..i gospodo poslanici, poštovani gosti, otvaram 58. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Poštovane koleginice i kolege, poštovani gosti, pozdravljam sve prisutne, pozdravljam članove Vijeća ministara Bosne i Hercegovine, predstavnike OHR-a, OSC-a, Evropske Unije, specijalnog predstavnika generalnog sekretara Vijeća Evrope šefa Misije u BiH, predstavnike Posmatračke misije u BiH, predstavnike ambasada u BiH koje su izrazile interes da prate rad Parlamentarne skupštine, UN-a, predstavnike nevladinih organizacija, Centar civilnih inicijativa i Centar za promociju civilnog društva. Pozvan je naravno i predstavnik Visokog sudskog i Tužilačkog vijeća zbog razmatranja Godišnjeg izvještaja tog vijeća za 2004.godinu. Pozdravljam predstavnike medija, pozdravljam dakle sve prisutne ovdje u ovoj dvorani, ako nekog posebno nisam, članove Izborne komisije, predsjednika i članove Izborne komisije, ako nekog nisam posebno pomenuo, ja molim da mi oprosti, pozdrav se dakle odnosi na sve prisutne u ovoj dvorani. Dame i gospodo, na ovoj sjednici imamo jedno prethodno pitanje. Da li je gospođa Komšić ovdje? Jeste. Koje ćemo izvršiti prije prelaska na raspravu o prijedlogu dnevnog reda. Od Izborne komisije BiH dobio sam odnosno, dobili smo obavještenje da je umjesto gospodina Ive Mire Jovića mandat poslanika dodjeljen gospođi Vlatki Komšić, sljedećem kvalificiranom kandidatu sa liste koalicije HDZ-demokršćani. Ja sam gospođu Komšić pozvao na sjednicu, ona je prisutna i pozivam je da pristupi davanju svečane izjave, kako bi mogla ostvariti svoja prava, svoja poslanička prava i obaveze. Gospođo Komšić, izvolite. Molim vas da ustanete. Molim vas, pristupamo davanju svečane izjave, malo pažnje. Izjavljujem da ću savjesno vršiti dužnosti koje su mi povjerene
Obavezujem se da ću savjesno obnašati povjerene mi dužnosti,
poštovati Ustav Bosne i Hercegovine,
poštovati Ustav Bosne i Hercegovine, 2
u potpunosti sprovoditi Opći okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini
u cjelosti povoditi Opći okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini
štititi i unapređivati ljudska prava i osnovne slobode, te štititi interese i jednakost svih naroda i građana.
štititi i zauzimati se za ljudska prava i temeljne slobode, te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana.
Gospođo Komšić u ime Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, usvoje osobno ime, čestitam vam na upravo datoj svečanoj izjavi i želim vam puno uspjeha u radu kao poslanika odnosno zastupnika u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. Hvala vam.
Hvala.
Poštovane koleginice i kolege poslanici, vi ste u pozivu za današnju sjednicu dobili prijedlog dnevnog reda, ali prije toga da konstatujem da prema izvještaju Stručne službe mi imamo dovoljan broj, svakog momenta pristižu novi poslanici, neću vam reći koje je trenutno stanje ali kvorum imamo, dovoljan broj za punovažan rad i odlučivanje današnje sjednice Predstavničkog doma. Vi ste dobili poziv za današnju sjednicu. Od tada, pa do danas desile su se neke izmjene u dnevnom redu. Vi ste dobili izmjene koje su usaglašenje na Kolegiju a kasnije i na Proširenom Kolegiju Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. To su dakle, dodata je nova tačka 5 koja glasi, zahtjev poslanika Momčila Novakovića za razmatranje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o nadzoru i kontroli prelaska državne granice, po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika. Zatim, tačka 6, zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o krivičnom postupku BiH, po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika. Zatim, dodati su oni ugovori između BiH, Republike Hrvatske o zajedničkim lokacijama na graničnim prijelazima, gdje smo dobili ovaj sporazum vezan za Kostajnicu. Zatim, to je dakle 2,4,6,7 ugovora. Dodata je tačka dnevnog reda, imenovanje i razrešenje članova komisija Doma. Pošto smo danas verificirali mandat novom poslaniku u Parlamentu, a ostala su upražnjena mjesta u komisijama gospodina Ive Mire Jovića, tako da je to danas također potrebno i usaglašena tačka dnevnog reda i prijedlog zaključka kao 3 poslednja tačka dnevnog reda o proceduri za imenovanje tri člana Izborne komisije BiH. dobili ste taj prijedlog zaključka i mi ćemo o tome naravno danas otvoriti raspravu. Ja se nadam usvojiti taj zaključak i ispunit svoju zakonsku obavezu do konca ovoga mjeseca, imamo izabrana i ova tri člana Izborne komisije umjesto ovih stranih članova Izborne komisije, kako bi Izborna komisija BiH bez prekida kontinuiteta u punom kapacitetu mogla da djeluje i izvršava svoje odgovorne obaveze i zadatke. Uvažene koleginice i kolege, to je ono što smo mi danas usaglasili kao dodatne tačke dnevnog reda. Ja mislim da ništa nisam, molim vas lijepo, dakle skinuta je tačka 6, to je Zakon o izmjenama i dopunama zakona o ombdusmenima, zbog toga što nadležna komisija nije završila posao, nije bilo izjašnjenja Vijeća ministara, dat je novi rok od 30 dana i mislim da je to, to što smo danas usaglasili i to je praktično dnevni red. Mi smo ovdje imali još jedan zahtjev. To je zahtjev predsjedavajućeg Vijeća ministara da se obrati ovome Domu i informiše nas o aktuelnoj situaciji i BiH. Kolegij je jutros prihvatio taj zahtjev, dakle članovi Kolegija, nas trojica smo prihvtili zahtjev, međutim na Proširenom Kolegiju nije bilo saglasnosti da se na taj način uvrsti ta tačka dnevnog reda, tako da to nije tačka dnevnog reda. Ja sam o tome obavijestio predsjedavajućeg Vijeća ministara i dobio sam od njega informaciju da ukoliko nema saglasnosti ovoga Kolegija da onda on nema ni potrebe da podnosi takvu informaciju, tako da ja to neću stavljati kao prijedlog za izjašnjavanje nakon odluke Kolegija i razgovora sa predsjedavajućim Vijeća ministara. Otvaram raspravu o dnevnom redu. Izvolite. Gospodin Nikola Špirić.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege, kolegice poslanici, članovi Vijeća ministara, uvaženi gosti, naravno ja sam svoju saglasnost dao za dnevni red koji je predsjedavajući pročitao ovde ali želim javno da kažem da mislim da ima mnogo razloga da danas u ovkiru ove sjednice, nebitno je koja je to tačka dnevnog reda, čujemo obračanje predsjedavajućeg Vijeća ministara, gospodina Adnana Terzića naspram nove situacije u Vijeću ministara. Ja mislim da danas ne bi bili odgovoran Parlament da to lično nismo tražili od predsjedavajućeg vijeća ministara. Možemo mi činiti šta god hoćemo, prikrivati nesposobnosti izvršne vlasti BiH da ubrza reforme, možemo prićati građanima da svaki dan bolje žive, da oni to ne vide. Dakle, možemo raditi šta god hoćemo, ali sam ubjeđen da ne možemo raditi dokle hoćemo jer sve ovo što činimo, se vidi. Nakon odluke premijera Terzića da prihvati ostavku gospodina Mladena Ivanića, nakon prihvatanja ostavke minsitra Branka Dokića, nakon informacije da u poslednjih 20 dana nije bilo sjednice Vijeća ministara, predsjedavajući bi danas trebao da se obrati Parlamentu i da kaže, da li kontroliše situaciju u Vijeću ministara i da li on je u prilici da zakazuje sjednice i da li on pretpostavlja da Vijeće ministara može raditi punimkapacitetom i predlagati zakone ovom Parlamentu. To je ono što bi trebalo nas kao poslanike da interesuje. Znam ja da će biti različitih prića, različitih odgovora, sve okej, idu reforme, radit ćemo sa dva ministra iz reda srpskog naroda itd. Ili je ovo neki dogovor koji je meni nerazumljiv. 4 Dakle, ja mislim i evo predlažem, da ima potrebe danas da predsjedavajući Vijeća ministara se obrati Parlamentu i da kaže, zašto nije bilo zasjedanja 20 dana, u vrijeme kad prićamo da postoje tobože krivci što BiH kasni u ispunjavanju uslova. Hoće li i narednih 20 dana ili mjesec dana biti bez sjednica Vijeća ministara? Hoće li danas biti sjednica Vijeća ministara? Dakle, to su stvari koje mene kao poslanika u ovom državnom parlamentu interesuje. Ja mislim da treba pozvati i da ovaj dom treba da usvoji, da to bude tačka dnevnog reda u kojoj bi se predsjedavajući obratio Parlamentu. A kad bude ta tačka i ako bude, onda ću uzeti učešća u raspravi i reći šta mislim o radu Vijeća ministra. Ali ono čega se ja jako bojim, da je ovo Vijeće ministara na ovakav način samo sebi presudilo i da bi moguć, može se desiti da Adnan Terzić na narednoj sjednici dođe i da kaže i ja podnosim ostavku i na sreću, ova zemlja nema Vijeća ministara nego ćemo birati novo, kažem na sreću ova zemlja nema Vijeće ministara jer bolje da nema nikakvo nego da ga ima ovakvo kakvo jeste. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ko dalje želi da govori o dnevnom redu? Gospodin Momčilo Novaković, neka se pripremi gospodin Zlatko Lagumdžija.
Gospodo predsjedavajući, članovi Savjeta minsitara, kolege poslanici, ja sam shvatio gospodina Špirića da ustvari on predlaže danas da se na dnevnom redu nađe tačka odnosno da se desi obraćanje, nisam shvatio kako će se zvati ta tačka dnevnog reda, ali znači evo da će se desiti ili da se desi obraćanje predsjedavajućeg Savjeta ministara ovom parlamentu. Ja moram reći da sam ja na Proširenom Kolegiju bio protiv da se ne obrati predsjedavajući Savjeta ministara nego protiv da to bude obavezna tačka nevnog reda, imajući u vidu da Poslovnik omogućuje to samo pod uslovm da se Savjet ministara obrati sa tim zahtjevom. S obzirom da to nije bio zahtjev Savjeta ministara nego predsjedavajućeg Savjeta ministara, ja sam smatrao da to ne može biti tačka, obavezna tačka dnevnog reda već naravno da u ovoj, ovakvoj proceduri možemo utvrditi da li da bude ili da ne bude tačka dnevnog reda. Drugo što je pisalo i piše u tom zahtjevu jeste, da se gospodin Terzić obrati na temu trenutne situacije u BiH, ja smatram da predsjedavajući Savjeta ministara nema kapacitet da na ovako široku tačku dnevnog reda elaborira pred Parlamentom, zato što je to mogo šire pitanje nego što predsjedavajući Svjeta ministara može, dakle imajući u vidu ovaj, njegove ovaj, obaveze i njegove poslove, te da je logično bilo da je gospodin Terzić tražio da se obrati na temu funkcionisanja Savjeta ministara, odnosno izvršne vlati. Ja pretpostavljam da je gospodin Špirić u tom smislu predložio dakle tačku dnevnog reda, koja će govoriti o funkcionisanju odnosno, ne funkcionisanju, kako god hoćete, Savjeta ministara. Ukoliko naravno bude ta tačka dnevnog reda, uzet ćemo hvala Bogu ovaj, učestvovat ćemo u raspravi ali dakle htio sam da objasnim zbog čega mislim, da je predsjedvajući pogriješio sa ovim zahtjevom, odnosno da mi nismo to mogli na Proširenom Kolegiju prihvatiti. 5 Naravno, da sam način ovaj, odnosno sam zahtjev je veoma diskutabilan i sa toga, i sa činjenice da Savjet ministara nije zasjedao te da naravno nije ni mogao predložiti da se to nađe na dnevnom redu. Hvala lijepo.
Poštovane koleginice i kolege, prije nego što dam riječ gospodinu Lagumdžiji, što se ovog pitanja dakle tiče, ako su vaše diskusije vezane za ovo pitanje, ja bih molio da ovu stvar, riješimo na sljedeći način. Dakle, Kolegij je jutros prihvatio zahtjev predsjedavajućeg Vijeća ministara i evo, mi možemo i da preformulišemo taj zahtjev i da kažemo da je to informacija predsjedavajućeg Vijeća ministara o stanju u Vijeću ministara i Kolegij smatra da to treba da bude danas tačka dnevnog reda, ako se vaše diskusije najavljene odnose na ovo, mi vam predlažemo da prihvatite stav Kolegija, to je naše i pravo i naša obaveza i na kraju, krajeva naša odgovornost i da uvažimo dakle evo, taj zahtjev da se predsjedavajući Vijeća ministara obrati, naravno na ovu temu stanje u Vijeću ministara, ono što je naravno kapacitet predsjedavajućeg Vijeća ministara i da to bude druga tačka, odmah iza zapisnika. Ako se vaše diskusije odnose na to, na ovu stvar, da prikratimo sebi ovaj, potrebu za diskusijama sada, diskutovat ćemo kasnije nakon što se podnese ova informacija. Ja bih vas zamolio da ovo uvažite, ako su vaše diskusije bile vezane za ovo. Imate li nekih novih ideja za dnevni red, da zaključimo s dnevnim redom pa da idemo dalje. Ja ću ovo staviti na glasanje i glasat naravno za ovo. Gospodine Lagumdžija, izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Ja moram priznati da cijenim inicijativu predsjedavajućeg Vijeća ministara i ovo je mala promjena u odnosu na ponašanja ranija, kad su se dešavale zaista krupne političke i druge promjene u zemlji i kada smo mi kao parlamentarci tražili da se Vijeće ministara obrati a nije baš uvijek nailazilo to na razumjevanje. Tako da cijenim i pozdravljam inicijativu predsjedavajućeg Vijeća ministara, da se obrati Parlamentu, o jednoj ovakvoj delikatnoj političkoj situaciji koja je kulminirala posljednjih nekoliko dana i mislim da je to dobra praksa i mi sad možemo se poslovnički nadmudrivati na ovaj ili onaj način, formulirati dnevni red kako je kome volja, međutim ja nemam ništa protiv da gospodin predsjedavajući nam se obrati po tački dnenog reda koja se zove stanje u Vijeću ministara u odnosu na stanje u BiH, jer kako god mi to nazvali, praktično rasprava će se voditi o potpuno istoj stvari koja nam je svima savršeno jasna. Da ne bi nedoumice izazvalo poslije, gospodine predsjedavajući, ja sam naime znajući evo ovo što se ovde dešava, i ponukan onim što se dešavalo posljednjih dana, htio da predložim ali da mi prethodno razjasnite poslovnički, da li ću poslije moći pod tom tačkom dnevnog reda, kako ste je sada nazvali, diskutirati o sljedećoj stvari. Naime, da predsjedavajući Vijeća ministara je prije nekoliko dana putem sredstava informisanja nas obavijestio da je njegova ideja da se organizuju prijevremeni izbori. E, sad, moje pitanje dakle glasi, ja mislim da mi o tome trebamo razgovarati na Parlamentu. Ako ćemo o tome moći razgovarati povodom ove tačke dnevnog reda, onda ja svoju narednu diskusiju, svoj prijedlog za izmjenu dnevnog reda, povlačim. 6 Naime, šta želim reći gospodine predsjedavajući. Ja sam htio da predložim za današnju tačku dnevnog reda, tačku dnevnog reda koja se zove inicijativa za izmjenu Izbornog zakona kojim se definirala procedura za organizovanje prijevremenih izbora. Mi imamo kao SDP spreman paket izmjena i dopuna Izbornog zakona koji definira pokretanje prijevremenih izbora. Naime, predsjedavajući je pokrenuo priću o prijevremenim izborima znajući da postojeći zakon to onemogućava, i time doveo čitavu javnost u jednu dosta nepotrebnu zabludu. Dakle, ukoliko predsjedavajući, povodom ove tačke dnevnog reda, ja mogu govoriti i o izmjeni Izbornog zakona i pokretanje izmjena Izbornog zakona u funkciji stvaranja pravnih i svakih drugih pretpostavki, definiranjem procedure koja će sutra omogućiti prijevremene izbore. Onda ja povlačim prijedlog dnevnog reda, kojim bi se ovako tačke dnevnog reda, ukoliko se ne može, ukoliko vi ne prihvatate da takva jedna inicijativa bude kao prijedlog zaključaka povodom onoga što će predsjedavajući Vijeća ministra govoriti, ja bih u tom slućaju kandidirao tačku dnevnog reda, pod nazivom inicijativa za izmjenu Izbornog zakona kojim bi se definirala procedura za organizovanje prijevremenih izbora. Da se Parlament obaveže da će uraditi narednih 5 do 7 dana izaći sa odgovarajućim zakonskim paketom koji definira tu proceduru. Ukoliko ne, mi ćemo kao SDP u roku od 7 dana pokrenuti i po Poslovniku proceduru izmjena Izbornog zakona kako bi se omogučili prijevremeni izbori. Pa bih vas samo zamolio, prije glasanja, da mi kažete da li ima potrebe da vam dajem ovu tačku dnevnog reda ili na ovu temu mogu govoriti kad bude predsjedavajući nam se obraćao.
Hvala vam. Očigledno, vidim napredujete i ovo je iskorak u odnosu na dosadašnju praksu. Počeli ste da pitate šta bi moglo i kako bi to bilo u proceduri i ja vam se zahvaljujem na tome. To je metod kojeg trebamo sve češće da ovaj, upražnjavamo ovdje u Parlamentu. Ja vam se još jedaputa zahvaljujem gospodine Lagumdžija na tome. Vi naravno imate pravo, do sada vas nikada nisam sprečavao da govorite to što mislite da trebate da govorite, mislim da je to demokratski. Što se vaše inicijative tiče, vi je možete bez rasprave na Paralmentu staviti u parlamentarnu, to vi znate je li tako, za izmjene zakona, do sada ste to mnogo puta radili. Ja vam ne mogu sad dati odgovor na pitanje jer nisam ja taj koji donosi odluku o tome. O tome donosi odluku Dom. Kada se danas, ako se otvori rasprava vezano za informaciju predsjedavajućeg Vijeća ministara koje sve moguče zaključke donijeti, vjerovatno će se Dom izjašnjavati, vi ćete reći to što imate da kažete. Ja vas neću moći spriječiti niti želim da vas spriječim da iznesete bilo kakvu inicijativu i to bi mogao biti odgovor na ovo vaše pitanje, a vi odlučite hoćete li insistirati kao za posebnom tačkom dnevnog reda nakon ovoga ili ćete se uklopiti u okviru ove postojeće tačke dnevnog reda. Odmah, je li. Možda je to najbolje, izvolite.
Gospodine predsjedvajući, dobro je da otvaramo komunikaciju. Vrijeme je, skoro 3 godine smo tu. Dakle, ja ću vam dostaviti prijedlog tačke dnevnog reda, kako sam formuliao. Ukoliko prođe ovaj prijedlog koji ste vi dali da nam se predsjedavajući obrati, 7 onda ovaj prijedlog ja povlačim, ali pošto ne znam kako će izgledati, ja vam ga dajem da mi ne bi proceduralno objasnili da nisam mogao, da mi je prošao voz. To je jedna stvar. I druga stvar, da razjasnimo gospodine predsjedavajući. Meni je savršeno jasno a ja nisam htio da otvaram tu sada diskusiju. Meni je savršeno jasno da mi možemo pokrenuti izmjene i odpune Zakona o izborima, Izbornog zakona. Međutim, ja bih htio da ovde kao ozbiljni ljudi to bude nešto što je stvar konsenzusa u ovom parlamentu, a ne inicijativa SDP-a. Ja sam rekao da ćemo mi u roku od 7 dana izaći sa konkretnom inicijativom u skladu sa Poslovnikom, prijedlogom za izmjene i dopune zakona ukoliko danas se ne postigne neki zajednički racionalan prijedlog kako da to bude bolje ovog parlamenta, da se ne bi stranke utrkivale ko se prvi sjetio toga. Dakle, ja samo želim da radi stvaranja jedne dobre političke klime ovde predložim Parlamentu da to bude stav Parlamenta i da nam Vijeće ministara pa čak i predsjednik Vijeća ministara u roku od 7 dana pošalje u parlamentarnu proceduru izmjene zakona koje će omogučiti prijevremene izbore. Evo vam odna ova, hoće li nelo ispred Sekretarijata doći?
Smo vi sjedite.
Moram i to pitati.
Vaše je da napišete i sjedite a sve ostalo će biti riješeno, nemojte se sekirati ni za šta ostalo, ovo je uređen Parlament, nemojte molim vas. Gospodin Raguž ima riječ, izvolite. Gospodin Raguž je zamjenik predsjedadvajućeg, tražio je neka gospodin Gligorić se ne ljuti, dobit će roječ on sljedeći.
Dobro. Sve skupa pozdravljam. Što se tiče ove rasprave, mislim da je danas dobro da imamo raspravu o stanju u Vijeću ministara i da dobijemo izvješće predsjedavajućeg Vijeća ministara. I naravno, da u okviru toga raspravimo ono što je bitno, vezano za izlaganje gospodina Terzića. Što se tiče inicijative gospodina Lagumdžije, mislim da ovaj paralament treba jednom koristiti prostor koji smo otvorili kroz formiranje Zajedničkog povjerenstva između Vijeća ministara i Parlamenta koje je počelo raditi na promjenama Izbornog zakona. To je naša postprijemna obaveza i to je u tijeku. Znači krenulo se je raditi i evo, prigode da se i to pitanje uvrsti u taj paket izmjena i da to zaista cjelovito, a ne da parcijalno pitanje po pitanje zahvaćamo Izborni zakon kao jedan od najznačajnijih temeljnih akata, zakonskih akata u zemlji. To je moja sugestija gospodine Lagumdžija, a što se tiče političke ocjene koju ste vi naravno uvijek kao jedan vješt i odgovoran političar i ovdje danas, prezentirali ja mogu reći sada da nije dovoljno samo govoriti o prijevremenim izborima i zasićenosti reformi nego o 8 ograničenjima u ovoj državi koja nisu samo kroz spremnost političkih snaga, ja sad govorim jedan drugi politički stav, nego i o drugim ozbiljnijim problemima u ovoj zemlji, pa da to otvorimo svi skupa zajedno kao odgovorni ljudi. Tako da se danas ne iscrpljujemo inicijativom za promjenu Izbornog zakona, nego da je smjestimo u ovu zajedničku aktivnost koju vodimo a da kroz izlaganje premijera otvorimo raspravu o bitnim pitanjima. I, time smo se riješili i radimo ozbiljno.
Mislim da se mi razumijemo. Imamo jedan ovako, odgovor na repliku, imamo jedan krivii navod, imamo diskusiju. Po redoslijedu nekom, ja mislim da bi ovo, pokušaj popravke krivog navoda, bio prvi na redu, pa gospodin Nikola Špirić prvi zamjenik predsjedavajućeg, izvolite.
Dame i gospodo, nemam ja naravno, nesporazuma sa gospodinom Ragužom ali da budemo dakle, da budemo javnosti i građana radi jasni. Kolega Lagumdžija je apsolutno u pravu. Svoje mandate moramo staviti građanima svi na provjeru. Ja mislim da inicijativa za vanredne izbore je stigla od prdsjedavajućeg Vijeća ministara. Jel se on šalio, jel on mislio time da napravi ne znam šta, ali ja mislim da je sasvim legalna inicijativa od gospodina Lagumdžije da se zakon pripremi za tu mogučnost. Redovne izmjene Izbornog zakona, redovne izmjene su direktan odgovor, mi iz parlamentarne većine nećemo vanredne izbore. Zašto bi, kad nam je lijepo. Narod crkava a mi vladamo. E, bujrum, ja ću podržati inicijativu gospodina Lagumdžije i partija, bila ona posebna tačka a bila u sklopu rasprave Adnana Terzića, ne bitno je gospodine Lagumdžija. Hvala.
E, gospodine Špiriću, nije ovo bila ispravka krivog navoda. Sad će tek krenuti ispravke koliko ja vidim. Ja vas molim da se malo uozbiljite, da uđemo sa
Ja ću ovo kratko i ozbiljno, pošto je gospodin Špirić
Samo jedan trenutak da ja dozvolim, da dam riječ formalno makar. Gospodin Martin Raguž, zamjenik predsjedavajućeg. Ovo je sada odgovor na pokušaj ispravke krivog navoda, izvolite.
Dobro, hvala gospodine Džaferoviću. Znači, pošto je gospodin Špirić pomenuo mene, i vezano za spriječavanje mogučnosti organiziranja prijevremenih izbora, tvrdim da ni jednom riječi nisam doveo u pitanju mogučnost prijevremenih izbora i ne znam uopće zašto se referirao na mene. I molim evo zbog korektnosti, znači, pa onda moram intervenirati. Znači moram intervenirati, inicijativa za prijevremene izbore, rekao sam osobno, da očekujem da je obrazloži premijer Terzić i da je raspravimo. 9
Hvala lijepo. Imamo gospodina Beriza Belkića, dobit ćete riječ gospodine Lagumdžija, ima gospodin Novaković, ima Sead Avdić, otvorili smo. Niste me poslušali i imate ovo šta imate. Ja za ovo nisam odgovoran. Pravo da vam kažem, ja sam vas molio da uvrstimo tačku dnevnog reda, da prihvatite stav Kolegija i da povedemo raspravu, sve ovo o čemu govorite moglo je biti u okviru tačke dnevnog reda. Niste me poslušali. Gospodine Belkiću ja vam se izvinjavam, što ste ustali, izvolite.
Ja imam repliku i molim stvarno poslanike da se vratimona dnevni red.
Hvala vam gospodine Belkiću.
Mi utvrđujemo dnevni red, svi mi znamo, oni koji govore neka ne potcjenjuju ostale poslanike. Mi vrlo dobro znamo šta se u Parlamentu dešava. Dakle, znamo da su u toku izmjene i dopune Izbornog zakona, znamo da se od svih poslanika zatraženo već, da interveniramo sa sugestijama i td. i nemamo ništa protiv da neko to i ne zna, pa neka ponavlja to. Ali ja vas molim da se vratimo na dnevni red. gospodine Špiriću, gospodine Lagumdžija i svi ostali u toku izvještaja gospodina Adnana Terzića, izvolite govoriti o svemu. Nemojte nas terorisati molim vas. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. Ja bih vas zamolio, molim vas, poštovane koleginice i kolege, dajte molim vas, molim vas, sve ovo može biti tema jedne ozbiljne rasprave u okviru tačke dnevnog reda koju vam predlaže Kolegij. Molim vas, dajte poslušajte me, uvažite ovo, prekinimo dalje raspravu, samo ćemo se nadmudrivati i otvarati replike, vi ćete jedni drugima replicirati, popravljati krive navode a ja ću se ovde zdrobit da to poredam i da to definiram kad je šta. Molim vas, ja vas molim da prihvatite ovo moje i da glasamo, da druga tačka dnevnog reda bude, gospodine Lagumdžija poslušajte me i vi. Odgovorite mu kasnije kad rasprava krene. Molim vas, kakve su moje poslovničke mogučnosti? Mogu li ja ovo prekinuti? Mogu li ja ovo prekinuti? Nažalost, po Poslovniku ja ovo ne mogu prekinuti ali bih vrlo rado ovo prekinuo. Molim sve kolege kojima je stalo do ovoga o čemu ja govorim sada da ovo uvaže. Oni koji smatraju da treba i dalje da govore, ja ću im dati riječ, ne mogu oduzeti riječ. Gopodine Lagumdžija, izvolite.
Zahvaljujem vam se gospodine predsjedavajući. 10
Izvinjavam se gospodine Novakoviću, odmah imate riječ poslije gospodina Lagumdžije, vodio sam sa njim sada polemiku ovu neposrednu i vi ste sljedeći na redu. Gospodine Lagumdžija ja vas molim, gospodin Novaković se prije vas, ja ću tu prednost dati, nećete vi davati gospodine Lagumdžija, vi ćete kad budete bili u nekoj drugoj poziciji, sad ja dajem prednost. Izvolite sjednite. Gospodin Momčilo Novaković, izvolite. Kad vi budete davali prednost, onda vi dajite, sad je ja dajem dok sam ovdje i molim vas to poštujte.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja zaista nemam namjeru da vodim raspravu u okviru inicijativa. Zbog toga smatram da je i repliciram na diskusiju gospodina Špirića koji je već prejudicirao način glasanja, što zaista ovaj, ne stoji i ja bih molio da on je na takav način ustvari otvorio raspravu o ovoj tačci dnevnog reda. Dakle, po meni i ovaj, ovo shvatite kao moj pokušaj da se pomogne, gospodin Lagumdžija ima legitimnu inicijativu da stavi tačku dnevnog reda, ja ga molim neka to predloži, izjasnit ćemo se o tome. Šta će se raspravljati u okviru i hoće li uopšte biti obraćanja gospodina Terzića vidjet ćemo. Na kraju krajeva ne možemo prejudicirati rešenje prije nego što znamo hoće li biti obračanja. Dakle, izvolite gospodine Lagumdžija, predložite tačku, ja ću se o njoj veoma rado izjasniti.
Hvala lijepo. Gospodin Lagumdžija, replika, izvolite.
Jesam li sad ja? Jesam. Eh, zahvaljujem. Još jednom vam se zahvaljujem gospodine predsjedavajući, dobro je da ste mi na kraju dali da ne moram posebno odgovarati gospodinu Ragužu, Belkiću i Novakoviću. Ne moram Berize ali hoću. Ovde, da vrlo, Martin je moj kolega, ovde da li svjesno ili nesvjesno pokušao da napravi jednu zabunu u ono što sam ja predložio. Ja savršeno dobro znam gospodine Raguž i gospodine Belkiću da postoji jedan ozbiljniji projekat izmjena Izbornog zakona. Meni je savršeno jasno da je taj, promjene Izbornog zakona da datiraju još od prije pune 3 godine, kada smo preuzeli od Vijeća Evropa postizborne uslove u kojima smo rekli da ćemo izmijeniti Izborni zakon. I 3 pune godine to nismo uradili. I, sada, meni je dobro poznato da se to sada radi. Međutim, ovo što sam ja tražio je uz punu svijest o tom radu koji se dešava, zato što je predsjedavajući Vijeća ministara javnost obmanuo tražeći prijevremene izbore a dobro zna ili nažalost ne zna, sasvim je svejedno, ne zna kad mu je veći problem, koji od ta dva slučaja je u pitanju, da po postoječem Izbornom zakonu ne postoje prijevremeni izbori. I on je ovde otvorio debatu u javnosti o prijevremenim izborima a to Izborni zakon ne poznaje, na način na koji je on to javnosti prezentira. I zato smatram da je neophodno da uozbiljimo i predsjedavajućeg i Vijeće ministara i sebe, ako već nećemo njega ni moći ni htjeti izgleda, a to je da otvorimo po hitnoj 11 proceduri kao svaka normalna zemlja zakonodavnu mogučnost da se mogu obaviti prijevremeni izbori. Hoće li se oni obaviti ili neće, to je potpuno drugo pitanje. I zato bih ja, da ne bi gospodin Novaković koji je otišao, bio u zabuni, neovisno o tome šta će predsjedavajući, hoće li nam se obratiti ili neće, ja bih vas zamolio da onda tu tačku koju sam vam profilirao, da je stavite na glasanje po prijedlogu dnevnog reda a ja ću i kad bude predsjedavajući Vijeća ministara se obraćao ukoliko se bude obraćao, ponovo na ovu temu govoriti, neovisno o tačci dnevnog reda koju ćemo imati ili nemati.
Molio bih dakle, kolege da dalje ne diskutujemo, da pređemo na izjašnjavanje. Možete li prihvati, ja ponovo kažem, ja apelujem na vas, molim vas da ako možete, ja bih vas zamolio da pređemo na izjašnjavanje ako možete da prihvatite ovo o čemu ja govorim sada. Završili smo, da ne otvaramo dalje replike. Gospođo Palavrić, izvolite. Hajde, kažite šta imate da kažete, izvolite.
Hvala veliko, konačno. Hoću da repliciram gospodinu Lagumdžiji na, sačekat ću ja dok on završi. Hoću da vam gospodine Lagumdžija repliciram na ovo što ste rekli. Kao postprijemna obaveza Vijeća Evrope, prijemom u Vijeće Evrope ona je nastala u aprilu 2002.godine. Vi ste predstavljali šefa vlasti u ovoj zemlji, sve do decembra te iste godine, sjećate se radnji iz decembra. Dakle, mogli ste taj Izborni zakon još tada izmijeniti. Ali, ono što je osnovno, ja hoću da vas zamolim, dajte, nemojte od nas zaista evo, da prihvatimo da nas ne terorišete, ali pravite od nas budale. Pravite od ovog parlamenta cirkus, sve dok su kamere tu. Kad kamere odu, odete i vi. Ostanite poslije kamera pa da govorimo ozbiljno i o Izbornom zakonu i o svemu o ćemu treba.
Dakle, prije pune 3 godine, gospodine predsjedavajući, poznato je javnosti a i vama, da je jedan od postprijemnih uslova bio to, međutim poznato je svima koji sjede ovde da se taj uslov nije mogao ni trebao sprovoditi u vremenu od 4 mjeseca koja su bila do tadašnjih izbora. I to je obaveza koju je preuzela ova vladajuća struktura i već je voza 2,5 godine skoro 3. A to, da ja od vas pokušavam napraviti budalu, ne pada mi napamet. Vi ste to što ste, ja vam ne mogu ni pomoći ni odmoći.
Hvala ljepo. Gospodin Vinko Zorić.
Evo, ovaj, meni je drago da predsjedavajući da prije parlamentarnoj manjini riječ nego meni, iako sam ja prije tražio. Dakle, to je dokaz da je ovaj parlament demokratičan i da uvažava parlamentarnu manjinu. Neću ih više zvati oporba nego parlamentarna manjina. Gospodin Lagumdžija se više puta javljao i imao je puno netočnih, ja ne znam hoću li sve 12 to pohvatat. Ali jedna od netočnih je ova zadnja, da mi nismo, mi jesmo već mijenjali Izborni zakon od kada je ova parlamentarna većina u ovom parlamentu. Vi malo provjerite, pa ćete vidjeti da je to točno. Dakle, jesmo mijenjali Izborni zakon i mijenjat ćemo ga još jedanput, a predsjedavajući Vijeća ministara i bilo koji ovdje zastupnik ne mora znati Izborni zakon. To mora znati Izborno povjerenstvo. I ako gospodin Terzić i nije znao Izborni zakon kad je iznosio neke činjenice, to ga ovaj, ne može uopće, ne može mu biti otežavajuća okolnost. A ako on misli ozbiljno i šta on misli ozbiljno, prepustimo njemu. Nemojte vi ispitivati ovaj, gospodina Terzića. Isto tako ne želim biti njegov odvjetnik. U tom, u toj radnoj skupini koja treba pripremiti izmjene i dopune Izbornog zakona su i predstavnici Vijeća ministara. Dakle, on će njima dati vjerojatno neke smjernice kako će to raditi, nama će dati možda Parlament ili neće, Izborno povjerenstvo će također gledati da napravi neke tehničke izmjene koje su smetale Izbornom povjerenstvu u provođenju i pripremi izbora i ja ne vidim tu nikakav problem. Ja čak ne vidim ovaj, ni vaš interes u požurivanju tih prijevremenih izbora. Ne vidim ga. Ne vidim ga, vi ste prije svakih izbora govorili da ćemo vidjet, pa onda ne vidimo ništa. I ja, ja nemam razloga vama vjerovati jer vi ste prije svakih izbora govorili, e, sad je gotovo, pa nije gotovo. Ja ne vidim tu nikakvog ovaj, ozbiljnog razloga da vi to radite ali vi naravno kao i puno puta do sada imate pravo predložiti Izborni zakon sasvim nov, ne samo tu jednu izmjenu i tražiti da to ide i po članku 104. po članku 105. ili u redovitu proceduru. Dakle, to niko ne spori, ali nemojte ovdje iznositi netočne podatke. Ja sam ih evo nabrojao ovaj, da imam stenogram vjerojatno bi ih nabrojao još tri puta ovoliko.
...zamolio službe da obavijeste predsjedavajućeg Vijeća ministara da on dođe ovdje u ovu salu, kako ne bi smo morali praviti pauze kasnije, neka to službe urade, da zamolimo predsjedavajućeg da dođe. A sljedeći se javio za riječ, gospodin Tihomir Gligori, diskusija, izvolite, prijedlog zapravo.
Hvala gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Prije toga, par uvodnih rečenica. S obzirom da smo mi zakonodavno tijelo koje donosi zakone i pravila po kojima moramo ili koja obavezuje nas i građane, mislim da u ovoj proceduri treba ipak nešto malo pojasniti. Slažem se sa onim što je govorio gospodin Novaković. S obzirom da smo mi dobili ovde dokumente na stolu, gdje se u ime gospodina Terzića šef ureda obraća da u skladu sa Poslovnikom našeg doma, uvrstimo kao tačku dnevnog reda. S obzirom da očito gospodin terzić ima ljude oko sebe koji funkcionišu ili nezakonito ili iz neznanja, ovo smo čuli i kod gospodina Lagumdžije i Zorića da on zna, ne zna itd. ovo je klasično nepoznavanje procedure i ne može predsjedavajući Savjeta ministara da traži tačku dnevnog reda jer je to definisano članom 139. tačka e) Poslovnika ovog doma i to je nepoznavanje ili neznanje, jer on nije, ja govorim o onom drugom, vaša diskusija mi ide u prilog kad ste govorili da on ne zna, ali kod Izbornog zakona a ja dižem na njegovo neznanje, opšte neznanje. 13 Znači, da u ovom slučaju, predsjedavajući ne predstavlja kolektivno tijelo, Savjet ministara, da nisu oni donijeli zaključak ili odluku da to bude tačka dnevnog reda, nego je to njegova lična volja i ne može, moramo rasčistiti dilemu da to ne može tako da predlaže. Ja poštujem proceduru a to, može Kolegij i uvažavam vaš prijedlog gospodine predsjedavajući da to uradi Kolegij, ali nemojte ovdje amnestirati gospodina Terzića od neznanja zato što izađe u javnost i traži on, načina da se obrati Parlamentu, predstavlja se kao demokrata za sve što je uradio i vi mu prećutno dozvoljavate. Ja imam razumjevanje i za diskusiju profesora Špirića, ali moramo ovde jasno reći da Paralment ili neko od nas ili Kolegij, može tu tačku staviti dnevnog reda, o tome ćemo glasati, ali nije to inicijativa gospodina Terzića, nego naša volja, naša odluka. Odluka ovog parlamenta da dođe i da položi račune za krizu koja je nastala u Savjetu ministara. Samo pod tim uslovom, treba biti jasan i precizan i omogućiti da govori gospodin Terzić. Prema tome, molim vas ovo su zaista ili krivi navodi ili pravni driblinzi ili demokratske bravure i kako god hoćete ih možete nazvati, ali u suštini ovo mora biti volja Parlamenta i da izvršna vlast mora da shvati, da polaže račune ovom parlamentu koji ga je birao. I ne može da se izdigne gospodin Terzić iznad ovog parlamenta jer na način kako je to on opisao, ponižavajući ovaj parlament, sa šefom ureda, ne znate ni koga, ima više ureda i kancelarija. Na taj način, makar da je on to potpisao, bilo bi sasvim ispravno. I, zato predlažem da se izjasnimo o prijedlogu Kolegija a ne gospodina Terzića, da ne zamjenjujemo teze i drago mi je na kraju da mogu da primjetim da Savjet ministara ili evo veći dio ljudi su tu prisutni, s obzirom kad im tamo ne funkcioniše, onda dobar im je i Parlament, usput mogu da navrate. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Gligoriću. Gospodin Beriz Belić, kratko. Izvolite gospodine Belkiću.
Ja sam se maločas obratio .... licima i zamolio da raspravu o dnevnom redu usmjerimo prema raspravi o dnevnom redu. Evo vidite, recimo sad situaciju, ja bih vas molio da pogledate stenograme od naših sjednica, da pogledate sadržaj rasprava o dnevnom redu i vidite koliko vremena potrošimo. I zaista ćemo se suočiti s činjenicama koje su potpuno neracionalne i neefikasne. Recimo, gospodine Gligoriću, ako ste pratili sjednicu, nije prijedlog uvrštavanje u dnevni red obraćanje predsjedavajućeg vijeća ministara od njega, nego od Kolegija. To je predsjedavajući rekao. Gubimo vrijeme, molim vas. Evo,
Molim vas, e sad ću ja dalje, ne može tako.
Ne raspravljam, izjašnjavamo se o dnevnom redu. Molim vas o dnevnom redu, pa raspravljajte u okviru dnevnog reda o ćemo god hoćete. 14
Hvala vam gospodine, molim vas, gospodine Gligoriću ne možete tako. Hvala vam gospodine Belkiću. Zaključujem raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Imate li novih prijedloga? Novih prijedloga, izvolite. Dobiće riječ. Čekajte sad, da vidimo ko se prvi javio ovde. Andrić, gospodine Kuniću sačekajte malo. Gospodin Andrić, izvolite. Kažu mi da se gospodin Andrić javio prije vas. Evo iz dva izvora imam tu informaciju, izvinite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Stvarno, ja sam davno se javio i preko ove tehnike i rukom, tajnik je registrirao moju prijavu. Ja predlažem da točka 4 zahtjev zastupnika Momčila Novakovića, za razmatranje Prijedloga zakona o visokom obrazovanju po žurnom postupku sukladno članku 104. skinemo s današnjeg dnevnog reda jer Prijedlog zakona o visokom obrazovanju kojeg smo imali, nije završio svoju proceduru donošenja. Koliko znamo, na taj zakon je povučen vitalni nacionalni interes, znači procedura je zaustavljena, upućen je prijedlog Ustavnom sudu, Sud koliko znamo očitovao se o tom zakonu i možemo samo tražiti znači, da Vijeće ministara ispoštiva odluku Suda po ovom zakonu a tek nakon okončanja procedure prvog zakona može onda eventualno novi zakon ući u parlamentarnu proceduru. Prema tome, ja mislim da danas ne može se naći ovo kao točka dnevnog reda, jer je u suprotnosti sa našim poslovnikom. Ne možemo imati dva zakona ista, istovremeno u parlamentarnoj proceduri. Hvala.
Hvala ljepa. Gospodin Kunić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, pa ja sam prilično davno predložio Kolegiju da organizuje stvaranje uslova za prenošenje naših sjednica. Dakle, za prenošenje cijele sjednice, ne početka sjednice. Ako, to je zaključak Parlamenta. Ako, pogledate, onda su vrlo agresivne diskusije pojedinaca na svakoj sjednici na početku, dok su snimatelji ovdje. Dok snimaju i onda na pauzi uvijek vidite iste ljude koji stoje pred kamerama. Ja mislim, ako hoćemo stvoriti ozbiljan Parlament a mislim da mnogii ovde žele to stvoriti, moramo ozbiljno o tome razmisliti. Javni servis je u funkciji ovog parlamenta i mora da počne prenositi sjednice od početka do kraja a ne samo doći na početak da se neki istaknu, da izraze svoju sujetu i da snimatelji odu i više nema tih rasprava. Molim vas, da Kolegij preduzme u tom pogledu neke mjere. Hvala vam. 15
Hvala vama. Možemo samo kratko gospodin Potočnik, Mladen se već duže vrijeme javlja, pa gospodin Sead Avdić i onda je to gotovo.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, ova praksa utvrđivanja dnevnog reda, koja traje od sat do dva vremena, predlažem da se ograniči na 15 minuta, jer ovakav način i ovakav rad kojeg mi imamo, efikasnost ovoga rada je krajnja neodgovornost nas prema čovjeku BiH. I, predlažem, da 15 minuta bude samo za raspravu o dnevnom redu. Hvala lijepo.
Ja to podržavam, odmah da znate što se mene tiče, cijelo vrijeme pozivam na primjenu toga o čemu vi govorite ali to je stvar Poslovnika i ova komisija koja prati Poslovnik neka, ako smatra to ugradi u sam Poslovnik, ja također mislim da dnevni red ne treba utvrđivati duže od 15 minuta i ovo je dobra ideja što se mene tiče. Gospodin Sead Avdić, izvolite.
Poštovanje predsjedništvo, dame i gospodo poslanici i poštovani članovi Vijeća ministara. Ne treba dalje elaborirati i dramatizirati situaciju, dobro nam je poznata i u tom kontekstu, stvarno je puno toga jasno. Prejudicirati sa aspekta rezultata narednih izbora također je promašena politička investicija, što znači da vas potsjećam, ja sam prole sjednice tražio da se predsjedavajući Vijeća ministara obrati i da nam da informaciju o stupnju i problemima vezanim za reformu policije u BiH. Tada je bilo rečeno da pojedine stranke nisu dovoljno obaviještene i da to ostaje za jednu od narednih sjednica, što znači, ja molim da gospodin predsjedadvajući Vijeća ministara akceptira i ovo pitanje i u cjelini predoči situaciju stanja u izvršnoj vlasti, odnosno u Vijeću ministara BiH. Hvala vam.
Hvala lijepo. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Čuli ste prijedlog Kolegija da druga tačka dnevnog reda bude Informacija predsjedadvajućeg Vijeća ministara BiH o stanju u Vijeću ministara. Ona će neminovno dotaknuti sva ostala pitanja. Predlažem dakle da se izjasnimo o ovome prijedlogu Kolegija. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 30 za, protiv nema, suzdržanih 4, dovoljna entitetska većina. Druga tačka dnevnog reda, Informacija predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH o stanju u Vijeću ministara 16 Imamo slijedeći prijedlog gospodina Zlatka Lagumdžije, da se kao posebna tačka dnevnog reda uvrsti inicijativa za izmjenu Izbornog zakona kojom bi se definisala procedura za organizovanje prijevremenih izbora. Pripremite se za glasanje.Glasajte sad. - 14 za, 18 protiv, 4 suzdržana, nema opću parlamentarnu podršku. Ovo nije prijedlog. - Dobit ćete, nemojte me više nikada pitat, molim vas dok ja ovde sjedim jer 100 puta govorim da uvijek možete listing uzeti kad god hoćete, slobodno. Slobodno možete uzeti listing, završeno. Izvolite,
....sad ja vama u magnetogram kažem, svaki put kad bude moj prijedlog na glasanju, tražim da mi se donese listing i za svaki drugi prijedlog hoću listing, kao poslanik i neću vam, tražim od sad, pa do kraja svog mandata listinge o glasanju jer nije bilo jednom da smo izrazili sumnju. Hvala vam.
Po zahtjevu poslanika gospodina Zlatka Lagumdžije, tražim da službe kada god gospodin Zlatko Lagumdžija zatraži listing, dostave listing o glasanju, gospodinu Zlatku Lagumdžiji i da to više skinem sa dnevnog reda ovde. Molim vas da to uradite. Idemo dalje, molim vas lijepo, gospodin Filip Andrić je tražio da se tačka 4 skine sa dnevnog reda, to je Zakon o visokom obrazovanju po prijedlogu gospodina Novakovića. Ne možemo to po Poslovniku skinuti, to je izjašnjavanje o proceduri. O tome Dom treba da donese odluku kada se bude izjašnjavalo o proceduri i u daljnjem načinu, proceduri donošenja odluka. I to su dakle bili prijedlozi o, to ćemo naravno kad budemo glasali. I, ja proglašavam dnevni red 58. sjednice. To je, 1. Zapisnik sa 57. sjednice, 2. Informacija predsjedavajućeg Vijeća ministara o stanju u Vijeću ministara BiH, 3. Poslanička pitanja i odgovori, 4. Zahtjev Komisije za vanjsku trgovinu i carine za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o carinskoj tarifi Bosne i Hercegovine po hitnom postuku, u skladu sa članom 105. Poslovnika, 5. Zahtjev poslanika Momčila Novakovića za razmatranje Prijedloga okvirnog zakona o visokom obrazovanju, procedura po članu 104., 6. Zahtjev poslanika Momčila Novakovića za razmatranje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o nadzoru i kontroli prelaska državne granice, po hitnom postupku u skladu sa članom 105., 7. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o krivičnom postupku po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika, 8. Prijedlog zakona o željeznicama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), 17 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti prava pripadnika nacionalnih manjina u BiH – predlagači poslanici Raguž, Ćeman i Bešlagić (prvo čitanje), 10. Godišnji Izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog vijeća Bosne i Hercegovine za 2004. godinu, 11. Informacija o stanju sigurnosti Bosne i Hercegovine u 2004. godini, 12. Informacija o stanju vanjske zaduženosti Bosne i Hercegovine sa 31.12.2004. godine, 13. Prijedlog zaključka Komisije za ljudska prava imigraciju, izbjeglice i azil o rezultatima riješavanja prestavki Udruženja decertificiranih policajaca Federacije BH i Udruženja decertificiranih policajaca Republike Srpske, 14. Inicijativa Kluba poslanika SDP-a o formiranju Odbora odnosno Komisije za usvajanje teksta državne himne BiH, 15. Imenovanje tri člana u Zajedničku komisiju radi postizanja sporazuma o identičnom tekstu a) Zakona o konukrenciji, b) Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine, 16. Davanje saglasnosti za ratifikaciju: a) Sporazuma između Visokog predstavnika za Bosnu i Hercegovinu i Bosne i Hercegovine, uspostavljanju Ureda registratora Odsjeka I za ratne zločine i Odsjeka II za organizovani kriminal, privredni kriminal i korupciju Krivičnog i Apelacionog odjeljenja Suda BiH, kao i posebnog Odjeljenja za ratne zločine i posebnog Odjeljenja za organizovani kriminal, privredni kriminal i korupciju Tužilaštva BiH, b) Ugovora o zajmu (Regionalni program razvoja puteva) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj, c) Note sporazuma između guvernera Centralne banke Libije i ministra za međunarodnu saradnju BiH, d) Protokola između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Turske o međusobnoj zamjeni nekretnina – zemljišta za izgradnju diplomatskih predstavništava u Sarajevu i u Ankari, e) Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o zajedničkim lokacijama na graničnim prijelazima, f) Aneksa II Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o zajedničkim lokacijama na graničnim prijelizaima u zoni zajedničke lokacije na graničnom prelazu Doljani-Metoković, g) Aneksa III Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o zajedničkim lokacijama i graničnim prijelazima u zoni zajedničke lokacije na graničnom prelazu Neum I - Klek, h) Aneksa IV Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike o zajedničkim lokacijama na graničnim prijelazima u zoni zajedničke lokacije na graničnom prelazu Neum II – Zaton Doli, i) Aneksa V Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o zajedničkim lokacijama na graničnim prijelazima u zoni zajedničke lokacije na graničnom prelazu Velika Kladuša – Maljevac, j) Aneksa VI Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o zajedničkim lokacijama na graničnim prijelazima u zoni zajedničke lokacije na graničnom prelazu Izačić-Ličko Petrovo selo, 18 k) Aneksa Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o zajedničkim lokacijama na graničnim prijelazima u zoni zajedničke lokacije na graničnom prelazu Bosanska-Srpska Kostajnica – Hrvatska Kostajnica, 17. Imenovanje razriješenje članova komisija Doma i 18. Prijedlog zaključka o proceduri za imenovanje tri člana Izborne komisije Bosne i Hercegovine. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda to je, Ad.1. Zapisnik sa 57. sjednice Otvaram raspravu. Želi li ko da govori o zapisniku? Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Pripremite se za glasanje o zapisniku. Glasajte sad. 31 za, nema protiv, nema suzdržanih, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo završili prvu tačku dnevnog reda, usvojili smo Zapisnik sa 57.sjednice. Prelazimo da drugu tačku dnevnog reda to je, Ad.1. Informacija predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH, gospodina Adnana Terzića o stanju u Vijeću ministara BiH Gospodine predsjedavajući, izvolite.
Gospodo predsjedadvajući, dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti, ja sam jučer tražio od Kolegija da uvrsti u dnevni red tačku Informacija o trenutnom stanju u Vijeću ministara. Obzirom da sam pretpostavio da će kao što je i običaj u ovom parlamentu u Predstavničkom domu neko od poslanika zatražiti takvu jednu informaciju. Mislim da je normalno da na ovaj način i kroz ovakvu komunikaciju i vi budete upoznati sa svemu onome što se dešava. Ja sam jučer donio odluku i prihvatio ostavku gospodina Ivanića koju je on podnio 18.12. prošle godine i koju nikad nije povukao. Zašto? Zbog toga što je njegovim ponašanjem kad je u pitanju izbor direktora zamjenika i pomoćnika u SIP-i, narušen osnovni politički princip kojeg se ja držim u posljednje 2,5 godine i kojeg je se ovo vijeće ministara u principu sa malo manje ili malo više problema uspjelo držati. A to je da dok mi imamo svoje mandate, Visoki predstavnik ne donosi za nas odluke. Mislim da je to ključni princip kojim treba da se vode svi političari u BiH koji prihvate da obavljaju izvršne dužnosti. Istini za volju, Visoki predstavnik je u toku našeg mandata donio par odluka ali to su bile odluke na izričit zahtjev tri premijera, dakle mene, premijera Federacije i premijera RS zbog toga što je trebalo promijeniti određene zakone a procedure su dosta duge i nismo imali vrmena za čekanje i onda smo ga zamolili da on to uradi za nas. 19 Kad je u pitanju imenovanje direktoras SIP-e, vama je svima poznato da su još prije 2 godine članovi Predsjedništva zajedno sa ministrom Ivanićem u Banja Luci napravili raspored tri bitne funkcije, Ministarstvo odbrane, OSA i SIP-a. I te tri funkcije su podijelile između tri naroda, tako da je Ministarstvo odbrane pripadalo predstavnicima srpskog naroda, OSA bošnjačkom a SIP-a hrvatskom. Mi smo po zakonu proveli sve moguče procedure i ministar sigurnosti je imajući u obzir taj politički dogovor, dakle u kome nismo učestvovali ni minisar sigurnosti ni ja, predložio Vijeću ministara potrebna imenovanja. To je bilo 22. aprila jer je 23. aprila isticao zakonski rok za funkciju vršioca dužnosti koju je u tom momentu do završetka postupka na osnovu Odluke Vijeća ministara a kasnije i visokog predstavnika, vršio gospodin Nović. Gospodin Ivanić je glasao protiv takve odluke sa zahtjevom da se promijeni, ustvari da Vijeće ministara promijeni politički dogovor učinjen od strane Predsjedništva i da se gospodin Nović imenuje za direktora SIP-e. Razumjevajući takve zahtjeve, ja sam i kao predsjedavajući otvorio prostor i ostavio skoro 2 mjeseca gospodinu Ivaniću da pokuša sa Predsjedništvom promijeniti politički dogovor i da obezbijedi da gospodin Nović bude predložen od strane ministra sigurnosti. Ministar Ivanić to nije uradio i mi smo došli u poziciju kada je postalo evidentno da Vijeće ministara ne može izvršiti imenovanje, i kada u principu Vijeće ministara ne može da zadovolji ono što mu je zakonska i ustavna nadležnost. Bilo je nemoguče održat ambijent u kome 2 mjeseca niko po zakonu ne može da vodi SIP-u nego je to dosadašnji vršioc dužnosti radio, hajde da kažem gledajući kroz prste i od strane vlasti BiH i međunarodne zajednice. Ja sam zato bio prinuđen da tražim od Visokog predstavnika da izvrši imenovanje, da iskoristi svoje bonske ovlasti i da evidentan zastoj u tom dijelu zahvaljujući svojim bonskim ovlastima prevaziđe. Ali, se sad postavlja pitanje ko je odgovoran za to i postavlja se pitanje šta poslije tog imenovanja? Ja želim precizno i otvoreno da kažem, da je Visoki predstavnik izvršio imenovanje gospodina Lukača, ja bih opet prihvatio ostavku gospodina Ivanića. Zašto? Zato što ne mogu dozvoliti da sam predsjedavajući vijeća ministara u kome moji saradnici ne žele da preuzmu odgovornost i čekaju da Visoki predstavnik za nas uradi posao. Da smo se tako ponašali u posljednje 2,5 godine, ništa od ovih reformi i zakona ne bi se moglo provesti niti bi BiH bila na pragu dobivanja saglasnosti za otpočinjanje pregovora o potpisivanju Ugovora o stabilizaciji i pridruživanju. Ključni elemenat Fizibiliti studije, je bio da vlasti BiH moraju preuzeti odgovornost i da vlasti BiH moraju donositi odluke a ne Visoki predstavnik. Dakle, ja moram priznati, od decembra mjeseca prošle godine, nakon čitave one situacije koja je nastala odlukama Visokog predstavnika i Američke ambasade i od kad je gospodin Ivanić podnio ostavku, mi imamo vidan pad aktivnosti Vijeća ministara. Na kraju, na insistiranje stranaka parlamentarne većine ministar Ivanić je ostao da radi u Vijeću ministara ali je sigurno njegova aktivnost bila svedena na aktivnost političara koji nemam nikakvu obavezu, obzirom da njegova stranka ne učestvuje u Vladi RS i ima potrebu da kontroliše procese i tempo kojim ide Vijeće ministara. Ja kao predsjedavajući jednostavno to više nisam mogao dozvoliti, ja ne želim da preuzmem odgovornost za to što pojedini moji saradnici a pogotovo moj zamjenik, nije spreman da prihvati činjenicu da smo mi ti koji treba da vode ovu državu. Ja sam prihvatio njegovu ostavku i mislim da u principu to i ne treba da izazove neku veliku raspravu u Parlamentu. Ja znam da je možda čudno i možda po prvi put da se 20 u BiH desilo da jedan predsjedvajući razriješi dužnosti nekoga ko ne pripada njegovoj stranci i njegovom narodu, ali želim jasno i lgasno da kažem da je to urađeno isključivo iz principjelnih razloga jer ne mogu dozvoliti blokade i što je najgore ne mogu preuzeti odgovornost za te blokade. Mjesecima se meni postavlja pitanje zbog funkcionisanja Vijeća ministara hoću li podnijeti ostavku. Na kraju kad sve saberem, zašto bih ja koji radi 12 sati dnevno, koji nikad ni u jednom projektu nije zaustavio proces, koji 2,5 godine pokušava da uskladimo i naše političke potrebe ali i naše političke probleme koje imamo ovde, strahove itd. zašto bih ja podnosio ostavku. I, odlučio sam da onoga ko je odgovoran za to da Vijeće ministara nije moglo imenovati direktora tako bitne institucije, sankcionišem. Ja otvoreno kažem, nisam se dogovarao ni sa međunarodnom zajednicom, ni sa političkim subjektima u BiH. Gospodin Ivanić je istina, cijelo vrijeme govorio da predstavnici, pojedini predstavnici međunarodne zajednice traže od njega da ne glasa o predloženom rješenju. I sad ćemo vidjeti. Ja pretpostavljam da oni koji su ga nagovarali, ako su ga nagovarali, da će stati sad iza njega, ali ćemo vidjeti iz međunarodne zajednice kome to odgovara da Vijeće ministara ne donosi odluke nego da čekamo i da se sakrivamo iza Visokog predstavnika. Ja pretpostavljam da će zbog ovog poteza vjerovatno iz RS biti puno više reakcija nego iz Federacije, ali ja želim da vas uvjerim da moj potez nije bio apsolutno politički motivisan. Moj potez je bio potez predsjedavajućeg koji jednostavno ne može više da dozvoli da imamo sukcije. To što je u ovom slučaju gospodin Ivanić koji dolazi iz RS, što mu je prihvaćena ostavka, razlog je isključivo on. Znači, mi imamo trenutno u Vijeću ministara nekoliko projekata koji stoje zbog toga što ih je hajde da kažem, bukvalno zaustavio gospodin Ivanić, to je recimo Zakon o lizingu, koji je jako bitan za ekonomiju ove države. U posljednja dva mjeseca smo imali veliki problem sa usaglašavanjem jednog strašno bitnog dokumenta kao što je dokument prema EU Program partnerstva do 2007.godine, gdje smo jasno i precizno definisali obaveze i taj dokument nakon 2,5 mjeseca razvlačenja, uspjeli smo na kraju da usaglasimo na koordinaciji za ekonomski razvoj i on će biti predočen vama. Sve su to stvari koje nas usporavaju na našem evropskom putu. Brisel oprezno gleda ne samo šta radi vlast nego šta, kako se i javnost odnosi prema Evropi, prema našem evropskom putu i jednostavno mislim da je došlo vrijeme da oni koji žele da opstruiraju i žele da usporavaju naš evropski put, odu sa političke pozornice kao nosioci izvršne vlasti. Ja pretpostavljam da je najveće pitanje u ovom momentu šta dalje? Ja mislim da vi kao poslanici trebate ostaviti meni vrijeme da vidim sa političkim subjektima iz RS na koji način da popunimo funkciju ministra vanjskih poslova i da nastavimo raditi. Ja vjerujem da imamo još uvijek i kapaciteta, ja vjerujem da imamo još uvijek jasnu svijest da smo jako blizu jednog velikog rezultata i da jednostavno samo odlučno prihvatajući svoje funkcije i obaveze koje nose te funkcije, možemo dalje. Moram priznati da možda se može očekivati da zbog svega ovoga, se potegne rasprava o povjerenju Vijeća ministara. Ja sam spreman i na tu raspravu. Ja sam spreman i na to da ovaj parlament zbog ovoga izglasa nepovjerenje ovom vijeću ministara i meni, ali ponovo podvalćim želim vas uvjeriti da je ovo bilo principjelno pitanje i da niko od mene ne može očekivati da tražim od Visokog predstavnika da donosi odluke umjesto nas, a da ne podnosi određene sancije. Hvala. 21
Zahvaljujem predsjedavajućem Vijeća ministara gospodinu Adnanu Terziću na podnesenoj informaciji. Ovo je dakle bila informacija, za riječ se javio gospodin Potočnik Mladen.
Gospodine predsjedavajući Vijeća ministara 6 mjeseci čekati i prihvatiti ostavku, to je nečuveno. To je neefikasnost, neodgovornost, ne poštovanje ove države i ne razumijevanje onoga što trebamo da radimo. Isto tako u fazi dijeljenja fotelja ste imali složnost. Sad više nemate složnost ni u dijeljenju fotelja. Shvatite već jednom da je Bošnjak jednak Hrvatu, Srbinu i ostalim i da država ima ljude koje treba da vodi i o kojima treba da brine. Ovo nije pitanje zadnjih 6 mjeseci, ovo je pitanje 3 godine. I to vi postavljate nakon 3 godine pitanje da li treba ovo vijeće ministara da ima podršku ili ne. Sad se obračate nam. Kad smo mi tražili da se vi obratite nama, da nam objasnite svoju viziju kako ovu državu izvući iz ovog stanja u kome se nalazi, tada smo vas teško mogli dobiti ovdje. Jednostavno ovo je neodgovorno od Vijeća ministara i od vas i od Ivanića i svih ostalih koji sjedite tamo.
Zahvaljujem. Gospodin Gligorić. Neka se pripremi gospođa Đurković.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Gospodine predsjedadvajući Terziću, vaše ovo usmeno obraćanje sam doživio i kao žalosno i kao tužno, zato što ste govorili o tome ili zbog kadrovske politike koju niste riješili da je to osnovni razlog poteza koji ste povukli prema ministru vanjskih poslova. Istovremeno, ste priznali pred ovim parlamentom, pred sredstvima informisanja kako kaže profesor Kunić, dok su još tu, da je institut konkursa obična farsa. Zna se kako i ko se bira iz politike kad se dobiju izbori a zna se šta je Zakon o administrativnoj ili državnoj službi ili drugim službama i da se trebaju primati profesionalci a vi ste priznali da vam konkurs ne znači ništa, da kriterije koji se tamo propisuju ne vrijede pred politikom bahatom, politikom koja je nazajažljiva u smislu da što više dobije fotelja i da sa krajnjim ciljem da ima kontrolu nad obavještajno-bezbjednosnom strukturom, kao što nažalost Stranka demokratske akcije ima u svim oblastima u BiH. Vi ste priznali tu tužnu istinu žalosnu, da vam je važnije bilo koje kadrovsko rešenje čak smjelosti to javno priznajete, da ste vi to dogovorili i rasporedili. A zašto onda konkurs? Koga vi zamajavate? Koga varate u ovoj državi? Šta znači onda konkurs? Ako, mora da bude što je govorio i gospodin Potočnik, taj i taj. Ja bih zaista volio da budete konačno nakon toliko dugih godina, kako vodite Savjet ministara, a znate da sam vam ja to govorio dobronamjerno, da to nije za vas, da vi odgovorite na neka pitanja. Ja sam kod predlaganja izmjena i dopuna dnevnog reda nešto govorio o vama, vašem kabinetu, kada ste nam se obratili i kada potpisuje šef Ureda u smislu da možda imate tim koji vas savjetuje neznanjem, nezakonitošću, pa ste to pokazali 22 i kroz onu, kroz akt koji ste nam uputili danas da uvrstimo vašu informaciju kao predsjedavajućeg, što naravno nemate pravo po Poslovniku. Sledeće, to trebate da kažete, da li znate ili ne znate jer izvršna i zakonodavna vlast funkcioniše na osnovu pravila i procedura. Sledeće, ako već idemo u tu ustavno-pravnu terminologiju, ako idemo u poštivanje Ustava i zakona, treba razlikovati šta je ostavka, šta je smjena, šta je razrešenje u konačnici. Ostavka koja je bila u konkretnom slučaju od gospodina Ivanića koja datira već 7 mjeseci, je nešto što ne može biti razlog za njegovo razrešenje. To je stvar principa. Možete biti na njega ljuti, na kadrovsku politiku, na sve druge stvari, možete ali ja govorim sada pravnom logikom i na osnovu Ustava i činjenica. Ne možete ga ni smijeniti, zato ste pobjegli u ovu drugu krajnost, da povučete znači, ovu ostavku kao razlog za njegovo razrešenje ali ponovo govori o vama to, znači vi ostavku zloupotrebljavate, institut ostavke koja je propisana kao sredstvo da ucjenjujete ili pak da potežete kada to vi kao pojedinac procijenite da bi se obračunali sa ljudima možda i zbog suprotnog profesionalnog mišlenja u Savjetu ministara. To govori zaista o vama i volio bih da mi odgovorite da li ste imali takve namjere, jer to su naprosto činjenice. Vi znate da po Zakonu o Savjetu ministara i ministarstvima, ako se upuštate u to, a ostavka vam nije argument, morate ići da ste ga smijenili, onda je to složen problem, tamo piše. Zato što se moraju izjasniti oba doma i Predstavnički i Dom naroda, zato da se ne može lako smijeniti minitar. Ministar je velika stvar u jednoj zemlji. A naravno, kad vas biramo, zna se procedura, to se sve završava u ovom domu. Ali kad smenjujete, idemo i u drugi dom da bi se problem usložnio, uozbiljio, da bi postali odgovorniji svi, da se to pitanje jedino takomože riješiti. Kad smo već kod toga, želio bih da mi odgovorite, da li ste vi već imenovali neke zamjenike da nastave operativno da vrše dužnosti? Da li ste na taj način poremetili nacionalnu evo, narušenost unutar Savjeta ministara s obzirom da Savjet ministara jeste politika i tu jeste izborna volja građana kada se, kad na čelo države dolaze ljudi, dolaze ministri i odlaze, kad izgube vlast. Oni tu mogu, za razliku od Sredoja Novića, ovi moraju biti profesonalac, ne može da bude politike. Da li ste sada narušili tu nacionalnu ravnotežu s obzirom da se jasno kaže u Savjetu ministara prema Zakonu o Savjetu ministara i ministarstvima, na koji način možete glasati unutar Savjeta ministara i s obzirom da nemate najmanje 3 ministra, vi ste došli u problem. Taj problem koji jeste za vas problem, mi evo iz opozicije ukazujemo na to ali ne vredi, to niko ne sluša u ovoj zemlji. Vi imate paklenu mašinu i gazite sve pred sobom. Ali, da li ste vi na ovaj način ustvari lično jer snosite najveću odgovornost, ustvari generator krize i prebacujete vješto odgovornost na ministra jednog, hajde ministar Dokić ima neku drugu situaciju, ali koja isto tako u ovom kontekstu kad posmatramo jeste problem funkcionisanja Savjeta minsitara i da li ima odgovornosti vaše u svemu tome? Jer, ako vi kažete a ovde ste negde rekli da vi niste politički motivisani, i da je to bio vaš profesionalni da smijenite ministra Ivanića. Ja vas pitam i bilo bi fer odgovoriti jer odnosi počivaju i na profesionalnim i na ljudskim odnosima, da li tu ima profesionalno ljudskog odnosa? Čuo sam izjavu gospodina Ivanića da u 2:15 se rastao od vas, bio sam uz sredstva informisanja i vidio da vi zajedno primate gospodina Berensa ja mislim, i zajedno stojite jedan kraj drugog a ima li tu ljudske logike, da je barem bilo potrebno reći bilo šta tom čovjeku, barem u nagovještaju. Niste morali reći do kraja a ne da saznaje iz sredstava ifnormisanja da je smijenjen vaš zamjenik. On je vaš zamjenik. Ministar je velika stvar, pomoćnik, zamjenik ministra. A, vi svom 23 najbližem saradniku niste imali hrabrosti da kažete želim da te smijenim zbog toga i toga. Ja bih mu to rekao. Da li je to zaista kukavičluk o kome je govorio i ministar Ivanić. Ja se s njim u ovom slučaju mogu složiti. Inače se s njim u mnogo čemu ne slažem. Sve to govori ako ste vi neiskreni bili između sebe, vi kao zamjenik i prvi čovjek, vi unutar jednog malog kolektivnog tijela, da li ste iskreni prema građanima, prema institucijama, da li vi na taj način govorite o svom profesionalnom kodeksu, a o karakteru kako se radi u tom savjetu ministara ako sve može da se sruši u 5 minuta ili nakon jedne odluke, da je izabran na konkursu najbolji profesionalac i što je najgore potvrdio OHR, što pokazuje da je Ivanić iako je imao određene svoje inicijative ili bio principjelan u tom smislu, bio u pravu. I da završim, često govorite i pozivate se na OHR. Kako je vama bilo teško da se vi obratite OHR-u. Evo u ovom slučaju da oni to riješe. Ja bih vas podržao kao čovjek i kao profesionalac i poslanik, da ste vi to tražili stalno i uporno. Međutim, zakoni koji dolaze sami ste ovde u Parlamentu rekli, da prođe izvršnu vlast, da se i ne pročita tamo, da se dobro ne prevede sa engleskog jezika i sami ste priznali da ne izlazite iz OHR-a i da na taj način OHR vodi praktično izvršnu vlast u ovoj zemlji, a da ste vi lično bili samo dobar kooperativan, da ne upotrijebim grublju riječ saradnik, da se moglo uraditi sve i svašta a ne samo ovo što vas je zaboljelo, kad je u pitanju znači, imenovanje gospodina Novića. Ja bih volio i podržao vas kada bi vi ili svi zajedno preuzeli ta ovlaćenja i da kažemo kao ozbiljni i odgovorni ljudi za sudbinu ove zemlje i da to uzmemo u svoje ruke, ali ja smatram da vi niste ustanju to da uradite na način kako vi sami ste usmeno obrazložili i pokazali svoju nemoć. Na taj način smatram da ste vi generator krize u Savjetu ministara i da vi ne možete da izađete iz ove krize i da ste po ko zna koji put obmanuli javnost kada ste rekli da želite vanredne izbore jer vanredni izbori mogu da riješe probleme i naveli dva razloga da ne gubim vrijeme, da li ste i tad bili iskreni jer znate da u postojećem zakonu nema mogućnosti da se to uradi, nego trebaju izmjene i dopune zakona. Volio bih da upravo u tom pravcu vi date svoj puni doprinos i da zajedno pred ove građane izađemo sa takvom inicijativom i da donesemo u ovom parlamentu takav radni zaključak koji će ubrzati ovu proceduru izmjena i dopuna Izbornog zakona. I naravno, volio bih u svemu tome, da i političke stranke iz RS potpuno jasno kažu da li su sa vama razgovarali u međuvremenu, pa ste smogli hrabrosti da se danas obratite. Hvala.
Zahvaljujem. Molio bih samo da diskusije budu kraće. Mislim da se može kazati za mnogo kraće vremena ono što se misli. Predsjedavajući, Terzić je tražio riječ, izvolite.
Dakle, po običaju vrlo teško je odgovoriti na sva pitanja koja u jednomobraćanju zastupnik Gligorić može ovaj, može postaviti. Zato sam izišao odmah da mu odgovorim. 24 Znači, kao prvo, ako govorimo o nacionalnom balansu gospodine Gligoriću, u Vijeću ministara, onda je on odavno već narušen. I nikad niste pitali kako je moguće da je narušen. Narušen je zbog toga što je situacija tako nalagala i što ostali narodi, nemaju neki prevelik strah od toga da u Vijeću ministara sjedi 4 ministra iz reda srpskog naroda, 2 ministra iz reda bošnjačkog i 3 ministra iz reda hrvatskog naroda, uz predsjedavajućeg dakle, 3,3,4. Mogu zamisliti šta bi se desilo u ovoj državi i kakvu bi vi aktivnost pokrenuli da je ne daj Bože 4 Bošnjaka a 3 Srbina. Znači, za nas to i nije neki veliki problem i za mene kao predsjedavajućeg apsolutno nije bio problem da vodim Vijeće ministara gdje nemamo nacionalnu ravnopravnost onako kako je to Ustav i zakon rekao. Tačno je da odlaskom ministra Dokića njegovu funkciju preuzima zamjenik koji je Bošnjak. Tačno je da prihvatanjem ostavke gospodina Ivanića njegovu funkciju preuzima sekretar koji je isto tako Bošnjak jer nemamo zamjenika ministra. Znači, u ovih nekoliko dana imat ćemo narušen balans ali akonam balans nije smetao kad smo imali više predstavnika srpskog naroda, ne vidim zašto bi nam i sad smetalo. Dakle, mi imamo zakonski ovaj, obavezu da sjednicama Vijeća ministara mora prisustvovati po dva iz svakog naroda. Ne može se započet sjednica Vijeća ministara. I ne bih sad tražio u tim brojevima ministara bilo kakve teorije zavjere. Nisam se dogovarao sa političkim subjektima i odgovorno kažem, nisam se dogovarao sa političkim subjektima iz RS da uradim ovaj potez niti imam saglasnost bilo koga. Ovaj potez sam uradio, iako to vama izgleda nevjerovatno, uradio samo zbog toga što ne mogu da vodim Vijeće ministara a da kršim osnovni princip, a moj osnovni princip od početka do kraja je bio da mi moramo donositi odluke a ne Visoki predstavnik. I ne zbog toga da bi mi ispali neki heroji, nego zbog naše djece. Praksa da se ide kod Visokog predstavnika i da se moli da donosi odluke je praksa neinventivnih ljudi. Ja nisam neinventivan. Ja sam spreman svaki reformski projekat povest i dovest do kraja i ja učestvovati i odgovarati za njega. Mislim da ostalo što ste govorili, od prilike spada u neke kategorije koje nisam dužan kao predsjedavajući obrazlagati ali isto tako bih vas zamolio da ne pozivate i ne prozivate političke subjekte iz RS da krenu vašim putem pokušaja da se dovede u pitanju jesu li interesi srpskog naroda mojom odlukom ugroženi ili nisu. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima gospođa Jelina Đurković. Neka se pripremi Jelina, pardon, a neka se pripremi gospodin Muhamed Moranjkić.
Dame i gospodo, evo imali smo priliku da čujemo u izlaganju gospodina predsjedavajućeg, da imamo posla sa vrlo principjelnim čovjekom. Njegov glavni princip kako reče, jeste da mi donosimo odluke a ne neko iz OHR-a. Dakle, to je ono što je za 2,5 godine trebalo da krasi i predsjedavajućeg Savjeta ministara i Savjet ministara. Međutim, ja pitam ovo, ako je gospodin predsjedavajući tako principjelan, zašto u Odluci Visokog predstavnika u kojoj kaže, da formira Komisiju za reformu odbrane stoji prva rečenica, preuzimajući inicijativu od gospodina Terzića. Zašto je gospodin Terzić 25 prepustio inicijativu da se, da OHR vodi reformu policije, a onda to šta je poslije izašlo moglo se samo smučkati i prosuti. Dakle, to je, to ne liči na principjelnost. Druga stvar, nije principjelno ni pozvati Visokog predstavnika da imenuje rukovodioca ustanove i agencije ako to Savjet ministara ne može da se dogovori. Treća stvar, zašto to ne može Savjet ministara da funkcioniše, zašto ne može, nisu to tamo nerazumni ljudi. Znači li to da se vodi neka vrsta ekskluziviteta? Ekskluzivne politike. Pa ako se i koja je to ekskluzivna politika. Ako se dakle neko ne slaže sa politikom predsjedavajućeg, onda on naprosto nije ni konstruktivan, nije ni principjelan itd. Dalje, predsjedavajući kaže da je prihvatio ostavku, što je nonsens. Otavka je bajata. Ona je podnesena sasvim drugim povodom i nakon neumske sjednice, ona više podrazumjevalo se nije aktuelna. Da je to tako, gospodin Terzić ne bi tražio od gospodina Dokića da ponovo podnese ostavku i da ovaj to ponovo uradi. Dakle, ne mogu biti dva aršina prema istim ostavkama. Dalje, ono što je vjerovatno gospodin Terzić želio da zaobiđe, to je ovaj parlament jer se zna kako se imenuju i kako razrešavaju ministri. Drugo, u jučešraćnjem potpisivanju ostavke gospodinu Terziću imenovan je odmah i zamjenik kao vršilac dužnosti. Prema pravilima OHR-a onaj ko podnosi ostavku je ima tehnički mandat sve do onog trenutka dok se ne imenuje sljedeći. Prema tome, sve su to neke male ali sitne nelogičnosti. Ne bih rekla čak ni sitne. Dakle, ovdje se ladira između onoga ekskluzivnog i onoga između moći i nemoći. Ja bih rekla da je ovdje u pitanju nemoć. Drugo, meni se čini da se već odavno, ima neko doba da se naš predsjedavajući ustvari malo ponaša kao visoki predstavnik, da ga malo imitira, da ga malo oponaša. Ja ako se sjećate još dok smo u onoj sali bili, pa nešto smo odbili, neki prijedlog gospodina predsjedavajućeg, on je došao i rekao, a je li, a vi kad ja predlažem nećete da prihvatite a kad vam naredi Visoki predstavnik vi to odmah uradite, i onda sam ja negodovala lupanjem od sto. Dakle, čini mi se da je to tad već počelo da se kod nas malo počinje imitirati oni iznad nas a mi ćemo sad malo da se ponašamo kao oni, pa da vidim ko će da stisne, da to nekako drukčije uradi. Dalje, kaže se ovdje mi, da gospodin Ivanić koči procese. Ja ne vjerujem da je to tako. Pogledajte, umjesto da se principjelno čovjeku kaže, smjenjujem te idođi da to obrazložimo i ti i ja na Parlamentu, mi ovdje danas prićamo a čovjeka nema, što je također neprincipjelno. Vrlo neprincipjelno. Ko to koči procese? Mi to moramo čuti ovdje. Dakle, ne samo od čovjeka na riječ, nego da ukrstimo mišljenje. Dalje, ako je to kočenje, i ako čovjek hoće a da to zaustavi, zašto gospodin predsjedavajući koči jedan proces? Zašto koči zahtjev ovog parlamenta da se formira komisija za stradanje Srba, Bošnjaka, Jevreja i Hrvata u Sarajevu. Godinu i po ja imam informaciju da to on radi. Ko to koči? I zašto koči? Ko su kočničari? O tome treba i ovaj paralment da raspravlja. Prema tome, mislim da je ovo bilo vrlo neprincipjelno ne kazati čovjeku, ne saopštiti mu i prvo, to se moralo uraditi na Savjetu ministara a ne ovako da do 2:15 sasvim uredu, ti ćeš sad na avion a ja ću to uraditi što ću uraditi. Dakle, ja ne vjerujem da je ovo 26 kapacitet predsjedadvajućeg Savjeta ministara. I, zapravo ja ne mogu to podržati. Naravno. E, hvala vam lijepo.
Hvala vam. Za riječ se javio gospodin Moranjkić Muhamed. Neka se pripremi Ivo Lozančić.
Hvala gospodine predsjedavajući, gospodo kolege poslanici zastupnici i gospodo iz Vijeća ministara, ja bih vrlo kratko, više sa postavljanjem jednog pitanja. Gospodine Terziću, mislim da vaš potez koji ste učinili ima drugu pozadinu od one koju ste iznjeli ovdje. Vaš princip koji ste dva puta potencirali i istakli, na određen način ste sami negirali. I o tome ja ne bih govorio. Ja postavljam pitanje da li je u ovom konkretnom slučaju kamen spoticanja i kapisla koja je eksplodirala, kvalitet i podobnost postavljenog rukovodioca SIP-e, ili je to neka druga sujeta? Ako je kvalitet i podobnost postavljenog, a procedura koja je vođena i odnosi koji su stvarali trasu da do toga dođe, eskalirali u ove promjene, ja bih vas podržao i imali bi uvijek moju podršku kao parlamentarca i ako čovjeka. Ako je to neka druga sujeta, a ona se na određen način nazire ili su to drugi razlozi, koji ne stoje onda nešto ovde se osjeća nedorečeno i ja bih vas molio da prava istina se kaže pred ovim parlamentom. Gospodo, ja sam bio u prilici takvoj, takvoj i takvoj, ta i ta osoba je nametnula određenom linijom, ovo namentula pod navodnim znacima, da nam dođe do izbora nekvalitetnog, nepodobnog, čovjeka po toj i toj osnovi, ja to nisam kao predsjedavajući mogao prihvatiti i uradio sam to što sam uradio. Ako je to, to. I, ja bih vas podržao. Ako nije to, onda nešto nije uredu i ja osjećam prazninu koju tražim da vi popunite na moje pitanje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Gospodin Ivo Lozančić. Neka se pripremi gospodin Sead Avdić.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, poštovani članovi Vijeća ministara, ja sam očekivao da kažem da ćemo odmah u uvodu, da ćemo do početka zasjedanja dobiti i pisano vaše obraćanje da bi smo lakše pratili malo i naglaske i probleme iz kojih ste vi tražili danas obraćanje, da bi smo mogli vam ili pomoći ili na neki način ovaj, pokušati kao Parlament, kao zakonodavna vlast, da probamo svojim zaključcima da dođemo do određenih rješenja. Očekivao sam mnogo više u uvodu da ćete nam naglasiti u samom uvodu i stupanj dostignutih reformi i muke ove tri godine da se nešto više napravi a također 27 sam očekivao i u samoj završnici vašeg obračanja da ćete više naglasiti kako staviti u funkciju Vijeće ministara, koja je vaša vizija, kako će ono profunkcionirati i da li će uopće funkcionirati. Iz medija je poznato da ste vi došli u jednu nemoć i da ste apelirali na prepakiranje, kako ste rekli, ja to mislim to je rekonstruiranje Vijeća ministara i svugdje u zemljama u fazi i rada bude rekonstrukcije Vijeća ministara a kod nas nije bila rekonstrukcija i očekivati je da će biti rekosntrukcija jer pozivati se na izvanredne izbore ne moguće u ovom trenutku kad, dok bi sve pripremili, izmjene Izbornog zakona, pravila i pripremili, proći će vjerovatno i 8-9 pa možda i godina dana, a to su onda opet redovni izbori. Mene više interesira koja je vaša vizija, kako staviti u funkciju Vijeće ministara da se pomjeri parlamentarna većina, entieti da se zadovolji, da ono profunkcionira, jer očito nije ozbiljno tražiti u brzom vremenu izvanredne izbore a isto tako nije tako nešto ni prncipjelno prihvaćati ostavku nakon 6-7 mjeseci što ona stoji. Morali bi ste reći odlučujem, da li ste vi odlučili smjenjivati, da li ste odlučili praviti rekonstrukciju, da li ste odlučili obnoviti ciklus razgovora paralamentarne većine, da li vi nudite možda neku drugu parlamentarnu većinu bez jedno dva zastupnika bez kojih možete ostvariti parlamentarnu većinu a dobiti kvalitetne kadrove. Isto tako niste ovaj, nam u potpunosti pojasnili ni zašto je Visoki predstavnik, šta ga je motiviralo ako je išao na profesionalizam, da ne bude profesionalac iz reda hrvatskog naroda, to je trebalo moje pitanje biti pod zastupničkim pitanjima za ministra Barišu Čolaka. Šta mislite poduzeti kao ministarstvo, da na neki način ovaj, sugerirate Visokom predstavniku da je ovo zemlja tri konstitutivna jednakopravna naroda koji su na neki način i napravili raspored čelnih funkcija i to u bitnim segmentima kao što je SIP-a. Evo, ja očekujem da ćete ipak dati naglasask na vaš pogled na mogući rasplet, odnosno kako staviti u funkciju Vijeće ministara jer nije ozbiljno očekivati da mi možemo izvanredne izbore provesti a još je neozbiljnije očekivati da u ovoj sadašnjoj poziciji mi ispunimo uvjete iz stabilizacije i pridruživanja. Hvla.
Hvala vam. Gospodin Sead Avdić ima riječ, neka se pripremi gospodin Zlatko Lagumdžija.
Dame i gospodo poslanici, gospodine predsjedavajući, članovi Vijeća ministara, ja bih prvo htio da pokušam da dam odgovor jednostavno na ove proturiječnosti, odnosno najdublju krizu ako se može tako reći u Vijeću ministara u protekle 2,5 godine. Kriza koja se, koja je kulminirala sa ovom ja bih rekao ipak ishitrenom smjenom ministra vanjskih poslova, nakon 7 mjeseci konvertirane ostavke, to stvarno običnog čovjeka brine i jednostavno zabrinjava sa aspekta šta se to do sada čekalo i u kojem smislu je ta ostavka bila prisutna u Vijeću ministara. Ali, da odgovorim prvo na ova dva pitanja. Znači prvo temeljno pitanje zašto je kriza u Vijeću ministara i ovo je samo primjer kako je Vijeće ministara u svojervsnoj blokadi i ne može jednostavno nastaviti na putu evropskih integracija i reformi koje su nužno potrebne u zakonodavnom sistemu BiH. Prvi razlog je, ne može ova multietnička država ljudi, funkcionirati na nacionalno kao isključivom političkom principu. Zar vam to 28 današnja i diskusija i sve ovo što je do sada govoreno, jednostavno nije dokazalo. Ne može funkcionirati. Ne može se u državnoj službi reći, ova će nacija biti ovo, ova će nacija biti ono. Pa ne može ljudi. Pa ko to može kazati? To je pod jedan. Znači ne može funkcionirati jedna multietnička družava na ovako neodrživoj političkoj filozofiji. Pod dva, kako kad ste sjedali i uspostavljali Vijeće ministara niste se sjetili da napišete jedan dokument koji bi se zvao sporazum o uspostavi paralamentarne većine u Predstavničkom domu, odnosno Parlamentarnoj skupštini BiH za mandatni period 2002- 2006.godine. To nije napravljeno. Znači, nema dokumenta. Drugi dokument koji prati taj dokument jeste, program, politički program ili platforma na kojoj parlamentarna većina će funkcionirati te 4 godine. Da građani BiH znaju šta mogu očekivati od ove vlasti. I nije ni čudo što nam se ovo događa. Apsolutno nije čudno. Nema ništa, nema ništa, ni slova, ni Sporazuma o parlamentarnoj većini, ni jednostavno političke platforme na kojoj djeluje ova parlamentarna većina i nije slučajno ovo što se dešava. Uzimajući još u obzir tu, mogu li ja završiti kolega Zoriću, jelde možemo diskutirati oko ovoga u auli ove zgrade ali
Samo nastavite gospodine Avdiću
...temeljna politička pitanja i u tom kontekstu
Molim vas samo nastavite,
Nema problema, kako da ne. Ako treba još ću jedanput ponoviti,
Nastavite diskusiju
Ne može se državni službenik u predrazgovorima i podjeli vlasti i krčmi fotelja, reći ovaj će biti ovo, ovaj će biti ono. Ne može. Ako vam to nije jasno, onda je to žalosno i ovom parlamentu i ovoj državi BiH. Znači ne može se reći. Molim vas, tumačite vi Ustav, a tumačite Zakon o državnoj službi i tumačite šta znači profesionalizam, kriteriji stručnosti i profesionalnosti, i sve ono ostalo, pa ćemo doći do toga, nije problem. Što znači, nije slučajno po meni, ovo što se dešava i sasvim je to jednostavno očekivano. S druge strane, emocije gospodine predsjedavajući nisu dobar saveznik ni politici ni političarima. I kad čovjek pod emocijama donosi, jednostavno tako radikalan stav, onda objektivno imamo ovakva zasjedanja koja tek otvaraju jednostavno pitanje gdje je profesor, odnosno doktor Ivanić i gdje su ostali, pa ćemo mi tu sad početi diskutirati itd. i u tom kontekstu samo se otvara jedno teško, produbljuje kriza, jednostavno ona koja je evidentna u Vijeću ministra. Što znači, ja sam vas bio zamolio da date jedan mozaik načina funkcioniranja Vijeća ministara. U tom mozaiku, kako se dolazilo do odluka, kako se dolazilo do zakona, 29 što je to bilo ključno da reforma policije stane, o tome niste riječi htijeli kazati a ne znam zašto i kako. To je jedan od ključnih temeljnih problema koji se ne može izuzeti iz ovoga mozaika problema, pa i doktora Ivanića i svih ostalih, što znači da ako se može tako reći, doktor Ivanić je odlično radio svoj posao, gradio državu po mjeri RS, po mjeri svoje stranke i normalno da se čovjek zalaže, nema tu nikakvih dilema. I ne treba mu puno uzeti ni za zlo. Znači doktor Ivanić je odradio svoj dio posla, što znači da ste to morali prepoznati i jednostavno na jedan drugačiji način riješavati probleme. Pod četiri, jesu li ove stranke u partijiskom odnosu ili nisu? Ili su u neprijateljskom odnosu? Ili se suprotstavljaju jedna drugom, pa su neprijatelji jedna drugoj ili su u partnerskom odnosu? Je li mogu vladati ovom državom? Je li mogu vladati? Jeli mogu vladati, to bih ja stvarno bio rad da čujem. Znači da daju odgovor. Mogu li voditi državu BiH? Nema tu, dobro je dad je predsjedavajući otvorio ova pitanja, da dovede situaciju do apsurda i to mu ja čestitam, da je imao hrabrosti. Šta mislite jedan predsjedavajući donosi ovako rizičnu odluku bez saglasnosti svoje stranke, jedan predsjedavajući poziva na prijevremene izbore bez saglasnosti svoje stranke, ja vas molim to morate poštovati. Bez saglasnosti svoje stranke, pa evo, kažu novine. Novine kažu. Pa da moguć, moguće, da. Što znači da jednostavno dobro je da smo ogolili situaciju i da možemo sasvim slobodno razgovarati o ovim pitanjim. Ja vidim izlaz u sljedećoj situaciji. Dva izlaza jednako je preferir opoziciji je li tako, i koji je meni također blizak, izmjena Izbornog zakona, novi izbori itd. i tu nema nikakve dileme, formalno pravno čisto rješenje i jednostavno promjena vlasti BiH. Da li će ona pokazati promjenu vlasti i koja politička konfiguracija, kampanja itd. uzimajući u obzir zastoj u sprovođenju reformi i svega onoga ostalog, objektivno trebalo bi se dobro izanalizirati ovaj prvi prijedlog, da li novi izbori i kako na koji način promijeniti Izborni zakon. Ja sam bliži jednom drugom privremenom rješenju, ja vas molim, jednom drugom privremenom rješenju, do izbora 2006.godine predlažem, predlažem, da se stranke parlamentarne ako mogu, okupe zajedno, dogovore program mjera na evropskom putu BiH i formiraju pod hitno ekspertsku vladu, ne vladu po kriterijima stranke ili nacije, nego ekspertsku Vladu BiH do izbora 2006.godine, i to bi moguće bio jedan od mogučih odgovora za izlazak iz ove krize. Hvala vam.
Zahvaljujem. Gospodin Zlatko Lagumdžija, neka se pripremi Petar Kunić. Ma dobro, ja mislim jeste li se šalili ili ste stvarno tražili repliku? Gospodin Vinko Zorić, replika.
Pa evo, ja sam ovaj, svojoj kolegici Mariji Perkanović ovako potiho rekao, ne mora značiti ako Avdić za nešto ne zna, da ne postoji. A ovaj, Avdiću je to zasmetalo i on je reagirao tako da je mene spomenuo u prići a isto tako zamjeram gospodinu Avdiću dakle, od tog momenta kad je mene spomenuo, pričao je normalno, do tada je po meni, emocionalno pričao a baš u tom momentu je pozvao da treba emocije odbaciti. Dakle, on je sam kontradiktoran u sebi jer prečesto koristi emocije kad priča nama ovdje u Parlamentu. 30
Hvala. Gospodin Zlatko,
Samo dvije riječi
već ste izgovorili dvije riječi, izvolite.
...stvarno kolegu Zorića, u ovako dramatičnom stanju Bosne i Hercegovine i teškočama u kojima se nalazimo, da li stvarno čovjek može hladnim glasom, bez emotivne ili jednostavno, odnosa prema stvarnosti BiH diskutirati, ako može, svaka čast, ja ne mogu, ja imam emocije i ja diskutujem emotivno, jednostavno zato što znam da mi djeca ostaju ovde u ovoj državi. Hvala.
Hvala lijepa, gospodin Zlatko Lagumdžija ima riječ, neka se pripremi gospodin Petar Kunić.
Može, je li?
Ja dva puta ne ponavljam, dovoljno je jedanput, za vas je dovoljno jedanput.
Pa maloprije ste me prozvali, pa ja ipak
Vi znate kome se dva puta ponavlja, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, gospodine prvi i drugi zamjeniće, uvaženi ministri, članovi Vijeća ministara, ja u startu želim da pohvalim predsjedavajućeg Vijeća ministara što sam učinio prije nego je on bio ovde, da u jednoj ovakvo dramatičnoj situaciji, sam iskzuje želju da nam se obrati, jer obično je bilo drugačije. Mi smo tražili da nam se obrate, čak i zaključivali a eto, on nije došao. Evo, danas je došao. I ja zaista mislim da je to jako dobro. Ja ću i emocije i racio podijeliti sa dva, dakle manje, malo ću nešto reći u ovisnosti imajući u vidu šta bi bilo prirodno da čovjek sada sve kaže. Mislim da je uz ovu pohvalu koju je dobio predsjedavajući, ide jedna mala zamjerka, ne mislim čak da je ni pristojno a kamoli normalno, informaciju o ovome nam dati izlazeći za govornicu bez jednog papira, bez jednog dokumenta, bez pozivanja na bilo šta što je dokument. I upravo je to razlog zašto informaciju doju smo dobili, objektivno nije dala na odgovor na ono pitanje koje je 31 tačka dnevnog reda. Tek ne bi dala odgovor na pitanje da je tačka dnevnog reda ona šira, stanje u zemlji koje smo hvala Bogu promijenili u ovo što sad imamo. Ono što mene zabrinjava je, ja sam pitao vas maloprije gospodine predsjedavajući, koliko ljudi ima i evo čekao sam, ja sam sedmi govornik. Nisam htio ranije da se javljam, očekivao sam da će ljudi ih parlamentarne većine da nešto kažu, da se očituju, da nam kažu postoje li oni kao parlamentarna većina. To je kapitalno pitanje u ovom trenutku. Nije pitanje Ivanića, ovde je Ivanić samo povod za sve ono što mi danas razgovaramo ali reći ću nešto i o tome. Mislim da odluka je politički potpuno logična i ispravna, ovo što je predsjedavajući Vijeća minstara uradio. Naime, Vijeće ministara objektivno ne funkcionira, to smo saznali, čak nam je i predsjednik Vijeća minsitara rekao da je vidan pad aktivnosti Vijeća ministara, ja mu čestitam da to je uočio, poslije toliko vremena. I zato je ovakva jedna odluka logična i nadam se da će ona nas ponukat da obavimo malo širu rasprvu o svemu ovome, a ne samo da se završi na tome je li Ivanić tamo gdje je, i zašto je tamo gdje je. Također je ona logična zato što Ministarstvo vanjskih poslova objektivno ne radi, ministar vanjskih poslova objektivno ne odgovara funkciji koju je imao i on to loše radi i zato je ona logična. Međutim, ova odluka je nažalost logički malo neutemeljena i pravno baš nije dosljedna i nažalost moramo i o tome voditi računa jer ovo ipak moramo poštivati Ustav, zakone i sve pravne akte u jednoj ovako delikatnoj situaciji. Sljedeći logiku koju smo ovdje čuli, presjedavajući Vijeća ministara je mogao smijeniti gospodina Čolaka jer je Čolak predlagao čovjeka kojeg Pedi nije izabrao. Pa slijedeći tu logiku, mogao je smijeniti obrnutog čovjeka je li. Ja ne kažem da bi to bilo logično, ali bi bilo logično ovoj logici koju nam je ponutio predsjedavajući Vijeća ministara. Ono što mene zabrinjava je kad sam čuo ovde sa su tri funkcije, citiram, podijeljenje između tri naroda. Ne govorim ja o ustavnim, ja govorim o jednakopravnosti ali ako mi takve funkcije dijelimo između tri naroda, neovisno institutu konkursa itd., onda se trebalo reći, pa da na ovom konkursu jedan od uslova da bude Hrvat, i to je uredu, pa da se onda samo Hrvati jave, pa da se izabere najbolji Hrvat, prijera radi. Ali, podjela funkcije između tri naroda je nešto što je terminologija koja bojim se, da ne priliči predsjedavajućem Vijeća ministara. Mislim da odluka također ima pravnu upitnost. Naime, vidite o čemu se radi. Danas dok mi ovde razgovaramo, ministar Ivanić se predstavlja kao ministar vanjskih poslova, a čuli smo od predsjedavajućeg Vijeća ministara da on to više nije. Mi smo dakle sad došli do jednog međunrodnog skandala danas u Kordobi u Španiji, valjda ste ga pitali gdje ide. I otišao čovjek i on tamo predstavlja nas na ministarskom sastanku kao ministar vanjskih poslova ove zemlje i to radi na Samitu ministara OSC-a ako se ne varam. To je praktično skandal koji smo mi ovde nepotrebno sebi priuštili, da ne kažem da je onda konsekventno ovome predsjedavajući trebao da ministra vrati od tamo, da mu kaže nisi više ministar, vrati se pošalje diplomatsku notu tamo ga na aerodromu sačeka ambasador, uputi mu, kaže molim te evo ti karta za nazad itd. Mislim, to bi sve bilo normalno. Nažalost nije normalno da ovaj ode tamo, kad mu je ovaj već rekao nisi više ministar, ali Bože moj. Imenovan je, čuli smo ovde i sekretar Ministarstva, da obnaša funkciju ministra. To ne postoji u Zakonu o Vijeću ministara, to u Zakon o Vijeću ministara ne poznaje. Zašto je zamjenica minista, prije nekoliko dana otišla u Brisel, a prestala biti zamjenica ministra? Da je ona tu, sve bi nam bilo lakše, predsjedavajućem Vijeća ministara bi bilo lakše imao 32 bi mogučnost da ona praktično bude ovaj, vršilac dužnosti ministra i sve bi bilo mnogo jednostavnije. Sad smo ušli u jednu pravnu ovaj prazninu koja je dosta nepotrebna. Ja mislim da ono što je problem danas i o tome treba danas razgovarati, uzroci za ovo su mnogo dublji i mi o uzrocima trebamo govoriti. Mi smo danas usvojili Zapisnik gospodine predsjedavajući, tamo smo od Vijeća ministara imali obavezu sa prošle sjednice Parlamenta da nam da plan provođenja PDV-a, treća tačka dnevnog reda, pogledajte zapisnik, da nam da Akcioni plan socijalnog programa povodom uvođenja PDV-a i to nismo dobili. Mi smo davno zaključili na ovom parlamentu da nam trebaju dati informaciju o ovom uvozu smeća koje se uvozi nekontrolisano i koje šverceri ovde zatrpavaju, ovo tržište i to nismo dobili. Mi smo 19.maja imali najavu Komisije CTF-a, otpočinjanje Ugovora o stabilizaciju i pridruživanju, predsjedavajući Vijeća ministara nam je prije pola godine, godinu dana rekao da će on podnijeti ostavku ukoliko to ne bude pozitivno, to nije bilo pozitivno, nema ostavke, ima samo njegova smjena ministra vanjskih poslova. Dkle, stanje u zemlji je takvo da, i ja mislim da treba pomoći predsjedavajućem Vijeća ministara da izvrši jednu temeljitu rekonstrukciju. Jednu temeljitu rekonstrukciju i da vi iz parlamentarne većine ne morate danas ovde govoriti ako niste spremni, da se presaberete i vidite postojite li vi kao parlamentarna većina, da predsjedavajući Vijeća ministara fino podnese ostavku kao predsjedavajući Vijeća ministara i da onda dobije ponovo mandat, da izvrši jednu temeljitu rekonstrukciju Vijeća ministara ukoliko je to vaše opredelenje. Jer, pazite, mi sada objektivno 9 ministara, 4 koja su izabrana ovde, 4 to više nisu pod pretpostavkom da Mladen sad nije, mada se danas predstavlja da jeste, ali eto šta je tu je. Dakle, u svakoj zemlji kad se probije 1/3 kad se promijeni 1/3 ministara dolazi do ostavke predsjedavajućeg Vijeća ministara kojem šef države ponovo da mandat ukoliko je to uredu i on ponovo formira Vijeće ministara. Pa evo, nek Adnan Terzić ponovo formira Vijeće ministara ili koga već vi između sebe dogovorite. Dakle, ja mislim da je problem u tome što je narušeno mnogo toga. Izmeđuostalog današnje vijeće ministara je suprotno Zakonu o Vijeću ministara, član 6. Vijeća ministara kaže da među članovima Vijeća ministara uključujući i člana Vijeća ministara iz člana 24. što je generalni sekretar odredio da mora biti iz reda ostalih. Koliko je meni poznato niko nije to. A to kaže Zakon o Vijeću ministara. Dakle, sadašnji sastav Vijeća ministara je suprotan Zakonu o Vijeću ministara sa stanovišta nacionalne izbalansiranosti. Također član 18. je narušen koji kaže kod odlučivanja da ukoliko se konsenzus ne postigne o tom direktoru SIP-e, je li, da u roku od 7 dana oni treba da donesu odluku koja uključuje ono što uključuje. Mnogo više vremena je prošlo nego 7 dana i čitava procedura je napravljena suprotno i nije u skladu sa Zakonom o Vijeću ministara. Mislim da ono što je zabrinjavajuće također i to je razlog više za jedno presabiranje da li vi imate parlamentarnu većinu, postoji li ona i da formirate pravo Vijeće ministara jer je OHR prije 10 dana najavio, Visoki predstavnik je najavio da će sazvati Press konferenciju na kojoj će dio ovlasti predati institucijama državnim. On tu press konferenciju nije sazvao, iz čega možete zaključiti da čovjek nema kome to da preda. Dakle, nema kome čovjek to da preda i zato ovaj, bi trebali vidjeti da se to ponovo presaberete i da vidite hoćete li da uzmete to ili nećete. 33 Također, mislim da je ohrabrujuće ali zaista je ohrabrujuće, ja čestitam na hrabrosti predsjedavajućem Vijeća ministara koji nam je rekao da nije imao saglasnost ni od koga za ovo. To je zaista za čestitanje, za hrabrost i to je ohrabrujuće. Ohrabrujuće zato što znači da kad se konsultuje, možda će dobiti većinu i dobiće mogučnost da izvrši jednu temeljitu rekonstrukciju ili ćemo ući u neki novi kvalitet iz ovog haosa, koji je potreban i predsjedavajućem Vijeća ministara i nama. Sad bih htio da predložim par zaključaka gospodine predsjedavajući. Mi trebamo danas konstatovati i ovde vi između sebe treba da vidite da li postoji parlamentarna većina u ovoj zemlji ili ne postoji. Ja smatram da je Ivanić odgovoran i da ste ga trebali smijeniti gospodine predsjedavajući. Uopšte ne sporim. Trebali ste ga smijeniti mnogo ranije, trebali ste ga smijeniti u zadnjih 10 dana zbog nekoliko eklatantnih stvari koje kao ministar vanjskih poslova nije uradio. Njemu je ovdje bio ministar vanjskih poslova Španije u posjeti. I poslije toga su izašli njih dvojica. I ministar vanjskih poslova Španije, je pred njim rekao da je to sramotna laž, što je izjavio jedan lokalni policajac koji je rekao, da vas potsjetim da je u Sarajevu pripreman teroristički napad najgnusniji i najbrutalniji teroristički napad u savremenoj Evropi, napad u Madridu teroristički. I izašao je jedan lokalni policajac i rekao da je u Madridu terorizam spremljen ovde u Bosni i Hercegovini. Došao je ministar vanjskih poslova Španije rekao da je to netačno pred našim ministrom vanjskih poslova. Naš ministar vanjskih poslova je trebao kao državnik da odmah nakon toga insistira na smjeni tog malog lokalnog kriminalca koji tvrdi da je policajac, jer je napravio međunarodnu bruku, uz sve ono ostalo što njemu sleduje. Ali samo radi toga je trebao ministar vanjskih poslova to da uradi. Ministar vanjskih poslova je trebao da se očituje provodom sramnog, sramnog, tragičnog zločina koji je urađen nad onom pestoricom mladića. On je kao ministar vanjskih poslova to trebao da uradi, tim više što dolazi iz drugog naroda u odnosu na one izmasakrirane ljude. On je zbog toga trebao da bude smijenjen. I to neka ste uradili. Ali, vi treba gospodine predsjedavajući da sada podnesete ostavku i da tražite upit među vašim koalicionim partnerima je li, vi postojite kao parlamentarna većina, da tražite jednu radikalnu rekonstrukciju Vijeća ministara. Ukoliko dobijete mandat, idite dalje, ukoliko ne dobijete, vidite ko će od vas to da dobije. Ukoliko ni to nistu ustanju, vi ćete u tehničkom mandatu obavljati to što obavljate sasda do izbora novog i to će onda biti ta neka tehnička vlada, onda imenujte eksperte, ovo odje vam hvali ovo troje-četvoro, ove Sejine eksperte i to sve imenujte u to u tehničkom mandatu fino privodite sve skupa kraju. Ivanić je trebao biti smijenjen zbog toga što je otišao da se tamo lažno predstavlja, ako ste mu rekli da više ne uliva vaše povjerenje itd. zato predlažem dva zaključka. Prvi zaključak, Parlamentarna skupština poziva predsjedavajućeg Vijeća ministara da podnese ostavku. Obrazloženje zašto. Meni je jasno da mi možemo po članu 116. Poslovnika pokrenuti proceduru i sad mi možemo jedan klub poslanika prikupimo potpise i onda vi za 30 dana se morate očitovati. Međutim, ne radi se o tome uopšte. Da vidimo, čovjek danas treba da vidi ima li podršku ovde. Ako većina kaže nemoj podnositi ostavku, ništa, nastavite sa ovim vijećem ministara i dalje se dogovarajte između sebe gdje ste i šta ste. Dakle, zaključak, mi ga pozivamo a hoće li on to uraditi ili neće, o tom po tom. Vi se onda poslije dogovorite. Ukoliko uopšte imamo većinu da treba ovo promijeniti. 34 Dakle zaključak broj 1. je pozivamo predsjedavajućeg Vijeća ministara i onda ja nemam ništa protiv da mu date novi mandat, naprotiv ja ne vjerujem da ćete naći nekog ko će vam ovo bolje od njega raditi, mada je ovo sve katastrofa. Zaključak broj 2. Vijeće ministara je dužno u roku od 7 dana pripremiti izmjene i dopune Izbornog zakona kojim bi se definirala procedura za organizovanje prijevremenih izbora. To su dva zaključka koja može razmisliti, koja nas može sve malonatjerati da se uozbiljimo, jer stanje u zemlji je mnogo, mnogo ozbiljnije nego što je to da li nam se lažni ministar lažno predstavlja u jednoj zemlji. Problemi ove zemlje su mnogo, mnogo veći. I ovde je Mladen Ivanić čovjek kojem ćemo se zahvaliti što je nas doveo u poziciju da sve ovo uzobiljimo, pa ga možda tako amnestiramo za ove njegove sramotne promašaje samo u posljednje vrijeme, da ne govorim one ranije. Eto, ja se zahvaljujem gospodine predsjedadvajući, fasciniran sam vašom šutnjom dok sam govorio.
Kažu da je nekad i nekome šutnja najbolji odgovor, a vi znate kad i kome. Gospodin Petar Kunić, neka se pripremi gospodin Nikola Špirić.
Zahvaljujem prredsjedavajući.
Doći ćete na red, zapisani ste. Sekretar piše izvolite
Ja bih uočio neke činjenice koje su dominirale cijelo vrijeme u radu ovog parlamenta, pa i u Savjetu ministara, nravno da su te dve institucije veoma povezane odnosno, gledajući s obzirom na svoje aktivnosti. Naime, kada se god radilo o imenovanju neke ličnosti na neko omjesto, onda je dolazilo do konfrontacije u Savjetu ministra. I to je osnovna dimenzija u radu Savjeta minstara. Kada se god radilo o imenovanju, posebno kada su ove službe, Obavještajna, SIP-a, Policija itd. i onda ja sebi postavljam pitanje, ko je taj ko lobira za pojedince da svakako zadrži svoje kadrove. To govori o stanju u BiH. To govori o kriminalu koji je ogroman. Možda bih i da lje išao, možda bih i dalje išao a sada ću prećutiti i o povezanosti određenih struktura sa tim kriminalom. To je veoma simptomatično. To će vjerojatno neko dati odgovor na to pitanje koji se bude bavio analizom i rada Parlamenta i stanja u ovom društvu. Gospodin Terzić dakle, predsjednik Savjeta ministara kaže da je zamolio Visokog predstavnika da imenuje odnosno da imenuje direktora SIP-e. Prvo, ja nikakou BiH i na svim okruglim stolovima na kojima sam bio, ne mogu dobiti odgovor ni od jednog stranca, ni od bilo kog pravnika, stručnjaka da mi odgovori, da li Visoki predstavnik može trajno imenovati direktora SIP-e? Ne može. Visoki predstavnik može imenovati samo privremeno odnosno donijeti odluku privremenog, to je Bonska deklaracija. I tu odluku, i tu odluku, 35 molim vas, i tu odluku je dužan podnijeti Savjetu minsitara odnosno predsjedniku na potvrd. Da li to Visoki predstavnik radi? Da li Visoki predstavnik slijedi Bonsku deklaraciju? Ne. Visoki, ja ponovo izjavljujem ovde, da Visoki predstavnik nema pravo donositi zakone. On ih donosi pod firmom odluka, ali to su zakoni. Nema pravo, jer bi u Bonskoj deklaraciji pisalo da je dužan tu odluku, taj zakon podnijeti Parlamentu nakon izvjesnog vremena na potvrdu. To ne piše. I šta rade pravnici u BiH? Dake, da li je nekom u interesu da to traje, kad mu treba da zamoli Visokog predstavnika da imenuje, kad mu ne treba da protestira protiv takve odluke. Dakle, dok smo mi homodupleksi, ovako će nam biti, nemamo principa nigde. Nigde nismo dosledni i principjelni. Zašto se ne primjenjuje ta Bonska deklaracija onako kako u njoj piše? Zašto se ne prouči, zašto strani eksperti ne sjednu i da se vidi šta u Bonskoj deklaraciji piše. Neće niko, nego se ponavlja Bonska deklaracija, Visoki predstavnik ima neograničen, ma nema gospodo draga. Nema neograničena prava i ne može biti, pa šta bi to bilo na ovom svijetu, da pojedinac ima neograničena prava, da ga niko ne može kontrolisati, pa šta je, onda gde mi živimo? Drugu stvar koju sam htio naglasiti za predsjednika Savjeta minstara, prema članu 6. gospodin Lagumdžija je spomenuo član 6. ali ga je interpretirao u svomnekom kontekstu a ja ću ga u svom. U Zakonu o Savjetuu ministara stoji u članu 6. da u toku cijelog mandata dakle ukontinuitetu, esdiskontinuitet, mora biti zastupljenost konstitutivnih naroda u Savjetu ministra, u toku cijelog mandata. Prema tome, predsjedniče Savjeta ministara prekršili ste član 6. Zakona o Savjetu ministara jer ste koliko sam ja čuo, jer nisam, danas to čuo, imenovali u Savjet minsitara ljude koji nisu iz ovog naroda gde su ministri otišli. Prema tome, zadatak je ovog parlamenta i molim da donese zaključak, da poništi tu odluku jer nije u skladu sa članom 6. Zakona o Savjetu ministara. To vam ja osporavam. Ne osporavm vam prihvatanje ostavke. To je vaše pravo, ali vam osporavam ne možete imenovati dakle, lica iz drugih konstitutivnih naroda ako ovde stoji da u toku cijelog mandata mora biti zastupljenost konstitutivnih naroda u Savjetu ministara. Isto tako, zamjenici ne mogu trajno zamjenjivati nego, veli zamjenici ministra zamjenjuju samo u slučaju njihove odsutnosti i spriječenosti. Dakle, podnošenjem ostavke ministra odmah se mora izabrati drugi ministar i mislim da je ovonajbolje rešenje što je predložio gospodin Lagumdžija, ostavka Savjeta ministara i neka dobije predjednik ponovo mandat i nek se imenuje novi Savjet ministara. Mislim da je to prihvatljivo i da je to jedino rešenje. Ovde je bilo dosta govora o državnim službenicima, nacionalnoj zastupljenosti, pa gospodo sve to piše u zakonima. Piše u Zakonu o dražvnoj službi, jednostavno ta zastupljenost mora biti. I gospodo draga, ponovo jedna neprincipjelnost, i nećemo izaći iz krize, tvrdim vam dok svoje glave ne prilagodimo novim odnosima. Ne možemo zastupati jedno u entitetu, a drugo ovde. Moramo biti dosljedni. Ako insistiramo da u entitetu mora biti to, onda mora biti i u Parlamentu. Ali to mora biti na lokalnom nivou i svagde. Dakle, ako prihvatimo jedan princip i uobličimo ga u pravnu normu, onda izvolimo poštivati pravnu normu tu. Samo poštivanjem pravne norme to je temeljna reforma. Nije reforma ukidanje entiteta i njihovih nadležnosti, nego reforma je da prihvaćamo pravne norme, da prihvatimo pravila igre kakva su u evropskim zemljama. Mislim da ogrešno shvaćamo reformu. 36 I, šta bih htio na kraju reći, mislim da je naveći sukob u Savjetu ministara došao na relaciji a što dolazi i ovde, i što će doći, ja predosjećam stvari, jer neke stvari mogu pretpostaviti na osnovu antiustavnog djelovanja. Neke stvari se odvijaju antiustavno. Pozvao bih sve. Imamo Ustav, poštujmo ustav dok je on na snazi. Nisam ovde da štitim gospodina Ivanića ali nikako ne bih mogao prihvatiti činjenicu da on predstavlja blokadu za ekonomske reforme i evrpski put, znajući mentalitet gospodina Ivanića i karakter, mislim da je on bio najmanja smetnja na tom putu. Ne mogu da ne kažem istinu, bez obzira što sam ja bio u toj partiji, napustio itd. I ne mogu prihvatiti ovakve kvalifikacije i ocjenu. I, na kraju, ja bih vas zamolio svih, da ostavimo ovu malo uvredljivu retoriku, kriminalci, lokalni kriminalci, evo gospodin Lagumdžija je sad rekao, pa čujem neke druge stvari, ako nemamo dokaza za to nemojmo razvijati takav duh, takvu atmosferu u Parlamntu. To nije dobro. Nije dobro. Hvala.
Zahvaljujem. Gospodin Nikola Špirić ima riječ, neka se pripremi gospodin Filip Andrić.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, uvaženi predsedavajući Vijeća ministara, cijenjeni ministri, dame i gospodo, naime, čitavo vrijeme razmišljam da li uopšte ima smisla danas voditi ovu raspravu. Ja sam mislio da će ova rasprava koju danas vidimo, biti na tragu traženja rješenja za situaciju u kojoj se nalazimo. Ali, evo da se ne bi razlikovao od mojih kolega koji su diskutovali, pokušat ću malo da komentarišem i da kažem šta mislim. Da ne znam odnose u Parlamentu, kad gospodin Lagumdžija hvali Adnana Terzića i kaže da mu je osnovna osobina hrabrost, a hrabrost najčešće nije saveznik pameti, onda ne vidim u kojem pravcu želi da hvali gospodina Terzića. Ali, poslije ima jedna stara naroda koje se uvijek treba držati kad je kriza, da ne budem prost, poslije pjevanja nema kajanja. Dakle, desilo se to što se desilo. Premijer kaže da se nije ni sa kim konsultovao i mislim da, evo da vjerujemo gospodinu Adnanu Terziću ali mislim da će dani ispred nas pokazati da li je bilo konsultacija ili nije. A pravo je premijera da se i konsultuje i da se ne konsultuje. To mu pravo niko ne može uzeti. Ne radi se ovde dame i gospodo, po mojoj ocjeni o krizi Vijeća ministara koja je napravljena jučer, potezima predsjedavajućeg. On je pravi virtuoz da je tri godine uspio da vodi ovo vijeće ministara jer principi na kojem ono funkcioniše su principi krize. Konstantne krize. Ovde se prića i mislim da je to i gospodin Terzić rekao, kad je rekao mi smo u Banja Luci, ustvari oni su, ne on dogovorili podjelu funkcija. A znate Sejo Avdić je to dobro govorio kada se to podijeli između naroda, onda se tu radi o podjeli naroda a kad je podjela naroda u BiH onda se vlada podjeljenom Bosnom i Hercegovinom. Ova je vlast koncipirana da vlada podjeljenom Bosnom i Hercegovinom a uporno se trudi da građanima objasni da želi jedinstvenu, nedjeljivu integralnu itd. I tu je dakle sukob morala što se jedno prića građanima, u suštini je koncept koji radi i odrađuje sasvim drugu stvar. 37 Mislim da ostavka gospodina Ivanića je samo prelila čašu zuči i ja kao što i profesor Kunić kaže, nisam ovde da branim Ivanića iako ne želim da budem čovjek koji želi da ga okrivljuje za nešto što nije kriv i ne mislim da je ovo razlog bio gospodinu Terziću da izbori ili ne izbor direktora SIP-e i to što je Visoki predstavnik to morao da uradi. Ali, ovo govori da postoji kriza, kriza vlasti, kriza Vijeća ministara. Tu krizu pretpostavljam nije proizveo Mladen Ivanić. Ali, je nanesena šteta i tu je doktor Lagumdžija aposlutno u pravu što je danas Mladen vani. Ja mislim da bi bilo bolje da je ovdje danas u Parlamentu i da sluša ovu raspravu. Ako hoćemo tjerati mak na konac, postavlja se pitanje ko će platiti put Mladenu Ivaniću u Španiju? Hoće li to platiti poreski obveznici? Hoće li to platiti Vijeće ministara jer on gotovo sigurno danas nije u funkciji ministra vanjskih poslova u Španiji. Da ne govorim o političkim posljedicama, ali o tome svemu je morao da vodi računa premijer kad je vukao potez o političkim posljedicama šta danas zemlju predstavlja čovjek koji je juče smjenjen ili prihvaćena mu ostavka. To jesu ozbiljne posljedice po Bosnu i Hercegovinu, na stranu što će se vratiti kolegijalni odnosi tamo gdje su bili, ili ih nikada nije bilo i vratiće se tamo gdje ih nikada nije bilo. Ljudi će kontaktirati i sve je u redu, ali su posljedice nanešene. Mislim da je priča da posljednjih 6 mjeseci, to je ocjena predsjedavajućeg Vijeća ministara pala aktivnost rada Vijeća ministara i mi to u Parlamentu najbolje osjećamo. Ali, gdje je bila iskrenost kada je Nikola Špirić iskreno tražio, dakle ne i kada su svi mislili da treba uputiti kritike prema Adnanu Terziću da se ovaj parlament infomriše. Tada je javnosti govoreno da je Nikola Špirić eksibicionista kojem je tobože stalo da padne Vijeće ministara. Ne. Ja bih najsretniji iz opozicije da imamo najbolje Vijeće ministara koji će svoj mandat da nosi do 2006. godine, do novih izbora. Dakle, tada se javnosti predstavljalo da je sve idealno i do pre 10 dana ocjene predsjedavajućeg Vijeća ministara o slici Bosnei Hercegovine izgovorene u Boegoradu su bile fantastične i sjajne, samo nam tobože ne vjeruje međunarodna zajednica i građani zemlje koju predstavljamo. I to je samo po sebi priča o radu Vijeća ministara. Ali ono što je meni simptomatično to je predsjedavajući vješto izgovorio i otvara sliku za političko promišljanje malo lucidnije nego što mi smo spremni ovdje. On je rekao PDP ne učestvuje u Vladi Republike Srpske. Ne može mu pomoći ni u Vladi u Vijeću ministara. Dakle nije Mladen smetnja. Ali se ovdje postavlja pitanje da li je Adnan Terzić SDS čovjek i hoće li ovo dovesti SDS čistu vladu SDS u državni Parlament? Jer ako mu tamo smetao PDP, ovdje je fantastično to očistio, neka se ne ljute kolege iz SDS, dobili su dobro saveznika, ali mislim kada su leđa međunarodne zajednice okrenuta, imaju sada dobrog saveznika kao predsjedavajućeg Vijeća ministara i to je ono što nećemo čuti danas, nego će se pokazati za par dana. Ali to je ono što sam očekivao od predsjedavajućeg Vijeća ministara da kaže gdje je izlaz. Dakle povučeni su potezi. Nemoguće ih je vratiti. Ne može niko vratiti, ne može niko prisiliti predsjedavajućeg Vijeća ministara, uz to, bez obzira što ja mislim da nije trebalo dizati temperaturu, jer postoji mogućnost da mlijeko iscuri, da niko nema ništa od toga. Dakle, ali je povučen potez. Šta je riješenje? I on je rekao razgovaraću sa liderima partija iz RS. Mislim da je to put da se razgovara hoće li se popuniti, ili neće. Ali sada postavite pitanje u kojoj je poziciji Bosna i Hercegovina? Dvadeset dana nema sjednica Vijeća ministara. Nema. Nije bilo zasjedanje. Spreman sam da vjerujem da ovakav saziv sad, bez obzira na imenovanja da predsjedavajući neće imati sjednice Vijeća ministara. Predpostavljam da će biti teško popuniti, upravo radi ove priče i razmišljanja o kojem on 38 govori, koje će dominirati. Dakle, da će teško biti popuniti i mi imamo objektivno situaciju koja je dovedena bez izlaza, izuzev ako se to neće popuniti za dva dana I ako se misli raditi na tom fonu, na popunjavanju treba jasno i glasno reći – da to će biti urađeno, ali onda riječi ove da nije bilo dogovora su meni bez osnova. Neće se premijer ljutiti što sam ja rekao Terzić kao SDS čovjek. Ali ja mislim da situacija ide u tom pravcu. U tom pravcu, jer je ovdje iz SDS doveden u bezizlaznu situaciju, jer je danas premijer poručio u novinama da je on njih uhvatio, ne smiju kočiti. Dakle, oni su uvedeni u jedan kolosjek u kojim kao djeca kada idu u školu moraju da idu i to po redu kako im se kaže. Da, da drže se za ruke. E sada to će vrijeme pokazati. Da li je Mladen Ivanić smijenjen zato što nije u Vladi Republike Srpske, to mi je sada pomutilo nekako ove sve stvari. Dakle smijenjen je tamo mi ne može pomoći što će mi. Pa daj pometem ovdje i osnažim SDS da reforme idu brže. Ako je to put ubzranja puta Bosne i Hercergovine ka evroatlanskim integracijama, ja sam spreman, bez obzira što sam iz opozicije da to podržim. Ali kako će onda biti stavovi onih koji opserviraju rad naš. Onda mislim da je licemjerna galama na SDS. Sve činimo da osnažimo ljude. Oni bježe od toga jer znaju da je velika odgovornost za to. A evo nedamo im ni da se odreknu komada vlasti. Ja čestitam ljudima, jer će dobiti četiri ministra u Vijeću ministara u vrijeme najveće galame, međunarodne i domaće. Ako se to pak ne desi, hoće li biti pre vremeni ili vanrednih izbora ja ne znam, ali onda će predsjedavajući doći u poziciju ponovo da se obrati Parlamentu, vrlo brzo. Ja naravno to ne želim. Ja ne želim da kriza Vijeća ministara u interesu ovih građana traje. Ali neće biti drugog izlaza nego da se dođe ovdje i kaže sve je u vašim rukama, ili ostavke, ili ne ostavke, ili smjena, ili izbor novog Vijeća ministara. Gotovo sigurno ideja koju je pokrenuo dr. Lagumdžija na pro po inicijative predsjedavajućeg Vijeća minsitara o prijevremenim izborima je jedina suvisla u ovoj situaciji. Da svi ponudimo mandate građanima na provjeru. I poslanici i Vlada i sve i da dođe neka nova većina, možda ista. Komotna većina na 4 godine da ubrza procese koji stoje. To je mnogo bolje za građane Bosne i Hercegovine nego da se kupamo po blatu narednu godinu i po dana. Dakle mnogo bolje, mnogo racionalnije. E sada ne znam zašto se toga bojimo. Glasanje o tačci dnevnog reda dr. Lagumdžije pokazuje da parlamentarna većina nije spremna na to. Ali ako građani hoće da im to tolerišu, ja ni protiv toga nemam ništa. Ali mislim da nije, da objektivno situacija u kojoj se nalazi Bosna i Hercegovina nije dobra, ne samo za radi ovih poteza predsjedavajućeg Vijeća ministara i rada Vijeća ministara, nego uopšte nije dobra i ja mislim da bi bilo dobro, bez obzira što vidim međunarodna zajednica se buni, pa vidim stav OHR-a nemoguće je to do proljeća. Ne, sve je moguće. Moguće je zakon izmjeniti za 15, moguće je izbore raspisati za 90 dana i moguće je naći 10 miliona za finansiranje. To je mnogo manje nego što iznose cifre pljački koje procesuira pravosuđe Bosne i Hercegovine. Pred očima javnosti evo treba i Trebinju iz Elektroprivrede da se izvuče 60 miliona, treba da izvuku kriminalci. 60 miliona! A možete misliti da se to investira u ovoj zemlji. Ja mislim da cijena koju ćemo platiti kroz nove izbore, tražeći kvalitetniju većinu nije velika cijena i ja sam apsolutno na toj poziciji, pa makar nikada ne bio poslanik. Ali evo ja sam spreman da svoj mandat dam na provjeru. Molim i vas da tako postupite. Hvala vam lijepo. 39
Zahvaljujem. Gospodin Filip Andrić. Neka se pripremi gospođa Dušanka Majkić.
Hvala gospodine predsjedavajući. Slušajući rasprave mojih predhodnika i njihovu zabrinutost što u ovom trenutku ministara Ivanić očito šteti ugledu Bosne i Hercegovine u Svijetu, možda ne bi loše bilo čovjeku javiti da je smjenjen, pa da zna, možda to ne bi činio. Nisam htio na tu temu govoriti. Ovo sve skupa meni liči na, podsjeća me pomalo na jedan igrokaz HNK iz Mostara gdje se svađaju Momo i Mujo. Ovaj hoće RS, ovaj BiH. Drž više onaj, više onaj i na kraju svađa pređe u tuču. Dok se oni potukoše Mate se uhvati za glavu. Pitaju Matu šta tebe briga bolan što se oni tuku? Ma kaže šuti, kada se god oni potuku, ja dobijem po glavi. Stoga želim čestitati samo predsjedavajućem Vijeća ministara na vrlo velikoj snalažljivosti u rješavanju problema u Vijeću ministara i Visokom predstavniku na vrlo mudroj i poštenoj odluci. Hvala.
Zahvaljujem. Gospođa Dušanka Majkić. Neka se pripremi gospodin Momčilo Novaković.
Poštovane koleginice i kolege poslanici, poštovani predsjedavajući,
Malo pažnje. Daćemo pauzu. Molim vas da saslušamo diskutante. Malo pažnje da čujemo šta govore kolege. Izvolite.
Odavno u ovoj sali nismo imali priliku da vidimo ovoliki skup koji dolazi iz Vijeća ministara i to znači da se radi o zanimljivoj temi, jer vjerovatno danas i ko zna kada ćemo ponovo vidjeti te ljude danas. Veoma sam pažljivo saslušala govor predsjedavajućeg i a nisam čulan išta od onoga što mislim da kao poslanik sam trebala čuti. I mislim da to nije uobičajen način na koji bi se predsjednik Savjeta ministara treba obraćati poslanicima. Mislim da taj način treba da bude mnogo formalniji, mnogo, sa više mnogo više analize i prijedloga. Nakon svega toga mi je jedino jasno da je ovo prvenstveno dokaz njegove nemoći. On je pokazao, žao mi je što nije ovdje i pokazao je svoju nedosljednost. Ostavku podnesenu u jednom vremenu i jednim povodom on je iskoristio u drugom vremenu i za drugi povod. 40 Na kraju jedno racionalno pitanje koje sam postavila sama sebi – Je li odluka Visokog predstavnika potvrdila da insistiranje na prijedlogu gospodina Ivanića i potvrda OHR-a da je na kraju njegov prijedlog bio u redu i da je on bio u pravu, je li to bio rezultat zbog čega je trebao biti smijenjen? Nažalost, nije prvi put da ova zemlja trpi zbog pogrešaka njenih političara i vjerovatno će se to dešavati i u budućnosti, ali mislim da u ovom momentu kod donošenja takve odluke gospodin Terzić nije vodio dovoljno računa o tome da u ovoj zemlji slijede krupne reforme i da ovu zemlju treba vaditi iz siromaštva sa dna evropske ljestvice i da svako zaostajanje na tom putu znači nepokolobljivo ostajanje tamo gdje, odakle želimo što prije da odemo. I možda je ova prilika, pošto vas ne vidimo često u ovom parlamentu, ni vas ni vaše ministre, možda je ovo prilika da kažem još jednu stvar. Mislim da ovaj parlament zaslužuje mnogo bolju saradnju sa Savjetom ministara. Mislim i vama lično i takođe mislim da nebrojana pitanja koja su otišla iz ovog doma, koja su postavili poslanici, koja nisu došla dobili odgovor, mnoge inicijative, zahtjevi koji su otišli iz različitih komisija Predstavničkog doma su ostali bez odgovora i očito da na toj relaciji komunikacija nije sasvim dobra i da sasvim neštima. Mislim da na kraju kada čovjek dođe u poziciju da ne moež da donese kvalitetnu i pametnu odluku, možda je poštenije reće, ja ovako ne mogu dalje. Zato nemam ni ideju, ni viziju, a nemam ni sa kime. Neki građanin neki dan reće, hvala bogu što postoji institucija Visokog predstavnika za sve što zaborave političari u Bosni i Hercegovini, postoji on koji će te odluke naknadno donjeti. Ja se pitam zaista da li je brzina vaše odluke primjerena težini situacije koju je ta odluka donjela. Hvala.
Zahvaljujem. Gospodin Momčilo Novaković. Neka se pripremi gospodin Martin Raguž, zamjenik predsjedavajućeg. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, uvaženi članovi Savjeta ministara, kolege poslanici, moram reći da odavno nisam čuo ovoliko riječi hvale na račun SDS kao maloprije od kolege Špirića što bi otprilike trebalo da nam ukaže da je vrijeme da leđa okrenemo zidu. Naime, ja ću ovu diskusiju i ovo shvatiti kao pohvalu uspješno vođenoj politici SDS. Čuo sam tako da je gospodin Terzić u funkciji SDS, prije nekoliko mjeseci da je gospodin Eždaun u funkciji SDS i kada god je neko u funkciji SDS nadrlja SDS. Ja se nadam da ovaj put nećemo, jer čini mi se da ne možemo više nadrljati. Ali dobro, nije tema ove rasprave i danas SDS, pa mi je žao što je toliko puta pomenut uopšte, pa sam evo morao zbog toga i reći nekoliko riječi. Ono što me je zanimalo, a i sada me zanima i zbog toga sam bio protiv da se ovo danas nađe na dnevnom redu jeste - šta je cilj stavljanje ove tačke na dnevni red? Meni se čini da je zahtjev kao i odluka gospodina Terzića ishitren, ili mi se možda to samo čini. Možda je cilj stavljanja i insistiranja da se ovo nađe na dnevnom redu podrška Parlamenta 41 odluci gospodina Terzića. Ako je to cilj, onda Klub SDS neće u tome učestvovati. Dakle mi ne mislimo da danas treba da dajemo bilo kakvu podršku i bilo kome. Postavlja se ovdje i mnogo pitanja, pitanja nakon odluke gospodina Terzića. Pitanje zašto odluka ko će zamjenjivati gospodina Dokića kada član 7. Zakona o Savjetu ministara potpuno jasno kaže da zamjenik ministra zamjenjuje ministra u slučaju njegove spriječenosti. Dakle po automatizmu je ta stvar zakonom riješena i nema razloga za novu odluku. Nova odluka je dovela upravo u priču nacionalni balans. Sasvim nepotrebno. Postavlja se pitanje zašto sekretar Ministarstva inostranih poslova nije imenovao za vršioca dužnosti i zamjenika ministra kada smo ostali bez zamjenika ministra, nego je imenovao za vršioca dužnosti ministra. Valjda smo prvo ostali bez zemjenika ministra pa bi bio red da prvo imenujemo vršioca dužnosti zamjenika ministra. Doduše ko zna koga bi onda u ovoj hijerarhiji imenovali za vršioca dužnosti ministra. Postavlja se pitanje da li će Predsjedništvo vođeno ovakvim načinom rada zasjedati i uvažiti zahtjev gospodina Terzića za razrješenje. Onoga je doduše jednom odbilo, ali što kada se ovako radi može ga ponovo staviti i na dnevni red pa prihvatiti. Sve bi to bilo normalno ako je ovo normalno. Naravno, ja ne mislim ni da je ovo normalno pa vjerovatno ni to onda ne bi bilo normalno. Neću ponavljati sada kako je došlo do ove situacije ko je tražio intervenciju Visokog predstavnika, šta je ovaj uradio itd. itd., zbog čega je smijenjen Mladen Ivanić. Ja moram reći da Mladen Ivanić nikada ne bi dobio ovoliku podršku koliku je danas dobio pa možda ova smjena i njemu ide u prilog. Možemo mi to ovako različite konstatacije izvoditi na tragu načina kako je to gospodin Špirić uradio, pa još da budemo i srećni što je do ovog došlo. Gledano formalno, gospodin Ivanić je smijenjen jer nije dopustio miješanje politike u policijske strukture. Naime, jedan od uslova, često puta pominjan kod reforme policije je bio ne mješanje politike u reformu policije. Dakle u pitanju je struka. Struka je rekla to što je rekla. Ja vas molim samo da ne pomislite kako ja, kako sam ja za Sredoja Novića direktora SIP-e. Dakle, ja govorim o tome da je Visoki predstavnik na molbu, ili zahtjev, kako god hoćete iskoristio nešto što je pitanje da li je njegovo pravo, što je rekao gospodin Kunić, ali je on iskoristio pa imenovao čovjeka što je opet pokazalo da je gospodin Ivanić bio u pravu kada se zalagao za tog čovjeka. Znači bio u pravu i zbog toga što je bio u pravu on je smjenjen. Mogli bismo još niz izvesti iz ovoga različitih konstatacija, ali nema ni potrebe sem činjenice da moramo reći na čemu smo sada. Dakle u ovom momentu evidentno je da je ovakav potez, prije svega doveo do zastoja i dovešće do zastoja u provođenju reforme bilo izbora, ili ne bilo izbora. I u jednoj i u drugoj varijanti. Jedni za izbore, drugi protiv izbora. Zna se način na koji će se doći do tog stava, ali u svakoj varijanti je došlo do zastoja reformi, pa ako hoćete i do već poodmaklih implementacije već poodmaklih procesa, odnosno već davno prihvaćenih zakona. Dio odgovornosti, ili najveći dio odgovornosti za ovaj proces moraće preuzeti na sebe predsjedavajući Savjeta ministara. I kada sam pomenuo, mada nemam namjeru zaista pominjati posebno nikoga, moram reći da nije korektna rasprava gospodina Terzića u dijelu koji se odnosi na nacionalni balans, jer ne govorimo mi o nacionalnom balansu sa pozicije straha naroda od broja ministara, o nacionalnom balansu govorimo sa ustavne pozicije. Dakle sa pozicije Ustava i zaista ne treba gledati nacionalni balans u nekom drugom svjetlu. Neću govoriti kako smo došli do debalansa 3.3.4. Znamo dobro šta je cijena bila tog debalansa. 42 Ono što moramo napomenuti jeste da sam kao učesnik pregovora u Neumu imao priliku da prisustvujem jednom zaključku koji je tada donesen, a koji glasi, stranke, da sada ne čitam sve ostalo, stranke smatraju da su na ovakvim principima stvoreni uslovi da Savjet ministara nastavi rad uključujući i predstavnike PDP-a. Dakle, ovakav stav ne upućuje mnogo, odnosno ne daje mnogo predsjedavajućem Savjeta ministara za pravo kod donošenja ovakve odluke. Dozvoljavam da je on mogao biti i politički stav, ali u svakom slučaju ovaj stav je podrazumjevao da ostavke gospodina Ivanića više nema, ili je bar mogao podrazumjevati sozbirom na način kako je on ovdje napisan. Ja moram reći da u ovom momentu ne vidim tako jednostavno rješenje kao neke kolege ovdje. Ja čak i izbore ne vidim kao jednostavno rješenje. Ja mislim i ubjeđen sam da je to veoma komplikovano rješenje, imajući u vidu sve što treba uraditi, prvo da bi došlo do izbora i drugo sve što će se dešavati prije izbora, a to je dakle potpuni zastoj i u ovakvim reformama kakve one jesu. Šta je pokazao, šta je ustvari pokazao predsjedavajući Savjeta ministara kada je donjeo ovu odluku? Mislim da je pokazao nešto što je gospodin Radović ovdje rekao, a što ne ide u prilog političarima visokog ranga, a to je prevelika prisutnost emocija u jednom momentu. Ja sam ubjeđen da se radi o ishitrenoj odluci, ubjeđen sam da se radi o nedovoljno sagledanim posljedicama ovakve odluke i bojim se da ovakva odluka i ovo sve što će se u narednom periodu dešavati će najviše glavobolje zadati upravo predsjedavajućem Savjeta ministara. Hvala vam.
Zahvaljujem. Predsjedavajući Terzić je tražio riječ. Izvolite.
Dakle da sam išta tražio od zastupnika, ni podršku, ni odbijanje, ja sam samo podnjio informaciju zašto sam uradio to juče što sam uradio. I apsolutno ne očekujem da ćete se vi danas izjašnajvati. Slažem se da svaki od zastupnika ima pravo da predlži zaključak kao što je to uradio i gospodin Lagumdžija i apsolutno se slažem da glasate o tim zaključcima. Možda je ovaj drugi zaključak nije baš u saglasnosti sa prvim, jel ako imamo zaključak da ja podnesem ostavku i raspustim Vijeće ministara. Kako onda možemo dati Vijeću ministara da pod hitno za sedam dana napravi izmjene i dopune Izbornog zakona i čak sam toga imamo parlamentarnu komisiju koju smo zajedno napravili na zahtjev Vijeća Evrope i uz preporuku Izborne komisije između ovoga doma i Vijeća ministara koja treba da predloži sveobuhvatne izmjene i dopune Izbornog zakona. Znači apsolutno ništa nisam tražio, osim što sam vas ljudski obavijestio o tome šta sam juče uradio. Ne mislim da tu treba u svemu treba praviti ovolike analize. Ovo vijeće ministara i hajde da kažem ova parlamentarna većina je imala uspjehe zato što su tri premijera Mikerević, Hadžipašić i Terzić radili zajedno, što smo vodili taj proces, što smo se bavili ekonomskim reformama i onog momenta kada je gospodin Mikerević podnjio ostavku, tada j došlo do značajnog poremećaja tog odnosa i brzine. Kada je na moju veliku žalost ministar Dokić morao da podnese ostavku, zbog procesa koji vodi, koji se vodi, vjerovatno montiranog, ali ipak procesa na Sudu, ja jednostavno više nemam nikakvu potrebu kao predsjedavajući Vijeća ministara da radim sa gospodinom 43 Ivanićem. I ja sam to prihvatanjem ostavke pokazao. Ne mogu sa njim dobiti nikakav kvalitet, pogotovo ne zato što me tjera da nešto što sada pokušavate prikazati vizionarskim da me insistiranjem na nekim principima dovede u poziciju da tražim od Visokog predstavnika da umjesto nas donosi odluke. Mladen Ivanić je zajedno sa Predsjedništvom dogovorio raspodjelu pozicije. On dogovorio raspodjelu pozicije. I tog momenta je znao da Sredoje Nović nije Hrvat. Učestvovao u tom dogovoru i onda napravio to što je napravio. Blokirao proces. Prema tome, nemojte da pričamo o stvarima koje ne stoje. I ja ponovo podvlačim i žao mi je. Moguće da nisam dovoljno precizan. Isto bih uradio i da je Visoki predstavnik odabrao drugoga. Princip je narušen. Princip da hoću da moje vijeće ministara donosi odluke, a ne da tražim od Visokog predstavnika. Zato mislim da ne trebamo se iscrpljivati u raspravama i traženje zaključaka. Ja pretpostavljam da bi bilo normalno da ovaj predstavnički dom, ako nećete glasati o zaključcima koje je predložio gospodin Lagumdžija, što moram priznati da sa sam na vašem mjestu ja bih glasao, ovaj, ako nećete tako postaviti stvari, dajte mi razumno vrijeme da pokušam sa strankama iz Republike Srpske da nađem zamjenu za gospodina Ivanića i gospodina Dokića i da nastavimo rad. Ako to ne uspjedne ja ću vas obavijestiti, ja ću se vratiti sa novom informacijom. Ne možemo vezivati ostavku gospodina Ivanića i ponuđeni zahtjev za razrješenje moj prema Predsjedništvu. Moj zahtjev je Predsjedništvo odbilo svojim dokumentom, svojim zaključkom. Ostavku Mladena Ivanića on nije povukao i ja nikada nisam odbio i moram priznati da sam je čuvao u ladici. I sad sam je iskoristio. Zašto? Zato da ne dolazim u poziciju da po zakonu moram da provjeravam svoje razrješenje na oba doma Parlamentarne skupštine. I pazite, ja ne znam ko će sutra od vas biti predsjedavajući. Ali ako već ne možete odlučivati skim ćete raditi, onda tražite mogućnost barem da kažete skim nećete. E ja sam juče rekao da neću više da radim sa Mladenom Ivanićem. I ne treba tu tražiti teoriju ni zavjere, ni nemoći itd. itd. Toliko.
Zahvaljujem. Gospodin Martin Raguž. Imamo, Martine izvinjavam se, imamo dvije replike. Jel. Jelina i Filip. Izvolite.
Dakle ovako. Ako ne može da radi predsjedavajući, onda podnosi on ostavku. A, to je jedna stvar. A druga, nije gospodin Ivanić tražio da se OHR mješa u naše odluke, nego predsjedavajući koji uporno tvrdi da on neće da mu se OHR mješa, a trči i traži OHR da mu razrješava stvari. Dakle to su kontradiktornosti. Savršene kontradiktornosti. To je jedna stvar. Druga, mi nećemo prihvatiti, za mene je ovo nelegalna odluka predsjedavajućeg Savjeta ministara koju je juče donjio da smjeni ministra Ivanića i ja ne vidim zašto mi i dalje to raspravljamo o tome. Naprosto to je nelegalna odluka. Čuli smo od pravnika ovdje i sada sam još više učvršćena u tome da o tome ne treba ni raspravljati. Dakle ne o Ivanićevoj ostavci, ja mislim da treba raspravljati o Terzićevoj ostavci. Hvala. 44
Dobro. Filipe izvolite. Filip Andrić, replika. Kratko. Izvolite.
Ma ja na da sve želim poštivati principijelnost. Međutim, u principijelnosti premijera nema nikakve logike. Ako je smijenio gospodina Ivanića zato što mu je blokirao imenovanje direktora SIP-e zašto to niste učinili prije imenovanja. Znači otklonili problem, smjenili ministra i izvršili imenovanje. Ovako vi ste tražili od Visokog predstavnika da vam imenuje onoga koga je predlagao i gospodin Ivanić, pa ste onda Ivanića smjenili. Gdje je tu logika?
Dobro. Evo ponovo premijer Terzić. Izvolite.
Zato što sam na sve moguće načine pokušavao, postavili ste pitanje, pa bih volio da me slušate kada odgovaram. Znači zato što sam na sve moguće načine pokušavao da dovedem Vijeće ministara u poziciju da donese odluku. Zašto sam tražio od Visokog predstavnika? Zato što više nisam mogao dozvoliti da u takvoj bitnoj oblasti imamo apsolutno nezakonski pokrivenu stvar. Dva mjeseca niko nije imao po zakonu pravo da vodi SIP-u. Jednsotavno sam morao. Noć prije nego što će Visoki predstavnik donjeti odluku i gospodin Čolak i ja smo bili sa Mladenom Ivanićem i upozoravali ga da pravimo katastrofalnu stvar i da smo nas trojica ta koja vodimo Vijeće ministara i da mi to trebamo uraditi. Mladen je to odbio. I nije ishitreno, nego kada je Visoki predstavnik donio odluku za koju smatram da je sramota da je on donosi, onda sam iskoristio ostavku Mladena Ivanića.
Zahvaljujem. Čekajte malo, čekajte malo. Da vidimo sad. Dajte diskusiju idemo. Gospodin Mladen diskusija. Šta je sad? Odgovor na repliku jel? Šta su to replike, šta? Izvolite kratko.
Ne znam da li smo se razumili. Sramota je uopšte što ste vi tražili od Visokog predstavnika a da niste pokušali sami riješiti problem. Na isti način ste mogli riješiti problem i bez traženja od Visokog predstavnika da izvrši imenovanje. Znači kada ste došli u poziciju da zbog gospodina Ivanića ne možete imenovati direktora SIP-e mogli ste povući potez koji ste povukli juče. Smijeniti gospodina Ivanića, riješiti problem, imenovati direktora SIP-e i pustiti Visokog predstavnika neka čovjek se 45 priprema za prenošenje ovlasti na institucije Bosne i Hercegovine, a ne da ponovo preuzima još jače na sebe ovlasti.
Zahvaljujem. Gospodin. Šta je sad? Diskusija. Jel diskusija Križanoviću. Zapišite diskusija. Šta je kod vas? Molim. Vi ste diskutovali, nemamo šta registrovati. Šta tražite sada? Molim.
nije uključeno
Kažite mi šta hoćete? Pitam vas šta hoćete? Izvolite.
Saznaćete kad se javim. Prozovite me. Prozvaćete me gospodine.
Šta želite? Ako ćete repliku da vam dam riječ odmah. Gospodine Lagumdžija morate kazata šta želite. Vi ste diskutovali. Kada se prvi put čovjek javlja, pretpostavlja se da je to diskusija. Vi ste imali diskusiju.
nije uključeno
Moram znati. Tako je. Vidite da nije istraga bolan, samo kažite, bez potrebe ikakve. Bez potrebe. Gospodin Raguž Martin, drugi puta izlazi čovjek, diskusija. Odmah ćete dobiti repliku.
Ne, ovo je prvi put
Drugi put izlazite za govornicu, a ništa nije rekao. Znate. Molim vas gospodine Lagumdžija dajte da se uozbiljite. Molim vas, dobićete riječ, samo kažite zašto tražite riječ. I vi mene možete kvalificirati kako god želite, ali ovako će vam biti dok ja vodim ovaj dom, jer je to tako po Poslovniku. Izvolite gospodine Raguž. 46
Meni su mnogi govorili da sam nestrpljiv, ali sam se promjenio. Prvi put govorim Zlatko i poštujem predsjedatelja i tražim riječ kada me on najavi dođem. Znači, osobno pozdravljam, rekao bih korektnost predsjedatelja Vijeća ministara da nas promtno informira o ovome i zaista smatram da je to način komunikacije koji trebamo svi skupa prakticirati. Ali očito da izvan onog naslova kako smo definirali, to je stanje u Vijeću ministara, ovo ide malo šire. E pa pošto je to šire i pošto je to dublje sa svih strana, treba reći nekoliko riječi zbog ukupne korektnosti. Prva stvar možemo načelno još jednom pozdraviti tu spremnost da si preuzeo odgovornost u odnosu na OHR. Ali bilo je puno prigoda i konkretnih odluka o imenovanju, a pogotovo nekih zakonskih projekata gdje je bilo zaista prostora da napravimo iskorak u odnosu na međunarodnu zajednicu, da joj suzimo prostor i da zajedno ubrzamo ove reforme i budućnost Bosne i Hercegovine. I sad bih ja tu mogao nabrojiti puno toga. Neću. Druga stvar, za to vrijeme dok se te prigode nisu koristile šta nam se desilo. Danas treći put defakto kriza Vijeća ministara. Znači dešava se jedna paralelna hipertrofija naših institucija. Najmanje je tu, neću reći sada odgovoran, ili ne želim uopće tu fokusirati odgovornost predsjedatelja Vijeća ministara, nego svih nas u institucijama Bosne i Hercegovine. To su zajedničke odgovornosti. I Parlament je tu ubrajam u taj vrh. Zašto ovo govorim? Mi smo možda par mjeseci nakon konstituiranja imala već zahtjev za prijevremene izbore, tada, sjećate se. Pa smo imali potpise nekoliko zastupnika 14 za smjenu Vijeća ministara. Pa smo imali zahtjev predsjedatelja Vijeća ministara za razrješenjem. Pa smo imali jednom ostavku Mladena Ivanića. Ovo sa Mladenom Ivanićem traje stvarno dugo. Uz svo poštovanje prema Mladenu Ivaniću. Traje dugo, a bojim se da u tom čitavom spektru ovih pitanja koje sam naveo još nismo došli do suštine problema. A suština je problema imamo li mi ocjenu gdje smo i kao parlamentarna većina, a i opozicija ima istu odgovornost, jer smo zajednički potpisali onu izjavu na evropskom putu, gdje smo došli. A ovo što Nikola kaže da pred biračima svi stavimo mandat na raspolaganje. Jesmo li realizirali ono što smo najavili. Ako nismo ko je za to odgovoran. Jesmo li svi odgovorni. Jesu li pojedine stranke, jesu li pojedini ministri, jesu li pojedini zastupnici. I to bi bila ozbiljna priča. Ja osobno smatram, jednom sam to rekao ovdje gospodinu Terziću, možda smo se krivo razumjeli, ali mislim da se maksimalno možemo sada razumjeti Vijeće ministara kao institucija, ne on kao osobno kao predsjedatelj, nema instrumente adekvatne da ovu krizu trenutnu prevaziđe. Nije to odgovornost Adnana Terzića, to je odgovornost svih nas. I još veća odgovornost Ureda Visokog predstavnika zato što smo imali najavu gospodina Eždauna prilikom promoviranja njega u Parlamentu da će paralelno s njegovim dolaskom smanjiti, slabiti uloga međunarodne zajednice, a rast uloga i odgovornost domaćih institucija, desilo se upravo suprotno.Može se za to navesti puno argumenata. Znači u ovoj situaciji možemo samo reći da svi relevantni parametri uz sve napore koje je poduzelo Vijeće, entitetske vlade, parlamenti itd. kažu da mi jedini u zemlji trenutno nemamo niti partnerstvo za mir, niti smo u situaciji da potpišemo sporazum o stabilizaciji i pridruživanju. To su fakti. To je stanje našeg evropskog puta i budućnosti ove zemlje. I druga stvar, znači drugi relevantni faktori, gospodarski, socijalni, finansijski, a da 47 ne kažem ovi infrastrukturni i svi drugi kažu da samo debelo na dnu ljestvice. I to nije moja prosudba, to je prosudba relevantnih i instituta i organizacije koje se bave komparativnom analizom. E ja mislim da mi kao odgovorni ljudi trebamo svi, prvo ja ovdje kao član Kolegija i svi ostali pogledati se šta su uzroci. Je li moguće da je uzrok samo čenjinica da treba, kao što kaže gospodin Novaković maknuti politiku iz plicije, što ja osobno podržavam. Ali hajmo je maknuti u ovom prijedlogu za pripremu reforme policije. Tamo gdje je suština ustvari, bit stvari. A vidi mi je idemo micati u jednom vrlo specifičnom i osjetljivom slučaju na jednoj vrlo osjetljivoj poziciji, uz svo poštovanje prema zakonima i stručnosti koju treba realizirati prostu dimenziju i dalje da ne komentiram. Znači ovdje se radi gospodo o tome da smo mi došli u krizu odgovornosti. To je moje određenje prema ovoj situaciji, a ne u krizu koja je došla do zashićenja reformama i koju mogu riješiti izvanredni izbori. Ni jedni izbori ako se ne dođe do zahvata malo ozbiljnijeg u ovoj zemlji neće riješiti stanje i osigurati ovaj ubrzani put i kvalitetnije reforme. Ja ću vas zbog toga podsjetiti na rezoluciju koju je donjeo Evropski parlament prije mjesec i po dana. Pročitatću vam samo jednu prosudbu, to je odgovornost recimo evropskih parlamentaraca prema situaciji u regiji, a fokusirana je jednom točkom ili više na Bosnu i Hercegovinu i ja mislim da bi bilo vrijeme ako hoćemo preslagivati parlamentarnu većinu i prijevremene izbore da se zaista suočim ovdje i da budemo zaista principijelni pa da kažemo to nam je orijentir, hajmo se uhvatiti u koštac za rješavanje tih ozbiljnih problema i otvoriti prostor i Vijeću ministara i drugim vladama i razinama dok se to ne desi da mogu raditi kvalitetno. Ta rezolucija kaže da 10 godina nakon potpisivanja Dejtona kritični politički problemi u ovoj zemlji ostaju neriješeni. Pazite, to je politički dokument najvišeg zakonodavnog tijela u Evropi, da je zemlja ozbiljno podijeljena, ozbiljno, a politička stabilnost ugrožena te da je nužno da dođe do novih političkih inicijativa zasnovanih na uvažavanju i konsenzusu. To bi bio jedan pošten odgovor u ovoj situaciji i pomoć Vijeću ministara da preuzme odgovornost za te nove političke inicijative. Ja se slažem da su ove reforme došle do zida i ja sam ranije govorio,ako se sjećate i danas ostajem na poziciji da će ove reforme na ovakvoj, na ovakvim temeljima završiti kao potimkinovo selo. Nažalost velika je cijena za naše ljude i za ovu zemlju. I hajmo na tom kriteriju tražiti parlamentarnu većinu, pa ćete vidjeti kako će stvari ubuduće puno kvalitetnije funkcionirati. Hvala vam.
Replika. Gospodin Zlatko Lagumdžija. Izvolite. Kratko.
Gospodine predsjedavajući, da bih vam razjasnio o čemu pričam gospodin predsjedavajući Vijeća ministara je u startu me, mi se obratio i konstatovao da su zaključci koje sam predložio u nesuglasju. Ja želim da mu razjasnim da bi dobro bilo da mu i vi date prijedlog ta teksta dva zaključka pa će vidjeti da nisu u nesuglasju, a vidi se iz onoga što je i sam spomenuo i brka parlamentarnu komisiju i obaveze Vijeća Evrope. Naime, gospodine predsjedavajući moj zaključak se, niste bili na početku, kada smo utvrđivali dnevni red ovaj drugi, odnosi samo 48 na to ustvari u pravnu normu uvedemo ono što je sada hitno, a to je mogućnost, uopšte mogućnost raspisivanja vanrednih izbora, jer ste vi to inicirali i valjda vi dobro znate da postojeći zakon, mada su neki tvrdili da vi ustvari to ne znate. Ja vjerujem da vi jako dobro znate to, da postojeći zakon ne govori, ne poznaje instituciju vanrednih izbora i da je upravo to razlog da vi uvedete tu instituciju na odgovarajući način u zakon. Kako bi to bilo uopšte moguće kada jednoga dana vi zaista zaprave budete htjeli vanredne izbore. To je jedno. I drugo gospodine predsjedavajući, ja smatram da se čitava rasprava vodi u potpuno krivom smjeru. Ovdje nije pitanje Adnan Terzić ili Mladen Ivanić, ovdje smo potpuno zamjenili teze. Uopšte se ne radi o Mladenu Ivaniću. Radi se o stanjuu Vijeću ministara, radi se o jednoj rasturenoj instituciji Vijeća ministara koja i sama kaže, vidi da ne može da provodi reforme i o tome se radi. To što je Mladena trebalo smjeniti, a što je on smijenjen šlampavo, što bi neki rekli, što je smijenjen na jedan potpuno mislim šupalj način, to samo je razlog više da mi se ustvari se vratimo u pravu temu. A prava tema je da se vidi kako će se rekonstruisati institucija koja se zove Vijeće ministara, kako će se postaviti na prave noge da bi mogla da provodi reforme i kako da se to uradi u skladu sa Ustavom i zakonima ove zemlje. Dakle, ja bih zato zamolio gospodine predsjedavajući da raspravu ne vodimo i zato pozivam predsjedavajućeg Vijeća ministara da nam raspravu ne vodi u ravan on ili Mladen. To nema veze ni on ni Mladen. Mislim, jasno kao dan. Ili njih dvojica zajedno. Ali, to je potpuno druga tema. Čovjek ode da pripremi one izmjene i dopune zakona, vjerovatno.
Dobro. Zahvaljujem. Gospodin Beriz Belkić i imamo još gospodina Jozu Križanovića i zaključićemo raspravu. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolege i kolegice, evo gospodin Lagumdžija je ne saslušajući sve diskusije, naravno pocjenio ovaj karakter i sadržaj naših diskusija što je dobro, naravno. Repliku je iskoristio da još jedanput diskutira. Dakle ja govorim u ime Kluba poslanika Stranke za BiH i mi zaista od saznanja i vijesti koje smo čuli smo vrlo zabrinuti i to prvenstveno zbog stanja i funkcionisanja institucija Bosne i Hercegovine, dakle u ovom slučaju Vijeća ministara. Naravno i poslova kojim se te institucije bave. U ovom slučaju Vijeće ministara bi trebalo da bude dakle motor, odnosno ona snaga koja vodi ove reforme o kojima je bilo danas mnogo riječi. Personalna rješenja u ovom trenutku za nas su u drugom planu, respektujući poštivanje procedura, načina smjena, ovlaštenja itd. O tome se može raspravljati. Nismo skloni ovim dogovorima ala Neum itd. i mi smo to pokazali nedolaskom u Neum. Evo vidite rezultat takve vrste dogovora. Što se nas tiče Stranka za BiH će, počela je, izvršiti ukupnu analizu, dakle ukupnu analizu i posljedice, prvenstveno opet sa aspekta interesa dakle funkcionisanja države, naravo u korist i građana i naroda, već kako se to kaže, a ne sa stanovišta uskostranačkih i dnevno političkih potreba. Mi želimo u ovom trenutku kazati na još jednu dimenziju. 49 Dakle, dobili smo još jedan u nizu jasnih dokaza da u organima postoji ugrađena greška dakle koja se zove disfunkcionalnost, odnosno da ustavna rješenja strukture institucije Bosne i Hercegovine, u ovom slučaju Vijeća ministara u sebi nose praktično tu, taj feler, tu grešku koja proizvodi određene situacije. Vidite ovaj, predsjedavajući Vijeća ministara je rekao da su u Banja Luci članovi Vijeća ministara tri funkcije podjelili između tri naroda. Dakle izvršna vlast, izvršno operativna vlast i Predsjedništvo i Mladen Ivanić, ja ne znam koja je to kombinacija, jel me razumijete, ali sam taj izraz, to su dijelovi, to su strukture Vijeća ministara. Dakle Vijeće ministara je mali dom naroda izgleda. Dalje, predsjedavajući kaže prvi put se je desilo da u Vijeću ministara predsjedavajući smijeni čovjeka iz Vijeća ministara koji nije iz njegovog naroda. Shvatate. Dakle, prvi put se je to desilo. Kao da je to senzacija, događaj, što je normalno svugdje u svijetu gdje je kriterijum rad, ne rad itd. Dakle, da zaključim, naš stav je, odnosno, evo nažalost nema gospodina Terzića, on bi prvo nam trebao odgovoriti da li ima izlaznu strategiju iz situacije koju je proizveo svojom odlukom što bi bilo logično da zna šta je sljedeći korak. Nešto je nagovjestio, pozvao je kao da će, da ga podržimo da razgovara sa strankama iz Republike Srpske. Mi mislimo da ovog trenutka, ili već je trebao da se otvori parlamentarni dijalog, ne samo ovo o čemu je gospodin Lozančić govorio, ne samo stranaka u poziciji, nego i opoziciji, naravno one koje imaju interesa i procjene da treba da u tome učestvuju. I nakon tog dijaloga i stavova političkih stranaka moći ćemo eventualno nešto rješavati. U ovom trenutku mi nismo uvjereni da ponuđena neka rješenja, u ovom trenutku glasanja itd. mogu razrješiti dakle situaciju. Evo, to su otprilike naši stavovi koliko ih je bilo moguće u ovako kratkom vremenu u ovoj novonastalnoj situaciji, nakon informacija koje smo dobili iz rasprave, mnogo stvari nismo znali, bilo moguće ovaj iskreirati.
Zahvaljujem vam se gospodine Belkiću. Gospodin Novaković je repliku imao jel. Čekajte, jel replika? Ne, ne jel replika? Sačekajte onda da obavi raspravu.
Samo malo, izvinjavam se. Gledajte o čemu se radi. Htio sam da predložim, odnosno predpostavljam da će ići pauza, ako ne, onda ću je ja tražiti, da se prijedlozi zaključaka prije pauze daju kako bismo mogli za vrijeme pauze, sozbirom da je vrlo osjetljiva tema, znači da možemo pročitati u potpunosti dakle sagledati zaključke.
U redu zahvaljujem. Gospodin Jozo Križanović. Diskusija. Izvolite. I onda više nemamo prijavljenih za raspravu. 50
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege, pošto je jako puno kolega već govorilo, ja ću zaista biti vrlo kratak. Želim reći da je suština zahtjeva ovog doma da danas se uvrsti u dnevni red informacija predsjedavajućeg Vijeća ministara o problemima funkcioniranja VIjeća ministara u povodu ostavki određenog broja ministara i najavljenih ostavki i dakle to je tema problema funkcioniranja najviše izvršne vlasti u Bosni i Hercegovini. Naravno da to neminovno implicira određene osvrte i na stanje u zemlji kojih je također bilo. Međutim, želim reći ovo da je ova kriza, da ova kriza zapravo ništa nije novo, da smo imali do sada jako, jako puno kriza u funkcioniranju posebno izvršne vlasti na svim nivoima od općina do Vijeća ministara. I rezultat naravno tog funkcioniranja, odnosno tih kriza mi imamo stanje ovakvo kakvo je, kakvo imamo. Daleko smo od Partnerstva za mir, daleko smo od potpisivanja ugovora o stabilizaciji i pridruživanju, imamo ekonomsko stanje i socijalno ovakvo kakvo imamo. Međutim, ovdje se ipak želim sa jednom dobrom namjerom da predložim sljedeće: - ne bi valjalo danas završiti ovu sjednicu na jedan nedefinirani način. Cilje je bio da Zastupnički dom Parlamentarne skuptšine Bosne i Hercegovine iskaže punu odgovornost i ozbiljnost prema jednom vrlo ozbiljnom problemu, a to je funkcioniranje izvršne vlasti u Bosni i Hercegovini, Vijeća ministara, Vlade i da pokaže spremnost da pomogne u ovom trenutku Vijeću ministara da izađe iz ove situacije. I zato molim kolege, posebno iz parlamentarne visine da danas se ne raziđemo, a da ne pošaljemo jednu poruku građanima Bosne i Hercegovine da jeste ovo kriza, ali da je u stanju ovaj parlament da pomogne Vijeću ministara da se konstituira i da počne raditi. Najlošije, najlošija poruka bi mogla biti da se danas, nakon ovog zasjedanja i ovih rasprava ne desi ništa. Hvala vam.
Zahvaljujem. Poštovane koleginice i kolege, pošto nema više prijavljenih za raspravu ja zaključujem raspravu, dakle zaključujem raspravu. Ovdje smo imali jedan nagovještaj od predsjednika Kluba SDS za pauzom, koliko sam ja dakle to razumio. Molim vas lijepo mi smo do sada ovdje, molim da se to notira samo dakle. Neke smo dobili u pisanoj formi, neke nismo dobili u pisanoj formi, nego su kazane za govornicom, dobili sljedeće prijedloge zaključaka, po hronologiji dakle ja ću ići. Prve prijedloge dakle zaključaka dostavio je gospodin Lagumdžija. Prijedlog dakle zaključka 1. Da Predstavnički dom poziva predsjedavajućeg Vijeća ministara da podnese ostavku i 51 2. Vijeće ministara će u razumnom roku od 7 dana pripremiti, da se zahtjeva da pripremi izmjene i dopune Izbornog zakona kojim bi se definisala procedura za organizovanje prijevremenih izbora. Ako sam ja dobro pročitao tekst. Zatim smo dobili, ovo su dakle ta dva zaključka. Ovo se može umnožiti, podjeliti poslanicima, jer je napisano, naravno. Dr. Kunić je predložio zaključak, kako mi je zapisano ovdje dakle da - predsjedavajući Vijeća ministara poništi odluku o imenovanju sekretara minitarstva, zamjena ministru, jer je suprotna članu 6. Zakona o Vijeću ministara. To je dakle taj prijedlog. I neka se i to umnoži i podijeli poslanicima. Zatim imamo još prijedloga koja su u usmenoj formi iznesena ovdje. Ako sam ja dobro razumio predsjedavajućeg Vijeća ministara za govornicom, on je predložio, ili ponudio da, prvo je rekao da od Parlamenta ništa nije ni očekivao ni tražio. Dakle nemate vi prijedloga zaključaka. U redu. Izvinjavam se, onda sam ja pogrešno notirao. Odustajem. I imamo ovako dakle prijedlog koji proizilazi iz rasprave gospodina Beriza Belkića, a to je - da danas ne postoji dovoljno elemenata za izjašnjavanje i formuliranje ovih ozbiljnih zaključaka, da on sugeriše da predlaže zapravo da Predstavnički dom sugeriše političkim strankama koje čine, koje participiraju ovdje u Parlamentu da obave međusobne razgovore i da predlože određena rješenja koja bi naravno bila opet predmetom rasprave ovdje u Parlamentu. Ako sam ja dobro vas dobro razumio gospodine Belkiću, to je prijedlog vašeg zaključka. I to je sve što sam ja evidentirao. Dobro, molim vas. Gospodin Jozo Križanović predlaže dakle da i ovo stavimo sve, molim vas da se danas. Šta predlažete vi?
Predlažem da se danas očituje parlamentarna većina prema ovom problemu i da da podršku Vijeću ministara i da traži od Vijeća ministara da se u najkraćem, vrijeme, roku kompletira VIjeće ministara.
Dobro. I to je prijedlog. Zapišite taj prijedlog dakle i o tome ćemo. Molim vas zapišite prijedlog. Čekajte malo. Dalje. Gospođa Jelina Đurković. 52
Kada je u pitanju gospodina Kunića zaključak da se poništi odluka o imenovanju sekretara na mjesto vršioca dužnosti ministra inostranih poslova. Mislim to je jedno. I drugo ne može, dakle dopuniti onom poništavanjem odluke o imenovanju zamjenika prema pravnom tumačenju OHR ministar Dokić trebao bi da ostane u tehničkom mandatu do izbora novog.
Šta predlažete?
Predlažem da se i taj dio poništi.
Šta?
Odluka da zamjenik ministra vrši dužnost ministra civilnih, kako, saobraćaja i komunikacija. Dakle da Dokić ostaje u tehničkom mandatu prema pravnom mišljenju OHR-a. To je dopuna. I drugo ja predlažem da ustvari da izglasamo smjenu predsjedavajućeg Savjeta ministara, jer on očito ne vlada situacijom. Naprosto nema kapacitet.
To nam je predložio gospodin Lagumdžija.
Da vlada onim, onom ustanovom, odnosno onom institucijom kojom treba da vlada.
Izvolite.
Poslovnik poznaje mogućnost ovoga što je ovdje rečeno, a to je da klub poslanika ili određeni broj poslanika pokrene inicijativu za smjenu i postoji za to poslovnička procedura koja traje 20 do 30 dana i to mi nismo tražili. Moj zaključak je bio da se danas pozove predsjedavajući Vijeća ministara da podnese ostavku što njega ne obavezuje, osim u normalnim zemljama i da praktično se mi očitujemo danas kroz taj zaključak ko je u ustvari taj koji podržava.
Dobro. Razumjeli smo se mi. 53
Ogromna je razlika između ovo dvoje. Vi to dobro znate.
Razumio sam ja šta ste vi predložili i znam ja kakva je procedura. Izvolite gospodine Kuniću.
Hvala. Šta sam htio reći. Mislim da ste vi korektno vrlo ovaj zaključak, ali htio bih još nešto reći što je anti pravno, a radi se u ovom parlamentu. Nema vršioca dužnosti. Jel imate zakon da negdje ima vršioc dužnosti?
Zaključili smo raspravu gospodine Kuniću. Imate li povodom zaključaka?
Nemojte tako. Ja govorim sada o primjeni zakona.
Dajte o zaključcima. Govorili smo o diskusiji.
Ovo su važne stvari. Nema vršioca dužnosti nigdje. Molim vas, tog instituta nema. Molim vas da se to pitanje rasčisti.
Molim vas. U redu. Dakle ovako. Čuli ste koji su sve predlozi zaključaka ovdje bili. Ja sada dajem pauzu od 60 minuta. Nakon pauze neka, neka se ruča za ovo vrijeme. Sahat vremena je pauza. Neka se ruča za to vrijeme, izvrše konsultacije i dolazimo ovdje u 14,30. Molim. Dobićete ono što je napisano. Ono što nije napisano ne mogu ni napisati. [[PAUZA]] Koleginice i kolege mi nastavljamo sa radom. Vrijeme za pauzu je isteklo prije 10 minuta. Dakle rasprava je zaključena. Uvažene koleginice i kolege, poslanici, zastupnici, mi smo dakle u toku rasprave imali nekoliko konkretnih prijedloga koje sam ja pokušao da ponovim prije zaključenja rasprave i prije odlaska na pauzu, ali bilo je i nekoliko diskusija koje nisu zapravo nudile nikakve zaključke u ovoj situaciji smatrajući da mi još uvijek nismo u stanju da donesemo neke, ja bih kazao konkretnije zaključke kada je ova tema u pitanju. 54 Bio je i jedan prijedlog gospodina Beriza Belkića ispred Stranke za BiH i evo na tragu tog prijedloga i na tragu ovih prijedloga koji smatraju da je potrebno da se obave određene dodatne konsultacije, ja kao predsjedavajući Doma smatram da u ovom trenutku bi bilo zapravo najbolje da se otvori ovaj politički dijalog političkih stranaka koje čine strukturu ovoga parlamenta i mislim da bi najkorektnije bilo, ukoliko bi Predstavnički dom danas ovu raspravu okončao na taj način što bi informaciju predsjedavajućeg Vijeća ministara primio na znanje i zadužio, kao drugi dakle zaključak predsjedavajućeg Vijeća ministara da obavi konsultacije, dakle konsultacije sa političkim strankama koje su pozicionirane ovdje u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH radi prevazilaženja postojećeg stanja u Vijeću ministara i onda o tome obavjestio ovaj predstavnički dom. I evo ja predlažem da ovu raspravu okončamo na ovaj način. Zamolio bih kolege, ukoliko je to moguće da povuku prijedloge ovih svojih zaključaka. Ukoliko nije moguće onda naravno ja ću staviti prijedloge tih zaključaka na glasanje. Ali prije svega bih želio da stavim na glasanje prijedlog ovog dakle zaključka koji zapravo nedefinira ništa konkretno. Otvara dakle sve mogućnosti ove o kojima ste vi govorili, a njegova je suština dakle konsultacija sa političkim strankama i prevazilaženje stanja kojeg imamo sada u Vijeću ministara. Evo već imam nekoliko govornika koji se javljaju za riječ. Gospodin Gligorić se prvi javio. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, vezano za vaš prvi prijedlog koji je predložio gospodin Belkić u smislu da Parlament donese zaključak da se otvori paralelno jedna stranačka debata u smislu da se nađe rješenje. Ja bih želio zbog digniteta ovog organa da ne bi trebali mi kao zakonodavno tijelo, zna se koja je primarna nadležnost ovog parlamenta da se upustimo i da od ovog parlamenta napravimo politički forum koji će rješavati krize u Savjetu ministara. Mislim da to nije korektno, nije profesionalno, mislim da uvlačimo Parlament u nešto što predstavlja isključivu stranačku politiku ili nešto što predstavlja politiku koja treba da radi ono što jeste stranačka dužnost i mislim da Parlament, tražiti da Parlament uđe u ulogu stranačkih aktivnosti koje zna se kako se vode, ja ipak bi molio da ovaj predlog zaključka ne bi bio korektan u smislu zato što se zna kako se formira vlast, kako se formiraju institucije i na taj način treba to prepustiti zakonu, a ne da mi preuzimamo ulogu političkih stranaka u Bosni i Hercegovini, bez razlike da li je to pozicija i opozicija. Ne smijemo pasti u tu zamku. To je moj prijedlog.
Da. Hvala vam gospodine Gligoriću. Upravo zbog toga što znam šta predviđa Zakon o Vijeću ministara, ja sam i predložio i ovo i ovo je na tragu onoga što piše u Zakonu o Vijeću ministara, a vi naravno možete pročitati ponovo Zakon i vidjeti jesam li ja u pravu ili nisam u pravu. 55 Dalje se za riječ javio gospodin Zlatko Lagumdžija. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavjući. Vi ste pauzu i sazvali da bi se klubovi mogli konsultovati o zaključcima koji su podijeljeni. Ja bih zato zamolio, ne sporeći vama pravo da predložite nove zaključke, naročito kao predsjedavajući. Ja bih vas samo zamolio da se izjasnimo o zaključcima o redosljedu u kojem su oni predlagani, pa bih vas zamolio, dakle ja ne povlačim, naprotiv, smatram da je bitno da se Dom izjasni i odredi o zaključcima koji su podijeljeni, a dobro bi bilo dok se mi izjašnjavamo o ovim zaključcima koji su pred nama da taj vaš zaključak nam pismeno date, tim više što ste tamo rekli da se stranke koje su pozicionirane u Parlamentu trebaju konsultovati, pa to samo po sebi ima dva tumačenja. Stranke koje su uopšte pozicionirane i postoje u Parlamentu i drugi zaključak je i one koje su na poziciji. Pa da bi te male nedosljednosti eventualno otklonili, taman bi zamolio da se i vaša dva zaključka da nam date da ih možemo pročitati fino, kako bi se o njima izjasnili, kao što ste i vi nas spravom natjerali da vam napišemo naše zaključke. I zato, slažem se da se i o tome izjasnimo, ali u redu kako se ide po Poslovniku. Hvala.
Dobro. Glasaćemo prvo dakle o prijedlogu predsjedavajućeg gospodine Lagumdžija. Ja pokušavam da objedinim dakle ovu diskusiju i nisam rekao ništa što je suprotvno bilo kom zaključku ovdje koji je iznesen. Jednostavno ostavljeno je vrijeme za dijalog i naravno ovo se odnosi, ovaj prijedlog zaključka se odnosi na sve parlamentarne stranke pozicionirane u Parlamentu dakle ovdje. Sve parlamentarne stranke. Gospodin Novaković je tražio riječ. Izvolite.
Prvo moram da kažem da zaključak gospodina Belkića koji nemamo pred sobom je za mene takođe logičan i ne mogu prihvatiti razloge gospodina Gligorića zbog čega to političke stranke, odnosno zbog čega ne može Predstavnički dom sugerisati političkim strankama da vrše konsultacije. Na kraju krajeva svaki Savjet ministara, da li ovaj ili budući će biti rezultat nekakvih političkih dogovora i nekakve skupštinske večine. To je jedno. Drugo, mislim da je predsjedavajući, ako ja mogu tumačiti ono što sam čuo stavio u suprotnost zaključak koji je predložio gospodin Belkić sa nekim drugim zaključcima ovdje, a ja mislim da nije tako. Ja mislim da taj zaključak ne isključuje neke od zaključaka koji su ovdje dati. Dakle to, da li će biti političkih dogovora ili ne nije u suprotnosti sa nekim zaključcima ovdje i zato ih ne treba u tom odnosu gledati. Dakle on može biti samo jedan od zaključaka koji ne isključuje većinu, moram reći ovih drugih zaključaka koji se pred nama nalaze. 56
Zahvaljujem. Gospodin Križanovi, nakon toga gospodin Avdić, pa nakon toga gospodin Špirić.
Ja bih želio samo da nas podsjetim, ako sam u pravu da je današnja rasprava o ovoj tačci dnevnog reda imala za cilj da ovaj dom izrazi i nezadovoljstvo i zabrinutost za funkcioniranje Vijeća ministara. I ukoliko bismo mi ovo završili samo primanjem k znanju informacije, usmene informacije predsjedavajućeg Vijeća ministara i odredili se prema tome problemu da se parlamentarna većina, odnosno stranke koje čine parlamentarnu većinu dogovore da to se prevaziđe, bez ikakvih obaveza i rokova, mislim da ova dva tri sata koja smo razgovarali o ovoj temi su izgubljeno vrijeme. I zato bih predložio da se ipak pristupi glasanju.
Hvala vam. Sljedeći je gospodin Sead Avdić. Neka se pripremi gospodin Špirić. Nakon toga gospodin Nizaj Duraković.
Pa ja mogu samo reći mi se nalazimo 24 sata nakon saopćavanja i konferencije za štampu predsjedavajući Vijeća ministara. Ovdje će hrabro od ovoga doma kroz jedno zasjedanje koje je trajalo evo tri sata po ovoj tačci dnevnog reda, na ovakav način završava tačku dnevnog reda. Što znači u cjelosti podržavam i na tragu sam predloga, odnosno zaključka kojeg je kolega Belkić predloži, stim da smatram i ove druge zaključke relevantnim koji su pridošli iz diskusije, ali na ovakav način bi ja modelirao. Znači da glasamo danas o predlogu gospodina Belkića, a da damo 15 dana predsjedavajućem Vijeća ministara da harmonizira i da omogući kontinuitet djelovanja Vijeća ministara. Za slučaj suprotnog i daljnje blokade Vijeća ministara da ovi zaključci odmah na prvoj narednoj sjednici se aktiviraju i da se glasa o svim njima. Hvala vam.
Zahvaljujem. Gospodin Špirić, nakon toga gospodin Duraković.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege poslanici, uvaženi predsjedavajući, članovi Vijeća ministara, mi smo jedina to ću ponoviti zemlja u Evropi i u Svijetu koja će dozvoliti da kriza Vijeća ministara preraste u krizu Parlamentu. Ali to sada danas govori o nama, ne govori ništa o Vijeću ministara ni ružno ni dobro. 57 Ovaj zaključak koji se nudi je isto kao kada pacijent koji ima temperaturu 40 kažete da treba otići ljekaru. Ali to se samo budali mora reći. Ja mislim da je ovo pametnije Vijeće ministara koje ne zaslužuje ovako jalov zaključak. Dakle samo, ne znam kako se zove čovjek koji ima temperaturu 40, a mi kažemo moraš otići ljekaru. Valjda toliko zna. Valjda znaju da treba otvoriti dijalog i pričati. Da im to Parlament ne kaže. To im je stalni zadatak. Kakav je to zaključak Parlamenta? U čijem je on interesu? I ne znam otkud pauza i mislim stvarno postaje, moram reći da postoje poslanici, meni dragi ljudi i volio bih da znam šta im je stav nego da mi boga date. Slušam diskusiju Seada Avdića pre podne i sada da je shvatio nakon pauze da je ovo dobro i ne mogu da se načudim i neće mi Sejo zamjeriti. Jer ova, ja vas molim stvarno da mi ne zamjerite, jer vaša diskusija, ja sam je citirao i zato mi je žao. Ona je za 180 stepeni različita od ovoga što sad predlažete. Dakle, ja molim samo da zaključci idu, sasvim je svejedno redosljed. Ja ću imati svoj stav o svakom zaključku i naravno dobiće većinu onaj koji ima parlamentarnu većinu, koji dobije parlamentarnu većinu. Ja ću da ga poštujem zato što poštujem ovaj dom. I svi ćemo reći o sebi šta mislimo nakon ove rasprave, ali nemojte samo da je ponavljamo. Hvala.
Molim vas, prvo dakle ja da kažem. Gospodine Špiriću dakle, ako već govorimo o pacijentu koji je pod temperaturom od 40 stepeni, onda dakle treba, onda treba dobro razmisliti kakvu terapiju i šta uraditi. Ja se bojim da se neda otrov znate. U tome je problem i da se ne napravi onda problem kompletan. Od toga ja bježim i mislim da vam to poređenje, blago kazano ne stoji. Molim vas lijepo. Imamo još gospodina Durakovića, on se javio za riječ. Dobićete riječ.
Evo da podsjetim ovdje što je moj prijatelj Špirić rekao da je nonsens ili da ispade da je kriza VIjeća ministara proizašla iz krize Parlamenta. Ja naprotiv mislim da je obrnuto i to radikalno obrnuto. Ovaj parlament je od početka u krizi. O tome sam govorio više puta, ali u krizi je samo činjenicom da je pristao na to da je vlast, stvarna vlast egzekutiva izmještena iz ovog parlamenta iako je on po definiciji vrhovna zakonodavna vlast države Bosne i Hercegovine. Nažalost vlast je ispumpana iz ovog parlamenta i smještena je u štabove vladajućih političkih partija. One su u krizi od početka pa onda i sam Parlament u krizi, pa je onda i Vijeće ministara u krizi. Jer Vijeće ministara sebi može dopustiti komociju da se ponaša ovako i onako, da odugovlači, da vuče jeftine kompromisne poteze, da radi ovako ili onako, jer ima odobrenje od svojih političkih naredbodavaca koji su u vidu lobija ili štabova vladajućih političkih partija. I to je temeljni problem ovog društva i ove države. To je mislim svakome ko iole analitički posmatra, apsolutno jasno. Kada kolega Gligorić kaže – pa ne možemo mi ući u poziciju da se ovdje stranački prebrojavamo itd. hajde da se u rijetkim slučajevima složim sa Novakovićem, pa ovaj parlament je sačinjen od predstavnika različitih političkih partija i naravno da treba da u 58 duhu onoga što je predložio gospodin Belkić dati mogućnost ako hoćemo da izlazimo iz krize Vijeća ministara, dati mogućnost premijeru ili predsjedavajućem Vijeća ministara gospodinu Terziću da obavi političku konsultaciju sa svim strankama, ja ne bih rekao ni pozicionim ni onim drugim, svim strankama koje čine ovaj parlament. I moraju u krajnjoj konzekvenci svi Srbi dolaziti iz SDA, iz SDS ili Hrvati HDZ-a ili Bošnjaci iz SDA. Imamo mi ovdje prisutnih i drugih stranaka. Dakle otvoriti jedan manevarski prostor da očitu krizu preovladava jednom političkom konsultacijom koja bi bila poželjna i bila bi na putu da prevaziđemo ovu situaciju u kojoj se nalazimo. U toliko podržavam prijedlog Joze Križanovića, prva tačka, stim da mislim da je mali rok 7dana. Možda dati 15 dana i da onda konačno stavimo na dnevni red pa ne isključujući ni druge prijedloge da se o njima Parlament izjasni da stavimo na dnevni red za prijedlog kao, koji je iznjeo gospodin Belkić. Mislim da bismo time pola posla uradili, a onda idu prijedlozi po redosljedu kako su predloženi.
Hvala vam lijepa. Dakle apsolutno na to sam ja dakle i mislio kada sam govorio. Dakle osnova je prijedlog gospodina Belkića i on je upravo definiran i od strane mene ovako kako ste vi govorili. Ne misli se samo na parlamentarnu većinu, nego na političke stranke pozicionirane u ovom parlamentu, a pozicionirana je svaka politička stranka koja je dobila mandat. Dakle sve političke stranke u ovom parlamentu. I to je potpuno jasno. Gospodin Sead Avdić ima kratko potrebu za replikom i gospodin Gligorić, pa da onda idemo na izjašnjavanje. I gospođa Đurković.
Ja samo molim da se ovaj parlament ne pretvori u jednu ogoljenu bez prizornu borbu za vlast. ja to ne želim. Ja pokušavam da jednostavno omogućimo funkcioniranje ove države do izbora oktorba 2006. godine. Da li stvarno smo sposobni kolega Špiriću 24 sata nakon šokantnog saopćenja predsjedavajućeg Vijeća ministara da smjenjuje ministra vanjskih poslova, uzeti sve relevantne činjenice u obzir i glasati povjerenje Vijeću ministara i ostati bez jednostavno VIjeća ministara i bez predsjedavajućeg itd. itd. Da li je to stvarno izraz ozbiljnosti hladnih glava ovoga parlamenta, ili je to stvarno izraz jednostavno želje i borbe za vlast i prijevremene izbore. Što znači, daj nemojte da se ubjeđujemo oko toga, pokušajmo biti krajnje ozbiljni i da jednostavno, ja još jedanputa ponavljam, kako da ne glasati o kolege Beriza zaključku, a ja ostajem pri tome jednostavno za 15 dana, ukoliko predsjedavajući Vijeća ministara, parlamentarne stranke koje čine parlamentarnu većinu ne uspostave kontinuitet funkcioniranja Vijeća ministara da se po svim ovim zaključcima taksativno jedan po jedan glasa. To nema dileme nikakve.
Dobro. Hvala vam. Gospodin, nemoj Nikola. Dobićete riječ. Gospodin Špirić sada, pa onda Gligorić, pa gospodin Lagumdžija. Nema problema. 59
Kratko naravno. Nemam ja namjeru da se moja diskuija nije na liniji borbe za vlast. Nemam protiv bilo kojeg zaključka ni poslanika da, bilo kakav zaključak. Ja vas molim, samo mislim da je netačan. Ne možemo mi ostati bez Vijeća ministara Sejo ni po kojem zakonu. Ono je dužno u tehničkom mandatu da radi. Nije predsjedavajući Vijeća ministara čobav pa izgubio stado i ide kući, baš ga briga nakrivi šešir. Odgovornost je da radiš dok se novo ne izabere. A nisam zagovarao čak ni da podnese ostavku. Pa moram, pa molim vas, neko ko hoće da poštuje zakon, ali vi već sunjate dok neko kao pozove da Parlament da treba da radi vi mislite odmah on će razočarati pa neće raditi. Pa takva vam je i država između ostalog što mjenjate stavove. Pre podne jedno, popodne drugo.
Dobro. Gospodin Gligorić Izvolite.
Hvala lijepa. Krivi navod je u tome, svi su u tome učestvovali i vi gospodine predsjedavajući i gospodin Novaković, pa i gospodin Duraković, kada ste rekli da je definisano zakonom i da političke partije kada biraju Savjet ministara itd. krenu u svoju koordinaciju itd. To jeste tačno. Ali ovdje Parlament treba da se prevari na drugi način. Znači to je zakonski dio, javni dio što rade svake demokratske zemlje, a vi ovdje koristite Parlament da se na taj...tajni dogovori, a već sam gospodina predsjedavjaućeg optužio za to kada sam danas diskustovao, pa nije htio da kaže, a znam da to jeste na sceni, sada na mala vrata treba dati legitimitet ovaj parlament njihovim tajnim dogovorima i da ih pokrijemo. Neću da učestvujem u toj farsi i lijepo je čuti kako pričaju ljudi iz opozicije i Stranka za BiH i gospodin Duraković i svi lijepo pričate, ali sve na kraju ostane da se ništa ne dogodi i još na kraju nas sačeka predsjedavajući uvijek, ...inteligentno, nije problem, pustite da se opozicija ispriča, ide sve, a on na kraju definiše zaključak koji ustvari ništa ne znači i varanje ovog parlament. Ako hoćete gospodo na to da prisustvuje da vam vežu mašnu ili preko očiju, ili preko vrata svejedno. Ja neću u tome da učestvujem. Ovo je jedna velika prevara. Znači u ovom parlamentu da na mala vrata tajni dogovori trebaju da se legalizuju od strane Parlamenta kao zaključak koji obavezuju. Ma nemojte. Prema tome, to su prljavi poslovi koji su se digli i potpuno je profesor Špirić u pravu iz Savjeta ministara dižete ovamo i zna se da je to jedan obavještajac napravio ovaj plan i ovi tajni dogovori da se nešto uradi. Ja samo želim to da kažem da ja ne mogu biti dio te prevare. Eto ništa više.
Dobro. Ne morate. Gospodin Zlatko Lagumdžija. Izvolite. 60
Gospodine predsjedavajući, sobzirom da ja uvažavam prijedloge... i njegove diskusije prije pauze i prijedloge poslije pauze, samo ovaj njegov prijedlog od 15 dana kasnije podrazumjeva da onaj ko je predložio zaključak pristane na to. Dakle, ja bih vas zamolio da se ponašate tačno u skladu sa Poslovnikom i da ne napravite proceduralno stvar drugačijom nego što jeste. Mi se možete i za 15 dana izjasniti o ovom zahtjevu, ali ja insistiram da se izjasnite danas o ovim zaključcima kada god hoćete, poslije kog god hoćete glasanja, mada smatram da bi bilo normalno da ide redom koji je predlagan, tim više što i zaključak koji je kolega Križanović predložio je konsekventno slijedi nakon ovih zaključaka koje sam ja napisao, jer smo mi napravili zaključak drugi kod gospodina Križanovića koji je praktično interesantan ukoliko propadne neki od ovih naših zaključaka, pa vas sada tjeramo za stepenicu niže. Tako da bih vas zamolio da po Poslovniku se obavezno izjasnimo o zaključcima koje smo imali, a to što je sad nakon svega postalo savršeno jasno da je ovo igra dogovorena između gospodina Terzića i SDS-a, to. To će se vidjeti poslije ovog glasanja.
Zahvaljujem gospodine Lagumdžija. Poštovane koleginice i kolege, ja zaključujem raspravu, a izvinjavam se gospođa, izvinjavam se. Prozvao sam vas bio. Izvolite gospođo Đurković.
Hvala. Ja ne mogu gospodine predsjedavajući prihvatiti vaš zaključak, naprosto zato ako bismo rekli primamo k znanju izlaganje gospodina predsjedavajućeg Savjeta ministara, to bi značilo da prihvatamo i sve one nelogičnosti i nezakonitosti koje je gospodin predsjedavajući u toku samo jučerašnjeg dana učinio. Prema tome, ja to ne mogu prihvatiti. A ovdje smo čuli i da je bilo i zaobilaženja i nezakonitih odluka i potezanja tzv. bajatih, zamislite prihvatio ostavku. To je bajato. To je bezobrazno. Znate. Naprosto da bi se izbjeglo da se ovdje raspravlja o razrješenju ministra. Kad tad to će se morati desiti. Dakle, razrješeni ministar mora ovdje da dođe, njegovo razrješenje mora doći ovdje. I zato naprosto ne mogu da kažem da to, a kada se ova ostavka izbije kao nešto što je nelegalno upotrijebljeno. To je jedna stvar. Druga. Ovdje nije pitanje borbe za vlast, ovdje je pitanje borbe za zakonitost. Ako mi ne vodimo računa o tome da moramo biti, da moramo voditi računa o zakonu i što pod navodnicima da kažem moramo biti transparentni jel, to je riječ koju ja ne volim, ali evo zato svi je prepoznajemo sa njenim značenjem, pa ću je i ja upotrijebiti. Onda a ti zaključci upravo vode tome da se podržava paralelizam odlučivanja. Znači jedno je ovdje, a drugo je negdje tamo na sofi zelenoj ili itd. itd. Dakle ja to ne mogu prihvatiti. Prema tome, predlažem da onim redom kako smo zaključke definisali da se o njima i izjašnjavamo. Hvala. 61
Zahvaljujem gospođi Đurković. Dakle, poštovane koleginice i kolege suština dakle, suština, jeste vi tražili riječ? Izvolite. Gospodin Terzić, predsjedavajući VIjeća ministara.
Ja ne želim da komplikujem, samo da kažem gospođi Đurković. Mladen Ivanić je meni podnjio ostavku. Nije ovom parlamentu. Prema tome ne može se ovaj parlament određivati prema ostavci Mladena Ivanića. MOžda je pogriješio. Ali ovaj parlament ne može. Mladen Ivanić je, Mladenu Ivaniću je prihvaćena ostavka.
Dobro. Imate pravo gospođo Đurković. Replika. Izvolite. Zahvaljujem gospodinu Terziću.
Ostavka je podnesena u trenutku, zapravo prije sedam mjeseci sasvim drugim povodom. Ostavka je usmeno povučena, e sada je ovo, da ne kažem kakvo držanje. Dakle ne može ta ostavka trajati, ne može trajati beskonačno. Onda bi konačno i ova ostavka koju je, koja je ponuđena Predsjedništvu takođe bila jel de aktuelna. Ali ja ne vidim zašto bi bila aktuelna. Ona je važila u jednom trenutku. Završila se priča o toj ostavci i nema više priče o ostavci. Vi možete samo razriješiti ministra i ovdje na Parlamentu to da mi potvrdimo. Hajte da jednom ovo rasčistimo. j Ja se ne mogu složiti svama, to nije odgovor za mene.
Zahvaljujem gospođi Đurković. Gospodin Novaković je sad ponovo, evo ponovo se javljamo sada za riječ. Otvaramo samo, kako se zove, možemo do ujutru ovako voziti voz, nije problem nikakav, ali imamo posla, još 17 tačaka. Nismo ni počeli sa sjednicom planiranom. Molim. Ne znam ja šta je vama važnije gospodine, ovaj gospodine kako se zove. Izvolite gospodine Novakoviću.
Ja samo pokušavam predsjedavajući da što prije završimo dakle sa ovom tačkom dnevnog reda. Ja molim, ja nemam pred sobom zaključak kojim se povlači ostavka Mladena Ivanića. Ja nemam taj zaključak. Ako ga neko ima, volio bih ja da imam, da znam o čemu ću glasati. 62
Nema, nema.
Ja vas molim. Dakle, ja imam zaključak gospođe Jeline da Parlament zaključuje da predsjedavajući poništi odluku da zamjenik ministra komunikacija zamjeni ministra. Imam zaključak, dva zaključka gospodina Lagumdžije i imam dva zaključka gospodina Križanovića i imam jedan zaključak gospodina Kunića. To su zaključci koje ja imam pred sobom. Ako ćemo izjašnjavati o još nekim zaključcima, naravno imam i ovaj vaš usmeni o, što je rečeno gospodina Belkića. I ako još neki ima ja molim da ih dobijemo.
To je to. Hvala vam. Gospodin Gligorić, ali molim vas kratko.
Ma kratko ću. Kriv navod je zato što je gospodin predsjedavajući izašao sada i rekao vezano za ostavku i koleginica Jelina kada je govorila o toj novoj situaciji, mislim da bi Parlament trebao da zna kako se bira znači novi ministar, a do tada treba da samo primi k znanju da minitri znači gospodin Dokić i gospodin Ivanić vrše dužnost dok se ne izaberu sledeća dva ministra i tačka. To jednostavno da se prihvati.
Dobro. Hvala vam lijepo. Poštovane koleginice i kolege, molim vas lijepo, dakle, prijedlog zaključka gospodina Belkića kojeg sam ja pokušao da preciziram na kojeg se osvrnuo i dr. Duraković u svojoj dakle diskusiji, a koji glasi dakle, da znamo o čemu ćemo glasati dakle sada da se, molim vas lijepo, to je dakle već 100 puta kazano, to je jedna rečenica. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zahtiijeva od predsjedavajuićeg Vijeća ministara da obavi konsultaciju sa političkim strankama iz Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine radi prevazilaženja postojeće situacije u Vijeću ministara. I to je prijedlog zaključka i samo se o tome kako se zove izjašnjavamo. Ja vas molim da se pripremite i da glasamo o prijedlogu ovoga zaključka. Pripremite se za glasanje. Glasajte, glasajte sad. - 22 za, 9 protiv, 3 suzdržana. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine prihvatio ovaj zaključak. Idemo dalje po zaključcima. Možete. Nemojte me više to pitati. MOžete. Tražite tamo od službe. 63 Molim vas lijepo, zaključak, molim vas zaključak broj 1. gospodina Zlatka Lagumdžije. Zaključak broj 1. gospodina Zlatka Lagumdžije glasi: - Predstavnički dom poziva predsjedavajućeg Vijeća ministara da podnese ostavku. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - 15 za, 17 protiv. Zaključak, 5 suzdržanih. Nemojte gospodine Lagumdžija. Zaključak nije dobio potrebnu većinu. Vi možete uzeti listing. kako se zove. Idemo na drugi zaključak gospodina Lagumdžije. Vijeće ministara se zadužuje da u roku od 7 dana pripremi izmjene i dopune Izbornog zakona koje bi, kojim bi se definisala procedura za organizovanje prijevremenih izbora. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - 7 za, 22 protiv, 8 suzdržanih. Zaključak nije dobio potrebnu podršku. Idemo na prijedlog dr. Kunića, na prijedlog dr. Kunića. Dakle da predsjedavajući Vijeća ministara poništi odluku o imenovanju sekretara ministarstva, zamjenika, zamjena ministru vojnih poslova, jer je suprotan članu 6. Zakona o VIjeću ministara. Izvolite. Šta je sada dopuna? Ušli smo u glasanje. Recite.
Bilo je kasnije predloga, ali mislim da nije dovoljno razjašnjeno. Dakle, prilikom prihvatanja ostavke, ministar nastavlja da radi sve do izbora novog ministra, jer nema vršioca dužnosti niti zamjenika ministra. Zamjenik ministra ne može da obavlja dužnost ministra i to stoji u Zakon dok se novi ne izabere. Dakle ostaje stari do u tehničkom mandatu do izbora novog.
To je prijedlog vašeg zaključka, dopuna.
Molim. To je u skladu sa Zakonom. Imate tumačenje Dakle, predlažete da se poništi rješenje o imenovanju sekretara ministarstva za vršioca dužnosti ministra i [[zajednička diskusija]] 64
A ministar, čija je ostavka prihvaćena nastavlja da obavlja dužnost do imenovanja novog ministra. Ostalo po zakonu. Molim vas šta sada predlaže čovjek. Glasajte vi kasnije. Pročitajte ponovo šta predlažete zaključak. Nemojte da vam ja to definiram. Molim vas ustanite Kuniću pa predložite. Pročitajte tekst kompletnog zaključka molim vas.
Ja govorim iz glave, ne čitam iz ovaj. Pa dakle, prilikom ostavke ministra, ministar, odnosno prihvatanjem ostavke ostaje na dužnosti do izbora novog ministra. To ne bi trebao biti zaključak, to je normalna stvar, ali ovdje treba izgleda zaključak. I ne može predsjednik Savjeta ministara da imenuje sekretara za zamjenika, niti zamjenik može zamjeniti ministra, prema Zakonu o Savjetu ministara. Ja tražim da se primjeni Zakon o Savjetu ministara i da se ponište sve odluke donesene koje su suprotne Savjetu ministara. Evo, to je jasno sada.
To je i vaš onda zaključak. Dobro. Stavljam prijedlog ovog, da li je vama jasno sada o čemu se glasa. Pazite ovako. Pa, naravno da nije jasno. U tome i jeste vic. Molim vas lijepo, molim vas lijepo, molim. MOlim vas lijepo. Gospodine Kuniću ja bih vas zamolio da vi precizno izdiktirate tekst vašeg zaključka oko kojeg ćemo glasati da znamo. Ono što kažete sada o tome ćemo glasati. Izvolite.
Dakle, da predsjednik Savjeta minitara prilikom prihvatanja ostavki ministara drži se Zakona o Savjetu ministara. Dakle da se pridržava Zakona o Savjetu ministara, da ministri ostaju na svojoj dužnosti do izbora novog ministra i da poništi sve odluke o imenovanju sekretara za vršioce dužnosti. Vršioca dužnosti nema. Jel sada jasno?
Izvolite. Gospodin Belkić izvolite.
...znači u jednu oblast, odnosno u jednu situaciju da pokušavamo mi napamet govoriti kako i da tumačimo zakon i da dajemo instrukcije itd. Ako smo uočili i utvrdili, a nema sumnje izgleda da jeste da se napravila greška prilikom imenovanja sekretara v.d., ja bih predložio da Parlament pozove predsjedavajućeg Vijeća ministara da sve ono što je mimo Zakona o Vijeću ministara da vas upozorimo povučete i stavite van snage, a ostale radnje radite u skladu sa Zakonom o Vijeću ministara. I ništa ni više ni manje. Ni više ni manje. 65
Kunić je predložio zaključak, dajte da se izjasnimo ljudi da ne otvaramo raspravu.
Gospođa Palavrić. Čekaj dobićeš. Gospodin Terzić.
Pazite, prvo ja nisam prekršio Zakon o VIjeću ministra. Drugo, ne mislim da je dobro da me ovaj dom tjera da imam, da radim sa ljudima koji su u tehničkom mandatu. Meni treba brzo i efikasno Vijeće ministara. Jedan od razloga, pošto nemamo od svog zamjenika tako brzu i efikasnu komunikaciju, prihvatio sam ostavku. Ne možete me sada tjerati da vučem sljedećih par mjeseci nekoga u tehničkom mandatu. Ja sam prošle godine na njen zahtjev razrješio dužnosti ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa gospođu Milu Gagić. I u istom tom rješenju sam napisao, na osnovu Zakona o Vijeću ministara, da predaje dužnost zamjeniku ministra. I nikada niko o tome nije pravio problem, jel zato što je zamjenik ministra bio gospodin Tošić pa pripadao jednom narodu. MOguće da je. A znači to je objavljeno u Službenom listu i nikada niko oko toga nije pravio problem. Ja se slažem da glasate o ovome zaključku kako je rekao gospodin Kunić, ali kako ga napisao, ali ne sada u taj zaključak uvodite upitnost jesam li ja uradio po zakonu, ili nisam. Znači ja sam pomno pratio diskusiju gospodina Kunića i slažem se da tu možda i ima prostora da Parlament kaže svoje mišljenje. Ali vam isto tako podvlačim da ostavljate onda ljude da rade u tahničkom mandatu i opet nastavljamo razvlačenje pameti. Ništa drugo.
Gospodin Lagumdžija. Izvolite.
Žao mi je što smo došli u situaciju da u zaključcima upravo, baš zato što ih nemamo preciziranih. Onda se uzajamno tumačimo i variramo od jednog do drugog zaključka. Donjeti zaključak koji kaže – predsjednik VIjeća ministara mora se ponašati u skladu sa Zakonom je potpuno besmislen zaključak. Dakle, zaista bilo bi malo puno da zaključimo da čovjek mora raditi po zakonu. Takođe zašto ja ne mogu glasati za zaključak gospodina Kunića? Zato što prvi dio zaključka ja prihvatam i razlika je gospodine Terziću, ozbiljni smo ljudi, radili smo slične poslove u životu, bar u ovoj zgradi. Naime, vi kada se imenovali zamjenika ministra da mjenja dr. Gagić, onda je bilo opet u skladu sa zaključkom Vijeća ministara zato što je ona bila zamjenik ministra. Međutim, sada ovo potpuno druga situacija, jer vi sada nažalost nemate, ili na sreću, sasvim je svejedno, ali jednsotavno hnemate sada zmjenika i onda se ne može napraviti ista hronologija. 66 Ono što je evidentno da je urađeno, i bolje da vi to povučete, nego da vas mi ovdje pozivamo, ja bih prihvatio gospodina Kunića zaključak da kažete da predsjedavajući Vijeća ministara poništi odluku o imenovanju sekretara ministarstva za v.d. ministra, jer to jednostavno nije u skladu sa zakonom, da se. Greška je napravljena. Bolje da vi kažete da ste to pogriješili i idemo dalje. A onda mi dalje sve radite po zakonu. Ako vi to prihvatate. Problem je ovdje što je jednsotavno doveden državni činovnik u poziciju da bude imenovan za v.d. praktično ministra što nije u skladu ni sa članom 7. ni sa članom 14. Zakona o Vijeću ministara u kojem ste se pozvali.
Dobro. Razumjeli smo.
Povucite vi to bolje je.
Hvala vam lijepa. Gospođa Palavrić, čekajte malo. Molim, ne vidiš ti kada se ko javio. Ja vidim odavde bolje.
Ja vas molim da uzmemo u obzir zaključke, prijedloge zaključaka koji su pred nama. Mnogi od njih traže od nas da u ustvari donesemo presudu, a nemamo dovoljno argumentacije, počev od onoga da li je Visoki predstavnik mogao za trajno imenovati direktora SIP-e, počev od onoga da li je premijer mogao prihvatiti ostavku 7 mjeseci nakon što je podnesena, počev od onoga da li je mogao odrediti da v.d. sekretara ministarstva postane v.d. ministar i počev od onoga da zamjenik ministra treba biti imenovan da zamjenjuje ministra. Dakle u svim ovim slučajevima ja vas molim da donesemo zaključak kojim ćemo obavezati VIjeće ministara, odnosno predsjedavajućeg Vijeća ministara da nam dostavi argumentaciju zbog čega nešto jeste u skladu sa odgovarajućim zakonom, ili propisom, ili nije i da sve ono što ne bude u skladu sa pozitivnim pravom predsjedavajući ministra uskladi sa zakonom.
Samo izvolite. Hvala vam gospođo Palavrić. Gospodin Kunić.
Vrlo jednostavno. Treba donjeti ovakav zaključak i on rješava sve.
Da čujemo.
Poništava se odluka o imenovanju v.d. ministara. I onda rješavate član 6., tu nacionalnu zastupljenost itd. Ali bivši ministri ostaju do izbora novih ministara. Dakle, ovaj 67 zaključak poništava sve odluke o imenovanju v.d. ministara, rješava i član 6. On, više je to bezpredmetno. Dakle, samo ovakav zaključak.
To je sada definitivan tekst zaključka.
To je definitivan, dakle, poništava se odluka o imenovanju v.d. ministara.
Kojeg?
Koji su imenovani.
Izvolite.
Hvala lijepa. Krivi navod. Gospodin Terzić je rekao, volio bih da čuje ovo, za govornicom - ja sam radio sve po zakonu. U ovom parlamentu je utvrđeno, barem za jedan dio da niste radili po zakonu. Mislim da ovaj prijedlog koji je dao prof. Kunić rješava problem i mislim da je on potpuno jasan, da vi trebate da poništite svoju odluku gdje ste dali za dva zamjenika da vrše, ili onom sekretaru da budu vršioci dužnosti ministara, da ministri prema Zakonu o Savjetu ministara ostaje da rade do izboa novih, ili ako već treba neko da da tumačenje, onda treba dati ovaj parlament koji je donjeo zakon, a ne predsjedavajući da tumači zakon jer je već prekršio. U više navrata smo to konstatovali. I mislim da prof. Kunić je potpuno jasno sada precizirao i vratićemo se u zakonske okvire i nema niko pravo da pojedinačnim zaključcima suspenduje bilo koju odredbu i cijeli zakon o Savjetu ministara i ministarstvima. Moramo principijelni biti ljudi. Nema tu političkih interesa. Ovo je Parlament koji mora poštovati zakone.
Zahvaljujem. Gospodine Terzić traži ponovo riječ. Izvolite.
Dakle, gospodine Gligoriću, zbilja jako je teško na jedan dostojanstven način prihvatiti sve ono što ste vi u stanju neistinito iznjeti. Ko je utvrdio da je predsjedavajući napravio nezakonitu radnju u našem rješenju? KO je utvrdio u rješenjima koje sam potpisao? Kažete ovaj parlament je utvrdio, da ste barem nekoliko radnji nezakonitih napravili. Ko? Čista paušalna proizvoljna vaša odluka da samo zapetljavate situaciju. 68 Znači, ja sam donjio rješenja na osnovu Zakona o VIjeću ministara. Zakon o Vijeću ministara ne kaže da sekretar ne može, da ministar ne može predati dužnost sekretaru. Ne kaže. A ne kaže ni da može. Znači nisam prekršio Zakon, nego sam iskoristio pravni vakum. Meni treba sljedeće – znači meni treba sljedeće, meni ne trebaju gospodo, ako vama trebaju izglasajte, meni ne trebaju vršioci dužnosti i u tehničkom mandatu, meni ne trebaju ministri u tehničkom mandatu, pardon. To mi ne treba. To mi je za sljedeći još period razvlačenje pameti. To mi je ponovo ganjanje pojedinih stranaka sadašnje parlamentarne većine da sjednem i da ispoštujem zaključak koji ste rekli. Da obiđem snjima da razgovaram. Kada imaju u tehničkom mandatu ministri, što bi sjedili samnom? A vi ćete im, ako podržite ovakve zaključke to dozvoliti.
Zahvaljujem.
Nije tačno da su rješenja napisana protivno Zakonu o Vijeću ministara.
Dobro. U redu. Hvala vam. Gospodin Novaković je tražio riječ. Izvolite.
Ja vas molim i mislim predsjedavajući da zaista trebamo privoditi kraju ovu diskusiju, ali sam se javio da repliciram predsjedavajućem. Već nekoliko puta čujem šta njemu treba. Molim vas gospodo, ovdje se ne radi šta treba predsjedavajućem. Znači ovdje je mnogo složenije pitanje od toga i Savjet ministara takav kakav jeste nije ničiji, pa ni predsjedavajućeg. više nego bilo koga drugog. Zato vas molim dakle, ja predlažem da prijedlog koji ima gospodin Kunić, kao i sve druge stavite na glasanje, prošao ne prošao, idemo dalje i završavamo tačku dnevnog reda. Da li se to nekom sviđa to je drugo pitanje.
Dobro. U redu hvala vam. Gospodin Kunić. Izvolite. Dobićete riječ Gligoriću ponovo.
Izvinjavam se zaista. U međuvremenu sam dobio pravno mišljenje OHR-a vezano za to pitanje koje potvrđuje ovo moje stanovište. MOžete uzeti pa pročitati.
Dobro. Hvala vam. Gospodin Gligorić. Izvolite.
Dugo je za čitanje. 69
Samo kratko gospodine Gligoriću, molim vas.
Hvala vam. Kada je u pitanju OHR-a sa kojim vi imate dobre odnose i trebate imati i sve poštujete što oni kažu, oni su rekli za ministre pod ostavkom da kažu i ministar u ostavci treba ostati na funkciji do potvrde njegovog nasljednika od strane Predstavničkog doma. Da i ja kažem, vi ste danas cijelo vrijeme govorili, tri puta vam se omaklo moj savjet ministara. Savjet ministara je Bosne i Hercegovine, nije vaš. Drugo, treće kada govorimo o tehničkom, izvinjavam se, mandatu kao da je to smak svijeta. Pa postoje tehničke vlade gospodine predsjedavajuće. E vi nećete takvu vladu. Pa sutra ćete, izglasaće vam možda za mjesec dana nepovjerenje i bićete u tehničkom mandatu cijeli, svi. I nemožete napustiti to. Znači danas kada bi izglasali nepovjerenje vama znači vi morate raditi u tehničkom mandatu, ne smijete napustiti mjesto predsjedavajućem. Morate da radite. Prema tome, to je tehnički mandat. Da li je to jedan čovjek, dva, ili cijeli Savjet ministara, ili vlada u nekoj demokratskoj zemlji. To je činjenica, to morate uvažiti. Ne možete davati tako paušalne ocjene u smislu tehnički mandat, a sutra ćete i vi biti kao kolektivno tijelo u tehničkom mandatu.
Dobro. U redu. Hvala vam.
I molim vas, evo tražim sada da sve odluke koje su, koje je donjeo predsjedavajući se dostave poslanicima i da zadužimo Ustavno-pravnu komisiju, sobzirom na tumačenje odredbi koje ona ima pravo kada je u pitanju Ustav i zakon koji smo mi donjeli, jer ovaj parlament ima jedino pravo da tumači zakon koji je donjeo, a ne izvršna vlast i da na taj način utvrdimo u komisiji da li je gospodin pogriješio kada kaže da nije i naravno ja koji kažem da jeste. Neka utvrdi to komisija zvanična ovog parlamenta. I onda će biti pošteno, jel tako gospodine predsjedavajućeg.
Hvala vam. U redu zahvaljujem. Molim vas prelazimo na izjašnjavanje. Gospodin Kunić je definirao svoj zaključak.
Ja dozvoljavam, ja nisam pravnik, ali da Predstavnički dom poništi dio mog rješenja, ja ne znam kako to može. Dakle, ja ponovo podvlačim kako može Predstavnički dom potpisati, poništiti na osnovu kojeg zakona, na osnovu kojeg pravnog akta Predstavnički dom može poništiti rješenje koje sam ja donjeo? Dakle, ja se ponovo vračam na ono što je predložio gospodin Kunić u pisanoj formi. Da me pozove Predstavnički dom da provjerim jesam li imao pravo psotaviti sekretara. To u redu. A ovo sve ostalo je, kamo li da mi poništavate svojom odlukom nešto što sam ja 70 potpisao. Ako imate pravo u redu, ali ja mislim da nemate. Čak mislim da Zlatko zna da nemate, ali neće da vam kaže.
Zahvaljujem. Dakle ovako, ja mislim da, molim vas lijepo, dakle, Predstavnički dom naravno ne može, nema to pravo da poništava ove pojedinačne akte koje donosi Vijeće ministara, predsjedavajući VIjeća ministara, pogotovo to nema pravo ovako. Dakle, kako se zove, ad hoc, dok se to ne bi kako se zove, ispitalo pa vidjelo se kako stvari stoje i tako. Međutim, ja vodim ovdje dakle sjednicu, dužan sam da upozoravam, ja sam ovo svakako mislio reći i da se predsjedavajući nije javio, prije nego što bi to stavio na glasanje, ali poslanik insistira da se nešto stavi na glasanje, evo on traži ponovo riječ, pa da vidimo. Izvolite.
Ja se slažem sa gospodinom Terzićem da Predstavnički dom formalno pravno ne može poništiti vaš pojedinačni akt. To se provodi druga procedura. Ali vi ste odgovorni pred ovim parlamentom politički. Mislim da je ovaj parlament dao vama povjerenje da vodite izvršnu vlast i bilo bi, za mene bar veoma nezgodno da vi ne povučete odluku koja je očigledno nezakonita. Recite povlačim odluku i nema nikakvih problema. Pa nemojte, nećemo se tu, imate političku odgovornost prema Parlamentu, a Parlament ima politički autoritet da djeluje prema vama. Vi jednostavno to povučete. Nije to poraz neki vaš ne znam koji, ako ste pogriješili u primjeni zakona. Mislim da je to činjenica.
Dobro. Hvala vam lijepo. Evo ja sada stavljam na glasanje prijedlog zaključka gospodina Kunića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - 15 za, 14 protiv, 3. 12, dakle nema entitetske većine iz Federacije. Ovdje nemamo kolege Raguža, tako da ćemo ovo ostaviti, pa ćemo se izjašnjavati na nekoj drugoj sjednici oko ovog zaključka, jer nemamo Kolegija. Prelazimo na izjašnjavanje, dakle nije usvojen zaključak ide na usaglašavanje. Idemo na, imamo još zaključke gospodina Joze Križanovića. Dakle zaključak 1. Zastupničkidom Parlamentarrne skupštine Bosne i Hercegovine izražava zabrinutost općtim stanjem u zemlji i krizom u Vijeću minsitara BiH, izazvano prihvaćanjem i najavljenim ostavkama Vijeća ministara. 71 Hoćemo pojedinačno ili ćete u paketu gospodine Križanoviću? Pojedinačno jel. Evo čuli ste prijedlog ovog prvog zaključka. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - 17 za, 16 protiv 10, 7. Entiteti dakle, ima i opća i entitetska parlamentarna većina. Usvojen je zaključak 1. gospodina Križanovića. I zaključak 2. je koji glasi dakle - Ukoliko Zastupnički dom iskazuje povjerenje predsjedavajućem Vijeća ministara Bosne i Hercegovine, obavezuje predsjedavajućeg Vijeća ministara da u saradnji sa ovim domom u roku od 7 dana kompletira Vijeće ministara. Ovo je u suprotnosti sa onim što smo mi usvojili već kao zaključak, ali evo ja stavljam to na glasanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Molim. Dodaćemo vas. Sve ćemo dodati kojih nema. Ko još nije registrovan neka digne ruku? Hajde ponavljamo glasanje na zahtjev Kluba SDP-a. Pripremite se za ponovljeno glasanje. Glasajte sad. - 11 za, 16 protiv. Zaključak nije prihvaćen. Na ovaj način smo iscrpili ovu tačku dnevnoga reda. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda, to je dakle Ad.3. Poslanička pitanja i odgovori Za ovu sjedicu odgovore na pitanja, zahvaljujem se Vijeću ministara, predsjedavajućem. Idemo dalje. Za ovu sjednicu odgovore na pitanja dobili su poslanici: Momčilo Novaković i Muhamed Moranjkić. Postavljene još na 11. sjedicu Doma 9.aprila 2003. godine; Tihomira Gligorića postavljeno na 12. sjednici 22. aprila; Ljiljane Milićević pitanje postavljeno na 41. sjednici 14. jula 2004. godine; Muhameda Moranjkića, Seade Palavrić i Ive Lozančića postavljena na 48. sjednici 22.12.2004. godine; Milorad Živković, pitanje sa 50.; Petar Kunić i Ivo Lozančić na 53. sjednici; Mirsad Ćeman sa 55. sjednice i Vinko Zorić sa 57. sjednice ovoga doma. Ima li komentara na odgovore koje ste dobili? Gospodin Živković, gospodin Moranjkić i gospođa Palavrić. Polahko, jedan po jedan.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, iskreno govoreći nemam komentar na svoje pitanje, ali hoću da se obratim svojim kolegama poslanicima koji su upravo dali podršku ovom vijeću ministara koje je upravo izašlo odavde ako ikada ako bogda iduće 72 godine budemo ovdje u poziciji neću nikada biti ako ne bude neko od Vijeće ministara ...pitanja i odgovore. Samo toliko. Hvala.
Hvala vam. Dalje ko želi komentar? Ko je ono se javio? Dajte sekretaru pomozite mi malo. Gospođa Palavrić. Evo neka ona sada, dama je jedna. Izvolite. Pa Moranjkić, pa Novaković
Dakle, ja sam dobila, između ostalog odgovor od Visokog sudskog i tužiteljskog vijeća i moram reći da nisam zadovoljna stavom koje je Visoko sudsko i tužiteljsko vijeće iznjelo u odgovoru da za njih je ustvari garancija nepristrasnosti i profesionalnosti činjenica da sudije i tužitelji stranci direktno primaju plaće od svojih vlada. Molim da se ova reakcija ponovo dostavi VIsokom sudskom i tužiteljskom vijeću.
Hvala lijepa. Gospodin Moranjkić. Izvolite. Gospodin Novaković neka se pripremi, pa Ćeman i Gligorić.
Hvala predsjedavajući. Vi ste lijepo kazali da sam ja dobio dva odgovora na pitanje sa 48. sjednice od 22.12.2004. godine. Djelimično sam zadovoljan, ali Vijeće ministara je vješto izbjeglo da u odgovoru kaže i koje i kakve pomoći ne nama namjenjene od međunarodne zajednice su nam uskraćene i zbog čega. I ko je i zašto u ovoj zemlji kriv i odgovoran zbog čega nas je ovom mjerom kaznila međunarodna zajednica i koje su posljedice te kazne? I drugo pitanje – na pitanje sa 11. sjednice uh, uh, prije 40. i kusur sjednica dato je od 9.4.2003. godine dakle od preko 2 godine i sutra 2 plus 2 mjeseca, to je više nego i bruka i ne znam koju više riječ lijepo da upotrijebim. Odgovor više nije ni aktuelan, a sva ta problematika i zaboravljena već, stavljena negdje ad. acta u smeće. Dakle sve je ovo sada lakrdija. Zadovojan sam, pod navodnim znacima i aferim Vijeću ministara na čelu sa gospodinom Terzićem. Samo neka nastavi tako, ja mislim da će ovo biti pravi rad ovog parlamenta.
Hvala lijepo. Gospodin Novaković. Izvolite. Gospodin Ćeman neka se pripremi. 73
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Radi se o pitanju kada će izvršena biti pravična nadoknadima srbima stanovnicima sela opštine Glamoča na čijim imanjima je poligon ...ili pak poligon kasarne vojske Federacije. Da li je u vježbama SFOR-a na tom području korištena municija sa osiromašenim uranijumom. Moram reći da sam dobio odgovor i da mi je sada jasno zbog čega nije izvršena pravična nadoknada, odnosno vjerovatno nikada neće ni biti izvršena. Naime, ovdje je navedeno u odgovoru da je ’98. godine Vlada Federacije donjela odluku o utvrđivanju opšteg interesa za izgradnju poligona vojske. Takođe je ovdje navedeno da će nadležni opštinski organi uprave izvršiti identifikaciju parcele vlasnika te provesti postupak eksproprijacije u skladu sa zakonima koji regulišu ovu oblast. Moram reći da je zakon definisao i isplatu, znači naknade vlasnicima zemljišta koja nažalost nije urađena, tako da očito ovaj postupak nije urađen u skladu sa zakonom. Ono što je posebno indikativno jeste jedna rečenica ovdje federalnog ministarstva odbrane koji kaže da će sciljem kooperativnosti i korektnog rješavanja svih pravno utemeljenih pitanja vezano za poligon Glamoč ostaje otvoreno za saradnju sa relevantnim organima. Gospodo, od jednog ministarstva se traži da radi po zakonu, a ne da ostane otvoreno za saradnju. O čemu će to i na kom planu sarađivati ako nisu ispunjene osnovne zakonske obaveze, a to je nadoknada vlasnicima zemljišta. Nažalost, evo i ovakav odgovor se može smatrati odgovorom. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin Ćeman, pa gospodin Gligorić. I to je što imamo, dobro, dobro gospodin Avdić komentar isto, jel na pitanje.
Dakle, ja sam kao i drugo ovaj odgovor primio k znanju, ne slažem se sa pravnim stajalištem izraženim u odgovoru, ali pošto zainteresovane strane sporna pitanja rješavaju u zakonom propisanim procedurama i pred nadležnim organima, ja dakle ovo tek sada primam k znanju, ali sdruge strane ipak mislim da treba skrenuti pažnju na pravilno razumjevanje i tumačenje zakona što ministarstvo naravno i zna, ali evo ja ovo podvlačim. Toliko.
Zahvaljujem. Gospodin Gligorić, pa gospodin Avdić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja nisam zadovoljan odgovorom kojeg sam dobio, a na njega sam čekao 13 mjeseci, a pitao sam Ministarstvo odbrane i ministarstvo nadležno za ljudska prava da odgovore koliko je riješeno povrata stanarskih prava u posjed nosiocima stanarskih prava iz vojno stambenog fonda. Isto tako da iskažu brojkama i procentima neriješene zahtjeve po ovom osnovu u Federaciji BiH. 74 Dobio sam neku malu tabelu. Na njoj je samo osam opština i iako sam tako dugo čekao dobio sam nepotpuno, pa oni kažu da nema podataka Zenica, Mostar, Goražde, Bugojno, Konjic, Jajce, Drvar, Busovača, Livno, da nema Donji Vakuf, Travnik, Goražde itd. itd. Od 100, koliko 27 opština dobio sam samo podatke za 8 opština. Ovo je zaista van svakog komentara i mislim da ostaje se zaista, postavlja se pitanje smisla i svrhe ovakvih friziranih odgovora gdje se pokazuje da izvršna vlast apsolutno ne radi svoj posao. Da ne govorim o problemu o kome je prof. Špirić govorio kada je ovo pitanje digao i na znači nivo Ustavnog suda BiH i sve kada to saberemo tužna je ova zemlja, nikako da izađe iz bijede.
Hvala lijepo. Gospodin Avdić.
Novo poslaničko pitanje.
Ne, ne. Komentar stari. Nemate. Ima li komentar starih pitanja? Nema više. Zaključujemo komentare starih, odnosno prispjelih odgovora na pitanja. Otvaramo pod b) nova poslanička pitanja. Molim sekretara da zabilježi ko je prvi. Gospodin Avdić. Izvolite. Neka se pripremi gospodin Filip Andrić.
Hvala predsjedavajući. Ja u ime Mješovitog kluba Stranke penzionera i umirovljenika i dva nezavisna poslanika. Obzirom da je ostalo još samo mjesec dana do obilježavanja 10. godišnjice o stravičnih zločina u Srebrenici nad bošnjačkim narodom predlažem, a i tražim od Kolegija da u zajednici sa poslaničkim klubovima organizuje izrade zajedničke rezolucije o srebreničkoj tragediji i održi tematsku sjednicu koja bi imala za cilj razmatranje i usvajanje ove rezolucije. Smatramo da je to minimum odgovornosti moralne i političke spram srebreničke tragedije i stradanja nevinih civila. Hvala vam.
Zahvaljujem kolegi Avdiću. Za riječ se javio gospodin Filip Andrić. 75
Zahvaljujem gospodine zamjeniče predsjedavajućeg. Ja imam jednu zakonsku inicijativu. Potaknut u zadnje vrijeme sve češćim natpisima u medijima tisku uglavnom o nesnošljivosti međunacionalnoj, odnosno o određenim pretnjama porukama u KPD ili zatvoru Zenica, kako se zove, koji je kulminirao, kako se da zaključiti po medijima prije nekoliko dana premlačivanjima zatvorenika jednog hrvatske nacionalnosti i drugog srpske. Nemamo prave informacije vezano u vezi tog događaja incidenta. Stoga tražim od Komisije za ljudska prava da posjeti taj KPD, da vidi tamo kakvo je stanje sa apsekta poštovanja ljudskih prava ljudi koji su tamo na izdržavanju kazne i naravno da iziđe sa odgovarajućim preporukama, odnosno prijedlozima mjera s ciljem potpunog poštivanja o ljudskim pravima u tom, u toj instituciji. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegi Andriću. Za riječ se javila Jelina Đurković.
Evo ovako. Da je naimenovani vršilac dužnosti ministra inostranih poslova trenutno vršilac dužnosti sekretara u Minostranstvu inostranih poslova. Malo mi je to ovako nonsens. Dva puta vršilac dužnosti. Nešto meni tu nije jasno. Pitanje.
Zahvaljujem. Za riječ se javila Dušanka Majkić.
Ovo poslaničko pitanje je inicirano jučerašnjom javnom raspravom koja je bila vezana za uvoz mesa i ja sada želim da uputim pitanje Uredu za veterinarstvo pri Ministarstvu za vanjsku trgovinu i ekonomske odnose u Savjetu ministara. Pitanje glasi – U “Službenom glasniku” broj 34 objavljen je novi Zakon o veterinarstvu. Tim zakonom utvrđeno je da svaka životinja u Bosni i Hercegovini mora biti i obilježena, znači životinja i njeno kretanje. Sozbirom da je ta inventacija tog projekta započeta prije gotovo tri godine i da bi ove godine taj posao trebao biti završen, ... će u cjelosti od strane EU. Postavljam pitanje – Šta je do sada urađeno sa implementacijom Zakona o veterinarstvu i to sa posebnim osvrtom na: U kojoj se trenutnoj fazi i kada će biti završeno obilježavanje životinja u Bosni i Hercegovini? Da li je tačno, a to sam čula juče da je tačan podatak, da su u prošloj godini kod uvezenih goveda u Bosni i Hercegovini uočena dva slučaja bolesti ludih krava? I šta je Ured za veterinarstvo odgovorio predstavnicima EU u vezi tog slučaja? Sobzirom da od ovog odgovora zavise neke druge aktivnosti poslanika, molila bih da nadležni daju odgovor u najkraćem roku i to pisanim putem. Hvala. 76
Zahvaljujem kolegici Majkić. Za riječ se javio Beriz Belkić.
Stranka poslanika za BiH ima pitanje za Tužilaštvo BiH. - Dakle šta je Tužilaštvo BiH poduzelo i šta će poduzeti na okolnosti, po našem mišljenju protu ustavnih radnjih koje ugrožavaju suverenitet i teritorijalni integritet Bosne i Hercegovine? Mislimo na prikupljanje potpisa za referendum o ocjepljenju Republike Srpske koji javno prikupljaju u Republici Srpskoj neke nevladine organizacije.
Zahvaljujem gospodinu Belkiću. Javio se gospodin Potočnik da postavi pitanje.
Moje pitanje i zahtjev je vezan za poznatu grupu tzv. Alžirsku grupu. Slijedom stvari smo ustanovili da je tu načinjen niz prekršaja. I zato tražim od ovog parlamenta i od Vijeća ministara da provjeri pod broj 1. odnosno 1. Da se napravi revizija svih državljanstava od ’92. pa nadalje? Drugo 2. Da se prouči tačno koje oduzeo državljanstva građanima, bez obzira što su dobili ta državljanstva bi rekao ’05. i ’97. kojim je dato, to sam rekao i kojim je oduzeo? Jer tada mislim da je federalno ministarstvo unutrašnjih poslova, potpisnik je bio zamjenik ministra Tomislav Limov, a isto tako tospodin Krešimir Zubak su praktično oduzeli državljanstva tim ljudima. 3. Zaštita državljana Bosne i Hercegovine i ne državljana koji su prijavljeni u Bosni i Hercegovini, kao i odgovornost države BiH prema članovima državljana Bosne i Hercegovine? Znači radi se o odnosu države Bosne i Hercegovine prema svojim državljanima.
Zahvaljujem. Riječ je tražio gospodin Selim Bešlagić.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolege Vijeće ministara Bosne i Hercegovine je u decembru 2004. godine donjelo Odluku o formiranju koordinacione komisije za pitanje mladih u kojoj bi se trebalo sastojati od 18 članova, od kojih bi njih 8 bilo u vladinom 10 iz nevladinog sektora. Do današnjeg dana ova komisija nije osnovana na osnovu navedene odluke administrativne poslove i tehničku pomoć preuzelo bi Ministarstvo za civilne poslove Bosne i Hercegovine. 77 Pitanja su: - Zašto u ovih posljednjih 5 mjeseci nije formirana koordinaciona komisija za pitanje mladih na osnovu Odluke VIjeća ministara i kada će ona početi sa radom? I drugo - Kada će se desiti reorganizacija Ministarstva civilnih poslova unutar koje će biti formiran odsjek za mlade, a na osnovu informacija koje je ovo ministarstvo dalo u 2005. godini na nekoj od javnih skupova?
Zahvaljujem. Seada Palavrić ima riječ.
Za moje pitanje će mi stvaro biti potrebna sva pomoć medija, jer oni kojima postavljam pitanje nisu prisutni ovdje. Naime, tokom protekle nedelje vidjeli smo potresne snimke genocida nad Bošnjacima u Srebrenici od kojih su četvorica maloljetnici. Zločin je izgleda izvršen od specijalne jedinice MUP-a Srbije. Danas je na Brionima, ja još uvijek ne znam tok događaja, ali u toku pokušaja potpisivanja deklaracije o pravosudnoj saradnji prema kojoj bi Državna zajednica Srbija i Crna Gora, Republika Hrvatska i Bosna i Hercegovina bezuvjetno izručivale optužene za ratne zločine, to su osobe sa dvojnim državljanstvom državi u kojoj je zločin počinjen. Lično smatram da svako ko ne učini sve kako bi omogućio da osobe optužene za kršenje međunarodnog humanitarnog prava ne izmaknu pravdi, skrivajući se iza dvojnog državljanstva, htio to ili ne postaje saučesnik u nekažnjavanju zločina. Imajući u vidu izneseno i činjenicu da Republika Hrvatska i Državna zajednica Srbija i Crna Gora, pozivajući se na svoje ustave odbijaju potpisati ovu deklaraciju. Pozivam Evropsku komisiju EU da ovim dvjema zemljama, sve dok ne potpišu ovu deklaraciju ne dopusti početak pregovora o daljem približavanju EU, jer je, jer se države članice EU moraju odreći dijela svoga suvereniteta u korist prava EU. I drugo pitanje postavljam Ministarstvu vanjskih poslova, SIP-i i Tužiteljstvu Bosne i Hercegovine: - Šta znaju o putu i izjavama ministra unutarnjih poslova RS u SAD-u sa aspekta ugleda i ustavnog poretka Bosne i Hercegovine? Isto vrijedi i za izjave Handana. Hvala.
Zahvaljujem gospođi Palavrić. Gospodin Momčilo Novaković, neka se pripremi gospodin Mirsad Ćeman i na kraju gospođa Ljilja Milićević i to bi bio kraj sa poslaničkim pitanjima. Izvolite. 78
Prema informacijama sa kojima raspolažem, novoizabrani lektor za srpski jezik je izabran na ovo radno mjesto od strane Agencije dakle za državnu službu i pored niza nelogičnosti. Pa je recimo, navešću samo nekoliko. Naime, novoizabrani lektor se na popisu stanovništva izjasnila kao ostali. Upitnik koji je popunila je popunjen latiničnim pismom. Na vratima kancelarije na insistiranje lektora je natpis ispisan latiničnim pismom iz čega ja zaključujem da čirilica nije baš jača strana lektoru srpskog jezika, što opet može biti naravno smetnja u kvalitetnom obavljanju ovog posla. Moje pitanje glasi: 1. Ko je izvršio bodovanje kandidata, na osnovu kojih kriterija su kandidati dobijali bodove i koji kandidat je dobio koliko bodova pojedinačno po kriterijima? Tražim zapisnik sa bodovanja. 2. Na kojem jeziku je novoizabrani lektor za srpski jezik lektorisala tekstove dok je bila zaposlena na Televiziji BiH? 3. Na koji jezik je prevodila novoizabrani lektor za srpski jezik dok je bila zaposlena u SFOR-ovoj bazi u Butmiru? 4. Na kojem jeziku su bili tekstovi koje je lektorisala novoizabrani lektor za srpski jezik dok je bila zaposlena u Centru za promociju civilnog društva? Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Novakoviću. Riječ ima Ćeman Mirsad. Poslaničku intervenciju tražio je dr. Lagumdžija. Izvolite.
To nije primjereno. Ali ja mislim da je sramotno pitanje koje ste postavili. Sramotno, sramotno na način i poigravanje ovako sa pravima ljudi u ovoj zemlji da imaju pravo da znaju i jezik i da koriste i jezik koji hoće. Sramotno.
ne razumije se diskusija
Žao mi je dr. Lagumdžija je tražio poslovničku intervenciju. Ne mogu da znam o čemu će da govori, ali evo ja bih vas molio da dozvolimo da postavi pitanja
Gospodin Ćeman Mirsad ima, izvinjavam se Nikola. Hvala ti velika što si vodio sjednicu. Gospodin Ćeman. 79
Ja imam dva pitanja. Prvo se odnosi, odnosno adresira na Ministarstvo sigurnosti, a drugo na Vijeće ministara. Ministarstvo sigurnosti. - Zbog čega se zainteresiranim građanima, pa i institucijama, čak i za naučno istraživački rad, bar ne u potrebnoj mjeri ne dozvoljava uvid u arhivsku građu vezanu za period ’48. – ’56. Dokumenti vezani za inforbiro, bez obzira da li su vezani za Upravu državne bezbjednosti UDBU, sudove, tužilaštva i slično? U tom kontekstu da li je Zakon o Obavještajno sigurnosnoj agenciji koga smo, evo nedavno možemo čak reći donjeli posebno član 87. smetnja za odobravanje uvida u lične dosijee? Da li je opravdano i skojim obrazloženjem ne staviti na uvid, posebno naučnoj javnosti kompletnu arhivsku građu vezano kako za inforbiro, period ’48- ’56., NDH, period ’41.-’45., te period ’45., ’47. vezanu za aktivnost organa vlasti DPZ, KPJ, NOF, UDBA itd.. ako se, posebno naučna javnost sve više zanima za ovu građu, a nemaju uvijek razumjevanja npr. od nadležnih u OSI da li se u Ministarstvu sigurnosi razmišlja o prijedlozima za izmjene propisa koji ne onemogućavaju uvid u tu građu, pa i u lične dosijee? Ako je odgovor ne, pored razumjevanja ovog upita kao poslaničkog pitanja, sugerišem da se uzme u obzir i kao inicijativa za preispitivanje rješenja u važećim propisima po ovom pitanju. Naime, neposredan povod za ovo pitanje ne negativan odgovor od nadležne agencije građaninu, jednom naučnom radniku iz Tešnja po zahtjevu za uvid u jedan broj ličnih dosijea iz navedenog period. Naime, kao poslanik zamoljen sam da pomognem u pravilnom razumjevanju propisa iz ove oblasti, pa i eventualnom iniciranju izmjena i dopuna zakona u smislu da li zaista istekom perioda od preko 50 godina, čak određena građa i koja treba biti nedostupna.To je jedno pitanje. Drugo pitanje Vijeću ministara - Kada će se zaštiti i kako konačno interes građana Janje u pograničnom području sa Srbijom i Crnom Gorom? Tražim pisane odgovore.
Hvala vam gospodine Ćeman. Gospođa Ljilja Milićević i onda idemo dalje. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Moje pitanje je – Šta će učiniti Ministarstvo bezbjednosti i nadležne agencije po pitanju javno iznešenih tvrdnji od ljudi koji su dobro informisani da se u Bosni i 80 Hercegovini privatno, tajno skupljaju informacije o nekim ljudima mimo legalnih institucija? Hvala.
Hvala i vama. Poštovane koleginice i kolege na ovaj način je okončana tačka 3. dnevnog reda. Idemo dalje. Ukoliko budemo bili efikasni imamo šansu da danas završimo ovu sjednicu. Tačka broj 4. je Ad.4. Zahtjev Komisije za vanjsku trgovinu i carine za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni zakona o carinskoj tarifi Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Naša komisija za vanjsku trgovinu i carine Prijedlog zakona sa zahtjevom za hitni postupak dostavila je 19. maja 2005. godine. Vama je proslijeđen 23. maja. Traži se dakle hitni postupak po članu 105. U pitanju je onaj kvasac. Eh, molim vas lijepo. Otvaram raspravu. Ko želi da govori? Evo vidite, gospođa Majkić, gospodin Belkić, gospodin Križanović. Izvolite. Gospođa Majkić, gospodin Belkić. Gospođa Majkić.
Iako je Komisija napravila svoj izvještaj ovdje, ja samo u kratko da kažem zato što je ovo jedan od tipičnih primjera šta se dešava sa zahtjevima za izmjenu zakona koji traju, koji su u proceduri već više od dvije godine. Dakle, više od dvije godine Žito zajednica Bosne i Hercegovine iz Sarajeva i Udruženje poljoprivrednih proizvođača iz Republike Srpske je pokrenulo inicijativu za izmjenu i ukidanje ustvari dažbina, dodatnih dažbina ili prelimana na uvoz svježeg i suhog kvasca. Inicijative su išle paralelno i prema Savjetu ministara i prema Upravi za indirektno oporezivanje i svi su dali saglasnost, ali nečijom greškom nije, ova izmjena nije ušla u Odluku o usaglašavanju i utvrđivanju carinske tarife za 2005. godinu. E sad onda ja postavljam pitanje, ako u ovoj zemlji za sprovođenje usaglašenih odluka treba dve i više godina, koliko onda treba tek za sprovođenje odluka koje treba usaglašavati na različitim nivoima u Bosni i Hercegovini? Da li je ovo poruka koju šaljemo prirednicima u BiH dovoljno dobra da bi vratila pouzdanje, ovo što radimo i sozbirom da Komisija smatra da ukidanje prelimana od 1,5 maraka po kg. sušenog kvasca i 0,60 maraka po kg. svježeg kvasca, na postojeću carinsku stopu od 5% ima utjecaj na razvoj pekarske proizvodnje u Bosni i Hercegovini koji se bavi proizvodnjom prehrambenih proizvoda kao osnovnih životnih namirnica, Komisija je predložila Predstavničkom domu da razmotri i usvoji Prijedlog zakona o izmjeni Zakon o carinskoj tarifi po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Hvala vam. 81
Hvala vama. Gospodin Belkić. Izvolite. Beka se pripremi gospodin Križanović.
Neću ja razočarati gospođu Majkić, Klub poslanika Stranke za BiH hoće podržati ovaj zahtjev i glasaće za ove izmjene i dopune. Međutim, mi želimo upozoriti na nešto drugo. Naime, već evo treći put na osnovu pojedinačnih inicijativa, zahtjeva, uglavnom opravdanih proizvođača itd. mi mjenjamo određene stvari, dakle automobili, meso, evo sada kvasac itd., a ne vodimo računa šta se dešava u ukupnom odnosu tarifa, odnosno šta se dešava sa tarifama u okviru grupacije itd. sa stanovišta preporuka za VTO i naše pristupanje u VTO-u. Mislim na one prosječne visinu prosječnih tarifa po pojedinim grupama. Zato bi bilo dobro da resorno ministarstvo napravi inventuru dosadašnjih promjena, da vidi kakve smo prosječne tarife po grupama dobili ovim izmjenama. Jesu li one u sklopu preporuka i da definitivno još jedanput preispitaju i u paketu nam predloži šta je to što bi eventualno trebalo još činiti, a ne da idemo svaki put ad hoc i gubimo kontrolu efekata šta dobijamo u grupaciji tarifa.
Hvala gospodine Belkiću. Gospodin Križanović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, ja sam ustvari htio reći dobrim dijelom ovo što je i kolega Belkić već rekao. Podsjećam da smo u šest zadnjih mjeseci i da nam je ova treća izmjena Zakona o carinskim tarifama. Prema tome potpuno podržavam ove primjedbe i želio bih čak predložiti jedan zaključak koji bi išao prema Vijeću ministara da se ova oblast carinskih tarifa zaista malo temeljitije sagleda i da ne dobijamo svaki mjeseca dana prijedloge izmjena i dopuna zakona.
Hvala vam lijepo. Ko dalje želi da govori? Zaključujem raspravu. Gospodine Lagumdžija pridružite nam se u glasanju. Pripremite se za glasanje. Glasamo o proceduri po ovom zakonu. Glasajte sad. - 20 za, 2 protiv, 1 suzdržan, 14, 6. Postoji dakle i opća i entitetska većina. Prihvaćena procedura. 82 Izjašnjavamo se o samom zakonu, ako nema rasprave. Bila je rasprava i o samom zakonu. Pripremite se za glasanje o zakonu. Glasajte sad. - 23 za, 1 protiv, nema suzdržanih, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da je Predstavnički dom usvojio Zakon o izmjeni Zakona o carinskoj tarifi Bosne i Hercegovine po hitnom dakle postupku na prijedlog naše komisije za vanjsku trgovinu i carine. Idemo na petu tačku dnevnog reda, to je Ad.5. Zahtjev poslanika, molim gospodin Križanović, poslovnička intervencija
...istakli otprilike i sugerirali jedan zaključak. Evo usvojili smo zakon. U redu, ali da se zaista usmjeri jedna preporuka Vijeću ministara, odnosno Ministarstvu za vanjsku trgovinu i ekonomske odnose da se ovaj zakon malo, da kažem pretrese i da se dođe sa cjelovitom izmjenom i dopunama, da ne ide ovako na parčiće.
Dobro. Stavljam prijedlog zaključka na glasanje. Mislim da je dobar zaključak da se dakle sugeriše Ministarstvu da pretrese tarifu, da dođe sa cjelovitom izmjenom. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - 26 za, nema protiv, nema suzdržanih. Entiteska većina postoji. Usvojili smo i zaključak. Idemo na petu tačku dnevnog reda, to je Ad.5. Zahtjev poslanika Momčila Novakovića za razmatranje Prijedloga okvirnog zakona o Visokom obrazovanju Bosne i Hercegovine po hitnom postupku u skladu sa članom 104. Poslovnika Poslanik Novaković 13. maja dostavio je Prijedlog zakona. Vama je upučen 16. maja. Ovdje se zahtjeva hitni postupak u skladu sa članom 104. ovoga doma i mi danas samo odlučujemo o proceduri. Otvaram raspravu o proceduri. Izvolite. Gospodin Filip Andrić.
Evo ja samo mogu ponoviti ono što sam govorio prilikom utvrđivanja dnevnog reda. Sobzirom da već imamo u proceduri Zakon o visokom obrazovanju koji je trenutno u stanju čekanja, čekanja da se implementiraju odluke Ustavnog suda vezanog za taj zakon da bi mogao okončati svoju proceduru donošenja. Ukoliko prihvatimo proceduru za 83 ponovo za ovaj zakon, smatram u toj situaciji da ćemo imati dva zakona u proceduri o visokom obrazovanju. Mislim da je to poslovnički nedopustivo da ovaj zakon mora sačekati, eventualno ukoliko zakon koji je već u proceduri ne bude donesen tada se stječu neki okolnosti da se ponovo netko drugi upute, a istovremeno da imamo dva zakona, to mislim da ne stoji i predlažem uz ovo i zaključak da se požuri na neki način Vijeće ministara da pripremi novi zakon, odnosno da odluke Ustavnog suda implementira uz zakon i nastavi sa procedurom Zakona o visokom obrazovanju.
Hvala vam gospodine Andriću. Ja sam dužan samo jedno malo pojašnjenje. Mi smo dužni staviti dakle zahtjev za skraćenu proceduru na izjašnjavanje Parlamentu i mi se danas trebamo izjasniti jesmo li za to da bude to skraćena procedura ili redovna procedura. Ne možemo po Poslovniku zakon izbaciti iz procedure, ali možemo nakon očitovanja nadležne komisije kada budemo, ako dođemo dakle uopće u poziciju da raspravljamo o samoj suštini zakona, onda raspraviti i ovaj vaš prijedlog o kojem vi govorite i koji po mom mišljenju ima svoje utemeljenje, ukoliko je onaj raniji zakon još uvijek u nekoj vrsti procedure. Dakle, ali, kako se zove o tom po tom. Sada se dakle izjašnjavamo samo o proceduri. Gospodin Novaković. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući pa ja ću prvo kao predlagač reči koji mi je motiv bio da ovaj zakon predložim po članu 104. Dakle smatrajući da suviše dugo čekamo na ovaj zakon s jedne strane i s druge strane da ćemo ući u period godišnjih odmora, činilo mi se logičnim da bi bilo dobro da ovaj zakon u jednom kraćem dakle postupku uz puno poštovanje prava poslanika, znači da djelujemo amandmanski s ciljem dobijanja što kvalitetnijeg rješenja predložim na ovaj način. Ovo što se tiče stava gospodina Andrića, naravno to je vjerovatno presedan bi bio kada bi bilo ovako kako što on kaže. Ja pretpostavljam da na takav način, da li je to tako ili ne, ne možemo čak ni on ni ja diskutovati jer se radi o zakonu koji je usvojen, a koji je odlukom, ili Ustavnog suda praktično potvrđeno zaštita vitalnog nacionalnog interesa čime je praktično ovaj zakon pao, dakle više ne postoji u parlamentarnoj proceduri.
Hvala vam gospodine Novakoviću. Ko dalje želi da govori? Zaključujem raspravu. Pripremite se za izjašnjavanje o proceduri. Glasajte sad. - 10 za, 17 protiv, nema suzdržanih. Nije prihvaćena ova skračena, odnosno hitna procedura. Zakon ima onu redovnu proceduru po našem poslovniku, a onda ćemo o ovim pitanjima, ako dođemo u poziciju o kojima je govorio gospodin Andrić i o kojima je evo dao svoj osvrt i gospodin Novaković na sjedici Parlamenta. Ako dođemo dakle u tu poziciju. 84 Dakle nije prihvaćena ova procedura po članu 104. Idemo na šestu tačku dnevnog reda, to je Ad.6. Zahtjev poslanika Momčila Novakovića za razmatranje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o nadzoru i kontroli prelaska državne granice, po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Prijedlog ovog zakona dostavljen je 30 maja 2005. godine. Vama je putem telefaksa upućen 2. juna. Radi se o zahtjevu za hitni postupak po članu 105. Otvaram raspravu o proceduri. Gospodin Beriz Belkić. Izvolite.
Ja ne znam da li sam se trebao sada javiti, ili kasnije, ali otprilike ja ću vrlo kratko. Ja sam vršio određene konsultacije u DGS i ova izmjena ima smisla, odnosno ova inicijativa ima smisla i na neki način rezona, ali ima jedna druga situacija da je urađena strategija integralnog upravljanja granicom i ona je dostavljena Vijeću ministara na razmatranje i sigurno je, sigurno je da će strategija zahtjevati određene promjene ovoga zakona. I ja predlažem da ovaj zakon ide u redovnu proceduru ne bi li se susreo sa ostalim inicijativama za izmjene ovoga zakona. To je naš stav.
Hvala lijepa. Ko dalje želi da govori? Gospodin Novaković, nakon toga gospođa Palavrić. Izvolite.
Ja bih rekao samo o mojim motivima zbog čega sam predložio član 105. Naime, ako se uđe u tekst zakona, onda se može desiti situacija da ovaj zakon iako se donese ne bude imao smisla za ovu godinu. Dakle, ne bi odredbe njegove ne bi mogle se primjeniti, odnosno praktično za ovu godinu ne bi imale nikakvog smisla. Iz tog razloga je moj prijedlog da se ovaj zakon razmatra po članu 105. i naravno smatrajući s druge strane da on ispunjava osnovne poslovničke uslove, a to je da se radi o veoma prostom zakonu znači koji se može razmatrati na ovaj način. Šta je inače cilj mogli ste vidjeti iz obrazloženja. Ne želim naravno obrazlagati ono što već piše u obrazloženju, ali osnovni motiv je dakle da se jedna oblast koja čini mi se u dovoljnoj mjeri nije analizirana kada se donosio zakon, dakle sagledana je na drugačiji način sa jednog drugačijeg aspekta i omogući i ovaj sportski ribolov praktično da bez posebnih nekih zatezanja može da se, da ljudi mogu snjim da se bave.
Hvala lijepa. Gospođa Palavrić. Izvolite. 85
Ja mislim da Prijedlog zakona koji je gospodin Novaković ponudio, naime rješenje ustvari ne rješava problem, pogotovo sa apsekta obrazloženja i onoga što je u samom tekstu iako zakon koji se mjenja nije priložen uz zakon koji treba donjeti. Naime, samim brisanjem nećemo riješiti ono što je gospodin Novaković predlagao u obrazloženju zakona. Druga stvar, ja mislim da se, mislim da se ovaj zakon ne bi mogao popraviti amandmanima iz prostog razloga što je Zajednička komisija za obrambenu i sigurnosnu politiku prije sedam dana bila u posjeti DGS-u gdje nam je u Distriktu Brčko i Bijeljini, gdje nam je ukazano da postoje veći propusti u ovome zakonu. Jedan primjer je da nije predviđena nikakva sankcija za stranca koji dolazi na granicu sa oružjem. Stoga ja predlažem da Vijeće ministara izađe sa neophodnim izmjenama zakona, odmah, ili da gospodin Novaković napravi novi tekst zakona, jer ne bismo mogli amandmanski djelovati sada na svaki dio zakona, a 105. je nemoguće govoriti, jer mislim da ima mnogo otvorenih pitanja koja bi samo brisanje, na koja samo brisanje ne bi dalo odgovor.
Hvala lijepa. Pozdravljam. Upravo su u salu ušli predsjednik Visokog sudskog tužilačkog vijeća i gospoda iz VSTV BiH. Ja ih pozdravljam u ime Predstavničkog doma. Ko dalje želi da govori o temi dnevnog reda? Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o proceduri po zahtjevu gospodina Novakovića vezano za Zakon o kontroli prelaska državne, nadzor i kontroli prelaska državne granice. Zahtjev je po članu 105. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - 14 za, 13 protiv. Iz Federacije 6, RS 8. Nema entitetsku većinu iz Federacije. Ide na usaglašavanje. Nemamo kolege iz Kolegija. Ostavićemo to drugom prilikom pa ćemo se izjašnjavati nakon što Kolegij uradi u rokovima koje treba da uradi. Idemo na tačku sedam dnevnog reda, Ad.7. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika Vijeće ministara Bosne i Hercegovine juče je zapravo dostavilo Prijedlog ovoga zakona. Vi ste ga jutros dobili na klupe. Radi se o onim DNK analizama koje su potrebne da bi Sud Bosne i Hercegovine mogao normalno da funkcionira i primjenjuje dokazne procedure iz Zakona o krivičnom postupku. Napominjem da je u pitanju Zakon kojeg je na privremenoj osnovi proglasio 86 Visoki predstavnik. Dakle time tim više obaveza ovog doma da ga usvaja u onom tekstu u kojem on važi i u kojem je proglašen od strane Visokog predstavnika. Otvaram raspravu. Gospodin Ćeman Mirsad. Izvolite.ž
Dakle iako je u ovom trenutku riječ o proceduri za usvajanje ovoga zakona, ja skrećem ponovo pažnju da smo nedavno usvojili jedinstvena pravila normiranja i da smo za ovakve situacije predvidjeli i drukčiji pristup nomotehnički pa to znači ne prepisivanje identičnog teksta zakona u formi u kojoj je ga je proglasio u tekstu Visoki predstavnik, nego ustvari zakon o potvrđivanju zakona koji je proglašen i kao takvoga dostavljanja u proceduru. Ako se ne varam. Prema tome, skrećem pažnju na to. Zaista je potrebno da do ljudi koji predlažu zakone i organa, u konkretnom slučaju dođu ove odredbe i da ih primjenjuju.
Hvala vam gospodine Ćeman. Vi ste u potpunosti u pravu. Ko želi dalje da govori? Poštovane koleginice i kolege, ja ne bih zbog ovoga razloga odlagao izjašnjavanje o ovom zakonu. Ja bih da se mi izjasnimo, ali također, molim vas malo pažnje samo, ali također da napravimo jedno upozorenje ponovo svim subjektima koji rade na pisanju zakona da vode računa o pravilima koje je usvojio ovaj dom kada je nomotehnika u pitanju. Ako se slažete, pozivam vas da se izjasnimo o proceduri vezano za ovaj zakon. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - 23 za, 1 protiv, 3 suzdržana. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili ovu proceduru po članu 105. Izjašnjavamo se o samoj suštini, o tekstu zakona. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - 27 za, nema protiv, nema suzdržanih. Dovoljna entiteska većina. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine usvojio Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine, uz obavezu službama našeg parlamenta da se ponovo pravila o izradi pravnih propisa koji se tretiraju od strane ovoga parlamenta dostave subjektima koji rade na pisanju tekstova zakona da vode računa o tim pravilima jer se ta pravila moraju poštovati. Hvala vam lijepa. Idemo na tačku osam dnevog reda, to je Ad.8. Prijedlog zakona o željeznicama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) Prijedlog ovog zakona Vijeće ministara je dostavilo 9. marta 2005. godine sa zahtjevom da se razmatra po članu 104. Poslovnika. Na 54. sjednici na Domu je usvojen zahtjev za hitni postupak. 87 Ustavno-pravna komisija mišljenje je dostavila 1. aprila 2005. godine. Nadležna komisija za ovaj zakon je Komisija za saobraćaj i komunikacije. Izvještaj nadležne komisije dostavljen je 16. maja 2005. godine. Komisija je podržala principe predloženog zakona i usvojila jedan amandman. U plenarnoj fazi nismo dobili amandmane. Otvaram raspravu u prvom čitanju. Ko želi da govori? Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o zakonu u prvom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - 27 za, nema protiv, nema suzdržanih. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da je zakon usvojen u prvom čitanju. Predlažem da odlučimo hoćemo li ići odmah u drugo čitanje. Pripremite se za glasanje. Glasamo o tome hoćemo li Zakon o željeznicama Bosne i Hercegovine danas odmah razmatrati i u drugom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - 27 za, nema protiv, nema suzdržanih. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo odlučili da idemo u drugo čitanje. Otvaram raspravu u drugom čitanju. Ko želi da govori? Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o zakonu u drugom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - 28 za, nema protiv, nema suzdržanih. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine usvojio Zakon o željeznicama Bosne i Hercegovine i u drugom čitanju, čime se tekst zakona u ovom domu smatra usvojenim. Molim vas da u ovoj atmosferi nastavimo. Odaću vam tajnu da se ja pomalo odmaram nakon burnog jutra i burne rasprave kada sjednica uđe u ovakav mirni i fini tok, bez obzira što se ne slažem sa sjedištem ove korporacije u ovom zakonu. Ali to je jedan mali komentar. Da dakle nastavimo dalje da radimo. Idemo. Molim. Glasao sam za zakon, naravno da sam glasao. Idemo na devetu tačku dnevnog reda, to je Ad.9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti prava pripadnika nacionalnih manjina u BiH – predlagači poslanici Martin Raguž, Ćeman Mirsad i Selim Bešlagić (prvo čitanje) Podsjetiću vas da smo ovaj prijedlog zakona imali na 56. sjednici kada smo imali negativan izvještaj nadležne komisije. Dom nije usvojio izvještaj komisije. Odredio je novi rok od 30 dana za razmatranje Prijedloga zakona i dostavljanje novog izvještaj. Novi izvještaj Komisije za ljudska prava, imigraciju izbjeglice i azil dostavljen je 3. juna i vama je proslijeđen putem telefaksa. Kao što ste vidjeli Komisija je usvojila 11 amandmana i prihvatila Prijedlog zakona sa ovim amandmanima. U plenarnoj fazi nemamo amandmana. 88 Otvaram raspravu o zakonu u prvom čitanju. Gospodin Gligorić Tihomir. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, mislim da nema potrebe ni ovdje da se zadržavamo dugo zato što je Komisija za ljudska prava razmatrala i usvojila i principe i pojedinosti i sobzirom da su predlagači zakona radili timski i tako pomogli ustvari Komisiji da riješimo ovo pitanje konsenzusom i čak bi bilo dobro da ubuduće isto radimo na ovakav način tako da su pomogli i gospodin Raguž i gospodin Novaković i gospodin Selim Bešlagić da su svi ovi ljudi koji su predložili, Ćeman Mirsad takođe, zaista uradili jedan dobar posao i predlažem da to podržimo. Hvala vam.
Hvala vama. Nejavlja se više niko. Gospođa Palavrić Mirsada. Izvolite.
Pa javljam se samo u vezi sa Izvještajem Komisije. Naime, nije mi jasno otkada se pojavljuje termin privremeni predsjedavajući Komisije.
Koja je to komisija?
Za ljudska prava. Pa izgleda da je to i kod njih nezakonito. [[zajednička diskusija]]
Molim vas lijepo, komisija za, ja ću objasniti. Dakle Komisija za ljudska prava, izbjeglice, imigraciju i azil u Predstavničkom domu nema privremene predsjedavajuće i privremene zamjenike. Ona ima predsjedavajućeg i zamjenike i ako je nešto drugo napisano u izvještaju komisije, onda je to greška i molim službe da poprave tu grešku naše zajedničke komisije za odbranu i sigurnost i Komisija za kontrolu zakonitosti rada Obavještajno sigurnosne agencije imaju privremene predsjedavajuće i privremene zamjenike, komisije domova su izabrane i kod njih su predsjedavajući i zamjenici, a i ovo ćemo vrlo brzo razrješiti, neće više biti privremen, nego će biti stalni. Zaključjujem raspravu. Pripremite se glasanje. Glasamo o zakonu u prvom čitanju. Glasajte sad. - 27 za, bez protiv i bez suzdržanih i dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili zakon u prvom čitanju. Pošto nema amandmana na sam tekst zakona predlažem da se izjasnimo da li ćemo zakon razamtrati u drugom čitanju. 89 Dakle pripremite se za glasanje, odlučujemo o tome idemo li u drugo čitanje ili ne. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - 26 za, 1 suzdržan i nema protiv, dovoljna entitetska većina. Idemo u drugo čitanje. Otvaram raspravu u drugom čitanju. Ko želi da govori? Zaključujem raspravu. Izjašnjavamo se o zakonu u drugom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - 26 za, nema protiv, 1 suzdržan, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine usvojio Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti prava pripadnika nacionalnih manjina u Bosni i Herceogvini na prijedlog naših poslanika gospodina Mirsada Ćemana, Martina Raguža, Mirsada Ćemana i Selima Bešlagića. Na ovaj način smo dakle udovoljili jednoj obavezi koju ima Bosna i Hercegovina i kojoj, čini mi se potpuno bespotrebno do sada nismo udovoljili, ali evo bolje ikada nego nego nikada. Na ovaj način smo dakle ispunili tu važnu obavezu i ako smijem kazati učinili zadovoljnim evo, između ostalog i Centar civilnih inicijativa koji je prisutan ovdje kao nevladinu organizaciju. Idemo na desetu tačku dnevnoga reda, to je Ad.10. Godišnji Izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog vijeća Bosne i Hercegovine za 2004. godinu Poštovane koleginice i kolege vi ste dobili Godišnji izvještaj VIsokog sudskog i tužilačkog vijeća Bosne i Herceogvinu za prošlu godinu. Izvještaj je razmatrala Ustavno-pravna komisija čije ste mišljenje dobili. Pored konstatacija sadržanih u mišljenju, Komisija je predložila Domu da u svrhu informisanja primi na znanje ili k znanju Izvještaj o radu Visokog sudskog i tužilačkog vijeća Bosne i Hercegovinu za 2004. godinu. To je zapravo ono što predstavlja obavezu ovoga parlamenta prema Visokom sudskom tužilačkom vijeću u izvještaju o njihovom radu. Dakle primanje izvještaja na znanje. Ja otvaram raspravu o ovome. Ko želi da govori? Želi li neko da govori? Gospodin Beriz Belkić se prvi javio, nakon toga gospodin Tihomir Gligorić. Izvolite.
Pa evo, izgleda da se ja i kolega Gligorić slažemo o tome da ne treba ostati samo na konstataciji i primiti k znanju iz više razloga jel. Bez obzira što zakon tako kaže da Visoko 90 sudsko tužilačko vijeće najmanje jednom godišnje, šta ja znam, podnosi izvještaj, odnosno informira Parlament. Ja ću prilično kratko, ali smatram da nije nevažno istaći sljedeće. Kako je u popratnom aktu i rečeno od predlagača, odnosno od podnosioca izvještaja da je cilj praktično da se informišemo i da obezbjedimo taj konstantni dijalog o problemima odnosno o procesima reforme pravosuđa u pravcu izgradnje neovisnog kompetentnog pravosuđa koje ulijeva povjerenje i izvršava svoju funkciju, mislim da je ovaj izvještaj i ova strategija koja nam je i strateški plan Vijeća za 2005. i 2007. godinu koju su nam dostavljali, praktično su ispunili svoju namjeru i svrhu. Dakle, evo informisani smo i evo prilike da nešto i kažemo jedni drugima. Meni je ključni problem i volio bih čuti od gospodina Perića, meni je ključni problem razumjevati šta se podrazumjeva pod neovisnosti, pod nezavisnosti, ne samo pravosudnog sistema, nego niz agencija koje mi uspostavljamo i dajemo im pridjev neovisne itd. Neko moje razumjevanje jeste da postoje zakoni koji garantuju da tako kažem neku vrstu pravičnosti, neku vrstu i samostalnosti te institucije, da postoje određeni standardi, principi
U ovom trenutku smo izgubili kvorum u sali
procedure nismo
ja prekidam sjednicu na 15 minuta
Nismo. Vrača se gospodin Novaković dok ja završim. Halo, Novakoviću, da završim.
Ne, ne. Samo vi završite diskusiju, nakon toga ću ja prekinuti sjednicu. Samo vi diskutujte.
Dakle ja tako razumjevam neovisnost, jer ovo ne govorim bez razloga ovaj. Nije neovisnost, ona jeste, ona se održava na neki način i statusom ljudi za koje želimo da budu neovisni itd., ali ne mislim da je ona samo da tako kažem, da se ona ogleda samo kroz status ljudi, kroz platu, kroz ovo, kroz ono, imenovanje, nego kroz cijeli komplet uređenja određene oblasti, ali bih volio čuti od gospodina Perića. Mislim da bi trebalo učiniti sve kada je riječ o Predstavničkom domu da obezbjedimo da se dostigne, da se zadrži taj dostignuti nivo da tako kažem finansiranja ove funkcije, opreme i ostalog. Mi smo do sada imali situaciju finansiranja kroz pomoć itd. i pred državom Bosnom i Hercegovinom je jedna velika odgovornost da preuzme praktično situaciju u svoje ruke kada prestanu te donacije, jer bi došlo do priličnog, da tako kažem 91 brodoloma i do urušavanja dostignutog nivoa. I sdruge strane mislim da je jako važno ova edukacija i da budem jasniji, dakle ne mislim samo na edukaciju, nego na uvođenje potpuno novih kadrova. Ja moram reći da, moje je mišljenje, ja se izvinjavam ako griješim i onim ljudima o kojim ću sada reći, moje je mišljenje da 80% pravosudnog kadra je politizirano, odnosno na neki način su politički prepoznatljivi. Bili su angažirani na različite načine u pojedinim političkim opcijama, članovi pravnih savjeta, imenovani od strane političkih partija itd. Dakle vrlo bi bilo važno osim opšteg pristupa i potrebe za edukacijom raditi na jednoj smjeni, da tako kažem odgajanju mladih generacija koje će praktično u skoroj budućnosti preuzeti potpuno ovakvo odgovorne funkcije. I da završim. Vrlo mi je žao što nemamo neko mišljenje Ministarstva pravde, bilo bi dobro da je i resorno ministarstvo ovo pogledalo pa nam nešto reklo o ovom izvještaju, to je jedno. I drugo ja ne odustajem i upućujem da tako kažem poziv Kolegiju da ispoštujemo raniji naš zaključak gdje smo mi unazad godinu i po dana uporno tražili da dobijemo informaciju o toku i rezultatima reforme pravosuđa u potpunosti. Dakle, onaj izvještaj nezavisne pravosudne komisije koji je prezentiran i koji je upućen Ministarstvu pravde BiH i kojeg su poslanici dobili, dakle ne mješajući sa današnjom temom i današnjim dnevnim redom. Ja molim Parlament, odnosno Kolegij da uvrsti u tačku dnevnog reda razmatranje izvještaja nezavisne pravosudne komisije. Vrlo je važno da javnost zna šta se desilo. Ljudi su sami sebi podnjeli izvještaj. Da budem jasna. Eto hvala. Toliko.
Hvala lijepa. Ko dalje želi da govori? Gospodin Gligorić, nakon toga gospodin Kunić. Izvolite.
Hvala. Dame i gospodo, mi smo o Izvještaju Visokog sudskog i tužilačkog svjeta Bosne i Hercegovine imali priliku da raspravljamo na evo Ustavno-pravnoj komisiji i zaista smo tu se potrudili i mnogo toga jasno analizirali i na neki način predstavniku Savjeta visokog i sudskog tužilaćkog savjeta sugerisali kako bi bilo dobro pripremiti ovu današnju sjednicu Predstavničkog doma od strane vaše institucije. Na taj način mi smo željeli da što efikasnije radimo danas i predlažem da možda ne idemo u takve pojedinosti kao što smo to radili unutar komisije. Zato djelim mišljenje sa gospodinom Berizom Belkićem koji je dao doprinos takođe u svom radu kao što je to uradio i gospodin prof. Kunić koji se sada javio za riječ. Mislim ovdje u, samo taksativno bi bilo dobro naglasiti da što se tiče izvještaja da je urađen metodološki, sadržajno precizno i potpuno jasno i da je sa te strane zadovoljio i ne samo to, volio bih i da drugi, druge institucije koje podnose izvještaje Predstavničkom domu i Parlamentarnoj skupštini na taj način rade pa ne samo kada je u pitanju sadržaj, što je najbitnije, ali i formi i na taj način mislim da ste daleko iznad drugih institucija kada je u pitanju takav način prezentacije samog izvještaja. I istovremeno bi možda bilo dobro da sa vaše dobijemo određene informacije koje su bile dilema i na samoj komisiji, a to je kada se govori o finansijskim sredstvima, kada se 92 govori o cjelom tom procesu reformi u koje ste išli. Jedna digresija. Sasvim je razumljivo da na tom putu početnom će biti i određenih problema koji će se rješavati i u hodu. Nikada ne treba reći da to je sada dobro, savršeno, to naprosto nije tako, ali istovremeno treba ovaj parlament dati podršku rukovodstvu da u tom slučaju završe taj u kontinuitetu radi taj posao i izvještavaju Parlament i šta im mi možemo pomoći kada su u pitanju finansijska sredstva. Sobzirom da je bio prethodno drugačiji način finansiranja sada mi to rješavamo u budžetu, onda treba zaista uvijek predvidjeti koja su to sredstva da mogu optimalno zadovoljiti godišnje potrebe i moje je pitanje da li vi recimo kada je u pitanju, kada su u pitanju materijalna sredstva, kada je u pitanju oprema možemo spremno dočekati da nam zaštićeni svjedoci mogu u postupku da budu fizički znači bezbjednosno zaštićeni i istovremeno od onih tonskih stvarni zaštićen glas i sve ostalo što ide u to da bi taj svjedok mogao da bude maksimalno zaštićen, a znamo šta nas čeka u budućem radu u pravosuđu. Istovremeno kada govorimo o samim platama ljudima u pravosuđu mislim tu na Tužilaštvo i na državni Sud BiH i na Visoki sudski tužilački savjet. U tom slučaju mi moramo to pitanje rješiti ovo je više za Parlament Zakon o platama jer smo donjeli tu odluku i u Programu rada, vidim da smo to uvrstili, da na taj način pokušamo da rješimo to pitanje, a ne pojedinačnim odlukama kao što to imamo sada i na taj način možemo riješiti to pitanje kvalitetno, a da se ne dogodi da se prozivaju ljudi u pravosuđu zbog visokih plata, smatram da te plate nisu visoke ukoliko oni budu radili svoj posao. I naravno, kada je u pitanju kadrovska struktura, dobro je da preko 55% ima žena u Visokom sudskom tužilačkom savjetu, odnosno državnom Sudu i Tužilaštvu i to je dobro i mislim da taj trend treba nastaviti. I istovremeno kada govorimo o nezavisnosti sudstva, ono što je govorio gospodin Belkić tu zaista treba pokušati vidjeti da li, ne bi trebali da budu zavisni ni od OHR-a niti od bilo koje institucije u Bosni i Hercegovini kako bi mogli samostalno da rade i ovim završavam. Kada je gospodin Eždaun govorio kako treba zaštiti strane tužioce, to je sasvim ispravno, ali istovremeno volio bih da sam čuo da treba zaštiti i domaće tužioce sobzirom da su oni isto tako izloženi jer živimo nažalost u jednoj kriminalizovanoj da ne kažem mafijaškoj državi. Hvala lijepa.
Vi ste danas očigledno raspoloženi gospodine Gligoriću. Kada se bude gledao stenogram današnje sjednice ja mislim da će jedan dobar dio otpasti na vaše diskusije, ali u svakom slučaju dobro došle diskusije jel. Molio bih zapravo kolege da malo kraće sažetije probamo kazati ono što mislimo. Mislim da se to može u jednom kraćem iskazu reći, ali evo u redu. Gospodin Kunić ima riječ. Izvolite.
...u Ustavno komisiji vezano za ovaj izvještaj naime sve u cilju stvaranja zaista nezavisnog sudstva u Bosni i Hercegovini. Ja imam više primjedbi na sadašnji koncept stvaranja nezavisnog sudstva. Smatram da sudovi, odnosno Visoki sudski i tužilački savjet 93 ne može biti enklava u sistemu. Dakle on mora nekome da odgovara. Mora biti podvrgnut nečijoj kontroli. Nema institucije ni u jednoj državi da nije pod nečijom kontrolom. Dakle, u tom smislu moraće se legistativa mjenjati to je u pravcu taj visoki sudski tužilački savjet podnosi stvarno nekom izvještaj kome je odgovoran. Ovdje u izvještaju samo u pogledu finansiranja. Finansiranje nije dovoljna dimenzija da je Visoki sudski tužilački savjet odgovoran Parlamentarnoj skupštini jer nigdje nema odredbe da je odgovoran bilo u čemu. Drugo, nezavisnost sudstva. Naravno da treba gledati sa aspekta nezavisnosti sudije, dakle niko ne može da se mješa u rad sudije. On je neprikosnoven. Niko, ni od politike, ne znam koga ne može na konkretan slučaj da utječe da se riješi na takav i takav način. Ali, molim vas sudstvo je dio pravnog sistema. Sudstvo je dio pravne države gdje postoji podjela vlasti, princip, podjela vlasti. Princip podjela vlasti je osnovni princip u pravnoj državi. Temeljni princip. Prema tome, zašto je podjela vlasti. Zato da se stvore uslvoi da jedna vlast kontroliše drugu. Da postoji ekvilibri dakle između vlasti. Da jedna vlast kontroliše drugu.Prema tome, sudstvo ne može biti izvan kontrole sistema. Ono mora biti kontrolisano. Naravno nezavisnost se mora osigurati kroz druge vidove itd. kroz ovaj vid o kojem sam govorio u protivnom gubi se smisao ovog ekvilibrija, balansa među vlastima. A to je osnovni cilj podjele vlasti. Drugu stvar koju sam ja iznjeo na Ustavnoj komisiji je slučaj Banja Luke, je slučaj Banja Luke. U Banja Luci se dešavaju drame zadnje 2-3 godine, istjerivanje ljudi iz stanova, ljudi koji su legalno zamjenili stanove. Dakle, legalno su zamijenili stanove. Po tom pitanju imamo stavove Pravne službe OHR-a koja kaže da sudovi ukoliko dođe do pokretanje postupka raskida ugovora dužni su ispitati svaki konkretan slučaj. I ukoliko nađu naravno, da je bilo prisile, da je bilo prevare, da je bilo ovaj, prisilnog isljevanja da raskinu, donesu odluku o raskidu tog ugovora. Ukoliko nemaju to, da osnaže taj ugovor. Postoji tumačenje OHR-a Pravne službe. Međutim, bez obzira na to sve, u Banja Luci se istjeruju ljudi koji su mijenjali stanove, gde eklatantno se može utvrditi da ti ljudi nisu izvršili zamjenu na osnovu prinude i prisile. Dakle imamo ugovore koji su zaključeni u Hrvatskoj a takvi ugovori se poništavaju, tako da ljudi koji su došli na prostore BiH ostaju bez imovine u Hrvatskoj, ostaju bez imovine u BiH. Postavlja se pitanje da, zar je to moguće u današnje vrijeme? Molim, upućujem kritike Visokom sudskom, tužilačkom savjetu, zašto se nije pozabavio sa tim fenomenom, jer je to samo u Banja Luci. Sama ta činjenica trebala je izazvati interes Visokog sudskog, tužilačkog savjeta zašto se to dešava baš u Banja Luci, zašto ne nigdje drugdje, ni u RS nigde drugdje ni u Federaciji BiH. To treba ispitati da vidimo šta je tu po sredi. Šta je tu, da vidi se taj fenomen, a ljudi naravno stradaju i to kakoli stradaju. Dakle, nadam se da će u tom pogledu, tu je predsjednik Vijeća da će u tom pogledu preduzeti neke mjere pa da se sagleda ta situacija i da se preduzmu odgovarajuće mjere u okviru ovlaštenja. I zadnja stvar koju bih htio uputiti Visokom sudskom savjetu, da se ne miješa u politiku. Da se ne miješa u politiku. Ovde, najvažnije je da ubuduće treba finansirati na nivou BH, to je miješanje u politiku, to utvrđuje politika, putem političkih ciljeva, gdje će biti finansiranje sudstva. Isto kao što ste napisali na jednom mjestu, poboljšanje nast..... u 94 cijeloj BH je izvan mandata Visokog sudskog, tako je isto izvan mandata finansiranje izvan mandata. To je stvar drugih organa a vi da predočite a ne da sugestivno namećete politička rješenja. Dakle, to je, to su bile moje primjedbe na ovaj izvještaj. Hvala lepo.
Hvala vam gospodine Kuniću. Ja bih imao potrebu da iznesem neki vlastiti komentar na ovu vašu diskusiju. Slažem se ja, recimo sa vama da mi možemo malo pogledati Zakon o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću i pregledati te kopče koje sudsku vlast ili sistem sudske vlasti u BiH vežu za ostale valsti u BiH i za zakonodavnu i za izvršnu ali smatram da postojeći Zakon pruža dovoljno mehanizama da postoje neke kopče a sa druge strane, omogučuje nezavisnost sudskoj vlasti jer nema nezavisnog sudije bez nezavisne sudske vlasti, odnosno zavisna sudska vlast je zapravo i zavistan sudija. I druga stvar, zamolio bih dakle, iznosili ste jednu konkretnu pravnu situaciju, mislim da je to posao prvostepenih, drugostepenih sudova, njiove stvarne funkcionalne nadležnosti i neka se to raspravlja na sudovima u okviru stvarne i funkcionalne nadležnosti. Mislim da ne bi bilo dobro da zbog toga upućujemo primjedbe Visokom sudskom i tužilačkom vijeću BiH. To je jedan moj mali komentar, kao neka vrsta replike, a vi ćete meni odgovoriti, izvolite.
Vi svoje mišljenje gospodine predsjedavajući zadržite za sebe. To je moje mišljenje, da je to fenomen jedan koji treba ispitati, a mislim da je nadležan Visoki sudski, tužilački savjet, jer to je rad sudija.
Hvala vam lijepa.
da kontroliše rad sudija, to je vaše mišljenje a moje mišljenje,
Hvala vam gospodine Kuniću, lijepo je to što vi imate mogučnost da iznesete svoj stava ali nije lijepo da meni kažete da ja svoj stav, a potpuno sam ravnopravan sa vama ovde, zadržim za sebe. Kako god ste iznijeli vi javno svoj stav i ja sam ga iznio javno, doduše za ovom ogovrnicom predsjedavajućeg, mogao sam i tamo za govornicu otići. Eh, odlično, hvala vam lijepa. Ko dalje želi da govori? Gospodin Moranjkić, izvolite.
Nama je svima poznato da je izvršena reforma u sudstvu i tužilaštvu u BiH odnosno čitavog pravosuđa. Inetersuju me rezultati te reforme. 95 Ja sam kao vjerovatno i većina poslanika u narodu, na terenu što bi se reklo i ocjene na terenu govore i neke vrlo velike manjkavosti, koje su se pojavile sa reformom sudstva i tužilaštva. One čak na određenim područjima dosežu i negativne konotacije, pa bih recimo ja volio kao čovjek, kao građanin, kao poslanik, da dobijem od Visokog sudskog i tužilačkog vijeća njihovo gledanje i njihove egzaktne podatke koji bi brebali da oslikaju efikasnosti reforme sudstva i šta je to u krajnjem a najvjerovatnije i sami se slažu, da nisu neke stvari u toj reformi pogođene i šta se u tom kontekstu planira i razmišlja još u toku da mijenja, recimo evo, konkretno negetivne pojave kod spajanja određenih sudova, manjkavosti recimo sudija, pojava sad većih recimo problema tamo u riješavanju sudskih procesa, veći troškovi kod građana itd. Ovo su recimo samo neke pojave koje se jednostavno izbaciju na terenu. Vjerovatno one nisu slika svih terena, ovo je konkretno slika sa Tuzlanskog kantona i ja sam dozvolio sebi da prođem liniju od ministra za pravosuđe u kantonu, obavio razgovor s njim i dobio sam podatke koji su me prvo, kao čovjeka malo zabrinule i ne daju sliku kakva se inače pokazuje po nekad tamo u javnosti, preko sredstava informisanja koja po nekad i tu materiju tretiraju. Bio sam normalno, onda tom linijom gost i kod tužioca i kod predsjednika Kantonalnog suda i sa podacima sa kojim ja raspolažem tamo, vidim da u nekim segmentima reforma nije baš odradila ono što se od nje očekivalo. Pa bi dobro bilo, interesantno da takav jedan izvještaj recimo vidi svijetlo dana i kod ovog parlamenta. Hvala vam.
Hvala vam gospodine Moranjkiću. Ko dalje želi da govori? Zaključujem raspravu. Gospodin Hazim Felić, izvolite.
Pa evo, u duhu ovih pitanja koje je i gospodin Moranjkić postavio, zaista mislim da je pravosudni sistem u Bih oblast koja je do sada doživila najviše reformi i pokušaja reformiranja pravosudnog sistema u BiH. Neki su se pokazali loše, oni koji su rađeni prije, evo pred nama je i nova reforma. Ja samo želim da postavim jedno pitanje koje je, koje će pojasniti možda tok reformi u oblasti Tužilaštva. Naime, u toku reformi Tužilaštva u okviru pravosudnog sistema, poznato je da je u Federaciji, da su ukinuta općinska tužilaštva. Postoje samo kantonalni tužioc, sa svojim zamjenicima i postoji općinski, odnosno kantonalni sudovi. Po onome što znam, ovaj sistem reforme Tužilaštva na prostoru kantona iz kojeg ja dolazim, a to je Unsko-Sanski kanton, ima svoje negativne efekte, prije svega u finansijskom i u kadrovskom rješenju. Naime, općtinska tužilaštva su ukinuta i kantonalni tužioci ih Bihaća mora da svaki predmet, pa i najmanji ići na raspravu u 8 općina na prostoru kantona. To iziskuje troškove, povećane troškove i iziskuje dodatni napor tužioca. Mislim da bi i Visoko sudsko i tužilačko vijeće trebalo da sagleda taj problem i eventualno da ga ispravi ako je to, ako se pokaže kao lošije rešenje od onoga koje je bilo do sada. Zaista u najboljoj namjeri, znači da 96 vidimo da li se to zaista isplati i kakvi su efekti od reforme Tužilaštva recimo na ovom kantonalnom odnosno općinskom nivou. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Želi li još neko da govori? Ukoliko se niko ne javlja za riječ, ovde su predstavnici, odnosno predsjednici Visokog sudskog, tužilačkog vijeća. On je čuo sugestije i prijedloge poslanika reforma sistema sudske vlasti ni u jednoj državi, pa ni u BiH ne može biti jednom za uvijek data stvar. Ona treba da prati vrijeme, ona treba da prati trendove u društvu i naravno, da će ona sasvim sigurno, to nije nikakva mudrost ako kažemo, se prilagođavati trenutnim trendovima u društvu i nekim dugoročnim projekcijama. Ona rješenja koja nisu ovaj, se pokazala u praksi ispravnim, ja mislim da ih treba mijenjati, ona koja jesu, treba da se ostave, zato postoje ljudi koji to rade, ali ako želi neko još da govori, ja ću mu omogučiti. Želite li vi, predsjedniče Visokog sudskog i tužilačkog vijeća? Vi ćete za govornicu ovamo doći, za vas je mjesto ovamo, predsjednik Visokog sudskog, tužilačkog vijeća, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvaženi zastupnici, hvala vam što ste mi pružili priliku da vam se danas obratim. Vrlo sam impresioniran atmosferom u ovom domu i moram vam priznati da sam imao drugačiju predstavu o tome. Bio bih srećan kad bi atmosfera na mojim sjednicama bila slična ovoj. Nastojat ću da poštujem vaše vrijeme. Samo nekoliko uvodnih riječi prije nego što pokušam odgovoriti na postavljena pitanja. Reforma pravosuđa i pravnog sistema u ovoj zemlji je najljepša prića iz regiona i možete da se hvalite bilo gdje u svijetu, sa rezultatima koji su postignuti u ovoj reformi. To je zaista nešto što predstavlja najviše evropske standarde, i BiH je otišla najdalje u toj reformi. To su nam priznali svi ljudi sa kojima smo razgovarali, čak iz razvijenih pravnih sistema evropskih. I, prelazim na pitanja koja je postavio gospodin Belkić. Problem nezavisnosti. Nezavisnost sudija i tužilaca jeste evropski standard koji podrazumjeva nezavisnost od izvršne i parlamentarne vlasti, u pogledu imenovanja i u pogledu procedura njihove disciplinske odgovornosti. Smatra se da su imenovanja i ...odgovornost, nešto što indirektno može da utiče na nezavisnost sudija. I, dakle, tu se završava ta nezavisnot ali ona ne podrazumjeva odsustvo svake odgovornosti. I, ja želim da vas uvjerim, da mi želimo da odgovaramo i želimo da budemo partneri sa državnim organima i vidjeli ste u našem strateškom planu da je jedan od naših strateških ciljeva, uspostavljanje saradnje sa državnim organima. Pre svega mislim na Parlament i na Ministarstvo pravde. I, zaista ćemo ubrzo organizovati jedan sastanak sa vašom zakonodavno-pravnom komisijom ili sa nekom grupom parlamentaraca da vam šire predstavimo i naše strateške ciljeve i rezultate dosadašnje reforme. Mislim da smo to trebali da učinimo i imali smo 97 namjeru da to učinimo i ranije ali smo imali mnogo problema oko nekih naših konkretnih poslova. Dio naše strategije jeste da uvodimo u strukturu sudova i tužilaštava što veći broj mladih ljudi. Kao što znate, oko 30% sudija i tužilaca nisu prošli proces reimenovanja, iz raznih razloga. Da li zbog toga što su bili povezani sa nekim političkim strukturama, da li zbog toga što su prekršili imovinske zakone, da li zbog toga što je protiv njih bilo nekih pritužbi za koje smo smatrali da dovode u pitanje njihov kredibilitet. I, oslanjamo se uglavnom na stručne saradnike, dakle mlade ljude koje ćemo nastojati kroz proces edukacije i kroz nekakve izmjene u zakonima da uvodimo u sistem. Smatramo da mladi ljudi imaju drugačiji odnos prema reformama u odnosu na ljude koji su bili dio jednog sistema 50-tih godina, i to nije lako psihološki prebroditi tu barijeru. Gospodin Gligorić je postavio problem zaštićenih svjedoka i mogučnosti sudova da finansijski to osiguraju. To jeste jedan ozbiljan problem na koji mi možemo da utičemo samo preko predloga budžeta od strane predsjednika sudova. Dakle, predsjednici sudova treba da planiraju budžetska sredstva za zaštitu svjedoka, naravno imajući u vidu pretpostavljeni priliv predmeta u kojima će biti potreno osigurati tu zaštutu. I to jeste ozbiljan problem. Mi ćemo nastojati kod predloga budžeta Minsitarstvu pravde i Palramentu da te stavke uključimo i one će biti vrlo transparentne, ali sve će zavisiti od projekcije i predloga predsjednika sudova. Mi ne možemo na drugačiji način da na to utičemo. Međutim, tu postoji niz drugih problema. Dakle, osiguravanje programa zaštite, to je nešto na šta vam skrećem pažnju. Čini mi se da se razgovralo jedno vrijeme o zakonu ili nekom programu zaštite svjedoka koji bi možda trebao biti i međunarodni, jer smo mi mala zemlja i nismo uvijek u mogučnosti da pružimo te sigurne mehanizme zaštite svjedocima. Dakle, to je nešto što bi moglo biti predmet razmišljanja za vas. Plate sudija i tužilaca, Visoko sudsko i tužilačko vijeće radi na nacrtu zakona o platama koji bi po nama trebao biti na nivou države, ali to nije neophodno ali u svakom slučaju, ono što želimo da obezbijedimo jeste da ujednačimo plate na nivou BiH i pre svega, zbog toga što smo izvršili imenovanja da bi smo uspostavili etnički balans ljudi iz Federacije u RS, ljudi iz RS u Federaciju BiH, tako da je to jedan od razloga zbog kojeg plate treba da budu jedinstvene. I, naravno, želimo da i te plate budu u saglasnosti sa nekim standardima koji postoje u evropskim zemljama, dakle da određen procenat, prihvatljiv procenat ide na plate i to će vjerovatno podrazumjevati smanjenje svih plata. Za sada su plate različite u RS i Federaciji BiH, zbog različitog mehanizma njihovog, izračunavanja. Visoki predstavnik je kao što znate zamrznuo te plate i računamo da ćemo do kraja ovog mjeseca završiti taj nacrt i on će se pojaviti u nekoj proceduri. Ali to je naša strategija, dakle ujednačavanje i smanjenje plata na nivo koji podrazumjevaju neki standardi u evropskim zamljama. Gospodin Kunić, koncept i kontrola Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, nisam baš razumio tu vrstu prigovora. Nije Visoko sudsko i tužilačko vijeće izvan kontrole. Taj problem kontrole možete postaviti za svaki organ koji, iznad koga ne postoji nikakva kontrola, ali sama struktura visokog sudskog i tužilačkog vijeća je takva da ona uključuje i 98 neke mehanizme kontrole i ovaj parlament ima tamo svog predstavnika i vlada ima svog predstavnika, i advokatske asocijacije imaju svog predstavnika, sudovi imaju svoje predstavnike i to sudovi svih nivoa, tužilaštva takođe, to je jedan mehanizam koji bi trebao da garantuje jednu sigurnost. Osim toga, postoje agencije za reviziju koje će ispitivati drugi segment kontrole, dakle raspolaganja sa sredstvima, tako da ja ne vidim tu nekakav problem i nisam, ne mogu da prihvatim da je Visoko sudsko i tužilačko vijeće izvan nekakve kontrole, tim prije što jedno ovakvo tijelo postoji kao standard u zemljama, pogotovo takav njegov status je prihvatljiv za zemlje u tranziciji. Problemi koji se javljaju u Banja Luci u primjeni, u sudskoj praksi, zaista ne mogu da ih komentarišem. Visoko sudsko i tužilačko vijeće ne ispituje zakonitost odluka, nema taj mandat. Dakle, to je izvan naših ovalštenja. Sudovi primjenjuju zakon, kontrola primjene zakona postoji kroz sistem žalbi i vanrednih pravnih lijekova, tako da tu može postojati problem lošeg zakona, ali to je drugi problem i o tome bi trebali parlamenti entitetski da vode računa i da mijenjaju loše zakone. Ali koliko sam razumio, tu postoji problem propisa u dvije zemlje koji ne moraju biti saglasni, tako da je to sve što bih ja mogao da odgovorim na ovaj prigovor. Prigovor da se Visoko sudsko i tužilačko vijeće miješa u politiku, s obzirom na našu sugestiju da bi trebalo uvažiti preporuku funkcionalne analize sektora rpavosuđa, kada je u pitanju problem finansiranja. To je zaista ogroman problem koji može dovesti u pitanje naše dalje reforme. Stanje sa finansiranjem sudova i tužilaštva je alaramantno i ja vam mogu navesti nekoliko primjera koji su poražavajući i koji su neprihvatljivi za jednu zemlju koja treba da se uključuje u evropske integracije. Nedavno sam bio u Čapljini i svugdje su mi pričali da sami kupuju toner, sami kupuju papir, sami kupuju toalet papir, jer jednostavno njihov kanton ne može da ispunjava te finansijske obaveze. I, da vam kažem, da su dugovi npr. u ovom kantonu i u Posavskom kantonu po sudiji oko od 60 do 70 hiljada maraka, za razliku npr. od Sarajevskog kantona gdje je dug po sudiji 500 maraka. Znači, imamo vrlo šaroliku situaciju koja nije dobra i koja nama čini ozbiljne probleme. Ne možemo da donosimo strateške odluke, ne možemo ništa da planiramo, kad imamo jedan ovako fragmentiran sistem finansiranja gdje postoji 14 institucija sa kojima mi treba da kontaktiramo da bi smo obezbijedili normalno funkcionisanje pravosuđa. I zbog toga mi imamo obavezu s obzirom da učestvujemo i imamo mandat da učestvujemo u predlaganju zakona, dakle smatramo da smo ovlašteni da idemo sa preporukama prema Parlamentu i da to nije miješanje u politiku. Naravno odluke donosi Parlament i mi ne želimo da na drugi način utičemo na to. Gospodin Moranjkić, rezultati reforme. Reforma je jedan proces i ja se slažem da mnogi ljudi ne vide te rezultate i da svi očekuju da ti rezultati reforme budu vidljivi. Svi ljudi žele da se njihovi predmeti na sudu odmah uzmu u rad i da se brzo završe. I to je sasvim logično. Ali reformu nije moguče tako brzo provesti. Mi smo učinili orgomne koreke, izvršili smo reimenovanje sudija, donijeli smo nove zakone i nove procedure koje su vrlo efikasne. Svi procesi koji se vode po novim procedurama su efikasni. To će vam reći svi, posebno u krivičnoj oblasti, ali i u parničnoj. Ali, ogroman problem, su zaostali predmeti i to je ono što daje lošu sliku o pravosuđu i o rezultatima reforme i mi taj problem vjerovatno nećemo tako brzo riješiti. Trenutno radimo na strategiji, na programu riješavanja tih starih predmeta. Plan je bio da te stare predmete riješimo preko rezervnih odnosno dodatnih sudija, i planirali smo da ih izaberemo 70 ali smo na kraju došli do 99 zaključka da nećemo biti u mogučnosti da nađemo, nemamo dobrih, dobrih kandidata za dodatne sudije a osim toga, entiteti i kantoni nisu u mogučnosti da obezbijede dodatna sredstva za dodatne sudije. Tako da je to ozbiljan problem i moramo ga rešavati na drugi način. Ali ćemo ga riješavati kroz naše projekte reforme sudske uprave i informatičko opremanje sudova i tužilaštava. Obezbijedili smo oko 1.600 kompjutera za sve sudove i tužilaštva koji će biti umreženi, gdje će biti automatsko kompjuterskoo praćenje predmeta. Reforma sudske uprave omogučit će da sudije dobiju više vremena da provode u sudnici, da rešavaju predmete a neki poslovi koje su do sada radili preći će na administrativno osoblje. Dakle, to su sve koraci i naši projekti koji treba da omoguče brzo rešavanje tih zaostalih predmeta. Ali u svakom slučaju, donijet ćemo jedan program koji će predviđati i neke druge mjere. Vjerovatno ćemo ići i sa predlogom parlamentima da ide u izmjenu procedura koje će omogučiti efikasniji rad, možda povećanje nadležnosti sudije pojedinca na krivična djela za koja je predviđena kazna zatovora od 10 godina ili učešće jednog sudije za neke postupke po žalbi itd. Dakle, prostor za dalje reforme postoji i to će biti naši budući zadaci. Reforma tužilaštava i negativni efekti na koje je ukazao poslanik i koji se odnosi na Tuzlanski kanton, naši rezultati nisu takvi, čini nam se da je to bio dobar potez. To je učinjeno zbog toga da tužioce izdvojimo iz njihovih malih sredina gdje mogu biti podložni različitim uticajima i da na taj način,
Samo malo pažnje, da dozvolimo predsjedniku Vijeća da završi, malo pažnje, molim vas. Izvolite.
Njihovu samostalnost, mislimo da će se taj problem odlaska u druge sudove riješavati na taj način što će u dogovoru sa predsjednicima sudova, u tim sudovima se zakazivati za jedan dan više, više krivičnih predmeta tako da se neće gubiti vrijeme odlaženja i dolaženja za samo jedan slučaj i izalagati se nepotrebnim troškovima. U svakom slučaju, mi pratimo te rezultate i vi ćete moći da imate te rezultate u našem sljedećem izvještaju, mi možemo da dostavimo poseban izvještaj ako vi to zahtjevate. I na kraju, ja zaista molim da sve sugestije, vaša mišljenja raspravimo, jer očekujemo da imamo jednu dobru saradnju. Reforma je naš zajednički cilj i treba da zajednički radimo na toj reformi. Hvala vam.
Hvala vama gospodine Periću. Gospođa Palavrić je tražila riječ, mada sam ja mislio da smo zaključili raspravu, ali evo, izvolite. 100
Ma i ja sam mislila da ću uspjeti suzdržati se da ne komentiram ovaj izvještaj, međutim
To je doduše malo teže, ali izvolite.
Međutim, upravo gospodin Perić me je izazvao da ipak kažem nešto. Ja ne mogu prihvatiti ocjenu da je ova reforma ovako uspješna kako to vidi gospodin Perić. I, čak sam uvjerena da kada bi smo otišli na Evropski sud za ljudska prava u Strazbur, da bi smo dobili istu zadaću kao Italija koja je morala zaposliti 5 hiljada novih sudaca, jer smanjenjem broja sudova i smanjenjem broja sudija, mi nismo riješili problem. Građani duže čekaju, predmeti su ostali ne riješeni, sudovi grcaju u dugovima. Ja neću reći da je za ovo odgovorno Visoko sudsko i tužilačko vijeće samo, odgovorni smo svi zajedno jer mi donosimo zakone, neke Visoki predstavnik, neke mi, ali u svakom slučaju najveća odgovornost je na nama a na konkretnim potezima je na Visokom sudskom i tužiteljskom vijeću. Naime, u nedavnom odgovoru na zastupničko pitanje, Visoko sudsko vijeće je prema mom razumjevanju iznijelo stav prema kome sudije i tužitelji ukoliko primaju plaću od države iz koje dolaze, onda su oni neovisni. To je garancija neovisnosti. Naprotiv, po mom mišljenju, oni su upravo ovisni od svoje vlade koja ih plaća. Nadalje, ja ne mislim da je dobar izbor Visokog sudskog i tužileljskog vijeća, izabrati pretžno mlade suce iz reda stručnih saradnika. Sjećam se vremena od prije rata, kad smo dolazili na sud, kad je bilo malo mladih sudaca, ali kad su iskusni advokati govorili da čovjek koji nema 35 godina života, nema životnog iskustva, on ne može odlučivati o razvodu braka i o povjeravanju djeteta jer on nije prošao ništa. Dakle, ne mislim da je baš potrefljeno sa tim da smo dobre sudije, ja ne prihvatam da su sve sudije koje su radile prije rata bile loše sudije ili da su povezani s ovim ili s onim. Sada te dobre sudije, na hiljade tih dobrih sudaca su otišli u advokate i imate situaciju najčešće da dobar advokat dolazi na sud i da on ustvari zna više od sudije koji treba da presudi o slučaju. Mislim da nad tom činjenicom, Visoko sudsko i tužiteljsko vijeće treba da se zamisli i da se upita koji kvalitet u suđenju imamo, jer imate i takvih odluka Vrhovnog suda Federacije, koji prihvata svu argumentaciju prvostepenog suda i kaže, ali ja smanjujem odluku o nakandi jer je to praksa ovog suda. I to je argument novih, bajnih sudaca. Ja znam da sudije nisu krive za svoje plaće, ali i za advokatske tarife ali isto tako sam bila na nekoliko skupova gdje predsjednici sudova se hataju za glavu od toga da im prokišnjava krov, da nemaju gdje sjediti i od toga da imaju milionske dugove. Dakle, to nam je donijela ova reforma. Pristup sudu fizički je onemogućen, ako građanin treba da putuje 50 km. do prvog suda, ja ne mislim da je to u skladu sa Konvencijom o ljudskim pravima i da je njemu olakšano da ima, kažem fizički pristup sudu. Na stranu onaj pristup pravne prirode. 101 Eto, mogu reći da je ovo bilo više kao jedna replika, je možda i u afektu, pozivam i nas i Visoko sudsko i tužiteljsko vijeće da se zamislimo nad tim da li imamo najbolje suce i najbolje tužitelje jer je bivalo i takvih ocjena da je on dobar u igrama na sreću, da je on komunikativan,da je on sve, samo nije sudac.
Dobro, hvala.
Ja se izvinjavam, ja se nisam prijavila za repliku.
Zahvaljujem vam se gospođo Palavrić,
Nisam završila
Pa ne možete diskutovati nakon što sam ja zaključio, ja sam mislio vi ćete kratko govoriti, a vi diskusiju iznosite. Trebali ste se prijaviti na vrijeme onda majka mu stara. Hajde završavajte diskusiju, izvolite.
Hvala lijepa.
Pa nema smisla više mislim, zaista. Molim vas malo pažnje samo. Ja sam dakle dao čovjeku riječ, predsjedniku Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, računajući da smo mi završili raspravu i zbog toga je moja ovakva reakcija. Ja se izvinjavam gospođi Palravrić. Nije ovo način na koji ja reagiram ali zaista je ovo jedna diskusija koja ide nakon što je predsjednik Visokog sudskog i tužilačkog vijeća ovdje odgovorio, zapravo ovaj na diskusije koje su bile u toku i samo zbog toga ovako reagiram dakle, ni zbog čeg drugog. Ja se kažem, ponovo izvinjavam. Molio bih dakle, kolege da ako hoćete da raspravljamo još, ja u otvoriti dakle, nije to problem, ali ćemo kasnije dati ponovo riječi predsjedniku Visokog sudskog i tužilačkog vijeća. Ja mislim da smo dovoljno raspravljali, evo, nismo je li? Ne, ali pazite u čemu je problem. Ja imam dojam dakle, da se ovdje diskusija otvara tek onda kako teče rasprava, tako se ljudi javljaju za, pa nemojte tako. Onda je nemoguče voditi ovu sjednicu. Ja vas molim, onda je nemoguče voditi ovu sjednicu. Ako hoćete da ja vodim ovu sjednicu kako treba, onda dozvolite, ima neki red. Izdiskutujemo, izdiskutujemo, nakon toga pustimo čovjeka da kaže šta misli i idemo na glasanje. A nakon toga se ponovo otvara rasprava i ja moram ovako reagirati radi Parlamenta, a vi kako god hoćete, vi kako god odlučite meni valja slušati, samo sam dužan da vas na ovo upozorim. Kratko, gospođa Đurković i vrlo kratko ili kratko gospođa, evo vidite, izvolite. 102
Pa izazivate replike.
Ko?
Vi.
Čuj. Čime sam ja izazvao repliku, molim vas?
Pa valjda je normalno i prirodno ako imam potrebu da nešto kažem i poslije izlaganja gospodina Perića, da imam nešto da kažem, onda ću reći. I nemojte da se osjećam krivom zbog toga.
Ma niste krivi, izvolite.
E, ja se osjećam krivom zato što kažete, evo sad više ne treba. Ali, evo ja samo molim, nemojte nas dovoditi u priliku da se osjećamo krivcima zato što treba nešto da kažemo. A ja sam zapravo samo htjela da pitam gospodina Perića, da li je uredu da žene uvezuju ponovo bratstvo i jedinstvo, bar kad su sudije u pitanju, jer ide iz Zvornika u Visoko, preko 250 km. žena putuje na svoje radno mjesto. Logično mi je da putuje, hajde u Lopare, Lopare – Tuzla, iz Tuzle u Lopare, iz Lopara u Tuzlu, iz Zvornika u Tuzlu, iz Bijeljine u Tuzlu i obrnuto ali da ide 250 km. od svoje kuće, da 7, 5 dana bude bez svoje porodice, ona je majka i tako se zapravo porodica, porodica onda visi. Mi još uvijek radimo na tome da ipak sačuvamo porodicu. Ja mislim da to nije uredu. Eto, hvala.
Molim vas malo pažnje. Gospodine Avdiću, dajte molim vas malo pažnje. Gospođa Ljilja Milićević, neka se pripremi gospodin Filip Andrić, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ja uvažavm vaš, ovako diplomatski nastup, ali mislim da je neprimjereno u čitavoj ovoj diskusiji se javi jedna žena a vi morate poštovati, sad imate 12 dama ovdje od 42 poslanika, i da je prekidate, oduzimate joj riječ. Mogu se ja slagati, ne slagat s onim, što rekla koleginica Palavrić, a zna se ona i sama odbraniti, mislim ne treba njoj Ljiljana u tome, a isto u diskusiju u koj poslanik sebi uzima za pravo da etiketira BiH mafijaškom državom. Ne kažete mu čak ni da koristi neprimjerene kvalifikacije, ne dokazane a žena je samo iznjela svoje mišljenje. A što se tiče gospođe Đurković, niste vi krivi jer u ovoj zemlji bar je proklamovano da niko nije kriv dok mu se 103 ne kaže krivica. Jedino ste možda krivi što ste žensko danas ovdje, ništa drugo. Hvala lijepo.
Molim vas malo pažnje samo. Malo pažnje samo. Mislim Ljiljo, da ste pokucali na krivu adrsu. Ako išta meni možete prigovoriti, to mi ne možete prigovoriti što ste sad prigovorili, ali eto neka vam bude. Gospodin Filip Andrić, izvolite gospodine Andriću.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, ja nisam u ovoj brojci od 12 nego preostalom onom dijelu, ali uistinu ja se ispričavam, ja sam bio na Komisiji za evropske integracije, dok je trajala ova točka, tako da sam ušao kad je gospodin Perić govorio i žao mi je što sam zakasnio, pa evo naknadno moram intervenirati. Ja sam prije jedno godinu i po dana upućivao pitanje Visokom sudskom i tužiteljskom vijeću, pa sam to obnovio prije mislim, jedno mjesec dana ili malo više, kao zastupničko pitanje. Pitanje je glasilo od prilike, zašto ne usuglase strukturu sudaca i tužitelja u Herceg- bosanskoj županiji ili ti Kantonu 10 kakvu oznaku nosi po nekim pravilima, sa Ustavom. Naime, tamo do 4 tužitelja, jedan je Hrvat i nije glavni tužitelj, od 4 suca jedan je Hrvat i nije predsjednik suda. A opće poznato je da u toj županiji po popisu stanovništva '91.godine, preko 50% je Hrvata. Na ovu županiju također iste primjedbe se mogu odnositi koje su predhodnice moje spominjale, što se tiče kilometraže. Recimo od mog rodmog mjesta pa do Osnovnog suda u Livnu je 65 km. Tamo mahom živi stanovništvo koje ipak u većoj u poodmakloj starosnoj dobi, i uistinu kojima stvara problem, pa se nameće pitanje je li sud radi naroda ili je narod radi suda? I, uistinu se može dovesti u pitanje, odnosno s pravom postavljati pitanje koje su krajnje namjere ovakvoj reorganizaciji sudstva, jer ako se kroz reorganizaciju nastoji otežati pozicija naroda, ako se po nekakvim čudnim kriterijima odabire kadar i sve ostalo, onda se postavlja pitanje koliko je to sudstvo uopće neovisno. Jeste o nama, samo ne znam je li o nekim drugim. Ali, evo, ja bih vas zamolio da koliko je moguće prije odgovorite na zastupničko pitanje i naravno da uskladite strukturu sudaca i tužitelja Herceg-bosnaskoj županiji, sukladno Ustavu kao što ste trebali to davno učiniti. Hvala.
Dobro. Da li još neko od kolega želi da govori? Da li predsjednik Visokog sudskog i tužilačkog vijeća želi da govori? Izvolite. 104
Prvo prigovor, da bi trebao biti veći broj sudova, da bi se riješili neki problemi koji trenutno postoje. Mi smo smanjili broj sudija imajući u vidu evropske standarde. Smanjili smo također broj sudova za oko 30% takođe imajući u vidu neke standarde. I sve smo to radili imajući u vidu broj stanovnika, teritoriju i udaljenost. Dakle, mi možemo povećati broj sudova, ali onda odstupamo od standarda i pravimo veće troškove a vidimo da nismo u situaciji da finansiramo ni ovo što imamo. Dugovi pravosuđa su danas, sa današnjim danom oko 16 miliona a bili su 22 miliona. Mi smo sa reformom i sa smanjenjem broja sudova i broja sudija, napravili uštedu od oko 20 miliona maraka. Dakle, to su nekakvi konkretni rezultati reforme. Uvažili smo evropske standarde, ostvarili smo uštede, napravili smo jedan racionalan sistem i sad taj racionalan sistem mora da učinimo efiksanim. I učinit ćemo to kroz reformu Sudske uprave, kroz dalje reforme, kroz informatičko opremanje, kroz neka orijentaciona mjerila, odnosno norme za sudove i organe pravosuđa. Tako da nije rešenje povećati broj sudija i tužilaca, a ne možemo ih ni povečati jer smo sad vidjeli da nemamo dovoljno stručnih ljudi. Drugi prigovor, koji se odnosi na mlade i stare sudije. Ja vas uvjeravam da smo svi početnici u pravosuđu jer smo usvojili potpuno nove procedure. U krivičnom postupku adversarne procedure koje su anglosaksonske i nisu dio kontinentalnog prava i svi se učimo tom poslu. Stare sudije i stari tužioci imaju veći problem da to prihvate. Ja razgovaram sa tim ljudima i oni kažu, ja to ne mogu nikako da prihvatim. Jer su navikli 50 godina da primjenjuju kontinentalni sistem i istražno načelo u krivičnom postupku. Ali su ovo efikasne procedure koje daju rezultate i to su naši pokazatelji. Oko 50% postupaka reševa se sporazumima o priznanju krivnje, što je nešto što postoji u svijetu i što se pokazalo kao vrlo efikasno. Dakle, to je taj problem. Problem žena koje putuju i koje su odvojene od porodice. To je nešto što, na šta se moramo navići i moramo prihvatiti. Ja sam došao iz Banja Luke i zamijenio sam stan ili kupio sam tu stan. Jednostavno, mi smo navikli da živimo tamo gdje smo rođeni i ne možemo nikako da se oslobodimo svojih korijena i svog zavičaja, a to nije moderan način življenja. Ljudi u svijetu žive u trouglu. Na jednom mjestu rade, na drugom stanuju, na trećem se odmaraju i jednostavno ako neko prihvati poziciju sudije i tužioca, zbog toga što je to dobro plaćeno, treba da bude spreman da ode iz svog zavičaja, da kupi stan ili proda svoj stan pa kupi kuću i da na taj način riješi problem a ne da bude na teretu budžeta. Jednostano, mi sad imamo po 180 tužilaca koji putuju, koji nisu na svom mjestu prebivališta i za njih je to trošak. Ali oni su to prihvatili, jednostavno to je cijena da imaju posao i da budu zaposleni, jednostavno to je naša realnost i to moramo da prihvatimo. Prema tome, moramo se osloboditi nekih naših navika. Struktura sudija i tužilaca u Kantonu 10. Mi smo dali odgovor na to pitanje. Možda negdje u nekim konkretno sudovima i tužilaštvima nismo bili u mogučnosti da ispoštujemo taj etnički balans prema popisu iz '91.godine. Ali vidjet ćete u našem izvještaju, odnosno u prilozima koje ćete možda danas, koje ste dobili da smo mi na nivou BiH potpuno ispoštovali tu etničku strukturu, jer je to, to je nešto na što nas obavezuje Ustav, da nismo to uradili vi bi nam osnovano prigovorili. Prema tome, ako je negdje došlo do neke disproporcije u nekom mjestu, u nekom sudu, u drugom je drugačiji slučaj. Jednostavno, mi smo bili primorani da uspostavimo institucije, da izaberemo profesionalne ljude i 105 profesionalni kriterij je bio za nas primarni. Ali, smo uvijek i svugdje vodili računa o etničkom balansu.
Zahvaljujem. To bi bilo to. Ja se nadam da smo sad zaključili raspravu. Jesmo li? E, ovako, pošto ja inače imam namjeru da predložim da se ovaj stenogram sa današnje rasprave budući da je on po mojoj procjeni prilično kvalitetan, dostavi Visokom sudskom i tužilačkom vijeću, da mogu da imaju na papiru ovaj, šta smo mi govorili povodom njihovog izvještaja, ja ću samo kratko reći jednu stvar. Mislim da bi bilo vrijedno pažnje, da Visoko sudsko i tužilačko vijeće razmotri dužinu pripravničkog staža, prije nego što se polaže pravosudni ispit, a posebno dužinu stažiranja nakon položenog pravosudnog ispita, da bi se stekli uvjeti da neko postane kvalificirani kandidat za sudiju. Mislim da su ti rokovi dugi, posebno dakle ovi drugi rokovi, rad u svojstvu stručnog saradnika, nakon položenog pravosudnog ispita. To može biti ozbiljan problem u budučnosti i mislim da bi se tom pitanju trebala posvetiti pažnja. Ovo sam rekao u smislu dakle skračivanja tih rokova i zakonskog uređenja te problematike na način da ti rokovi budu raći, a ovo sam kažem, rekao samo zbog toga što imam namjeru predložiti sada da ovaj stenogram bude dostavljen Visokom sudskom i tužilačkom vijeću, i da i ovo što sam mislio dakle, sada bude zapisano u stenogramu. Poštovane koleginice i kolege, mi smo dakle imali jednu široku raspravu, imali smo dva puta javljanje za govornicom predsjednika Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, imali smo i imamo Izvjetšaj naše nadležne komisije, to je Ustavno-prvna komisija koja je ja mislim sastavila jedan vrlo korektan izvještaj spram ovog izvještaja o radu Visokog sudskog i tužilačkog vijeća i ja vam predlažem da mi primimo na znanje ovaj izvještaj, da podržimo zapravo ovaj izvještaj i da primimo na znanje dakle ovaj izvještaj i da sa zaključcima naše komisije, i da onda zaključke Komisije, naš zaključak o primanju na znanje i stenogram dostavimo Visokom sudskom i tužilačkom vijeću. I, mislim da bi to bio korektan način okončanja rasprave po ovom pitanju. Stavljam prijedlog zaključka na glasanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 29 za, 1 protiv, 2 suzdržana, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili ovaj zaključak. Ja vam se zahvaljujem na raspravu. Zahvaljujem se predstavnicima Visokog sudskog i tužilačkog vijeća. Mi ćemo se dakle u pisanoj formi obratiti Vijeću sa ovim našim zaključkom i sa ovim o čemu sam ja govorio, to ćete sve dobiti. Hvala vam. Možete dalje ostati na sjednici, a ukoliko imate obaveza, možete ići za vašim obavezama, sami odlučite. Ja sada želim da vas upitam koleginice i kolege, hoćemo li napraviti pauzu 15 minuta, aha, odlično. Dakle, dajem pauzu do 15 do 6, dakle do 17:45, ali tačno u 17:45 ovdje. 106 [[PAUZA]] Nastavljamo sa radom poštovane koleginice i kolege. Ja vas molim malo pažnje. Dakle, ovako, ovdje imamo ideje od nekih koleginica i kolega da prekinemo sad sa radom i da nastavimo sutra, a imamo ideja da ako budemo efikasni i budemo bili konstruktivni, mislim da možemo i završiti u narednih sahat vremena, mislim da možemo sve završiti. Ja vas molim, Jelina, ja sam zaista umoran, ja to moram priznati, nakon ove cjelodnevne rasprave i sve ove silne, molim, doći će oni ovaj, ali mislim da je bolje, mislim da je bolje da danas nastavimo ipak sa radom. Sljedeća tačka dnevnog reda je Ad.11. Informacija o stanju sigurnosti Bosne i Hercegovine u 2004.godini Ima li iko od predlagača ovdje? Ima je li, imaju ljudi, ne sekirajte se vi, prate oni nas. Dakle, od Ministarstva sigurnosti za ovu informaciju, ovu informaciju dobili smo 13. maja 2005.godine. Informaciju je razmatrala Zajednička komisija za odbrambenu i sigurnosnu politiku. Primila je na znanje i uputila na razmatranje Domu sa zaključkom sadržanim u Izvještaju koji glasi, da u cilju sprečavanja nelegalnog prelaska ljudi i roba i uopšte što kvalitetnije zaštite državne granice BiH, Državna granična služba treba u što kraćem vremenu sačiniti posebnu informaciju o kvalitetu popunjenosti službe i u tom smislu sprovesti internu kontrolu rada sadašnjih zaposlenika, te Informaciju dostaviti Parlamentarnoj skupštini BiH na razmatranje. Evo, to je dakle Izvještaj naše komisije. Informaciju ste pročitali. Ja otvaram raspravu, izvolite. Gospodin Sead Avdić, pa gospodin Gligorić, pa gospodin Križanović, izvolite. Ali ako možete samo kratko, eto molim vas.
Kratko, nekoliko napomena. U uvodom ovom tekstu se zapažaju nekoliko ovako, problematičnih rečenica, objektivno koje dijelom upozoravaju na dramatično stanje u BiH, pa šta više i daju negativnu ocjenu u cjelosti o funkcioniranju, šta više i izvršnih organa vlasti u BiH. S druge strane, prejudicira se recimo, predzadnji status, problematika kažu u okruženju prvenstveno se odnosi na pitanje statusa Kosova i Metohije što bi se prema nekim procjenama međunarodnih analitičara moglo nepovoljno reflektovati na bezbjednosnu situaciju u BiH, zagovar.. referenduma itd. što mislim da treba dobro promisliti i ocijeniti je li to jednostavno nametanje teze Bosni i Hercegovini da se veže sa statusom Kosova, što je neprihvatljivo i van svake pameti ili drugo, što kaže globalna strategija borbe protiv ... u svijetu direktno utiče na bezbjednosna dešavanja u BiH. Prije svega zbog činjenice da su prema procjenama nekih međunarodnih bezbjednosnih subjekata u BiH prisutni dijelovi Alkaid. Opet, jednostavno neutemeljene ocjene, nema se relevantnih podataka, poziva se na neke izvore međunarodne zajednice. Dajte, ljudi mislim, ako se već govori o izvorima, specifirajte izvore. Koji su izvori, koja tajna služba, koje zemlje, kaže da ima u Bosni i 107 Hercegovini toga i toga. Što znači, stvarno ima nekih kvalifikacija koje su po meni u najmanju ruku ovaj, konfrontabilne. Na kraju, ovaj spisak mjera nikako ja ne bih to mogao podržati stvarno, treba pokušati prvo pod jedan, mjeru. Mjera pod jedan je komisije za granicu su obavile svoj dio posla, usaglasili graničnu liniju. Nacrtale i potpisale. Znači ostaje na međudržavnom vijeću da uspostavi i jednostavno omoguči sa Srbijom i Crnom Gorom potpisivanje ovoga sporazuma o graničnoj liniji između BiH i Srbije i Crne Gore, znajući dobro neke nelogične tačke koje još nisu riješene, Hidroelektrana Bajina Bašta, ne znam ni ja Hidroelektrana Zvornik itd. Znači, prva tačka je pogrešno adresirana. Komisije za granice su završile svoj dio posla. Treba adresirati na jednostavno Vijeće za saradnju između BiH i Srbije i Crne Gore. Pod tri, kaže, donijeti program socijalnog zbrinjavanja sve većeg broja socijalno ugroženih kategorija stanovništva. Pa to imamo, taj zaključak stalno se ponavlja. A u krajnjem slućaju nije to ni posao Ministarstva za sigurnost je li tako? Pod dva. Pod tri, kaže,donijeti strategiju borbe protiv svih vidova korupcije i utaje poreza i carina na nivou BiH. Kolege drage i kolegice, mi donijeli Strategiju borbe protiv korupcije prije 3 godine, jeste donijeli. Onda recite da je neupotrebljiva i nevalja i treba je ponovo raditi. Pod četiri, donijeli Strategiju borbe protiv siromaštva, kolegice. Nigdje se ne spominje. To znači, ovi zaključci u najvišoj mjeri bi trebali biti jednostavno rekonstruirani, ali preformuliran. Tako je po 13. u oblasti .....aktivirati sva nadležna ministarstva i da se uvedu jedinstveni propisi u oblasti bezbjednosti saobraćaja. Pa mi smo u procesu donošenja zakona. Jel tako, koji će definirati sve odnose u saobraćaju, te u tom kontekstu znači obezbjediti kontinuirano i efikasno sprovođenje deminiranja u Bosni i Hercegovini. Preduzeti opsižne mjere upozoravanja na mine, trajnog obilježavanja kako bi se smanjio rizik za stanovništvo. Pa to je stalna mjera. To je jednostavno posao koji već 10-15 godina radimo poslije Dejtona u Bosni i Hercegovine i ne treba ga posebno apostrofirati itd. Znači stvarno predlažem da se ovaj dio predloga mjera, ako se moguće malo rekonstruira. Eto.
Vidite ovako, poštovane koleginice i kolege, kolega Raguž i ja smo sada raspravljali malo oko daljnjeg toga ove sjednice i stvari stoje dakle ovako. Pred nama je sada nekoliko vrlo ozbiljnih tačaka dnevnoga reda. Dakle Informacija o stanju sigurnosti, Informacija o stanju zaduženosti, spoljne zaduženosti finansijske, vanjske zaduženosti Bosne i Hercegovine, Prijedlog zaključaka Komisije za ljudska prava vezano za ove decertificirane policajce, Inicijativa kluba poslanika za formiranje odbora za usvajanje teksta državne himne Bosne i Hercegovine, zatim, evo to bi bile te tri, ili četiri tačke dnevnog reda koje zahtjevaju jednu vrlo ozbiljnu raspravu. Mislim da smo mi danas poprilično umorni da bi mi mogli sada da damo punu pažnju, kako se zove ovim tačkama dnevnoga reda i naš je prijedlog da mi sada zapravo ove tačke dnevnoga reda ostavimo kao tačke dnevnoga reda prve naredne sjednice, ako 108 možete prihvatiti, a da mi idemo da završimo još dakle ovu 15. tačku dnevnoga reda, 16. tačku dnevnoga reda i 17. i 18. tačku dnevnoga reda. Mislim da ih možemo vrlo brzo završiti. Molim vas lijepo, pitam vas sada, dakle molim vas lijepo
Samo nam je Špira smetao da dođemo do konstruktivnih
Molim vas lijepo sada, dakle kolega Raguž i ja smo ovo izanalizirali, dakle zaista sada nakon recimo diskusije gospodina Seada Avdića u kojoj je ukazao na ozbiljne probleme, kako se zove, sa ovom informacijom i u ovakvom stanju u kojem se nalazimo, a sutra ne možemo izdržati sjednicu, jer su neke kolege zauzete, preksutra rukovodstvo Parlamenta putuje u Kuvajt u posjetu Parlamentarnoj skupštini Kuvajta, ja predlažem, dakle Kolegij vam predlaže da tačku 12., dakle tačku 11. tačku 12., tačku 13. i tačku 14. ostavimo za prvu narednu sjednicu. Dakle da ih danas skinemo sa dnevnoga reda. Ja vas pitam jeste li za to? Pripremite se za glasanje. Molim vas, 10.-tu smo prošli. To je Izvještaj Sudskog tužilačkog vijeća, to smo prošli. Dakle, ja konkretno govorim sada, molim vas da znamo o čemu glasamo. Dakle Informacija o stanju sigurnosti, jedan, Informacija o stanju vanjske zaduženosti, dva, Prijedlog zaključaka Komisije za ljudska prava vezano za decertificirane policajce, to je tri i četiri Inicijativa Kluba SDP-a o formiranju Odbora komisije za usvajanje teksta državne himne Bosne i Hercegovine. Dakle, te četiri tačke da budu obavezne tačke prve naredne sjednice koja će biti koncem ovog mjeseca. Glasamo o tome, jeste li za to? Pripremite se za glasanje. Ne znam ja. Tabla će pokazati. Glasajte sad. - 29 za, nema protiv, nema suzdržanih. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo ove četiri tačke skinuli sa dnevnoga reda ove sjednici i uvrstili kao tačke dnevnog reda prve naredne sjednice. O tome nema rasprave jesu li u dnevnom redu ili nisu. Jedanputa smo se izjasnili i oni će biti dnevni red prve naredne sjednice ovoga doma koja će bit koncem ovog mjeseca. 109 Mi idemo sada na 15. tačku dnevnoga reda, to je Ad.15. Imenovanje tri člana u Zajedničku komisiju radi postizanja sporazuma o zakonu u identičnom tekstu - Zakona o konukrenciji, - Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine Zakon o konkurenciji i Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine usvojeni su u različitim tekstovima u domovima Parlamentarne skupštine. Radi toga je potrebno imati članove iz ovoga doma u zajedničku komisiju radi usaglašavanja identičnog teksta ovih zakona. U zajedničku komisiju predlažu se. Dakle, molim vas dakle za Zakon o konkurenciji gospođa, dakle za Zakon o konkurenciji to je gospodin Hazim Felić, dalje gospodin Filip Andrić i Novakoviću, Novakoviću ko je treći. Možete. Molim. Tihomir Gligorić. Dakle, za Zakon o konkurenciji, molim vas pažnje samo malo Hazim Felić, Filip Andrić i Tihomir Gligorić. Za Zakon o državnoj službi. Ćeman Mirsad, dalje, Vinko Zorić i kako Mišić Nenad. Nije Ćeman tu. Onda Nadžida Mlaćo. Nadžida Mlaćo, Zorić Vinko i Nenad Mišić. Čuli ste prijedloge. Pripemite se za glasanje. Glasajte sad. - 25 za, 3 suzdržana, dovoljna entitetska većina. Usvojili smo ove komisije. Idemo na 16. tačku dnevnoga reda, to je Ad.16. Davanje saglasnosti za ratifikaciju: a) Sporazuma između Visokog predstavnika za Bosnu i Hercegovinu i Bosne i Hercegovine, uspostavljanju Ureda registratora Odsjeka I za ratne zločine i Odsjeka II za organizovani kriminal, privredni kriminal i korupciju Krivičnog i Apelacionog odjeljenja Suda BiH, kao i posebnog Odjeljenja za ratne zločine i posebnog Odjeljenja za organizovani kriminal, privredni kriminal i korupciju Tužilaštva BiH, b) Ugovora o zajmu (Regionalni program razvoja puteva) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj, c) Note sporazuma između guvernera Centralne banke Libije i ministra za međunarodnu saradnju BiH, d) Protokola između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Turske o međusobnoj zamjeni nekretnina – zemljišta za izgradnju diplomatskih predstavništava u Sarajevu i u Ankari, e) Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o zajedničkim lokacijama na graničnim prijelazima, 110 f) Aneksa II Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o zajedničkim lokacijama na graničnim prijelizaima u zoni zajedničke lokacije na graničnom prelazu Doljani-Metoković, g) Aneksa III Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o zajedničkim lokacijama i graničnim prijelazima u zoni zajedničke lokacije na graničnom prelazu Neum I - Klek, h) Aneksa IV Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike o zajedničkim lokacijama na graničnim prijelazima u zoni zajedničke lokacije na graničnom prelazu Neum II – Zaton Doli, i) Aneksa V Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o zajedničkim lokacijama na graničnim prijelazima u zoni zajedničke lokacije na graničnom prelazu Velika Kladuša – Maljevac, j) Aneksa VI Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o zajedničkim lokacijama na graničnim prijelazima u zoni zajedničke lokacije na graničnom prelazu Izačić-Ličko Petrovo selo, k) Aneksa Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o zajedničkim lokacijama na graničnim prijelazima u zoni zajedničke lokacije na graničnom prelazu Bosanska-Srpska Kostajnica – Hrvatska Kostajnica, Dakle, molim vas samo malo. Dobro. Jeste li zato da se u paketu izjasnimo o ovim sporazumima. Izjašnjavamo se o sporazumima u paketu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - 28 za, nema protiv, 3 suzdržana, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine dao saglasnost za ratifikaciju, pa pod a) Sporazuma između Visokog predstavnika za Bosnu i Hercegovinu i Bosne i Hercegovine, uspostavljanju Ureda registratora Odsjeka I za ratne zločine i Odsjeka II za organizovani kriminal, privredni kriminal i korupciju Krivičnog i Apelacionog odjeljenja Suda BiH, kao i posebnog Odjeljenja za ratne zločine i posebnog Odjeljenja za organizovani kriminal, privredni kriminal i korupciju Tužilaštva BiH, b) Ugovora o zajmu (Regionalni program razvoja puteva) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj, c) Note sporazuma između guvernera Centralne banke Libije i ministra za međunarodnu saradnju BiH, d) Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Turske o međusobnoj zamjeni nekretnina – zemljišta za izgradnju diplomatskih predstavništava u Sarajevu i u Ankari, e) Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o zajedničkim lokacijama na graničnim prijelazima, f) Aneksa II Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o zajedničkim lokacijama na graničnim prijelizaima u zoni zajedničke lokacije na graničnom prelazu Doljani-Metoković, 111 g) Aneksa III Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o zajedničkim lokacijama i graničnim prijelazima u zoni zajedničke lokacije na graničnom prelazu Neum I - Klek, h) Aneksa IV Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike o zajedničkim lokacijama na graničnim prijelazima u zoni zajedničke lokacije na graničnom prelazu Neum II – Zaton Doli, i) Aneksa V Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o zajedničkim lokacijama na graničnim prijelazima u zoni zajedničke lokacije na graničnom prelazu Velika Kladuša – Maljevac, j) Aneksa VI Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o zajedničkim lokacijama na graničnim prijelazima u zoni zajedničke lokacije na graničnom prelazu Izačić-Ličko Petrovo selo, k) Aneksa Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o zajedničkim lokacijama na graničnim prijelazima u zoni zajedničke lokacije na graničnom prelazu Bosanska-Srpska Kostajnica – Hrvatska Kostajnica, To su dakle ti sporazumi od a) do k) koje sam pročitao. Idemo na 17. tačku dnevnog reda Ad.17. Imenovanje razriješenje članova komisija Doma Kako je došlo do promjene u sastavu Kluba poslanika HDZ demokrščani dobili smo prijedlog tog kluba o promjenama u članstvu komisija. Klub HDZ demokrščani predlaže sljedeće članove u komisijama: - Ruža Sopta da se imenuje za člana Administrativne komisije umjesto Ive Mire Jovića; - Filip Andrić da se imenuje za člana Ustavno-pravne komisije umjsto Ive Mire Jovića; - Vlatka Komšić da se imenuje za člana Komisije za ljudska prava, imigracije, izbjeglice i azil umjesto Ruže Sopte; - Vlatka Komšić da se imenuje u Komisiju za ravnopravnost spolova umjesto Ive Lozančića i - Ivo Lozančić da se imenuje za člana Komisije za vanjsku trgovinu i carine umjesto Filipa Andrića. Čuli ste prijedlog. Otvaram raspravu. Osim toga, dakle u okviru ove tačke dnevnog reda treba da donesemo i odluku o razrješenju Nikole Špirića članstva Administrativnoj komisiji iz razloga što je ovdje došlo do greške prilikom popunjavanja ove komisije, jer imamo jednog člana viška. Gospodin Špirić se usaglasio sa ovim. 112 Glasamo dakle i o ovome. Dakle o svemu u paketu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Molim. Neće se buniti. Dao je saglasnost. Ne treba, nema potrebe. Može. - 28 za, protiv nema, suzdržanih 2. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo dakle izvršili ove zamjene i da smo razrješili gospodina Špirića iz Administrativne komisije. Tačka 18. dnevnog reda je Ad.18. Prijedlog zaključka o proceduri za imenovanje tri člana Izborne komisije Prijedlog zaključka ste dobili. Vi ste vidjeli koji način prevazilaženja ovoga pitanja iz tog zaključka. To je jutros usaglašeno na Kolegiju. Ja nemam namjeru da ponavljam dakle stvari. Radi se o tome da do 30.6. dok ne istekne mandat stranim članovima Izborne komisije ovaj dom imenuje domaće članove Izborne komisije kako bi Izborna komisija bila u punom kapacitetu i to je praktično nalog ad hoc komisiji da raspiše javni konkurs, da maksimalno skrati rokove i da nam ponudi listu kandidata o kojoj ćemo se izjašnjavati na narednoj sjednici koja će biti najvjerovatnije 28. ovog mjeseca. Otvaram raspravu. Molim. Nemojte. Dobro. Dobro u redu. Onda zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Pripremite se za glasanje. Glasamo o prijedlogu ovog zaključka. Glasajte sad. - 29 za, nema protiv, 1 suzdržan. Dovoljna entitetska većina. Usvojili smo ovaj zaključak. Ja molim Sekretarijat da odmah javi Izbornoj komisiji. Oni su rezervisali mjesto i u novinama i u glasilima da sutra odmah dakle i najkasnije u petak izađe javni oglas, konkurs i time smo usvojili ovaj zaključak, a našim članovima odavde iz Parlamenta ad hoc komisije da znaju da se ovaj posao mora završiti do najkasnije 28. mi ovdje moramo imati na sjednici. Mi planiramo sjednicu 28. jel, ali ćemo vidjeti dan gore, dan naprijed, dan nazad. Na taj način smo završili 18. tačku dnevnoga reda. Za riječ se javio gospodin Vinko Zorić. Izvolite.
...izvjestiti ovaj dom da smo održili ad hoc komisiju i da će natječaj izaći prekosutra i da će trajati 8 dana. 113
Hvala vam Vinko na ovoj informaciji. Dakle ovo je još jedan dokaz da imamo garanciju da ćemo ispuniti svoju obavezu iako je ad hoc komisija kasnila i da ćemo, da nećemo dovesti Izbornu komisiju u situaciju da ne može raditi. Na ovaj način ja zaključujem danas 58. sjednicu Predstavničkog doma u 18 sati i 15 minuta. Planirano je, malo pažnje samo, planirano je prema onome što sam ja do sada obavješten da 30 ovog mjeseca imamo plenarnu sjednicu oba doma na zahtjev Vijeća ministara vezano za ekonomska pitanja, a mislili smo da sjednicu našeg doma držimo 29. dakle dan prije, ali tada je zakazana izgleda sjednica Doma naroda. Pa ćemo onda najvjerovatnije 28. imati sjednicu Predstavničkog doma. Hvala vam i vidimo se najvjerovatnije 28.