Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, otvaram 9. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u BiH koji redovno prate rad našega doma, predstavnici određenih nevladinih organizacija. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Poslanica Aleksandra Pandurević je najavila kašnjenje. Prema informaciji službe sjednici je prisutno 33 poslanika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Što se tiče izmjena dnevnog reda, želim vas upoznati da smo na dnevni red dodali, i to: - tačku 3. Zahtjev poslanika Azre Hadžiahmetović i Beriza Belkića za razmatranje Prijedloga zakona o zabrani negiranja, minimiziranja, opravdavanja ili odobravanja holokausta, zločina genocida i zločina protiv čovječnosti po skraćenom postupku, u skladu s članom 126. Poslovnika; - tačku 7. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o dopuni Zakona o upotrebi i zaštiti naziva BiH; - tačku 8. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o registraciji pravnih lica koja osnivaju institucije BiH; - tačku 25. Davanje saglasnosti za ratificiranje izmjena br.1 Ugovora o finansiranju između BiH i Evropske investicione banke, potpisanog 17. novembra 2005. S dnevnog reda smo skinuli: - tačku 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ličnoj karti državljana Bosne i Hercegovine, (drugo čitanje), jer je Ustavnopravna komisija 5. 8. 2011. dostavila Zahtjev za 2 produženje roka za dostavljanje Izvještaja o Prijedlogu zakona. Kolegij Doma je kao krajnji rok odredio 20. 9. 2011.; - tačku 11. Izvještaj o aktivnostima na projektu Autoput na Koridoru 5c i plan narednih aktivnosti, Ovu tačku smo skinuli na osnovu člana 64. stav (4) Poslovnika s obzirom da nemamo mišljenje Komisije za saobraćaj i komunikacije koja je odlučila da organizira javno saslušanje na temu: Projekat Autoput na Koridoru 5c i ubrzana realizacija planiranih aktivnosti; - tačku 12. Izvještaj o primjeni Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama BiH. Kolegij Doma je ovu tačku skinuo s dnevnog reda u skladu s članom 64. stav (4) Poslovnika Doma, jer nadležna Ustavnopravna komisija nije dostavila mišljenje s obzirom da na sjednici nije prisustvovao podnosilac izvještaja, te se Komisija nije mogla izjasniti o istom. - tačku 14. Informacija o stanju sigurnosti u BiH u 2010. za period januar-mart 2011. I ovu tačku je Kolegij Doma skinuo s dnevnog reda u skladu s članom 64. stav (4) Poslovnika Doma, jer nadležna Zajednička komisija za odbranu i sigurnost BiH nije dostavila mišljenje s obzirom da na sjednici nije prisustvovao ministar sigurnosti BiH, te Zajednička komisija nije raspravljala o Informaciji. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. S obzirom da nema prijavljenih, ili ... ima, evo nije, tehnička greška je u pitanju. Za riječ se javlja poslanik Mladen Bosić. Izvolite.
Evo ja bih zamolio poslanike Stranke za BiH, koji su pokrenuli ovu inicijativu za razmatranje prijedloga zakona o zabrani negiranja svih zločina, evo da ne navodim ovdje, da povuku ovu tačku dnevnog reda, jer ona ima za svrhu da ponovo otvori diskusije koje smo sto puta do sada prežvakali ovdje. Ovdje je jasno da ta tačka neće dovesti u ovom trenutku do dogovora i kompromisa, da će otvoriti ponovo stare podjele i stare teme. I ja moram da kažem da mi na neki način pozivamo i ostale političke stranke da nađemo način da se suzdržavamo od stalnog vraćanja u prošlost, da pokušamo da izvučemo ovo društvo iz gliba u kojem se našlo još '90-tih godina i da se okrenemo stvarnim životnim problemima. Naša stranka je i najavila da će to biti naša politika, mi nećemo ... politiku konflikta, nećemo je voditi ovdje u ovom domu. Ovakve tačke dnevnog reda za koje se unaprijed zna da neće biti dogovora i da će produbiti razlike među nama, neće ništa dobro donijeti i neće otvoriti vrata za kompromis. Zato ja evo apelujem na poslanike koji su predložili ovu tačku dnevnog reda da je povuku i eventualno da je ostave za neka vremena kada se oko toga bude mogao napraviti dogovor i sporazum. Hvala.
[[nije uključen mikrofon]] dnevnom redu 9. sjednice Predstavničkog doma, podsjećam da smo u pripremi ove sjednice imali sjednicu Kolegija Doma i jučer Proširenog kolegija Predstavničkog doma i da smo na Proširenom kolegiju zajednički i jednoglasno predložili ovakav dnevni red. Na Proširenom kolegiju 3 prisustvovao je i kolega Mladen Bosić. Ova ideja nije predložena jučer na Proširenom kolegiju i možda za rad i buduće aktivnosti predložio bih da ako već ima određenih izmjena i dopuna da to pokušamo rješavati i prije same sjednice. No, evo šta je tu je. Za repliku se prvo javila Azra Hadžiahmetović, izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Naravno, zahvaljujem i kolegi Bosiću koji je sa svojom argumentacijom pokrenuo incijativu da povučemo ovu tačku sa dnevnog reda, međutim ja vjerujem da kolega Bosić misli da ako mi i dalje šutimo o nekim stvarima ili ako se ne vraćamo, kako on kaže, u prošlost itd., ja vjerujem da je kolega Bosić mislio da će nam biti lakše u budućnosti. Međutim, mi tako ne mislimo. Zabrana negiranja genocida i drugih zločina itd. civilizacijska je tekovina. I mi se već dugo vremena nosimo sa potrebom da te stvari regulišemo ovdje u BiH. Ja ću vas samo podsjetiti da već nekoliko decenija se obilježava i obilježavaju tregedije koje su obilježile čovječanstvo u vrijeme i neposredno prije ili poslije Drugog svjetskog rata. I podsjetit ću vas i na međunarodne institucije, prije svega Vijeće Evrope, apele, rezolucije itd., koji upravo idu u tom pravcu. Ovaj zakon koji smo mi pustili u proceduru, hoću samo da vas podsjetim, danas je u fazi razmatranja zahtjeva o proceduri, a, dakle o sadržini, imat ćemo priliku da razgovaramo neki drugi put. Zahvaljujem, ali cijenimo da itekako je važno da što prije usvojimo ovakav zakon, ovakav ili sličan.
Zahvaljujem. Ja samo želim podsjetiti, dakle sve uvažene poslanike u Predstavničkom domu, dakle da smo kod utvrđivanja dnevnog reda i da pokušamo da ne otvaramo sadržinu ove tačke dnevnog reda, ovdje je rasprava o dnevnom redu. Kolega Bosić, replika izvolite.
Predsjedavajući, replika prvo Vama, ja sam prisustvovao tom Kolegijumu kada ste saopštili da je to po prirodi stvari napravljen dnevni red bez ikakvih konsultacija. Ja stoga apelujem ovdje, pa tako je bilo, znači bez da se dnevni red pravi po automatizmu. Ja nisam tražio skidanje tačke sa dnevnog reda, ja sam apelovao na kolege da povuku tu tačku. Znači, nisam ni mogao na tom Kolegijumu bilo šta drugo da tražim, ja sad tražim sa ovom argumentacijom i molbom da uvaže da bi trebalo da se okrenemo budućnosti, a da sve manje gledamo na prošlost. Ja nisam protiv toga da se utvrdi činjenica, al' šta ćemo sa pričom da recimo vaš predsjednik stranke ili dojučerašnji predsjednik stranke još govori o 300 hiljada žrtava Bošnjaka u BiH. Treba li sad da raspravljamo o tome pod ovom tačkom dnevnog reda? Prema tome, ovo je generalni apel koji ja nisam mogao uputiti na Kolegiju, on je upućen kolegama poslanicima koji imaju svoju argumentaciju na osnovu koje su i postavili ovu tačku. 4
Kolega Bosiću, moram Vas podsjetiti da nažalost niste dobro ili do kraja saslušali argumentaciju jučer na Proširenom kolegiju. Postoje obavezne tačke dnevnog reda i mi smo dali to obrazloženje jučer na Proširenom kolegiju. Ali evo slažem se i sa Vama i sa prethodnicima da u okviru dnevnog reda ne širimo tu priču, a za sve buduće apele itd. mislim da je procedura jasna, da ih pokušamo rješavati i na Proširenom kolegiju kako bi same sjednice što efektnije prolazile. Za diskusiju o dnevnom redu javio se još poslanik Beriz Belkić i s ovim zaključujemo listu prijavljenih. Izvolite.
Pa, ja se nisam javio za diskusiju o dnevnom redu, nego sam se javio praktično na inicijativu gospodina Bosića i red je da se čovjeku odgovori. Ja sam potpuno razumio proceduralno njegov istup, dakle čovjek traži od nas da mi povučemo sa dnevnog reda i ne osporavajući naše pravo naravno da to predlažemo. Dakle, gospodine Bosiću, nije naša namjera da predlogom ovog zakona proizvedemo neke sukobe. Ako pažljivo pogledate sadržaj i obrazloženje zakona, vidjet ćete. Dakle, mi smo nažalost reducirali tu stvar do maksimuma i na neki način na principe je sveli. Mi smo govorili o holokaustu, govorili i o genocidu i o ratnom zločinu, svega četiri člana ovaj zakon ima. Dakle, naša namjera nije da proizvedemo sukob verbalni ovdje i, da tako kažem, trovanje atmosfere u ovoj zemlji. Naša namjera je da pokušamo postići konsenzus kao nekoliko ili desetine zemalja u svijetu da pokušaju ovoj pojavi stati na neki način ukraj. Ja znam ni da nije najsretniji represivan način ove stvari eliminisati, nisam siguran da li ćemo imati uspjeha. Ali evo da pokušamo, gospodine Bosiću, o tome razgovarati. Ja sam uvjeren da Vi kao Mladen Bosić apsolutno ne odobravate negiranje zločina ili bilo čega ... itd. Dakle, da porazgovaramo o tome, nije nam namjera da proizvodimo konflikte.
Za riječ, odnosno poslovničku intervenciju javio se kolega Milorad Živković. Izvolite.
Zahvaljujem. Predlagač iste ili slične tačke dnevnog reda u prošlom sazivu 2008. i 2009. godine bio je gospodin Ekrem Ajanović i oba puta zakon nije dobio podršku, što će se najvjerovatnije desiti i sa ovim zakonom, ali neću da prejudiciram, ali i raspoloženje iz RS već sad govori o tome. Međutim, govorimo o obaveznoj tački dnevnog reda. Obavezna tačka dnevnog reda se ne može skinuti ni na Proširenom kolegiju, ni na samoj sjednici, jer je došla u skladu sa Poslovnikom, došla je sa materijalom potrebnim za tačku dnevnog reda, čak ne može poslanik ni da je povuče. Može da se povlači tačka dnevnog reda koja se prije utvrđivanja dnevnog reda predloži, pa da poslanik odustane od te tačke dnevnog reda, a ovako definisanu poslovničku proceduru nemoguće je prekinuti osim da predlagač po završetku prvog čitanja povlači zakon. Ovdje se radi o zakonskoj proceduri, to i Savjet ministara može kao i 5 bilo koji poslanik do završetka rasprave u prvom čitanju da opozove. Žao mi je što će ovaj zakonski projekat, što je na ovakav način došao, završiti kao prethodna dva. Ali mi trenutno ne možemo da skinemo obaveznu tačku dnevnog reda. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Živkoviću na ovim dodatnim pojašnjenjima i konstatiram da 9. sjednica Predstavničkog doma ima sljedeći 1. Usvajanje Zapisnika 8. sjednice Predstavničkog doma; 2. Poslanička pitanja a) Komentari na dobivene odgovore, b) Nova poslanička pitanja; 3. Zahtjev poslanika Azre Hadžiahmetović i Beriza Belkića za razmatranje Prijedloga zakona o zabrani negiranja, minimiziranja, opravdavanja ili odobravanja holokausta, zločina genocida i zločina protiv čovječnosti po skraćenom postupku, u skladu s članom 126. Poslovnika; 4. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o izmirenju obaveza po osnovu računa stare devizne štednje, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-1411, od 18.8.2011. (prvo čitanje); 5. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave u Bosni i Hercegovini (zakon u prvom čitanju); 6. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Mišljenju Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine; 7. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o dopuni Zakona o upotrebi i zaštiti naziva Bosne i Hercegovine; 8. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o registraciji pravnih lica koja osnivaju institucije Bosne i Hercegovine; 9. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Godišnjem izvještaju Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH za 2010. godinu; 10. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključka poslanika Aleksandre Pandurević povodom razmatranja Godišnjeg izvještaja Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH za 2010. godinu, koji glasi 'S obzirom da se pokazalo da Visoko sudsko i tužilačko vijeće BiH (VSTV), zaklanjajući se iza nezavisnosti pravosuĎa, nije osiguralo uslove da pravosuĎe bude nezavisno, efikasno i profesionalno, Interresorna radna grupa, u roku od četiri mjeseca od dana njenog formiranja, pripremit će izmjene i dopune Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću BiH koje se odnose na a) sastav i način izbora članova VSTV-a, 6 b) otklanjanje potencijalne zloupotrebe položaja od strane članova VSTV-a u smislu da tokom trajanja mandata ne mogu biti birani na rukovodeće sudijske i tužilačke pozicije u sudovima i tužilaštvima BiH na svim nivoima u entitetima i Brčko Distriktu BiH, kao i Sudu BiH i Tužilaštvu BiH, c) način izbora predsjednika sudova na svim nivoima u Bosni i Hercegovini, sa izuzetkom ustavnih sudova entiteta, i način izbora glavnih tužilaca, te dužinu njihovog mandata kao i broj mandata'; 11. Odluka o produženju mandata i izmjeni misije pješadijske jedinice Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u operaciji Snage meĎunarodne sigurnosne pomoći (ISAF) u Islamskoj Republici Afganistan, materijal Predsjedništva BiH broj 01,02-03-86611, od 3. 8. 2011.; 12. Izvještaj iz oblasti poljoprivrede za Bosnu i Hercegovinu za 2009. godinu, materijal Vijeća ministara BiH broj 01,02-28-100210, od 23. 8. 2010.; 13. Informacija o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31. 12. 2010., materijal Vijeća ministara BiH broj 01,02-50-19-56711, od 15. 6. 2011.; 14. Izjašnjavanje o inicijativi poslanika Mirze Kušljugića da Predstavnički dom u dnevni red sjednice koja će biti održana u septembru 2011. godine uvrsti tačku 'Analiza provoĎenja obaveza koje je Bosna i Hercegovina preuzela potpisivanjem meĎunarodnih sporazumaugovora u oblasti energetike'; 15. Davanje saglasnosti za ratificiranje Protokola izmeĎu Bosne i Hercegovine i Rumunije o izmjenama i dopunama na Sporazum izmeĎu Bosne i Hercegovine i Rumunije o promoviranju i recipročnoj zaštiti ulaganja; 16. Davanje saglasnosti za ratificiranje Sporazuma izmeĎu Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Srbije o saradnji u oblasti turizma; 17. Davanje saglasnosti za ratificiranje Najrobijskog ugovora o zaštiti olimpijskog simbola od 26. septembra 1981. godine; 18. Davanje saglasnosti za ratificiranje Sporazuma izmeĎu Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Srbije o veterinarskoj saradnji (resorno ministarstvo Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH); 19. Davanje saglasnosti za ratificiranje Ugovora o patentnom pravu, usvojenog 1. juna 2000. godine u Ženevi; 20. Davanje saglasnosti za ratificiranje Sporazuma izmeĎu Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Hašemitske Kraljevine Jordan o saradnji u borbi protiv kriminala, posebno terorizma, ilegalne trgovine drogom i organiziranog kriminala; 21. Davanje saglasnosti za ratificiranje Protokola izmeĎu Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Austrijske Savezne Vlade o provoĎenju Sporazuma izmeĎu Bosne i Hercegovine i Evropske zajednice o readmisiji lica koja borave bez dozvole (Provedbeni protokol); 22. Davanje saglasnosti za ratificiranje Sporazuma izmeĎu Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Hrvatske o predaji i prihvatu lica čiji je ulazak ili boravak nezakonit i Protokola izmeĎu Ministarstva sigurnosti Bosne i Hercegovine i Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Hrvatske o provoĎenju Sporazuma izmeĎu Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Hrvatske o predaji i prihvatu lica čiji je ulazak ili boravak nezakonit; 23. Davanje saglasnosti za ratificiranje Sporazuma izmeĎu Bosne i Hercegovine i Kraljevine Španije o saradnji u borbi protiv kriminala, posebno terorizma, nezakonite trgovine drogama i organiziranog kriminala; 7 24. Davanje saglasnosti za ratificiranje Deklaracije o namjeri izmeĎu Ministarstva sigurnosti Bosne i Hercegovine i MeĎunarodnog centra za razvoj migracione politike (ICMPD); 25. Davanje saglasnosti za ratificiranje Izmjena broj.1 Ugovora o finansiranju izmeĎu Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke, potpisanog 17. novembra 2005. godine. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 8. sjednice Predstavničkog doma
Poštovane koleginice i kolege, poštovani predsjedavajući, imam dvije primjedbe. Prva primjedba se odnosi na tačku 2. pod a) Komentari na dobijene odgovore. Podsjećam Vas da sam na prošloj sjednici rekla da nisam uspjela, da sam kasno dobila odgovor Kancelarije visokog predstavnika na postavljeno pitanje i da ću se o tome izjasniti na sljedećoj sjednici. To ne piše ovdje, ja Vas molim da se to ima u vidu, s obzirom da očekujem da ću danas moći reći svoj stav o tome. A druga greška se odnosi na moje postavljeno pitanje na 5. strani, ne znam kako je to neko smatrao da treba da ispravlja, pa je on na moje pitanje – Da li su i kad i na koji način Ministarstvo odbrane i Zajednički štab upoznati sa informacijama nadležnih službi o neispravnosti helikoptera koji su došli sa remonta iz Ukrajine i Ikara? – ovo Ikara pretvorio u Iraka, kao da može Irak da remontuje bilo šta, a kamoli da remontuje helikoptere. Dakle, molim vas, nemojte da stručne službe ispravljaju naša pitanja. Ako im nije u najmanju ruku jasno, trebalo bi da pitaju o čemu se radi. Dakle, molim da se isprave te dvije stvari i da se ova prva unese, a ova druga da se popravi.
Da li ima još prijavljenih vezano za prvu tačku dnevnog reda? Nema. Kod usvajanja Zapisnika vodit ćemo računa o ovim ispravkama tehničke prirode. Vjerujem da stručne službe nisu namjerno napravile tu grešku, ali evo ljudi griješe. Dakle, kod izjašnjavanja kod Zapisnika predložit ćemo da to bude korigirano. 8 Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda: Ad. 2. Poslanička pitanja: a) Komentari na dobivene odgovore Do današnje sjednice odgovor na postavljeno pitanje su dobili: Mirsad Mešić od Vijeća ministara BiH, na postavljeno pitanje na 3. sjednici Doma; Lazar Prodanović od Vijeća ministara BiH, na pitanja postavljena na 3. i 5. sjednici Doma; Nermin Purić od Vijeća ministara, na pitanja postavljena na 3. i 5. sjednici Doma, dva odgovora; Nermina Zaimović-Uzunović od Vijeća ministara BiH, na pitanje postavljeno na 5. sjednici Doma; Niko Lozančić o Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH, na pitanje postavljeno na 7. sjednici Doma; Zijad Jagodić od Vlade Republike Srpske, na pitanje postavljeno na 7. sjednici Doma; Denis Bećirović od Ministarstva pravde BiH i Ministarstva sigurnosti BiH, na pitanje postavljeno na 7. sjednici Doma. Također, na 8. sjednici Doma odgovore na postavljena pitanja nisu komentirali Dušanka Majkić, odgovor od visokog predstavnika za BiH, na pitanje postavljeno na 3. sjednici Doma; Lazar Prodanović, odgovor od Ministarstva pravde BiH, na pitanje postavljeno na 7. sjednici Doma. Dakle, prvo prelazimo na komentare na dobivene odgovore, a onda na nova poslanička pitanja. Na komentare na dobivene odgovore evo prvo se prijavio poslanik Mirsad Mešić. Izvolite.
Hvala. Dame i gospodo, otkako je ovaj dom u funkciji ne sećam se da je neko pohvalio Vijeće ministara. Ja se koristim ovom prilikom da u kontekstu krize koja se zvala bakterija ešerihija koli i njene pojave u zapadnoj Evropi pohvalim aktivnosti Vijeća ministara, a posebno Agencije za sigurnost hrane BiH koja je veoma stručno, kompetentno i profesionalno upravljala ovom krizom. Ovo je valjda i primjer kako bi to trebalo raditi i ubuduće. Hvala vam.
Za riječ se javila Dušanka Majkić. Izvolite.
Dakle, mogu da kažem da sam djelimično zadovoljna odgovorom visokog predstavnika. Nisam zadovoljna prvim dijelom, koji kaže da je gospodin Radislav Jovičić smijenjen zbog aktivnosti kojima je neposredno ugrozio provođenje Opšteg okvirnog sporazuma za mir, a nisam zadovoljna zato što gospodin Jovičić ako je predstavljao pretnju miru nije procesuiran niti interno, niti u okviru službe u kojoj je radio, niti krivično pred domaćim pravosuđem. 9 Zašto mu nije ostavljena mogućnost da iznese svoju odbranu i zašto mu je presuđeno bez prava na odbranu i bez dokazivanja svega onoga što mu se stavlja na teret? Dakle, za taj odgovor ... sam uskraćena i dalje ne znam kao što nisam znala u vrijeme kad sam postavila pitanje visokom predstavniku. Na drugi dio, sa kojim sam zadovoljna, da se Odluka o ukidanju zabrane donosi nakon procesa koji pokreće osoba koja je smijenjena, pa evo, probaćemo, pokrenućemo zahtjev da se ta osoba oslobodi.
Riječ ima poslanik Lazar Prodanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, poštovani ministri, ja sam prošli put molio da mi se ostavi mogućnost da danas komentarišem odgovor na pitanje Ministarstva pravde. I takođe imam odgovor na dva još poslanička pitanja i u tom kontekstu zahvaljujem Savjetu ministara koje je efikasno odgovorilo na postavljena pitanja na prethodnim sjednicama ..., to su dakle i Generalnom sekretarijatu i Ministarstvu pravde i Ministarstvu spoljnih poslova. Htio sam takođe reći da ovaj odgovor Ministarstva pravde koji sam dobio, koji se odnosi na ovaj izvještaj, Godišnji izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog savjeta, ja pozdravljam što oni ... navode u ovom odgovoru ... da je potrebno da se o tom izjasni Visoki sudski i tužilački savjet. Ali ne mogu podržati stav da Ministarstvo pravde jasno ne konstatuje, dakle ovaj izvještaj Ministarstvo pravde sigurno ..., da Visoki sudski i tužilački savjet u Godišnjem izvještaju u tabelama navodi da u RS pravosudne institucije su poređane po okruzima, što ne odgovara zakonskoj strukturi pravosudnih institucija u RS. ... Ja znam da ove odgovore pišu službenici, nepotrebno je izbjegavati ono što je činjenično stanje i ostavljati tu mogućnost da o tome Visoki sudski i tužilački savjet, ... to je jako značajan dio odgovornosti koji se ... pa i na prošloj sjednici su bile rasprave o radu Visokog sudskog i tužilačkog savjeta, kome ova institucija treba da odgovara u kontekstu svojih aktivnosti i rada. Makar, dakle poštujući ako se radi o tako značajno uspostavljenoj instituciji na nivou BiH, mislim da bi se trebalo poštovati. Toliko vezano za ovo pitanje. Drugo pitanje odnosi se na Evropsku povelju o ljudskim pravima i ovo pitanje sam postavio na 3. sjednici, Ministarstvo spoljnjih poslova je odgovorilo, Savjet ministara je verifikovao ovaj odgovor, ali želim da konstatujem. Dakle, ... da je u vrijeme ratifikacije funkciju ministra spoljnjih poslova BiH i ratifikaciju Konvencije o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda izmijenjim i dopunjenim protokolima 3, 5 i 8 i Dopunjenim protokolom broj 2, protokolima 1, 4, 6, 7, 9, 10 i 11 obavljao gospodin Jadranko Prlić. Ali sticanjem članstva BiH u Savjetu Evrope 24. aprila 2002. godine, dan kada su Konvencija i pripadajući protokoli potpisani, stekli su se uslovi za upućivanje instrumenata o ratifikaciji Konvencije i pripadajućih protokola depozitaru, Generalni sekretarijat Vijeća ministara Evrope, Generalni sekretarijat Vijeća Evrope – instrument o ratifikaciji je potpisao doktor Zlatko Lagumdžija 17. juna 2002. godine u svojstvu ministra spoljnjih poslova BiH. Dakle, ovdje je navedeno da je u tom smislu postupljeno u skladu sa Ustavom. Ali interesantno je ... 10
Kolega Prodanoviću, samo da podsjetim, 3 minute su ...
Da, ali ja imam na tri pitanja ...
Ne, ne, sve 3 minute, sve.
Evo, brzo ću da završim. Ja smatram da je predlagač o ovoj ratifikaciji Konvencije u Parlamentarnoj skupštini BiH morao upozoriti i Ustavnopravnu komisiju i Predstavnički i Dom naroda BiH da Ustav BiH sadrži u sebi diskriminirajuće odredbe i da bi bilo neophodno prije pristupanja ratifikaciji ove konvencije pristupiti izmjenama Ustava BiH. U tom smislu smatram da je nanesena velika šteta i smatram da predlagači, dakle u ovom slučaju Ministarstvo spoljnjih poslova moralo je jasno i decidno reći da su prisutne diskriminirajuće odredbe i da smo imali dovoljno vremena da ovo uradimo prije nego što je
Zahvaljujem, kolega.
presudila – zahvaljujem se, predsjedavajući – ja ću reći, prije nego što je usvojena presuda Evropskog suda za ljudska prava. Za treće pitanje, ja molim idući put – ja ću odustati od poslaničkog pitanja – ako hoću reći, daću sada komentar, ako ne na idućoj sjednici.
Predlažem na idućoj sjednici,
Ok, ... hvala.
ipak da smo u okvirima ... Dobiveni odgovor ima i poslanik Niko Lozančić, izvolite.
Zahvaljujem. Ja sam dobio pitanje, dobio sam odgovor na pitanja koje sam postavio Visokom sudbenom i tužiteljskom vijeću i moje zadovoljstvo ide do razine da sam zadovoljan i zahvaljujem Visokom sudskom i tužiteljskom vijeću na brzini reakcije na moje pitanje. I tu se završava svo moje zadovoljstvo, jel sam puno više na ovo pitanje saznao iz medija nego na postavljeno zastupničko pitanje. 11 Žao mi je, žao mi je što se na ovakav način odnosimo, pa i ova vrlo važna institucija o pitanju koje se tiče vrlo misterioznih okolnosti pod kojima je suspendiran glavni državni tužitelj, ne seoski, nego glavni državni tužitelj. I meni ostaje jedino pošto sam upućen ovdje da dio pitanja na koji mi druge institucije mogu dati odgovor, a tiču se ovog istog pitanja, da se proslijede Tužiteljstvu BiH i disciplinskom tužitelju u Visokom sudbenom i tužiteljskom vijeću. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Komentar na dobiveni odgovor, poslanik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući i dopredsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, sve vas pozdravljam i želio bih vas upoznati sa odgovorima sa kojima lično nisam zadovoljan. Međutim, dobro je da znamo svi kako bi poduzimali nove korake u ovom pogledu. Ja sam prošli put postavio više pitanja, prije svega za Ministarstvo prometa i komunikacija na državnom nivou, u pogledu – šta čine kada je riječ o aerodromima u Tuzli, Mostaru i Banja Luci kako bi se stanje u ekonomskom i drugom tehničkom pogledu poboljšalo na tim aerodromima? Dobio sam odgovor gdje kažu da je isključiva nadležnost tih kantona, odnosno entiteta za brigu i poslovanje tih subjekata. Ja smatram računajući da sam u neposrednoj blizini Aerodroma Tuzla gdje ljudi sugerišu, kažu da država treba da nešto pokrene, jer kanton nema dovoljno sredstava itd., s čime se u potpunosti slažem, mislim da federalni, odnosno entiteti i država trebaju u ovim subjektima poduzeti značajniji korak i pomoći ovim firmama kako bi se promet u tom dijelu ... Dakle, odgovor koji sam dobio smatram da za mene nije rješenje, jer bi u istom primjeru morali reći šta oni poduzimaju da se i meni je jasno da kanton i opština nastoji poduzeti što može, međutim to je za mene znak da se moramo boriti i na drugi način kako bi istima pomogli i riješili ove subjekte. Što se tiče drugog pitanja vezano za vaučere, odnosno vrijednosne papire, obzirom da je skoro 30% stanovništva koji su dobili certifikate ili vaučere na području oba entiteta ali isti nisu iskorišteni – odgovor od Vlade, nadležnih institucija entiteta RS-a sam dobio, gdje kažu da ko je šta uložio je uložio. Oni više ne razmišljaju o tome. Ja smatram takođe da je to jedna velika prevara naroda, jer narodu treba dati mogućnost. Ako niko više ne vidi u tim certifikatima ili vaučerima vrijednosti, onda moramo reći šta ćemo sa privrednim subjektima koji su u državnom vlasništvu. Kako tim firmama pomoći? Tu vidim da nema inicijative i zato smatram da bi bilo izuzetno dobro razmisliti i upravo vlasnicima ovih vaučera još jedanput omogućiti, jer znam isto tako da na području Federacije je jasno rečeno, prije pet-šest godina da se vaučeri, certifikati produžuju s ciljem iznalaženja odgovarajućeg rješenja kako bi vlasnici iste mogli uložiti i od istih, u najmanju ruku, imati određenu korist jer zato su ih i dobili. 12 Što se tiče dalje, smatram da ovo za mene nije okončano pitanje i u narednom periodu pripremit ću sljedeće korake za ovu problematiku. Hvala vam.
Zahvaljujem. Otvaramo sada nova poslanička pitanja. Prvi se prijavio Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo zastupnici, članovi Vijeća ministara, ja ću postaviti dva kratka zastupnička pitanja. Poznato je cjelokupnoj javnosti da se sustavom osnovnog i srednjeg obrazovanja u BiH na različite načine bave institucije od razine općine preko kantona, entiteta do same državne razine i kroz različite sekretarijate, ministarstva, agencije, zavode određuju se prava i obveze te različiti standardi. Unatoč svemu i svima i proklamiranog obveznog i besplatnog osnovnog obrazovanja, svjedoci smo da su udžbenici za osnovno i srednje obrazovanje u BiH među najskupljim i među najnekvalitetnijim u regiji. Pitanje Vijeću ministara BiH glasi: 'Tko je odgovoran za činjenicu da su udžbenici za osnovno i srednje obrazovanje u BiH među najskupljim i najnekvalitetnijim u regiji i zašto najveći broj istih vrijedi samo jednu školsku godinu?' Drugo pitanje isto tako Vijeću ministara: 'Tko je u BiH odgovoran za činjenicu da građani BiH plaćaju najskuplje lijekove u regiji i postoji li zakonska mogućnost da se veleprodajne i maloprodajne marže na lijekove svedu na razumnu i podnošljiviju mjeru i ako postoji tko je nadležan za donošenje takve mjere?' Hvala lijepo.
Riječ ima drugi zamjenik predsjedavajućeg Božo Ljubić. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, dakle, ja postavljam pitanje Vijeću ministara, odnosno Ministarstvu komunikacija i prometa: 'Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH na sjednici od 28. 5. 2010. godine usvojio je Zaključak, citiram: Zadužuje se Vijeće ministara, Ministarstvo komunikacija i prometa BiH i Odbor za nadzor realizacije projekta Koridora 5c u suradnji sa nadležnim tijelima Federacije BiH da riješi pitanje položaja spornih dijelova trase u cilju izdavanja suglasnosti i dozvola za izgradnju prioritetnih dionica Autoceste na Koridoru 5c. (radi se, napominjem, o položaju mosta kod Počitelja i trase kod Blagaja. 13 Pitanje glasi: Što je urađeno na realizaciji toga zaključka?' Obrazloženje: Autoput na Koridoru 5c je najvažniji infrastrukturni projekt BiH od njenog nastanka, pa vjerojatno i bliskoj budućnosti. To je jedini panevropski koridor koji dotiče BiH i obveza BiH je realizacija tog projekta i prema regiji i prema Evropi. Problem spornih lokacija trase, već spomenutih, proteže se od 2009. godine i kroz cijelu 2010. godinu i evo do danas. Odbor za nadzor realizacije projekta 'Autceste na Koridoru 5c', koji je definiran Ugovorom o kreditu sa EBRD-om i Evropskom investicijskom bankom, na sjednici održanoj u sedmom mjesecu 2010. godine usvojio je Zaključak, citiram: Da se do konca srpnja 2010. godine u organizaciji Ministarstva komunikacija i prometa BiH održi sastanak na ekspertnoj razini na kojem bi se riješila sporna pitanja koja se odnose na lokaciju mosta kod Počitelja i trase kod Blagaja. Prema informacijama kojima ja raspolažem Ministarstvo je krajem srpnja prošle godine organiziralo sastanak sa relevantnim subjektima na razini države, Federacije, županije i grada Mostara. Vlada Federacije je trebala postupiti prema preporukama nadležnih institucija i sukladno usvojenoj dokumentaciji: Idejni projekat, Glavni izvedbeni projekat, Odluka Parlamenta Federacije iz 2007. godine o posebnim obilježjima na trasi 'Autoputa na Koridoru 5c' i usvojenim dokumentima Prostornog plana županije, te pristupiti konačnom definiranju trase koja ne može značajnije odstupati od usvojenih dokumenata, navodno, ne više od par stotina metara. Suprotno tome Vlada Federacije formirana u noćnim satima 18. ožujka 2011. godine je nakon javne rasprave sa predstavnicima mjesne zajednice odlučila i uputila nacrt dokumenta gdje predlaže izmještanje trase autoputa nekoliko kilometara sjevernije, uspinjanje par stotina metara u odnosu na usvojeni projekt. Ovaj nacrt, prema mojim informacijama, značajno produžuje trasu, poskupljuje radove, kasniju eksploataciju zbog potrošnje goriva, prometno izolira Mostar i zapadnu Hercegovinu, te odgađa sam početak gradnje. Znajući da su stotine miliona eura rezervirane i potpisane sa EBRD-om i Evropskom investicijskom bankom, BiH već sada plaća kotizaciju, neki će reći penale, za rezervirana a nepovučena sredstva i trpi ogromnu štetu. Ja vam želim reći također ovo: ovaj parlament i Vijeće ministara je ovlastilo i zadužilo Ministarstvo komunikacija i prometa za pripremu projektne dokumentacije, projektno-studijske dokumentacije te na ovaj način, dakle, vlada jednoga entiteta uzurpira nadležnosti državnih institucija. Dakle, sa istom argumentacijom ja pokrećem inicijativu da se na ovom domu hitno, ako je moguće na narednoj sjednici, otvori rasprava i stavi točka dnevnog reda sa naslovom Rasprava o izgradnji 'Autoputa na Koridoru 5c', da se pozovu svi relevantni predstavnici entiteta, županija, grada, općine i da se konačno ovdje, kad je ovaj infrastrukturni projekat, stvari stave na svoje mjesto. Ja vam želim reći, dakle, da ovaj pokušaj izmještanja trase marginalizira prometno a onda i gospodarski možda najpropuzivniji dio BiH, zapadnu Hercegovinu, a s obzirom na nastanjenost tog dijela BiH hrvatskim pučanstvom, onda ljudi sumnjaju koji su me birali da se radi i o političkoj marginalizaciji jednoga naroda, odnosno dijela jednoga naroda. Hvala lijepo. 14
Zahvaljujem kolegi Ljubiću, drugom zamjeniku predsjedavajućeg, koji je inače izabran tokom dnevnih sati. Riječ ima Šemsudin Mehmedović.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti, ja imam tri kratka pitanja. Prvo je pitanje Vijeću ministara: 'Šta je Vijeće ministara BiH do sada uradilo u pogledu priznavanja dokumenata Kosova da bi time bar smanjilo štetu BiH privredi, ili je u pitanju saradnja sa susjednim zemljama u cilju preuzimanja kosovskog tržišta od strane naših susjeda, jer imajmo na umu da je Srbija i Hrvatska već to učinila.' Drugo pitanje je SIPA-i i Kolegiju Zastupničkog doma: 'Ja sam u nekoliko navrata postavljao pitanje SIPA-i u vezi ugovora i aneksa ugovora o gradnji zgrade SIPA-e, te nabavci zemljišta za izgradnju ove zgrade. Nisam nikada dobio odgovor ni u starom sazivu, a evo obnavljam ista pitanja ponovo: da mi se dostavi kopija ugovora, te kopija aneksa, te da se obrazlože način nabavke zemljišta za ovaj objekat sa svim detaljima kupovine. Napomenuo bih da je revizor u svom revizorskom izvještaju za 2008. i 2009. godinu evidentirao propuste oko ove aktivnosti.' Treće pitanje je državnoj Agenciji za rad i zapošljavanje BiH: 'Da li je u svom dosadašnjem radu ova agencija imala ijedan projekat vezan za zapošljavanje Roma, ili samostalno ili u saradnji sa entitetskim ili kantonalnim zavodima za zapošljavanje?' Hvala lijepo.
Riječ ima Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, ja bih iskoristio prisustvo današnjoj sjednici ministra pravde u Vijeću ministara BiH i zamolio ga da usmeno ovdje, dakle ne tražim odgovor u pisanoj formi, nego evo usmeno ovdje za govornicom nam da informaciju dokle se stiglo u realizaciji i implementaciji presude Evropskog suda za ljudska prava u poznatom slučaju Sejdić-Finci? Kao što je svima nama ovdje poznato, Ustavnopravna komisija je bila predložila ovom domu da i za tu stvar formira interresornu radnu grupu, ali je Vijeće ministara u međuvremenu ušlo u proceduru oko formiranja te grupe i mi smo formirali grupu za Izborni zakon, Zakon o finansiranju političkih stranaka, Zakon o sukobu interesa. Nismo formirali interresornu radnu grupu za implementaciju presude jer je Vijeće ministara ušlo u taj posao. Počela su se pribavljati imena kandidata iz klubova političkih stranaka i onda je Vijeće ministara odlučilo da se ta stvar ponovo 15 vrati na Parlament. Gdje sada to stoji? Gdje je problem? Je li napisano pismo Parlamentu? Ja ne znam, dakle nemam te informacije. Volio bih da znam, jer ide jesen, vrlo brzo će Komitet ministara Vijeća Evrope zasjedati i ocjenjivati BiH i doći ćemo u poziciju da ni grupu nemamo nakon toliko vremena formiranu. Bojim se sankcija koje će pretrpjeti BiH. Zamolio bih Vas, ministre, ako nije problem i Vas, predsjedavajući, da ministru omogućite usmeni odgovor na ovo pitanje, odmah sada radi svih nas. Toliko, hvala Vam.
Dobro, mi ćemo nakon postavljenih pitanja svakako postupiti u skladu s članom 152. i 153. Poslovnika. Pitanje ima Mato Franjičević. Izvolite.
Mato Franjičević nema pitanja nego samo inicijativu, a pitanja manje-više mi je sve jasno, zato ih i ne postavljam. Nadam se da je, s obzirom da je riječ o bliskom događaju, još svima u sjećanju da je 23. kolovoza u zemljama EU i u zemljama koje ozbiljno pretendiraju da postanu dio EU, obilježen Dan sjećanja na žrtve svih totalitarnih režima. Kako je BiH zemlja koja ozbiljno računa s tim da se u bliskoj ili što bližoj budućnosti nađe u okviru Evropske zajednice, i kako je, a toga smo svi svjesni, proteklo stoljeće obilježeno zločinima, neviđenim zločinima totalitarnih režima, i kako je, opet, područje BiH i šireg okruženja itekako osjetilo te zločine, predlažem Vijeću ministara BiH pokretanje procedure za proglašenje 23. kolovoza Danom sjećanja na žrtve svih totalitarnih režima. Kao relevantan tekst upućujem na Rezoluciju o Evropskoj savjesti i totalitarnim režimima koju je Evropski parlament donio 2. travnja 2009. godine. Predlažem također da se ova procedura pokrene što prije kako bismo sljedeći 23. kolovoza mogli posvetiti odnosno obilježiti i komemorirati žrtve svih totalitarnih režima na ovim našim prostorima. Hvala.
Riječ ima Nermina Zaimović-Uzunović. Izvolite.
Hvala lijepo, predsjedavajući. Kolegice i kolege, ja ću se pridružiti pitanjima, ali u smislu da otvorim ponovo nešto što stalno pokušavam da otvorim u ovom parlamentu, a to je pitanje problema u visokom obrazovanju i koji će imati dugoročne posljedice na budućnost BiH i svih njenih građana, a posebno na njenu ekonomsku stabilnost. 16 Mi vidimo da na svakom mjestu praktično otvaramo univerzitete koji nemaju nikakve uslove ili bar imaju prividne uslove zato što neko potpiše takva dokumenta i što kantonalne skupštine, odnosno entitetski parlamenti izglasaju osnivanje. Postoji informacija, a ja nemam dodatnih tačnu informaciju i zato i postavljam poslaničko pitanje: 'Da li je istina da se u Brčko Distriktu planira otvaranje nekoliko univerziteta u jednom istom danu? Koliko državne institucije mogu da kontroliraju procese u visokom obrazovanju, posebno pri širenju mreže visokog obrazovanja, bez obzira što je potpuno poznato šta su entitetske odnosno kantonalne nadležnosti kad je u pitanju visoko obrazovanje?' I tražim od Ministarstva civilnih poslova BiH koji u svom resoru ima i pitanje obrazovanja: 'Šta konkretno treba uraditi da bi se ovaj proces mogao kontrolirati i da bi se mogli ispunjavati zakonom propisani uslovi za otvaranje univerziteta?'
Zahvaljujem. Riječ ima Ismeta Dervoz. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege i gosti, Zakon o dopuni Zakona o carinskoj tarifi usvojen je 2009. godine, objavljen u "Službenom listu" broj: 35/09. Savjet ministara je više puta donosio Odluku o ponavljanju količina tarifnih kvota koje se odnose na uvoz sirovog šećera od šećerne trske za rafinerije. Moje pitanje postavljam Ministarstvu za spoljnu trgovinu i ekonomske odnose i ... Vijeću ministara BiH: 'Koliko je puta od usvajanja Zakona o dopuni Zakona o carinskoj tarifi Vijeće ministara ponovilo Odluku o ponavljanju količina tarifnih kvota koje se odnose na uvoz sirovog šećera od šećerne trske za rafinerije? Molim da se navede spisak rafinerija šećera kojima je od stupanja na snagu ovog zakona do danas odobren uvoz sirovog šećera bez plaćanja carine, kao i da se navedu količine koje je bez carine uvezla svaka od rafinerija?' Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Riječ ima Dušanka Majkić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege, moje pitanje je upućeno ministru bezbjednosti (evo nemam sreću nikad, taman kad spremim za njega pitanje on pobjegne). Agencija za forenzička ispitivanja i vještačenja BiH osnovana je na osnovu Zakona o Direkciji za koordinaciju policijskih tijela i agencijama za policijsku podršku. Agencija je u skladu 17 sa zakonom nadležna za balistička i mehanoskopska vještačenja, grafološka vještačenja, biološka i biohemijska ispitivanja, analize DNK-a, specijalističke obuke, vještačenje požara i eksploziva, te pružanje stručne pomoći ostalim tijelima i agencijama. Agencija kao novoosnovana institucija BiH do sada je uspostavila tri laboratorije: Laboratoriju za forenzička ispitivanja, Laboratoriju za vještačenje kompjuterskih sistema i Laboratoriju za grafološka ili grafoskopska vještačenja. Najznačajniju laboratoriju, to je laboratorija za analizu DNA u 2010. godini, nije osnovala. Oprema za DNA laboratoriju, koju je 2006. godine na osnovu potpisanog Memoranduma o razumijevanju donirala Evropska komisija, privremeno je smještena u prostore Federalne uprave policije. Pomenutim memorandumom je definisano da će nakon isporuke instalacije Ministarstvo bezbjednosti biti vlasnik cjelokupne opreme bez obzira gdje se ta oprema prvobitno instalira. Agencija je shodno tome pismenim putem tražila izvještaj od Ministarstva bezbjednosti o statusu navedene opeme. S tim u vezi Predstavnički dom Parlamentarne skupštine je usvojio zaključak kojim se od Ministarstva bezbjednosti traži da u kontaktu sa Federalnom upravom policije utvrdi pravo korišćenja donirane opreme i ukoliko je korisnik prava BiH da obezbijedi prenos te opreme na Agenciju. Do danas, i pored mnogobrojnih upozorenja, ovo pitanje nije riješeno. U skladu s tim molim ministra bezbjednosti da mi odgovori na sljedeće pitanje: 'Kada će ministar bezbjednosti konačno riješiti status donirane opreme za DNA i tako omogućiti formiranje četvrte laboratorije u okviru Agencije za forenzička ispitivanja i vještačenja BiH?' Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Amir Fazlić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, u cilju kvalitetne pripreme za razmatranje revizorskih izvještaja za 2010. godinu postavljam tri pitanja: '1.Tražim od nadležnih službi Parlamentarne skupštine da mi dostavi imena direktora, predsjednika ili koordinatora institucija i tijela BiH. 2. Da mi se dostave i datumi postavljenja, tj. imenovanja. 3. Za sve institucije dostaviti imena članova upravnih odbora, nadzornih odbora ili već kako se naziva upravljačka struktura, normalno sa vremenskim postavljenjem, znači u kojoj su fazi mandati, pogotovo predsjednika i članova upravnih odbora kao i direktora pomenutih institucija.' Mislim da obrazloženje nije potrebno. Hvala. 18
Zahvaljujem. Riječ ima Nermin Purić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, cijenjeni gosti, ja imam dva poslanička pitanja. Prvo od njih upućujem Vladi RS-a i Vladi Federacije BiH. Pitanje glasi: 'Ko u RS-u i u Federaciji BiH i da li uopće iko nadzire kreditna zaduženja jedinica lokalne samouprave? Da li je taj proces pod kontrolom i kakvi su problemi u toj oblasti?' Ovo dakle pitanje prosleđujem entitetskim vladama, s obzirom da je Vijeće ministara BiH u odgovoru na moje poslaničko pitanje kazalo kako nije nadležno za ovu oblast, da je to u nadležnosti entiteta. Drugo pitanje je za Vijeće ministara BiH: 'Kada će BiH dobiti zakonsku regulativu iz domena regionalnog razvoja, da li je takvo što u proceduri, na kojem nivou i kada se može očekivati nešto konkretno po tom pitanju?' I molim odgovore u pisanom obliku. Hvala lijepa.
Hvala. Riječ ima Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem. 'Imajući u vidu izuzetno veliki nesrazmjer u robnoj razmjeni između BiH i Republike Srbije koji je za skoro sedam puta veći od izvoza BiH proizvoda u istu zemlji, kao i odnos između BiH i Republike Hrvatske koji je za oko četiri puta veći od izvoza u Republiku Hrvatsku, tražim odgovor od nadležnih ministarstava entiteta na pitanje: Šta poduzimaju kako bi se taj odnos izjednačio, jer je ovakvo stanje krajnje poražavajuće i neodgovorno?' Drugo pitanje: 'Koliko vremena moramo još čekati da se uredi pristojan sistem naplate korištenja autoceste od Jošanice do Zenice, kao i to zašto se ne razmisli o promjeni načina obračuna cijene, jer nelogično da je ista cijena od Jošanice do Ilijaša kao i od Jošanice do Zenice i iznosi 2 marke?' Ovo upućujem federalnom Ministarstvu prometa i komunikacija, odnosno Direkciji autocesta. 19 Treće pitanje: 'Zašto Državna granična služba BiH ne povede računa o čistoći i uređenosti objekata i zemljišta koji se nalaze u graničnoj zoni, jer su isti krajnje neuredni i neprimjereni, jer je to ipak i prvi znak predstavljanja jedne zemlje, te smatram da je i to vrlo bitno da dobijemo odgovor od istih.' I četvrto pitanje, Direkciji za implementaciju CIPS projekta: 'Zašto se već duže vrijeme vrši maltretiranje građana BiH prilikom registracije motornih vozila, jer isti nakon izvršenih svih radnji i uplata moraju čekati od 7 – 14 dana na potvrde i ovjere saobraćajnih dozvola kao i sličnih dokumenata od strane CIPS-a, a što je neophodno svesti na jedan ili dva dana?' Ja bih zamolio samo na treće pitanje koje sam postavio, riječ je namijenjeno Ministarstvu prometa i komunikacija: 'Šta je sa zaobilaznicom oko Sarajeva i kada možemo očekivati aktivnosti na tom dijelu autoputa?' Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima Nermina Ćemalović. Izvolite.
Dozvolite da pozdravim sve prisutne. Moje pitanje je upućeno Vijeću ministara, Federalnom ministarstvu zdravstva i Ministarstvu zdravlja RS-a: 'Molim da mi se odgovori zašto se lijekovi koji se nalaze na esencijalnoj listi ne dostavljaju u velikim pakovanjima ili rinfuzi od 1000 i više tableta? Da li kod nas postoje procjene o mogućim uštedama u slučaju uvoza i nabavke velikih pakovanja u odnosu na pojedinačna?' Obrazloženje: U razvijenim zapadnim zemljama u cilju postizanja ekonomske efikasnosti i strožih kontrola prometa lijekovima je praksa nabavke lijekova u većim pakovanjima. Molim da mi se pismeno odgovori. Hvala.
Hvala. Riječ ima Slavko Jovičić. Izvolite. 20
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, pitanje je upućeno Kolegiju, a ići će kroz inicijativu koju ćete u pismenoj formi dobiti: 'Kada će na dnevni red biti uvršten Izvještaj o radu Istražne komisije za ispitivanje utroška donacija u BiH? Taj izvještaj je davno pripremljen, završen i da se Parlament jednom definitivno izjasni. Treba li ta komisija da nastavi rad, a ne da nekom padne naum da poslednju godinu mandata traži formiranje te komisije pa se onda napravi velika gužva u javnosti oko toga, nego da Parlament kroz definisanu tačku dnevnog reda, odnosno, Kolegij da se izjasni treba li to nekom ili ne treba, da više prekinemo sa tom farsom po medijima, jer ovo više ne može da se izdrži. Jeste neko lopov, nije neko lopov!? Jeste neko uzeo pare od donacija, neko nije, jeste se ovo dešavalo!? Dajte da jednom stavimo tačku na tu priču kad niko do sada ništa nije uradio u ovoj zemlji. Tužilaštvo ni jedan slučaj nije pokrenulo? SIPA nije vodila istražne radnje? Pa daj da jednom oni se počnu miješati u svoj posao! Čitaju li oni novine? Ne trebaju oni tražiti inicijativu od poslanika, jer nisam ja ni istražni sudija, ni tužilac pa da ih ja gonjam. To nije moja nadležnost. Ali neka neko vidi šta se to desilo i da kažemo bilo je to ili nije bilo, da prekinemo ovu medijsku više halabuku, dodija Bogu i narodu. Sluđuje samo narod. Svak je ovdje u ovoj zemlji lopov. Čekajte, nije tako, ljudi, nije to alibi za ovog imenom i prezimenom, niti ja bilo koga napadam, ali da stavimo tačku, jer se već to u prethodna dva mandata dešavalo. Formirana jedna ad hoc komisija, počela rad. Prošli mandat, negdje polovinom, palo naum, hajmo je formirati, završeno nešto, sad nije ništa. Pa daj da jednom kažemo hoće li biti nešto ili ništa. I da stavimo tačku na tu priču. Zato ćete dobiti inicijativu u pismenoj formi da to uvrstite u tačku dnevnog reda i da jednom Parlament se izjasni o tome hoćemo li nešto na tome i dalje raditi ili da s time prekinemo i kažemo mi smo nemoćni, ne možemo ništa uraditi, a ove nadležne institucije koje su bile dužne da to urade nisu ništa uradile, tako da jednom Parlament kaže svoje ja, a ne oni drugi koji su najmanji u lancu tom, koji najmanje trebaju da kažu nešto, oni se stalno pojavljuju. A samo je na nama halabuka, samo je gužva na nama, samo je kako smo mi sve i svašta, da ne ponavljam ... dvije riječi. Dakle, dobićete u pismenoj formi ovo što sam govorio. Hvala lijepo.
Kolega Jovičiću, samo da razjasnimo jednu stvar. Na početku ste rekli da postavljate pitanje Kolegiju, a na kraju inicijativa. Je li pitanje ili inicijativa?
Sve zajedno.
Ako je sve zajedno, onda moram pročitati član 151. Poslovnika. Poslanici mogu postavljati pitanja Vijeću ministara BiH ili bilo kojem njegovom članu, dakle članu Vijeća ministara, samostalnim upravama, zavodima i direkcijama. Pitanja se odnose na specifične činjenice, situacije ili dio informacije iz njihove nadležnosti. Tako piše u našem poslovniku. 21 Riječ ima Salko Sokolović.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Pitanje upućujem Ministarstvu finansija i trezora u Vijeću ministara BiH: 'Od 1. 7. 2009. godine u primjeni je Zakon o akcizama po kojem se u svrhu razvoja mreže autoputeva vrši naplata naknade od 0,10 KM-a od svakog litra prodatog goriva. S obzirom da se ova sredstva trebaju koristiti za troškove eksproprijacije, izradu projektne dokumentacije i učešće entiteta u kreditnim sporazumima i povrat kreditnih zaduženja, interesuje me koliko je novca skupljeno u ovom periodu, znači od početka primjene ovog zakona do momenta davanja odgovora na ovo pitanje?' Pitanje postavljam s ciljem eliminisanja potencijalnih razloga pogoršanja indikatora održivosti vanjskog duga, odnosno, javnog duga BiH pri donošenju odluka o novim zaduženjima i namjeni kreditnih zaduženja u idućem periodu, a tiču se aktivnosti na projektu Autoputa Koridora 5c.' Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Sokoloviću. S ovim smo iscrpili listu pitanja. U skladu s članom 152. i 153. koje je uvaženi poslanik Džaferović ispoštovao, dakle dostavio je u pisanoj formi pitanje, naglasio od koga traži odgovor, pitanje je proslijeđeno ministru pravde. Dakle, poslanik Šefik Džaferović pita ministra pravde: 'Kada i od strane koga će u BiH biti formirana radna grupa za implementaciju presude Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu, dakle presuda Sejdić-Finci? Dajem riječ ministru pravde gospodinu Bariši Čolaku. Izvolite.
Poštovani predsjedatelju, poštovane zastupnice i zastupnici, evo ja mogu vrlo kratko odgovoriti na ovo pitanje koje je cijenjeni zastupnik Džaferović postavio. Ne znam kada, a trebala bi to učiniti Parlamentarna skupština BiH. Naime, takva je sugestija otišla od strane Vijeća ministara prema Parlamentarnoj skupštini BiH. Naime, istina je da je na jednoj od sjednica Vijeća ministara Vijeće ministara zadužilo Ministarstvo pravde da predloži interresornu radnu skupinu i ja sam se kao ministar i moje službe su se upustili u taj posao i zatražili od svakog od klubova, dakle u Parlamentarnoj skupštini ... svakog kluba iz Zastupničkog doma jednako tako i od Doma naroda da nam se dostave kandidati za tu interresornu radnu skupinu. Ušli smo bili u taj posao, međutim na narednoj sjednici Vijeća ministara preovladalo je shvaćanje da s obzirom na stari saziv Vijeća ministara i novi saziv Parlamentarne skupštine da je puno zapravo 22 bolje da to učini Parlamentarna skupština, a naravno da će Vijeće ministara biti na raspolaganju u onom opsegu i onom kapacitetu kako to Parlamentarna skupština od nas zatraži. To je ono što ja znam i što vam mogu odgovoriti. Hvala vam.
Gospodine Džaferoviću, Vi imate dvije minute na raspolaganju. Izvolite.
Ne treba meni tri minuta, to je samo 30 sekundi. Ja sam otprilike pretpostavljao da je dogovor ovakav. Ne znam da li je to pismo stiglo u Parlament i zato sam postavio ovo pitanje. Ja vas molim dajte na idućoj sjednici Kolegija, Zajedničkog kolegija ovo pitanje iznesite na sjednicu da formiramo grupu. Problem je što te grupe uopće nema, nema nikakve aktivnosti, dakle stoje stvari. To je bila moja namjera. Ja vas molim da to krene. Jer bojim se ja sad ove prve naredne sjednice Komiteta Vijeća ministara Vijeća Evrope. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Ministar također ima na raspolaganju, ako želite još. Nema. Kolega Živković, evo, u ime Kolegija će dati jedno također kratko obrazloženje.
Zahvaljujem. Nije uobičajeno da se u pitanjima i odgovorima uključuje Kolegij, međutim direktno smo prozvani, i da ne bi postavljali novo pitanje, da vas upoznamo sa nastavkom. Nakon što smo dobili od Sekretarijata Vijeća ministara pismo u kome se traži da Parlamentarna skupština napravi komisiju, mi na Zajedničkom kolegiju, znači oba doma, smo razmotrili to pismo i tražili smo da dosadašnje aktivnosti Savjeta ministara budu nama dostavljene. Imamo informaciju da je bilo osam sjednica. Smatramo da bi bilo uredu da ako već Savjet ministara prebacuje odgovornost koju je preuzeo na formiranju takve komisije, onda obavijesti o svom dosadašnjem radu na tih osam sjednica, i na sljedećem Zajedničkom kolegiju mi ćemo razmotriti o tome i obavijestiti ovaj parlament o tome i vidjeti da li smo u mogućnosti da napravimo tu komisiju. Hvala.
Zahvaljujem. S ovim smo završili drugu tačku dnevnog reda. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda: 23 Ad. 3. Zahtjev poslanika Azre Hadžiahmetović i Beriza Belkića za razmatranje Prijedloga zakona o zabrani negiranja, minimiziranja, opravdavanja ili odobravanja holokausta, zločina genocida i zločina protiv čovječnosti po skraćenom postupku, u skladu sa članom 126. Poslovnika Poslanici Azra Hadžiahmetović i Beriz Belkić su 5. 9. 2011. godine dostavili u parlamentarnu proceduru Prijedlog zakona sa zahtjevom da se razmatra po skraćenom postupku, u skladu s članom 126. Poslovnika. Danas se izjašnjavamo o zahtjevu za skraćeni postupak. Otvaram raspravu o zahtjevu. Za riječ se javila Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Evo mi smo prilikom rasprave o dnevnom redu jedan dio diskusije posvetili i ovoj tački dnevnog reda. Ja ću opet podsjetiti sve kolegice i kolege: riječ je o zahtjevu za proceduru, dakle po skraćenom postupku. Imam potrebu da obrazložim da iako je ovaj zakon vrlo jednostavan, dakle sadrži samo četiri člana, odnosno sadržajno tri člana plus definicije međunarodnih institucija koje se odnose na holokaust, genocid, zločine itd., bilo bi sasvim logično da smo išli sa zahtjevom za hitni postupak, ali evo mi smo imali i namjeru, iako je ovaj zakon u sličnoj sadržini bio i ranije predmetom našeg parlamentarnog angažmana, ali nije bilo dovoljno sluha u ovom parlamentu da se on i usvoji – mi smo htjeli sa skraćenim postupkom da damo mogućnost koleginicama i kolegama da eventualno na ova četiri, odnosno tri sadržajna člana ovog jednostavnog zakona, eventualno, daju svoje sugestije, amandmane itd. i da dobijemo još kvalitetniji tekst. Ja ću vas samo podsjetiti da zakone ovakve vrste ima 11 članica EU plus Švicarska. Kad pogledate koje su to zemlje, uglavnom to su one na čijoj teritoriji su se desili zločini holokausta, genocida i zločini protiv čovječnosti. I evo i ovo je prilika da pomenem da relevantna međunarodna praksa, a posebno praksa zemalja sa sličnom istorijskom situacijom kao što je bosanskohercegovačka, nalaže posebno i možda čak i posebno BiH donošenje jednog ovakvog zakona. U tom smislu apelujem na koleginice i kolege da idemo u postupak i što prije usvojimo zakon ove sadržine. Hvala.
S obzirom da nema više prijavljenih po trećoj tački dnevnog reda, zatvaram raspavu. Predlazimo na četvrtu tačku dnevnog reda: 24 Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o izmirenju obaveza po osnovu računa stare devizne štednje, predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-14/11, od 18. 8. 2011. godine (prvo čitanje) Vijeće ministara BiH Prijedlog zakona je dostavilo u parlamentarnu proceduru 18. 8. 2011. godine. Ustavnopravna komisija je Mišljenje o ustavnom osnovu dostavila 5. 8. 2011. godine. Nadležna Komisija za finansije i budžet Mišljenje o principima Prijedloga zakona je dostavila 7. 9. 2011. godine. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Da li ima prijavljenih za raspravu? Nema. Zatvaram raspravu. Prelazimo na petu tačku dnevnog reda: Ad. 5. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave u Bosni i Hercegovini (zakon u prvom čitanju)
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Poštovani gosti, uvažene kolegice i kolege zastupnici, ovaj izvještaj je, istina, za 2009. godinu, što bi se narodski reklo, razgovarati o lanjskom snijegu. Ja sam dobio i Izvještaj za 2010. godinu kad je u pitanju poljoprivreda i činjenica da u ta dva izvještaja, u Izvještaju za 2010. godinu je kazano da u 2011. treba mnogo više napraviti nego je napravljeno u 2010. godini, jer praktično u 2010. godini nije ništa urađeno, a i znamo u ovoj 2011., nažalost, da nije isto tako ništa urađeno. Zašto, prije svega, mi narodni poslanici hoćemo da upropastimo selo i poljoprivredu i meni to nije jasno, jer jedna od strateških grana, kao što je poljoprivreda, očuvanje sela i proizvodnja hrane, nas u BiH ne zanima. Zabrinjavajuće je, i prošli put sam na sastanku govorio o ciframa, da ne ponavljam koliki je debalans u uvozno-izvoznoj razmjeni i kako tu nemamo uređeno stanje. Evo ja se nadam da nakon Izvještaja za 2010. godinu ćemo imati malo više konsenzusa oko ovoga pa da i određeni zaključci tada, na moju inicijativu, budu i usvojeni. A tu je stvar sasvim jasna što uraditi u poljoprivredi. Dakle, broj 1., sve zemlje to rade, dakle zaštita domaće proizvodnje, posebno kad je u pitanju poljoprivreda. Na koji način? Reciprocitetom u odnosu na one s kojim surađujemo. Tu je stvar, dakle, sasvim logična i jasna, samo je pitanje političke volje da li imamo ovdje u Parlamentu većinu da to tako napravimo i da izvršnoj vlasti, Vijeću ministara, to naredimo da to uradi. 28 Drugi dio je povećanje poticaja, pronaći sredstva. Dakle, i tu možemo promjenom fiskalne politike, koja je nama u rukama, to uraditi. I treća stvar, ponovo apeliram, mapa puta, izvoz proizvoda životinjskog porijekla u EU, nismo to završili. 54 miliona maraka koji se sada izvozi u Hrvatsku može doći vrlo lako u pitanje, jer pola godine prije ulaska u EU Hrvatska će početi to primjenjivati, i to nam isto prijeti da još ugrozimo skoro 10% sadašnjeg izvoza. Dakle, jedna moja konstatacija da stanje nije uredu. Ja se nadam da ćemo formirati novo Vijeće ministara ili ćemo Parlament pretvoriti u Vijeće ministara pa početi to raditi. Zahvaljujem.
Replika, Drago Kalabić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Pa jednim dijelom replika, drugim dijelom više korekcija moje diskusije sa prošle sjednice. Vidim da je Stranka radom za boljitak otvorila front i protiv Hrvatske i protiv Hrvata u BiH i svih Hrvata na zemaljskoj kugli, ali to je demokratski, imaju ljudi pravo na svoj stav i nije problem u tome. Ja sam i danas očekivao, znači, da će stranka koja drži taj resor prenijeti neka praktična iskustva, ali vidim da su oni sami rekli da se i u ovoj godini ništa nije uradilo, ni u Federaciji. Međutim, prošli put sam ja kritikovao i povlačim dio kritika nakon saznanja da su poljoprivrednici iz RS došli do subvencija iz federalnog budžeta. Kako je to uspjelo ja ne znam, ali evo ja zahvaljujem. Prostor za subvencije je uvijek i veliki, tu su potrebe i ni jedan, ni država ni entiteti, nemaju dovoljno para u ovom momentu, svima je pomoć dobrodošla, tako i iz federalnog budžeta subvencije poljoprivrednicima RS su dobrodošle i kako je to uspjela Radom za boljitak, ja im se zahvaljujem i ako ima prostora da se to poveća još više. Hvala.
Da li ima još prijavljenih za Izvještaj iz oblasti poljoprivrede za 2009. godinu? Nema. Zatvaram raspravu. Prelazimo na 13. tačku dnevnog reda: Ad. 13. Informacija o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31. 12. 2010. godine, materijal Vijeća ministara BiH broj: 01,02-50-19-567/11, od 15. 6. 2011. godine 29 Vijeće ministara BiH je 15. 6. 2011. godine dostavilo Informaciju. Nadležna Komisija za finansije i budžet Mišljenje je dostavila 7. 9. 2011. godine. Komisija je prihvatila Informaciju i predlaže Domu da usvoji zaključke, koji glase: '1. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Ministarstvo finansija i trezora BiH da u najkraćem roku izradi i dostavi informaciju o neangažiranim sredstvima po odobrenim kreditima u iznosu troškova koji se plaćaju za neangažirana sredstva - komitment fi. 2. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Ureda za reviziju institucija BiH da u narednom periodu izvrši reviziju Centralne banke BiH.' Otvaram raspravu. Za diskusiju se prijavila Danijela Martinović. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo, poštovane kolegice i kolege, Informacija o stanju javne zaduženosti u BiH sa danom ... 31.12.2010. godine, dat pregled unutrašnje i vanjske zaduženosti kao i pregled garancija i zaduženosti nevladinog sektora, poduzeća i stanovništva. Žao mi je što navedenu informaciju ne posmatramo u kompletu sa godišnjim izvještajem o ekonomskim trendovima naše Direkcije za ekonomsko planiranje, kako bismo dobili jedan temeljitiji i cjelovitiji uvod u ekonomska kretanja u BiH za prethodnu godinu. Iz prezentiranih podataka, dakle na temelju standardnih pokazatelja zaduženosti, vidljivo je da BiH spada u red srednje zaduženih zemalja, tako izgleda da se nalazimo u dobroj poziciji. No, prilikom razmatranja trebalo bi razmotriti i druge aspekte koji se tiču problematike strukture i ročnosti duga, dinamike i svrhe zaduživanja, te pitanja održivosti, odnosno neodrživosti našeg zaduživanja. Naime, prema našem Zakonu o zaduživanju, dugu i garancijama BiH dat je okvir za ograničenje zaduživanja, i to kad je riječ o direktnom zaduživanju. Dakle, okvir iznosi 18% od visine redovnih prihoda iz prethodne fiskalne godine. No, pored toga, data je dodatna mogućnost entitetima da se na temelju Zakona o izvršenju budžeta dodatno zadužuju. Isto tako član 55. istog zakona kaže da postoji mogućnost da se država izlaže prema garancijama u iznosu i do 30% vrijednosti državnih prihoda. Znači da na taj način, sa tim mogućnostima, napravili smo labave granice zaduživanja, i onda je logično da imamo ... odgovornost i nižih nivoa kada je riječ o zaduživanju u BiH. Ovaj isti zakon u članu 5. govori o donošenju 'Strategije upravljanja državnim dugom'. Međutim, naglasak je u osnovi da na temelju ovog teksta može se zaključiti da je riječ o godišnjoj strategiji upravljanja državnim dugom. Znači, problem je što BiH nema stvarnu strategiju, 30 srednjoročnu i dugoročnu strategiju za upravljanje javnim dugom kojom bismo dali okvir za zaduživanje u budućnosti. Naime, Hrvatska je recimo pripremila Srednjoročnu strategiju upravljanja javnim dugom za period 2011. – 2013. godine i navela je koji su ciljevi. Znači, mjere čiji je cilj stabilizacija udjela javnog duga u bruto društvenom proizvodu, produljenje prosječno ročnosti dospijeća i smanjenja udjela kratkoročnog duga. Znači, bitno je smanjenje udjela kratkoročnog duga u ukupnoj strukturi duga. Ona je razvila i krivulje prinosa na tržištima. Doduše, Hrvatska ima mogućnost izdavanja trezorskih zapisa i predvidjela je mjere za zaštitu od valutnih rizika. Ima još navedenih niz mjera i, nažalost, kod nas nemamo takvu strategiju i nemamo tako razrađene mjere. Dakle, nemamo dugoročnu strategiju jer nemamo ni razrađenu politiku javnog zaduživanja što je najveći problem. Dakle, nemamo smjernice za javno zaduživanje. Naravno, na to se nadovezuju činjenice da nemamo ni jedinstvenu makroekonomsku politiku, da nemamo jedinstveni ekonomski prostor, da nemamo jedinstvenu regulaciju finansijskog sistema, niti adekvatne sektorske politike. Uz rigidan makroekonomski okvir koji nam daje Currency Board, odnosno Valutni odbor, znači i tu su nam uskraćene dodatne mjere kada je riječ o stabilizaciji i držanju pod kontrolom javnog duga. Problem je i u obuhvatu javnog unutrašnjeg duga. Za dobijanje realne slike o javnom unutrašnjem dugu, pored ovih informacija koje su nam prema metodologiji prezentirane, ..., naravno, trebamo imati informacije o ratnim štetama, o staroj deviznoj štednji i općim obvezama, ali bi bilo dobro da imamo i preciznije podatke o zaduženosti naših kompanija i stanovništva, a isto tako o nekim elementima koji u stvari opet ulaze u dug cijele BiH, a to su konsolidirani deficiti budžeta na svim nivoima. Naravno, bilo bi dobro da imamo i procjenu potencijalnih rizika kada je riječ o izdatim garancijama od strane BiH. Dakle, treba pratiti zaduživanje javnih poduzeća, a ne samo ratificirati ugovore o zaduživanju, dakle potrebno je razviti mjere za aktivniju kontrolu zaduženja lokalnih zajednica, dakle nižih nivoa, da se nama ne bi desilo da samo ratificiramo ugovore, a da možda u jednom trenutku moramo posezati za sredstvima iz garantnog fonda da bi izmirili obveze nižih nivoa, odnosno javnih preduzeća. Isto tako, prezentirana Informacija o stanju javne zaduženosti sadrži tri scenarija koji se odnose na stanje servisiranje vanjskog duga, dakle po kreditima koji su već aktuelni kao i oni koji su u postupku odobravanja. No, bilo bi dobro, dakle potrebno je da imamo jedan širi realni scenarij otplate dugova, da imamo detaljniju reviziju svrsishodnosti svakog pojedinog duga, dakle eksternog zaduživanja i da konačno imamo strategiju upravljanja dugom koja će voditi računa o obimu i svrsishodnosti zaduživanja u cilju održavanja fiskalne, odnosno makroekonomske stabilnosti. Jer ako nastavimo ovako s ovim tempom zaduživanja bez dakle dubljih analiza i ako budemo ovako labavo, da tako kažem, držali unutrašnji dug, možemo očekivati ugrožavanje naše fiskalne stabilnosti. Hvala lijepo. 31
Zahvaljujem. Za diskusiju se prijavila Vesna Krstović-Spremo. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolege i kolegice, što se tiče Informacije Ministarstva finansija i trezora, mogu da kažem da je Informacija dosta obimna, sadrži 14 podataka koji su dosta korektni. Međutim, ono što sam ja primijetila i htjela bih da kažem da je ovde došlo do određenih grešaka u samoj informaciji. Naime, ako mi pogledamo podatke koji se odnose na bruto domaći proizvod, GDP, Ministarstvo nam je dalo podatke koji nisu u skladu sa podacima koje je dala zvanična Agencija za statistiku BiH. Naime, o čemu se radi? Prema svim ovim podacima ispada da je ovaj procijenjeni GDP 27,991 milijardi KM, a ne 24,486 kao što je navela zvanična Agencija za statistiku BiH. Po ovim kriterijumima, ako se to prevede u procente, izlazi da zaduženost BiH je veća u stvarnom njenom, kako bih rekla, kapacitetu za 4,5% otprilike, a ne ovako kako je navedeno u ovoj informaciji. Sasvim je jasno da je znači došlo do jednog, kada su pravljeni znači ovi podaci, vjerovatno je procijenjeno na način na koji se smatralo da će GDP biti takav kakav jeste, međutim mislim da zbog dužničke krize koja dolazi u sljedećem periodu i poznato je da će zahvatiti i nas kao zemlju u razvoju, sasvim je normalno da su ovi podaci od strane Ministarstva koriguju, te da se zna, radi boljeg informisanja javnosti, da stvarni dug u stvari iznosi 38,6%, a ne 34%, kako je navedeno u Informaciji. To bi bilo dobro zbog toga da ... imamo stvarni uvid za sljedeći period koji nam dolazi, kako bi se mogla javnost adekvatno obavijestiti. Ovdje u Informaciji ovo je jako dobro rečeno, grafikonski pregled ovih dugova itd., vidimo da su krediti koji su namijenjeni, znači kod zaduživanja, da najveći broj kredita se troši za infrastrukturu i za javnu potrošnju, dok nemamo, znači, nemamo nešto što bi moglo da ukaže da je najveće zaduživanje u periodu od 2007. do 2010. godine, što takođe ovaj parlament mora uzeti k znanju, jer je očigledno da raste ovaj broj kredita, međutim ne ulaže se dovoljno u privredu. Mi stvarno iz ovoga možemo da shvatimo da se zaista ne ulaže dovoljno u privredu i da je to jedan problem BiH. To je toliko, tek toliko da napomenemo.
Za diskusiju se prijavila Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Evo ja bih, uz korisne sugestije i koje su date u prethodnoj diskusiji, skrenula pažnju samo da je riječ o Informaciji o stanju javne zaduženosti. Dakle, bilo bi dobro da mi imamo podataka i o poslovnom sektoru itd., međutim ipak ovaj parlament raspravlja danas o informaciji koja se odnosi na javni dug. 32 Ja ću iskoristiti priliku samo da skrenem pažnju da je ovo obaveza ovog ministarstva da Parlamentarnu skupštinu putem informacije upozna o stanju javne zaduženosti, i to najmanje jednom godišnje, i da, za razliku od prethodnih informacija ovakve vrste, ova je analitički šira, obuhvatila je više elemenata i vjerovatno će naredne i buduće informacije ovakve vrste dodavati još sadržaja koji će biti korisni za razmatranje ove vrlo važne problematike, odnosno nečega što može doprinijeti boljem razumijevanju važnosti politike zaduživanja kao dijela makroekonomske politike. Ono na šta želim posebno da skrenem pažnju za razliku od prethodnih informacija: ova je signalizirala i nekoliko crvenih lampica, mjera opreza, prije svega, kad je riječ o unutrašnjem dugu i o obavezi rješavanja pitanja predstojećeg rješavanja pitanja restitucije u BiH. To je jedno. I drugo, ono što posebno možda vrijedi pomenuti pitanje, odnosno oprez kad je u pitanju nivo održivosti duga. Ja hoću samo da pomenem da održivost duga, odnosno, granica održivosti ove godine nije ista kao prošle, najmanje, kao prije par godina itd. I možda upravo ovo i može i poslužiti ovom parlamentu kao mjera opreza na koji način pristupati u budućim aranžmanima, imajući u vidu činjenicu da ovaj parlament, kad je u pitanju vanjska zaduženost, raspravlja samo u konačnoj fazi kada je postupak ratifikacije u toku. I tim povodom hoću da skrenem pažnju na još jednu vrlo važnu stavku za one koji su malo analizirali strukturu našeg duga. Dobar dio duga u posljednjih par godina se odnosi na stendbaj- aranžman sa Međunarodnim monetarnim fondom koji je uobičajeno korištenje zemalja članica Međunarodnog monetarnog fonda tog instrumenta u smislu premošćavanja, odnosno ublažavanja debalansa, prije svega, budžetske podrške itd. Međutim, kad je u pitanju uloga Parlamenta, ja hoću samo da skrenem pažnju da ovaj parlament nikad nije dobio informaciju, nikad potpisani zapisnik, odnosno memorandum, koje su potpisale entitetske vlade ulazeći u aranžman sa Međunarodnim monetarnim fondom. Nikad ovaj parlament nije ratificirao sporazum takve vrste. I cijenim, imajući u vidu upravo specifičnu težinu tog opterećenja i svega onoga što se oko stendbaj-aranžmana događa, da bi bilo dobro da ovaj parlament zatraži informaciju, zapisnik, memorandum itd. da imamo to u vidu prilikom donošenja budućih odluka. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Više nema prijavljenih za raspravu. Ovdje je i zamjenik ministra finansija i trezora. Evo čuli su i ove diskusije i zaključke o kojima ćemo danas glasati. Nema potrebe ni za kakva dodatna pojašnjenja. Zatvaram raspravu o 13. tački dnevnog reda. Prelazimo na 14. tačku dnevnog reda: Ad. 14. Izjašnjavanje o inicijativi poslanika Mirze Kušljugića da Predstavnički dom u dnevni red sjednice koja će biti održana u septembru 2011. godine uvrsti tačku 'Analiza 33 provoĎenja obaveza koje je Bosna i Hercegovina preuzela potpisivanjem meĎunarodnih sporazuma/ugovora u oblasti energetike' Poslanik Mirza Kušljugić je na 7. sjednici Doma, održanoj 27. 7. 2011. godine, podnio ovu inicijativu. Nadležna Komisija za saobraćaj i komunikacije je 24. 8. 2011. godine dostavila Mišljenje i jednoglasno je podržala Inicijativu i predlaže Domu usvajanje sljedećeg zaključka 'Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH i Državne regulatorne komisije za električnu energiju da Domu dostave analizu o provođenju obaveza koje je BiH preuzela potpisivanjem međunarodnih sporazumaugovora u oblasti energetike.' Otvaram raspravu. Nema prijavljenih za raspravu. Zatvaram raspravu. Prije nego što pređemo na 15. tačku dnevnog reda, predlažem da se Dom izjasni o tome da se objedini rasprava o tačkama 15. do 25. dnevnog reda, jer se radi o davanju saglasnosti za ratificiranje sporazuma. Molim vas da se pripremite za glasanje. Stavljam ovaj prijedlog na glasanje i glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da smo prihvatili ovaj prijedlog. Mišljenje nadležne Komisije za vanjske poslove o saglasnosti za ratifikaciju ste dobili. Otvaram raspravu, dakle o svim ovim ratifikacijama. Da li ima prijavljenih za raspravu? Nema. Prije nego što damo pauzu, želim se i ovom prilikom zahvaliti svim stalnim komisijama Predstavničkog doma, ali i zajedničkim komisijama, koje su omogućili da se današnja sjednica efektno odvija. Kolegij je jednoglasno dogovorio – sada je dakle 11,50 – da u 13,00 sati nastavimo i glasamo.
nije uključen mikrofon
Molim.
nije uključen mikrofon
Hajde izvoli. 34
Budući da gotovo čitav Klub poslanika SDP ima obavezu koja počinje u 13,30 časova i da ne bi morali se služiti pauzama da to prolongiramo, ja vas molim da ta pauza bude kraća da stignemo glasati kako bi stigli na tu obavezu i predlažem može li da bude to, recimo, za pola sata. Nema potrebe zaista da imamo dužu pauzu pošto imamo i usaglašene stavove.
Dobro, u 12,30 glasanje.
Hvala Vam.
Prijatno. [[PAUZA]] Dame i gospodo, nastavljamo sa radom 9. sjednice Predstavničkog doma, dakle pristupamo glasanju. Molim vas da se pripremite za glasanje o prvoj tački dnevnog reda: Usvajanje Zapisnika 8. sjednice Predstavničkog doma Glasamo o usvajanju Zapisnika, uvažavajući i ovo o čemu je govorila poslanica Dušanka Majkić. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasamo, sad! Konstatiram da imamo potrebnu opću i entitetsku većinu i jedan tradicionalni glas 'protiv', tako da imamo opću i entitetsku većinu. Usvojili smo Zapisnik 8. sjednice Predstavničkog doma. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda: Zahtjev poslanika Azre Hadžiahmetović i Beriza Belkića za razmatranje Prijedloga zakona o zabrani negiranja, minimiziranja, opravdavanja ili odobravanja holokausta, zločina genocida i zločina protiv čovječnosti po skraćenom postupku, u skladu s članom 126. Poslovnika Dakle, glasamo o usvajanju ovog zahtjeva za skraćeni postupak. Molim vas da se pripremite. Glasajte, sad! Konstatiram da imamo potrebnu opću većinu, da nemamo potrebnu entitetsku većinu. 35 Prelazimo na usaglašavanje u Kolegiju. Tu nema saglasnosti. Hoćemo li odmah u drugi krug? Evo glasamo odmah, dakle u drugom krugu. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da imamo više od dvije trećine glasova 'protiv' iz jednog entiteta tako da prijedlog da se ovaj zakon usvaja u skladu sa skraćenim postupkom nije dobio potrebnu većinu. On ide dakle, naravno, u redovnu proceduru. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda: Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o izmirenju obaveza po osnovu računa stare devizne štednje Riječ je o prvom čitanju, glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Pozivam vas da se pripremite za glasanje. Glasajmo, sad! Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da smo usvojili ovaj zakon u prvom čitanju. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda: Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave u BiH Zakon je u prvom čitanju. Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Pozivam vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da Prijedlog zakona u prvom čitanju nije prihvaćen, imamo više od dvije trećine glasova 'protiv' iz RS. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda: Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Mišljenju Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu BiH Dakle, glasamo u drugom krugu o Mišljenju Zajedničke komisije. Pozivam vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram ... da imamo dakle potrebnu opću većinu i da smo prihvatili negativno Mišljenje Komisije. 36 Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda: Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o dopuni Zakona o upotrebi i zaštiti naziva Bosne i Hercegovine Glasamo o usvajanju Izvještaja. Pozivam vas da se pripremite. Glasajte, sad! Konstatiram da smo usvojili ovaj izvještaj i da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda: Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Godišnjem izvještaju Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH za 2010. godinu Glasamo u drugom krugu o primanju k znanju Godišnjeg izvještaja. Pozivam vas da se pripemite za glasanje i glasajte sad. [[zajednička diskusija]]
Osmu tačku.
Osmu, izvinjavam se do mene je, dakle da glasamo o: Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o registraciji pravnih lica koja osnivaju institucije Bosne i Hercegovine Glasamo o usvajanju Izvještaja. Pripremite se za glasanje i glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da smo usvojili ovaj izvještaj. Sada prelazimo na 9. tačku dnevnog reda: Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Godišnjem izvještaju Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH za 2010. godinu Dakle, glasamo u drugom krugu o primanju k znanju Godišnjeg izvještaja. Pripremite se za glasanje i glasajte sad. Konstatiram da Godišnji izvještaj nije primljen k znanju. Imamo dakle dvije trećine glasova 'protiv' iz RS-a. 37 Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda: Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključka poslanika Aleksandre Pandurević povodom razmatranja Godišnjeg izvještaja Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH za 2010. godinu, koji glasi (s obzirom da sam ga pročitao i tokom sjednice i tokom utvrđivanja dnevnog reda, pitam – ima li potrebe da još jednom čitam?) ____________(?) Nema. Nema, zahvaljujem. Molim vas da se pripremite za glasanje. Dakle, glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zaključka poslanice Aleksandre Pandurević. Glasajte, sad! Dakle, ovaj zaključak nema ni potrebne opće većine, tako da Prijedlog zaključka nije prihvaćen. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda: Odluka o produženju mandata i izmjeni misije pješadijske jedinice Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u operaciji Snage meĎunarodne sigurnosne pomoći (ISAF) u Islamskoj Republici Afganistan Glasamo o usvajanju Odluke. Molim vas da se pripremite za glasanje i glasajte sad. Konstatiram da je ova odluka dobila potrebnu i opću i entitetsku većun. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda: Izvještaj iz oblasti poljoprivrede za Bosnu i Hercegovinu za 2009. godinu Glasamo o usvajanju Izvještaja. Pozivam vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da je Izvještaj iz oblasti poljoprivrede usvojen, da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu. Prelazimo na 13. tačku dnevnog reda: Informacija o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31. 12. 2010. godine Prvo ćemo glasati za prvi zaključak Komisije, zatim za drugi zaključak Komisije, i na koncu za primanje k znanju Informacije. Prvi zaključak glasi, evo pročitat ću još jednom: 38 'Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Ministarstvo finansija i trezora da u najkraćem roku izradi i dostavi informaciju o neangažiranim sredstvima po odobrenim kreditima i iznosu troškova koji se plaćaju za neangažirana sredstva – komitment fi.' Dakle, to je prvi zaključak iz Mišljenja Komisije za finansije i budžet. Pozivam vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu, te da je prvi zaključak prihvaćen. Sada glasamo o drugom zaključku: 'Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Ureda za reviziju institucija BiH da u narednom periodu izvrši reviziju Centralne banke BiH.' Pozivam vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Imamo, dakle 24 glasa 'za', 13 'protiv'. Imamo opću većinu, međutim imamo i entitetsku većinu. Tražim da se ponovi glasanje još jednom. Imamo pravo u ime kluba, molim vas da se pripremite za glasanje još jednom. Glasamo ponovo o drugom zaključku, ponovljeno glasanje. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajmo, sad! Konstatiram da imamo opću a da nemamo entitetske ili, hajde, sačekat ćemo tačno brojeve; ali sad nemamo opće većine i konstatiram da drugi zaključak Komisije nije dobio potrebnu većinu. Znači, ipak ova sumnja u rezultate glasanja je bila opravdana. Prelazimo dalje na glasanje o primanju k znanju Informacije. Molim vas da se pripremite za glasanje i glasajte sad. Dakle, ovo je samo da primimo k znanju Informaciju. Konstatiram da smo jednoglasno – dakle ne jednoglasno baš, ali imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu, bez jednog glasa 'protiv' – primili k znanju Informaciju. Prelazimo na 14. tačku dnevnog reda: Izjašnjenje o inicijativi poslanika Mirze Kušljugića da Predstavnički dom u dnevni red sjednice koja će biti održana u septembru 2011. godine uvrsti tačku 'Analiza provoĎenja obaveza koje je Bosna i Hercegovina preuzela potpisivanjem meĎunarodnih sporazuma/ugovora u oblasti energetike' Prvo ćemo glasati o usvajanju ove inicijative, a onda glasamo o usvajanju zaključka iz Mišljenja Komisije za saobraćaj i komunikacije. Molim vas da se pripremite prvo za glasanje o Inicijativi. Glasajte, sad! 39 Konstatiram da imamo potrebnu opću većinu, da nemamo potrebnu entitetsku većinu. Prelazimo na usaglašavanje. Naknadno usaglašavanje. Sada glasamo o usvajanju zaključka iz Mišljenja Komisije za saobraćaj i komunikacije. Treba li da pročitam?
Ne treba se sad glasati zato što nismo završili ovu inicijativu.
Samo malo. Bez obzira možemo se i na takav način dogovoriti, iako ne bi pogriješili ako bi glasali. Ali evo slažemo se, dakle, svi da nakon izjašnjavanja o ovoj inicijativi, onda se izjašnjavamo i o zaključku Komisije. Zahvaljujem. Sada predlažem da prvo glasamo o tome da se o svim sporazumima od tačke 15. do tačke 25. izjašnjavamo u paketu; ako se dakle usvoji ovaj prijedlog, onda ćemo u cjelini glasati. Molim vas da se pripremite za glasanje i glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu za ovaj zaključak. I sada prelazimo na glasanje o davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma od tačke 15. do tačke 25. Pozivam vas da se pripremite za glasanje i glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da smo ratificirali sve ove sporazume od tačke 15. do tačke 25. Podsjećam vas da je Prošireni kolegij jučer usvojio naš kalendar aktivnosti, imate. Izvolite, kolega Džaferović. Izvolite.
Predsjedavajući, do sada, bar što se mene tiče, je li, sve su sjednice završene, a puno sam ih bio ovdje u ovoj sali, i nikad nije bilo dileme oko nekog glasanja. Ja ne mogu da odemo sa ove sjednice a da ne kažem jednu dilemu vezano za ... današnje glasanje povodom jedne tačke dnevnog reda. I molim vas da to razmislite kao Kolegij, mislim, moramo graditi takve odnose ovdje i radi se o tački broj 6. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Mišljenju Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, vezano za Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine. To je bio negativan Izvještaj Komisije, prošli put mi smo o tome glasali, bila je opća a nije bilo entitetske većine, otišao je u drugi krug. Danas u drugom krugu bila je opća većina za negativan Izvještaj, ali je bilo i dvije trećine glasova 'protiv', a Vi ste konstatovali da je negativa Izvještaj usvojen. Ja Vas molim, ja mislim da nije usvojen negativan Izvještaj, ali Vas molim, ne tražim nikakvu raspravu, razmotrite to kao 40 Kolegij i kažite nam šta je doneseno, ja sam ovo dužan da kažem jer ne mogu jednostavno da ovo prešutim, hoću da odavde kada odemo da nemam nikakvih dilema. Hvala Vam lijepo.
Da, mislim da ste u pravu. Kolega Džaferoviću, to ćemo razriješiti. I na koncu, evo, dakle, dobili smo kalendar. Napominjemo da je naredna sjednica 22. septembra 2011. godine. Zatvaramo 9. sjednicu Predstavničkog doma i hvala vam na saradnji. Sjednica je završena u 12,58 sati.