanas tiesības uz zemi, tad ir piemērojami Civillikuma noteikumi par reālservitūtu, ciktāl likums nenosaka citādi, un zemes īpašnieks nevar izlietot likumiskajās zemes lietošanas tiesībās ietilpstošās tiesības vai piešķirt tās citai personai. Būves īpašniekam uz viņa lietošanā esošās zemes bez zemes īpašnieka piekrišanas nav tiesības būvēt palīgēkas un inženierbūves, kas ir nepieciešamas būves ekspluatācijai, kā arī ceļus, laukumus un ārtelpas elementus. Pants nosaka arī zemes īpašnieka pienākumus attiecībā uz būves īpašnieka tiesību izlietošanu un to, kādos gadījumos likumiskās zemes lietošanas tiesības izbeidzas. Likumprojektā paredzētajā jaunajā likuma 40. pantā noteikts, ka, ja būve ir patstāvīgs īpašuma objekts saskaņā ar likuma “Par atjaunotā Latvijas Republikas 1937. gada Civillikuma ievada, mantojuma tiesību un lietu tiesību daļas spēkā stāšanās laiku un piemērošanas kārtību” 14. panta pirmās daļas vairākiem punktiem un zemes un būves īpašnieku savstarpējo tiesisko attiecību saturu jau nosaka vienošanās vai tiesas spriedums, tad jauno likuma 38. un 39. pantu šādām attiecībām piemēro ar 2022. gada 1. janvāri. Šādos gadījumos vienošanās vai tiesas spriedumā noteiktā nomas maksa ar 2022. gada 1. janvāri nav spēkā. Juridiskajā komisijā likumprojekts tika analizēts, un par likumprojekta virzīšanu Saeimai pirmajā lasījumā vienbalsīgi balsoja visi 13 komisijas deputāti. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojekta pieņemšanu pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi likumā “Par atjaunotā Latvijas Republikas 1937. gada Civillikuma ievada, mantojuma tiesību un lietu tiesību daļas spēkā stāšanās laiku un piemērošanas kārtību”” pirmajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 86, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai.
Priekšlikumu termiņš - šā gada 21. decembris.
Paldies. Tātad termiņš priekšlikumu iesniegšanai - šā gada 21. decembris. Likumprojekts “Grozījumi Dzīvokļa īpašuma likumā”, otrais lasījums. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā - deputāts Ēriks Pucens.
Labrīt, kolēģi! Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija strādāja ar likumprojektu “Grozījumi Dzīvokļa īpašuma likumā”. Uz otro lasījumu ir iesniegti četri priekšlikumi. Tātad 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Pēc diskusijām komisijā netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī netika komisijā atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
3. - deputāta Artusa Kaimiņa priekšlikums. Par to komisijā izvērtās diskusijas. Komisijā ir daļēji atbalstīts. Atbildīgā komisija izstrādāja savu priekšlikumu, kurš būs 4. Tātad šis priekšlikums ir daļēji atbalstīts un iekļauts 4. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
4. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
(Skaņas pārrāvums.)... atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Dzīvokļa īpašuma likumā” otrajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 86, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Komisija priekšlikumu termiņu noteikusi piecas dienas, tas būs šī gada 15. decembris.
Paldies. Tātad termiņš priekšlikumiem - šā gada 15. decembris. Godātie kolēģi! Sēdes darba kārtību esam izskatījuši. Darba kārtībā iekļautais lēmuma projekts “Par Saeimas piekrišanu likumā “Par valsts budžetu 2020. gadam” noteiktās apropriācijas pārdalei”” (Nr. 490/Lm13) un līdzīgs lēmuma projekts (Nr. 491/Lm13) ir izskatīti šā gada 3. decembra Saeimas ārkārtas attālinātajā sēdē. Līdz ar to sēdes darba kārtība ir izskatīta. Vēl deputātu reģistrācija. Reģistrācija sekmīgi notikusi. Saeimas 10. decembra ārkārtas attālinātās sēdes darba kārtību sāksim izskatīt pulksten 9.55. Tātad, kolēģi, bez piecām desmitos atgriežamies pie darba ar 10. decembra ārkārtas attālinātās sēdes darba kārtību. Šā gada 26. novembra attālināto ārkārtas sēdi slēdzu.