Slijedeći klub zastupnika je onaj HSS-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Mladen Madjer, izvolite.
Zahvaljujem podpredsjedniče HS-a. Poštovane kolege, htio bih progovoriti o jednoj apsurdnoj situaciji koja se događa u našoj županiji i to, mislim na žalost, zbog politike koja je neodgovorna, zbog samovolje pojedinaca. Evo, svi se ovih dana puno hvale i puna usta demografije, dok djeca na žalost trpe zbog birokracije ili zbog još gore, lokalne politike. Evo primjer, Osnovna škola Kalnik, Općina Kalnik. U OŠ Kalnik svaki dan imaju topli obrok koji se za njih priprema u njihovoj školskoj kuhinji koja je opremljena suvremeno, a vrtićka djeca, koja su u istoj zgradi, koji dijeli jedan zid, doprema se hrana 19 km dalje iz grada Križevaca. Pitam vas zašto? Zato što je osnivač vrtića Općina Kalnik, načelnik iz redova SDP-a, dok je škola koja ima kuhinju pod indirencijom regionalne samouprave županija kojom upravlja župan Koren i smreže sa svojim dožupanima iz koalicijskim partnerom iz HDZ-a. Znači, školske kuharice ne smiju kuhati za vrtić jer to ne da Ministarstvo obrazovanja, tvrdio je mjesecima naš brižni župan Koren. On bi jadan dao to, ali eto, ne da Ministarstvo. No, Ministarstvo u svom službenom priopćenju poručilo da ne da nisu zabranili da se hrane djeca u školi, priprema hrana za vrtić, nego da ih nikada nitko nije niti pitao za to. Pa vrlo zanimljivo kako gospodin Koren daje priopćenje za javnost da ne da Ministarstvo, a Ministarstvo daje priopćenje da nitko nije uopće njima uputio taj dopis. Znači, da nije tužno, bilo bi jako smiješno. Dakle, djeca jedu hranu koja se vozi 19 km jer praktički, moram reći, da ili župan ili Ministarstvo, netko laže, a djeca ne dobivaju topli obrok, a opet napominjem vrtić i školu doslovce dijeli samo jedan zid. Smatram kako bi županu na prvom mjestu trebalo biti stanovnici Koprivničko-križevačke županije, te kako bi im trebao osigurati maksimalnu podršku u ostvarivanju njihovih prava. Nažalost, ovaj primjer potvrđuje da tu nije tako. Možemo razumjeti čak župana da ne želi, na žalost, zaštiti stanovnike koprivničkog i lanca od gomile smeća koja se dovozi u Koprivnički Ivanec jel smeće donosi novac, a novac prvenstveno i njegovom kumu kojemu je isplaćen milijunski bonus, znači, od dovoza smeća. Zašto župan Koren ne zaštiti interese djece koje pohađaju vrtić u Kalniku? Moram priznati da nam je to u potpunosti nerazumljivo. Ne samo da ne želi pomoći u ostvarivanju prava djece na topli obrok, već ističe da to nije u njegovoj nadležnosti. Smatramo da je takvo ponašanje župana nedopustivo Pa kolege i kolegice, da li je moguće da se politika zaista lomi na leđima najmlađih? To je stvarno tužno i zato pozivam Ministarstvo obrazovanja da hitno riješi ovaj slučaj, da i djeca iz vrtića Kalnički jaglac dobivaju hranu iz kuhinje iz OS Kalnik. Hvala.
Hvala.
Dobro, sada ćemo na jedno kratko vrijeme prekinuti sa iznošenjem stavova klubova i prijeći na prijave za iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i Nezavisnih zastupnika. Prvi na redu je gospodin Davor Vlaović, koji će govoriti u ime HSS-a, izvolite.
Hvala podpredsjedniče HS-a, kolegice i kolege zastupnici, evo, u ime kluba HSS-a želim progovoriti o problemu koji je ovih dana vrlo aktualan u medijima, a na zahtjev brojnih Udruga koje se bave skrbi o bolesnicima, prije svega, onima koji boluju od dijabetesa u RH. Mi iz HSS-a smo protiv najavljene povećanje cijene odnosno plaćanje cijene inzulina i drugih pripravaka od strane pacijenata, od strane osoba koje se liječe od dijabetesa jer znamo da je HZZO prije tjedan dana pokrenuo postupak određivanja cijena i svega što je u medijima objavljeno i ono što su nam dostavile Udruge ispada da će inzulin i pripravci potrebni dijabetičarima poskupiti za pacijente, a pojeftiniti za HZZO. To je nama neprihvatljivo i to je korak unazad u liječenju ove bolesti. Posjetio bih vas da su još u veljači ove godine Hrvatski savez dijabetičkih udruga upozorio na neprihvatljiv pristup Vlade odnosno Ministarstva zdravstva i HZZO-a u odnosu prema pacijentima koji boluju u RH od dijabetesa. Tada su oni rekli da je u RH šećerna bolest dijagnosticirana kod preko 284 000 naših sugrađana, da je potencijalno još oboljelih oko 450 000, da je to 1 od 11 odraslih, boluje od šećerne bolesti i da je 1 od 2 osobe zna da ima šećernu bolest, da 90% oboljelih ima dijabetes tipa 2 i da oni svi potencijalno imaju i problem s komplikacijom njihovog zdravstvenog stanja, sa srčanim problemima, kardiovaskularnim, zatajenjem bubrega, sljepoćom, amputacijom udova i da je tu najvažnije edukacija i prevencija. Mi nažalost u RH nemamo dovoljno obiteljskih liječnika i tu je jedan veliki problem što ljudi i ne mogu doći do svog liječnika da ga on savjetuje kada osjeti određene tegobe, da bi mogao biti dijabetes i da krene sa pretragama i liječenjem. A plus toga, evo sad HZZO odnosno najavljene promijene cijena lijekova idu u pravcu za tim da onemogući dostupnost istih. Već sada su oni za bolesnike skupi. Onaj najosnovniji lijek, negdje jedna kutija košta oko 100,00 kn. Ovim predloženim izmjenama bi cijena rasla pojedinih tipova lijekova sa 153,00 kn na 350,00 kn, nekih i na 453,00 kn i to ne na teret HZZO, nego opet preko leđa pacijenata, a želimo da pacijent bude u središtu zdravstvenog sustava, da budu sve mjere okrenute prema njemu i da imamo jeftiniji zdravstveni sustav. Na ovaj nećemo imati jeftiniji zdravstveni sustav, možda će HZZO nešto jeftinije proći u odnosu prema farmaceutskim tvrtkama, ali tko će proći lošije, pacijent. I ne samo to, proći će lošije i ukupno društvo i naš zdravstveni sustav, i mirovinski i zdravstveni fond jer će biti potrebno više sredstava za liječenje ovih bolesti koje se javljaju kao posljedica dijabetesa. Najjeftinije je kada se ulaže u edukaciju i prevenciju, kada se pacijentima omogući na vrijeme da imaju dijagnozu, da imaju dostupan lijek. A vidite šta je upozorila Hrvatska udruga dijabetičkih udruga da je već ono bilo neprihvatljivo, da im se smanjuje broj trakica, da im se odlučuje da moraju ići na nekakve jeftinije trakice, da im se odlučuje da moraju ići na nekakve jeftinije inzuline iako su najbolji oni inzulini koji sam pacijent sa svojim liječnikom odabere i koji godinama koristi i regulira svoj status, ima dobru pretpostavku da ima kvalitetan život i da mu se ne dogode komplikacije zdravstvenog stanja. Jednostavno na ovaj način ih se tjera korak unazad da idu na nekakve starije lijekove koji će biti za njih jeftiniji, da to mogu financijski platiti i onda u ime, evo, Udruge koja skrbi o oboljeloj djeci, mogu samo reći, molimo preispitajte način donošenja i posljedice ove odluke, a inzulini su u slučaju dijabetičara isto kao i pravo na zrak i vodu jer bez njih ne mogu živjeti, pa nemojte im za Božić donijeti poskupljenje inzulina, nego im dajte pravu odluku da se mogu kvalitetno liječiti i evo, preporučujem ministru da ode onda tom okulisti da vidi da to nije dobro ili nek nabavi slušni aparat da čuje Udruge kada govore da to nije dobro, zbog pacijenta [[Upadica: Hvala]] zbog zdravlja i zbog sustava zdravstvenog. Hvala lijepo.
Hvala i vama.
Klub zastupnika HSS-a također je zatražio iznošenje stajališta, u njihovo ime govorit će zastupnik Mladen Madjer.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolege i kolegice, htio bi se obratiti u ime hrvatskih cestovnih prijevoznika iz sastanka koji je održanog 26.11. u HGK u Koprivnici. Tamo su nas upozorili o mogućem prijedlogu o zatvaranju graničnog prijelaza za kamione teže od 7,5 tona i to od graničnog prijelaza Mursko Središće-Šenkovec i Nedelišće-Trnovec. Znamo da je to bilo predizborno obećanje ministra Butkovića da vjerovatno na žalbu mještana ovih mjesta oko prevelike opterećenosti .../Govornik se ne razumije. ceste i znači ide prijedlog oko zatvaranja ova dva granična prelaza. Autoprijevoznici su upozorili na veliko negodovanje oko tog zatvaranja jel zatvaranje tih prelaza znači njima se onemogućava, povećava broj kilometri i povećavaju se i troškovi. Jasno da imamo pravilnik na koji ne upozoravaju da važeći pravilnik koji je u Narodne novine 180/04 i 138/06 koji govori o tranzitnom prometu i primjenom samo tog pravilnika, a znači primjenom pravilnika koje moraju primjenjivati državne službe, a prvenstveno mislim na Hrvatske ceste i policiju, gdje točno piše u tom pravilniku o mogućnosti tranzita. A mogućnost tranzita znači onemogućava vanjskim odnosno drugim prijevoznicima koji nisu u iz Hrvatske, onemogućava tranzit po tom dijelu ceste i znači onemogućava prijelaz na tim graničnim prijelazima. Znači, samim time onemogućavaju prijevoz iz drugih država i bit će sigurno i manji promet oko na tim graničnim prelazima. Znači samo primjena tog pravilnika koji moraju provoditi državne institucije prvenstveno mislim na policiju i na Hrvatske ceste bit će smanjen promet kroz te granične prelaze. Jasno ne znam da li je Ministarstvo prometa razgovarala i sa Slovenijom, znači da ne znam u kojoj fazi, moglo bi se dogoditi slučajno da nemaju zabrana sa one strane dolaska kamiona iz Slovenije koja bi nastala gužva na tim, na tim graničnim prijelazima kada bi se morali vratiti kamioni, morali bi ih vratiti sa granice. Znači, evo zamoljen sam od Udruge cestovnih prevoznika Hrvatske da upozorim na to da ne dođe do zatvaranja ovih graničnih prelaza, jer će se dogodit određene poteškoće, stvorit ćemo problem autoprijevoznicima, doći će do zatvaranja firmi od pojedinih autoprijevoznika, a znamo kakvo nam je stanje u gospodarstvu, u privredi i mislim da nam je u cilju da autoprijevoznici rade, da imaju posla, da zapošljavaju vozače, da zapošljavaju ljude. Evo, to je jedan od primjera kako nam funkcionira i državne institucije, a i opterećenosti na cestama s obzirom da dolazim iz Koprivničko-križevačke županije nadam se da će konačno biti i izgrađena nastavak ceste spoj Križevci – Koprivnica i da će biti sigurno ne dva traka, kako je najavljeno, nego da će biti u 4 trake, da ne bi bilo opet ove opterećenosti koja se događa i na ovim graničnim prelazima. Hvala.
Znači, imamo još jednu točku. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zakupu i kupoprodaji poslovnog prostora. To je drugo čitanje, prijedlog zakona broj 395. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u vezi sa čl. 190 Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnoga reda primjenjuju se odredbe poslovnika koji se odnosi na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, za gospodarstvo i Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Gospodin Goran Marić, izvolite, ministar državne imovine.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani zastupnice i zastupnici. Evo Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zakupu i kupoprodaji poslovnog prostora. Prije ljetne stanke smo imali raspravu u prvom čitanju gdje moram reći, da su i matični odbori i drugi zainteresirani odbori podržali ovaj zakon u prvom čitanju. U drugom čitanju nije bilo nekih velikih primjedbi, ali evo, samo za početak da naglasim što je problem i zbog čega se uopće pristupilo donošenju izmjena i dopuna postojećeg zakona. Trenutno u RH, RH u svom vlasništvu koje Ministarstvo državne imovine ima na raspolaganju poslovnih prostora kojim upravlja Ministarstvo državne imovine 6871 poslovni prostor na današnji dan. Ukupno 491 tisuću 880 m kvadratni. Prihodi koji su ostvarivali po tom prostoru su bili prosječno 11 kn po metru kvadratnom. 5213 poslovnih prostora se koriste bez pravne osnove. Znači od 6871 čak 5213 je korisnika bez pravne osnove, 1316 je praznih prostora, a sa utemeljenjem Ministarstva državne imovine, sa tim danom, evo prije 2 g. imali smo ukupno na 6871 poslovni prostor samo 86 ugovorno reguliranih statusa sa ... [[Govornik se ne razumije.]] samo 86 ugovora. Korisnika kojima se fakturiralo korištenje poslovnog prostora je bilo 2409. 5,5 milijuna kuna se fakturiralo mjesečno. Kod Državnog odvjetništva pokrenuto je 988 postupaka za prisilnu naplatu i povrat posjeda u RH. Danas imamo 247 ugovora, mi smo raspisali 21 natječaj u ovih godinu dana i viši je prihod od tih 21 natječaj gdje je zakupljeno ukupno 32 000 kvadrata nego gotovo za sve dosadašnje prostore na 491 000 kvadrata. Prosječna cijena koju je Ministarstvo državne imovine postigla, na natječajima je 55 kuna po metru kvadratnom mjesečno za zakup na javni natječaj. To je sve bilo, samo ovi pokazatelji upućuju da je bilo nužno pristupiti izmjenama i dopunama postojećeg zakona i riješiti taj odnos. Većinu tih nesređenih odnosa je zapravo pokazuje da stvarni korisnik nema nikakvog odnosa sa RH, uvijek je netko posrijedi, gotovo u pravilu je netko posrijedi. Korisnik plaća zakupninu nekom trećem temeljem ugovora u poslovnoj suradnji, temeljem ugovora o franšizi, o leasingu, o poslovnoj suradnji ali stvarni korisnik ne plaća RH. Mi smo imali slučajeva da korisnik plaća 10, nekom trećem a taj treći plaća RH jedan, to je takav omjer otprilike. Jednostavno je došlo do situacije da se mora tom stati na kraj. Mi smo u prvom čitanju obrazložili što je izmijenjeno pa je to prvi put u povijesti da je RH donijela, predlaže zakon da se zabranjuje podzakup. Kad se da poslovni prostor u zakup onda nema više podzakupa. Ne može posrednik zarađivati na RH. Konačno su se dali kriteriji koji poslovni prostor u vlasništvu RH se mogu prodati sadašnjem zakupniku. I propisano koji prostori se neće prodavati. Neće se prodavati prostori ako ispunjavaju 4 kumulativno postavljena uvjeta. Ako se nalaze u nultoj, u prvoj zoni gradova i općina, ako su ulični prostori sa izlogom koji gleda na uličnu stranu, ako se nalaze u razizemlju i ako vrijednost zakupnine za 15 g. je jednaka ili veća od procijenjene vrijednosti nekretnina. Prodaja prostora u vlasništvu RH više se neće moći obračunavati na obročnu otplatu nego isključivo jednokratnim plaćanjem. Postoje komercijalne banke koje financiraju kupnju i druge investicijske aktivnosti a RH ako nešto prodaje onda mora to jednokratno i naplatiti. U drugom čitanju nije bilo velikih izmjena ali imali smo zamolbu da se razgovara sa jedinicama lokalne i područne samouprave što smo mi i prihvatili jer u izmjenama zakona, uvjete pod kojima se zakupljuje poslovni prostor kojim upravlja i koji je u vlasništvu RH, mi nismo mijenjali i takve uvjete propisivali jedinicama lokalne i područne samouprave. Međutim same jedinice kroz razgovor su inzistirale da ugradimo taj dio koji se odnosi na RH, da vrijedi i za jedinice lokalne i područne samouprave. Naravno da smo to prihvatili, tako da je to glavna izmjena da ono što je bilo vrijedilo u prvom čitanju odnosilo se za poslovne prostore u vlasništvu RH, sada vrijedi i za poslovne prostore koje su u vlasništvu jedinica lokalne i područne samouprave. U prvom čitanju sam naglasio i u ovom sada drugom čitanju naglašavam, prostori koji sam rekao, 6871, koliko ih je bespravno korišteno, koliko je praznih, koliko malo komercijaliziraju, koliki je ekonomski efekat minimalan u odnosu na potencijal, da je to veliki društveni problem, da je to ekonomski problem, da je to pravni problem, da je to politički problem. Ali sam zakon u sebi ne zadržava ni najmanji trag politike. On je zakon od općeg interesa, on ne štiti nikoga osim RH. I pronalazi, daje pravni okvir kako izići iz ovog začaranog kruga koji traje 30 g. i bespravnog korištenja, samovolje koja vlada u području poslovnih prostoru na cijelom teritoriju RH. I rekao sam i ponovit ću, nije ovo zakon ni interesnih skupina ni ... [[Govornik se ne razumije.]] ni lobističkih, ovo je zakon od državnog interesa, ovo je zakon od općeg interesa. I sve primjedbe koje su bile, mi smo kroz savjetovanje i kroz drugo čitanje prihvatili, dakle mislim da nema razloga da se ovaj zakon ne prihvati i da se ne dogodi kao što je bilo u Zakonu o upravljanju državnom imovinom, kad su pojedinci rekli da imaju samo dvije primjedbe pa su dali dva amandmana, mi smo prihvatili ta dva amandmana a onda ti isti pojedinci nisu htjeli glasovati za zakon, onda je to politiziranje a nije na potrebnoj razini svijesti kad je riječ o Hrvatskoj. Hvala lijepo.
Hvala i vama, imate jednu repliku g. Vlaovića. Ne, ne, prije je bio g. Lovrinović, dobro, a onda g. Vlaović.
Ne znam zašto me gospodine potpredsjedniče danas stalno bacate na rep, na kraj stvari. Poštovani ministre, odavno mi nije porastao tlak u ovoj sabornici nego za vrijeme vašeg uvodnog govora kada ste rekli da se poslovni prostori u državnom vlasništvu raspolagalo kao u jednoj štali, toliko kriminala miriše da ima u ovom poslu da ja ne mogu doći sebi. Ja ću već danas ili sutra poslati vam zastupničko pitanje u kojem ću tražiti da objavite imena pojedinaca i firmi koje su dobivale uz 5 puta kao što navodite po 11 kuna umjesto 55 kuna kvadratni metar poslovnog prostora da vidimo koje su to bile klijentelističke veze između vladajućih struktura koje sada jedna drugu brane i da mi iz oporbe pomognemo riješiti taj problem jer očito vrh ove Vlade ne želi to rješavati. Ovdje sada vjerujem zašto mi ljudi sve više pišu da treba otvoriti Goli otok ali ne više za političke izjave nego za one koji su, znači kriminal provodili klijentelizam jer ova zemlja se guši u tome.
Vrijeme, vrijeme gospodine Lovrinović i ne bacam vas stalno na kraj nego vas nisam vidio, nego moj suradnik vas je vidio a ujutro sam bio ljubazan s vama i nemate pravo tako odgovarati meni. Hoćete odgovoriti, izvolite.
Hvala lijepa. Zastupniče Lovrinoviću ja sam imao potpuno normalan tlak svih 57 godina dok nisam postao ministar državne imovine i dok nisam isto tako ovo vidio. Ali remećenje tlaka i oscilacije tlaka ne smiju utjecati na racionalnost odluka i na racionalan pristup. I ne može utjecati nikako. Nije riječ o nekakvom klijentelizmu, to mogu sigurno reći. Radilo se o institucionalnoj indiferentnosti a u ne brizi svatko koristi situaciju. Sa srušenog stabla svi pokušavaju koje drvce otkinuti. Tako da mislim da to nije bilo u nekakvom političkom dogovoru, to je jednostavno bilo zapušteno područje, ne briga pa se je bespravno useljavalo kako je tko stigao i kako je tko koristio. I nije to samo prošlost, to je i sadašnjost ali mi tu sadašnjost ipak sprječavamo. Hvala.
Gospodin Vlaović sada.
Hvala potpredsjedniče i uvaženi ministre sa suradnicima. Evo i mi iz Hrvatske seljačke stranke pozdravljamo da se konačno uredi ovo područje jer dugi niz godina upozoravamo na taj kriminal, na neravnopravnost između obrtnika i poduzetnika. Išli su više puta dopisi i obrtničke komore da je ta nelojalna konkurencija dio onoga za što pojedinci zatvaraju obrte. A puno obrta je u Hrvatskoj zatvoreno upravo iz razloga što su neki koji su bili povlašteni koristili državni prostor, nisu plaćali najam, nisu pravno regulirali svoj prostor i zbog toga nisu mogli biti konkurentni, odnosno bili su konkurentni u odnosu na njihove kolege. I tome se mora stati na kraj. I zanima me koliko je od ovih 978 postupaka dovršeno i koliko je kazni naplaćeno odnosno prijedlog u ime HSS-a je da za one prostore za koje se javnim natječajem ne nađe zainteresirani zakupac da se daju mladim poduzetnicima, početnicima za 1 kunu kako bi mogli pokrenuti svoj biznis. Hvala.
Hvala. Želite odgovoriti? Izvolite.
Hvala lijepa. Zastupniče Vladović, naravno da su neravnopravni oni koji na natječaju zakupe prostor za istu djelatnost s kojima je u susjedstvu onaj koji je ušao bespravno i ne plaća godinama ali to je povijest. I sa primjenom ovoga zakona svi postaju ravnopravni i neće moći biti takve diskriminacije. Zato konačno smo i pripremili izmjene i dopune Zakona o zakupu i kupoprodajnim poslovima da sve stavimo u isti ravnopravan položaj. Privilegiranih nema. I mi ćemo time i ekonomski pomoći i pravno i gospodarski jer konkurentnost će se sigurno podići na višu razinu. Kada se kaže, kada ste me pitali o 988, evo imam podatak 156 je vraćeno poslovnih prostora u vlasništvu RH od 988 kojih je pokrenuto. Nažalost takvi postupci traju dugo.
Hvala vam lijepo. Gospodin Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicima, prije svega želim vam se zahvaliti za niz primjedbi iz prvog čitanja koje ste prihvatili kako u ovom tako i u sljedećem zadatku. Zbilja ono što ste rekli da je ministarstvo otvoreno i to mogu i posvjedočiti, apsolutno i svi oni koji u krajnjoj liniji pročitaju. Ono što nisam uspio naći vezano je za primjedbu koju sam imao kod ponude sklapanja produžetka ugovora. Dakle mi smo bili u prvotnom čitanju ponudili mogućnost ili dati obvezu da lokalne samouprave imaju tu obvezu a država nema. Da li se to izjednačilo ili nije znači kod postojećih zakupnika, samo da to malo objasnite. Hvala.
Izvolite gospodine ministre.
Hvala lijepa. Nismo mi samo deklarativno otvoreni nego i praktično i svaki racionalan primjer smo stvarno prihvatili, pogotovo sve primjedbe. I ovaj je slučaj riješen. Dakle sve što vrijedi za poslovni prostor u vlasništvu RH isti kriteriji vrijede i za jedinice lokalne samouprave. I to sve na njihov zahtjev. Hvala.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi će govoriti ispred Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, gospodin Miro Bulj. Nema ga, gubi pravo. Drugi je gospodin Tomislav Klarić ispred Kluba zastupnika HDZ-a. Ima ga, ne gubiti pravo. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] zbog čega rasprava o ovom zakonu, mislim da je najjači argument dao upravo ministar u uvodnom svom izlaganju kada je spomenuo ovih 6871 prostor samo 86 ugovora kod Državnog odvjetništva 988 postupaka i gdje je utvrđeno da većinom korisnik koji stvarno koristi neki prostor ne plaća najam takvog prostora. Ja bi ovdje izrazio ono što smo jučer čuli i na Odboru za lokalnu upravu i samoupravu dvije rečenice. Treba izraziti zadovoljstvo i pohvaliti i ministarstvo i djelatnike u ministarstvu koji su pripremali ovaj ugovor na spremnosti za razgovor još više na spremnosti za prihvaćanje primjedbi. Dakle, prvi prijedlog ugovora čitanje zakona, prvo prva naša rasprava zatim odbori koji su ovdje radili odnosilo se to samo na poslovne prostore u vlasništvu RH. Tijekom rasprave potaknulo se pitanje što je s prostorima na području jedinica lokalne samouprave, područne odnosno regionalne samouprave, već sama ta činjenica kroz raspravu zatim na ostalim odborima je prihvaćena i u ovaj prijedlog konačni zakona ulazi i jedinice lokalna samouprave i uvaženo je ono o čemu smo čitavo vrijeme govorili. Dakle, rasprava koja je proizašla iz prvog čitanja, rasprava na odborima, sugestije ispred udruge gradova, općina a onda i samih odbora u većem dijelu su prihvaćene i mislim da smo u ovom trenutku dobili konkretan zakon koji će biti na terenu i te kako primjenjiv. Ono što predstoji pred svima nama, dakle jedinicama lokalne samouprave ali i Ministarstvo državne imovine je da konačno imamo pravi popis, pravi registar i da točno znamo s čime se sve raspolaže jer činjenica je da svih ovih godina, praktički od 1993. pa na ovamo uz nesređeni katastar uz nesređene zemljišne knjige nit jedinice lokalne samouprave, regionalne područne, a ni ministarstvo nikada nije imalo prave i točne podatke o tome što čime se sve raspolaže, a radi se o ogromnim bogatstvima koje je praktički nije donosilo svoje plodove niti gradovima ni općinama dakle, samim stanovnicima, a niti Državnom proračunu. Ovakvo promišljanje Vlade RH, Ministarstva državne imovine je u svakom slučaju dobro, treba ga podržat i evo Klub zastupnika, budući da je uskoro glasovanje neću dužit sa svojoj raspravom, budući da je kroz prvo čitanje i na svim odborima dovoljno raspravljeno o njemu zakon je prihvatljiv i mi glasujemo za njega. Zahvaljujem.
Hvala vam, sada je na redu gospođa Anka Mrak-Taritaš ispred Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a, nema je, gubi pravo. Treći gospodin Tulio Demetlika, Klub zastupnika IDS-a, PGS-a i IRI-a.
Zahvaljujem gospodine [[Upadica: Ne i Riječke liste, izvolite.]] Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče sabora, uvaženi ministri i državni tajniče, poštovane kolege, kolegice zastupnice, evo ja ću se pridružiti kolegi Klariću da ću i u ime Kluba IDS- i PGS-a i RI-a izraziti zadovoljstvo što je predlagatelj kroz otvorenu komunikaciju, prije svega sa strukom sa predstavnicima obrtničke i gospodarske komore prihvatio veliku većinu iznesenih primjedbi i prijedloge kao i sve one prijedloge radnih tijela Hrvatskog sabora i posebno da je na zahtjev Odbora za lokalnu samoupravu održan i radni sastanak sa udrugom gradova. Osjećam potrebu istaknuti činjenicu da je na sjednici Odbora za područnu regionalnu samoupravu nakon predloženih amandmana i obećanja od strane predlagatelja da će biti ugrađeni da je jednoglasno data suglasnost o ovom konačnom prijedlogu zakona. Posebno je dobro što je prihvaćen prijedlog da se ovaj zakon primjenjuje i na poslove prostore u vlasništvu jedinica lokalne samouprave što osnovni prijedlog zakona nije sadržavao. I uvažavajući pristigle primjedbe i prijedloge, a koji su proizašli iz primjera dobre prakse na lokalnom nivou učinjen je značajan iskorak u kvalitetnije upravljanju prostorima u vlasništvu države, gradova i općina. I moram reći i pohvaliti ministarstvo, ministra sa njegovim suradnicima da upravo je ovakav način rada treba biti primjer dobre prakse i drugim ministarstvima jer to je najbolji put da u istinu dobijemo kvalitetne i provedive zakonske propise. Tu je stvarno u javnoj raspravi uključeno, od struke ono što sam reko obrtničke, gospodarske komore, znači svih zainteresiranih subjekata za dobiti te poslovne prostore ili u najam ili za kupnju. No, da ne bi sve samo hvalio mi u IDS-u nismo baš 100% zadovoljni ovim konačnim prijedlogom zakona, jer smatramo da smatramo da još uvijek nije postignut onaj naš cilj koji stalno ponavljamo ovdje u saboru, da nije postignut još viši stupanj decentralizacije. Mi smatramo da i u ovom slučaju decentralizaciju upravljanja poslovnih prostora, da li bili oni u vlasništvu države, jedinica lokalne samouprave da trebalo je jednostavno prepustiti njima na upravljanje, a ovaj zakon nažalost nije to ponudio. Smatramo da jedinice lokalne samouprave na čijim prostorima se nalaze upravo ti prostori da upravo gradovi i općine i stručne službe u tim upravama, bez sumnje najbolje znaju kako ih staviti u funkciju. Držim da je trebalo propisati da gradovi i općine raspisuju natječaje za zakup ili prodaju poslovnog prostora čime bi se nadležno ministarstvo rasteretilo od dodatnih administrativnih poslova, a gradovima i općinama omogućilo da na kvalitetan način te prostore stave u funkciju. Naravno da nismo protiv toga da se državi tj. ministarstvu ostave kontrolni paketi i alati i dio financijskih sredstava od prodaje i zakupa, ali obavezno treba dio tih sredstava prepustiti i gradovima, tj. jedinicama lokalne samouprave koji su ulagali i koji još uvijek ulažu svoja financijska sredstva u komunalne infrastrukture za potrebe tih objekata. Jer mi imamo u Vladi dva ministra Marića, jedan ministar Marić koji je maloprije otišao iz sabornice koji je poznat po tome šta svojim prijedlozima zakona i u poreznoj reformi uzima jedinicama lokalne samouprave, a očekujemo od drugom ministra Marića, evo koji daje tj. da nešto i vrati jedinicama lokalne samouprave. Nažalost ponavlja se praksa da nema dovoljno povjerenja u jedinice lokalne samouprave i na taj način im se uskraćuje ta upravljanje ali i financijska sredstva za poslove za koje u stvarnosti trebaju biti u njihovoj nadležnosti. Znači mi ćemo opet imati sada situaciju da će se u Zagrebu tj. u ministarstvu raspisati natječaj koji će bit negdje objavljen u Jutarnjem i Večernjem listu na stranicama ministarstva ali zainteresirani koji ne uspiju pratiti neće imati informaciju da u dotičnoj jedinici lokalne samouprave se taj natječaj dešava. Dalje ćemo imati da će trebati dostavljati razna uvjerenja i potvrde u Zagreb što dovodi do nepotrebne komplikacije kako za građane i za lokalne sredine tako i za nadležno ministarstvo. Opet će predstavnici iz jedinica lokalne samouprave i građani morati hodočastiti u Zagreb da bi realizirali svoj projekt, sad ću biti malo onako sarkastičan pa ću reći da i to odgovara Vladi jer se troši benzin, od potrošnje benzina ima korist država, plaća se cestarina opet korist državi, trošarina za automobile sve to ide u proračun državi ali istovremeno se povećavaju svi troškovi svima onima koji dolaze i hodočaste nažalost u Zagreb, a isto tako izgubi se puno, puno više vremena. Ministar vrlo često u svojim izjavama naglašava potrebu za zapošljavanjem 200 ljudi za provođenje zacrtanih ciljeva ministarstva, ja ću to komentirati da opet se gomila administracija u centru u Zagrebu, a to je u suprotnosti s onom politikom ravnomjernog razvoja RH jer opet jačamo centar, opet jačamo Zagreb, umjesto da ako su potrebni ti ljudi za izvršavanje tih poslova da se ravnomjerno raspodjele po županijama, tako imamo ravnomjerni razvoj i ako imamo 20 županija, 200 ljudi to podijelimo i onda ćemo dobiti da zapošljavamo po 10 ljudi u prosjeku po svakoj županiji, a ne da sve opet centraliziramo u Zagreb. Još jednu stvar koju ministar najavljuje, ja vjerujem da će do toga doći, da se znači uredi državne uprave sa sjedištima u županijama, sa određenom reformom pripojiti županijama i onda ćemo ojačati županijske urede, onda možemo sa jednom budućom izmjenom zakona upravo te poslove prepustiti tim uredima kako bi opet uslugu koju pruža taj javni sektor bude bliži građanima, poduzetnicima koji žele realizirati svoje projekte i to za nas bi bio jedan puno značajniji pomak prema decentralizaciji. No, ja znam često iz ministarstva ne samo nadležnog ministra Marića nego iz ostalih kad govorimo o decentralizaciji često se kaže da mi bi to prepustili jedinicama lokalne samouprave samo nisu sve jedinice lokalne samouprave i županije na tom stupnju efikasnosti i razvijenosti, nemaju kadrova, nemaju tu struku koja može zadovoljiti te zahtjeve i tu se mogu složiti, jer to vidimo i kroz taj registar koji se uvodi za imovinu, da ima veliki broj jedinica lokalne samouprave koje do danas nisu ažurirali svoju imovinu i zato je dobro da se donosi i taj drugi zakon, ali ono što sam želio reć da zato mi predlažemo asimetričnu decentralizaciju kao što je primjer sa Zakonom o legalizaciji i o izdavanju građevinske dozvole. Imamo primjere gdje su određeni gradovi i županije prihvatili te poslove od države, uredno ih izvršavaju, a oni koji nisu bili u stanju ili nisu htjeli to prihvatiti i dalje radi država. I zato predlažem ministarstvu da u jednoj budućoj izmjeni i dopuni toga zakona predvidi tu mogućnost a na ve da za svaki mali prostorčić od 10, 15, 30 kvadrata se mora trčati ne znam i u Zagreb, nego da se to prepusti jednostavno na upravljanje lokalnoj samoupravi. I da kasnije ponovno ne oduzimam vrijeme s obzirom na to da je današnja sjednica vremenski ograničena, odmah ću ovu raspravu povezati s raspravom o Konačnom prijedlogu Zakona o središnjem registru Državne imovine. Pozitivno je da ćemo ovim zakonom napokon ažurirati svu javnu imovinu, namjerno sam rekao javnu, da li je to državna, općinska, gradska, županijska, da li je to u vlasništvu i tvrtki koje su osnivali država ili jedinica lokalne samouprave da to imamo na jednom mjestu, da točno znamo s kojom imovinom raspolažemo te koja je njena vrijednost. Znači, napominjem bez obzira na vlasništvo imamo svu javnu imovinu na popis na jednom mjestu. Međutim kad sam spomenuo to vlasništvo treba reć da nekad je to bila društvena imovina i moramo reći da ta društvena imovina u jednom određenom trenutku je bila u vlasništvu jedinica lokalne samouprave, ali onda odlukom vlade, sabora se ta imovina prebacila u vlasništvo države. Prisjetimo se kad su stanovi se prodavali onda je jedan dio sredstava od prodaje tih stanova završavalo u državni proračun, a jedan dio u proračunima jedinica lokalne samouprave. I zato smo predlagali da i za ovaj dio se primjeni isti način tj. ista formula raspodjele tih sredstava jer jedinice lokalne samouprave ipak su dužne za te prostore osigurati, održavati i gradnju nove kompletne infrastrukture. I mislim da, zato sam rekao da ministar Marić bi nešto mogao iz ovoga upravo vratiti sa definiranom namjenom ulaganja u komunalnu infrastrukturu. Zaključno moram reći da će klub IDS-a, PGS-a, RI-a ipak podržati oba Zakona jer će se njima omogućiti kvalitetnije upravljanje poslovnih prostora nego što je to trenutno. Vjerujem da će se prihvatiti Amandmani koje smo predložili jučer na Odboru za lokalnu samoupravu jer sa tim Amandmanima postigli smo određenu fleksibilnost i stvorili razliku između davanja poslovnih prostora u najam u vlasništvu države i onih u vlasništvu jedinica lokalne samouprave. Iz kojeg razloga? Jer i ministar sam je rekao, država se vodila jednostavno samo ekonomskom opravdanošću i oni gledaju ekonomiju kako što više dobiti iz tih poslovnih prostora. Jedinice lokalne samouprave uz taj uvjet imaju i još jedan uvjet, a to je uvjet da zadovoljavaju potrebe svojih građana i to pogotovo i prije svega mislim na zadovoljavanje potreba obrta deficitarna zanimanja. Mi danas imamo npr. ja ću ostaviti postolara i taj postolar je deficitarno zanimanje koje sigurno može biti profitabilno i njemu upravo treba ponuditi prostor koji je u javnom vlasništvu pod povoljnijim uvjetima. No, na samom kraju želim ponoviti da kao klub IDS-PGS nismo u potpunosti zadovoljni jer smo očekivali još jedan veći stupanj decentralizacije, ali bez obzira velike korake su ta dva Zakona postignut i mi ćemo kao klub podržati ova dva prijedloga Zakona. Hvala lijepo.
Sad je na redu gospodin Peđa Grbin ispred kluba zastupnika SDP-a.
Zahvaljujem poštovani gospodine podpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege, uvaženi gospodine ministre. Evo, kolega Demetlika mi je svojom raspravom uvelike olakšao jer neću morati ponoviti neke stvari koje je on govorio, jedino mi nije jasno kako nakon cijelog niza primjedbi koje su iznesene, a mi ćemo pored tih primjedbi iznijeti još neke druge, itko može podržati ovaj Zakon. Dakle, već sada smo govorili o jednom ozbiljnom problemu, a to je taj da umjesto da idemo približiti građanima i našim poduzetnicima državnu upravu, mi ćemo i za prostore od 10-tak m2 morati dolaziti u Zagreb. To nije logično, jer bi to mogli obavljati oni na terenu koji za to imaju i kapaciteta i znanja. A kada to govorim, ne govorim napamet, nego govorim kao netko tko je u svojem gradu, u svojoj jedinici lokalne samouprave, to je grad Pula, 4 godine vodio Komisiju za prodaju nekretnina u vlasništvu grada i također i Komisiju za davanje u zakup poslovnih prostora, pa nešto znamo o ovoj materiji. Mnoge jedinice lokalne samouprave su daleko bolje, transparentnije, brže, efikasnije itd. u upravljanju i raspolaganju nekretninama, nego što je to RH. I umjesto da se ide kako operaciji gdje bi lokalna samouprava preuzela za državu obavljanje ovog posla, umjesto da to radimo putem centraliziranog Ministarstva, mi to ne koristimo, idemo sve po starome, iako svakoga dana, kao saborski zastupnici, imamo prilike slušati pritužbe građana, imamo prilike slušati pritužbe poduzetnika koji imaju probleme sa upravljanjem nekretninama. Vi imate apsurdne situacije da primjerice za služnost puta, ako taj put bi trebao ići preko nekretnine koja je u vlasništvu RH nije direktno doseg ovog Zakona, ali je blisko problemu, morate od Ministarstva tražiti da dođete do toga. I to vam traje nekoliko mjeseci, a vi jednostavno hoćete uknjižiti služnost puta i govorimo o iznosima koji se kreću 1.000,00 kn, 2.000,00 kn, 5.000,00 kn naknade. No, da ne nastavljam na ono što je govorio kolega Demetlika prije mene, ukazati ću na određene probleme koje će ovaj Zakon stvarati u praksi i zbog kojega mi u klubu zastupnika SDP-a nećemo moći podržati. Čl. 6-ti, zakupnik nema pravo poslovni prostor ili dio poslovnog prostora dati u podzakup, osim ako nije drukčije ugovoreno. I to je dobra odredba. I trebalo bi biti tako. Međutim, šta onda već u st. 2-om kažemo, da za državu to ne vrijedi. Dakle, jedinice lokalne samouprave moći će ugovoriti sa zakupnikom da određeni dio poslovnog prostora može dati u podzakup, ali RH neće. Dakle, RH će dati u zakup nekome neku veliku nekretninu, 1000, 2000, 5000, 10000 m2 u koje bi se mogao otvoriti nekakav industrijski pogon, primjerice, daj Bože, nešto za proizvodnju automobila, ali taj nositelj industrijskog pogona neće moći ni 10 m2 u poslovnom prostoru, čak ako država nema zapreke na to dati nekome u podzakup ili s nekima ugovoriti poslovnu suradnju tko bi tu ugrađivao, dorađivao ili nešto tako dalje. Mislim da je ova odredba previše restriktivna i držim da je ista odredba koja vrijedi za jedinicu lokalne samouprave, trebala vrijediti i za RH. Ukratko, čl., pardon, st. 2.-gi čl. 19.-tog je potpuno nepotreban, trebalo je ostati samo na onome kako je navedeno u st. 1.-om, a to je podzakup može, ali samo ako je posebno ugovoren i onda naravno ako za to postoji suglasnost RH kao vlasnika imovine. Međutim, ovo je manji problem Zakona. Puno veći problem dolazi u čl. 9.-om ovog Zakona kojim se mijenja čl. 36.-ti. Da bi razumjeli zašto je ovo veliki problem, moramo se vratiti par dana unatrag, moramo razgovarati o rebalansu državnog proračuna za 2018.-tu godinu i moramo biti svjesni da Ministarstvo koje upravlja državnom imovinom nije ostvarilo svoje planove. Dakle, naši planovi za prodaju i unovčenje one državne imovine koja nije perspektivna, nisu ostvareni. Zašto? Puno je razloga tome. Naravno, od ekonomske situacije, od ekonomske snage naših poduzetnika itd., do administriranja. I šta mi onda radimo? Umjesto da našim građanima i poduzetnicima olakšamo stjecanje prava vlasništva nad nekretninama koje su im potrebne za rad, mi to otežavamo i to otežavamo značajno. Pod jedan, ukinuli smo mogućnost kupnje poslovnog prostora, bilo u vlasništvu jedinica lokalne samouprave, bilo u vlasništvu država, na rate. Ja prihvaćam da država može za sebe reći mi poslovne prostore nećemo prodavati na rate, na otplatu itd. Ali, nametati jedinicama lokalne samouprave isto takvo ograničenje, ako su jedinice lokalne samouprave spremne na taj način pomoći svojim poduzetnicima, je potpuno neprihvatljivo. Dakle, po ovom Zakonu nema više uopće mogućnosti na otkup poslovnog prostora na rate kroz određeno vremensko razdoblje, već isključivo donesi novac, plati i idi. S time, uvaženi gospodine ministre, Plan za 2018.-te koji je podbacio, u 2019.-toj možete odmah navesti kao nulu jer nećemo ostvariti ništa. Ali, kao što je nekada išlo onim reklamama, to nije sve, ima još. Rok, rok za plaćanje je samo 30 dana od dana sklapanja Ugovora. S obzirom da je otkup na rate postao nemoguć, svi oni koji nemaju financijska sredstva da jednokratno iz svojih džepa plate kupnju poslovnog prostora, a takvih je, složiti ćemo se izuzetno malo, morati će pribjeći ugovaranju i sklapanju Ugovora o kreditu. A nema niti jedne banke koja će vam jamčiti da će vam ovakav Ugovor o kreditu, isplatiti u roku od 30 dana. Većina hoće, ali vam to neće jamčiti, a po Zakonu ako niste platili 31-vi dan, nema naknade otplate, nema produljenja roka, Ugovor se po sili Zakona smatra raskinutim. I ako bi netko uplatio 31-vi dan, Državno odvjetništvo bi u slučaju da se Ugovor nakon toga izvrši i da se pravo vlasništva prenese, s punim pravom, protiv dužnosnika, bilo lokalne samouprave ili državne uprave, moglo pokrenuti postupak radi zlouporabe položaja i ovlasti jer je prekršio odredbe zakona. Razuman rok, ako već ne prihvaćate da ostaje otplata na rate, kao što je bilo do sada u svim Zakonima od 1996.-te na ovamo, trebao bi biti 90 dana jer smo onda sigurni da će se i Ugovor o kreditu itd. uspjeti realizirati. Ali, ako mislite da je tu kraj, nije. Imamo st. 3.-ći, iako je po našim pozitivnim propisima za valjanost Ugovora kojim se stječe pravo vlasništva nad nekretninama potrebno da potpis prodavatelja bude samo ovjeren, mi ovdje zahtijevamo da potpis [[Upadica: Oprostite gospodine, molim vas malo tišine, ne čuje se što govori zastupnik koji predstavlja SDP, izvolite]] mi zahtijevamo [[Upadica: Molim vas, znam da se dugo, neki od vas dugo se nisu vidjeli, ali međutim, molim vas]] Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče, dakle, da ponovim, iako je po pozitivnim propisima RH za valjanost Ugovora o kupoprodaji nekretnina potrebno da potpis prodavatelja bude samo ovjeren kod javnog bilježnika, mi ovdje za valjanost ovog Ugovora tražimo solemnizaciju, bez da je uopće jasno zbog čega se to traži. Kod Ugovora gdje je prodaja bila ugovorena na rate, bilo je jasno zašto je bila potrebna solemnizacija jer onda je takva isprava ovršna. I ako netko ne plaća svoju obvezu, na temelju solemniziranog Ugovora se može krenuti direktno u naplatu obveze koju ima kupac poslovnog prostora. Međutim, kada smo uveli obvezu jednokratnog plaćanja, za time nema nikakve potrebe, ako platite, platili ste i nekretnina je vaša. RH vam izdaje potvrdu da je plaćeno odnosno tabularnu ispravu i vi se u zemljišnim knjigama knjižite, ako ne platite, gotovo je, Ugovor se raskida po sili zakona. Čemu solemnizacija koja će našim potencijalnim kupcima, dakle, prije svega poduzetnicima kojima želimo omogućiti da steknu vlasništvo poslovnog prostora, nametnuti trošak koji umjesto 40 ili 50,00 kn za ovjeru, dolazi 1.000,00 kn, 2.000,00 kn ili više kuna, ovisno o vrijednosti poslovnog prostora. Potpuno nepotrebno i samo dodatno opterećenje poduzetnika. Kao što sam rekao, kolega Demetlika je prije mene iznio čitav niz primjedbi, nećemo se ponavljati, uz ove primjedbe koje sam iznio, potpuno je jasno da ovaj Zakon, ne da ne predstavlja napredak, već predstavlja dodatno opterećenje za korisnike, a pogotovo naše poduzetnike koji bi htjeli steći vlasništvo nad poslovnim prostorima u vlasništvu RH, predstavlja teret za RH jer će joj otežati ostvarivanje prihoda koji su prijeko potrebni našem državnom proračunu i ne vidim nikakvu, nikakvu, ali nikakvu logično, nikakvo logično opravdanje zašto bi mi ovaj Zakon podržali. Hvala vam lijepo.
Kolega Petrov, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, tražim stanku za konzultacije kluba oko glasovanja za Porezne zakone, oko Poreznih zakona. Jer nažalost, poštovani predsjedavajući, ja se ne mogu oteti dojmu da su današnji vladajući populisti svih populista. Dakle, obećavaju iz mandata u mandat sve ono što na kraju ne ispunjavaju. Obećali su 180 000 radnih mjesta, samo što nam nisu rekli da su ta radna mjesta u Irskoj, u Njemačkoj, u Austriji. Obećali su povlačenje novca iz Europskih fondova, a nisu nam rekli da nisu sposobni to napraviti S druge strane dižu rashode države, najavili su iduće g. za 6 milijardi kn, troše više nego što zarađuju, dok s druge strane, poduzetnike kroz iste ove porezne zakone, ostavljaju na milost i nemilost. Dakle, država će se naplatiti, prije nego se poduzetnik naplati i na takav način ga ugroziti. Meni zaista nije jasno zbog čega porezni zakoni ne mogu biti bolji, ne mogu biti rasterećenje za poduzetnike, ne mogu služiti za gospodarski razvoj. I ono zaista, što mi zaista nije razumljivo, zar ni jedan amandman, koji je došao iz oporbe nije dovoljno dobar za vladajuće? Ja sam pozorno pratio ministra financija, moglo se je vidjeti u određenim trenucima da je ministru neugodno, jer određene amandmane treba odbiti. Jer je pravilo ove vlade i njihovog predsjednika, za način djelovanja odbijanja svih amandmana, bez obzira koliko su dobri kada dolaze iz oporbe. Jer izgleda da je za ovu vladu i za ovu državu, najvažnije da postoji ocjenjivački kapital, pa ćete odonda biti u mogućnosti nešto iskančiti. Molim konzultacije kluba.
Dobro. Imate pravo na stanku. Javlja li se još netko za stanku? Ako ne, onda ćemo sada napraviti stanku do 12,15 sati. STANKA U 12,08 SATI.
Sad ćemo se vratiti na točku o kojoj smo raspravljali, dakle da podsjetim, Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zakupu i kupoprodaji poslovnog prostora, ostao nam je još jedan Klub zastupnika to je onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče…
Oprostite, prije nego što počnete, samo da nas sve podsjetim da smo vremenski limitirani zbog potrebe uređenja dvorane za ovu međunarodnu konferenciju, evo, izvolite, što naravno ne limitira vaše vrijeme i ničije vrijeme da govori.
Dobro, to je izgleda sudbina ova dva zakona u prvom čitanju, ne znam jel' nas je bilo isto možda nekoliko onda vrlo zbilja kratko. Dakle, općenito kada govorimo, mislimo da ova intencija i zakonodavca i prije svega ono što proizlazi iz ovog zakona a to je svakako malo više reda, pogotovo tamo a to svi znamo iz nekih praksi gdje je nominalno netko ušao u neki zakup a dao to u podzakup ili koristi se državnim prostorom, ali ne samo državnim prostorom, jer to je manji problem. Iako i tu imamo dosta i to je ministar već nekoliko puta i govorio da se točno ne zna tko je gdje i šta je, u kojem je sav fundus državne imovine, kako se koristi. A tek kada zagrebemo ispod površine jedinica lokalnih samouprava i to čak ne ni grad Zagreba a tu bi se sigurno svašta našlo nego diljem Hrvatske. Onda svakako s ovim zakonom ćemo uvesti više reda, više odgovornosti, sustava i naravno pravednosti a pogotovo da ne govorimo nekih nezakonitih, što je već i po sadašnjim zakonima i normativnim propisima zabranjeno a nekako se našla praksa da postoji. Tako da više ne postoji mogućnosti zabrana, odnosno ovdje se uvodi, uređuje zabrana podzakupa poslovnog prostora, kao i nekih poslovno tehničkih suradnji kojima se zapravo na jedan način izbjegavao taj članak odnosno nominalno zabrana davanja prostora u podzakup. Dakle i ovdje jasno u ovom zakonu navodi se da će se raskinuti po sili ... [[Govornik se ne razumije.]] zakona. Ono što se ovdje zapravo, što je sama smisao ovoga zakona šta želimo. Želimo staviti što više tih prostora i trebali bi staviti što više poslovnih prostora, na tržište, u poslovnu uporabu, potaknuti gospodarstvo, osigurati sigurnost onih koji su tamo, dugoročnu, da ne moraju razmišljati kako će, šta će, vezati svoje proizvodnje, svoju prodaju ili što god već rade u tim prostorima, usluge koje obavljaju. I mislim da ono što je najbolje i što uvijek cijelo vrijeme svi kažemo da nije, ja ne znam baš da je zapravo iznimka od pravila da je država dobar gospodar. Država je uvijek kod nekvih takvih pogotovo stvari i troma i ne dobar gospodar i mislim da se treba riješiti sve one neoperativne imovine koja ne služi državi, kako govorimo sad o poslovnim prostorima tako smo govorili i o određenim vlasničkim udjelima u nekim nestrateškim tvrtkama, državnim kada govorimo. Jer država nema se šta tu uplitati na tržište niti na tržište najma niti zakupa onih prostora koji nisu od državnog značaja. I kada govorimo o, prije svega od državnog značaja, znači od nekih institucija i ono što želimo da bude. I zato se ovim upravo stavlja, inače ja sam u prvom čitanju i pitao kada govorimo koji su to kriteriji za odlučivanje koji će poslovni prostor ući u tu, na taj popis za kupoprodaju, dakle vrlo jednostavno, vrlo lagano kada je netko ušao redovnim putem, redovna plaća, zakup, koji se izborio na natječaju, nema nikakvih repova iza sebe, njemu će se ta nekretnina ako udovoljava tim uvjetima staviti na popis i on će moći kupiti tu nekretninu. Ono što su sada daljnji kriteriji, ja sam malo raspravljao u prvom čitanju da su možda prestrogi, odnosno da će vrlo malo prostora ostati zapravo koji neće biti na tom popisu jer od 4 kriterija da su u ... [[Govornik se ne razumije.]] , prvoj zoni grada, to je jedan da su poslovni prostori s izlogom koji gleda na uličnu stranu, znači da smo praktički sve uredske poslove, odnosno uredske prostore izbacili u vrlo velikom broju slučajeva uredski poslovi nisu ti koji imaju izloge, da se nalaze u razizemlju, suterenu, prizemlju, kako god hoćete. I onda ono što je najbitnije, čija vrijednost zakupnine za 15 godina jednake ili veća od procijenjene vrijednosti nekretnine. Dakle tamo gdje se izračun onda u 15 godina, znači oni neće biti na popisu, gdje u 15 godina ćeš moći dobiti više od najma nego da prodaš, to neće biti u prodaju kako bi se upravo stalo na kraj nekim spekulativnim, zbog odnosa na tržištu ili nekim spekulativnim radnjama. Tako da s te strane mislim da puno prostora će ući u tu priču, da će puno naših korisnika, gospodarstvenika dobiti mogućnost da budu svoj na svome, da planiraju svoje poslovanje, da imaju jednu sigurnost i dugoročnost i mislim da apsolutno s ovim dobivamo jedan operativniji, provedbeniji, kvalitetniji, kvalitetniju mogućnost zapravo obavljanja gospodarskih djelatnosti, u krajnjoj liniji našeg gospodarstva. Ono što je je dobro i što smo, što sam u prvom čitanju isto rekao da smo imali dvostrukih kriterija i to je ministar i izrijekom potvrdio da više nema razlike između poslovnih jedinica u lokalnoj samoupravi i državnoj, dakle sve su isti kriteriji jer smo imali u onom prvom prijedlogu da negdje, da praktički jedinice lokalne samouprave nešto mora. Pa kada smo govorili ovdje o ratama, kolega Grbin nije više tu i ja sam prvi koji je rekao da možda nije dobro da se stavi mogućnost obračuna otplate u kojem zapravo jedinica lokalne samouprave mora to prihvatiti a netko onda može tu kalkulirati na 15 godina i ponuditi u ratama i dati najveću cijenu. Dakle niti trošak novca tu nije uračunat niti bilo šta drugo. Ovako mu se ostavlja naravno mogućnost da on ishodi kredit i da kupi ta sredstva isto kreditom gdje prati tu cijenu novca i da je ta jedinična cijena zapravo ta koja je krajnja, krajnja koju on plaća. Naravno ovih 30 dana sam se ja isto pitao, kaže, uvjeravaju me da je dovoljno jer to nije 30 dana od dana donošenja rješenja nego je 30 dana od dana sklapanja ugovora a od rješenja do ugovora također ima jedan, jedan protek vremena gdje on može polako ishodovati sve potrebne papire, sve ono to treba da bi onda ugovorom otišao u banku gdje bi banka se mogla i uknjižiti na taj prosto ako je naravno sve čisto i da on dobije sredstva koja se obvezao javnim natječajem, tako da i tu dvojbu smo isključili i ja mislim da je to dobro. Jer onaj dio po meni nije bio baš najbolji jer to je prvo se odnosilo samo na JLS-ove a s druge strane onda bi mi tu imali jednu vrstu skrivene subvencije pogotovo JLS-ova gdje se to kosi sa nekim drugim zakonima, tako da mislim da je ovo rješenje izuzetno, izuzetno dobro. Što se tiče dalje nekih stvari ono, još ću jednom ponoviti da se radi o samozakupcima koji imaju mislim da to, da je to vrlo dobro jer zapravo u članku 1. stavku 2. je ukinuta mogućnost da se daje taj prostor bez javnog natječaja onima koji su korisnici. I mislim da jedino što se ukinulo ovdje, što sam primijetio ... [[Govornik se ne razumije.]] izbačen mogućnost prvozakupa koja je bila, mislim da je to članak ili 7. ili 9., sad ću vam točno reći, dakle članak 5. pardon, koji se odnosi na članak 6., stavak 5. znači to vidim da je izmjena u odnosu na prvo čitanje kada zakupnik ne podnese pisani zahtjev u roku koji smo predodredili i ide na natječaj, on zapravo u prvotnom prijedlogu je bio da imaju pravo prvozakupa, sada se ovo ispustilo jer to samo po sebi znači ako nije iskazao interes da onda naknadna pamet se više ne priznaje, mislim da je to sasvim u redu. Sve u svemu naravno Klub HNS-a će podržati i ove izmjene i zahvaljujem još jednom na svim ovim prihvaćenim prijedlozima zapravo gdje smo zbilja napravili, izbacili smo skoro svu razliku između jedinica lokalnih samouprava i same države. Zahvaljujem još jednom.
Hvala vam lijepa. Sada prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi se javio poštovani zastupnik Ivan Šipić.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima. Evo, možemo reći, da je ovo jedan od zakona u nizu koji daje smisao rada i smjera Ministarstva državne imovine. Imovina u vlasništvu države ali i jedinice lokalne samouprave, je ogromni kapital i svaki zakonski okvir koji će napraviti iskorak u raspolaganju i upravljanju tom imovinom daje konkretna rješenja i efikasniji pristup rješavanju problema. Mnogi gradovi i općine nemaju problema sa zakupom kupoprodajom poslovnih prostora, jer uopće nemaju državne imovine. Ali, imaju svoju imovinu. Ovim zakonom će se olakšati tim jedinicama lokalne samouprave u konkretnim slučaju. Ovim zakonom će se stati u kraj i onim a koji su mešetarili s prostorom. Pa bi pokušavali izbjegli plaćanje svojih obveza na način da bi prostor prebacivali na drugi ili treću osobu. Pa taj, također ne izvršava obaveze, pa onda i taj prebaciva na tko zna koga i na taj način se stvara jedan krug, jedan začarani krug i šuma problema kojima se sve skupa ne vidi kraj. Zato, treba pozdraviti napor ministarstva, a time i vlade, da uvede red i u ovo područje, kojim prijedlogom zakona, donosi nekoliko bitnih koraka, kao i kolege izdvojiti ću neke. Nema više podzakupa poslovnog prostora u vlasništvu RH ili jedinica regionalne samouprave. Nema podzakupa. Raskidaju se u govori, koji su zakupci na takav način dali drugoj osobi i za korištenje i to ovim zakonom, po sili zakona. Poslovni prostor, može se prodati isključivo zakupniku, koji ima ugovor ili će se RH ili sa RH ili s gradom ili općinom, i to ako se uredno ispunjavaju sve obveze iz ugovora. Prostori se prodaju javno, na natječaju. Na temelju zakona, napraviti će se popis poslovnih prostora, koji će se prodavati i time će se povećavati prihod državnog proračuna, ali i lokalnih proračuna. To je dio koji je potrebno naglasiti. A donosi ih upravo ovih zakon, ovaj prijedlog zakona. A najviše od svega je što smo više puta čuli, ovdje, da će ovaj zakon uvoditi red. Da će raščistiti ono što kažemo, da je godinama bilo kako sam ministar kaže, kao jedna štala. Tako da za svaku pohvalu, je ovaj prijedlog koji će ma koliko se kolege neki slagali ili ne slagali, ipak i nama na lokalnoj razini, donijeti prednost u odnosu na ono što smo imali. A biti ćemo otvoreni pa ćemo sigurno reći, da manje jedinice lokalne samouprave imaju manjih problema, a veći gradovi i općine, gdje su na tisuće poslovnih prostora, što u državnom što u lokalnom vlasništvu, zasigurno će tu biti sličnih pitanja, kao što smo i danas čuli, zašto nije ostalo meni, zašto grad ne raspolaže zašto općina ne raspolaže itd. Smatram i smatramo da ovakav pokušaj, dobar pokušaj, u prvom redu u raščišćavanju što je državna imovina, što je lokalna imovina i na koji najbolji način se može s njom raspolagati i pod kojim uvjetima i kako se može davit poslovni prostor u podzakup i pod kojim uvjetima. Evo, ja pozdravljam ovaj zakon i ministre, svaka čast na ovakvom odrješitom i direktnom sučeljavanju s ovim problemom. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Mate Čička.
Poštovani potpredsjedniče, uvaženi ministre. Primjena važećeg Zakona o zakupu i kupoprodaji poslovnog prostora, pokazala se nedovoljno dobrim. Utvrđeno je da rješenje iz važećeg zakona, ne mogu zadovoljiti kriterije uspješnog upravljanja poslovnih prostorima u vlasništvu RH i jedinice lokalne područne i regionalne samouprave. Važeći zakon ne može zadovoljiti kriterije u pogledu kontrole korisnika poslovnih prostora, iznosu zakupa kao i nemogućnosti prodaje poslovnih prostora, neposredno zakupcima. Važećim zakonom je propisano da zakupnik poslovnog prostora, nema pravo taj prostor dati u podzakup, ali u stvarnosti se to događa. Primjerice ugovorom o trgovačkom zastupanju, čime se poslovni prostor u vlasništvu RH, daje na uporabu trećim osobama i time u stvarnosti ostvaruje podzakup poslovnog prostora, zbog ovog je očito kako je RH ili jedinica lokalne ili regionalne samouprave za te poslovne prostore mogla dobiti veće iznose od onih koji se … [[Govornik se ne razumije.]] Trenutnim zakonom, također je omogućena izravna prodaja poslovnog prostora korisniku ili zakupniku poslovnog prostora, ako taj prostor koristi bez prekida u trajanju od najmanje 5 godina te ukoliko u tom vremenu uredno ispunjava sve obaveze iz ugovor o zakupu. Od donošenja zakona pa sve do danas niti jedan poslovni prostor na ovakav način nije prodan. Upravo iz tih razloga mi danas ispred sebe imamo Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zakupu i kupoprodaju poslovnog prostora, ovim izmjenama i dopunama svi podzakupi su sada uređeni ugovorima će biti raskinuti po sili zakona, poslovni prostori će se dati stvarnim korisnicima na korištenje uz sklapanje ugovora direktno s njima. Zakonom će se urediti i pitanje prodaje poslovnih prostora, uvođenjem jasnih kriterija omogućuje se adekvatna i brza prodaja koja će krajnjem korisniku građanu omogućiti da napokon postaje vlasnik tog poslovnog prostora koji koristi. Ovime će biti nagrađeni oni koji imaju ugovor o zakupu koji uredno ispunjavaju svoje obaveze iz ugovora kao i druge financijske obaveze. Također, pozitivno je vidjeti da se javno obavijesti i popis poslovnih prostora koji su predmet kupoprodaje kao i popis onih koji se ne smiju prodavati što do sada nije bilo definirano. Ovim zakonom unijet ćemo velike promjene učinkovitosti upravljanja državnom imovinom, a jednako tako i transparentnosti. Kao načelnik općine izrazito sam zadovoljan što će ovaj zakon primjenjivati i na nekretnine u vlasništvu jedinica lokalne samouprave, a ne samo na one u vlasništvu RH kako je u početku zamišljeno. Hvala na pažnji.
Hvala vam lijepa, a sada će, imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Tomislava Lipošćaka, izvolite.
Zahvaljujem podpredsjedniče, pa budući da smo i na kraju rasprave jedno kratko pitanje kolega Čičak. Budući da ste u svom izlaganju izrazili zapravo i zadovoljstvo što će se ovaj zakon primjenjivati i na nekretnine koje su u vlasništvu jedinica lokalne samouprave, a ne samo kako je prvotno zamišljeno na one koje su u vlasništvu RH, zanima me što vama kao čelniku jedinice lokalne samouprave konkretno ovaj zakonski prijedlog znači, odnosno što vam donosi? Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Čička.
Zahvaljujem se kolega, prvo bih se zahvalio ministru i ministarstvu na tome što je prihvatio apel svih udruženja, udruženja općina i udruženja gradova da se u ovaj zakon uvrsti i vlasništvo općina, gradova i županija. Pa imat ćemo jasni kriterij na koji način riješiti taj problem što do sada nije bilo definirano zakonom i mislim da je to jako dobro i pozdravljam.
Hvala lijepa, sada će završno o zakonu i o raspravi nešto reći poštovani ministar državne imovine gospodin Goran Marić.
Cijenjeni i poštovani zastupnici, hvala svima na raspravi, na i u prvom i u drugom čitanju na konkretnim i prijedlozima, hvala svima i na pohvalama i na preporukama posebice zahvaljujem zastupniku Čuraju koji je dao najviše prijedloga i čije smo prijedlog i u zapravo u potpunosti prihvatili i sigurno da iz zbog toga dobivamo i kvalitetniji zakon. Samo čujem bis malo disonantne tonove ovdje, načelnici i gradonačelnici govore jedno, a iz oporbenih redova čujemo nešto drugo a što govore u ime gradonačelnika i načelnika. Oni zapravo žele što vi ne želite. Mi ne možemo uvažiti da bi dobro bilo za jedinice lokalne samouprave ono što želi neki zastupnik, nego ono što žele jedinice lokalne samouprave i zapravo ne znam koga onda i gospodin Grbin zastupa, ako smo mi pregovarali sa čelnicima i sa zajednicom općina i gradova i prihvatili sve vaše sugestije. Čuli smo dosta toga danas, ovdje, negdje se i omaklo nekima jedinicama lokalne samouprave da treba dati sve, ništa im nije dato, mogu samo reći da je više ova Vlada i Ministarstvo državne imovine dalo u jednom danu, jednom gradu i jednoj županiji neko u prethodnih 25 godina, u jednom danu. Da Zakon o upravljanju državnom imovinom nijedan toliko nije reformski zakon donešen u Hrvatskom saboru koji se odnosi na jedinice lokalne samouprave kao taj zakon, da se tim zakonom prenijelo ex lege u vlasništvo jedinica lokalne samouprave stotine i stotine hektara zemljišta i nekretnina, a da se omogućilo da se jedinicama lokalne samouprave i područne samouprave daruje nekretnina za sve što može poboljšati kvalitetu života za stambeno zbrinjavanje, za poticajnu stanogradnju, za društvene i javne sadržaje, to svi zakoni do sada nisu sadržavali kolko samo taj zakon. I to je ekszakt i to je dokazivo i taj zakon nije gledao na političku obojenost regija, nego na Hrvatsku. Čuli smo i danas optužbe da Ministarstvo državne imovine nije ispunilo plan, da to jutros i raspisalo kako nije ispunilo plan. Samo nekoliko podataka, u 2017. plan je bio za Ministarstvo državne imovine u prihodima od prodaje nefinancijske imovine 91 milijun 450 tisuća kuna, izvršeno 105 milijuna 152 tisuće, dakle plan je prebačen. U 2018. plan je bio od prodaje nefinancijske imovine 98 milijuna 756 tisuća kuna već je ostvaren ranije iako još nije kraj godine 185 milijuna 208, a na Vladu je upućen prijedlog da se prihvate najpovoljnije ponude za još 70 milijuna kuna, dakle više od 250% prebačen plan. Što se tiče plana CERP-a, prihodi CERP-a u 2017. su bili planirani na 863 milijuna, ostvareno je 315 milijuna kuna, ali su davane dionice koje su bile predviđene za prodaju dane su u zalog za kreditiranje trgovačkih društava Orljave, Petrokemije i Borova, to su tri toliko minijaturne proizvodnje što je ostalo u Hrvatskoj posljednje proizvodnje koje zapošljavaju više od 4.000 radnika u proizvodnji, u temelju opstanka gospodarstva. Nisam siguran da je bilo bolje prodati dionice ili spasiti tih 5000. A ove dionice sada kada se otpuste, oslobode, onda će doći do tržišta pa će se plan izvršiti. Za '18. g. plan je … [[Govornik se ne razumije.]] bio 932 tisuće, ostvareno je već, 932 milijuna, ostvareno je već 400 milijuna kn. Gotovo 50%. S tim da je 255 milijuna već od prodaje dionica na vladi, prijedlog da se prihvati … [[Govornik se ne razumije.]] ponuđač, dakle, gotovo plan ispunjen. Što se tiče realizacije plana od privatizacije, sve što je došao prijedlog od CERP-a odnosno Centra za restrukturiranje i prodaju na upravno vijeće, upravno vijeće je prihvatilo. Naravno meni je potpuno jasno, od kuda ide ta diskreditizanje, difamacija, izmišljotine, podmetanja i laži. Meni je to potpuno jasno. Svaki moj potez, svaki potez Ministarstva državne imovine, je potez protiv mene. Jer nema tog poteza, nakon toliko g. gdje se uništavala državna imovina i zlorabila i protupravno koristila, nema tog poteza kojim nije povrijeđeno tzv. pravo koje su stakli bespravni korisnici na tisuće i tisuće takvih. Ja očekujem tek prava podmetanja, tek očekujem, ali svjestan sam ja toga i nemam straha od takvih. … [[Govornik se ne razumije.]] Ministarstvo državne imovine, u cilju zaštite državne imovine, su pogođeni mnogi, ali oni koji su naučili otimati. Ali otimanje je prošlost, više nitko neće otimati imovinu RH, to neće više nitko. Ali, sa naslovnica Jutarnjeg ili Večernjeg ili nekih drugih novina, zbog ministra i sukoba sa guvernerom, nije realizirana prodaja vojarne u Novom Zagrebu, u Novom Zagrebu, vojarna nije uopće, ne upravlja Ministarstva državne imovine. Drugi dan slijedi, zbog svađe ministara, zgrade za studentske domove, odnosno, za stanove, za znanstvene novake, zjape prazne već 10 g. a ministarstvo državne imovine nema doticaja s tim zgradama. Da su nama predane, mi bismo znali što ćemo s tim stanovima. Onda slijedi naslov, kupuje glasove HDZ-a, g. Demetlika, evo vi ste svjedok, maloprije ste komentirali, kupujem glasove HDZ-a, najviše odluka i ugovora sam potpisao u Puli, u Istri, ne od vas, ne od vas, nego vama govorim, a naslovi vrište takvi. Najviše u Istarskoj županiji, nema niti jednoga načelnika ili gradonačelnika iz redova HDZ-a, ali jesu u Splitsko dalmatinskoj županiji i tamo sam potpisao ugovore, jesam. Ali najviše je potpisa na 25 u Istarskoj, a 3 sporazuma sam potpisao u ponedjeljak u Puli vrijednih 2,5 milijarde novih investicija. Kada je zadnji put potpisao netko sporazum kojim će se ostvariti pretpostavka za realizaciju i investiciju od 2,5 milijarde kn u Puli, ili negdje u nekom drugom gradu. G. Grbin raspravlja, niti jedan amandman nije donio, predložio. Niti jedan. Ali zašto nije? Zato što ono što je predlagao to mu se suprotstavljaju jedinice lokalne samouprave, a on kaže da bi to vi htjeli. Pa kaže i manipulira, da zašto trošak poduzetnicima na solmizaciju ugovora o prodaji a nema solmizacije na ugovorima o kupoprodaji, nego samo ovjera kod javnog bilježnika koja je par kuna. Solmizacija je na ugovoru o zakupu, jer je nužna i mora biti, da bi se svaki … [[Govornik se ne razumije.]] osigurao od neplaćanja ili nemogućnosti i neplaćanja i korištenja poslovnog prostora. Bilo je pitanje zašto ne na kredit, pa zato što nije RH kreditna institucija, vrlo jasan odgovor. Sve je drugo politiziranje. Zamislite bilo je do sada u zakonu da će RH, naplaćivati 4% kamate. Pa to je imalo smisla? Nije, zato smo to i izbacili. Kaže, isto sam čuo ovdje iz redova SDP-a da mora se dolaziti u Zagreb, zaključivati ugovor radi zakupa ili prodaje poslovnog prostora u 10 kvadrata. I zašto bi država uprljala tim prostorima kada imaju jedinice lokalne samouprave i treba im sve prebaciti. A tko je osnovao državne nekretnine upravo da upravljaju tim poslovnim prostorima? HDZ ili SDP? SDP je osnovao, Grbin ili ja, tko je osnovao, a mene se proziva za to. Koja licemjernost, pa to. I tko je imao nepovoljno mišljenje za upravljanje državnom imovinom za vrijeme, tijelo, za vrijeme upravljanja SDP-a ili za vrijeme HDZ-a? Jedno od rijetkih nepovoljnih mišljenja imao je pravni … [[Govornik se ne razumije.]] Ministarstva državne imovine, a nije ni čudno da je nepravilno mišljenje, što je sve tamo bilo. Ali više tamo neće biti nepovoljnih rješenja. I nije više državna imovina, imovina na ničijoj zemlji, nego imovina RH i štiti će se na hrvatski način. Nije tema stanova, ali je slična situacija, a ovim zakonom postiti će se multiplikativni učinak. Neće bespravni moći bespravno koristiti, RH će ekonomičnije upravljati svojim poslovnim prostorima i imati veće prihode, povećati će se gospodarska aktivnost povećati će se prihodi i RH i jedinice lokalne samouprave jer jedinice lokalne samouprave imati će od komunalnog doprinosa do prireza raznih prihoda. Ali ono najvažnije, suzbijati će se nelojalna konkurencija i omogućavat će se normalna, racionalna, lojalna, tržišna konkurencija. Hvala svima koji su podržali u raspravi ovaj Zakon.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Stjepana Ćuraja.
Zahvaljujem podpredsjedniče. Vrlo kratko poštovani ministre, samo jedno, jedno pitanje koje mi je došlo, jedna situacija, samo da upozorim koje se može dogodit. Naime, s obzirom da se nemali broj ugovora o zakupu sklapao i na 10 godina, tada, recimo sada prije 5, 6, 7, 8 godina, su bili određeni tržišni uvjeti i cijene, da li određene po zonama, gradskim, kako god hoćete, dosta povoljne, i sada mi taj poslovni prostor stavimo na popis imovine za prodaju, netko izračuna da njemu uopće nije isplativo to kupiti, jer mu je toliko nisko cijena najma u odnosu što je ono tržišno da je uopće neće ni ponudit, kao onaj koji koristi, kao zakupac, netko drugi ne može, osim da se ne stavi taj prostor po isteku ugovora u novi natječaj sa novom cijenom ili u prodaju, što bi možda još bilo bolje jer samo, mi ovdje ne branimo da nešto ide u prodaju, samo da se vodi ta kategorija, zapravo prodaja stvari, znači natječaj koji su na popisu, jel, ako su na popisu to ne znači da je onaj tko je zakupac, želi to kupiti. Zahvaljujem.
Hvala. Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepa. Pa naravno da brinemo o tome računa. Inače, na 10 godina neće nitko moći dobiti ugovor o zakupu, osim ako je na natječaju taj. Na natječaju. Na natječaju, znate koliko je bilo ovih poslovnih prostora ukupno u Hrvatskoj? Na prste ih možete izbrojati. Svi natječaji što su bili to su sad ostvareni u 2018.-oj, 21 natječaj smo realizirali, a prije toga je bilo samo 88 ugovora. Ukupno imala je Republika Hrvatska 88 ugovora. Na dan kad smo oformili, utemeljili Ministarstvo državne imovine, za 6871 poslovni prostor, Republika Hrvatska imala je reguliran odnos samo za 88 poslovnih prostora. To sam naslijedio. Ali to smo i izmijenili.
Sljedeće replike poštovanog zastupnika Mate Čička.
Uvaženi ministre. Kao glavni tajnik Udruge Općine još jedanput vam se moram zahvaliti na svemu što ste prihvatili na svim ovim našim apelima vezanim za ovaj Zakon. Evo, u stalnoj komunikaciji sa svim svojim kolegama i gradonačelnicima, i načelnicima, nisam još naišao na nekakvu primjedbu vezano za sve ovo što se dešavalo u zadnjih nekoliko mjeseci i evo u ime svih nas koji smo zadovoljni, ja vam se zahvaljujem na svemu što činite u zadnje vrijeme i mogu reć' da vas doživljavaju ko jednog Svetog Nikolu, dođete, nosite darove pa evo ja vas očekujem brzo i u Rugvici. Moram reći da sve ono, sve upute vaše koje smo i dobili u prethodno vrijeme, da nam vi u Ministarstvu objasnite na koji način, kako, i da onda sve ide svojim putem, i vezano za zemljište, i za nekretnine, i za sve drugo, tako da moram pohvaliti vaš rad, a i ovo je dokaz da je bilo potrebno osnovati ovo, jedno ovako Ministarstvo. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepa. Znate što je najčešći pitanje, prva rečenica koju mi postavi gradonačelnik ili načelnik, imam kod vas predmet koji 20 godina nije riješen. A Ministarstvo tek postoji 2 godine. Više je riješeno u tjedan dana predmeta, u tjedan dana, nego u prethodnih 20 godina, jedinicama lokalne samouprave. Ima evidencija koliko je gradonačelnika i načelnika imalo uopće sastanak sa čelnicima tijela pravnog prednika Ministarstva državne imovine, ma nisu imali sastanak nikako. Nema gradonačelnika i načelnika s kojim nisam imao osobno sastanak, nema kojem nismo rekli da u roku 3 dana kad zatraži sastanak, bit će u Ministarstvu državne imovine primljen najniže na razini pomoćnika ministra u Ministarstvu. Sve ono što se može riješit, će se po Zakonu riješiti, ja mislim da nema Grada i Općine koji, ako je kompletirao dokumentaciju, i ako je ona utemeljena na Zakonu, da čeka više od mjesec dana da mu se riješi predmet.
Hvala. Hvala. Sljedeće replike poštovanog zastupnika Tulie Demetlike.
Uvaženi ministre. Mogu se složiti sa većinom onoga što ste rekli, pogotovo ono kad ste spomenuli da drugačije raspravljaju u Sabornici, gradonačelnici, načelnici ili čak bivši gradonačelnici u odnosu na neke druge, i mi iz Kluba IDS-a, koji jesmo opozicijski Klub, nismo se pogotovo u tim temama koje su bitne za jedinice lokalne samouprave, nikad ponašali da politiziramo ili prodavali demagogiju, nego smo pokušali upravo na osnovu naših iskustava, koje smo imali u praksi, podnositi takve primjedbe i prijedloge, da dobijemo što kvalitetniji Zakon. I ono što sam ja zamjerio kod ovog Zakona, je još da ono za što se IDS bori toliko godina, za još veći i viši stupanj decentralizacije i da se određen ovlasti prebace na jedinice lokalne samouprave, jer mislimo da stvarno za neke prostore koji nisu od važnosti za Republiku Hrvatsku, da se prenese na upravljanju, a država neka i dalje kontrolira, jer mislimo da su bliži i da mogu brže riješiti potrebe naših poduzetnika i građana na terenu.
Hvala. Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepa. Hvala zastupniče Demetlika, rekli ste da se u većini slažete, ali nisam čuo u čemu se ne slažete, ali, znate što, ovo nije Zakon za poziciju ili za opoziciju, ovo je Zakon za Republiku Hrvatsku, i cijenim sve što ste pridonijeli u raspravi za poboljšanje ovog Zakona, ali samo ću naglasiti, tko je suzdržan u odnosu na ovaj Zakon, on nije za ovakav Zakon. Hvala.
Hvala lijepa. Time smo zaključili raspravu o ovoj točci, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Dobro jutro vam svima želim. Mi ćemo kao što je bilo i planirano i kao što smo najavili, danas raspravljati i amandmanima na zakone koji su bili raspravljani tijekom ovog tjedna i amandmanima na proračuna, Zakon o izvršenju proračuna. Pa ćemo krenuti prvo sa amandmanima na zakon. Prvi je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zakupu i kupoprodaji poslovnog prostora, drugo čitanje, P.Z. broj 395, predlagatelj je Vlada RH, amandmane su podnijeli Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu, zastupnik Peđa Grbin, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, poštovani ministar državne imovine, Goran Marić. Najprije ćemo krenuti na amandmane Odbora za lokalnu i područnu odnosno regionalnu samoupravu.
Sva četiri amandmana odbora Vlada prihvaća.
Time postaju sastavni dio zakona. Hvala lijepa. Slijedeći amandman je amandman poštovanog zastupnika Peđe Grbina. Odnosno amandmani. Najprije amandman jedan.
Amandman prvi Vlada ne prihvaća. Postojećim člankom 19. s time određeno je da se poslovni prostor ne smije dati u podzakup osim ako drukčije ne ugovorom određeno te da se na ugovoru podzakupa poslovnog prostora na odgovarajući način primjenjuju odredbe ovoga zakona koji se odnosi ... [[Govornik se ne razumije.]] Člankom 6. konačnog prijedloga zakona mijenja se članak 19. zakona na način da se podzakup poslovnog prostora omogućava za zakupne odnose između privatnih osoba te za zakup poslovnih prostora u vlasništvu jedinica lokalne i područne samouprave ako je to ugovorno u ugovoru o zakupu dok je za poslovne prostore u vlasništvu RH određena apsolutna zabrana davanja u podzakup niti je zakupniku dopušteno da po bilokojoj pravnoj osnovi smije dati treći osobi na korištenje ili sukorištenje poslovni prostor, primjerice ugovorom o poslovno tehničkoj suradnji, ugovor o trgovačkom zastupanju i slično, zbog sprječavanja bilokojih načina manipulacije, Vlada ne prihvaća ovaj amandman.
Hvala lijepa. Nema poštovanog zastupnika Grbina pa ćemo o tome glasovati u ponedjeljak kao što je dogovoreno. Slijedeći je amandman dva poštovanog zastupnika Grbina.
Vlada ne prihvaća jer RH i jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave nisu kreditne institucije i ne trebaju omogućavati kupnju svojih poslovnih prostora uz otplatu i obračun kamata te se konačnim prijedlogom zakona iz cijelog zakona briše mogućnost obročne otplate.
Hvala lijepo. Upravo stiže poštovani zastupnik Grbin.
Ja se ispričavam poštovani [[Upadica Reiner: Radi se o drugom vašem amandmanu.]] Da, ja se ispričavam poštovani gospodine potpredsjedniče, ali kada smo uvodili ovaj institut da se može raspravljati o amandmanima odvojeno od glasovanja, prvo ste naglasili da se to neće odnositi na proračun, drugo ste naglasili da se to neće odnositi na one situacije gdje nema previše amandmana ali vidim da je toliko teško skupiti većinu, da je potrebno zloupotrebljavati Poslovnik na ovakav način. Moja isprika [[Upadica Reiner: Moram odmah reći, ne radi se o kršenju Poslovnika.]] Radi se, radi se o ozbiljnom rastezanju Poslovnika prouzročeno time što je toliko teško osigurati većinu da možemo imati glasovanje u normalnim uvjetima međutim amandmani koje sam podnio na Zakon o zakupu poslovnog prostora, vezani su uz činjenicu da se predloženim rješenjima ne ide u prilog poduzetnicima koji bi htjeli kupiti poslovni prostor niti poduzetnicima koji u određenim situacijama zbog načina na koji posluju ulaze po prirodi stvari u tehničku suradnju sa trećim osobama, potpuno mi je jasno da Vladi to ne odgovara, neću dalje ulaziti u obrazlaganje ali tražim naravno glasovanje. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik traži glasovanje i o drugom Amandmanu. O prvom smo već odlučili da ćemo glasovati. Hvala lijepa. Slijedeći Amandman je Amandman kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista Goran Marić.
Amandman Vlada ne prihvaća jer praksa je pokazala da su predložene odredbe potrebne radi točne identifikacije prostora Ugovorima o zakupu, te točnog određivanja iznosa zakupnine i stoga se Amandman ne prihvaća.
Poštovani zastupnik Podolnjak, mi se čini da će odgovoriti.
Poštovani podpredsjedniče, poštovani gospodine ministre. U čl. 5. st. 2. toč. 2. predložili smo da se brišu riječi, broj zemljišno knjižne čestice i zemljišno knjižnog uloška itd., duga je definicija, te se zamjenjuje riječima, podaci iz zemljišno knjižnog uloška broj zemljišno knjižnog uloška i svi podaci iz posjedovnice i vlastovnice u kojima se nedvojbeno identificira poslovni prostor. Naime, po nama je to dovoljno da se identificira poslovni prostor. Jednako tako smo predložili i brisanje predloženih odredbi iz toč. 4 i 7., budući je potpuno neprimjereno, po našem mišljenju, zadiranje u tržišne odnose da se sve zakupnine moraju biti ugovorene u mjesečnom obliku i tako ograničavati slobodu ugovaranja, prema tome, tražimo glasovanje o tome Amandmanu.
Hvala. O njemu ćemo glasovati. Sada Amandman 2 kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Odredbe koje se predlažu Amandmanom imale bi za posljedicu obvezno raspisivanje natječaja po isteku Ugovora o zakupu uz izdavanje prednosti postojećem zakupniku, a Odredbe Konačnog Prijedloga Zakona određuju da će se po isteku Ugovora o zakupu sklopljenog na javnom natječaju, isti produžiti na dodatnih 5 godina pod istim uvjetima sa zakupnikom koji uredno plaća svoje obveze ako je zadovoljen ekonomski kriterij tj. ako je zakupnina veća od početne cijene koja bi za taj prostor bila u novom natječaju. Navedeno je povoljnije za zakupnike, te se stoga Amandman ne prihvaća. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Podolnjak.
U čl. 5. odnosno u čl. 6. koji se mijenja stavak 3-ći, po našem prijedlogu glasio bi, da pravo prednosti na sklapanje Ugovora o zakupu poslovnog prostora ima onaj zakupnik koji sa RH ili jedinicom lokalne i područne regionalne samouprave ima sklopljen Ugovor o zakupu temeljem javnog natječaja i koji u potpunosti ispunjava obveze iz Ugovora o zakupu kada mu je neposredno istekao ili mu istječe takav Ugovor o zakupu sklopljen temeljem javnog natječaja i ukoliko se taj zastupnik odnosno zakupnik u svojoj prijavi na natječaj za navedeni prostor pozove na to pravo ukoliko ispunjava uvjete iz natječaja, uvjete iz ovoga Zakona i prihvati najviši ponuđeni iznos zakupnine. Obrazloženje uz taj Amandman je da ukoliko na javnom natječaju zakupnik ima pravo prednosti u sklapanju Ugovora pod istim uvjetima kao najbolji ponuđač, ove odredbe kako su predložene u sadašnjoj odredbi, samo širom otvaraju vrata diskrecijskoj ocijeni Ministarstva, možebitnoj korupciji i pretjerano je birokratiziranje i zbog toga tražimo glasanje o našem prijedlogu Amandmana.
Hvala. Sada Amandman broj 3 kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista.
Vlada ne prihvaća predloženi Amandman jer ovdje nije riječ o situacijama kada 2 ili više poduzetnika daju ponudu za sklapanje Ugovora o zakupu na natječaju i s njima se sklapa Ugovor, već je riječ o situacijama kada postojeći zakupnici daju prostore u podzakup kroz razne Ugovore, fingirajući druge pravne poslove, a stvarno se radi o podzakupu, te se stoga Ugovori ne navode poimenice, već primjerice, a bitan je njihov sadržaj kojim na bilo koji način drugoj osobi daju poslovni prostor na korištenje. Ovime se izbjegavaju bilo kakve mogućnosti zlorabljenja zakupa i zato ne možemo prihvatiti predloženi Amandman.
Poštovani zastupnik Podolnjak, u ime kluba zastupnika.
Zahvaljujem. Našim Amandmanom kojim se predlaže brisanje određenih stavaka u čl. 19.-ome, obrazloženje je da se nikada ne navode primjeri Ugovora u Zakonu jer to dovodi do pravne nesigurnosti. S druge strane, sadržaj Ugovora određuje Ugovor, a ne ime, pa tako i ti Ugovori, ukoliko je njihov sadržaj istovjetan Ugovoru o zakupu, neminovno su Ugovori o zakupu i ovo je besmislena odredba. Najgore od svega je iz poslovne perspektive što je izjednačeno davanje u podzakup na isključivo korištenje koje svakako mora biti sankcionirano i sukorištenje odnosno zajedničko korištenje gdje neki poslovni prostori odnosno poslovni partneri opravdano zajednički rade, ali primarni zakupnik isto radi u tom prostoru i potpuno je nepotrebno sankcioniranje takvih odnosa jer i da su se kao zajednica ponuditelja javili na natječaj pod istim uvjetima, bi ga dobili, a ovako im onemogućavamo naknadno ulaženje u prave poslovne suradnje, te narušavamo tržišne slobode. Iz toga razloga tražimo glasanje o Amandmanu.
Hvala. Prelazimo na Amandman 4 kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća jer tržišna cijena za određeni poslovni prostor može nastati tek u trenutku sklapanja Ugovora o kupoprodaji, a sve prije je procijenjena vrijednost koju određuju sudski vještaci sukladno Zakonu o procijeni nekretnina.
U ime kluba zastupnika, poštovani zastupnik Podolnjak.
Ovim Amandmanom mi smo u čl. 35. st. 1. iza riječi članka, predložili da se dodaju riječi, koja nije manja od tržišne cijene. Predloženim Amandmanom predlaže se da prodajna cijena poslovnog prostora nikako ne bi smjela ispod tržišne cijene, to je aksiom. Na navedeni način izbjegla bi se mogućnost malverzacija kod prodaje poslovnih prostora. Jednostavno logika, dakle, cijena ne smije biti manja od tržišne cijene, to je sadržaj Amandmana i zbog toga tražimo da se o njemu glasuje.
Slijedeći Amandman 5 kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista.
Vlada ne prihvaća predloženi Amandman jer je u samom stavku određeno da odluku o kupoprodaji donosi načelnik i gradonačelnik, župan, gradonačelnik Grada Zagreba ili njihov predstavničko tijelo, ovisno o vrijednosti, te se stoga Amandman ne može prihvatiti. Hvala.
U ime kluba zastupnika, poštovani zastupnik Podolnjak.
Predloženom zakonskom odredbom definira se, odnosno propisuje da će općinski načelnik i gradonačelnik odnosno župan donositi odluke o prodaji poslovnog prostora u vlasništvu lokalne samouprave. Međutim, predlažemo da to može biti samo u skladu sa posebnim zakonom. A to je Zakon o lokalnoj i područnoj, regionalnoj samoupravi koji navodi u članku 48. da izvršno tijelo može donositi odluke o prodaji samo do određene visine proračuna i to je do iznosa od najviše 0,5 prihoda bez primitaka u tom proračunu jedinice lokalne samouprave odnosno do iznosa najviše do milijun kuna. Prema tome, bilo koji gradonačelnik ili načelnik ima ograničenje koje je propisano Zakonom o lokalnoj samoupravi i upravo smo to predložili, dakle prodaja ali u skladu sa posebnim zakonom, taj zakon je organski zakon, on je iznad ovog zakona o kojem danas odlučujemo o amandmanima i stoga predlažemo da se o tom amandmanu glasuje.
I zadnji amandman Kluba zastupnika MOST-a zastupnika nezavisnih lista, 6. amandman.
Vlada ne prihvaća jer se u navedenom stavku općenito navodi da postojeći posjednik mora imati podmirene sve dospjele obveze s osnove korištenja poslovnog prostora a potom se samo navodi koje su to obveze.
U ime Kluba zastupnika poštovani zastupnik Podolnjak.
Zahvaljujem. U amandmanu na članak 5., 15.-ti u kojem su navedeni troškovi režija, naknada za korištenje komunalne naknade, pričuve itd., i tako slično, predložili smo da se zamijene riječima troškovi s osnove korištenja poslovnog prostora. Smatramo dakle da je potpuno nepotrebno poimenično nabrajati određenu vrstu troškova već je logičnije i primjerenije normativno staviti jednu općenitu odredbu kakvu smo predložili jer se nigdje u zakonu ni navode slični primjeri, stoga formulacija koju predlažemo smatramo da je kvalitetnija, pa tražimo glasovanje i o tom amandmanu. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sada ćemo prijeći na Konačni prijedlog Zakona o središnjem registru državne imovine, drugo čitanje, P.Z. br. 393. Predlagatelj je Vlada RH. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo i Klub zastupnika HDZ-a. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima a to je ponovno ministar državne imovine Goran Marić, izvolite. Najprije amandman Odbora za zakonodavstvo
Vlada prihvaća.
Hvala. Postaje sastavni dio zakona. Amandman 2. je povučen i imamo onda amandman Kluba zastupnika HDZ-a.
Vlada prihvaća.
Hvala. Postaje sastavni dio zakona. Amandman 2. je povučen. I imamo onda amandman Kluba zastupnika HDZ-a.
Vlada prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. Hvala vam lijepa.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zakupu i kupoprodaji poslovnog prostora, drugo čitanje, P.Z. br. 395, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu, zastupnik Peđa Grbin, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izjašnjavanje o amandmanima proveli smo na sjednici održanoj 30. studenog 2018. g. Sada ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Prihvaćen je amandman Odbora za lokalnu i područnu, regionalnu samoupravu. Znači 4 amandmana je predložio taj odbor, sva 4 su prihvaćena. Onda imamo amandmane zastupnika Peđe Grbina, on je podnio 2 amandmana i glasovati ćemo. 1. amandman poštovanog kolege Peđe Grbina Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Glasujmo i o drugom amandmanu istog zastupnika, Vlada ga ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Sada ćemo glasovati o 6 amandmana Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Idemo redom, amandman br. 1. Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 2. Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 3. Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 4. Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 5. Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. I amandman br. 6. Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Sada dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zakupu i kupoprodaji poslovnog prostora. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 81 za i 19 glasova protiv donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zakupu i kupoprodaji poslovnog prostora. Godišnji izvještaj o radu Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva za 2017. godinu, podnositelj je Upravni odbor Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva, o ovoj točki dnevnog reda glasovat ćemo sukladno članku 44. stavku 4. Poslovnika Hrvatskog sabora, sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prihvaća se Godišnji izvještaj o radu Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva za 2017. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 107 za, 14 suzdržanih i 2 protiv donijet zaključak kako ga je predložilo matično saborsko radno tijelo.
Hvala predsjedniče. Na temelju čl. 105. stavka 1. podstavka 1. članka 161 stavka 1. i čl. 273. Poslovnika Hrvatskog sabora Odbor za izbor i imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora predlaže odluku o razrješenju i izboru potpredsjednika Odbora za lokalnu i područnu regionalnu samoupravu Hrvatskog sabora. Predlaže se razrješenje dužnosti potpredsjednika Odbora za lokalnu i područnu regionalnu samoupravu Hrvatskog sabora Borisa Miloševića, a za potpredsjednika Odbora za lokalnu, područnu i regionalnu samoupravu Hrvatskog sabora predlaže se Veljko Kajtazi.
Hvala. Otvaram raspravu. Zatvaram raspravu i dajem na gladovanje Prijedlog odluke o razrješenju i izboru potpredsjednika Odbora za lokalnu i područnu regionalnu samoupravu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno 117 glasova za, donijeta odluka u tekstu kako je predložio Odbor za izbor i imenovanje i u pravne poslove.
Prelazimo na, poštovane kolegice i kolege ja bih vas zamolio za mir u sabornici, prelazimo na sljedeću točku dnevnoga reda - Izbor, imenovanja i razrješenja - Prijedlog odluke o imenovanju glavnog državnog revizora Predlagatelj je Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove na temelju članaka 105, 161. i 273. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Molim predsjednika Odbora poštovanog kolegu Antu Sanadera da obrazloži Prijedlog odluke. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Evo na temelju članka 105. stavka 1. podstavka 3. i članka 161. stavka 1. i članka 273. Poslovnika Hrvatskoga sabora Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora predlaže Hrvatskom saboru Prijedlog odluke o imenovanju glavnog državnog revizora. Za glavnog državnog revizora predlaže se gospodin Ivan Klešić i trebao bi stupiti na dužnost dana, 11. prosinca 2018. godine. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom predsjedniku Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove gospodinu Anti Sanaderu. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovana kolegica Branka Juričev-Martinčev. Izvolite kolegice.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržava gospodina Ivana Klešića za glavnog državnog revizora i u narednom mandatu. Radi se o stručnoj osobi koji je diplomirao na Ekonomskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Ujedno je završio Poslijediplomski specijalistički studij i magistrirao. Što se tiče radnog iskustva od 1. siječnja 97. godine zaposlen je u Državnom uredu za reviziju u kojem je 15 godina obnašao funkciju pročelnika područnog ureda u Karlovcu, a od 10. prosinca 2010. godine imenovan je za glavnog državnog revizora. Svo vrijeme se usavršavao, sudjelovao u procesu donošenja i usvajanja međunarodnih profesionalnih standarda, smjernica i rezolucija. Na 9. kongresu Europske organizacije vrhovnih revizijskih institucija održanom u lipnju 2014. u Haagu, Državni ured za reviziju je pod njegovim predsjedavanjem izabran za vanjskog revizora te organizacije, a na 10. kongresu reizbor za naredno trogodišnje razdoblje ponovno dobio. Nadalje od listopada 2017. do listopada 2018. jednoglasna odluka je bila čelnika vrhovnih revizijskih institucija te je on predsjedavao kontaktnim odborom čelnika vrhovnih revizijskih institucija i Europskog revizorskog suda. Inače radi se o hrvatskom branitelju koji je i odlikovan Spomenicom Domovinskog rata, medaljom Bljesak, medaljom Oluka i sl. O njegovom radu svaku godinu govori i Izvješće o radu Državnog ureda za reviziju, pa onda možemo vidjeti da u svim sazivima, čak 6., 7. i 8. sazivu kada je Izvješće o radu Državnog ureda za reviziju bio tu na raspravi u Saboru da su izvješća od tih 8 izvješća čak 3 donešena jednoglasna, 3 bez glasa protiv, a svega u dvije godine 2011. i 2012. sa jednim glasom protiv. S obzirom da se radi o izuzetno stručnoj osobi sa kvalificiranoj sa dosta iskustva, uvjereni smo da će i ova odluka isto tako biti donešena jednoglasno u ovom Saboru. Hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici. S ovime zaključujem raspravu. Zahvaljujem se još jednom predsjedniku Odbora gospodinu Anti Sanaderu na obrazloženju prijedloga. Glasovat ćemo o ovoj točki kada se za to steknu uvjeti. Poštovane kolegice i kolege s ovime smo iscrpili sve točke dnevnoga reda predviđene za današnji dan. Nastavljamo s radom sutra u 9.30 s Konačnim prijedlogom zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina. Želim vam laku i ugodnu noć. SJEDNICA PREKINUTA U 00:21 SATI
I na kraju, izbor imenovanja i razrješenja, prijedlog odluke o imenovanju glavnog državnog revizora. Predlagatelj je Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog odluke o imenovanju glavnog državnog revizora. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno 77 glasova ZA donijeta odluka kako je predložio Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove. Time smo došli do kraja glasovanja. Znači, imati ćemo sada stanku do 14 sati, kada nastavljamo sa najavljenim točkama dnevnog reda. SJEDNICA PREKINUTA U 13,00 SATI Izbor, imenovanje i razrješenja, molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Antu Sanadera da obrazloži prijedlog odluka. Izvolite predsjedniče Odbora. Obrazložit će te… Koliko ima odluka? [[Upadica: Tri]] Predlažem da glasujemo u paketu ako nema nekih posebnih primjedbi. Izvolite.
Hvala. Na temelju čl. 105. st. 1 podst. 1 i čl. 161. Poslovnika HS Odbor za izvor i imenovanje i upravne poslove HS predlaže HS: Odluku o razrješenju i izboru potpredsjednika, razrješenju člana i izboru člana Odbora za europske poslove HS. Predlaže se razrješenje potpredsjednika Odbora za europske poslove HS Bojana Glavaševića, a za potpredsjednika Odbora za europske poslove HS predlaže se Domagoj Hajduković. Predlaže se razrješenje člana Odbora za europske poslove HS Domagoja Hajdukovića. Za člana Odbora za europske poslove HS predlaže se Bojan Glavašević i dr. Zlatko Hasanbegović. Predlaže se razrješenje i izbor potpredsjednika HS za gospodarstvo. Predlaže se razrješenje potpredsjednika Odbora za gospodarstvo HS-a Domagoja Hajdukovića a za potpredsjednika Odbora za gospodarstvo HS-a predlaže se doktor Damir Tomić. Predlaže se razrješenje potpredsjednika Odbora za turizam HS-a Božice Makar, potpredsjednice, ispričavam se. A za potpredsjednika Odbora za turizam HS-a predlaže se Mario Hebag dok se istovremeno Mario Hebag razrješuje člana Odbora, Habek, Habek, a istovremeno se razrješuje član Odbora za turizam HS-a Mario Habek.
Otvaram raspravu, otvaram raspravu. Ako se nitko ne javlja zatvaram raspravu i dajem na glasovanje Prijedlog odluka Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove. Molim glasujmo. Utvrđujem da smo većinom glasova 90 za i 1 suzdržani donijeli Odluke kako ih je predložio Odbor.
Sad ćemo preći na sljedeću točku: - Konačni prijedlog Zakona o središnjem registru državne imovine, drugo čitanje, PZ broj 393. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172., u svezi člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koji se odnosi na drugo čitanje Zakona, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za gospodarstvo, te Odbor za lokalnu i područnu regionalnu samoupravu. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Želi li predsjednik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani ministar državne imovine gospodin Goran Marić, izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovanih vas 5 zastupnika. Evo, samo ću kratko naglasiti što je izmjena u Prijedlogu Zakona o središnjem državnom registru u odnosu na prvo čitanju jer smo raspravljali dosta o tom Zakonu, pa smo upoznati svi sa njim. U odnosu na Prijedlog Zakona u prvom čitanju najvažnije su izmjene da u čl. 2. je dodatno propisano da je potrebno dostaviti podatke o imovini za sve pravne osobe u kojima RH ima vlasničke udjele, bez obzira na visinu vlasničkih udjela. I to je bio prijedlog zastupnika Stjepana Čuraja, pa smo usvojili taj prijedlog. Isti prijedlog, istog zastupnika, drugi prijedlog, istog zastupnika, u čl. 4. propisano je da su obveznici dužni dostaviti promjene o imovini kojom upravljaju u roku 60 dana umjesto, u prvom čitanju je bilo predviđeno u roku 30 dana. Dodana je i prijelazna odredba da obveznici koji do sada nisu dostavili podatke u Središnji registar, moraju iste dostaviti u roku 6 mjeseci od dana stupanja na snagu ovog Zakona jer mnogi obveznici nisu uopće do sada dostavljali podatke, pa sada imaju novi rok od 6 mjeseci. Novi Zakon propisuje da su obveznici dostave podataka, proračunski, izvanproračunski korisnici državnog proračuna, jedinice lokalne samouprave, jedinice područne samouprave, proračunski, izvanproračunski, korisnici proračuna jedinica lokalne odnosno područne samouprave, trgovačka društva, zavodi i druge pravne osobe čiji je osnivač RH ili jedinica lokalne odnosno područne samouprave, ustanove kojima je jedan od osnivača RH odnosno područne samouprave. Ustanova kojima je jedan od osnivača ustanova čiji je osnivač RH ili jedinica lokalne odnosno područne samouprave i sve pravne osobe s javnim ovlastima. Bilo je primjedbi i zašto Ministarstvo državne imovine ne vodi Središnji registar. Međutim, Ministarstvo državne imovine upravlja samo jednim malim dijelom ukupne državne imovine. I to da bismo imali slikovito, upravlja samo onom imovinom koja nije u funkciji i koja je bespravna i koja je oteta i koja je zloupotrijebljena, samo tom imovinom. Sve drugom imovinom, druge institucije upravljaju, od HNB-a, od Hrvatskih šuma, Ministarstva poljoprivrede. Dakle, vrlo malim dijelom. I logično je da tijelo Središnje koje postoji, a to je Ured za digitalno društvo da bude središnje mjesto gdje će svi obveznici dostavljati podatke o imovini kojom oni upravljaju. Tako će i Ministarstvo državne imovine biti obveznik za imovinu kojom upravlja, dostavljati ju u Središnji državni registar, ali voditi i svoj posebnu evidenciju koju ima, kojom on upravlja. Evo, ja se nadam da će zastupnici kluba i zastupnika podržati ovaj Zakon. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepo. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Čuraja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Zahvaljujem ministre zbilja na svim prihvaćenim prijedlozima. Ovo što ste spomenuli odmah prvo čl. 2. da se odnosi na svu imovinu. Ja sam u svom izlaganju u prvom čitanju i spomenuo na čl. 4. kojim se određuje da su obveznici, tko su obveznici dostave tih podataka. Znači, mi smo sada u čl. 2. rekli što se sve smatra imovinom, a tko treba dostaviti, tu sam bio napomenuo, kada govorimo o trgovačkim društvima u kojima su osnivači RH, dakle, tu bi trebali staviti isto kojima su, ili vlasnici ili imaju udjele RH i trgovačka društva, zapravo, kćeri trgovačkih društava. Jer mi imamo konkretno situacije gdje možda RH nije osnivač, al je vlasnik, ako govorimo o Borovu i sami ste spomenuli ili situacija recimo HEP-a gdje to trgovačko društvo, ali HEP ima društva kćeri koje opet imaju svoju imovinu koji praktički onda ovi nisu obveznici. Evo, samo to razjašnjenje. Hvala.
Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepa. Svjesni smo pozicije društava kćeri. Ali, primjerice HEP. U svojoj konsolidiranoj bilanci ima i te podatke, pa onda on kao obveznik dostavlja i te podatke [[Upadica: I za kćeri?]] Da.
Hvala lijepo. Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu, prvi se u ime kluba Mosta nezavisnih lista treba govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj, nema ga, gubi pravo na govor. Slijedeći će u ime zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče, poštovani gospodine ministre, poštovani državni tajniče, pomoćniče ministra. Klub zastupnika HDZ-a kao što smo rekli i u prvom čitanju, podržati ćemo Zakon o središnjem registru državne imovine jer kao što smo i u raspravi o Zakonu o upravljanju državnom imovinom prihvatili da jest vođenje državnog registra, Središnjeg državnog registra, izvan Ministarstva, dobro rješenje, dobar projekt jer je imovina, kao što je maloprije rekao ministar, kojom upravlja Ministarstvo državne imovine tek jedan segment cjelokupne državne imovine, pa je dobro da onda jedno posebno tijelo kao što je Središnji registar državne imovine vodi evidenciju i za ovo Ministarstvo, ali i za sva druga javnopravna tijela koja upravljaju državnom imovinom, a pri tome još dodajemo i imovinu u vlasništvu jedinica područne odnosno regionalne odnosno lokalne samouprave kao i poduzeća, ustanove koje su, agencije koje su u vlasništvu jedinica lokalne odnosno područne samouprave. Točno je da je, naime da je prema postojećemu registru koje je do sada bilo Ministarstvo, bilo 227 obveznika, a da je od tih 227 obveznika od dostave podataka o državnoj imovini i vlasništvu samo tek jedno bilo Ministarstvo državne imovine. Dakle, ta jedna onda argumentacija je apsolutno opravdana da se Vlada odlučila na ovakav pristup vođenja evidencije u Središnjem registru državne imovine Dobro je da Vlada čim prije mora donijeti člankom 7. definirano kako će Vlada donijeti uredbu kojom će se propisati način ustrojstvo i način vođenja i održavanja samom registra kako bi se uspostavio jedinstveni pristup u dostavi podataka od svih državnih tijela koje tijela jedinica lokalne odnosno područne samouprave u dostavi tih podataka da bude to jednostavnije, transparentnije, učinkovitije i efikasnije. Ono što ću sada reći, a i što svaki puta naglašavam to je da mi ćemo voditi evidenciju o državnoj imovini, dobro da vodimo, dobro da je ona na jednom mjestu, ali još uvijek smo svjesni činjenice da je u velikom dijelu ta evidencija loše ažurirana, da nije usklađena sa terenom s obzirom na loše stanje katastra i zemljišne knjige, što i te kako opterećava način funkcionira i upravljanja sa državnom imovinom pa onda jasno i sa njenom evidencijom u središnjem registru državne imovine. Dobro je, dobro je da ste prihvatili prijedlog kolege Čuraja, da su dužna, dužne sve pravne osobe u kojima je RH ima vlasničke udjele, bez obzira na visinu vlasničkih udjela da dostave promjene o imovini i to u roku od 60 dana, a ne 30 kako je bilo propisano u prvom čitanju. Ono što je Klub zastupnika HDZ-a još čitajući ovaj zakon želio dodatno naznačiti, to je da je dobro, a tako je bilo i u prvom čitanju, da se doda nova glava i u tom smislu ćemo podnijeti amandman koji će praktično biti novi članak 8. a kojim člankom ćemo propisati prekršajne odredbe na način da se, da prekršaj čine obveznici dostave i unosa podataka u središnji registar iz članka 4. ovog zakona osim obveznika čija je prekršajna odgovornost isključena temeljem posebnog propisa ako bez odgađanja a najkasnije u roku od 60 dana od izvršene promjene ne dostave u središnji registar sve podatke vezane uz promjenu podataka o pojedinim oblicima državne imovine kojom upravljaju, raspolažu ili se koriste na temelju zakona ili drugog propisa. Za prekršaj iz stavka 1. ovog članka kaznit će se obveznici dostave i unosa podatak u središnji registar iz članka 4. ovog zakona u iznosu od 10.000 do 100.000 kuna. Dakle, na ovaj način smo propisali i kaznenu prekršajnu odredbu ukoliko se ovaj zakon ne poštuje, jer ako nema prekršajnih odredbi niti ne vjerujem da će se onda zakon onda u cijelosti, u cijelosti realizirati odnosno da će ga se poštivati. Dakle, podržavamo ovakav pristup i zato središnjeg registra pozdravljamo izmjene koje je …/nerazumljivo/… usvojio na temelju primjedaba iz prvog čitanja i Klub zastupnika HDZ-a će ovaj zakon podržati. Hvala.
Hvala lijepa, slijedeći Klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj.
Zahvaljujem podpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, vrlo kratko mislim govoriti o bitnosti da država zna šta s čime raspolaže je bespredmetno i danas nakon 28 godina maltene samostalne države da mi tek sada to radimo to je ono što možda bi se trebali zapitati što smo radili ovih zadnjih 20-tak i nešto godina. No, bolje ikada nego nikada jel smatram da apsolutno je bitno da država zna s čime raspolaže, da se ne događa da država ide u najam određenih ma bilo kakvih prostora, bilo čega imovine, da zapravo ne znajući da neka od njenih sastavnica nešto koristi ili ne koristi ili neko ne daj bože treći koristi što bi se moglo stavi u korist za opće dobro. No, to je ono što ovim zakonom zapravo želimo sve popisat, nema više da tako kažem naravno lova u mutnom i nema više isprike ne znamo, nemamo bilo da je to riječ i o velikim ustanovama, javnim tvrtkama kako god, svi imaju obvezi i svi moraju znati točno što raspolažu jer to u krajnjoj liniji je vlasništvo države odnosno svih nas. Ono samo što bi točno razriješio još jednom zahvaljujem se da ne ponavljam sve ove primjedbe mislim da su one i na mjestu i zato ih i ministarstvo ovaj i prihvatilo je kod uz članak 4. kada govorimo o dostava i unošenju podacima mogu prihvatiti ovo obrazloženje ministra na repliku da tvrtke majke će zapravo dostaviti sve podatke o tvrtki kćeri jer konstruirano to je njihova imovina, međutim tu bi volio da se možda i amandmanom samog predlagatelja stavi da se odnosi na trgovačka društva i druge pravne osobe čiji je osnivač RH, ali tu smo izostavili onaj dio gdje ima udjel. Znači udjeli u vlasništvu tu nisu navedeni u članku 4. ko ono što je u članku 2. što smo rekli što je sve imovina, ovdje uopće se ne odnosi na obvezu dostave u središnji registar da tvrtke koje država ima udjele. Evo, samo bi to možda možete vi i amandmanom Vlade to korigirati, ako je to zapravo na tragu onoga što smo predlagali o čemu smo pričali, dakle ne samo tamo gdje je osnivač država nego gdje i država ima određene udjele, pa da i oni su obveznici iz članka 4. kao što su vezani uz članka 2, a kažem još jednom prihvaćam ovaj obrazloženje ministra vezano za tvrtke kćeri tih istih trgovačkih društava, ustanova itd. Evo, zahvaljujem puno i naravno Klub HNS-a će ovo prihvatiti i smatram da je ovo prvi korak sigurno da se rasvjetljava, raščišćuje situacija i da napokon znamo čime raspolažemo kao država. Zahvaljujem.
Hvala vam lijepo, time zaključujem raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo glasovati kada se steknu uvjeti. Mi ćemo se ponovo vidjeti u utorak 27. studenog kada će prva točka dnevnoga reda biti Prijedlog Državnog proračuna RH za 2019. godinu i projekcija za 2020. i 2021. Želim vam ugodni odmor do onda. SJEDNICA JE PREKINUTA U 15,03 SATI.
Konačni prijedlog Zakona o središnjem registru državne imovine, drugo čitanje, P.Z. bf. 393. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo i Klub zastupnika HDZ-a. Izjašnjavanje o amandmanima proveli smo na sjednici održanoj 30. studenog 2018. predstavnik predlagatelja prihvatio je podnesene amandmane i oni postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o središnjem registru državne imovine. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 83 za, 18 suzdržanih i 1 protiv donesen Zakon o Središnjem registru državne imovine. Poštovane saborske zastupnice, poštovani saborski zastupnici, sve vas najljepše pozdravljam, nastavljamo sa radom, kao i uvijek na početku tjedna imamo raspravu po Klubovima. Javilo se 9 Klubova, prvi je na redu poštovani kolega Giovanni Sponza u ime Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a. Izvolite kolega Sponza, molim kolegice i kolege da zauzmete mjesta. Hvala vam.