Poštovane gospođe i gospodo zastupnici otvaram 16. sjednicu Hrvatskog sabora i sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade RH Andreja Plenkovića, potpredsjednike i ostale nazočne članice i članove Vlade RH. Ovom sjednicom započinje redovito zasjedanje Hrvatskog sabora koje prema odredbama Ustava RH i Poslovnika Hrvatskog sabora započinje 15. siječnja i završava 15. srpnja. Pozivam vas na početku da odamo počast domovini izvođenjem himne „Lijepa naša domovino“. - Izvođenje himne „Lijepa naša domovino“ – Isto tako pozivam vas da minutom šutnje odamo počast svima onima koji su svojim radom i djelovanjem pridonijeli stvaranju i razvoju neovisne i slobodne Hrvatske, posebno Hrvatskim braniteljima i svima koji su svoj život dali za domovinu. - Minuta šutnje – Neka im je vječna slava i hvala im. Gospođe i gospodo zastupnici na današnji dan obilježava se 28 godišnjica Međunarodnog priznanja Hrvatske. Nakon što je proglasila svoju samostalnost i suverenost, raskinula sve državno-pravne veze s bivšom jugoslavenskom državnom zajednicom na današnji dan 15. siječnja 1992. postigla je i međunarodno priznanje svoje neovisnosti. Neovisnost i suverenost RH priznalo je svih 12 zemalja članica tadašnje europske zajednice kojim su se istog dana pridružile i Austrija, Bugarska, Kanada, Mađarska, Malta, Norveška, Poljska i Švicarska. Na današnji dan obilježava se i 22 godišnja završetka mirne reintegracije istočne Slavonije, Baranje i zapadnog Srijema, ustavnopravni poredak RH. Dan međunarodnog priznanja RH i dan mirne reintegracije hrvatskog Podunavlja u Hrvatskoj se obilježavaju kao spomendani. Prije nego nastavimo s radom dopustite mi da u vaše i u svoje ime zahvalim predsjednici RH gospođi Kolindi Grabar Kitrović na dosadašnjoj suradnji u obavljanju odgovorne i zahtjevne dužnosti predsjednice RH. Također mi dozvolite da u ime zastupnica i zastupnika Hrvatskog sabora čestitam gospodinu Zoranu Milanoviću na izboru za predsjednika RH. Želim mu uspješno obavljanje dužnosti predsjednika RH. Prije što pređemo još na dnevni red, jedna informacija, dakle glasovanje će biti u petak u 13 i 30 ovoga puta jer je veći broj saborskih zastupnika međunarodno, ima i međunarodne obveze, njihov let je i povratak u Hrvatsku oko 12 sati, tako da ćemo onda u 13 sati i 30 minuta u petak. Zapisnik 15. sjednice Hrvatskog sabora primili ste elektroničkim putem. Ima li primjedbi na zapisnik? Ako nema, utvrđujem da smo usvojili zapisnik 15. sjednice Hrvatskog sabora u predloženom tekstu. Prelazimo sada na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda, konačni prijedlog dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem i u tom konačnom prijedlogu dnevnog reda uvrštene su i 3 nove točke. Naglašavam da su nove točke predložene u konačnom prijedlogu dnevnog reda tiskane debljim slovima, te točke nije sadržavao prijedlog dnevnog reda koji ste primili uz poziv. To su točke pod rednim brojevima 1., 22. i 25. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Sukladno Članku 205. Poslovnika odlučit ćemo o prijedlozima zakona za koje predlagatelj predlaže donošenje u hitnom postupku, to su točke 12. i 103. konačnog prijedloga dnevnog reda. Članak 206. Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju s dokumentima EU, ako to zatraži predlagatelj, te se o njima ne glasuje. To je točka 12. konačnog prijedloga dnevnog reda. Sukladno Članku 206., stavku 1. Poslovnika utvrđujem da je ovaj zakonski prijedlog uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkom 103. konačnog prijedloga dnevnog reda? To je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o mirovinskom osiguranju s konačnim prijedlogom zakona. Predlagatelj je Klub zastupnika Hrvatske stranke umirovljenika, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove Politike. Ako nema primjedbi, utvrđujem da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno čl. 205. Poslovnika. Pisani prigovor na dnevni red koji sam predložio uz poziv na sjednicu podnio je zastupnik Željko Jovanović. Kako podneseni prigovor nije podnesen u skladu sa čl. 225. st. 2. Poslovnika, dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu sukladno čl. 225. st. 3. Poslovnika, smatra se utvrđenim. Dakle, izvolite kolega Jovanovnić.
Poštovani predsjedniče HS-a. Kolegice i kolege, predložio sam da se dnevni red izmijeni na način da se točka 109. i 110., a to je Izvješće o radu Odbora za etiku i visokom obrazovanju u znanosti za 2016., dobro slušajte i 2017. pomakne prema gornjim točkama dnevnog reda. Dakle sramotno je da izvješće o radu najvišeg stručnog i savjetodavnog tijela za promicanje etičkih vrijednosti u visokom obrazovanju i znanosti za 2016. i 2017. još nismo raspravili. Ali, ne samo to, ne raspravljamo o tome zato što taj Odbor uopće ne postoji, kolegice i kolege. Taj Odbor imenuje HS na prijedlog hrvatske Vlade. On ne radi već 2 godine. Cijelu 2018. i 2019. Zato sam tražio da se to pomakne da bi vidjeli u čemu je problem. Zašto Odbor [[Upadica predsjednik: Hvala kolega Jovanović.]] za etiku i visokom obrazovanju i znanosti ne radi već 2 godine?
Hvala vam, ali to nije u skladu s Poslovnikom. Dnevni red određuje predsjednik i točke dnevnog reda jesu u mojoj nadležnosti, odnosno dinamika kojom će se raditi. Kolega Lovrinović, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče. Poštovani zastupnice i zastupnici. Izvještaj o radu Hrvatske agencije za ... [[Govornik se ne razumije.]] institucija 2016. g. nije još došao na dnevni red. Predsjedniče Sabora poštovani, ja vas molim, vi određujete dnevni red. Javnost se steći dojam, a ima tu velike probleme jer je vezano za Agrokor, za ministre bez pokrića, ja sam već molio i tražio da stavite to pitanje u izvještaj na prvo mjesto, prvi dan rasprave i evo, ponovno vas molim u ime javnosti jer se tamo kriju mnogi problemi, traže se odgovori i predsjednik Vlade o tome treba također, govoriti. Hvala.
Zahvaljujem. Isti odgovor kao i kolegi Jovanoviću. Sukladno čl. 225. st. 4. Poslovnika na sjednici Sabora prigovor se može podnijeti u pisanom obliku samo za one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv na sjednicu. Kako sukladno navedenom čl. 225. st. 4. Poslovnika nije podnesen pisani prigovor na preostale točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu i te su točke uvrštene u dnevni red 16. sjednice. Gospođo i gospodo zastupnici, dnevni red je utvrđen. Dopustite mi da objavim da je utvrđen dnevni red onako kako sam ga predložio u Konačnom prijedlogu dnevnog reda. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,35 SATI]] Gospođe i gospodo zastupnici molim za malo pozornosti. Sukladno Članku 226. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 16. sjednice s 4 nove točke: 1. Prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o obavljanju studentskih poslova, 1. Prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o osiguranju radničkih tražbina, 1. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina i 1. Izvješće o radu probacijske službe za 2018. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen je elektroničkim putem. Članak 227. određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Imali tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkom 1. i 2. predložene dopune? Ako nema primjedbi smatra se da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno Članku 205. Poslovnika. Kako sukladno Članku 225. stavku 4. Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dnevnog reda nije bilo utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 16. sjednice.
Evo prije nego što krenemo dalje dobili smo prijedlog za nadopunu dnevnoga reda, a koji je relativno žuran. Radi se o Prijedlogu za iskazivanje povjerenja izvanrednom profesoru doktoru znanosti Viliju Berošu za obavljanje dužnosti ministra zdravstva, pa vas molim da prihvatimo tu nadopunu dnevnoga reda o kojoj ćemo raspravljati vjerojatno sutra. Slažemo se? Utvrđujem da je onda dopunjen dnevni red, pa možemo nastaviti sa ovom točkom.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,04 SATI]] Gospođe i gospodo zastupnici, sukladno Članku 226. stavku 2. Poslovnika prvo ću predložiti dopunu dnevnog reda 16. sjednice s 11 novih točaka. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Članak 206. Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju s dokumentima EU ako to zatraži predlagatelj te se o njima ne glasuje. To je točka 2. predložene dopune Prijedlog Zakona o popisu stanovništva, kućanstava i stanova u RH 2021. godine s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z.E. broj 834. Sukladno Članku 206. stavku 1. Poslovnika utvrđujem da je ovaj zakonski prijedlog uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona kod točkom 1. predložene dopune, to je Prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o posebnom porezu na kavu i bezalkoholna pića s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 828. Kolega Lovrinović, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče imam, protiv toga sam hitnog postupka, vi ste već proveli 3, 4 kruga porezne reforme sad vam je pala na pamet kava jer trošite previše, znači govorite da ste građanima išli u susret, a sada ponovo kažnjavate uvodite nove, nove poreze. Čemu ta hitnost kada ste proveli 3, 4 kruga porezne reforme pa zar niste tu kavu i ostalo mogli smjestiti gdje treba?
Zahvaljujem, budući da imamo primjedbi provest ćemo onda glasovanje. Dakle, tko je za primjenu hitnog postupka kod navedenog zakona, to je Prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o posebnom porezu na kavu i bezalkoholna pića? Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 80 za i 44 protiv prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka. Kako sukladno Članku 225. stavku 4. Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dopune dnevnog reda nije bilo utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 16. sjednice. Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Nastavljamo s radom. Prije nego što prijeđemo na raspravu o prvoj točki današnjeg dnevnog reda predlažem da temeljem članka 247. Poslovnika Hrvatskog sabora provedemo objedinjenu raspravu o sljedeće dvije točke, to je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o HNB-u, prvo čitanje, P.Z.E. br. 829 i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama, prvo čitanje, P.Z.E. br. 830. Kolega Zekanović izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora. Evo tražim objašnjenje zašto se jutros ne nastavi točka dnevnog reda koja je jučer prekinuta. Praksa je rada Sabora da se točka koja nije završena jučer nastavlja na sutrašnji dan odnosno danas, pa mi nije jasno zbog čega. možda je razlog što je ta točka mora se raspraviti u gluho doba noći jer ne odgovara HDZ-u, ne odgovara kršćanskim demokratima tobožnjim. Dakle jednostavno pitanje i molim odgovor, jeli se ova točka mora raspraviti u gluho doba noći kad niko ne gleda pa je to razlog zašto se krši praksa rada Sabora pa se točka ne raspravlja sada u ovom terminu?
Dobro. Jučer je sjednicu vodio potpredsjednik Reiner, on je prekinuo raspravu i kazao da će se točka nastaviti kada se za to steknu uvjeti. Budući je predlagatelj tražio da ovdje bude predstavnik Vlade da Vlada dade svoje mišljenje ona to nije učinila, jučerašnja rasprava dogodila se zato što smo izmijenili Poslovnik, budući da je predlagatelj prihvatio dovoljan broj potpisa mi smo tu točku stavili na dnevni red. Istovremeno naš Poslovnik kaže da se Vlada mora očitovati o zakonskom prijedlogu, Vlada se nije očitovala jer nije definiran rok u kom se ona mora očitovati. Dakle ovdje sada imamo suprotstavljene dvije odredbe Poslovnika. Mi smo se kao i svaki puta do sada držali one po kojoj ako predlagatelj prikupi dovoljan broj potpisa točka ide na dnevni red, budući da je tijekom rasprave došlo do nezadovoljstva predlagatelja, da je došlo i do određenih nemilih scena koliko sam informiran i koliko sam vidio predsjedavajući je prekinuo raspravu i kazao da će se o toj točci nastaviti rasprava kada se za to steknu uvjeti. Isto tako informiran sam da je predlagatelj rekao da će se obratiti za mišljenje Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav kada se nadležni odbor očituje onda ćemo vidjeti kako ćemo nastaviti dalje. A do tada nastavljamo s radom. Izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Vrlo ste točno i ispravno interpretirali sve što se jučer dogodilo. Ne bih se složio da su bile nemile scene, mi smo samo sjedili u znak prosvjeda jer mislim da je on bio legitiman, da čak nismo prekršili nijednu odredbu Poslovnika, barem u našoj interpretaciji. Ono što bi vas zamolio da iskoristite poslovničku odredbu o sazivanju sjednice odbora, matičnog odbora koji se tiče onog zakona jučer koji smo imali, a to je Odbor za zdravstvo kako bi taj odbor dao mišljenje i da vjerujući u vaš autoritet i kod predsjednika Vlade utječete da Vlada u jednom razumnom roku da mišljenje o ovome zakonu. Ovaj zakon je u proceduri već godinu, bit će 11 mjeseci dakle 7. ožujka je upućen u proceduru, kako bi onda mogli nastaviti raspravu. Nama ne smeta da ona bude ni u noći, ni ujutro, ni u danu kako god bilo, ali da imamo mišljenje Vlade obzirom da je to i obaveza prema odluci Ustavnog suda. Hvala.
Zahvaljujem predlagatelju. Što trebate gospodine Zekanoviću? Koju odredbu Poslovnika?
Tražim stanku ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista [[Upadica predsjednik: U vezi čega?]] dakle vezano uz zakon o kojem ćemo upravo raspravljati radi dodatnih konzultacija. A uz to bi naglasio.
Čekajte samo malo, još nismo ni počeli sa tim zakonom … /Govornici govore u isto vrijeme./ … ja vas molim da započnemo pa onda ćete da budemo u skladu s Poslovnikom. Izvolite kolega Lovrinović.
Gospodine predsjedniče Sabora. Ja predlažem i molim kolegice i kolege da ne spajamo točke dnevnog rada o HNB-u novi zakon i Zakon o kreditnim institucijama u ovom se Saboru nikada ne raspravlja o bankama posebno, pojedinačno. Prema tome, ove dvije institucije imaju veze, ali nikada u ovome Saboru nismo hrvatsko bankarstvo ima velikih problema, opterećeno je sa aferama Franak, RBA, imamo probleme s gotovinskim nenamjenskim kreditima, imamo svašta a ovdje je druga jedna priča. Javnost će moći steći dojam na ovaj način da želite što prije jedno s drugim spojit i gotova priča. Ja vas predsjedniče Sabora molim zbog važnosti teme, ima sličnosti, ali ima veliki razlika da ovo odvojimo. Mislim da je to mudro.
Dobro, naravno da ćemo o tome morati glasovati, samo želim reći da se ovdje radi o isključivo o mjerama vezanim za ulazak u tečajni mehanizam dakle u euro i da su ta dva zakonska prijedloga povezana isključivo kroz to. Tako da je logika vrlo jasna i ne radi se ni o kakvom pokušaju manipulacije nego o nečem što je prirodno. Morat ćemo glasovati, glasovat ćemo o tome. Molim vas da zauzmete svoja mjesta, koliko nas ima u sabornici. Tko je za da se provede objedinjena rasprava? Molim vas da se sa gumbićima. 13 je za, 1 suzdržan i 11 protiv, dakle stekli su se uvjeti da se ove dvije točke spoje i da provedemo objedinjenu raspravu. Zahvaljujem, došli smo do kraja sa izlaganjima klubova i nezavisnih zastupnika, pa ćemo sada preći na dnevni red. Prije toga, samo bih predložio da prije prve točke dnevnog reda, da na temelju čl. 247. Poslovnika HS da provedemo objedinjenu raspravu o slijedeće dvije točke: - Izvješće o radu Državnog odvjetništva RH za 2017.g. i - Izvješće glavnog državnog odvjetnika RH o radu državnih odvjetništava u 2018.g. Ima li ko protiv? Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo predsjedniče, evo ja bi se usprotivio da se razdvoji Izvješće 2017., 2018. državnom odvjetništvu jer smatram da je to vrlo bitna izvješća, da građani RH nemaju povjerenje u pravosuđe, među ostalim i u državno odvjetništvo i bilo bi dobro da se rasprave i poželjno i prema javnosti i prema građanima da ovaj dom i mi saborski zastupnici posebno raspravimo o svakoj točki. Hvala lijepo.
Kolega Lovrinović izvolite i vi.
Predlažem da se odvojeno raspravlja. Naime, zašto se kasnilo s izvješćem iz 2017. godine to ne znamo, a budući da vi kontrolirate broj glasova u saboru, ako već to želite napraviti onda da produžite mogućnost rasprave sa 15 minuta na 20 klubovima.
Slažem se, usvajam prijedlog, govorit će se znači 20 minuta u ime klubova. Mogu li sada dobiti onda vašu suglasnost ili treba glasovati? Dakle, kolega Bulj, klubovi će govoriti 20 minuta umjesto 15 ako provedemo objedinjenu raspravu. Ok, dobro. Idemo onda na glasovanje, tko je za da provedemo objedinjenu raspravu o ove dvije točke? Molim vas uključite samo, ne ne ručno nego ovako, izvolite. Utvrđujem da je većinom glasova od 22, 19 je bilo za, 1 suzdržani i 2 protiv, pa ćemo onda provesti objedinjenu raspravu u ove dvije točke, ali prije toga idemo sada na prvu točku dnevnog reda
Sada bih kolegice i kolege zastupnici sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika predložio dopunu dnevnog reda 16. sjednice sa 11. novih točaka, vi ste to dobili elektroničkim putem, ja se nadam da ne moram čitat sad to sve iznova, ako se slažete, po običaju ovaj ste vi to vidjeli. Čl. 227. Poslovnika međutim određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Čl. 206. Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donesu zakoni koji se usklađuju s dokumentima EU ako to zatraži predlagatelj, te se o njima ne glasuje, to je točka 1. predložene dopune, Prijedlog zakona o službenoj statistici s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 838. Sukladno čl. 206. st. 1. Poslovnika utvrđujem da je ovaj zakonski prijedlog uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Kako sukladno čl. 225. st. 4. Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dopune dnevnog reda nije bilo utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 16. sjednice. Dobro jutro kolegice i kolege. Evo krenut ćemo sa današnjim radom, ali vidim da je kolega Grbin dignuo ruku već. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Moram vas upozoriti na odredbu čl. 228. Poslovnika o radu Hrvatskog sabora koja kaže da kada to zatraži najmanje 30 zastupnika u Hrvatskom saboru pojedina točka dnevnog reda raspravit će se u roku od narednih sedam dana. Prošlog tjedna imali smo raspravu o jednom prijedlogu zakona kojeg je podržalo 30 zastupnika Zakonu o medicinskom prekidu trudnoće, rasprava o njemu odgođena jer nije bilo dostavljeno mišljenje Vlade u međuvremenu su održane dvije sjednice Vlade RH mišljenje još nije došlo. Zanima me da li ćete vi odnosno predsjedništvo Sabora poduzeti išta da Vlada ispuni svoju obvezu i da Hrvatski sabor postupi u skladu s Poslovnikom i raspravi predloženi zakon? Hvala.
Kolega Grbin ja vas moram malo ispraviti. Rasprava je počela i onda je prekinuta, vas nije bilo ovdje. Ona je započela, ona je prekinuta zbog nemogućnosti nastavka te toče, prema tome točka je započeta, dio točke se čak i odvio, uvodno je izlaganje bilo trebali su biti i replike i zbog situacije kakva je bila koja nije omogućavala uredni nastavak sjednice, točka je prekinuta, prema tome nije odgođena nego će se nastaviti naravno. Evo, recite izvolite u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Prekršili ste čl. 228. Poslovnika Hrvatskog sabora zato što u čl. 228. Poslovnika Hrvatskog sabora jasno stoji riječ provedena. Provedena znači da rasprava mora biti održana u cijelosti, znači da predsjednik i predsjedništvo Hrvatskog sabora mora osigurati da Vlada RH i matična radna tijela ispune svoju obvezu, vi to niste učinili. Ne provevši raspravu do kraja prekršili ste Poslovnik kao što ga kršite i sada kada ne želite dati odgovor što ćete učiniti da se odredba iz Poslovnika poštuje. Hvala.
Hvala. Apsolutno, ja sam i tada rekao i sada mora se nastaviti rasprava o tome kad se steknu uvjeti za to. A sami ste zapravo definirali neke stvari.
Gospodine potpredsjedniče nemojte se ljutiti, ali ako želim tražiti očitovanje od Odbora za Ustav to moram i najaviti. S obzirom da nisam zadovoljan vašim odgovorom najavljujem da ću zatražiti očitovanje od Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora o ovom pitanju. Hvala.
Može, uredu.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,13 SATI]] Poštovane kolegice i kolege ja vas molim da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli pristupiti glasovanju. Prvo ćemo sukladno Članku 226. stavku 2. Poslovnika predložiti dopunu dnevnog reda 16. sjednice 12 novih točaka. To su: - Prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o energetskoj učinkovitosti, - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina, - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma o prijenosu i objedinjavanju doprinosa u jedinstveni sanacijski fond, - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava, - Prijedlog Zakona o provedbi Uredbe EU 2017/2394 Europskog parlamenta i vijeća od 12. prosinca 2017. o suradnji između nacionalnih tijela odgovornih za izvršavanje propisa o zaštiti potrošača i stavljanje izvan snage Uredbe broj 2006/2004, - Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o trgovačkim društvima, - Prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o trgovačkim društvima, dva različita predlagatelja, - Prijedlog Zakona o pravobranitelju za starije osobe, - Prijedlog Odluke o imenovanju zamjenika pravobraniteljice za ravnopravnost spolova, - Prijedlog Zaključka o pojavnostima u hrvatskom društvu koje štete ugledu RH i njihovom uklanjanju i zaštiti digniteta Domovinskog rata i - Prijedlog Odluke o razrješenju Dražena Jelinića dužnosti glavnog državnog odvjetnika RH. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donese po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkom prvom predložene dopune, to je Prijedlog Zakona o izmjeni i dopuna Zakona o energetskoj učinkovitosti? Ako ne, utvrđujem da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno Članku 205. Poslovnika. Kako sukladno Članku 225. stavku 4. Poslovnika pisanih prigovora na predložene točke prijedloga dopune dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 16. sjednice. Idemo sada na glasovanje, ali prije toga kolega Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Molim vas jednu tehničku obavijest. Hoće li se plan glasanja kakav smo dobili za danas provesti u potpunosti sa točkama koje su predviđene i s takvim redoslijedom? Ima li promjena u planu glasanja obzirom na ovo što smo čekali ako ima novina?
Do zakašnjenja je došlo iz tehničkih razloga ovaj, a ovo vaše pitanje imate ga pravo postaviti, ali uvijek glasujemo temeljem onoga što ste dobili. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,08 SATI]] Poštovane gospođo i gospodo zastupnici, sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 16. sjednice s 5 novih točaka. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen je elektroničkim putem. Kako sukladno čl. 225. st. 4. Poslovnika pisanih prigovora na predložene točke prijedloga dopune dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 16. sjednice, pa idemo sada na glasovanje o raspravljenim točkama.
Hvala lijepa, hvala, počmimo. Dobar dan svima. Sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 16. sjednice u 3 nove, s 3 nove točke, pardon. Prva je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju, to je br. 851. prijedlog zakona. Drugi je Prijedlog Zakona o izvršavanju kazne zatvora, to je br. 852. i 3 je. Treća točka je Izvješće o stanju Sektora vodnih usluga i radu Vijeća za vodne usluge za 2018. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen je elektroničkim putem. Kako sukladno čl. 225. st. 4. Poslovnika pisanih prigovora na predložene točke prijedloga dopune dnevnog reda nije bilo, nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 16. sjednice. Jel se slažemo? Slažemo se. Fala.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege, kao što smo najavili jučer sukladno Članku 226. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 16. sjednice sa 7 novih točaka. Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani dopredsjedniče sabora, tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista u trajanju od 10 minuta, naravno radi konzultacija o predmetnom zakonu, a i da istaknem još jednom iznimno …
Oprostite, ali mi nismo ni počeli još nismo ni spomenuli zakon, mi sad nadopunjavamo, pa malo kasnije može?
… za 20 …/nerazumljivo/…, može.
Računamo, računam na vas. Dakle, dobili ste u pisanoj formi, predlažem dopunu dnevnog reda. Ima li tko protiv bilo čega? Ako ne, onda ovako dakle sukladno Članku 206. stavak 1. Poslovnika utvrđujem da je zakonski Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o provedbe ovrhe na novčanim sredstvima s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 855 uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkom 7. predložene dopune to je Prijedlog Zakona o reguliranju položaja ugovornih strana u ugovorima sklopljenim sa stranim vjerovnikom s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 853, predlagatelja zastupnika Mire Bulja, ima li tko protiv? Ako nema primjedbi smatra se da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno Članku 205. Kako je sukladno Članku 225. stavak 4. Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dopune dnevnog reda nije bilo utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 16. sjednice.
Pardon, imamo još dopunu dnevnog reda koja je u međuvremenu stigla, Vlada je imala sjednicu pa ću sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika predložiti dopunu dnevnog reda s pet novih točaka. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen je elektroničkim putem, samo je jedna točka po hitnom postupku to je Prijedlog zakona o dopunama Zakona o elektroničkim komunikacijama s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 881. Ima li primjedbi na hitnost postupka? Ako nema utvrđujem da je prihvaćen hitni postupak te utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 16. sjednice. Nastavit ćemo sutra u 9,30 imat ćemo jednu točku dnevnog reda, to je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 855. Sada ćemo molim vas samo da napustite dvoranu jer ćemo ovdje održati sjednicu Predsjedništva za 10 minuta pa poziva sve članove predsjedništva i isto tako predstavnike klubova da dođu kako bismo se dogovorili oko daljnjeg rada Hrvatskog sabora. Hvala vam. SJEDNICA PREKINUTA U 13,03 SATI Dobro jutro, ispričavam se zbog malog kašnjenja jer sam davao izjave kao što smo već konstatirali na Predsjedništvu Hrvatskog sabora, s obzirom da je zgrada Hrvatskog sabora pretrpjela dosta velika oštećenja od potresa koji nas je pogodio u nedjelju, s obzirom na procjenu statičara da 3 i 4 kat ne mogu biti u funkciji, s obzirom da je sabornica isto tako ostala bez grijanja, bez klime, bez ventilacije i komora koja se nalazi iznad same dvorane za plenarne sjednice je isto tako oštećena, nagnuta je ta komora za klimu, grijanje, morali smo donijeti odluku o promjeni lokacije. Prva ideja bio je prostor Gradske skupštine Grada Zagreba, međutim ni tamo nije po mišljenju statičara 100% sigurno, tako da smo se onda opredijelili za prostor ovdje Državnog inspektorata. Zahvaljujem se glavnom državnom inspektoru na tome što nam je ustupio ovaj prostor. Ovaj prostor ima i povijesno značenje za našu domovinu, tako da se nadam da će nam i ovoga puta ovdje biti dobro i da ćemo moći normalno raditi na korist naših građana i naše domovine. Hrvatska se suočila sa dvije velike nepogode, jedno je korona virus gdje dijelimo sudbinu cijeloga svijeta, a druga stvar je potres koji je pogodio Grad Zagreb koji je samo otežao i onako već poprilično tešku i zahtjevnu situaciju. Nažalost u tom potresu mnogo je ljudi ostalo bez krova nad glavom, srušene su njihove kuće, mnogi ne mogu živjeti u svojim domovima i država i Grad Zagreb su se pobrinuli i velikoj većini već odmah prvi dan našli rješenje, a kroz iduće dane ako bude potrebe sasvim sigurno da će svi biti zbrinuti. Međutim, dogodila se tragedija i gubitak jednog mladog života, jedne djevojčice od 15 godine, Anamarija koja je živjela u centru grada i koja je nažalost smrtno stradala. Ja bih vas sada pozvao da minutom šutnje odamo počast našoj djevojčici Animariji. - Minuta šutnje – Neka joj je laka hrvatska zemlja.
Poštovane kolegice i kolege, sve vas srdačno pozdravljam. Nastavljamo sa današnjom sjednicom. Prvo ćemo sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika, predložit ću dopunu dnevnog reda 16. sjednice sa 4 nove točke. 1. točka je Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o lokalnim izborima s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje. 2. je Prijedlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dodanu vrijednost s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, predlagatelj je Kluba zastupnika SDP-a. 3. točka je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama o poljoprivrednom zemljištu s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje. Predlagatelj je zastupnik Miro Bulj. 4. točka je Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni zakona o lokalnim izborima s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, predlagatelj je zastupnik Tomislav Panenić. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen je elektroničkim putem sukladno čl. 227 Poslovnika određuje se da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakonu donesu po hitnom postupku. Naglašavam da je za sve točke iz predložene dopune dnevnog reda predloženo donošenje po hitnom postupku te procjenjujem da nema potrebe da ih ponovo čitam. Ima li tko od zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona iz predložene dopune dnevno reda? Ako nema primjedbi, smatram da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno čl. 205. Poslovnika. Utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 16. sjednice.
Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro, sve vas najljepše pozdravljam. Jučer smo dopunili dnevni red, pa ćemo danas sukladno najavi raditi 7 točaka, a u ponedjeljak 5 ovih koje smo najavili. Znači danas predlažem objedinjenu raspravu o zakonima od 1. do 3., Prijedlog zakona o dopuni Općeg poreznog zakona, Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o računovodstvu i Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o izvršavanju državnog proračuna RH za 2020.g. To su zakoni iz resora Ministarstva financija, pa kad to završimo onda bi radili objedinjeno Prijedlog zakona o dopunama Zakona o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma, Prijedlog zakona o dopunama Zakona o turističkoj pristojbi, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pružanju usluga u turizmu i Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti. Dakle, objedinjena rasprava ta 4 zakona iz područja Ministarstva turizma. U ponedjeljak objedinili bi raspravu s Prijedlogom zakona o dopuni Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana, Prijedlog zakona o dopunama Zakona o osobnoj iskaznici, Prijedlog zakona o dopuni Zakona o sigurnosti prometa na cestama i Prijedlog zakona o dopuni Zakona o nabavi i posjedovanju oružja građana. To bi bila objedinjena rasprava MUP-a i imali bi jedan zakon iz nadležnosti Ministarstva poljoprivrede, to je Prijedlog zakona o dopunama Zakona o poljoprivredi. Slažete li se s takvim pristupom? Ako da, najljepše se zahvaljujem. Izvolite g. Lovrinović.
… [[Govornik nije uključen]]
Dobro. Dakle, imam sad dvije, dvije stvari. Prije nego što smo dolazili ovdje, dio zastupnika tražio je da se na izlaganje predlagatelja može replicirati ne samo oni zastupnici koji sjede u dvorani nego i oni koji prate prijenos u dvorani ispred. Znači to će nam značajno ovaj zakomplicirati situaciju jer primarno moramo voditi računa o zdravlju i ovdje i jesmo ovako posloženi zato što trebamo čuvati udaljenosti da izbjegnemo bilo kakve kontakte koji mogu nekoga zaraziti. Načelno ovaj sam protiv toga, ali htio bi isto tako omogućiti da svi mogu iskazati svoj stav. Istovremeno sad ako ćemo produživati i vrijeme za rasprave, mi ćemo onda ovdje danas provesti jako puno sati, što će opet biti određeni rizik s obzirom na ovaj prostor koji je zatvoren i onda sami sebi u stvari skačemo u usta rušeći onaj sustav koji je i napravljen da bi zdravstveno sve bilo korektno. Tako da bih vas ja molio da se zadržimo na raspravama od 10 minuta, Vlada bi govorila onda 20 minuta, dakle skratili bi s 30 minuta i Vladi na 20 minuta, a replike ćemo onda napraviti na slijedeći način. Mikrofon ćemo staviti tamo na sam ulaz kod vrata, tako da oni koji govore, jer možete to tehnički, dakle da mikrofon stoji tamo negdje kod kamere, tako da ovaj ne ulaze i ne šeću se, nego samo da se mijenja odmah na ulazu iz dvorane. Dobro. Izvolite kolega Lovrinović.
… [[Govornik nije uključen]]
Dobro. Ovako, dakle prijedlog je došao od strane SDP-a. Da li se SDP slaže s time da produžimo onda na 15 minuta, pa da smanjimo broj replika i ostanu replicirati samo oni koji su u dvorani. Slažete se? Dobro, onda ćemo produžiti rasprave, dakle na 15 minuta, replicirat će samo oni koji su u dvorani, a ovaj Vlada će onda isto tako govoriti 30 minuta. Hvala vam kolega Lovrinović, hvala i SDP-u na razumijevanju i molim vas da se onda toga držimo jer zaista razlog zbog čega ovako radimo jest zdravlje, pa vas molim da do toga onda i držimo. pa sada idemo nekoliko stvari. Prvo ću sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika predložiti dopunu dnevnog reda s 8 novih točaka, to su 7 točaka koje je predložio zastupnik Božo Petrov: - Konačni odnosno prijedlog zakona o izmjeni Općeg poreznog zakona, - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit, - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak, - Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, - Prijedlog zakona o dopuni Zakona o članarinama u turističkim zajednicama, - Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, - Prijedlog zakona o dopuni Zakona o HGK-u i jedna točka koju je predložio Klub zastupnika SDP-a i zastupnik Aleksić: - Prijedlog zakona o moratoriju na kreditne obveze dužnosnika. Svi zakoni predloženi su u hitnom postupku. Dobili ste sve elekroničkim putem. Suglasni smo pretpostavljam da uvrstimo te točke u dnevni red. Ako jesmo, zahvaljujem se i te točke bit će uvrštene u dnevni red 16. Sjednice. Sada još samo nekoliko obavijesti. Dakle, sutra ćemo raditi u hotelu Westin s obzirom da imamo glasovanje, ovaj nam je prostor nedovoljno velik, pa ne možemo ovdje glasovati. Počeli bi s radom u 9 sati i 30 minuta sa izjašnjavanjem o amandmanima. Za sada je 29 amandmana, znači pretpostavljam da će ovaj biti na današnje zakone još nešto amandmana i ostavit ćemo onda dva i po sata za izjašnjavanje o amandmanima, pa bi glasovanje bilo sutra u 12 sati u hotelu Westin, brojat ćemo naravno glasove ručno, dogovorio sam sa tajnikom sabora kako će biti organizirano. Nakon glasovanja imali bismo kao i uvijek slobodni govor i onda bi raspravili paket zakona SDP-a koji je predložen prošli tjedan u dnevni red. Nakon toga završili bismo sa zasjedanjem i nastavili 15.4., nadam se u Hrvatskom saboru. Danas još jednom su građevinari i statičari u zgradi sabora, još jednom procjenjuju sabornicu i ako sve bude u redu 15.4. bi bili u Hrvatskom saboru i nastavili raditi. Ima li kakvih eventualno pitanja, ako nešto nije jasno? Stanka još ne može jer nismo još počeli sa točkom dnevnog reda. Dakle, danas bismo radili kako je i najavljeno, prvo bi imali objedinjenu raspravu o zakonima iz nadležnosti MUP-a, 4 zakona, onda bi bio Zakon o poljoprivredi i nakon toga bi imali objedinjenu raspravo o zakonima iz nadležnosti Ministarstva financija.
Dobro jutro želim svima, poštovane gospođe zastupnice i gospodo zastupnici. Na početku današnjeg rada prisjetimo se dva momenta iz naše povijesti, danas je 75. obljetnica proboja posljednjih zatočenika iz ustaškog logora Jasenovac i cijeli državni vrh danas je tamo na obilježavanju toga događaja, pa se i mi prisjetimo toga s pijetetom. A dozvolite mi također da vas podsjetim da su na današnji dan prije točno 30 godina održani prvi višestranački slobodni izbori u RH, prvi krug tih izbora čime je započelo poglavlje novije povijesti Hrvatske i proces njenog osamostaljivanja, pa se valja i toga prisjetiti. Evo prije nego što prijeđemo na iznošenje stajališta klubova kako je to uobičajeno, a vezano uz današnji rad predlažem da temeljem čl. 247. Poslovnika provedemo objedinjenu raspravu o prve dvije točke današnjeg dnevnog reda, to su: Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o strancima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 926 i Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o državljanima država članica europskog gospodarskog prostora i članovima njihovih obitelji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 927. Također predlažem da provedemo objedinjenu raspravu i o sljedećih 9 točaka od kojih je za 8 zakonskih prijedloga predlagatelj poštovani zastupnik Božo Petrov, a za jedan prijedlog zaključka klub MOST-a nezavisnih lista. Pa ako se slažete da prihvatite takav koncept rada danas? Nitko nije protiv, hvala vam lijepo, onda ćemo tako i nastaviti. U tom smislu objedinit ćemo ove najprije prve dvije točke a onda objediniti sljedećih 9 točaka.
Kolegice i kolege zastupnici, počinjemo s radom. Sukladno 226. stavku 2. Poslovnika, predložit ću prvo dopunu dnevnog reda 16. sjednice s 8 novih točaka: 1) Prijedlog Zakona o interventnim mjerama u ovršnim i stečajnim postupcima za vrijeme trajanja posebnih okolnosti s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 933 1) Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 934 1) Prijedlog Zakona o potpori za skraćivanje radnog vremena radi očuvanja radnih mjesta s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 932, predlagatelj: Klub zastupnika SDP-a 1) Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe (EU) 2017/2394 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o suradnji između nacionalnih tijela odgovornih za izvršavanje propisa o zaštiti potrošača i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2006/2004, drugo čitanje, P.Z.E. br. 844 5) Prijedlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dodanu vrijednost, prvo čitanje, P.Z. br. 929, predlagatelj: Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista 5) Prijedlog Zakona o obiteljskom dodatku uz mirovinu, prvo čitanje, P.Z. br. 930, predlagatelj: Klub zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike, 5) Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o mirovinskom osiguranju, prvo čitanje, P.Z. br. 931, predlagatelj: Klub zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike, 5) Prijedlog zaključka o dopuni kriterija za ostvarivanje potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenih korona virusom, predlagatelj: Klub zastupnika SDP-a Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen je elektroničkim putem. Čl. 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja pod točkama od 1. do 3. predložene dopune? Ako nema primjedbi, smatram da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno čl. 205. Poslovnika. Kako sukladno čl. 225. stavak 4. Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dopuna dnevnog reda, nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 16. sjednice.
Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro. Počinjemo s radom. Prije nego što krenemo na slobodni govor po klubovima zastupnika sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 16. sjednice sa 7 novih točaka. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Čl. 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona po točkama 1-4 i točkom 5 predložene dopune? Ako nema primjedbi, smatra se da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno čl. 205. Poslovnika. Kako sukladno čl. 225. st. 4. Poslovnika pisanih prigovora na predložene točke dopune dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 16. sjednice. Isto tako, poštovane zastupnice i zastupnici, vezano za današnji rad, obavještavam vas da ćemo danas kao 4. točku dnevnog reda raspraviti i točku kojom smo upravo dopunili dnevni red, a to je Prijedlog Poslovnika o dopuni Poslovnika Hrvatskoga sabora s konačnim prijedlogom Poslovnika. Predlagatelj je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav i time bismo onda utvrdili dakle, ne samo dogovorom nego i Poslovnikom rad HS-a u ovim posebnim okolnostima. Poštovane kolegice i kolege, svima želim dobro jutro. Nastavljamo s radom. Prije nego što krenemo na slobodne rasprave sukladno Članku 226. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 16. sjednice s 8 novih točaka. Prijedlog dopune dostavljen vam je elektroničkim putem. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Članak 206. određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju s dokumentima EU ako to zatraži predlagatelj te se o njima ne glasuje to je točka 3. predložene dopune. Sukladno Članku 206. Stavku 1. Poslovnika utvrđujem da je ovaj zakonski prijedlog uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkom 1. predložene dopune, a to je Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim mirovinskim fondovima s konačnim prijedlogom zakona? Ako nema primjedbi onda se smatra da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno Članku 205. Poslovnika. Kako sukladno Članku 225. stavku 4. Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke dnevnog reda nije bilo utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 16. sjednice.
Dobro jutro poštovane gospođe i gospodo zastupnici. Ja ću sukladno čl. 226. stavku 2. Poslovnika, predložiti dopunu dnevnog reda 16. sjednice sa 16 novih točaka, vi ste prijedlog dopune dnevnog reda dobili elektroničkim putem. Čl. 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Ima li tko od poštovanih zastupnica i zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkama 3., 4. i 5. predložene dopune? Čini se da nema, prema tome, ako nema primjedbi, smatra se da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno čl. 205. Poslovnika za ta tri prijedloga zakona. Kako sukladno čl. 225. stavak 4. Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dopuna dnevnog reda, nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 16. sjednice.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Evo ja bi vas samo jednu stvar zamolio prije nego što počnemo sa sjednicom, ovaj da mi date jedan jednostavan odgovor. Znači zastupnici u Hrvatskom saboru i hrvatski građani zaslužuju odgovor kada ćemo ići na izbore s obzirom da se ni jedna vlast do sada nije ovako šibicarski postavila prema građanima da im ne kaže nego da kalkulira u svojem interesu.
Kolega Maras izvolite sjesti, kolega Maras.
Znači da li će se, dali će se sabor raspustiti ovaj …
Kolega Maras, ja vas molim, ne mogu isključio sam vam mikrofon, izvolite se sjesti, imate slobodnu raspravu danas u 13 sati možete reći što god želite, ovo je sad, ne, izvolite se sjesti … [[Upadica: Ne razumije se.]] izvolite sjesti u 13 sati slobodni govor i možete govoriti što god želite kao i uvijek, ali molim vas da se držite Poslovnika.
Onda tražim stanku.
Tražite stanku? O tome se ne može tražiti stanka, možete kad krene rasprava onda fino uklopite pa ćete dobiti stanku, ali sada trenutno ne možete jer još nisam ni krenuo sa onim što sam želio reći. Dakle, prije nego što pređemo na raspravu o prvoj točki današnjeg rasporeda predlažem da temeljem Članka 247. Poslovnika Hrvatskog sabora provedemo objedinjenu raspravu o slijedeće dvije točke, Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju i Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe EU 2017/2402 o utvrđivanju općeg okvira za sekuritizaciju i uspostavi specifičnog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju, drugo čitanje, P.Z. broj 857. Jesmo li suglasni? Ako jesmo to su druga i treća točka dnevnog reda
Gospođo i gospodo zastupnici, prije nego što pređemo na prvu točku današnjeg dnevnog reda, sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 16. sjednice sa dvije nove točke, to su: 1. a) Prijedlog odluke o razrješenju predsjednika vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja i a) Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja, te drugu točku 2. Prijedlog odluke o raspuštanju HS. Predlagatelji su Klub zastupnika HDZ-a, Klub zastupnika Hrvatske narodno liberalne stranke liberalnih demokrata, Klub zastupnika HDS-a, HSLS-a i Hrvatskog demokratskog saveza Slavonije i Baranje, Klub zastupnika nacionalnih manjina, Klub zastupnika SDSS-a i Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljeno nam je elektroničkim putem. Kako sukladno čl. 225. Poslovnika pisanih prigovora na prijedlog dopune dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 16. sjednice. Ujedno vas obavještavam da ćemo točke sa kojima smo dopunili dnevni red raspraviti danas nakon izjašnjavanja o amandmanima. Budući da je HS pokrovitelj obilježavanja, pozivam vas da se sa pijetetom sjetimo svih žrtava koje su ubijene od komunističkog režima bez suda nakon završetka Drugog svjetskog rata na Bleiburgu, ali i svim drugim mjestima i križnim putevima. Neka im je laka zemlja pod kojim kosti počivaju ma gdje to bilo. Gospođo i gospodo zastupnici, prije nego što pređemo na prvu točku današnjeg dnevnog reda, sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 16. sjednice sa dvije nove točke, to su: 1. a) Prijedlog odluke o razrješenju predsjednika vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja i a) Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja, te drugu točku 2. Prijedlog odluke o raspuštanju HS. Predlagatelji su Klub zastupnika HDZ-a, Klub zastupnika Hrvatske narodno liberalne stranke liberalnih demokrata, Klub zastupnika HDS-a, HSLS-a i Hrvatskog demokratskog saveza Slavonije i Baranje, Klub zastupnika nacionalnih manjina, Klub zastupnika SDSS-a i Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljeno nam je elektroničkim putem. Kako sukladno čl. 225. Poslovnika pisanih prigovora na prijedlog dopune dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 16. sjednice. Ujedno vas obavještavam da ćemo točke sa kojima smo dopunili dnevni red raspraviti danas nakon izjašnjavanja o amandmanima. Budući da je HS pokrovitelj obilježavanja, pozivam vas da se sa pijetetom sjetimo svih žrtava koje su ubijene od komunističkog režima bez suda nakon završetka Drugog svjetskog rata na Bleiburgu, ali i svim drugim mjestima i križnim putevima. Neka im je laka zemlja pod kojim kosti počivaju ma gdje to bilo. Gospođo i gospodo zastupnici, prije nego što pređemo na prvu točku današnjeg dnevnog reda, sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 16. sjednice sa dvije nove točke, to su: 1. a) Prijedlog odluke o razrješenju predsjednika vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja i a) Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja, te drugu točku 2. Prijedlog odluke o raspuštanju HS. Predlagatelji su Klub zastupnika HDZ-a, Klub zastupnika Hrvatske narodno liberalne stranke liberalnih demokrata, Klub zastupnika HDS-a, HSLS-a i Hrvatskog demokratskog saveza Slavonije i Baranje, Klub zastupnika nacionalnih manjina, Klub zastupnika SDSS-a i Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljeno nam je elektroničkim putem. Kako sukladno čl. 225. Poslovnika pisanih prigovora na prijedlog dopune dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 16. sjednice. Ujedno vas obavještavam da ćemo točke sa kojima smo dopunili dnevni red raspraviti danas nakon izjašnjavanja o amandmanima. Budući da je HS pokrovitelj obilježavanja, pozivam vas da se sa pijetetom sjetimo svih žrtava koje su ubijene od komunističkog režima bez suda nakon završetka Drugog svjetskog rata na Bleiburgu, ali i svim drugim mjestima i križnim putevima. Neka im je laka zemlja pod kojim kosti počivaju ma gdje to bilo. Još jednom neka im je laka zemlja.
Poštovane gospođe i gospodo zastupnici otvaram 16. sjednicu Hrvatskog sabora i sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade RH Andreja Plenkovića, potpredsjednike i ostale nazočne članice i članove Vlade RH. Ovom sjednicom započinje redovito zasjedanje Hrvatskog sabora koje prema odredbama Ustava RH i Poslovnika Hrvatskog sabora započinje 15. siječnja i završava 15. srpnja. Pozivam vas na početku da odamo počast domovini izvođenjem himne „Lijepa naša domovino“. - Izvođenje himne „Lijepa naša domovino“ – Isto tako pozivam vas da minutom šutnje odamo počast svima onima koji su svojim radom i djelovanjem pridonijeli stvaranju i razvoju neovisne i slobodne Hrvatske, posebno Hrvatskim braniteljima i svima koji su svoj život dali za domovinu. - Minuta šutnje – Neka im je vječna slava i hvala im. Gospođe i gospodo zastupnici na današnji dan obilježava se 28 godišnjica Međunarodnog priznanja Hrvatske. Nakon što je proglasila svoju samostalnost i suverenost, raskinula sve državno-pravne veze s bivšom jugoslavenskom državnom zajednicom na današnji dan 15. siječnja 1992. postigla je i međunarodno priznanje svoje neovisnosti. Neovisnost i suverenost RH priznalo je svih 12 zemalja članica tadašnje europske zajednice kojim su se istog dana pridružile i Austrija, Bugarska, Kanada, Mađarska, Malta, Norveška, Poljska i Švicarska. Na današnji dan obilježava se i 22 godišnja završetka mirne reintegracije istočne Slavonije, Baranje i zapadnog Srijema, ustavnopravni poredak RH. Dan međunarodnog priznanja RH i dan mirne reintegracije hrvatskog Podunavlja u Hrvatskoj se obilježavaju kao spomendani. Prije nego nastavimo s radom dopustite mi da u vaše i u svoje ime zahvalim predsjednici RH gospođi Kolindi Grabar Kitrović na dosadašnjoj suradnji u obavljanju odgovorne i zahtjevne dužnosti predsjednice RH. Također mi dozvolite da u ime zastupnica i zastupnika Hrvatskog sabora čestitam gospodinu Zoranu Milanoviću na izboru za predsjednika RH. Želim mu uspješno obavljanje dužnosti predsjednika RH. Prije što pređemo još na dnevni red, jedna informacija, dakle glasovanje će biti u petak u 13 i 30 ovoga puta jer je veći broj saborskih zastupnika međunarodno, ima i međunarodne obveze, njihov let je i povratak u Hrvatsku oko 12 sati, tako da ćemo onda u 13 sati i 30 minuta u petak. Zapisnik 15. sjednice Hrvatskog sabora primili ste elektroničkim putem. Ima li primjedbi na zapisnik? Ako nema, utvrđujem da smo usvojili zapisnik 15. sjednice Hrvatskog sabora u predloženom tekstu. Prelazimo sada na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda, konačni prijedlog dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem i u tom konačnom prijedlogu dnevnog reda uvrštene su i 3 nove točke. Naglašavam da su nove točke predložene u konačnom prijedlogu dnevnog reda tiskane debljim slovima, te točke nije sadržavao prijedlog dnevnog reda koji ste primili uz poziv. To su točke pod rednim brojevima 1., 22. i 25. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Sukladno Članku 205. Poslovnika odlučit ćemo o prijedlozima zakona za koje predlagatelj predlaže donošenje u hitnom postupku, to su točke 12. i 103. konačnog prijedloga dnevnog reda. Članak 206. Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju s dokumentima EU, ako to zatraži predlagatelj, te se o njima ne glasuje. To je točka 12. konačnog prijedloga dnevnog reda. Sukladno Članku 206., stavku 1. Poslovnika utvrđujem da je ovaj zakonski prijedlog uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkom 103. konačnog prijedloga dnevnog reda? To je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o mirovinskom osiguranju s konačnim prijedlogom zakona. Predlagatelj je Klub zastupnika Hrvatske stranke umirovljenika, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove Politike. Ako nema primjedbi, utvrđujem da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno čl. 205. Poslovnika. Pisani prigovor na dnevni red koji sam predložio uz poziv na sjednicu podnio je zastupnik Željko Jovanović. Kako podneseni prigovor nije podnesen u skladu sa čl. 225. st. 2. Poslovnika, dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu sukladno čl. 225. st. 3. Poslovnika, smatra se utvrđenim. Dakle, izvolite kolega Jovanovnić.
Poštovani predsjedniče HS-a. Kolegice i kolege, predložio sam da se dnevni red izmijeni na način da se točka 109. i 110., a to je Izvješće o radu Odbora za etiku i visokom obrazovanju u znanosti za 2016., dobro slušajte i 2017. pomakne prema gornjim točkama dnevnog reda. Dakle sramotno je da izvješće o radu najvišeg stručnog i savjetodavnog tijela za promicanje etičkih vrijednosti u visokom obrazovanju i znanosti za 2016. i 2017. još nismo raspravili. Ali, ne samo to, ne raspravljamo o tome zato što taj Odbor uopće ne postoji, kolegice i kolege. Taj Odbor imenuje HS na prijedlog hrvatske Vlade. On ne radi već 2 godine. Cijelu 2018. i 2019. Zato sam tražio da se to pomakne da bi vidjeli u čemu je problem. Zašto Odbor [[Upadica predsjednik: Hvala kolega Jovanović.]] za etiku i visokom obrazovanju i znanosti ne radi već 2 godine?
Hvala vam, ali to nije u skladu s Poslovnikom. Dnevni red određuje predsjednik i točke dnevnog reda jesu u mojoj nadležnosti, odnosno dinamika kojom će se raditi. Kolega Lovrinović, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče. Poštovani zastupnice i zastupnici. Izvještaj o radu Hrvatske agencije za ... [[Govornik se ne razumije.]] institucija 2016. g. nije još došao na dnevni red. Predsjedniče Sabora poštovani, ja vas molim, vi određujete dnevni red. Javnost se steći dojam, a ima tu velike probleme jer je vezano za Agrokor, za ministre bez pokrića, ja sam već molio i tražio da stavite to pitanje u izvještaj na prvo mjesto, prvi dan rasprave i evo, ponovno vas molim u ime javnosti jer se tamo kriju mnogi problemi, traže se odgovori i predsjednik Vlade o tome treba također, govoriti. Hvala.
Zahvaljujem. Isti odgovor kao i kolegi Jovanoviću. Sukladno čl. 225. st. 4. Poslovnika na sjednici Sabora prigovor se može podnijeti u pisanom obliku samo za one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv na sjednicu. Kako sukladno navedenom čl. 225. st. 4. Poslovnika nije podnesen pisani prigovor na preostale točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu i te su točke uvrštene u dnevni red 16. sjednice. Gospođo i gospodo zastupnici, dnevni red je utvrđen. Dopustite mi da objavim da je utvrđen dnevni red onako kako sam ga predložio u Konačnom prijedlogu dnevnog reda. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,35 SATI]] Gospođe i gospodo zastupnici molim za malo pozornosti. Sukladno Članku 226. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 16. sjednice s 4 nove točke: 1. Prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o obavljanju studentskih poslova, 1. Prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o osiguranju radničkih tražbina, 1. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina i 1. Izvješće o radu probacijske službe za 2018. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen je elektroničkim putem. Članak 227. određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Imali tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkom 1. i 2. predložene dopune? Ako nema primjedbi smatra se da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno Članku 205. Poslovnika. Kako sukladno Članku 225. stavku 4. Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dnevnog reda nije bilo utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 16. sjednice.
Evo prije nego što krenemo dalje dobili smo prijedlog za nadopunu dnevnoga reda, a koji je relativno žuran. Radi se o Prijedlogu za iskazivanje povjerenja izvanrednom profesoru doktoru znanosti Viliju Berošu za obavljanje dužnosti ministra zdravstva, pa vas molim da prihvatimo tu nadopunu dnevnoga reda o kojoj ćemo raspravljati vjerojatno sutra. Slažemo se? Utvrđujem da je onda dopunjen dnevni red, pa možemo nastaviti sa ovom točkom.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,04 SATI]] Gospođe i gospodo zastupnici, sukladno Članku 226. stavku 2. Poslovnika prvo ću predložiti dopunu dnevnog reda 16. sjednice s 11 novih točaka. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Članak 206. Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju s dokumentima EU ako to zatraži predlagatelj te se o njima ne glasuje. To je točka 2. predložene dopune Prijedlog Zakona o popisu stanovništva, kućanstava i stanova u RH 2021. godine s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z.E. broj 834. Sukladno Članku 206. stavku 1. Poslovnika utvrđujem da je ovaj zakonski prijedlog uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona kod točkom 1. predložene dopune, to je Prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o posebnom porezu na kavu i bezalkoholna pića s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 828. Kolega Lovrinović, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče imam, protiv toga sam hitnog postupka, vi ste već proveli 3, 4 kruga porezne reforme sad vam je pala na pamet kava jer trošite previše, znači govorite da ste građanima išli u susret, a sada ponovo kažnjavate uvodite nove, nove poreze. Čemu ta hitnost kada ste proveli 3, 4 kruga porezne reforme pa zar niste tu kavu i ostalo mogli smjestiti gdje treba?
Zahvaljujem, budući da imamo primjedbi provest ćemo onda glasovanje. Dakle, tko je za primjenu hitnog postupka kod navedenog zakona, to je Prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o posebnom porezu na kavu i bezalkoholna pića? Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 80 za i 44 protiv prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka. Kako sukladno Članku 225. stavku 4. Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dopune dnevnog reda nije bilo utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 16. sjednice. Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Nastavljamo s radom. Prije nego što prijeđemo na raspravu o prvoj točki današnjeg dnevnog reda predlažem da temeljem članka 247. Poslovnika Hrvatskog sabora provedemo objedinjenu raspravu o sljedeće dvije točke, to je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o HNB-u, prvo čitanje, P.Z.E. br. 829 i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama, prvo čitanje, P.Z.E. br. 830. Kolega Zekanović izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora. Evo tražim objašnjenje zašto se jutros ne nastavi točka dnevnog reda koja je jučer prekinuta. Praksa je rada Sabora da se točka koja nije završena jučer nastavlja na sutrašnji dan odnosno danas, pa mi nije jasno zbog čega. možda je razlog što je ta točka mora se raspraviti u gluho doba noći jer ne odgovara HDZ-u, ne odgovara kršćanskim demokratima tobožnjim. Dakle jednostavno pitanje i molim odgovor, jeli se ova točka mora raspraviti u gluho doba noći kad niko ne gleda pa je to razlog zašto se krši praksa rada Sabora pa se točka ne raspravlja sada u ovom terminu?
Dobro. Jučer je sjednicu vodio potpredsjednik Reiner, on je prekinuo raspravu i kazao da će se točka nastaviti kada se za to steknu uvjeti. Budući je predlagatelj tražio da ovdje bude predstavnik Vlade da Vlada dade svoje mišljenje ona to nije učinila, jučerašnja rasprava dogodila se zato što smo izmijenili Poslovnik, budući da je predlagatelj prihvatio dovoljan broj potpisa mi smo tu točku stavili na dnevni red. Istovremeno naš Poslovnik kaže da se Vlada mora očitovati o zakonskom prijedlogu, Vlada se nije očitovala jer nije definiran rok u kom se ona mora očitovati. Dakle ovdje sada imamo suprotstavljene dvije odredbe Poslovnika. Mi smo se kao i svaki puta do sada držali one po kojoj ako predlagatelj prikupi dovoljan broj potpisa točka ide na dnevni red, budući da je tijekom rasprave došlo do nezadovoljstva predlagatelja, da je došlo i do određenih nemilih scena koliko sam informiran i koliko sam vidio predsjedavajući je prekinuo raspravu i kazao da će se o toj točci nastaviti rasprava kada se za to steknu uvjeti. Isto tako informiran sam da je predlagatelj rekao da će se obratiti za mišljenje Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav kada se nadležni odbor očituje onda ćemo vidjeti kako ćemo nastaviti dalje. A do tada nastavljamo s radom. Izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Vrlo ste točno i ispravno interpretirali sve što se jučer dogodilo. Ne bih se složio da su bile nemile scene, mi smo samo sjedili u znak prosvjeda jer mislim da je on bio legitiman, da čak nismo prekršili nijednu odredbu Poslovnika, barem u našoj interpretaciji. Ono što bi vas zamolio da iskoristite poslovničku odredbu o sazivanju sjednice odbora, matičnog odbora koji se tiče onog zakona jučer koji smo imali, a to je Odbor za zdravstvo kako bi taj odbor dao mišljenje i da vjerujući u vaš autoritet i kod predsjednika Vlade utječete da Vlada u jednom razumnom roku da mišljenje o ovome zakonu. Ovaj zakon je u proceduri već godinu, bit će 11 mjeseci dakle 7. ožujka je upućen u proceduru, kako bi onda mogli nastaviti raspravu. Nama ne smeta da ona bude ni u noći, ni ujutro, ni u danu kako god bilo, ali da imamo mišljenje Vlade obzirom da je to i obaveza prema odluci Ustavnog suda. Hvala.
Zahvaljujem predlagatelju. Što trebate gospodine Zekanoviću? Koju odredbu Poslovnika?
Tražim stanku ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista [[Upadica predsjednik: U vezi čega?]] dakle vezano uz zakon o kojem ćemo upravo raspravljati radi dodatnih konzultacija. A uz to bi naglasio.
Čekajte samo malo, još nismo ni počeli sa tim zakonom … /Govornici govore u isto vrijeme./ … ja vas molim da započnemo pa onda ćete da budemo u skladu s Poslovnikom. Izvolite kolega Lovrinović.
Gospodine predsjedniče Sabora. Ja predlažem i molim kolegice i kolege da ne spajamo točke dnevnog rada o HNB-u novi zakon i Zakon o kreditnim institucijama u ovom se Saboru nikada ne raspravlja o bankama posebno, pojedinačno. Prema tome, ove dvije institucije imaju veze, ali nikada u ovome Saboru nismo hrvatsko bankarstvo ima velikih problema, opterećeno je sa aferama Franak, RBA, imamo probleme s gotovinskim nenamjenskim kreditima, imamo svašta a ovdje je druga jedna priča. Javnost će moći steći dojam na ovaj način da želite što prije jedno s drugim spojit i gotova priča. Ja vas predsjedniče Sabora molim zbog važnosti teme, ima sličnosti, ali ima veliki razlika da ovo odvojimo. Mislim da je to mudro.
Dobro, naravno da ćemo o tome morati glasovati, samo želim reći da se ovdje radi o isključivo o mjerama vezanim za ulazak u tečajni mehanizam dakle u euro i da su ta dva zakonska prijedloga povezana isključivo kroz to. Tako da je logika vrlo jasna i ne radi se ni o kakvom pokušaju manipulacije nego o nečem što je prirodno. Morat ćemo glasovati, glasovat ćemo o tome. Molim vas da zauzmete svoja mjesta, koliko nas ima u sabornici. Tko je za da se provede objedinjena rasprava? Molim vas da se sa gumbićima. 13 je za, 1 suzdržan i 11 protiv, dakle stekli su se uvjeti da se ove dvije točke spoje i da provedemo objedinjenu raspravu. Zahvaljujem, došli smo do kraja sa izlaganjima klubova i nezavisnih zastupnika, pa ćemo sada preći na dnevni red. Prije toga, samo bih predložio da prije prve točke dnevnog reda, da na temelju čl. 247. Poslovnika HS da provedemo objedinjenu raspravu o slijedeće dvije točke: - Izvješće o radu Državnog odvjetništva RH za 2017.g. i - Izvješće glavnog državnog odvjetnika RH o radu državnih odvjetništava u 2018.g. Ima li ko protiv? Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo predsjedniče, evo ja bi se usprotivio da se razdvoji Izvješće 2017., 2018. državnom odvjetništvu jer smatram da je to vrlo bitna izvješća, da građani RH nemaju povjerenje u pravosuđe, među ostalim i u državno odvjetništvo i bilo bi dobro da se rasprave i poželjno i prema javnosti i prema građanima da ovaj dom i mi saborski zastupnici posebno raspravimo o svakoj točki. Hvala lijepo.
Kolega Lovrinović izvolite i vi.
Predlažem da se odvojeno raspravlja. Naime, zašto se kasnilo s izvješćem iz 2017. godine to ne znamo, a budući da vi kontrolirate broj glasova u saboru, ako već to želite napraviti onda da produžite mogućnost rasprave sa 15 minuta na 20 klubovima.
Slažem se, usvajam prijedlog, govorit će se znači 20 minuta u ime klubova. Mogu li sada dobiti onda vašu suglasnost ili treba glasovati? Dakle, kolega Bulj, klubovi će govoriti 20 minuta umjesto 15 ako provedemo objedinjenu raspravu. Ok, dobro. Idemo onda na glasovanje, tko je za da provedemo objedinjenu raspravu o ove dvije točke? Molim vas uključite samo, ne ne ručno nego ovako, izvolite. Utvrđujem da je većinom glasova od 22, 19 je bilo za, 1 suzdržani i 2 protiv, pa ćemo onda provesti objedinjenu raspravu u ove dvije točke, ali prije toga idemo sada na prvu točku dnevnog reda
Sada bih kolegice i kolege zastupnici sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika predložio dopunu dnevnog reda 16. sjednice sa 11. novih točaka, vi ste to dobili elektroničkim putem, ja se nadam da ne moram čitat sad to sve iznova, ako se slažete, po običaju ovaj ste vi to vidjeli. Čl. 227. Poslovnika međutim određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Čl. 206. Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donesu zakoni koji se usklađuju s dokumentima EU ako to zatraži predlagatelj, te se o njima ne glasuje, to je točka 1. predložene dopune, Prijedlog zakona o službenoj statistici s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 838. Sukladno čl. 206. st. 1. Poslovnika utvrđujem da je ovaj zakonski prijedlog uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Kako sukladno čl. 225. st. 4. Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dopune dnevnog reda nije bilo utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 16. sjednice. Dobro jutro kolegice i kolege. Evo krenut ćemo sa današnjim radom, ali vidim da je kolega Grbin dignuo ruku već. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Moram vas upozoriti na odredbu čl. 228. Poslovnika o radu Hrvatskog sabora koja kaže da kada to zatraži najmanje 30 zastupnika u Hrvatskom saboru pojedina točka dnevnog reda raspravit će se u roku od narednih sedam dana. Prošlog tjedna imali smo raspravu o jednom prijedlogu zakona kojeg je podržalo 30 zastupnika Zakonu o medicinskom prekidu trudnoće, rasprava o njemu odgođena jer nije bilo dostavljeno mišljenje Vlade u međuvremenu su održane dvije sjednice Vlade RH mišljenje još nije došlo. Zanima me da li ćete vi odnosno predsjedništvo Sabora poduzeti išta da Vlada ispuni svoju obvezu i da Hrvatski sabor postupi u skladu s Poslovnikom i raspravi predloženi zakon? Hvala.
Kolega Grbin ja vas moram malo ispraviti. Rasprava je počela i onda je prekinuta, vas nije bilo ovdje. Ona je započela, ona je prekinuta zbog nemogućnosti nastavka te toče, prema tome točka je započeta, dio točke se čak i odvio, uvodno je izlaganje bilo trebali su biti i replike i zbog situacije kakva je bila koja nije omogućavala uredni nastavak sjednice, točka je prekinuta, prema tome nije odgođena nego će se nastaviti naravno. Evo, recite izvolite u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Prekršili ste čl. 228. Poslovnika Hrvatskog sabora zato što u čl. 228. Poslovnika Hrvatskog sabora jasno stoji riječ provedena. Provedena znači da rasprava mora biti održana u cijelosti, znači da predsjednik i predsjedništvo Hrvatskog sabora mora osigurati da Vlada RH i matična radna tijela ispune svoju obvezu, vi to niste učinili. Ne provevši raspravu do kraja prekršili ste Poslovnik kao što ga kršite i sada kada ne želite dati odgovor što ćete učiniti da se odredba iz Poslovnika poštuje. Hvala.
Hvala. Apsolutno, ja sam i tada rekao i sada mora se nastaviti rasprava o tome kad se steknu uvjeti za to. A sami ste zapravo definirali neke stvari.
Gospodine potpredsjedniče nemojte se ljutiti, ali ako želim tražiti očitovanje od Odbora za Ustav to moram i najaviti. S obzirom da nisam zadovoljan vašim odgovorom najavljujem da ću zatražiti očitovanje od Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora o ovom pitanju. Hvala.
Može, uredu.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,13 SATI]] Poštovane kolegice i kolege ja vas molim da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli pristupiti glasovanju. Prvo ćemo sukladno Članku 226. stavku 2. Poslovnika predložiti dopunu dnevnog reda 16. sjednice 12 novih točaka. To su: - Prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o energetskoj učinkovitosti, - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina, - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma o prijenosu i objedinjavanju doprinosa u jedinstveni sanacijski fond, - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava, - Prijedlog Zakona o provedbi Uredbe EU 2017/2394 Europskog parlamenta i vijeća od 12. prosinca 2017. o suradnji između nacionalnih tijela odgovornih za izvršavanje propisa o zaštiti potrošača i stavljanje izvan snage Uredbe broj 2006/2004, - Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o trgovačkim društvima, - Prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o trgovačkim društvima, dva različita predlagatelja, - Prijedlog Zakona o pravobranitelju za starije osobe, - Prijedlog Odluke o imenovanju zamjenika pravobraniteljice za ravnopravnost spolova, - Prijedlog Zaključka o pojavnostima u hrvatskom društvu koje štete ugledu RH i njihovom uklanjanju i zaštiti digniteta Domovinskog rata i - Prijedlog Odluke o razrješenju Dražena Jelinića dužnosti glavnog državnog odvjetnika RH. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donese po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkom prvom predložene dopune, to je Prijedlog Zakona o izmjeni i dopuna Zakona o energetskoj učinkovitosti? Ako ne, utvrđujem da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno Članku 205. Poslovnika. Kako sukladno Članku 225. stavku 4. Poslovnika pisanih prigovora na predložene točke prijedloga dopune dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 16. sjednice. Idemo sada na glasovanje, ali prije toga kolega Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Molim vas jednu tehničku obavijest. Hoće li se plan glasanja kakav smo dobili za danas provesti u potpunosti sa točkama koje su predviđene i s takvim redoslijedom? Ima li promjena u planu glasanja obzirom na ovo što smo čekali ako ima novina?
Do zakašnjenja je došlo iz tehničkih razloga ovaj, a ovo vaše pitanje imate ga pravo postaviti, ali uvijek glasujemo temeljem onoga što ste dobili. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,08 SATI]] Poštovane gospođo i gospodo zastupnici, sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 16. sjednice s 5 novih točaka. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen je elektroničkim putem. Kako sukladno čl. 225. st. 4. Poslovnika pisanih prigovora na predložene točke prijedloga dopune dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 16. sjednice, pa idemo sada na glasovanje o raspravljenim točkama.
Hvala lijepa, hvala, počmimo. Dobar dan svima. Sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 16. sjednice u 3 nove, s 3 nove točke, pardon. Prva je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju, to je br. 851. prijedlog zakona. Drugi je Prijedlog Zakona o izvršavanju kazne zatvora, to je br. 852. i 3 je. Treća točka je Izvješće o stanju Sektora vodnih usluga i radu Vijeća za vodne usluge za 2018. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen je elektroničkim putem. Kako sukladno čl. 225. st. 4. Poslovnika pisanih prigovora na predložene točke prijedloga dopune dnevnog reda nije bilo, nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 16. sjednice. Jel se slažemo? Slažemo se. Fala.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege, kao što smo najavili jučer sukladno Članku 226. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 16. sjednice sa 7 novih točaka. Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani dopredsjedniče sabora, tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista u trajanju od 10 minuta, naravno radi konzultacija o predmetnom zakonu, a i da istaknem još jednom iznimno …
Oprostite, ali mi nismo ni počeli još nismo ni spomenuli zakon, mi sad nadopunjavamo, pa malo kasnije može?
… za 20 …/nerazumljivo/…, može.
Računamo, računam na vas. Dakle, dobili ste u pisanoj formi, predlažem dopunu dnevnog reda. Ima li tko protiv bilo čega? Ako ne, onda ovako dakle sukladno Članku 206. stavak 1. Poslovnika utvrđujem da je zakonski Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o provedbe ovrhe na novčanim sredstvima s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 855 uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkom 7. predložene dopune to je Prijedlog Zakona o reguliranju položaja ugovornih strana u ugovorima sklopljenim sa stranim vjerovnikom s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 853, predlagatelja zastupnika Mire Bulja, ima li tko protiv? Ako nema primjedbi smatra se da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno Članku 205. Kako je sukladno Članku 225. stavak 4. Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dopune dnevnog reda nije bilo utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 16. sjednice.
Pardon, imamo još dopunu dnevnog reda koja je u međuvremenu stigla, Vlada je imala sjednicu pa ću sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika predložiti dopunu dnevnog reda s pet novih točaka. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen je elektroničkim putem, samo je jedna točka po hitnom postupku to je Prijedlog zakona o dopunama Zakona o elektroničkim komunikacijama s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 881. Ima li primjedbi na hitnost postupka? Ako nema utvrđujem da je prihvaćen hitni postupak te utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 16. sjednice. Nastavit ćemo sutra u 9,30 imat ćemo jednu točku dnevnog reda, to je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 855. Sada ćemo molim vas samo da napustite dvoranu jer ćemo ovdje održati sjednicu Predsjedništva za 10 minuta pa poziva sve članove predsjedništva i isto tako predstavnike klubova da dođu kako bismo se dogovorili oko daljnjeg rada Hrvatskog sabora. Hvala vam. SJEDNICA PREKINUTA U 13,03 SATI Dobro jutro, ispričavam se zbog malog kašnjenja jer sam davao izjave kao što smo već konstatirali na Predsjedništvu Hrvatskog sabora, s obzirom da je zgrada Hrvatskog sabora pretrpjela dosta velika oštećenja od potresa koji nas je pogodio u nedjelju, s obzirom na procjenu statičara da 3 i 4 kat ne mogu biti u funkciji, s obzirom da je sabornica isto tako ostala bez grijanja, bez klime, bez ventilacije i komora koja se nalazi iznad same dvorane za plenarne sjednice je isto tako oštećena, nagnuta je ta komora za klimu, grijanje, morali smo donijeti odluku o promjeni lokacije. Prva ideja bio je prostor Gradske skupštine Grada Zagreba, međutim ni tamo nije po mišljenju statičara 100% sigurno, tako da smo se onda opredijelili za prostor ovdje Državnog inspektorata. Zahvaljujem se glavnom državnom inspektoru na tome što nam je ustupio ovaj prostor. Ovaj prostor ima i povijesno značenje za našu domovinu, tako da se nadam da će nam i ovoga puta ovdje biti dobro i da ćemo moći normalno raditi na korist naših građana i naše domovine. Hrvatska se suočila sa dvije velike nepogode, jedno je korona virus gdje dijelimo sudbinu cijeloga svijeta, a druga stvar je potres koji je pogodio Grad Zagreb koji je samo otežao i onako već poprilično tešku i zahtjevnu situaciju. Nažalost u tom potresu mnogo je ljudi ostalo bez krova nad glavom, srušene su njihove kuće, mnogi ne mogu živjeti u svojim domovima i država i Grad Zagreb su se pobrinuli i velikoj većini već odmah prvi dan našli rješenje, a kroz iduće dane ako bude potrebe sasvim sigurno da će svi biti zbrinuti. Međutim, dogodila se tragedija i gubitak jednog mladog života, jedne djevojčice od 15 godine, Anamarija koja je živjela u centru grada i koja je nažalost smrtno stradala. Ja bih vas sada pozvao da minutom šutnje odamo počast našoj djevojčici Animariji. - Minuta šutnje – Neka joj je laka hrvatska zemlja.
Poštovane kolegice i kolege, sve vas srdačno pozdravljam. Nastavljamo sa današnjom sjednicom. Prvo ćemo sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika, predložit ću dopunu dnevnog reda 16. sjednice sa 4 nove točke. 1. točka je Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o lokalnim izborima s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje. 2. je Prijedlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dodanu vrijednost s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, predlagatelj je Kluba zastupnika SDP-a. 3. točka je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama o poljoprivrednom zemljištu s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje. Predlagatelj je zastupnik Miro Bulj. 4. točka je Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni zakona o lokalnim izborima s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, predlagatelj je zastupnik Tomislav Panenić. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen je elektroničkim putem sukladno čl. 227 Poslovnika određuje se da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakonu donesu po hitnom postupku. Naglašavam da je za sve točke iz predložene dopune dnevnog reda predloženo donošenje po hitnom postupku te procjenjujem da nema potrebe da ih ponovo čitam. Ima li tko od zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona iz predložene dopune dnevno reda? Ako nema primjedbi, smatram da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno čl. 205. Poslovnika. Utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 16. sjednice.
Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro, sve vas najljepše pozdravljam. Jučer smo dopunili dnevni red, pa ćemo danas sukladno najavi raditi 7 točaka, a u ponedjeljak 5 ovih koje smo najavili. Znači danas predlažem objedinjenu raspravu o zakonima od 1. do 3., Prijedlog zakona o dopuni Općeg poreznog zakona, Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o računovodstvu i Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o izvršavanju državnog proračuna RH za 2020.g. To su zakoni iz resora Ministarstva financija, pa kad to završimo onda bi radili objedinjeno Prijedlog zakona o dopunama Zakona o turističkim zajednicama i promicanju hrvatskog turizma, Prijedlog zakona o dopunama Zakona o turističkoj pristojbi, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pružanju usluga u turizmu i Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti. Dakle, objedinjena rasprava ta 4 zakona iz područja Ministarstva turizma. U ponedjeljak objedinili bi raspravu s Prijedlogom zakona o dopuni Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana, Prijedlog zakona o dopunama Zakona o osobnoj iskaznici, Prijedlog zakona o dopuni Zakona o sigurnosti prometa na cestama i Prijedlog zakona o dopuni Zakona o nabavi i posjedovanju oružja građana. To bi bila objedinjena rasprava MUP-a i imali bi jedan zakon iz nadležnosti Ministarstva poljoprivrede, to je Prijedlog zakona o dopunama Zakona o poljoprivredi. Slažete li se s takvim pristupom? Ako da, najljepše se zahvaljujem. Izvolite g. Lovrinović.
… [[Govornik nije uključen]]
Dobro. Dakle, imam sad dvije, dvije stvari. Prije nego što smo dolazili ovdje, dio zastupnika tražio je da se na izlaganje predlagatelja može replicirati ne samo oni zastupnici koji sjede u dvorani nego i oni koji prate prijenos u dvorani ispred. Znači to će nam značajno ovaj zakomplicirati situaciju jer primarno moramo voditi računa o zdravlju i ovdje i jesmo ovako posloženi zato što trebamo čuvati udaljenosti da izbjegnemo bilo kakve kontakte koji mogu nekoga zaraziti. Načelno ovaj sam protiv toga, ali htio bi isto tako omogućiti da svi mogu iskazati svoj stav. Istovremeno sad ako ćemo produživati i vrijeme za rasprave, mi ćemo onda ovdje danas provesti jako puno sati, što će opet biti određeni rizik s obzirom na ovaj prostor koji je zatvoren i onda sami sebi u stvari skačemo u usta rušeći onaj sustav koji je i napravljen da bi zdravstveno sve bilo korektno. Tako da bih vas ja molio da se zadržimo na raspravama od 10 minuta, Vlada bi govorila onda 20 minuta, dakle skratili bi s 30 minuta i Vladi na 20 minuta, a replike ćemo onda napraviti na slijedeći način. Mikrofon ćemo staviti tamo na sam ulaz kod vrata, tako da oni koji govore, jer možete to tehnički, dakle da mikrofon stoji tamo negdje kod kamere, tako da ovaj ne ulaze i ne šeću se, nego samo da se mijenja odmah na ulazu iz dvorane. Dobro. Izvolite kolega Lovrinović.
… [[Govornik nije uključen]]
Dobro. Ovako, dakle prijedlog je došao od strane SDP-a. Da li se SDP slaže s time da produžimo onda na 15 minuta, pa da smanjimo broj replika i ostanu replicirati samo oni koji su u dvorani. Slažete se? Dobro, onda ćemo produžiti rasprave, dakle na 15 minuta, replicirat će samo oni koji su u dvorani, a ovaj Vlada će onda isto tako govoriti 30 minuta. Hvala vam kolega Lovrinović, hvala i SDP-u na razumijevanju i molim vas da se onda toga držimo jer zaista razlog zbog čega ovako radimo jest zdravlje, pa vas molim da do toga onda i držimo. pa sada idemo nekoliko stvari. Prvo ću sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika predložiti dopunu dnevnog reda s 8 novih točaka, to su 7 točaka koje je predložio zastupnik Božo Petrov: - Konačni odnosno prijedlog zakona o izmjeni Općeg poreznog zakona, - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit, - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak, - Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, - Prijedlog zakona o dopuni Zakona o članarinama u turističkim zajednicama, - Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, - Prijedlog zakona o dopuni Zakona o HGK-u i jedna točka koju je predložio Klub zastupnika SDP-a i zastupnik Aleksić: - Prijedlog zakona o moratoriju na kreditne obveze dužnosnika. Svi zakoni predloženi su u hitnom postupku. Dobili ste sve elekroničkim putem. Suglasni smo pretpostavljam da uvrstimo te točke u dnevni red. Ako jesmo, zahvaljujem se i te točke bit će uvrštene u dnevni red 16. Sjednice. Sada još samo nekoliko obavijesti. Dakle, sutra ćemo raditi u hotelu Westin s obzirom da imamo glasovanje, ovaj nam je prostor nedovoljno velik, pa ne možemo ovdje glasovati. Počeli bi s radom u 9 sati i 30 minuta sa izjašnjavanjem o amandmanima. Za sada je 29 amandmana, znači pretpostavljam da će ovaj biti na današnje zakone još nešto amandmana i ostavit ćemo onda dva i po sata za izjašnjavanje o amandmanima, pa bi glasovanje bilo sutra u 12 sati u hotelu Westin, brojat ćemo naravno glasove ručno, dogovorio sam sa tajnikom sabora kako će biti organizirano. Nakon glasovanja imali bismo kao i uvijek slobodni govor i onda bi raspravili paket zakona SDP-a koji je predložen prošli tjedan u dnevni red. Nakon toga završili bismo sa zasjedanjem i nastavili 15.4., nadam se u Hrvatskom saboru. Danas još jednom su građevinari i statičari u zgradi sabora, još jednom procjenjuju sabornicu i ako sve bude u redu 15.4. bi bili u Hrvatskom saboru i nastavili raditi. Ima li kakvih eventualno pitanja, ako nešto nije jasno? Stanka još ne može jer nismo još počeli sa točkom dnevnog reda. Dakle, danas bismo radili kako je i najavljeno, prvo bi imali objedinjenu raspravu o zakonima iz nadležnosti MUP-a, 4 zakona, onda bi bio Zakon o poljoprivredi i nakon toga bi imali objedinjenu raspravo o zakonima iz nadležnosti Ministarstva financija.
Dobro jutro želim svima, poštovane gospođe zastupnice i gospodo zastupnici. Na početku današnjeg rada prisjetimo se dva momenta iz naše povijesti, danas je 75. obljetnica proboja posljednjih zatočenika iz ustaškog logora Jasenovac i cijeli državni vrh danas je tamo na obilježavanju toga događaja, pa se i mi prisjetimo toga s pijetetom. A dozvolite mi također da vas podsjetim da su na današnji dan prije točno 30 godina održani prvi višestranački slobodni izbori u RH, prvi krug tih izbora čime je započelo poglavlje novije povijesti Hrvatske i proces njenog osamostaljivanja, pa se valja i toga prisjetiti. Evo prije nego što prijeđemo na iznošenje stajališta klubova kako je to uobičajeno, a vezano uz današnji rad predlažem da temeljem čl. 247. Poslovnika provedemo objedinjenu raspravu o prve dvije točke današnjeg dnevnog reda, to su: Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o strancima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 926 i Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o državljanima država članica europskog gospodarskog prostora i članovima njihovih obitelji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 927. Također predlažem da provedemo objedinjenu raspravu i o sljedećih 9 točaka od kojih je za 8 zakonskih prijedloga predlagatelj poštovani zastupnik Božo Petrov, a za jedan prijedlog zaključka klub MOST-a nezavisnih lista. Pa ako se slažete da prihvatite takav koncept rada danas? Nitko nije protiv, hvala vam lijepo, onda ćemo tako i nastaviti. U tom smislu objedinit ćemo ove najprije prve dvije točke a onda objediniti sljedećih 9 točaka.
Kolegice i kolege zastupnici, počinjemo s radom. Sukladno 226. stavku 2. Poslovnika, predložit ću prvo dopunu dnevnog reda 16. sjednice s 8 novih točaka: 1) Prijedlog Zakona o interventnim mjerama u ovršnim i stečajnim postupcima za vrijeme trajanja posebnih okolnosti s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 933 1) Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 934 1) Prijedlog Zakona o potpori za skraćivanje radnog vremena radi očuvanja radnih mjesta s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 932, predlagatelj: Klub zastupnika SDP-a 1) Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe (EU) 2017/2394 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o suradnji između nacionalnih tijela odgovornih za izvršavanje propisa o zaštiti potrošača i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2006/2004, drugo čitanje, P.Z.E. br. 844 5) Prijedlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dodanu vrijednost, prvo čitanje, P.Z. br. 929, predlagatelj: Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista 5) Prijedlog Zakona o obiteljskom dodatku uz mirovinu, prvo čitanje, P.Z. br. 930, predlagatelj: Klub zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike, 5) Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o mirovinskom osiguranju, prvo čitanje, P.Z. br. 931, predlagatelj: Klub zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike, 5) Prijedlog zaključka o dopuni kriterija za ostvarivanje potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenih korona virusom, predlagatelj: Klub zastupnika SDP-a Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen je elektroničkim putem. Čl. 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja pod točkama od 1. do 3. predložene dopune? Ako nema primjedbi, smatram da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno čl. 205. Poslovnika. Kako sukladno čl. 225. stavak 4. Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dopuna dnevnog reda, nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 16. sjednice.
Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro. Počinjemo s radom. Prije nego što krenemo na slobodni govor po klubovima zastupnika sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 16. sjednice sa 7 novih točaka. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Čl. 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona po točkama 1-4 i točkom 5 predložene dopune? Ako nema primjedbi, smatra se da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno čl. 205. Poslovnika. Kako sukladno čl. 225. st. 4. Poslovnika pisanih prigovora na predložene točke dopune dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 16. sjednice. Isto tako, poštovane zastupnice i zastupnici, vezano za današnji rad, obavještavam vas da ćemo danas kao 4. točku dnevnog reda raspraviti i točku kojom smo upravo dopunili dnevni red, a to je Prijedlog Poslovnika o dopuni Poslovnika Hrvatskoga sabora s konačnim prijedlogom Poslovnika. Predlagatelj je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav i time bismo onda utvrdili dakle, ne samo dogovorom nego i Poslovnikom rad HS-a u ovim posebnim okolnostima. Poštovane kolegice i kolege, svima želim dobro jutro. Nastavljamo s radom. Prije nego što krenemo na slobodne rasprave sukladno Članku 226. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 16. sjednice s 8 novih točaka. Prijedlog dopune dostavljen vam je elektroničkim putem. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Članak 206. određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju s dokumentima EU ako to zatraži predlagatelj te se o njima ne glasuje to je točka 3. predložene dopune. Sukladno Članku 206. Stavku 1. Poslovnika utvrđujem da je ovaj zakonski prijedlog uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkom 1. predložene dopune, a to je Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim mirovinskim fondovima s konačnim prijedlogom zakona? Ako nema primjedbi onda se smatra da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno Članku 205. Poslovnika. Kako sukladno Članku 225. stavku 4. Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke dnevnog reda nije bilo utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 16. sjednice.
Dobro jutro poštovane gospođe i gospodo zastupnici. Ja ću sukladno čl. 226. stavku 2. Poslovnika, predložiti dopunu dnevnog reda 16. sjednice sa 16 novih točaka, vi ste prijedlog dopune dnevnog reda dobili elektroničkim putem. Čl. 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Ima li tko od poštovanih zastupnica i zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkama 3., 4. i 5. predložene dopune? Čini se da nema, prema tome, ako nema primjedbi, smatra se da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno čl. 205. Poslovnika za ta tri prijedloga zakona. Kako sukladno čl. 225. stavak 4. Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dopuna dnevnog reda, nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 16. sjednice.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Evo ja bi vas samo jednu stvar zamolio prije nego što počnemo sa sjednicom, ovaj da mi date jedan jednostavan odgovor. Znači zastupnici u Hrvatskom saboru i hrvatski građani zaslužuju odgovor kada ćemo ići na izbore s obzirom da se ni jedna vlast do sada nije ovako šibicarski postavila prema građanima da im ne kaže nego da kalkulira u svojem interesu.
Kolega Maras izvolite sjesti, kolega Maras.
Znači da li će se, dali će se sabor raspustiti ovaj …
Kolega Maras, ja vas molim, ne mogu isključio sam vam mikrofon, izvolite se sjesti, imate slobodnu raspravu danas u 13 sati možete reći što god želite, ovo je sad, ne, izvolite se sjesti … [[Upadica: Ne razumije se.]] izvolite sjesti u 13 sati slobodni govor i možete govoriti što god želite kao i uvijek, ali molim vas da se držite Poslovnika.
Onda tražim stanku.
Tražite stanku? O tome se ne može tražiti stanka, možete kad krene rasprava onda fino uklopite pa ćete dobiti stanku, ali sada trenutno ne možete jer još nisam ni krenuo sa onim što sam želio reći. Dakle, prije nego što pređemo na raspravu o prvoj točki današnjeg rasporeda predlažem da temeljem Članka 247. Poslovnika Hrvatskog sabora provedemo objedinjenu raspravu o slijedeće dvije točke, Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju i Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe EU 2017/2402 o utvrđivanju općeg okvira za sekuritizaciju i uspostavi specifičnog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju, drugo čitanje, P.Z. broj 857. Jesmo li suglasni? Ako jesmo to su druga i treća točka dnevnog reda
Gospođo i gospodo zastupnici, prije nego što pređemo na prvu točku današnjeg dnevnog reda, sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 16. sjednice sa dvije nove točke, to su: 1. a) Prijedlog odluke o razrješenju predsjednika vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja i a) Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja, te drugu točku 2. Prijedlog odluke o raspuštanju HS. Predlagatelji su Klub zastupnika HDZ-a, Klub zastupnika Hrvatske narodno liberalne stranke liberalnih demokrata, Klub zastupnika HDS-a, HSLS-a i Hrvatskog demokratskog saveza Slavonije i Baranje, Klub zastupnika nacionalnih manjina, Klub zastupnika SDSS-a i Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljeno nam je elektroničkim putem. Kako sukladno čl. 225. Poslovnika pisanih prigovora na prijedlog dopune dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 16. sjednice. Ujedno vas obavještavam da ćemo točke sa kojima smo dopunili dnevni red raspraviti danas nakon izjašnjavanja o amandmanima. Budući da je HS pokrovitelj obilježavanja, pozivam vas da se sa pijetetom sjetimo svih žrtava koje su ubijene od komunističkog režima bez suda nakon završetka Drugog svjetskog rata na Bleiburgu, ali i svim drugim mjestima i križnim putevima. Neka im je laka zemlja pod kojim kosti počivaju ma gdje to bilo. Gospođo i gospodo zastupnici, prije nego što pređemo na prvu točku današnjeg dnevnog reda, sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 16. sjednice sa dvije nove točke, to su: 1. a) Prijedlog odluke o razrješenju predsjednika vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja i a) Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja, te drugu točku 2. Prijedlog odluke o raspuštanju HS. Predlagatelji su Klub zastupnika HDZ-a, Klub zastupnika Hrvatske narodno liberalne stranke liberalnih demokrata, Klub zastupnika HDS-a, HSLS-a i Hrvatskog demokratskog saveza Slavonije i Baranje, Klub zastupnika nacionalnih manjina, Klub zastupnika SDSS-a i Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljeno nam je elektroničkim putem. Kako sukladno čl. 225. Poslovnika pisanih prigovora na prijedlog dopune dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 16. sjednice. Ujedno vas obavještavam da ćemo točke sa kojima smo dopunili dnevni red raspraviti danas nakon izjašnjavanja o amandmanima. Budući da je HS pokrovitelj obilježavanja, pozivam vas da se sa pijetetom sjetimo svih žrtava koje su ubijene od komunističkog režima bez suda nakon završetka Drugog svjetskog rata na Bleiburgu, ali i svim drugim mjestima i križnim putevima. Neka im je laka zemlja pod kojim kosti počivaju ma gdje to bilo. Gospođo i gospodo zastupnici, prije nego što pređemo na prvu točku današnjeg dnevnog reda, sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 16. sjednice sa dvije nove točke, to su: 1. a) Prijedlog odluke o razrješenju predsjednika vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja i a) Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja, te drugu točku 2. Prijedlog odluke o raspuštanju HS. Predlagatelji su Klub zastupnika HDZ-a, Klub zastupnika Hrvatske narodno liberalne stranke liberalnih demokrata, Klub zastupnika HDS-a, HSLS-a i Hrvatskog demokratskog saveza Slavonije i Baranje, Klub zastupnika nacionalnih manjina, Klub zastupnika SDSS-a i Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljeno nam je elektroničkim putem. Kako sukladno čl. 225. Poslovnika pisanih prigovora na prijedlog dopune dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 16. sjednice. Ujedno vas obavještavam da ćemo točke sa kojima smo dopunili dnevni red raspraviti danas nakon izjašnjavanja o amandmanima. Budući da je HS pokrovitelj obilježavanja, pozivam vas da se sa pijetetom sjetimo svih žrtava koje su ubijene od komunističkog režima bez suda nakon završetka Drugog svjetskog rata na Bleiburgu, ali i svim drugim mjestima i križnim putevima. Neka im je laka zemlja pod kojim kosti počivaju ma gdje to bilo. Još jednom neka im je laka zemlja. I sada prelazimo na iznošenje stajališta klubova, a nakon toga određujem stanku, stanka će biti do 15,30 i onda ćemo u 15,30 nastaviti sa sljedećom točkom. Sada idemo na iznošenje stajalište u ime klubova. Prvi klub biti će onaj zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. Izvolite. U ime kluba govorit će poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani potpredsjedniče sabora, poštovani ministri koji upravo napuštate sabornicu evo danas obilježavamo godišnjicu međunarodnog priznanja naše države Hrvatske 15. siječnja 1992. godine, a nitko danas nije spomenuo zapravo i zaboravilo se da je 3 dana nakon međunarodnog priznanja u jednom malom dalmatinskom selu Erveniku, u zaseoku Šašići počinjen jedan od najgorih zločina u Domovinskom ratu. U tom selu je tada ubijena čitava obitelj, a radi se o obitelji Čengić, otac Drago, majka Nevenka i dvoje malodobne djece Slobodan 11 godina i Goran samo 4 godine. Jedan od razloga zašto su ubijeni upravo je bila i osveta državi Hrvatskoj za njezino međunarodno priznanje, jedna ljubomora. I zašto danas spominjem ovo? Spominjem iz razloga što je ovdje država skroz zakazala. Zanimljivo je da su svi ovi, da su svi koji su počinili ovaj zločin i osuđeni naravno u odsustvu, nisu bili nazočni kod suđenja, a to su Slobodan Kovačević, Damir Travica, Željko Travica, Veljko Travica, Nebojša Travica, Vujo Šašić i Vojislav Romić i Boško Kovačević. Jedino je Damir Travica kasnije 2008. godine došao do hrvatskog pravosuđa i služi 15-to godišnju zatvorsku kaznu, a ono što je interesantno za ostalima nije raspisana tjeralica. Je li moguće? Evo ja s ovog mjesta pozivam hrvatske institucije, pozivam ministra Božinovića i predsjednika Vlade Andreja Plenkovića kada čuje ovu raspravu, kada čuje ovo što ja sada govorim neka konačno raspiše tjeralice za ratnim zločincima koji su prije 28 godina pobili, pobili nedužnu hrvatsku obitelj. I još bi jednu stvar spomenuo. Upravo na današnji dan 1992. godine u hrvatskim logorima, pardon u srpskim logorima mnogi Hrvati su danas doživjeli najveće batine, a govorim o hrvatskim ratnim zarobljenicima u srpskim koncentracijskim logorima naravno u Srbiji. Upravo današnji dan su ih mlatiti više nego ikada da se osvete Hrvatima, znači našim braniteljima koji su bili u zarobljeništvu za međunarodno priznanje RH. Međutim, vidimo kako institucije ne funkcioniraju jer vidimo da zapravo ne postoji nikakva niti empatija hrvatske vlasti prema onome što se događalo, a ja ću reći još jedan najnoviji dokaz koliko institucije ne funkcioniraju. Naime, 21. veljače 2017. godine Ustavni sud RH donio je rješenje da se u roku 2 godine mora donijeti novi zakon koji se zove, još uvijek, Zakon o zdravstvenim mjerama za ostvarivanje prava na slobodno odlučivanje o rađanju djece, neki će ga zvati zakon o pobačaju, ja ću govoriti o zakonu o zaštiti života. Predsjednik sabora gospodin Jandroković, predsjednik Vlade Andrej Plenković nisu prstom mrdnuli 2 godine da se taj zakon donese. Jasno je zbog čega, zbog toga što njima ovaj zakon postojeći odgovara ili bi donijeli neki drugi zakon koji bi još više liberalizirao pobačaje. Onaj kršćanski, demokršćanski zakon oni ne žele donijeti. I upravo zbog toga ne poštuju odluku Ustavnog suda. Ali sad na stranu to što je Andrej Plenković za pobačaj, što sam ja protiv pobačaja ja bih ovdje govorio o jednoj drugoj stvari. Bez obzira na poziciju s koje nastupamo poštovane kolegice i kolege, bez obzira na poziciju ja smatram da svi moramo težiti da se odluke Ustavnog suda moraju poštovati, a ne poštuju se. Dakle, jedno od najviših tijela u Hrvatskoj državi, Ustavni sud je donio rješenje, a gospodina Andreja Plenkovića predsjednika Vlade, gospodina Jandrokovića predsjednika Hrvatskog sabora nije briga.
Hvala lijepa. Hvala i sada prelazimo na iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika, znači kluba i nezavisnih zastupnika. Prvi je gospodin Željko Glasnović u ime Hrvatskih suverenista i dva nezavisna zastupnika gospodina Hasanbegovića i Zekanovića. Izvolite. Zaustavit ćemo vrijeme. Molim vas, molim vas, molim vas. Molim vas gospodin Glasnović čeka, oprostite gospodin Glasnović čeka, gospodin Glasnović čeka da prestanete da bi počeo govoriti. Izvolite.
Poštovane kolege i kolegice ovaj drugovi i drugarice, nekima je draže da vas tako ovaj zovem, drugovi i drugarice ovaj današnja tema poljoprivreda, jučer smo čuli jednu litaniju podataka od ministrice poljoprivrede, podaci ali imate jednu poslovicu koja kaže imate laži, veće laži imate statistiku. Čuli smo da je, ja mislim ako zapamtim dobro, od 2014. do '20. da je povećana ova naknada za poljoprivredne poticaje na 15,7 milijardi kuna. To znači da je to više od 100 milijardi kuna od '90.-te godine, tamo '92. kad smo počeli izgrađivat Hrvatsku državu. Kakvo je stanje na terenu, kao se vodi poljoprivredna politika? Šta je s uzgojem egzotičnog voća i povrća? To se može odmah prodati. Nisam čuo ništa puno o tome ne znam ništa o tome, a ne da samo čekaju za poticaje za ove druge standardne ove uzgoje, pšenica itd., repa. Šta je sa centrima za skladištenje i preradu voća i povrća u istočnoj Slavoniji? Šta je, pratimo mi uopće otvaranje novih tržišta. Evo, gdje su klaonice za svinjogojstvo? Nekim mjestima pada uzgoj svinja, nemate za 50 km okoline klaonice. Šta se događa? Nova tržišta. Afrička kuga je pobila, svinjska kuga oko 40 miliona je odstreljeno svinja u Kini. Vijetnam koji je 5-ti po ovaj na svijetu po uzgoju svinja oko 6 miliona. Svaki dobar vepar se prodaje tamo od 300 do 1000 dolara, šta mi radimo po tom pitanju, a pada uzgoj svinja. Ruralni razvoj, Srbija je dala do 50, 50 hektara zemljišta je dala ljudima samo da se bave poljoprivredom. Šta mi radimo, a čije zemljište mi dodjeljujemo, zašto je prazna istočna Slavonija? Jer smo pobili 100.000 i otjerali ih Folksdojčera to je zašto je prazna, …/nerazumljivo/… je manjina, nikad nisam to čuo iz usta ljudi koji predstavljaju hrvatskog seljaka. Slovenija plaća 45.000 dolara svakom čovjeku samo da se bavi poljoprivredom. Tamo isto vlada demografski pošast. Riblje farme, tehničar zarađuje u Americi 75.000 dolara, poljoprivredni tehničar, vlasnik ribo ovaj odgajališta do 150.000 dolara. Gdje mi investiramo tu lovu i kako se pravi ta izvedba na terenu? A ne, 100 milijarde kuna smo potrošili, netko zasadi 2 šljive i sklizne, to je u civiliziranom svijetu nezamislivo. Nikakve podatke nemamo o tom pitanju i kako se taj novac troši, to je samo dimna zavjesa i ja bi rekao nekakve vaginalne manipulacije. Šta mi možemo očekivat od najveće, kad najveće poljoprivrede o agrarnoj reformi kad najveća oporbena stranka hvali kolektivizaciju Staljinovu koja je otjerala 150 miliona seljaka u kolektive i pobila milione šta metkom u glavu, šta izglađivanjem do smrti. Da, to je SDP, SDP. I šta sada očekivati od HSS-a, seljačke stranke koje se više bavi sa ovaj suradnjom sa bivšim udbašima, anarhokomunistima, nego stvar je u poljoprivredi, o tome niko nije govorio, zadnje izjave g. Beljaka, to znači da mi živimo u jednom svijetu ko onaj roman Životinjska farma, da kad životinje Orwellov roman, kad životinje preuzmu farmu i imaju svoje zapovijedi, a jedna zapovijed na kraju i svinje su glavne tamo naravno svinje i kad svinje naprave zapovijed tamo, napišu zapovijed da su neke životinje jednakije od drugih. Ja ne znam uopće jel se javila ova pučka pravobranitelja kad je u pitanju ta skandalozna izjava g. Bernardića i g. Beljaka, da ali vuk dlaku mijenja, a ćud nikada i imamo puno anarhokomunista ovde koji se bave, nemaju pojma o poljoprivredi nego samo se pozivaju na bivši propali eksperiment zvani Jugoslavija koja je uništila totalno selo, seljake je uguralo u male stanove 25 m2 i to je zašto je to selo napušteno, a naša stranka najveća vodi tu istu politiku i knjević mačak radić se vrti u grobu kao zvrk. Evo, pokažem malo ovaj naslovna strana časopisa Domovina, piše tu, imamo sliku jednoga jugozomboida i piše tu pomračenje udbaškog uma.
Hvala lijepa. Vuk dlaku mijenja, ali … [[Govornik se ne razumije]] Izvolite g., g. Ante Pranić [[Upadica: Lenart, Lenart]] a Željko Lenart, oprostite.
Poštovane kolegice i kolege i predsjedavajući, evo ja sam…
Sljedeći klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovani kolege. Rak rana hrvatskog društva je, to se pokazuje svakodnevno, ne samo u javnosti nego jedna ozbiljna analiza će pokazati da je tromost i neučinkovitost pravnog sustava prva prijetnja, unutarnja prijetnja hrvatske države. Naravno, kad se radi plan nacionalne sigurnosti radimo procjenu vanjskih i unutarnjih prijetnji. Vidimo sad. Javnost već vidi, ne samo po ovim natpisima, otvorenim izvorima informacija, da je ova država postala nekakva vrsta El Dorado za kneze „Drpislave“ i vidimo sad, to od bespravne gradnje, to je vani nezamislivo, u jednoj civiliziranoj državi da je bespravna gradnja ili kupite zemljište negdje, sve su sve su dokumentacija ispravna, kupite zemljište, tako sam ja imao slučaj prije godinu dana, uložite desetke tisuće franaka, eura i vidite da je to zemljište već prodano. A to su naravno repovi bivšeg sustava gdje je 5% zemljišnih knjiga ispravno uknjiženo. To su problemi ovaj prisilno oduzete imovine i drugih ovih zala iz bivšeg sustava. Npr. imamo selektivnu provedbu zakonskih propisa iz EU. Kao primjer opet, to sam spomenuo, oduzeta imovina. Nije provedeno još. Je u teoriji, ali još se čeka 5 godina za pravi zakon da pravi vlasnici tih nekretnina umru i da to ide u zaborav. Korupcija. Znamo što se događa pitanjem korupcije. Što je s korupcijom u Poreznoj upravi kao primjer, kad govorimo o pravosuđu gdje je oprano milijardu kuna u kružnoj prevari. Gdje je miss Merzel itd., sad imamo problem u Virovitici i to se vuče, spora pravda nije pravda. Kad govorimo o pravdi, što je šamar pravdi, sutra je godišnjica ubojstva obitelji Čengić kod Ervenika. Od paravojnih srpskih formacija, tzv. postrojba Krajina, ubijeni su otac i majka Čengić i također, 2 malodobne djece, Slobodan, 11 godina, Goran, 4 godine. A što se zbilja silovanje zdravog razuma, gdje još nisu propisane tjeralice za tu ubojice i mi govorimo o pravdi. Ali taj slučaj obitelji Čengić koji se dogodio 92. g., 18.1. točno 28 g. prije do danas. Ništa od toga nema. Ali to je ... [[Govornik se ne razumije.]] zločina velikosrpskih imperijalista o kojem vanjski svijet ne zna apsolutno ništa. Ja se pitam onda, ako je to tako, gdje su paravojne formacije srpske počinile više od 90% zločina i tzv. JNA gdje je 80% kadra su bili Srbi, što je onda, kako danas, kako se mi gledamo danas? Što se sa našoj impotentnom diplomacijom, našim akademicima da se vani još ovo vodi kao nekakav građanski rat? A ne agresija jedne velikosrpskog imperijalizma, ne fašizma, to su ofucane fraze, to je velikosrpski imperijalizam koji je pobio od 1912. do 41. stotine tisuća ljudi u miru, u miru, dokazano, dokazano. Ubijeno u Kosovu, Sandžaku, imamo tu mladog Lenjina to njega ne zanima, gospodina Marasa, on priča svoje priče sa jednim čovjekom manjine koji je pobijeno je 20.000 Talijana to njega ne zanima, govore svoje priče i dalje, njih ne zanimaju ove žrtve njega spika i humor njih zanima. A ja bih rekao da se pravda po pitanju hrvatskih žrtava svela na ovo, da, da, ponovit ću vam opet. To vama nisu žrtve nekakve žrtve, to vas ne zanima. Da, da, vi ne razgovarate o tome, vas ne zanima obitelj Čengić, tisuće žrtava, dobro, ok. Onda pričajte nekom drugom nekom floskule, fojbe itd. vas ne zanima. Gospodine dragi i to ste vi jugozomboidi još vladaju i pod krinkom nekakvog liberalizma itd., no to vas ne zanima. Do sada nemamo ništa, nikakve, šta ste radili 20, 30 godina, gdje su vaši akademici da se govori istina o Domovinskom ratu? Ništa o tome niste pričali jer vi mislite isto što misli desnica u Srbiji, vi mislite. Niste vi nigdje bili, danas ste sačuvali svoje fotelje i vas ne zanima povijesna istina. Ne, feldmaršale, ja sam ovdje bio u ratu, a vi ste se ovdje preseravali, ja sam ovdje došao '92., a vi ste se bojali da će vam doći četnici iz Beograda, to zašto prihvaćate Hrvatske države.
Hvala lijepa.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Nastavljamo sa našom sjednicom i prvo je na redu stajalište klubova i nezavisnih zastupnika pa je danas prvi na redu kolega Hrvoje Zekanović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, izvolite.
U današnje vrijeme često čujemo kako se političari odriču ideologije, kao kažu ideologija nije bitna, nije bitan svjetonazor. Međutim, ja ću postaviti pitanje može li se uopće živjeti bez ideologije, može li se u politici funkcionirati bez ideologije. Očito neki mogu pa imamo primjer i u HS-u kako ljudi pretrčavaju iz kluba u klub bez obzira na formalna, ideološka, svjetonazorska opredjeljenja. Današnje društvo se bavi raznim temama, bavi se temom Agrokora, Fortnenove, problemom Uljanika, bavi se problemom PDV-a, zapošljavanja i sve su to bitne teme, ne kažem, sve su to važne teme koje bitno utječu na standard, na kvalitetu i na način života ljudi u nekom sustavu, u nekoj državi. Međutim, ako malo pogledamo europsku, pa čak i globalnu civilizaciju, vidjet ćemo da isto ovo što se događa u Hrvatskoj da je se slična stvar događa i u Europi, u EU. Da se izbjegava govoriti o ideologiji, da se izbjegava govoriti o kulturi, tradiciji, baštini, a kad to kažem, prije svega mislim na onu kršćansku kulturu, baštinu, tradiciju, ono što je Europa nekoć bila. Ono što je Europa, ja bi želio, i sutra bude. Da sutra to bude i Hrvatska, i dalje Hrvatska. Ali te teme nisu popularne. Te teme su onako, izbjegava ih se u javnom prostoru. Međutim, Hrvatski suverenisti u tom smislu nisu sivi jer svijet je ipak, ja ću reći crno-bijel i tu smo jasni, tu smo izričiti. Ideologija je iznimno važna, iznimno važna i reći ću da je upravo i mene na politiku motivirala ideologija i svjetonazor i da sam ja unovačen u politiku, reći ću, kao kršćanski aktivist. I da se ideologije nikad neću odreći. A svi oni koji izbjegavaju govoriti o ideologiji, e oni imaju problem s tim zapravo da ideologije uopće nemaju, da nemaju svjetonazora. Ali ključno je pitanje može li se u današnjem svijetu živjeti bez toga? Pa ja mislim da ne može. I onda ako želimo, jednu pravu katarzu društva, jedan progres u hrvatskom društvu, Hrvatsku kao istinski suverenu državu, možemo, može li se taj progres i katarza zasnivati na nečemu što je sivo, što nije jasno? Ja sam uvjeren da se ne može. Ja sam uvjeren da bez jasnog svjetonazora i ideologije, koja nam je jamčila i opstanak sva ova stoljeća na ovim prostorima, ne može se ići dalje. Vlastodršci danas u Hrvatskoj idu toliko daleko, ma ne samo vlastodršci, često i oporba pa je zabranjeno spomenuti II. Svj. rat, ma ne spominjimo to, to je prošlost. Ide se toliko daleko da je postalo nepopularno govoriti i o Domovinskom ratu. A zašto je postalo nepopularno? Zbog toga što se upravo u Domovinskom ratu na jedan najljepši način pokazalo kako se bori za ideologiju, kako se bori za svjetonazor. Ti ljudi koji su ratovali i ginuli za slobodu Hrvatske nisu ginuli radi mirovine, radi beneficija. Nisu ginuli, nisu riskirali svoj život da bi sutra možda dobili lakše posao jer će kao branitelji imati prvenstvo u natječaju nego su riskirali život radi ideologije, radi svjetonazora. A danas to nije popularno. Danas stvaramo jedno no name blijedo društvo, europsko društvo koje se u potpunosti miče od onoga što je ono zapravo je. Ovdje moram spomenuti također, da sve to ide toliko daleko, umjesto da se gradi društvo vrijednosti, gradi se društvo kontrole pa postaju naše ulice, naše ceste postaju Big Brother. Tisuće i tisuće, ma čak stotine tisuća i milijuni kamera se danas instaliraju diljem svijeta, pogotovo u zapadnoj civilizaciji, našoj EU, u Hrvatskoj jer netko misli da se sa jednom strašnom kontrolom gdje će se pratiti svaki korak može napraviti korak u društvu. Ja sam sigurna da ne može, da se jedino izgradnjom, izgrađivanjem društva vrijednosti na jasnim načelima može ići naprijed.
Drugi je Kluba zastupnika GLAS-a i poštovana kolegica… Kolega Zekanović, dajte se pristojno ponašajte. ... [[Upadica se ne čuje.]] Dajte molim vas sjednite i dobivate opomenu, kakvo je to ponašanje. Pa niste vi ovdje šef Sabora i vi ćete određivati pravila, izvolite sjesti tamo. Izvolite sjesti na svoje mjesto, dobivate drugu opomenu, oduzet ću vam riječ. ... [[Upadica se ne čuje.]] Što je to? Održali ste tu moralno predavanje i onda se ponašate kao huligan. Dajte izvolite sjednite. Ne možete dobiti riječ.
Sad ćemo zastati i ići na iznošenje stajališta u ime kluba pa će prvi u ime Kluba Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovane kolege. Da, vječna tema, infrastruktura. Govorimo o Domovinskom ratu, a nitko ne govori o bivšoj državi jer tamo je odgovor i rješenje na izvoru gdje su gradile vojne baze, recimo bihaćka, aerodrom, koliko milijardi dolara je to koštalo dole, dignuto u zrak, 5. mj. 92., vojne objekte, ... [[Govornik se ne razumije.]] d.o.o. za druga Tita, itd., milijarde dolara. 80% sveukupne vrijednosti nekretnina u bivšoj državi su bili JNA i to je okrenuto prema našem narodu, nije se moglo duhovni nasljednici o tome ne govore, tog bivšeg sustava, nisu mogli izgraditi onu ni autocestu u istočnoj Slavoniji nego Bar-Beograd gdje je svatko morao plaćati i to je stvarno sadašnja stvarnost, a govorimo o infrastrukturi. To je zašto je Kopar iznad Rijeke, itd. Ali, ja bih o nekoj drugoj temi. Tema dijaspora. Španjolska je prošao je zakon kroz parlament španjolski za povratak Židova koji su otjerani iz Španjolske 1492. g. Već ima 6 tisuća zahtjeva za povratak, otvorene su knjige, knjige su otvorene iz 17. st. po pitanju ovaj zemljišne knjige, ljudi se vraćaju, a što se događa kod nas? Izrael ima zakon o povratku ovaj, 22. g. prošlog stoljeća nije bilo 2% Židova u Palestini od 700 tisuća, sad ih ima 6, više od 6 milijuna. Gdje su Hrvati u toj ... [[Govornik se ne razumije.]] Naravno, njih nema jer protiv njih se non-stop vodi crna propaganda i namjerna sabotaža da se ti ljudi ne vrate, a govorimo o demografskom pošastu. Sve zemlje se brinu repatrijacija svojih građana jer ta također, sve druge zemlje pate u Europi od demografskih problema, u Španjolskoj, npr. prosjek, 1,3 je prosječna ova stopa nataliteta i bez toga nema ni razvoja ekonomije, nema ništa. Takav je svijet kakav je danas. A u Africi je prosječna dob 19 g. i do, za 20 g. nit će 2 milijarde stanovnika u Africi, svi će sjediti na koferima, htjet će doć ovdje. Ne samo oni. Je li nama zbilja trebalo 30 g. da se napravi novi Zakon o državljanstvu? Kako je to u praksi? Prvo, čovjek mora prevest sve svoje ove dokumente na engleski, na hrvatski ili koji god drugi jezik, onda mora letit tamo, recimo, ako hoće doći u Kanadi, mora letit 6 sati do Toronta, iz Vancouvera, onda ga šalju, mora test na hrvatski jezik ovaj napraviti, test. Onda ga šalju u Petrinjsku. Od Petrinjske šalju Črnomerac gdje još čeka mjesecima i to naravno je namjerna sabotaža. To znamo. Jednostavnost. Samo treba sigurnosno provjeriti je li ti ćaća i mater Hrvat, priča gotova. Kakav jezik. Zakon o povratku. To ne postoji jer to je namjerna sabotaža od kadrova iz ... [[Govornik se ne razumije.]] režima. Kanada je postavila kvotu do 20 g. za 340 tisuća migranata. Oni selektivno biraju migrante. Tko će doć ovdje? To je neizbježno jer tamo također, ima manjak stručne snage, doći će. Tko će doć ovdje? Ako nismo privukli svoje ove državljane izvana, njih ima 3 milijuna, što ćemo napraviti? Ali ne, Hrvatskoj se još svodi crna propaganda protiv Hrvata izvan domovine. To vam je došao Rimac, Rimac automobili, zapošljava ljude, došao je Mikšić, isplatio ljudima 7,5 tisuća za božićnicu kuna, 2 centra je otvorio, a takvi ljudi nisu poželjni ovdje. Znamo zašto. Ne vole ovi bivši kadrovi, ovi kmeri iz bivšeg sustava, to je pokazao HNS, hrvatska narodna sramota, HNS, gdje su držali 2 tisuće predmeta u Čileu dolje, za državljanstvo, namjerno da ti ljudi ne dođu ovdje. Onda imamo Venezuelu, itd., ne ali hrvatski, trebaš je volit, ne volit, to je najveći poslovni objekat u Hrvatskoj su hrvatski iseljenici. To dolazi minimum 16 milijardi kuna ovdje i još trećinu toliko, dođe ... [[Govornik se ne razumije.]] , imao nekretnine, ali ne. Treba ta silna administracija, pokrenuli smo drugi val iseljivanja, dali smo pola milijarde kuna Srpskoj pravoslavnoj Crkvi, a nismo riješili Hrvate u BiH. Plaćamo desetke tisuća mirovina dole, ali ima jedan drugi „sajkološki“ faktor. „Sajkološki“. Psihološki faktor. Zašto se neki neće vratiti? Kad čuju glave kao Stazića, mister Stazića, mister Beljaka i druge. Pa kažu, pa nećemo se vratiti u bivšu „Jugu“, a tu sam nacrtao vama tko ste vi, ovo ste vi ustvari, nikad se niste promijenili, ovaj masovni ubojica masakrirao glave tamo, srp i čekić na tikvi, vi ste nasljednici tog režima. I to je zašto se ljudi neće vratiti. Jednostavno.
Hvala. Kolega Maras je digao povredu Poslovnika, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Povrijeđen je, ne znam jeste li vidjeli, pogledajte snimku, pokažite predsjedavajućem, znači to je maska ... [[Upadica se ne čuje.]] to je maska jednog [[Upadica Reiner: Molim vas, nemojte vikati.]] masovnog ubojice iz jednog filma. Ovo je, mislim ovo je van svakog, ja ne znam zbog čega vi to dopuštate i ne reagirate. ... [[Upadica se ne čuje.]] To nema veze sa nikakvim raspravama [[Upadica Reiner: Kolega Glasnović.]] u Saboru ni stavovima, za ovakve stvari se daju opomene, znači ovo je zbilja… I oduzima riječ, mislim čovjek tu optužuje kolege zastupnike, pokazuje fotografije masovnih, doduše, imaginarnih ubojica, ali zna se na što aludira.
Hvala. Hvala lijepa [[Upadica: Evo, hvala vam lijepo.]] Hvala lijepa. Kolega Lenart je isto. Kolega Glasnović.
Poštovani potpredsjedniče. Evo, čl. 238. kolega Glasnović, ne vrijeđa se samo nas nego vrijeđa cijeli hrvatski narod. Poznato je da kolega Glasnović pobjegao u Kanadu i bio 30 godina u Kanadi kako se ne bi morao boriti sa komunistima i tima koje on zove jugozomboidi ili ne znam što mu već pada na pamet. A sad, je li pamet i prodaje demagogiju hrvatskoj djeci i sa ovakvim glupostima vrijeđa zastupnike u HS-u. Molim vas da mu izreknete barem opomenu, iako i to ništa ne znači. Hvala.
Da. Nijedan od vas dvojice nije se pozvao na članak niti jedan, ovaj Poslovnika, a u slobodnom govoru nažalost vi znate da se izriču kojekakve stvari, mnoge s kojima se mnogi ne bi složili, ali tako smo izabrali i tako smo odlučili. Imati slobodni govor u kojem, dakle, se govori, sve i svašta, nažalost ponekad.
Druga rasprava poštovani kolega Hrvoje Zekanović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Poštovani predsjedniče. Pa imao sam zapravo namjeru govoriti o drugim stvarima, pokušat ću malo i o tome što sam pripremio, ali se moram malo referirati na kolegu Vučetića kojeg sam upravo slušao koji je govorio o manijacima ili kako već se izrazio ovdje, pa je branio pokušaj udomljavanja djece od istospolnog para ako se ne varam u Splitu. Nisam čuo gospodina Vučetića da je ovdje govorio nešto kontra one sulude odluke Splitskog sveučilišta da u natječaju stimulira ljude homoseksualnog opredjeljenja na način da svatko tko je homoseksualac ili tko izjavi da je samo izjavu, može dobiti 200 eura mjesečno i to je uredu. To je uredu, međutim gospodin Vučetić o tome naravno neće govoriti bez obzira iz kojeg je on backgrounda, ali zaboravio je gospodin Vučetić da imamo Ustav RH i da Ustav RH postoji jedan čl. 62., koji kaže, brak je životna zajednica žene i muškarca. Točka. Basta. Amen. Dakle, tu je hrvatski narod glasno i jasno rekao što misli o tome što vi govorite, sa dvije trećine rekao je da je brak zajednica isključivo žene i muškarca, a udomljavanje i posvojenje je zakonom regulirano isključivo za bračne zajednice. Tako da, u tom smislu, evo volio bih da budete onako malo objektivni ili objektivniji, ne možete biti objektivni čim vi govorite. Naravno, nisam ni ja uvijek, nisam ni ja objektivan, ali objektivniji, pa da onako kako udarate po ovome konzervativnom dijelu, konzervativnom svjetonazoru, da malo udarite po ovom liberalnom pa da komentirate, imate priliku i danas sazvati konferenciju za novinare pa da komentirate suludu odluku splitskog sveučilišta da u okviru Erasmus natječaja da svatko tko je homoseksualac ima pravo na 200 eura stipendije u splitskom sveučilištu. Zašto ne bi svatko tko je heteroseksualac to imao? Ili zašto ne bi imale plavuše? Zašto ne bi imale crnke ili oni koji imaju duge nokte ili kratke nokte? Zašto ne bi imali oni sa dioptrijom tu stimulaciju? I to vam nije sporno, to vam je u redu. To vam je u redu da se netko radi homoseksualne orijentacije, odnosno radi svoje seksualne orijentacije stimulira kao student? Pa kakve to veze ima sa studiranjem? Apsolutno nikakve. Ja sam danas htio nešto reći zapravo o ovoj najnovijoj smjeni još jednog, ako se ne varam, 14. ministra u hrvatskoj Vladi, g. Kujundžića. Pa bi samo napravio malu usporedbu vezano uz ministricu Divjak. Ministrica Divjak bez obzira što je odgovorna vlastitim nemarom, neradom, za 6 i pol milijuna kuna proračunskog novca, i dalje je ministrica. I predsjednik Vlade ju je ovdje u Saboru branio bez obzira što je porezna inspekcija ustanovila da je bila duplo plaćena za posao koji je već obavljala i dalje je ministrica. A što se tiče g. Kujundžića, ja mislim da mu je ovo hvala zato što je kao i svi ministri u Vladi Andreja Plenkovića podržao Istambulsku konvenciju. To mu je hvala što je bio odan. Eto. Vratilo mu se. Vratilo mu se to što nije bio odan ili je bio odan ili što je pogazio svoj svjetonazor. Pitanje je je li ga pogazio ili nije pogazio. Ali je ovo jako interesantno. I na koncu ovo ključno pitanje, ako je netko zbog nekog razloga smijenjen sa mjesta ministra, a postoji nekakav delikt, nešto postoji, pa kako taj može biti dobar za Hrvatski sabor? Ja mislim da je Hrvatski sabor najviše mjesto za hrvatsku državu, za hrvatski narod. I to mi je jedna velika nelogičnost. Ali, ipak ću ovdje morati zaključiti. Ministrica Divjak je ostala isključivo zato što postoji srpsko-hrvatska ili hrvatsko-srpska trgovačka koalicija o kojoj ovisi Andrej Plenković i njegova Vlada jer je ona dio HNS-a, a ministar Kujundžić je otišao isključivo zbog toga što u ovom trenutku ne odgovara predsjedniku Vlade jer da mu odgovara, on bi se borio za njega. Naravno, ako je išta odgovoran, neka odgovara zato što je napravio, neka odgovara za imovinsku karticu i za sve ostale prijestupe koje je eventualno napravio.
Poštovane kolegice i kolege, prvi će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović, izvolite.
Poštovane kolege, kolegice, još jedna sjednica je završila a vidimo da se rat u Hrvatskoj vodi ne samo političkoj nego i na kulturnoj razini kad gledamo gore Rijeka, europska prijestolnica kulture, koliko, 10 milijuna kuna će koštat gore te izvedbe, kad gledate gore šta ove performanse, mi bi mislili da se vraćamo u bivšu Jugu ili u Sj. Koreju. Imamo jugo-joga, izvođenje koreografije u kojoj se poze partizanske, tamo imamo poze partizanskih junaka, uklapaju u grupne vježbe, ima uz zvukove revolucionarnih pjesama, političkih slogana, sletova, sjećate se ono „mi smo Titini, Tito je naš“, na Trsatu imamo izložbu španjolsko-građanskog rata, pa ja bi mislio da smo u Sovjetskom savezu negdje tamo, u najdubljoj zimi staljinističkoj. Ne samo to, na kulturnoj razini, imamo hajku protiv Hrvatskih studija. Neke očito smeta neke ljude taj pridjev „hrvatske studije“. Hrvatski studiji su najbolji fakultet društvenih znanosti u ovoj državi, oni su formirana, osnivani '92. g. u ratu uz pomoći iseljenika i emigranata. Oni su protuteža fakultetu politologije i fakultetu filozofskom koji većinom služi i danas služi, i danas služi za jugo-komunističko zatupljivanje, za budalizaciju, ti su ljudi, ne znam dosta njih, ne svi su marinirani u tom bivšem sustavu i ne mogu izaći iz tog mentalnog sklopa. Na kraju, to se radi pola stoljeća, pola stoljeća to vidimo i u prosincu prošle godine, Sveučilište u Zagrebu je predalo zahtjev i rektor da se Hrvatske studije prizna kao fakultet. Do onda ta birokracija socijalistička koči da se ta odluka donesen u stvarnosti, to je namjerna sabotaža, to vidimo, možda bi ti ljudi volili neki u kulturnom prostoru u Hrvatskoj da se to više zove, da ... [[Govornik se ne razumije.]] bude jugoslavenski studiji i to je namjerna sabotaža. Prošlo je dosta, dosta mjeseci, nemamo nikakve ove, odgovor nema nikakav a ja bi predložio umjesto blokade, blokiranje i sabotaže i te birokracije socijalističke koji koči da se to prizna kao fakultet, ja bi predložio ministrici i Vladi važniju stvar. Prvo ja bi predložio akademsku lustraciju na fakultetima, akademsku lustraciju da mi vidimo, da zna javnost imena, bivši i sadašnjih profesora koji su surađivali do '91. g. naravno, sa bivšim tajnim službama, neki slučajevi su poznati, neki su ne samo da su cinkarili studente nego su prodavali seks za ispite. To, akademska lustracija, to bi predložio i predložio bi pregled svih tamo isto bivših i sadašnjih lažnih akademskih titula, diploma, ... [[Govornik se ne razumije.]] doktorata jer kako stvari idu, taj sustav koji je stvorio tu kulturu varanja se nikad nije razmontirao, on je ovdje danas i ako to ne napravimo, bit ćemo jako, još 10 g., izgledat ćemo ko Sj. Koreja i svi ćemo sjedit ovdje, izgovarat one parole kao „sadili smo žito iz neba, nek gladna Engleska i Amerika gleda“, i dok se ne riješimo tih ljudi na fakultetima, društvene znanosti u Hrvatskoj i povijest itd., bit će samo jedan propali eksperiment i nastavit će se budalizacija koja se također provodi u ovom Saboru, to smo mogli čut od govornika kao mister Bernardić koji je pozivao na kolektivizaciju iz '45. g. i zamislite vi da se neko digao u Bundestagu u Njemačkoj i pozvao, i rekao da Stazi nije ubio dovoljno ljudi. To je šokantno. Ako se ne dignemo mi i prvenstveno branitelji protiv tog kulturnog marksizma, neka ovdje proziva građanski rat ne samo na kulturnoj razini.
Idemo na drugu raspravu, to je rasprava Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića i poštovani kolega Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Ne želim širiti paniku, međutim upitat ću s ovog mjesta predsjednika Vlade, ministra zdravstva, jesmo li spremni, jesmo li spremni za moguću epidemiju koronavirusom? Dakle, svi vjerujem pratite što se događa, međutim neke stvari se jednostavno krivo interpretiraju. Dakle danas na današnji dan je zaraženo 24.562 čovjeka koronavirusom, umrlo je 493 čovjeka, a trajno se izliječilo tek 910. Dakle, ponovit ću 25.000 skoro. Ova broja više ne znači, ali prije samo 7 dana broj oboljelih je bio 6.000, dakle 4 puta manji. Danas je 25.000, a prije 7 dana bio je 4 puta manji. Trend porasta je 15% dnevno, ponovit ću 15% dnevno. Ako napravite dijagram rasta oboljelih, a napravili su ga epidemiolozi dakle onda ćete vidjeti da jednostavnom matematikom dolazite da će se brojka svakih 20 dana udeseterostručiti. Dakle, svakim 20 dana imat ćemo 10 puta više oboljelih. Hoće li se upravo na takav način nastavit tijek ove bolesti u svijetu nije sigurno, međutim očekuje se, dakle to možete pročitati na mnogo medicinskih portala da će se onaj vrh ove bolesti tek dogoditi negdje u svibnju ili u travnju. Dakle, postoje znači opravdana opasnost da se ovaj opaka bolest koja ima jako veliku smrtnost od gotovo 3%, da se ona dogodi sutra i u Hrvatskoj odnosno da se i u Hrvatskoj dogodi epidemija koronavirusom. I sad postavljam pitanje jesmo li spremni iz jednostavnog razloga. Evo jutros kad sam dolazio ovdje htio sam prezentirati jednu onu maskicu kojih bi trebalo biti u apoteci pa je nisam našao, jedino što sam našao, našao sam ove rukavice od te osnovne medicinske opreme. Dakle, trenutno u hrvatskim apotekama nema maskica, nema maskica. Ne želim širiti paniku, ali postavljam pitanje ministru zdravstva, postavljam pitanje premjeru odnosno predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, zašto nema, je li moguće da smo već u ovoj ranoj fazi kada ta bolest nije došla u Hrvatsku nestali bez osnovnih medicinskih pomagala da bi se ova bolest stavila pod kontrolu. Je li to moguće? Nadalje, jako bitan podatak da 25 do 30% bolesnika završi na respiratoru, trenutno je 7.000 ljudi na respiratorima u Kini. Koliko Hrvatska ima respiratora? Ova bolest nije toliko daleko. Ona je danas već u 28 zemalja, znači osim Kine, Tajland, Singapur, Japan, Južna Koreja, SAD, ali je i u mnogim europskim zemljama Njemačka, Francuska, Italija, Rusija, Belgija, Španjolska, Finska, Švedska, nama u susjedstvu. Dakle, ta bolest se polako širi. Polako ali sigurno. Trend je jasan, od Nove godine do danas na dnevnoj bazi 15% rasta oboljelih. Gdje je kraj ja ne znam, ali samo postavljam pitanje jesmo li spremni? Jedna Indija u kojoj nema toliko oboljelih, a golema je zemlja ona je zabranila izvoz medicinske opreme i rukavica i zaštitnih maski i panično nabavlja 1.000 respiratora, ako slučajno ta bolest dođe u tu veliku zemlju. Ponovit ću pitanje ponovno. Jesmo li spremni? Je li Hrvatska ima dovoljni broj respiratora? Ponovit ću svaki 4 ili skoro svaki treći pacijent završi na respiratoru i imamo li odnosno hoće li sutra biti jer danas nema u hrvatskim ljekarnama maskica kao osnovno medicinsko pomagalo za ovu bolest? Možda mogu zaključiti na način da ova bolest jedino što neće pogoditi, neće pogoditi vjerojatno Hrvatski sabor, a neće ga pogoditi jer jednostavno se ovdje nema na kome širiti jer kolege rijetko dolaze na sjednicu tako da ako dođe u Hrvatski sabor tu će i stat, ali ipak ne bi širio paniku, ali s ovog mjesta postavljam pitanje Vladi RH jesmo li spremni za moguću epidemiju koronavirusom?
Sljedeći Klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovane kolege, potpredsjedniče Sabora, stalna tema korupcija, slušamo ovdje opet kukanje, izbjegavamo točan odgovor. Meni je drago što je ovdje gospodin Marić, drago mi je što je on ovdje ali ja se pitam nekada ključno pitanje kako se troši novac poreznih obveznika. Ako politika umijeća određivanja prioriteta, kako država odvaja novac za koje prioritete? Znamo ako sada nema recesije treba novac staviti sa strane ako dođe do recesije za ključne za kritične ove stvari u društvu. Kako se troši novac poreznih obveznika? Nedavno sam vidio na televiziji ovaj mikrokozmos kako funkcionira Hrvatska država vidim ulazi vladajuća koalicija, ustvari vladajuća koaliciji 10 najnovijih Audia dolazi u jedan grad na jugu Hrvatske. To je samo prvi krug osiguranja upaljene rotirke. To je samo prvi krug. U Japanu samo premijer ima pravo na službenu zaštitu. Hrvatska to je slika ustvari države kako vlada lijevo, desno krilo partije ovih dana i njihovi ortaci koji sjede ovdje a glume demokrate i nove titojuginde itd. Stara priča samo u novom ruhu. Ako mi gledamo da je potrošeno kada kažemo 30 milijardi je potrošeno na brodogradnju. Propali projekat i opet traže lovu ovi gore iz Rijeke opet traže lovu. Samo da spustimo malo te podatke do zemlje to znači da je svaka četveročlana hrvatska obitelj do sada je platila oguljena je, pokradena za 5 tisuća eura. Imamo poljoprivredu, a poljoprivreda u bivšoj Vladi, ne znam sada nisam vidio podatke je čisti El Dorado za kneze drpislave. Imali smo 100 milijardi kuna potrošeno. Gdje su te krave? Gdje su ti za procesuirane centri voća, povrća gdje je to? Gdje su ovi za skladištenje tog? Ništa tamo kada gledamo to gdje je taj novac potrošen, kako se to nadzire? Pa naravno da je korupcija i tromni državni aparat i institucije još predstavljaju najveću prijetnju u Hrvatskoj državi nakon mentalne baštine komunizma jednopartijskog sustava koji nas sve svakodnevno baca u očaj. Evo 30 godina još nismo nemamo mehanizam za provedbu terena. Mi smo tu na dnu Europske unije, na dnu po pitanju kada je u pitanju provedba zakona. Svaka organizacija koja će biti funkcionalna organizacija ima 3 elementa da ona funkcionira efikasno da bude državotvorna, da bude efikasna. To je prvo popunjenost, obučenost i opremljenost. Kada mi sada gledamo medicinsko osoblje … napadaju se bolničke sestre. Bolničko osoblje ide van. Kako su oni plaćeni? Idu van. Imamo policiju. Tamo se rokaju sa ekonomskim emigrantima. Pola je zaraženo sa HIV-om. Ne znam kojim drugim bakterijama i bakcilima i ja ne znam možda ne ebola još ali njima je plaća 5 i pol tisuća kuna prosječna. Kako ćete za to dobiti profesionalca? Obrazovni sustav. Kakva je kvaliteta učitelja ako im je plaća niska? Da ne govorim o poreznoj upravi, o poreznoj upravi i koliko mi novca gubimo svake godine od bandita koji ne plaćaju poreze a imaju nekretnine. Pa nedavno sam čitao jedan ima ovdje jedan Vikonte ima tamo 979 nekretnina? Pa toga nema u … u Texasu. I što raditi? Jel' nama teško napraviti jednostavne zakone? Jednostavne zakone, brza provedba. Jel' teško ustrojiti specijalne sudove samo za poslovni kriminal i provesti na terenu. Konfiskacija imovine svih drpislava koji nisu plaćali poreze, koji su krali. Na kraju za državne službenike, državne službenike ako je on pogriješio tamo a zgriješio se u koruptivnim radnjama oduzimanje imovine i lupni mu kaznu od 3 do 10 godina … [[ne razumije se]] Provjerite svakome porijeklo imovine da vidimo tko je što imamo, ne nakon '90.-te, do '90.-te da vidimo. Naravno, to još nije provedeno, taj zakon stavljen tamo u podrum i moramo to provest sve te jednostavne ove mjere moramo provest na terenu ako ćemo imati efikasnu državu, ako ne možemo svi ići tamo u Monako.
I sada ćemo prijeći sa malim zakašnjenjem, ali dobro je da smo završili ovu točku ja mislim nego da smo je prekidali baš sa iznošenjem stajališta klubova i prvi će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovane kolege zastupnici, potpredsjedniče Sabora. Ključna riječ jutros diskriminacija, ja mislim da ako gledamo koliko se novaca ukrade u ovoj državi godišnje da je svaki stanovnik ove zemlje diskriminiran, ne samo ljudi sa posebnim potrebama. I to je zašto mi nemamo niti vrtića, niti dobre plaće za naše liječnike itd. Jutros sam održao novinarsku konferenciju dole jutros, ključna tema je bila korupcija kao najveća podmukla opasnost koja prijeti RH. ja sam njima podijelio također jedan … sa 16 točaka kako suzbiti tu korupciju, to sam predo odborima, institucijama od predsjednice do dalje. Do sada nisam dobio nijedan odgovor od USKOK-a, PNUSKOK-a, Državnog odvjetništva ništa i to je samo igrokaz jel ta se korupcija nastavlja. Sad ću o detaljima, ove godine ustrojava se Ured europskog javnog tužitelja i taj se ured bavi sa nezakonitim izvlačenjem novca iz euro fondova. Šta će se dogoditi kad ovdje dođe revizija? Šta će biti u poljoprivredi, 100 milijardi kuna, to spominjao … 10 puta sam to spomenuo ovdje. Po nekim procjenama pola novca iz javnih nabava gubi se u korupciji, koruptivnim radnjama. Javna tajna je da imamo spregu politike i kriminala kao npr. iznad mene je tipičan primjer jednoga gospodina tu, tipičan primjer, sad ide, sprega politike i kriminala, idemo od kleptokracije do kleptrokacije. Po nekim procjenama 30 milijardi kuna se izvlači minimum iz države. Kakav je modus operandi tih krkana, lopova? Mi se bavimo sa bakicama radimo racije na tržnicama dole, hapsimo bake sa duhanom, a ti megalopovi haraju okolo i tu su danas s nama. Evo ajmo počet sa Poreznom upravom kao primjer jedan dobar primjer te kleptokracije. Imamo npr. šefa nadzora firmi u Poreznoj upravi, jeli moguće da on radi muljaže sa transfernim cijenama i izrađuje elaborate za matična inozemna društva koje ovdje osnuju tvrtke i oni na taj način peru lovu jer tu ne plaćaju poreze nego plaćaju poreze vani. De facto Porezna uprava je dozvolila odobrila da Hrvatska postane jedna porezna oaza za strane tvrtke. Šta je sa nadzorom za velike tvrtke? Imate ured za to. Tamo se prihvaćaju rješenja bez ikakvih carinske dokumentacije. Šta je sa kružnom prevarom u Poreznoj upravi gdje je oprano milijardu kuna? Onda je bio premijer mister Milanović, sad je predsjednik, tamo je radila pismohrana tvrtka imala je ugovor sa tom jednom lažnom tvrtkom koja je sudjelovala u toj kružnoj prijevari, a kum od pismohrane je od mister Milanovića bio kum. Fiktivne usluge, fiktivna poduzeća beskrajno mogu ovdje govoriti. Šta je sa zemljišnim knjigama u Samoboru? Gdje su naši seljaci? Evo Samobor, tamo u gradu Samoboru prodaje se zemljište dioničkim društvima ispod tržišne cijene i šta se događa? Onda te d.o.o. prodaju drugim bez natječaja, prodaju drugim firmama, npr. Dinkel d.o.o. koji je bankrotirao davno, pod blokadom je zatvara tvrtku i prodaje i dalje ide Tona Atia projekat itd. oni to prodavaju … d.o.o. oni grade vile i kuće u te se vile useljavaju, prodavaju za firme da ne plaćaju PDV a ustvari u njima žive. To je … lopovluka gore u Samoboru. Tu nema danas mistera Beljaka, ja bih njega to pitao, ali nije ovdje danas. Samo govorimo o otimačini u zemljišnim knjigama, pa 5% zemljišnih knjiga u Hrvatskoj je ispravno uknjiženo. To je otvorena vrata za muljažu. Šta je zaključak svega ovoga? Da ove institucije cijela država 30 godina nije napravila nijednu strategiju za suzbijanje korupcije. Ovo je samo igrokaz, ovo se nastavlja, mi nismo Singapur, a trebali bi bit, tamo nema korupcije, ima vlast, ima ideale, ima naravno i moralna svijest, to ovdje nema. Ako ovako nastavimo izgubit ćemo još ljudi i to je zašto mi nemamo novca za kritične stvari radi ovog lopovluka. A ljudi koji ovdje istražuju oni su … u tvrtkama i blokirani su i oni se uklapaju taj kriminal jer nemaju izbora. Mi smo izdali naciju … koje rade u ovim tvrtkama i ovo je sramota Hrvatske države. … /Govornici govor u isto vrijeme./ …
Hvala.
Idemo sada na treće izlaganje, to je Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, poštovani kolega Hrvoje Zekanović, izvolite.
Svaki veliki narod kroz svoju povijest stvori velike državnike, vojskovođe, znanstvenike ali i duhovne vođe. I to se dogodilo i u hrvatskom narodu. Hrvatski narod je imao sreću pa je imao Alojzija Stepinca, blaženog Alojzija Stepinca. Međutim Alojzije Stepinac, iako evo ga smo slavili 60 g. od znači trenutka njegove smrti i 22 g. od trenutka kad je proglašen blaženim, još uvijek nije proglašen svetim. A nije proglašen iz razloga što je patrijarh Irinej ali reći ću i Aleksandar Vučić i Nikolić što su urgirali kod Svetog Oca Pape u Vatikanu da se on ne proglasi svetim, naravno sa lažima. Sa lažima da je on bio ustaški vikar, da je branio ustaški režim, da je odgovoran za smrt ljudi u Drugom svjetskom ratu. Ali tko mu to govori? To mu govori, to mu govore ljudi koji su četnički vojvode, to mu govore ljudi koji otvoreno veličaju četnički, fašistički pokret. Ja ću ovdje spomenuti jedan događaj koji je interesantan, a radi se o mitropolitu Porfirije Perić koji je prije nekoliko godina zajedno sa 10-tak svećenika iste te Srpske pravoslavne crkve pjevao Momčilu Đujiću pjesme, znači veličao je četništvo, veličao je fašistički pokret i onda imamo situaciju da ti isti ljudi koji veličaju fašistički pokret oni jednog čovjeka koji je u Drugom svjetskom ratu bio brana za zločine, koji se trudio i spasio mnoge i Hrvate i Srbe i Rome od zločina da danas ne može postati svetim što bi puno značilo hrvatskom narodu. Ali što je ovdje interesantno kad govorimo o Porfiriju Periću mitropolitu Srpske pravoslavne crkve na to što je on radio upozorio je jedan novinar, zove se Marko Jurić i umjesto da je Državno odvjetništvo podiglo postupak odnosno istražilo što to Porfirije Perić pjeva Momčilu Đujiću i upozorilo ga da je pod tim četničkim sloganom, pod tim pjesmama da su klani i ubijani Hrvati diljem Hrvatske u hrvatskom Vukovaru Državno odvjetništvo pokreće postupak protiv novinara koji je ukazao na jednu veliku političku i društvenu anomaliju. Kako je ovo društvo? Ja ne zna. Međutim, o ovoj hrvatsko-srpskoj trgovačkoj koaliciji u kojoj je SDSS ovako nešto odgovara. Odgovara da se proganjaju novinari, a ne odgovara da se proganjaju oni koji veličaju četnički pokret. I to je tako. Ovdje moram naglasiti još jednu interesantnu stvar vezano uz ovu hrvatsko-srpsku trgovačku koaliciju u kojoj je i HNS, u kojoj je i gđa Opačić, u kojoj je i gosp. Saucha donedavno u SDP-u, tu je i gosp. Kajtazi, a taj gosp. Kajtazi ovih dana, znači podržava Vladu Andreja Plenkovića dijeli po Međimurju, evo maloprije smo slušali o Međimurju, dijeli po Međimurju reklame djeci, kaže pravi čovjek za nas Veljko Kajtazi i dolje Kali Sara, dječici. I ja s ovog mjesta pozivam pravobraniteljicu za djecu Helencu Pirnat Dragičević neka ovo malo ispita. Neka ispita o čemu se radi. Može li bilo koji zastupnik bilo kome, bilo kojem djetetu dijeliti bilo kakve propagandne materijale i da se djeca oblače u majce s njegovim likom odnosno s natpisima, da s tim kesicama gdje piše Veljko Kajtazi šetaju po Međimurju. Je li to način na koji se kampanja može raditi? Ja mislim da nije. Ali ipak ću ovdje rezimirati, ova koalicija odnosno vladajuća većina koja trenutno upravlja Hrvatskom upravlja na način da se svakome mora udovoljiti, pa će se i ovdje vjerojatno udovoljiti Veljku Kajtaziju, pa Helinca Pirnat Dragičević neće pokrenuti postupak jer će reći da je to u redu. Kao što je u redu i sve ono što radi gradonačelnik Grada Zagreba gosp. Bandić i kao što je u redu sve ono što je napravio gosp. Sucha i što radi HNS jer jednostavno ova Vlada mora opstati po svaku cijenu.
Prelazimo na iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika, prvi na redu je g. Ante Pranić ispred Nezavisne liste mladih. Nema ga, gubi pravo. Drugi na redu je g. Željko Glasnović ispred Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, izvolite g. Glasnoviću.
Poštovane kolege, stalna tema korupcija, šta se radi po tom pitanju, tu se redaju glave od DORH-a, do ne znam, jel USKOK bio ovdje, naravno da nije bio, imamo sve informacije. 30 g. tapkamo na mjestu. SOA potvrđuje da je to najveća opasnost unutarnja za hrvatsku državu, tu je bio feldmaršal Jelenić iz DORH-a, kaže da se radi na tom pitanju, ali u stvarnosti to je samo dimna zavjesa. O tome se ne govori previše na HTV-u, ključne informacije nego gledamo npr. Peti Dan, Labirinta, gdje se zamagljuje i totalno prikiva uzrok svega ovoga. Pitanja, retorička pitanja, zašto do sada nije napravljen spisak crvenih direktora, poduzeća, komercijala u bivšem sustavu od 80-te do 90-te, u tome grmu leži zec. Gdje su? Šta je onima koji su uništavali državna poduzeća, oni stave sebi 20% podjele dionice, tvrtka u stečaj a radnici na ulicu. Je li to teko napravit? Jel teško saznat za ove, imamo EUROPOL, INTERPOL, SOA, ja ne znam više, CIA, 16 obavještajnih agencija, da nemamo pojma o bankovnim računima vani, više od 70 000 kuna, jel to moguće? I naravno, to je zašto nema novca za HVO, to je zašto nema novca, sad sam rekao za vrtiće i druge kritične stvari jer tu se krade svake godine 30 milijardi kuna minimum odavde, izlazi odavde. A krivi su svi, imamo lijevo, desno krilo partije. Njima je dobro, njima je super, a zašto ne počet s njima kad govorimo o Zakonu o porijeklu imovine. Šta je to? Recimo, šta je sa bivšim tvrtkama, ti sam spomenuo, te direktore, šta je sa porijeklom imovine ovim bivšim recimo SKOJ-evcima? Di je ta imovina otišla? KO je to podijelio? SUBNOR, SKH, … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] dobro je prijatelju, ja znam tko si ti, ali smrdi mi, od tvoje duše mi smrdi ovdje po tome začepi [[Upadica Radin: Bez rasprave.]] [[Govornik se ne razumije.]] razgovaraj, ti si jedan ... [[Govornik se ne razumije.]] kameleon … ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] To smo govorili i prije, šta je sa sigurnosti, kažemo to je dio nacionalne sigurnosti. Govorimo o nacionalnoj sigurnosti. Što je sa dosjeima, dosjeima bivših udbaša itd.? Danas neki sjede u Saboru, tu su se danas paradirali ovdje za saborskoj … [[ne razumije se]] ali oni su otkucavali svoje kolege tamo u bivšem sustavu, ima i kodno ime Odisej. A kada ja to govorim to je zabranjeno na HTV-u, jer su … ukrali 6 kamera prije 4, 5 godina od klavira do kamera. Imate tamo hladni pogon i mi moramo gledati ispovjedaonicu za crvene kmere Nedjeljom u 2 to moramo gledati, Peti dan, Labirint gdje caruju djeca tih bivših kadrova i bivši udbaši i drugi koji su otkucavali svoje tamo kolege oni paradiraju na HTV-u. Kada sam ja zadnji puta bio na HTV-u pitam gospodina, niti ću doći tamo. To je ustvari cenzura o tome se ne govori. Ovo je samo jedan previd nekakve demokracije ovdje. Što je sa pokradenom imovinom? Veliki seljaci ovdje. Potjerali ste 200 tisuću njemačkih seljaka tamo iz istočne Slavonije, oduzeli sve zemljište. Oni su pobijeni po logorima. A danas kao primjer, tko traži te ljude natrag? Ovo je tabu tema. Kada ste pobili 66 tisuća, vaši prethodnici ove lijeve partije, ovdje krilo partije onda ste im oduzeli 3 tisuće kvadratnih kilometara zemljišta. A sada ću vam ja reći zašto je Hrvatska u gabuli. Jer gole ste potjerali oni s opancima klinašima sa ovima … [[ne razumije se]] su imali tri razreda osnovne škole. Vama su opljačkali oba poduzeća. Otjerali ste seljake u kolektive i što smo dobili ovdje? Vidimo što smo dobili, praznu Slavoniju. Sada ću ovo reći na kraju. Potomci tih Nijemaca 5 stotina njih je pobjeglo od tog crvenog terora, otišao u Brazil. Danas potomci tih Nijemaca 5 stotina u Brazilu, San Paulo provinciji BDP-e njihov poduzeća je veći od … grad 400 tisuća San Paulo u Brazilu grada, a to smo mi. Dok se ne promijeni ovo, dok se ne provede i akademska i druga lustracija nećemo daleko ići. Ali to su naravno tabu teme na HTV-u.
Povreda Poslovnika, izvolite gospodine Lenart.
Poštovani potpredsjedniče, članak 238. je povrijeđen gdje je gospodin tj. ovo što se zove …
… /Upadica Radin: Članak, članak?/…
238. rekao sam.
… /Upadica Radin: 238. dobro./…
Gospodin Glasnović vrijeđa mene kao zastupnika, pa bih htio reći gospodinu Glasnoviću da u mojoj familiji nitko nikada nije bio u partiji. Ali ću vam reći da nismo niti pobjegli u Kanadu i 30 godina se sakrivali u Kanadi kao vi i sada držite moralne propovjede.
… /Upadica Glasnović: Slušaj majmune jedan./…
Morate držati propovjedi i vrijeđate i dalje … … [[Upadica se ne razumije…]]
Gospodine Glasnoviću, imate povredu, imate prvu povredu Poslovnika … … [[Upadica se ne razumije …]] Molim vas …
Kolega Glasnović, kolega Glasnović …
… /Upadica Glasnović: … [[ne razumije se]] Nisam ja pobjegao nigdje, vi ste mene otjerali./…
Molim vas straža razdvojite zastupnike. Molim vas straža razdvojite zastupnike.
… /Upadica Lenart: Pa evo ja sam tu. Ja se vas ne bojim … [[ne razumije se]] /…
… [[Upadica Glasnović: … ne razumije se]] Gospodine Glasnoviću nismo u Legiji stranaca. Ovo je Sabor. I molim vas i vi sjednite i prekinimo s time. … [[Upadica Glasnović: ne razumije se.]] Molim vas lijepo.
Slijedeći će biti Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, a govorit će poštovani zastupnik Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovani kolege, potpredsjedniče sabora, stalna tema sustav, pravosuđe funkcionalna država, šta se događa. Kad pogledamo sav ovaj aparat, birokratski aparat u Hrvatskoj, mislim da je on veći od onoga što Kinezi imaju per capita što je u Kini, Republici Kini danas. Ovaj imamo 100.000, 100.000 ljudi u javnoj upravi, Ministarstvo vanjskih i europskim poslova ja mislim 1.300 zaposlenika, kakvi su rezultati te glomazne birokracije na terenu i šta gledamo. Je to samo kupovanje socijalnog mira, da li ti ljudi statiraju ili zarađuju svoju plaću? Evo, primjer Ministarstvo vanjskih i europskih poslova. Gdje je tu ta ova gospodarska diplomacije gdje su te greefield investicije, prazna je Lika, prazna je Slavonija, šta čekamo? Ako američki veleposlanik dođe, kako njegov državljanin tu investira 100.000 dolara što nije velika svota po nekim standardima međunarodnim, on dođe na otvaranje takve tvrtke, investiciju. Ja ne vidim puno toga vani, vidim tamo reklamiranje pršuta, Jadrana i tartufa, ali to niska zona, sezona traje samo toliko dugo, što je nakon toga. Provedba zakona, mi smo na dnu EU, tu na dnu, od da je mislim 52, 113 zemalja, Hrvatska je 52 po provedbi propisa. Na terenu imamo totalni razlaz između propisa i zakona i provedbe. Primjeri, jednostavni primjeri u zemlji kojoj ima od predgrađa Londona populacije imamo bespravnu eldorado na Jadranu, betonizacija, bespravna gradnja na otocima, čitam nedavno kako je 250 objekata. Kad bi rekli bespravna gradnja u Kanadi u Švicarskoj završili bi tamo u ludnici na elektrošok terapiji to je tamo nepoznati pojam, a tu naravno imamo jednu eldorado za kleptokrate, zašto se čudimo, jer to isti mentalni sklop onaj bandijski. Imamo stranke koji tu sjede npr. ova stranka destruktivnih pojedinaca, hrvatska narodna sramota, desno krilo partije, itd. i šta se čudimo, mentalni sklop je ostao isti. Evo, divlja odlagališta, Zagreb izgleda kao, odvajanje zelene ova zelena energija, zeleni plan za Europu, uspoređujemo sa Švicarskom, tako dalje, Danskom, a Zagreb izgleda kao Kalkuta na Savi. Pogledajte okolo u Zagrebu ovdje imamo odlaganje otpada u nacionalnim parkovima iz Jadrana vuku tone, ja mislim tamo šta je bacano tamo desetljećima, tone otpada, a tko je za to kriv. Nije samo kriv sustav, nego metalna baština komunizma koja je poništila pojam individualne odgovornosti. Građevinske dozvole, …/nerazumljivo/… registracija dok to sve bi završite to košta više nego ćete kuću izgradit, a ta korupcija na svakoj razini u stvari birokracija generira korupciju. Svako traži komad love, od ovih 200.000 namještenika, statista po uredima. Spomenu sam prije nekoliko dana ovaj ove šta se događa u Poreznoj upravi, još čekamo rješenje za sisačke ceste, za Poreznu upravu itd. spora pravda nije pravda. 1000 Hrvata čeka za povrat oduzete nasilno imovine. To je gospodin Šuker spomenuo usklađivanje sa europskim standardima pravosuđa, ne, to je samo puka dimna zavjesa. 1000 ljudi traže svoju imovinu natrag i taj zakon je produžen je 5 godina. Ovi koji su njih poubijali, njihove ove prethodnike u tim stanovima, oni su pravi vlasnici ti ljudi koji traže povratak imovine, tamo sjede već desetljećima i, a Vlada i drugi čekaju da oni biološki nestanu jer će umrijeti dok se sve to sredi. Mi smo još patimo od postkomunističke skleroze i državna administracija ne može funkcionirati na temelju mita i korupcije. To znači moramo stati na kraj toj kleptokraciji, to je proces jedan, to nije očajavanje, a gdje su kazne 3 do 10 godina i opet ovaj tamo revizija pretvorbe i privatizacije i retroaktivni zakoni i na kraju porijeklo imovine koje se mora provest ovdje, onda će sve biti jasnije.
Sada je kolega Željko Glasnović ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. Izvolite.
Poštovane kolege. Sve maske padaju, zaklela se zemlja raju, znate ono ostalo. Quo vadis Hrvatska? Čuli smo jutros, mirovinski sustav pada, čujemo iz fraze, neovisne institucije, vladavina prava, konflikt interesa, jučer gledamo na Pantovčaku, performans koji je dobro u jazz klubu negdje u New Yorku, ali ne baš za predsjedničku palaču gore, samo je šešir bio tamo simbolika što se gore događa, tko nama vlada, crveni šešir. Što je sa poreznom upravom? Oprano milijardu kuna, oprano, a kum pismohrane koji skladišti dokumentaciju porezne uprave je kum je mister Milanovića, našem predsjedniku. Što je ta afera porezna uprava? Hajmo još malo o konflikt interesa. Što je ovaj ustavni suci rade tamo gore, neki su vršili privatizaciju i pretvorbu, opljačkali državna poduzeća, sjede u Ustavnom sudu. Neki ti bivši ... [[Govornik se ne razumije.]] direktori, je li to konflikt interesa? Ima tamo ljude koji su radili za KOS, a dosjei su u Beogradu, imamo neke ljude ovdje, tajni dosjei u Beogradu, a cinkarili su studente. DORH, evo, šta je ovaj sa, šta radi DORH ako je tu sjede ljudi koji su sebi prisvojili državnu imovinu, vrijedne milione kuna, titojugendi i govorim o konfliktu interesa. A sad šlag na torti, masoni. Da najveća masonska lođa Grand orient loža je došla tu '93. tu je doveo isto jedan pokoj mu duši mister Šarinić kada je Hrvatska bila u ratu. Šta je masonstvo? Ja sam živo u zemlji gdje je masonstvo standardna procedura. Je to družba Pere Kvržice kako govori mister Svjetlost, zamislite idete tamo operirati oči i vidite, zadnju stvar što vidite tamo ako ste odali tajnu vidite ovoga mistera Gabrića kako vas oči operira i to je zadnje što ćete vidit. Kome daju zakletvi masoni, kome oni daju zakletvu, tko je veliki arhitekt? Pa znate vi da je kad je pokrenuta Francuska revolucija malo o povijesti imali ste 300, 400 loža samo u Parizu i oni su doveli onu ženu neću reći tu riječ prostitutku u Notre Dame katedralu gdje su vršili veliku nuždu. Onda su nakon toga pobili 110.000 katolika u pokrajini …/nerazumljivo/… a danas nasljednici te doktrine sjede ovdje prerušeni u demokrate, a u stvari su ostali u srcu veliki komunisti. Oni su dali zakletvu, znate ono, druže Tito mi ti se kunemo, a njihovo je bilo ovaj, najveći sakrament je bio kad su ušli u Centrali komitet. Šta a, vi ako odate tajne masona možete se jedno jutro probudit otvorite poštanski sanduk i vidite kako vam testisi lete preko lijevog ramena. Kad govorimo o tome gdje su retrozakoni o pretvorbi i privatizaciji? Gdje je spisak …/nerazumljivo/… direktora, gdje su upute za pokretne sudove? Od općine do općine da vidimo tko šta ima. Tu ljudi paradiraju svake, svaki dan a maznuli su lovu tešku lovu i nama drže predavanja. A tko sjede ovdje? Šta je zatvor, sudac istražitelj, 10 godina pritvora za korupciju, odmah oduzimanje nezakonito stečene imovine. Imamo više morala u federalnom zatvoru nego u hrvatskoj politici i u saboru. To nikog ne zanima. U stvari imate ljudi u zatvoru, pušio je travu, a nek je maznuo milione nikom ništa i tu glume demokraciju. I pita gospodin Hrelja zašto nema love u mirovinskom sustavu? On dobro zna zašto je to tako. Ali ja bi te ljude zatvorio, stavite u zatvorski sustav i samo pustite malo ovo informaciju u zatvoru, imaju svoju hijerarhiju, zatvorski telegraf da su cinkaroši il samo recite politički pedofili ostat će samo pedofili i onda oni su tamo vareni ko zec. Nitko ništa ne bi krao više. Al nemamo pokretne sudove, nemamo prave zakone, imamo jednu dimnu zavjesu demokracije gdje se oni …/nerazumljivo/… mi borili preuzeli vlast, komunisti i masoni. Ja mislim da je ovaj zaštitnik Hrvatskog sabora je Sv.Josip, a nema tu seljaka, ja bi reko mi trebamo brzo staviti na ovaj tu znak Hrvatskog sabora šarafciger za neke glave, doći će dobro nekima kad izgube saborska mjesta mogu operirat tamo po parkiralištima i drugim mjestima, evo bujrum mister Hrelja i vašim pajdama, tu nema seljaka danas ali mislim da je to za njih ovdje.
Sljedeći klub zastupnika biti će onaj Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Prošli tjedan smo završili glasovanje na način da je društvance Milorada Pupovca napustilo sjednicu jer je ucijenilo svog koalicijskog partnera Andreja Plenkovića da neće glasovati o Zakonu o popisu stanovništva ako manjinci, najviše se misli naravno, na Srbe, ne budu mogli sudjelovati razmjerno u popisivanju stanovništva u Hrvatskoj. Koji je cilj tome? Cilj je jednostavan. U Vukovaru stvarno ima jedva 25% Srba, a po popisu ih 34% Srba. Znači realno ih ima 25%, po popisu ih ima 34%. Miloradu je jako stalo da opet bude jednaki broj Srba da bi se opet mogao u hrvatski herojski grad Vukovar unositi metež. I samo pitanje, ima li Andrej Plenković većinu, hoće li g. milodar Pupovac i dalje inzistirati na ovome ili će, ili će milodar Pupovac ipak popustiti pa možda ova Vlada i dalje krene. Ja mislim da je ipak vjerojatnije, da je ipak vjerojatnije da će popustiti Andrej Plenković, ali vidjet ćemo. Međutim, ono što je isto pitanje, evo ja sam ga postavio i prilikom glasovanja i predsjedniku Saboru Andreju, pardon, Gordanu Jandrokoviću. Zašto na glasovanju nije bilo Zakona o proglašenju Vukovara mjestom posebnog pijeteta? Zašto nije bilo? Zašto nije bilo? Je li to možda ucjena g. Pupovca. Je li to možda ucjena njegova? Ja ne znam. I onda, gdje je kulminacija svega ovoga? Zbog toga što sam ja glasno i jasno, a to ću ponavljati svaki dan, rekao da se radi o srpsko-hrvatskoj trgovačkoj koaliciji. Zbog toga se sutradan ujutro na moju obiteljsku kuću dogodi jedan vandalski napad. Kolege zastupnici šute, dopredsjednik sabora šuti, šuti i predsjednik sabora, šuti ministar Božinović, šuti i predsjednik Vlade Andrej Plenković. Svi šute. Nezapamćeni vandalski napad na integritet vašeg kolege zastupnika u Hrvatskom saboru. Nezapamćeni. Nikada u povijesti Hrvatskog sabora nije se dogodilo da se imovina, obitelj, obiteljska kuća na takav način napada. Nikada i nikome i nek se ne ponovi i nek se ne ponovi. Ali kad je u pitanju Milorad Pupovac, kad ga netko pogodi kriškom limuna, mi ćemo reći feticom limuna, e onda se svi dignu na zadnje noga i predsjednik Vlade i oporba i gospodin Maras i svi ostali i onda brane Milorada Pupovca. Nije to sve, dogodilo se prije par dana i spaljivanje, kako kažu Imoćani baka, krnje, krnjevala u Imotskom. Tri lutke, dvije u zagrljaju, jedna u naručju. I strašno veliki problem. Kolegica Taritaš, kolega Bauk dižu kaznene prijave, dižu kaznene prijave protiv organizatora maskembala, maškara. Pa jesmo ljudi, jel ovo društvo normalno? Jel itko u ovom društvu više zna što su maškare i koja se poruka šalje maškarama? A s druge strane i Andrej Plenković koji je osudio taj čin i Gordan Jandroković koji je osudio taj čin, naravno i kolega Maras i kolegica Mrak Taritaš i kolega Bauk ignoriraju da je 2012. godine udruga Pride Zagreb snimila jedan edukativni film gdje se spaljuju lutke heteroseksualnih parova. I to je ok i nije bilo kaznenih prijava, ali je, da, da, kolega Maras pričam o spaljivanju lutaka simbola heteroseksualnog para u aranžmanu, režiji znači homoseksualnih udruga i to je istina. Onaj tko ne vjeruje neka ode na moj Facebook i neka pogleda, film je javno dostupan, znači film je javno dostupan, a imate ga i na YouTube, lako ga je pronaći. Dakle, imamo jednu šizofrenu situaciju gdje imamo lažnu desnicu koja se u svemu slaže sa ljevicom, a to ćemo vidjeti i večera. I sve gledatelje koji danas gledaju ovo moje izlaganje pozivam neka budu budni do duboko u noć gdje će vidjeti slaganje Plenkovićevog HDZ-a i Marasovog SDP-a po pitanju zakona o abortusu.
Hvala lijepo. Imamo 2 povrede Poslovnika. Prva je poštovanog zastupnika Ostojića, izvolite. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Poštovani potpredsjedniče povrijeđen je Članak 238., a to znači ne može vrijeđati druge zastupnike, mijenjati im imena iz Milorada u Milodar, jednako tako nije u redu zvati zastupnike društvancem, obraćati im se na ovaj način. Iz tog razloga mislim da bez obzira na slobodu govora ovdje također moram istaći da pitanje Ustavom zaštićenih prava također moraju biti zaštićena i nitko ne može odreći prva zastupnicima da rade ono što je po zakonu obaveza, a to je kad smatraju da je počinjeno kazneno djelo da ga i prijave.
Hvala lijepa. Ovaj, smatram da Poslovnik nije povrijeđen jer nije zapravo nitko uvrijeđen. Ovaj, to što je kolega Zekanović nekoliko puta spomenu kolegu Pupovca, par puta ispravno, par puta je malo je izmijenio mu ime, ovaj može biti i zabuna, može biti svjesno, može biti svjesno kao što je i svojedobno kolega Pupovac nazvao njega, pa isto nismo ovaj reagirali, to nije uvreda. Ovaj, ja mislim da se evo kolega Gordan Maras ne bi uvrijedio da ne znam kažemo da je Gordan ili Goran, npr. ili ovaj, prema tome ovaj nije to uvreda. Da li se slažemo ili ne slažemo s nečijim izlaganjem to je druga priča. Ovaj, kolega Maras izvolite.
Kolega Reiner, ja isto mislim da povrijeđen isti članak i 237., ali ovo je opasan presedan što vi govorite. Vi sad javno pozivate kolegu Zekanovića da on to radi i dalje. Da za kolegu Pupovca govori i dalje da se zove Milodar, jer vi njega nećete sankcionirati. Znači, tu nema zabune to je namjera. Pa niste valjda toliko naivni da mislite da se čovjek zabunio, ali prepoznajem taj žal da Zekanović nije Pupovac jer bi on volio simpatiju kad ga se napadne, a s druge strane ne osuđuje agresiju na drugog kolegu zastupnika [[Upadica: Hvala lijepa.]] znači sa te strane ovo srboljub mi se čini puno autičnije nego Milodar.
Hvala lijepa, ovaj procjenjujem da iz istih razloga nije povrijeđen Poslovnik. Dobro, kolega Zekanović molim vas, al ajmo prestati s time ja sam rekao da Poslovnik nije povrijeđen, molio bih vas da ovaj…
Ja bi se samo, ja bi se ispričao, ja malo brže govorim, pa sam onda umjesto Milorad rekao Milodar, znači to je jedna koincidencija koja je možda jako interesantna s obzirom na milodare koje Milorad dobija od Andreja Plenkovića za svoje novosti. Ali evo ja se ispričavam malo ću pažljivije i sporije govoriti.
Dobro. Ovaj poštovani kolega Bačić je isto dignu povredu Poslovnika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Slažem se da je povrijeđene Poslovnik Članak 238. i da je neprimjereno kolege zastupnike nazivati krivim imenom i to raditi namjerno. No, gospodin Maras je zadnji koji bi to trebao bilo kome spočitavati jer je ovdje namjerno jednog mladog kandidata za europarlamentarca u nekoliko navrata, namjerno krivo nazivao, nazivao krivim imenom. Pa prema tome kolega Maras dobro bi bilo da onda se prisjetite vaših ovdje nastupa kako bi te sudili drugima.
Hvala lijepo, ajmo, ajmo sa tim imenima …/nerazumljivo/… molim vas da svi obratimo pozornost na to da kolege nazivamo točnim imenom, ako ne znamo pogledajmo kako se ljudi zovu, ovaj jer svatko od nas je osjetljiv naravno na to kako ga se nazove, prema tome ovaj molim vas da na to obratimo pozornost. Kolega Maras ja vodim sjednicu za sada, kada vi budete većina vi ćete tu sjediti i sigurno će biti puno veći red nego sada.
Drugi na redu g. Željko Glasnović ispred Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika g. Glasnovića i g. Hasanbegovića, izvolite g. Glasnović.
Poštovani kolege, potpredsjedniče HS, mister Sponza čujemo pravna anarhija na terenu, kako se to može dogodit. Imamo zakone, to čujemo već 3 desetljeća, nema mehanizma provedbe, ali imamo stotine tisuća ljudi u javnoj upravi. Obuka, preusmjerit njih tamo gdje treba, na inspekcije, nek se pegla po terenu. Ova danas moja tema je vezana za ovo što ste vi govorili. Ja sam vani živio, to sam prije spomenuo, tamo je pojam bespravna gradnja nepoznata, idete u zatvor il u ludnicu. Puna su vam usta ljudskih prava, nacionalne sigurnosti itd., a Češka treba 10 000 za referendum, idete na raspravu u sabor, kod nas stotine, sve se ignorira, stotine tisuća. Imate neke vijesti jučer iz Slovačke, Slovačka nije ratificirala sporazum ovaj u stvari Istambulsku konvenciju, to znači mi u RH imamo ovdje, imamo pozitivne diskriminacije i Hrvati su postali u svojoj državi kao šudra, daliti kasta najniža u Indiji, to imate tamo, tamo čiste wc-e javne sa rukama, to je najniža kasta, smo postali u svojoj državi. Jučer je bio odbor za ovaj, Odbor za predstave i pritužbe, delegacija iz Češke je došla, dva sata je trajao taj sastanak. Jedan pripadnik ove manjine, neću reć koje manjine, tu sjedi, on je govorio sat i 40 minuta, ostavio je 15 minuta za Čehe i 5 minuta za ostale, to znači da je i cenzura na djelu ne samo u … [[Govornik se ne razumije]] medijama. Sad to znači da je to, to crveno plemstvo je umreženo, još malo možemo očekivat ovaj altohono pokrajinu za Jugoslovene negdje u Hrvatskoj i šta ćemo, vodimo državu tako …/nerazumljivo/… Glavna tema danas je opet zemljište, imamo u Rijeci Katarina Ratković iz Rijeke starija žena, od '97. godine vodi spor protiv grada Rijeke jer to je njezina imovina. Tamo 10-tke tisuća kvadrata, nekoliko miliona kuna, ne može dobit, naslijedila od matere. Šta se događa? I tu sam, dao sam danas na jednu adresu taj dopis i sad pošto je naš cijenjeni potpredsjednik također iz Istre njemu također dajem taj dopis na pregled, na pregled da, da to su ljudska prava [[Upadica: Puno vam hvala gospodin Glasnović.]] žena traži povrat imovine. U svakoj zemlji privatno vlasništvo je svetinja, svetinja samo ne u postkomunističkim zemljama. Ako ona ne može vratiti svoje zemljište, spor se vodi koliko, 30 godina i ovo je samo jedna dimna zavjesa te demokracije. Vani imate kupoprodajni ugovor, imate papir o nasljeđivanju, imate uređenje prostora, zračne snimke, geodetsko uređenje i pin broj kao za karticu. To vam nitko ne može uzet, nitko ne može uzeti to, to je vaše privatno, svetinja. A ovde šta je s ostatkom Hrvatske, šta se događa ostatak Hrvatske? Šta je s ovim dopisom šta je upućen tamo prije 30 godina DORH-u i Uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminala, šta su do sada odradili? Šta je sa ostatak Hrvatske? Čije se zemljište prodaje u Slavoniji? Spomenuo sam 10 puta njemačku manjinu, 200.000 njih je bilo u Hrvatskoj, najvrednija manjina otjerana, otjerana, uzeto 3.000 km2 zemljišta, ko da nije bilo. Jesu tu Beneševi dekreti na ovaj na snazi da se ti ljudi ne mogu vratiti, oni govore hrvatski, a vratili bi se i obnovili istočnu Slavoniju, ali ne, prodaje se njihovo zemljište. To znači mi smo ozakonili najveću pljačku u povijesti ovih prostora i mi glumimo demokrate, liberale, progresivce. Ima nešto čudno u zraku ovde imamo ljude koji su bili u katoličkoj mladeži, ministranti, Don Bosco itd. i prešaltaju se preko noći u militantne ateiste i komuniste. To je neshvatljivo meni ali idemo dalje. E, ljudska prava. To ne zanima nikoga kad govorimo koliko ima takvih slučajeva u gradu Zagrebu, gdje ljudi žive u tuđim stanovima, nisu prijavljeni te stanove, žive tamo pola stoljeća, ljudi su poubijani ili otjerani, pola stoljeća, prisvojili su državnu imovinu, nikom ništa. Držim u ruci ovdje spisak 10.000 streljanih Zagrepčana, 10.000 to nećete …/nerazumljivo/… to ću jedan dan čitat ovdje trebalo mi je možda mjesec dana za to, al to ne zanima nikoga, mi glumimo ovde demokrate i velike progresivce, liberale, a na kraju još po jedna paradaj republika gdje rade bivši kadrovi na svim razinama.
Hvala vam lijepa i na dokumentu također.
Sada ćemo napraviti 2,3 minute stanku, a nakon toga ide rasprava klubova i nezavisnih zastupnika. Prvi je na redu poštovani kolega Željko Glasnović.
Evo, kolegice i kolege sad ćemo kao što je bilo rečeno prijeći na iznošenje stajališta u ime kluba pa će prvi u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnović i Zlatka Hasanbegovića govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovani kolege i kolegice koje su ostale, opet pitanje isto ko jučer nacionalna sigurnost. Kakve su sigurnosne provjere u javnim službama, u administraciji od strateškog vrha do strateške, taktičke razine? To je ključno pitanje za Hrvatsku jer bit politike je kadrovska politika. Prije godinu dana SOA-a je izjavila, ja mislim, izjava je bila da je do '95. godine otkriveno 40 pripadnika službe, te službe koja je radila za neprijatelja. Jel to moguće? Evo, druge šta je sa sigurnosnim provjerama? Obični poslodavac kad idete tamo, naravno pokrenut će ovaj, vi dat će tvoj CV, rezome tamo, životopis, on će vam reći da će tražit stvari iz vaše prošlosti kad dođete, ako vi lažete vi posla nemate. Šta je sa nama? Imamo predsjednika države, jel on bio pripadnik SK il Jugoslavije, nije bio? To je ključno pitanje. Ako je on lagao o tome, šta to govori o moralno-etičkom kodeksu na toj najvećoj strateškoj razini. Šta gledamo? Gledamo danas tu razrješenje gospodina ovoga državnog odvjetnika, ali to je sve umreženo. To znači imamo neprekidnu jednu, povijest sukoba interesa od gospodina Bajića nadalje kako onda možemo govoriti o neovisnom sudstvu, ako svi ti ljudi umreženi. Jel to moguće? Ali to je Janus, bog Janus sa dva lica, članovi partije i masonstva. To jako dobro znamo, to se ignorira, a tu danas sjede nasljednici tog sustava. Danas sam pitao npr. ovaj zašto nema popis stanovništva ovaj stavak za Jugoslavene ako su se tako izjašnjavali '89. zašto promijeniti ovaj svoj stav danas. Ne bi se mijenjali toliko puta svoju etničku pripadnost da su nakraju ispali Bjelorusi ili Moldavci, ja ne znam više, to je također pitanje morala i etike. Imate lažne biografije. Imamo također na portalima, u medijima ljudi koji su radili za tajne službe drugih država. Imam jednog takvog čovjeka u Istri koji jer radio za AID. To je ova iz BiH tajna ova Agencija za informacije i dokumentaciju BiH, to je susjedna država po …/nerazumljivo/… disformacije u jednome dnevniku u Istri. Gdje je taj čovjek sada? O tome nisam čitao ništa da ga je itko pozvao na informativni razgovor. I danas nam partijski drugovi tumače prošlost i sadašnjost, zakon o ispitivanju porijekla imovine, kako ćemo ispitivat ako je sve umreženo. Povratak novca iz inozemstva? Jedan je predsjednik dobio dva mandata na toj temi da će vratiti povrat novca izvana, to ništa nismo vidli. Vidli smo također da je taj predsjednik zatajio 50.000 dolara iz Australije, to je još na sudu. Imamo, šta imamo? Ekonomsku destrukciju, naravno umreženo sudstvo na svim razinama. I šta imamo, npr. imamo dosjeo drugih koji su u Beogradu. To je prijetnja nacionalnoj sigurnosti. Koliko ljudi je friziralo svoje dosjee koji su dole sada? Kako oni mogu biti na javnim mjestima ako su oni prijetnja toj nacionalnoj sigurnosti. To nisu samo medije, nisu samo političari nego na taktičkoj razini. Ako netko pokro poduzeće, on je …/nerazumljivo/… on ne može obavljati javni ovaj posao, on može biti u privatnoj tvrtci ako ga netko želi ali mora objaviti svoj cijeli dosje i CV. Ako to napravite vani, ako lažete nikad posla nećete imati. Nažalost kod nas imate dosje, 1.000 dosjea, ako ja ovo imam npr. za neke ljude koji su vani radili, surađivali. Evo, samo jedan primjer ovdje imate jednoga kodno ime Franko, on se je dobrovoljno najavio, bio informator, tu je pouzdani, tu na kraju i piše da voli žene i možda i novac je isto volio. Ti ljudi su među nama ovdje ima ih 10-tke tisuća od taktičke do strateške razine i mi ne možemo državu izgraditi dok ne dođe do te barem akademske lustracije i da znamo tko su ti ljudi bili.
Hvala lijepa. Time ćemo završiti s današnjim radom, nastavit ćemo u srijedu 4. ožujka u 9 i 30 i prva točka bit će Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, drugo čitanje, P.Z. broj 815. Ja vam želim ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 13,57 SATI.
4. rasprava poštovani kolega Hrvoje Zekanović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, izvolite.
Hrvatski suverenisti već godinama upozoravaju na migrantsku krizu. Neki su je tada nazivali izbjegličkom krizom, danas su promijenili malo retoriku pa su je počeli nazivati i pravim imenom, migrantska kriza. Mahom se ne radi o izbjeglicama, nego se radi gotovo, isključivo o migrantima. O migrantima. Prije godinu i pol dana Hrvatska je ratificirala i potpisala globalni kompakt, globalni ugovor, globalni Sporazum o migracijama, tzv. Marakeški sporazum. Vjerujem da ga se svi sjećate. Nisu ga sve zemlje svijeta potpisale, mnoge nisu. Nije ga potpisala Australija, nisu ga potpisale SAD, Izrael, Mađarska, Bugarska, mnoge europske zemlje ga nisu potpisale. Međutim, Hrvatska ga je potpisala. Andrej Plenković je poslao u Marakeš ministra Božinovića koji je potpisao tzv. Marakeški sporazum. A u to vrijeme Andrej Plenković se onako podsmjehivao Hrvatskim suverenistima i konkretno, meni, na mojoj demonstraciji protiv Marakeškog sporazuma. Govorio je, to je smiješno, ne postoji stvarna opasnost za Hrvatsku od migrantske krize. Ne postoji. To je imaginarno. Hrvatski suverenisti su to izmislili. Ta priča ne drži vodu. A kad smo stotine puta zazivali vojsku na hrvatskim granicama, da se brani suverenost, suverenitet naše države, također, Andrej Plenković je samo odmahivao rukom i podsmjehivao se i govorio, to nije naš problem. Međutim, danas se nešto promijenilo u politici Andreja Plenkovića. Što se to promijenilo? Je li se promijenila nekakva opasnost za Hrvatsku? Je li ona manja ili veća? Ja bih čak rekao da je danas možda nešto manja opasnost zbog toga što se Europa odlučno brani na granici Grčke. Ali danas zbog toga što to odgovara Bruxellesu, danas su se svi vlastodršci, europski, briselski, sjatili na grčko-tursku granicu da bi ukazali na ovaj veliki problem. A prije par godina, nitko. U čemu je stvar? Je li Andrej Plenković ima neke nove spoznaje? Pa naravno da nema. Naravno da nema. Nego ovaj put on kao i prije, isključivo sluša diktat Bruxellesa. U onom trenutku kad Bruxellesu ne odgovaraju migracije, neće odgovarati ni Andreju Plenkoviću, neće odgovarati hrvatskoj Vladi, neće odgovarati ni Hrvatskoj. Kada odgovaraju Bruxellesu, Angeli Merkel i ekipi, migracije odgovarat će i hrvatskoj Vladi. Za one koji ne znaju, migracije su potaknute isključivo ekonomskim razlozima, ali ne toliko onim razlozima koji dolaze iz emitivnih zemalja, iz zemalja subsaharske Afrike, sjeverne Afrike, Bliskog Istoka i Dalekog Istoka, ili Srednjeg Istoka, nego ekonomskim razlozima zemalja koji ih primaju. Dakle, Njemačkoj, Francuskoj, Italiji, trebaju migranti, treba im radna snaga. Međutim, malo su se prevarili. Ti migranti očito nisu radna snaga kakvu Njemačka treba. Oni se nisu uspjeli integrirati u društvo. Njih Njemačka nije uspjela iskoristiti i sad je rekla, okej, nama migranti ne trebaju, branit ćemo odlučno EU na granicama Grčke i Turske. Samo zbog toga što su vidjeli da im ta radna snaga ne odgovara. Ali, Hrvatska se ovdje nalazi u double-loose situaciji. Zbog toga što migranti nisu adekvatna radna snaga koju Njemačka treba, Nijemci će se okrenuti hrvatskoj radnoj snazi. Ne samo hrvatskoj, i ukrajinskoj i poljskoj i bugarskoj i rumunjskoj i sutra Makedoncima. Dakle, kako god okrenemo Hrvatska će u ovoj priči izgubiti. Ili će postati hotspot jer su nama susjedne države, Slovenija i Mađarska postavile ogradu na svoje granice, ili će Hrvati, zbog toga što Pakistanci, Afganistanci ne odgovaraju Nijemcima, nadoknaditi potrebu za radnom snagom u Njemačkoj i drugim državama EU-e. Dakle, Hrvatski suverenisti su bili i biti će oni koji će ukazivati na nužnost obrane suvereniteta naše države sa svim njegovim atributima.
Sada ćemo malo zastati i preći na slobodni govor, odnosno iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika, pa će prvi u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović, izvolite.
Poštovane kolege, kolegice. Klimatske promjene, okoliš, kako riješiti problem ovaj individualne odgovornosti u Hrvatskoj, kad imamo zakone, propis na terenu znamo kakav je. Ja ću o jednoj drugoj temi i to je parazitski odnos prema državi i mentalna baština tog bivšeg sustava, tog homo jugoslavenikusa. Nijemci imaju jedan izraz za scheistera lopova, prevaranta, to zovu Nijemci Jugo Betrugo, to je tako ušlo u žargon u Njemačkoj o tom mentalnom sklopu iz te bivše države gdje se većina glava bili knezi „Drpislavi“, od državnih poduzeća do Centralnog komiteta. I to je toliko ovdje se ukorijenilo, zamislite vi, da je netko i ogulio Sorosa ... [[Govornik se ne razumije.]] zalobao ovdje, otvoreno društvo, ogranak ovdje, ja mislim 400 tisuća kuna, nisu plaćali poreze i maznuli su i njega. I kad je Soros vidio račun iz Hrvatske, skoro je pao u nesvijest koliko su maznuli ove ovi ovdje. Naravno, imamo danas površnu analizu, vidimo umreženost tih bivših kadrova i nove neprijatelje na horizontu, a svi su umreženi, masoni, svi znamo da su bili članovi Partije itd. Što se događa sad? Pa ja bih, baš me zanimalo koliko bi došlo glava ovdje u pregačama masonskim kad bi znali koliko glava ovdje imamo u Saboru ovdje koji sjede koji su članovi tog tajnog društva, koji su spalili partijske knjižice. Imamo, na višoj razini Europski sud za ljudska prava, što je zabrinjavajuće, od 22 sudaca u Europskom sudu za ljudska prava, od stotinu, ustvari sudaca, 22 su vezani za 7 nevladinih udruga, a te udruge, one nagovaraju imigrante i daju im upute kako dobiti azil, te migrante. Suci, 12 od tih sudaca su vezani za otvoreno društvo i opet je to sukob interesa, a otvoreno društvo ima državni proračun godišnji za oko milijardu kuna je državni proračun europskog, ovoga Sorosa, samo jedan .../nerazumljivo/... taj otvoreno društvo. 18 od 22 sudaca u ... [[Govornik se ne razumije.]] sudu za ljudska prava radilo je na slučajevima koji je iniciralo otvoreno društvo, neovisno sudstvo, opet retoričko pitanje radili su na minimum, do sada je istraženo 88 slučajeva vezano za ljudska prava koje je inicirano otvoreno društvo, samo otvoreno društvo bez ovih drugih udruga. Šta je onda o rezolucijama, zašto se čudimo? Rezolucije EU, obračun sa totalitarnim režimima, tu imamo nema ekstremne desnice, samo ekstremna ljevica to se može lako dokazati. Šta imamo ovdje? Imamo nevladine udruge koje vode članovi crvenog plemstva, njihovi nasljednici, to je cijela ova alfabet juha, GONG, …/nerazumljivo/… tu je bila nedavno jedna predstavnica u saboru koja je bratu davala lovu, tamo, to nije sukob interesa, ja nisam siguran. U toj alfabet juhi naravno ima nevladinih udruga koje rade poso, ali ovi na vrhu taj krem de la krem civilnog društva iz državnog proračuna njima dolazi 1,5 milijardi kuna to je bez fondova iz EU i ovih lokalnih samouprava, tko zna šta se tamo događa, a zamislite oni napadaju crkvu koja vodi pučke kuhinje, brine se o beskućnicima, rade, a ovi krkani iz tih nevladinih udruga oni nikom nisu stražnjicu obrisali i jedini poso njihov je držanje Hrvatske na optuženičkoj klupi na međunarodnoj sceni. Fašizacija Hrvatske. Tu ima neke glave ovde koje su sigurno uvezane u medijima sa tim nevladinim udrugama, …/nerazumljivo/… udruga itd. Mi se bunimo, nedavno sam čitao u novinama jedna čistačica predala je ovaj krivotvoreni ovaj CV životopis i mi treniramo strogoću na tim ljudima, a tu sjede glave koje su spalili biografije i tu bi se rastopio detektor za laž kad bi oni dali svoje biografije za poso negdje. I to je strašno, to znači još smo tom utjecaju mentalnog sklopa juga betruga ima glava ovdje u životu nisu radili, imaju lažne diplome, spalili su partijske knjižice i dok se njih ne riješimo nećemo imati jednu funkcionalno modernu državu.
Gospodin Glasnović će govoriti u ime Suverenista i nezavisnih zastupnika Glasnovića i Hasanbegovića. Izvolite.
Kolege i kolegice, evo kolegice Dan žena dolazi ja vam sve najbolje želim i nek vas Sveti Maturije zaštitnik koji štiti ljude od budala, zaštiti od idiota, muškaraca, nasilnika, psihičkog terora, ja nadam da će nas bolje zaštititi ovaj Sveti Maturija nego do sad ovi do sad Istanbulska konvencija. Nisam htio govorit o ovome danas je tema kemikalija, tu ima sve od agronoma do agronoma do nuklearnih fizičara ali mislim da imamo mi druge probleme osim kemofobije, naravno to je važno, imamo zagađenje mozgova iz onog bivšeg sustava. Većina tih pripadnika nema ovdje danas kod nad nama non stop vrše intelektualni teror, ali mi ćemo imati zadnju riječ. Istina, istina nema ovaj ideološki predznak, istina je istina. Niti žrtve imaju ovaj, nitko nema monopol na žrtvu i povijest nije, povijest nije olimpijada patnje i svaka žrtva ima svoje pravo osim hrvatske žrtve. Svakodnevno vidimo, svaki tjedan otvaranja masovnih grobnica, vidjeli smo Zagreb, Zaprešić, sad vidimo Bjelovar, nikom ništa. Tko je ubijao te ljude, tko je ubijao te Hrvate, ništa se ne zna, samo na portalu otvorena masovna grobnica. Jesu tamo zakopani nekakvi balkanski egipćani? Zamislite da su tamo pobijani irokezi, da Bog ne da da nitko nije tamo nađen, da je ili Židov, to bi bilo svim naslovnim stranama od New York Times do Frankfurt Allgemeine Zeitung, al kad su Hrvati u pitanju nikom ništa. Medije više pozornosti davaju ovima drugim temama, recimo možda nove pustolovine Lucky Luka dobe više prostora na televiziji nego ove teme i mi govorimo ovdje o istini i o katarzi, od tog nema ništa. I to, istina, nema ideološki predznak, to sam rekao i na nama se još vrši ... [[Govornik se ne razumije.]] intelektualni teror, sakriva se istina, ali za medije, neizgovorena istina gore je od laži i mi to još ne prihvaćamo, imamo sve empirijske dokaze i držim u ruci spisak 10 tisuća streljanih Zagrepčana. Tko se uselio u njihove stanove? Treba možda pitati ovoga g. predsjednika Josipovića. I nikom ništa. Zamislite vi da se to dogodilo u Poljskoj. I mi šutimo. Šutimo, glumimo demokraciju, a još smo de facto u jednopartijskom sustavu. Šuti se, intelektualni teror, šuti se o Hitler-Staljin pakt, pa svi moraju ... [[Govornik se ne razumije.]] prošlost, nitko drugi. Tko zna isto i o Ljudevitu Juraku koji je ubijen, forenzičar tu je otkrio istinu o tom paktu koji je pobio desetke milijuna ljudi, a to je pobijeno do 41. g. Tko zna što je bio Srđan Cvetković, srpski povjesničar, ušao u arhive, držao predavanje u Zagrebu i našao je spisak 56 tisuća streljanih od strane komunista partizana u Beogradu. 25% tih su ljudi mlađi od 18 g. Naša se ... [[Govornik se ne razumije.]] groblja, Nijemci imaju komisije za ratne grobove, to ima svaka civilizirana država. I sad po portalima nasljednici tog crvenog plemstva, tog krvavom zločinačkog režima, sad njima smeta i Stipe Javor koji je ubijen u Sremskoj Mitrovici 30-tih godina kad je vladalo ovaj državni teror u staroj Jugoslaviji. Tko zna, isto, 300 seljaka tamo je onda ubijeno, o Šufflayu, Milanu Šufflayu, itd. Tu još vlada kultura straha, kultura zaborava i ovaj, zaboravljamo ... [[Govornik se ne razumije.]] prikriva ovde, ne samo u Saboru nego u medijama, javnom prostoru, da je taj režim jugoslavenski komunistički pod srpom i čekićom, petokrakom, pobio više ljudi, to se može dokazati, empirijske dokaze imate, nego Ljotićevci, Nedićevci, ustaše, četnici, itd. I danas još živimo u toj kulturi zaborava, drugi nam nameću svoje mišljenje i mi šutimo i gledamo na televiziji Jakovine, Klasiće, bivše članove UJDI-a koji su ... [[Govornik se ne razumije.]] studente, nama tumače povijest, nas uvjeravaju da su ljudi kao Mika Špiljak bili ovaj, hrvatski nacionalisti. A nitko da ga ne pita što je radio Mike Špiljak kad je ubijen Đureković i koliko su love pokrali '90. godine. I šuti se o tom ekonomskom zločinu i to je zašto je 5% zemljišnih knjiga ispravno uknjiženo i to se taj teror se nastavlja i dobrodošli u „Croslaviju“.
Idemo na drugu raspravu, poštovani kolega Hrvoje Zekanović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, izvolite.
Prije otprilike mjesec i pol dana prvi sam u HS-u govorio o koronavirusu. Onda su me neki kolege koji su danas nazočni ovdje gledali sa podsmjehom, neki iz oporbe, neki iz vladajućih, danas se više nitko ne smije. Danas to više nikome nije smiješno. Kad sam prije godinu i pol dana otišao u Marakeš prosvjedovati protiv globalnih migracija i protiv globalnog kompakta o migracijama i tada je to nekome bilo smiješno pa su me ismijavali kako sam ja jedini prosvjednik na svijetu iako nisam bio jedini na svijetu. Danas ni migracije nikome nisu smiješne. Kad govorim o koronavirusu, koronavirus je nažalost evo postao i svakodnevnica u Hrvatskoj. U nekim zemljama EU-e kao nama susjednoj Italiji je doslovno katastrofa, tenkovi su na ulicama, Giuseppe Conte kaže najmračniji sati u povijesti Italije, citiram Winstona Churchilla, 10.000 oboljelih, preko 6.000 umrlih zasad, oko 2.000 u Njemačkoj, 2.000 u Francuskoj, 2.000 u Španjolskoj. SAD koje su do sada bile imune na korona virus evo ga danas bilježe 1.000 oboljelih, imamo nacionalnu gardu u New Yorku, izvanredno stanje u Kaliforniji, imamo 10.000 zatvorenika puštenih iz Iranskih zatvora, imamo 100-tine pobjeglih zatvorenika u Italiji. I mene samo zanima jesmo li mi spremi? Je li Hrvatska spremna na ovaj izazov? Ili će se možda neki kolege i kolegice iz sabornice, predsjednik Vlade naše države podsmjehivati ovom mom legitimnom zastupničkom pitanju. Je li Hrvatska spremna? Jer se ova situacija mogla i morala predvidjeti. Imamo li dovoljno sanitetskog materijala, imamo li dovoljno rukavica, dezificijensa, maskica, imamo li dovoljno respiratora? U Italiji danas ima 1.000 ljudi koji bi trebali biti na respiratoru, a nisu jer ih nema više, ima li Hrvatska dovoljno? Ima li ih? To ja ne znam, a možda zna ministar Beroš, možda zna predsjednik Vlade Andrej Plenković i možda nam odgovori. Kratko i jasno pitanje, ako nam se dogodi scenarij koji danas imamo u Iranu, Južnoj Koreji, Italiji u istom obimu razmjerno našem broju stanovnika, imamo li mi dovoljan broj respiratora? Da ne bi ispalo sutra da ih nemamo dovoljno kao što ih većina europskih zemalja nema. Iako su teme dijametralno suprotne, danas moram spomenuti i još jednu temu. Vjerujem da svi gledatelji znaju tko je kralj Tomislav, znaju tko je Josip Juraj Strossmayer, Ante Starčević, Stjepan Radić, Alojzije Stepinac, Franjo Tuđman, svi znaju tko su to, to su hrvatski velikani. I ti hrvatski velikani do prije neki dan imali su svoje mjesto na Pantovčaku u rezidenciji hrvatskog predsjednika. Više nemaju. Razlog je što je bilo pitanje našem hrvatskom predsjedniku, predsjedniku Hrvatske države Zoranu Milanoviću hoće li vratiti ratnog zločinca ili jednostavno zločinca Josipa Broza Tito na Pantovčak ili će da udovolji svojoj ekipi maknuti ove velikane s Pantovčaka. On je napravio ovo drugo. Kaže pa to je, mjesto im je u muzeju. Ja mislim da politici koju on zastupa ne da je mjesto u muzeju, nego nije mjesto uopće u bilo kakvom javnom prostoru, bilo gdje na svijetu jer na ovaj način na mala vrata pokušati izjednačiti i staviti znači znak jednakosti između hrvatskih velikana koje sam upravo nabrojao i jednog čovjeka koji zaslužio svoje mjesto bilo gdje, e to je nedopustivo. To je jednostavno nedopustivo. Međutim, Zoran Milanović sukladno onom svom svjetonazoru nije nas iznenadio nego je napravio upravo ono što smo i očekivali od njega, on je zaboravio da Hrvatska imam i svoju povijest koja je bila slavna i da ovi ljudi zaslužuju svoje mjesto i na mjestima poput rezidencije hrvatskog predsjednika.
G. Željko Glasnović iznosit će stajalište Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, svoje stajalište i stajalište g. Hasanbegovića, izvolite.
Poštovane kolege, kolegice koje su ostali. Feldmaršal ovaj potpredsjednik Sabora, tajniče, mi se nalazimo u jednoj prekretnici ljudske povijesti, ovo je jako važno što ću danas govoriti. Vidite, 3 stvari ne možemo nikad predvidjeti, to su prirodne katastrofe, ne prirode, vulkani, potresi, ne možemo predvidjeti ekonomski krah i treće, pandemije, ali ovo je opasne pandemije, zašto? Jer u zadnjih 20 godina imali smo 3 pandemije koronavirusa i razmak između tih pandemija je kraći i kraći. Sad kad ja govorim u Africi, u istočnoj Aziji, mutiraju se tisuće virusa, protiv, još ne znamo kakva je ovo životinja, a kamoli ovo što će doći. To je došlo naravno, jedan razlog je ova nagla urbanizacija, 200 milijuna ljudi je prešlo u jugoistočnoj Aziji iz urbanih središta u, ustvari iz ruralnih u urbana središta i tamo, uništava se okoliš i vidimo što se događa. Šišmiš prenosi na drugu životinju, životinje na čovjeka. To su inkubatori, ta područja tih virusa. Sad gledamo danas, kako, koje su globalne reakcije na ovaj COVID-19, jedan od tih koronavirusa. Ja mislim primjer bi trebali svi pratiti Tajvana i kad kažem, govorio sam prije jedan termin naučene lekcije. Vojska ima naučene lekcije. To nije bavljenje sa prošlosti nego čista analitika evo, od ekonomskog kraha, ovih kriza do ovih pandemija. Globalne reakcije, pogledajte zemlje kao Italija, pogledajte Tajvan. Tajvan nakon SARS epidemije odmah je počela sa obukom osoblja, ima logističko planiranje, to znači uključene respiratore, nabave i drugih stvari. Brzo je reagirala, primjer jedan, Kini, u Kini iz Tajvana živi tamo 1,3 milijuna ili radi tamo ovaj, ljudi iz Tajvana. Do sada od prve pojave tamo tog virusa, imamo na Tajvanu 45 ovaj ovih slučajeva i 1 smrt. U Kini na kopnu imate 82.000 zaraženih najmanje i 3.500 mrtvih najmanje do sada. To govori zašto su brzo reagirali jer su imali naučene lekcije i spremni sustav da se suoči sa tom pretnjom utemeljeno naučenim lekcijama. Njihov predsjednik Tajvana je epidemiolog, epidemiolog, odmah su reagirali, poslali su za obukom, planirali su i evo odmah su uspostavili zapovjedni centar za zdravstvo da se bavi sa tim krizama, odmah su reagirali kad su odmah vidli nepoznatu upalu u Kini, pluća, odmah su reagirali tamo su stvari jednostavne. Tamo su ustrojili bazu podataka, analitiku, vezali su zdravstveni sustava sa carinom i emigracijom, znaju tko dolazi, tko odlazi, primjer tamo imaju standardne procedure, ako jedne dijete bolesno zatvara se razred, ako su dva djeteta bolesna od tog virusa zatvara se škola. Jednostavne stvari. A zašto naučena lekcija? Svaka normalna država na svim poljima od znanosti do mirovinskog, danas govorimo o mirovinskom ima naučenu lekcije, šta smo mi naučili iz bivšeg sustava, skoro apsolutno ništa. Ponavljamo iste probleme jer nismo napravili sustavnu analizu kao u vojsci koja ima 7 sustava bojnog polja, ponavljamo iste greške, ja bih pohvalio naše zdravstveno osoblje koje dosta do sada dobar posao napravilo, naravno puno toga ovisi o osobnoj odgovornosti pojedinaca, građana. Oni su također kao Tajvan ljude su informirali dali upute da ne šire paniku, ali ovo je samo jedna vrsta virusa koja će se opet ponavljati u drugom obliku. Ti virusi mutiraju, što je najgore ne samo to nego bakterije mutiraju i danas je 27% je ovih bakterija otporno na ovaj standardne antibiotike. Kad se popne do 40% imat ćemo još veću zdravstvenu krizu, ali kakvi smo mi pacijenti to ćemo vidjet, nažalost još nema cjepiva za ovu bolest, kad će se to cjepivo razvit to ne znamo, a ja bi volio prvo da mi razvijemo prvenstveno u Hrvatskoj i svim postkomunističkim zemljama jedno cjepivo koje će se bavit sa zdravim razumom i da su ljudi cijepljeni za istinu, a ne protiv istine, onda nećemo ponavljati iste greške koje smo do sada ponavljali.
Poštovane i kolege, sada smo završili sa ovim djelom pa ćemo prijeći sada na iznošenje stajališta klubova. Zasada se je javilo 4 odnosno 5 klubova. 6, već ima 6 klubova. Znači to će nam uzeti otprilike 30 min, nakon toga krećemo sa objedinjenom raspravom o setu gospodarskih zakona pa vas sada molim i vraćate se na iste pozicije na kojima sada sjedite i nakon toga. Krećemo sada s raspravom, oni koji ne žele biti ovdje, molim vas da napuste svoja mjesta, prvi je na redu Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, poštovani kolega Hrvoje Zekanović, izvolite. Kolegice i kolege, molim vas, oni koji ne žele biti u dvorani da napuste dvoranu, oni koji ostaju ovdje, da dozvole i omoguće zastupniku da govori, hvala vam.
Poštovani predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Evo kao što smo svi čuli više puta ovih dana, Hrvatska se suočila sa jednom od najvećih kriza u svojoj novijoj povijesti međutim to nije samo hrvatska kriza, to je svjetska globalna kriza, kriza čovječanstva. Ovdje moram reći da sam i prije nekoliko tjedana pa čak i mjeseci upozoravao institucije da se nešto sprema, da se nešto valja iza brijega, da imamo jednu novu zarazu, jednu novu bolest koja dolazi iz Kine međutim ovdje su me kolege s podsmijehom gledale, ismijavali su me i pravili se da se ništa ne događa. Nažalost, reći ću nažalost, bio sam u pravu. Ovdje je ključno reći da danas možemo vidjeti koliko je zapravo suverenitet bitan, kolika je bitna suverenost svake države. Tek danas vidimo da sve one priče o europskom bratstvu i jedinstvu, o europskom zajedništvu, o europskoj solidarnosti, zapravo padaju u drugi plan odnosno od njih nema ništa. Tek danas vidimo koliko je bitno da je svaka država samodostatna. Znači koliko je bitno da svaka država može sama o sebi brinuti. Međutim, je li naša Hrvatska uistinu suverena, je li Hrvatska uistinu samodostatna, hoće li se Hrvatska moći sama za sebe brinuti, vidjet ćemo u slijedećem razdoblju. Nažalost moram reći, moram reći nažalost, sve ono štose zapravo moglo, onaj ko je htio, mogao je vidjet, danas se zapravo pokazuje i to na onaj najgori način. Dakle, Hrvatska se godinama polako ali sigurno odricala proizvodnje, uništava je sustavno svoju poljoprivredu, nije ostavila sebi niti jednu kapitalnu industrijsku granu i danas kada je situacija takva kakva je, kad su granice konačno zatvorene i kad se svaka država brani ne na granicama EU-a, nego na granicama svoje države, e tek danas vidimo koliko smo mogli prije reagirati i koliko smo mogli zapravo u jednom trenutku napraviti da se ne dogodi ovo što se danas događa. Međutim bilo je bitnije vjerovati u neku nadtvorevinu, vjerovati u EU, vjerovati u nekakvo zajedništvo od kojeg nema ništa, nego vjerovati, znači u svoje snage i pouzdati se u svoje snage. Ja se nadam bez obzira što hrvatska vlast nije prepoznala ovo o čemu ja govorim, da će hrvatski narod u slijedećem periodu ipak biti dovoljno snažan da se odupre ovoj jednoj globalnoj katastrofi s kojom se suočava. Dakle ovdje imamo situaciju da jedan mali virus koji je moram reći koban, koštao globalizam, koštao je globalizaciju odnosno ovo je kraj globalnom društva kakvog smo poznavali. Ili možda čak i ne, možda nakon svega ovoga neko odluči i kaže s obzirom da nismo bili dovoljno globalni, s obzirom da se iz centara moći, iz Bruxellesa i Washingtona nije dovoljno dobro upravljalo državama poput Hrvatske, ajmo sada još više stegnuti taj remen, ajmo još više te uzde pritegnuti da te države što više budu pod kontrolom. Dakle, danas imamo globalizaciju protiv koje su naravno hrvatski suverenisti mnogo puta govorili i ukazivali na njezinu štetnost, na jednom najvećem testu do sada. I vidjet ćemo nakon ovoga hoće li konkretno vlasti u Hrvatskoj a i u drugim državama koje su npr. članice EU-a, doći do svijesti i doći do pameti da je bitna nacionalna suverenost jer danas ponovit ću, vidimo da se granice brane odnosno države brane na svojim granicama, da sve nadtvorevine koje god da postoje u svijetu, danas ne funkcioniraju. Što se tiče migracija, evo vidimo da su i migracije prestale a one su prestale potezom pera. U onom trenutku kad je gđa. Merkel rekla ne želimo više migrante u EU, migranti su jednostavno stali na granici između Grčke i Turske, drugim riječima, cijelo vrijeme je nedostajalo političke volje da se zaustavi problem migracija. A danas u RH vidimo da je nedostatak političke volje, da se RH napravi samodostatnom, uzrokovao da RH danas strepi od sutrašnjeg dana. Međutim, ipak bih završio ovaj govor sa jednim optimizmom, hrvatski narod je žilav narod, preživio je mnoga teška razdoblja, pa će i preživjeti i ovo razdoblje.
Sada je na redu poštovani kolega Hrvoje Zekanović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. Izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, poštovane kolegice i kolege prvo bi na početku izrazio iskrenu sućuti obitelji poginule djevojčice, također izrazio bih solidarnost svima onima koje je ovaj potres zadesio odnosno svima onima kojima je ovaj potres nanio bilo kakvu štetu, bilo materijalnu ili po znači zdravlje ljudi. Zagrepčani su se pokazali ovdje jako solidarni između sebe, sada je na redu država, sad je na redu čitava Hrvatska da pomogne Gradu Zagrebu i ne samo ona formalna pomoć, deklarativna pomoć, pomoć s govornice, nego ona stvarna pomoć. I čekamo to. I Zagrepčani to čekaju i evo mi ćemo, ja sam siguran svi učiniti da se ta pomoć dogodi što prije odnosno da sve one 100-tine Zagrepčana koji nisu u prilici biti u svom domu, da se što prije vrate i da Zagreb bude opet lijepih fasada kao što je bio i prije. Nalazimo se u jednom jako teškom vremenu, jednom posebnom vremenu i nažalost mislim da ćemo nakon što završi ova pandemija, ta globalna epidemija mjeriti vrijeme, na vrijeme prije i poslije korone. Kao što imamo vrijeme prije Krista, vrijeme poslije Krista, nažalost mislim da će se vrijeme mjeriti prije ove pandemije i poslije pandemije. Međutim, upravo ovakva vremena su vremena za zajedništvo, vremena kada nema mjesta za osobne interese, nema mjesta za politikantstvo nego za zajedničko upravljanje sustavom, za pokazivanje onog pravog istinskog zajedništva na dobrobit hrvatskog čovjeka, na dobrobit hrvatske države. Ja ću ovdje reći jedan jako lijepi primjer tog zajedništva, a to je bilo od '91. godine i dijelom '92. godine kada je Hrvatska bila znači napadnuta od strane srbočetnika i kada je Hrvatskom upravljala vlada nacionalnog jedinstva, vlada Franje Gregorića u vrijeme Franje Tuđmana. U to vrijeme tadašnja vlast je shvatila da svi moraju biti zajedno, bez obzira na boju i da se u toj jednoj jako velikoj nedaći, jednoj jako velikoj opasnosti moraju držati zajedno. Mi smo u Hrvatskoj napravili nešto, ja ću ipak reći drugačije, mi smo svi zajedno donijeli jedan zakon koji je jednom tijelu koji nema izborni legitimitet, a zove se Stožer civilne zaštite dali smo mu mogućnost da upravlja sustavom i tu se više oporbu ništa ne pita. Stožer civilne zaštite ministar Božinović, dijelom i predsjednik Vlade Andrej Plenković oni zapravo sada odlučuju o životu i smrti, a traži se zajedništvo. Dakle ja sam za ono pravo istinsko zajedništvo i ajmo kopirati model koji je bio '91. godine, ajmo ga kopirat. Dakle kada su zemlje ugrožene ili vojno ili nekom drugom globalnom katastrofom ili ovakvom epidemijom kao što danas imamo, e onda se stvaraju vlade nacionalnog jedinstva ili nacionalnog zajedništva kako li god. I sada je vrijeme za to, ajmo raditi na takav način. A svatko onaj tko ne želi raditi na taj način, a želi imati klimanje oporbe na svaki potez, a ima dobrih poteza, a ima i onih manje dobrih poteza u ovoj jako teškoj situaciji, e to je ono što vlast jednostavno u ovom trenutku ne može očekivati ili ćemo raditi zajedno ili budite spremni na kritiku. S druge strane ajmo preuzeti svi zajedno i odgovornost za sustav, svi imamo izborni legitimitet, ajmo preuzeti odgovornost da Hrvatima u našoj državi Hrvatskoj sutra bude bolje. Ovdje bih još spomenuo jedan problem, kolege su ga spomenule, ali ja ću evo ga u minutu pokušati sažeti, a jako je važan, jako je velik. Odlukom Stožera civilne zaštite zabranjeno je trgovanje na svim hrvatskim tržnicama. Na tržnicama je manja mogućnost transmisije virusa odnosno manja mogućnost zaraze nego u trgovačkim centrima, manja, to svi epidemiolozi kažu. Većina, a ja ću reći gotovo sve zemlje EU nisu onemogućile rad na tržnicama. Zašto je ovo problem? Jer stotine i stotine hrvatskih proizvođača hrane danas nemaju gdje plasirati svoje proizvode, imamo apsurdnu situaciju da hladnjača u Zagrebu radi, da se šleperima vozi uvozna roba koja se prodaje po hrvatskim trgovačkim centrima, dok hrvatski proizvođači zbog toga što je Zelena tržnica zatvorena kad i sve ostale tržnice, nemaju mogućnost plasirati svoje proizvode. Imat ćemo propast ovog sektora ako odmah ne reagiramo. Smatram da se tržnice moraju otvoriti. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Glasnović iznijet će stajalište Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića.
Poštovane kolege, potpredsjedniče Sabora. Ponovno smo čuli jutros, rasprava, zakon ovaj onaj, ali opet ću ponovit ću sam ponovio prošli tjedan, prvo moramo suzbit ovu pandemiju. Nitko ne zna koliko dugo će to trajati. Ovo je globalna epidemija, sve znamo o gospodarstvu na globalnoj razini šta se je dogodilo sad recimo u Kanadi. Milion ljudi je tražilo prošli tjedan samo naknadu za nezaposlenost, milion ljudi u tjedna dana. Svi smo u istom čamcu, a volimo, to volili ili ne. Ovo je ispit odgovornosti, ljudskosti za sve nas i iznad svega ispit vladavine zakona. Jučer je bilo rasprava nadziranje mobitela ovo ono, vidli smo u bivšoj državi šta je bilo gdje ste imali dva cinkaroša u svakoj većoj zgradi, svi su radili od taksista, ćelije su bile znamo koga, ako kažem UDBA opet će me peglati, to je tako bilo. Imali ste u sportskim klubovima, to zašto je ta država imala više političkih zatvorenika per capita nego nijedna zemlja. Na to se ne trebamo vratiti, ali moramo ja se pitam sada za zakon, imate javno sramoćenje to je popularno u Kini, objavite imena tih birtijaša koji su peglali tamo, pilo se crno vino i peglali Thompsonove pjesme, možda neke druge od …/nerazumljivo/… do Ovčare, ni ja ne znam, objavite imena. Imamo sada prevarante kneza drpislava će se pojavit ko u ratu, njih je bilo u ratu, nisu svi u ratu bili heroji. Neki su isplivali ko izmet nakon kiše, danas eto dolaze, ljudi eto obilaze, šajsteri prevaranti, obučeni uniforma crvenog križa ulaze u stanove, šta s tim ljudima, tko je kažnjen. Sad je Turska zatvorila, uhapsila 410 svojih krkana za širenje provokativnih objava, dezinformacija, to radi Turska. U Italiji je za kršenje samoizolacije je sad kazna 3.000 EUR-a. Ovo će sve proći, mi smo jedan dio tog, moramo to mi utjecat na taj, da se ti zakoni provede, ali mi smo tu salonski stratezi većinom, na prvoj crti su sve službe liječnici, civilna zaštita, spika ne kuva rižu i moramo pomoći njima da odrade poso na terenu, pa 2 su policajca maznuli, zamislite vi to u ovo vrijeme. Šta još mogu reći? Kako pomoći ljudima, ovima sada? Nama je dobro. Plaća osigurana, nama je super ovdje. Šta je sa malim, srednjim poduzećima, svi vi gospoda ovdje imate na bankovnim računima stranke milione kuna, na posebnim računima, kako će se to rasporediti, hoćete stavljati u fondove ili pojedinačne slučajeve gdje je najteže. Možda pojedincima, hoćemo tamo počet, stvaraju se fondovi vani u dijaspori, njih pozdravljam ovdje iz Hrvatskog državnog sabora. Kako će se nagledati ti sabori da se ne dogodi šta je bilo u ratu, u ratu. Dolaze npr. neki materijali dolaze, sjećam se 550-tu uniforma dođe iz Kanade, zimska uniforma, ne dolaze do aerodroma i nestanu, to su knezi drpislavi, tu su s nama danas, ne vidim da je još itko zatvoren, kažnjen il da je javno osramoćen. Ovo je globalna stvar, ako ćemo govorit o saniranju gospodarstva moramo, ne znamo kad će ovo završit. A tko to mora biti, mali i srednji poduzetnici, to je mister Bulj govorio o poljoprivredni, naravno. A sad gdje je 100 milijardi kuna za poljoprivredu, gdje su ti skladišta za voće, prerađivanje i sad govorimo o tome, ali ne politika je određivanje prioriteta, zašto to sve nije bilo mjesto do sada. Šta će biti sada? Moramo paziti sada kad se sanira ta gospodarska šteta, a svi ste krivi koji ste sjedili ovdje, vladajuća partija. 100 milijardi kuna ponavljam poljoprivreda gdje su rezultati. Neću više ljude terorizirati. Ovo je opasna epidemija. Zašto? Ako gledate progresiju svaki val od 100.000 ljudi svaki je manji i manji. Prvi val je trajao 67 dana ovaj zadnji 2 dana, već su skoro pola miliona ljudi je zaraženo. U nekim zemljama 1/5 medicinskog osoblja. Moramo se uozbiljiti, ja znam da vama nije drago ovo ovdje u INI, znam da je teško nekima ovdje da bi draže bili, njima je draže da su, bolje bi se osjećali da su u tamo u kocki jel sve znaju tamo prostore, tamo je prije bilo gdje su se sastajali, al tu smo gdje jesmo, glave gore, ovo ćemo sve preživit, ako smo preživili Vukovar, Vukovarci treba biti primjer, Vukovar, srednja Bosna, godinu dana u okruženju. Ja vam sve najbolje želim i glavu gore i stražnjica uza zid.
Slijedeće iznošenje stajalište uvaženog zastupnika Željka Glasnovića u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića.
Poštovane kolege, živimo u vrijeme dip fakes, fake news i metalnog koronavirusa, a to imamo i u RH ovde. Još kriza nije gotova, mi smo štetu počinili, neki već sazivaju propast hrvatske države i otvoreno govor mržnju prema Katoličke crkve i ako smo i 80% katolici i zašto to trpimo? To je jedna manjina koja nas terorizira, ti moralni tifusari tamo se javljaju u virtualnom svijetu, tamo po mrežama. Imamo npr. nekakvu, nekakav Centar za građansku hrabrost. Šta je to? Jel to jedan od nevladinih udruga koje prima milijardu i po kuna iz državnog proračuna? Jel to jedan od njih? Njima smeta sve što je katoličko. Oni likuju što se srušila crkva na Palmotićevoj. Imamo tu neku novinarku, ne vidim je ovde, nekakva Bartolovićka, 100 đavla vire iz nje, ona prima lovu, ona saziva korona, ovaj pošast na hrvatsku državu. Mislim da piše za „Srpske novosti“ koje prima možda pola milijuna kuna iz državnog proračuna. Imamo Radu Borić, Radu Borić i njoj smeta kaže Rada jedan liječnik je vrijedan 20 svećenika u koje prima možda pola milijuna kuna iz državnog proračuna. Imamo Radu Borić, Radu Borić i njoj smeta kaže Rada jedan liječnik je vrijedan 20 svećenika … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Šuti Maras. 20 svećenika. Ajmo malo o podacima. Gdje su bili ti veliki branitelji građanskih prava kad sam ja ležio bolest, ranjen u Split, kad su hodnici bili puni ranjenika, a časne sestre bolnica ću se tamo brinule g … [[Govornik se ne razumije]] Gdje su bili? Ne, tu su puštali oni vjetrove po kavanama zagrebačkim, ništa nisu radili. Pučke kuhinje, 1000 obroka Caritas, 1000 obroka, sve, skoro sve doma za beskućnike Katolička crkva karitativne stvari rade od Splita do gore, to je samo jedna mala kap u moru toga svega. Sve bolnice u Americi su izgradile Katolička crkva, njih 6 stotina. Mogu cijelu noć ovako govorit. Ajmo dalje. Njemačka, Katolička crkva najveći privatni zaposlenik, pola milijuna zaposlenih, tu su slali lovu nama za vrijeme Domovinskog rata. Hrvatski misionari u Africi svaki dan izloženi opasnosti. Tamo su u Tanzaniji, u Kongu svaki dan ih čeka pogubljenje jel možda budu žrtve kanibalizma. Gdje su ti feministkinje? Šta ne idu u Sjevernu Afriku, u Magreb i tamo govore o ovaj unakaženje žena seksualnih organa, o djeci dole, nego tu sjede i nama prosipaju pamet, a ta, to su oni i tu su s nama. Nema cjepiva protiv njih, nit će biti ikada. Šta … [[Govornik se ne razumije]] može dalje ovde Hrvatske katoličke misije koje su okupljale Hrvate vani, sačuvale naš kolektivni identitet, memoriju i slali ovdje milijone, milijone dolara za vrijeme rata, a sad se dižu ovi na dvije noge, ovi, ovi moralni tifusari, anti fake krkan. Oni potajno sazivaju propast hrvatske države, nemojte se zavaravat, tu su s nama, tu sjede s nama, al su se prerušili, prerušili se. I te glave oni samo čekaju da propadne hrvatska država i tu glume demokrate kozmopolite, a vama bi bilo draže nekima da ste vi u kocki jer tamo znate sve dole i znamo šta je bilo sa dosjei, dosjei vaših suradnika i vaših prethodnika, da je pola milijona došlo dole u, otišlo u Beograd na g na … [[Govornik se ne razumije]] i tamo, tamo sjede njihovi dosjei jer su radili i za tajne službe druge države i glumimo tu ove demokrate. Kad će tome doći kraj ja ne znam, ja bi možda predložio, a zaboravio sam fakultete, Oxford, Bolonja najstariji fakultet u Europi, Katolička crkva. Vi vodite rat, danas vode ljudi rat protiv civilizacije i RH, oni mrze … [[Govornik se ne razumije]] Možda bi ja predložio ovaj kad, kad izađu iz tuđih stanova gdje su upali nakon što je pola Zagreba ubijeno, na špici dole od Dubrovnika dole do Cvjetnog trga, žive u tuđim stanovima, njima je super. Ovi su Hrvati morali plaćati njihove sinekure, putovanje, da se djeca školuju vani, njima je ipak dobro, a stvorili su dug na račun iseljenika, njima je moralnim tifusarima jugozomboidima je uvijek dobro. Kad izađu van, kad sunce opet, kad prođe ova, ovo, oni će izać ko štakori iz brloga, onda možemo uzet kanader, svetu vodu, svetu sol i … [[Govornik se ne razumije]] To bi se dimilo do slovenske granice, to bi bilo ja mislim ko Hirošima, vidili bi gljivu tamo do austrijske granice. To je možda jedan spas za ove glave, cjepiva nemamo, ali moramo shvatit da se pitamo kad neko nešto govori, provjerite šta se govori, imate više lažova, bolje je imat detektor za laž nego kalašnjikov i pitajte tko to vama govori. Neki su se krstili na viljuškaru i sad oko vrata nose križ ovdje, medalju Sv. Benedikta, [[Upadica: Hvala, vrijeme]] aktum i džaba može citirat Sveto pismo.
Zahvaljujem Glasnoviću uvaženi. Zastupnik Veljko Kajtazi je sljedeće iznošenje stajališta Kluba zastupnika nacionalnih manjina. Izvolite. Pardon, zastupnik Kajtazi, zastupnik Maras povreda Poslovnika.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Prekršen je članak 238., meni je žao što uopće ljudi u ovako teškoj situaciji doma moraju slušati ovakve besmislice koje izgovara gospodin Glasnović. Žeo mi je što vi ne reagirate. Znači on je osobno tu napao gospođu Bartolović, gospođu Radu Borić, čitavu jednu struku novinara naše sugrađane koji se u ovom trenutku bore protiv ove pošasti i mislim da bi trebali reagirati. Znači govor mržnje u Hrvatskom saboru ne bi trebalo tolerirati. Hvala lijepo.
Vrijeme. Hvala. Povreda Poslovnika gospodin Glasnović.
Govora mržnje nije bilo, istina boli i to znam mister Maras. On je cijepljen protiv istine i on zbunjuje ljude [[Upadica Sanader: Koji članak?]] znaju tko je mladi Lenjin ovdje.
Dobro, nije bilo povrede Poslovnika. Gospodin Kajtazi uvaženi zastupnik, izvolite. Povreda Poslovnika uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani gospodine, nije povreda tražim stanku u ime kluba da se konzultiramo o ovoj. Ne mogu oko teme? Onda ispričavam se. Jer ovo je rekli vi ili ne ovo je govor mržnje.
Idemo na 3. raspravu, Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, poštovani kolega Hrvoje Zekanović.
Poštovani predsjedniče, poštovani kolegice i kolege. Postoji li danas EU? Ja bih se usudio reći da čak i ne postoji više jer je ona glavna vrijednost EU bilo je slobodno kretanje ljudi i dobara. Danas ako biste htjeli otići u bilo koju europsku državu morali bi prijeći ponovno granicu koje nije bilo donedavno. Dakle, dogodio se onaj scenarij koji sam ja prvi put osjetio na svojoj koži kad smo išli hodočastiti na Bleiburg hrvatskim žrtvama ovo proljeće kad su nas Austrijanci zaustavili na slovensko-austrijskoj granici. Danas ta granica koja nije postojala, odnosno ne postoji već desetljećima, ponovno postoji. Europski projekt se srušio kao kula od karata. Ne samo da su granice ponovno uvedene, a one su bile najbitnije, znači njihov nestanak je bio najbitniji uopće za postojanje EU-e, nego i europska solidarnost je nestala. Evo, čujemo danas od našeg predsjednika Vlade da će EU pomoći svim članicama EU sa, koliko, 36 ili 38 milijardi EUR-a ukupno, RH će dopasti nešto više od milijarde EUR-a. Samo radi male usporedbe, Amerika, Američka centralna banka pomaže Američkim saveznim državama sa 2 tisuće milijardi dolara, dvije tisuće napram, naspram 36 ili 38 milijardi. Znači, europski projekt je ovdje završio, hoće li on doživjet katarzu i promijenit se, ja čisto sumnjam. Ona jedna sebičnost zapravo svih europskih država pokazala se, pokazala se danas na djelu. Ovdje se ne radi o suverenosti odnosno što su odjednom predsjednici Vlada ili predsjednici država postali suverenisti, nego jednostavno su počeli sebično gledati samo svoje interese, a ne onaj globalni europski interes. Ovdje također moram postavit jedno pitanje svima onima koji gledaju, a zapravo i svim medijima i predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Što se dogovaralo, o čemu se razgovaralo na polutajnom sastanku između predsjednika Vlade i urednika hrvatskih menstri medija, znači glavnih medija u RH koji se dogodio dva tjedna ili 10-tak dana prije uvođenja mjera od strane civilnog stožera? Ja ne znam što se dogovorilo. Ono što čujemo, neke vijesti cure da je navodno čak i predsjednik Vlade obećao financijsku pomoć medijima s obzirom na sve mjere odnosno krizu koja se dogodila i dogodit će se. Imamo li mi danas objektivnost od medija? Pa nismo nikad ni imali. Uvijek su mediji bili u šaci vladajućih. Međutim, danas nakon ovakvog sastanka, nakon otvorene ponude, tek sad vidimo zapravo da imamo jednu autokraciju da demokracije više uopće nemamo, čak i niti u tragovima. Dakle, s ovom mjesta ja tražim da mi se kaže točno, ne meni nego hrvatskom narodu, što se to dogovorilo, koja je to ponuda bila na stolu od strane predsjednika Vlade i kako se danas ponašaju mediji prema znači Vladi RH, hoće li biti imalo kritičkog pogleda na Vladu RH i na sve mjere koje provodi i Vlada i krizni stožer? Neću reći da su mjere loše, ali ajmo ih malo gledati kritički, ajmo vidjeti mogu li biti bolje. Imamo jednu veliku sreću što se prvi zaraženi u RH nije dogodio na način kako se dogodio u Italiji. Da je imali bi scenarij koji je gori od talijanskog. Imamo sreću da je Italija bila topovsko meso. To nije zahvaljujući niti jednoj mjeri niti civilnog stožera odnosno Stožera civilne zaštite, niti mjeri predsjednika Vlade Andreja Plenkovića, niti Vlade RH, isključivo koincidencije što je Italija podnijela prvi i glavni teret obrana Europe od epidemije koronavirusom. Ovo su činjenice koje treba naglašavati. A još ću ovdje napomenuti i podsjetiti, 5. veljače ja sam za govornicom u HS govorio i upozoravao hrvatsku Vladu da nam prijeti epidemija koronavirusom, ništa nisu napravili, ništa nisu učinili. U to vrijeme su bili bitniji izbori u HDZ-u, isključivo se o tome se govorilo. I interesantno, interesantna koincidencija, ajmo malo povući paralelu. Kad su mjere uvedene? Kad su uvedene? Koji dan? Odmah nakon završetka izbora u HDZ-u. Bilo je to važnije završiti nego da smo pravovremeno možda uveli mjere, pa zaštitili dodatno hrvatski prostor.
Zastupnik Željko Glasnović iznosit će stajalište u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. Izvolite.
Hvala mister Grmoja, mister Petrov. Evo, ovaj kaže, kineska poslovica koja je pogodna za danas za nas kaže ovo, kaže: "Daleka voda neće spasiti kuću koju gori.", i tu mislimo ovaj o EU-i. Šta možemo očekivati od EU? Sad se tamo raspravlja o uvođenju ovog mehanizma stabilnosti, mehanizam EU-e, izdavanja dugoročnih obaveznica, to hoće neke članice, neki neće, što će biti? Ali na kraju, jedna stvar je sigurno, da će svaka članica snositi rizik dugova i morat će podmiriti svoje dugove. Moramo sebe spasiti. Sad naravno, vodi se ta rasprava o tim, taj paket mjera za spašavanje gospodarstva. Svi znamo, laik zna, čovjek sa dvije moždane vijuge da moramo spasiti malo i srednje poduzetništvo. To je kičma gospodarstva. To znamo svi, ali ima nejasnoća tu. Što je sa turizmom? Iznajmljivači koji su digli kredite za obnove objekte, oni, hoće oni plaćati poreze, a nema nikakvih prihoda. Koliko dugo će to trajati? Mi ne znamo. Hoće biti subvencije za tih ljudi? Mi znamo da Turska, ona daje subvencije za letove. Dođe turist u gaćama u Tursku i direkt kroz lanac opskrbe od domaćih proizvođača sve domaće se prodaje, od povrća do odijela. Što će s nama biti, mi znamo jer očito je da neće biti nikakvog turizma ovdje, kako stvari idu. Neke zemlje predviđaju vrhunac korone do u lipnju. Što će biti s nama do onda, moramo se brinuti o sebi. Jedna druga poslovica kineska koja kaže ovo, ovaj: "Pas koji laje, nije dobro ispečen." Što to znači? To znači za nas dobra priprema, dobra izvedba. Kako će se provoditi te gospodarske mjere? Kako? Na terenu. Imamo primjere već iz Kine, tamo je kriza već vrhunac, mislimo, još nema drugi val infekcije. Tko zna koji će virusi doći tamo sa istoka još. Ali, već su počeli tamo mešetariti neki tamo, tamo, već mešetare po pitanju subvencija državnih, krivotvore tamo zapise, troškove, itd., samo Kina u usporedbi s nama ima jako laki rješenje za korupciju. To znači žica osmica i metak na Seongsan stadion. A kod nas koliko imamo, i sad je ovo vrijeme, ovo moram reći, moramo se pripremiti za provedbu ovoga na terenu, ovih gospodarskih mjera, kad se glasuje za njih, što će biti, kako će se oni, gdje je mehanizam za provedbu na terenu? To je važna stvar. Sad je vrijeme za ove, Ministarstvo financija, porezne uprave i svih drugih institucija da vide koliko ima tu ovih tvrtku bez i jednog zaposlenika. Sjećamo se tih natječaja gdje su dobivali ljudi za sumnjivim ovim karijerama, dobili su natječaj. Treba to vidjeti, sad je vrijeme. Danas se govorilo isto o bankovnim računima vani. Pa je li sad vrijeme da se, da mi vidimo tko ima bankovne račune vani, svi su sad kod kuće glave. Tko ima bankovne račune vani, više od 70 tisuća ovaj kuna. I sad je vrijeme za tu fiskalnu, sad govorimo o fiskalnoj stegi stezanja remena, ali to smo mogli sve prije raditi. Ja se pitam sada, ima li, hoće li biti sad revizije uopće kud su otišli ovi iz subvencije za poljoprivredu i za brodogradilišta. Sad nada, dvojica idu u zatvor, DORH je propisao sad ovaj tjeralicu za njih, ona dva "Drpislava" iz Uljanika. Lako je mahati znate šta tuđim gloginje. Ali, državni novac. Kako se troši državni novac? Pa poduzeće, ako vi vodite poduzeće, ona nije konstruktivna, što se događa? Dobro je ako je to vaše privatno ali tu se trošio, razbacivao se ovaj državni novac, ja bi rekao kao pijani milijarder tamo u Las Vagesu, tome se mora stati na kraj. Ovaj i još jedna stvar za dijaspora, hrvatska dijaspora evo, sad se u Perthu pojavio konzulatu nekakav fond za prikupljanje novaca od dijaspore pa sad dijaspore evo, 16 milijardi kuna dolazi ovdje minimum, ali ljudi neki su njih odsjekli te su mostove davno spalili sa dijasporom i opet tražimo pomoć od njih koje je slala ovdje, 100-tine, 100-tine miliona ovaj EUR-a, dolara australskih, kanadskih, američkih za spas Hrvatske države u ratu i još plaća, a imamo u 2, 3 koliko 3 zastupnika imamo ovde za Hrvate iz BiH i iz dijaspore i opet tražimo pomoć od njih. Neki nemaju obraza, ne znam šta je s onima u Perthu tamo, mislim da je bio u SDP-u.
Hvala.
Sada je na redu ispred zapravo iznosit će stajališta Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića gospodin Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Danas je čovječanstvo suočeno sa jednom od najvećih kriza ikad, kako kažu svi svjetski političari i svjetski državnici i to državnici iz velesila, najveća kriza od Drugog svjetskog rata, a u gospodarskom smislu neki je uspoređuju i kažu da je veća i jača od Drugog svjetskog rata jer nema zemlje na kugli zemaljskoj koja nije suočena sa današnjom krizom, izazvana je epidemijom korona virusom, nema, znači ne postoji država. Čitav svijet je u krizi. I sada mene zanima jeli hrvatska Vlada znala, vidjela što se događa u Kini prije 3,5 mjeseca ili ajmo reći 3 mjeseca od Nove godine? Svi mediji su govorili o nekakvom virusu, govorili su o broju mrtvih, o broju zaraženih, međutim nitko nije u Hrvatskoj poduzeo nikakvu mjeru, ma ne samo u Hrvatskoj nije niti u Iranu koji je iznimno zahvaćen, nije niti u Rusiji, nije niti u Velikoj Britaniji, u Italiji, u Španjolskoj, u Francuskoj. Čitava EU je gledala i nije ništa napravila po pitanju da se zaštiti od ove krize. I sada mene zanima odnosno postavit ću jedno pitanje koje je logično ili su svi svjetski državnici kompletno, kompletno zdravstvo globalno totalno zakazali ili se ova kriza jednostavno morala dogoditi? Jeli moguće da je Hrvatska zakazala? Moguće. Mi smo po 100 pitanja do sada u svijetu napravili loše poteze i nismo reagirali kako smo trebali reagirati. Međutim, jeli moguće da ove druge države koje sam nabrajao najrazvijenije, najmodernije države svijeta da su one bile toliko indolentne i indiferentne prema ovoj krizi da nisu ništa napravile? E malo me to moram priznati muči. Imam osjećaj kada danas gledam ovu situaciju, ove brojke i sve što se događa kao da je neko želio da se dogodi ovo što se danas događa. Ne vidim kreatora ove priče i dalje mislim i nadam se da je rezultat ove situacije isključivo neodgovornost, ne briga svjetskih državnika, a možda i nije. I mislim da je legitimno postaviti to pitanje, iznimno legitimno da se svi zapitamo. Što se tiče mjera koje je predložila Vlada koje bi nas trebale spasiti, barem hrvatske poduzetnike, dobre su mjere većina njih, iako imam opet jedan fantastičan igrokaz. Imamo poduzetnike koji se izvlače pred kamere i svi poduzetnici pjevaju hvalospjeve Ministarstvu financija, hrvatskoj Vladi nikad bolje mjere, poduzetništvo je spašeno, ali niko ne kaže da su se te mjere mogle raspisati prije 15 dana kada je bio onaj prvi paket mjera i da danas ne bi imali desetke tisuća radnika na Zavodu za zapošljavanje. A moglo se je, moglo se prije 15 dana postupiti na takav način i raspisati ove mjere, a to se nije napravilo. Zašto? Ja bi se usudio ovdje reći da je sigurno jedna kratkovidnost hrvatske Vlade i jedna iznimno loša procjena i ne shvaćanje ovoga trenutka, definitivno da je to to. Što se tiče poljoprivrede, uvijek smo naglašavali mi Hrvatski suverenisti da je poljoprivreda ključan resor za Hrvatsku državu, za svaku državu pa naravno i za našu državu Hrvatsku. I žao mi je čuti da mnogi hrvatski poljoprivrednici danas ne mogu plasirati svoje proizvode u hrvatske centre u hrvatske trgovine iz razloga što su ti centri prepuni uvoznih proizvoda. I nevjerojatna mi je činjenica koju sam evo čuo jučer od više proizvođača mlijeka da će morati prolijevati mlijeko jer imaju viškove koje ne mogu plasirati, a s druge strane trgovine su nam pune uvoznog mlijeka. To jednostavno nije dopustivo, ma ne samo sada nego ikada, bez obzira što smo u otvorenom tržištu jednostavno Hrvatska mora voditi računa prije svega o svojim proizvođačima.
Hvala lijepa.
Idemo sada na 4-tu raspravu, poštovani kolega Hrvoje Zekanović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. Izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, poštovane kolegice i kolege Hrvatski suverenisti su oduvijek zastupali stav da svaki hrvatski državljanin bez obzira gdje se nalazi mora imati mogućnost glasovanja. I ovdje mislimo prije svega na elektronsko glasovanje. Vlast odnosno vladajući odnosno konkretno evo sad ću reći i imenom i prezimenom Andrej Plenković nije za tu opciju, nije to htio, nije to želio i ne trudi se omogućiti svakoj Hrvatici, svakom Hrvatu da glasuje bez obzira gdje se nalazi. Ali sad se raskrinkao sad vidimo da se to može napraviti jako brzo i jako jednostavno. Oduvijek je glavni argument onih koji nisu bili za elektronsko glasovanje nego ovo tradicionalno s kutijama gdje se uvijek može napraviti koja malverzacija, oni koji rade i te kako znaju na koji način se to radi. Glavni argument im je bio da je to tehnološki teško i zahtjevno, a sada imamo u par dana ja ću čak reći u par sati sustav e-propusnica gdje je 440.000 građana do sada, znači do danas, a vjerojatno i više zatražilo e-propusnicu i dobilo je propusnicu. Oni koji nisu imali uvjete nisu je dobili i to funkcionira. Znači pokazali smo da država može u par dana omogućiti svakom državljaninu naše države Hrvatske da uz pomoć elektroničkih sustava dobije propusnicu odnosno mogli bi omogućiti svakom državljaninu da glasuje s bilo kojeg mjesta na svijetu jer mu je to pravo zajamčeno Ustavom. Nije mu zajamčeno pravo na propusnicu, Ustavom mu je zajamčeno pravo da bira i da bude biran, a o tome nitko ne vodi računa odnosno vodi, vodi računa da se to ne dogodi. Znači vodi računa da se ne omogući svakome da glasuje kad ga je volja. Nije ovo sve. Imamo i e-školu, 320.000 osnovnoškolaca, 150.000 srednjoškolaca, 150.000 studenata, 50-tak tisuća profesora, evo grubo ću 650 do 700.000 ljudi danas u sustavu e-škole svakodnevno komunicira i sve funkcionira, djeca dobivaju ocjene odnosno ocjenjeni su evaluirani, profesori ih evaluiraju i stvar funkcionira. I ako uzmemo onda ove sa e-propusnicama vidimo da je čitava država umrežena, a da ne govorimo sada o e-nabavi hrane, kada danas naši građani mogu i to rade u svakom trenutku nabavljaju hranu uz pomoć elektroničkih sustava. Imamo još i e-spis koji je malo je zakazao čuo sam, ali ajmo reći da i on funkcionira makar djelomično što se tiče sudova. Dakle, imamo dnevno milijune i milijune elektroničkih dokumenata koji se koriste jer se mogu koristiti jer u ovoj situaciji je procjena da nam donose dobro. Ne samo u ovoj situaciji, a kad je riječ o glasovanju, kad bi svatko trebao dobiti mogućnost da glasuje u svakom trenutku na bilo kojem mjestu, e onda je situacija drugačija. Zašto je to tako? Evo Hrvatski suverenisti postavljaju pitanje i traže da se ovo uvede. A vi dajete odgovor je li ovo zato jer je to tehnološki teško i zahtjevno ili je razlog neki drugi. Nije razlog zbog toga što je to tehnološki teško jer vidjeli da se u svega par dana uspio napraviti sustav. Nego netko ne želi, trudi se svim silama onemogućiti ovakav oblik, oblik demokracije.
Samo malo kolega Zekanović, kolega Glasnović molim vas pa nemojte vikati, odite van pa se svadite, ali ovdje se nemojte svaditi. Izvolite kolega Zekanović.
Moj dragi kolega Glasnović očito sam pogodio pravu temu kad je moj prijatelj kolega i Glasnović reagirao. Dakle, ovdje se vidi na ovome primjeru koliko je zapravo ovaj naš sustav nepravedan, koliko on zapravo ne želi onu istinsku demokraciju nego mu zapravo i najviše odgovaraju ovakve situacije kao što je ova današnja. Pa imamo stožer Civilne zaštite jedno vrhovno tijelo koje nema izborni legitimitet, nitko nije glasovao za te ljude u konačnici, ali oni danas su stvarno gospodari života i smrti u Hrvatskoj, stvarno jesu i danas u Hrvatskoj imamo suspenziju demokracije, imamo jednu parastrukturu koja upravlja Hrvatskom, a onu istinsku demokraciju uz pomoć elektronskog glasovanja, vlast ne želi.
Slijedeće iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Glasnovića i Hasanbegovića, uvaženi zastupnik Željko Glasnović.
Poštovani kolege koji su ostali, svima koji gledaju ovo, ako ovo nije cenzura, jer kad god dođu ovu iz suverenisti odmah se cenzurira to na HTV-u i teško je nama doći, izbiti, mi smo danas stavljeni odzada u ovoj Sali kao crnci na autobusu u Alabami 1950. godine, nas se ne čuje, ali evo me, sada, danas da vama čestitam najveći i ovaj kršćanski blagdan i ja bi napomenuo da milostinja i dobročinstvo počima kod kuće i mi svi možemo naći nekoga jer imamo plaće dobre kojem možemo pomoć individualno, ti fondovi su isto dobri ali ja ne vjerujem da će to doći uvijek gdje treba po pitanju tih fondova i nek nađemo nekoga sami i kasnije možemo razgovarati kako ćemo novac višak podijeliti. O čemu je riječ kad je u pitanju ekonomija, proračun državni, samoodrživost. Je li ova, jesu ove mjere Vladine samoodržive? Kako će izgledati ovo? Jesmo li imali mi uopće višak u proračunu? Drugo pitanje, kad su vremena bolja, naravno, bila su bolja prije 2 mjeseca nego sada, jesmo mi steznuli remen do apsolutnog minimuma, to će se isto pokazati, mogli smo štedjeti sigurno. Ja bih rekao da ovaj, ove mjere koje su donesene, neke stvari nisu pokrile, ja sam osobno pitao g. Marića, on nije optimista, što je sa iznajmljivačima, dole na moru u Hrvatskoj, od sjevera do juga koji su investirali tisuće eura u obnovu, objekte, a nema prihoda. Kako će se oni riješiti? Hoće biti dovoljno sredstava za njih? O kome nitko ne govori, naši najveći ovi ambasadori vani su sportaši, ne samo nogometaši, svaka čast njima, ali nogomet je igra. Boks, npr. je pitanje života i smrti. Što je sa malim sportovima? Ako mi trošimo 0,6% proračuna na naše sportaše, a dajemo 1,5 milijardi kuna nevladinim udrugama koje rade, apsolutno većina, svaka čast pojedincima, apsolutno ništa, gdje smo mi tu? Dolazi, sad je ukinuta, Olimpijske igre su, nema više, gotovo je. To dolazi samo jedanput u životu, taj ciklus i ti ljudi koji su cijeli život trenirali, radili, trudili se, tko se brine o tim, kad kažem nijedan sport nije mali sport. Nijedan sport nije mali sport. Recimo, streljaštvo, ljudi, sebe financiraju, recimo one glinene golubove, koliko košta godišnje, oni si skupljaju sami novac, od države ne čekaju ništa. Ja mislim da se mister Mateša malo previše hvali, a njemu je dobro, ima helikopter, ima avion privatni, može vozit, može se vozat, on ima dovoljno love i drugi pripadnici Rotary kluba, a obični građani tu jesu gdje jesu. Što je sa hrvatskim veteranima, vojnicima? Stvorila se jedna patološka slika da su svi hrvatski branitelji paraziti. Njih skoro 300 tisuća su u radnom odnosu. Što će s njima biti? Mi se brinemo o njima. Što je s, neki su, umiru se, prosjek 51 godina, a neki su još, kad sam rekao u radnom odnosu, a drugi još nisu u vrijeme za mirovinu, pa dolaze te kritične godine, 50-e godine, što ih čeka? Stres, PTSP, onkološke bolesti, ali nekima je dobro i ta crna propaganda se nastavlja, a mi govorimo o kulturi na ... [[Govornik se ne razumije.]] oni kao su sveci danas. Možda ima pravih glava tu, koji daju doprinos kulturnom prostoru, a to mene sigurno, zato me, to sigurno nije mister Frljić i drugi, ako se hoće financirati, to je proizvod na otvoreno tržište, vi se prodajte, nek netko drugi plati, a ne država. Što reći na kraju. Mirovine, rekao sam mirovine. Što je sa minimalnom plaćom? U Njemačkoj je minimalna plaća 1500 eura nakon ovih, nakon davanja, oko 1100 eura, to je apsolutni minimum. Mi nismo čuli ništa od vladajućih glava što će bit sa tim fondom EU. Hoće bit te dugoročne obaveznice? Ali, ako će to bit tako, kako će se oni podijeliti? Hoće se dijeliti per capita, po državnom, po BDP-u? Gdje tu mi pripadamo? Koliko će dobiti Hrvatska sa 4 milijuna stanovnika, BDP koji imamo i recimo, jedan Portugal ili Španjolska. To mi ne znamo i tu je bio u pravu, g. ovaj, Zekanović kad su ga prekinuli, mi ne znamo. Sad je šansa za taj plan, EU-e, Marshallov plan jer Hrvatskoj, recimo, prosječna obitelj sa 4, četvero djece, treba minimum 12 tisuća kuna da preživi. Vidjet ćemo gdje će to ići [[Upadica: Vrijeme.]] i sad je vrijeme za rezanje, ako nije prije bilo.
Hvala.
Idemo na drugu raspravu, poštovani kolega Hrvoje Zekanović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, poštovane kolegice i kolege. Već sam govorio nekoliko puta da je RH ostavljena na milost i nemilost, da EU više ne funkcionira. Neki će reć nažalost, neki poput mene će samo konstatirati da ne funkcionira jer ne funkcionira. Dakle, kad govorimo o ekonomskoj pomoći, ja sam već prije uspoređivao pomoć koju daje Federalna američka banka svojim građanima, svojim poduzetnicima, a koja iznosi 2000 milijardi dolara, u usporedbi s ovim što daje EU. Nakon natezanja od nekoliko dana, EU je odobrila jedan paket pomoći od 540 milijardi EUR-a. Od tih 540 milijardi EUR-a RH je na raspolaganju 100 milijardi EUR-a, naravno proporcionalno. Međutim, ono što je bitno ovdje reći, to nije bespovratna pomoć. To je novac koji će RH, ako uzme dio tog novca, morati vratiti. Radi se o zajmu, radi se o kreditu koji ćemo dobiti prema onim uvjetima koje propiše, koje propiše EU. Dakle, radi se o privremenom instrumentu u vrijednosti od 100 milijardi EUR-a za zaštitu radnih mjesta i radnika. Dakle, nek se svaka država snađe onako kako zna i umije. Trenutno smo na dva milijuna zaraženih u svijetu i neki dan smo čuli od civilnog stožera, od Stožera civilne zaštite da je RH jedna od najboljih u svijetu, ja sam pogledao na internetu i stoji da je RH od 200-tinjak država svijeta 62. po broju umrlih odnosno 59. po broju zaraženih odnosno da je u gornjoj trećini, najlošijoj gornjoj trećini, dakle RH nije najbolja. Pa ako se uspoređujemo sa europskim državama, čuli smo usporedbu sa Italijom i Francuskom, al nismo čuli usporedbu sa Slovačkom, Rusijom, Bugarskom, Poljskom, Albanijom, Rumunjskom koje su bolje od nas i koje se bolje nose sa ovom krizom od RH. To je bitno znati. Nadalje, kad govorimo o mjerama koje su propisane, ukinili smo svete mise, njih nema, evo u saboru mi se okupljamo na jedan način koji je dozvoljen, znači sa jednom socijalnom distancom: U Međimurju radi tvornica, jedan od tvornica koja ima 1000 zaposlenika, po 300 ih ima u smjeni bez socijalne distance, nisam protiv toga, ja sam da tvornica radi. Ja znam nekoliko gradilišta u kojima, na kojima ima nekoliko stotina radnika, nisam ni protiv toga, neka budu i gradilišta, ali smatram da imamo dvostruka mjerila, da se u nekim jedinicama lokalne i regionalne samouprave dopušta da u uredima bude i po 10-15 ljudi, s druge strane kada treba npr. održati svetu misu, to nije dopušteno. Evo samo postavljam jedno pitanje da vidimo što se događa. Nadalje, ja bi volio da taj Stožer civilne zaštite koji je dobio apsolutnu vlast u RH, bez obzira što je RH parlamentarna demokracija, da taj Stožer civilne zaštite ovdje odnosno ministar Božinović svaki tjedan daje izvještaj HS jer mu je HS i dao mandat da u ovom jednom prelaznom razdoblju radi ovo što radi. Ja ovdje postavljam pitanje Stožeru civilne zaštite, a možda i predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, neka nam nešto kaže o tome kako se sa krizom, korona krizom odnosno sa ovom epidemijom, pandemjom nose u Indiji koja ima milijardu i 300 milijuna stanovnika, a nema toliki broj zaraženih, u Indoneziji, u Pakistanu, u Bangladešu, u Nigeriji jesu brojke iznimno niske, a ne postoje mjere niti socijalnog distanciranja, niti mjera zdravstvene zaštite? Dakle imamo jedno pitanje koje bi ja volio čuti da vidimo zašto o tim državama nemamo niti broj umrlih, niti broj zaraženih toliki koliko je npr. u Hrvatskoj? Možda je stvar metoda identificiranja tih bolesnika, ali ja bih volio čuti da nam se to pojasni. I da malo usporedimo jedan švedski ili jedan danski model sa jednim hrvatskim modelom to su pitanja koja građani žele čuti, to su pitanja koja sam ja ovdje postavio i volio bih da dobijemo odgovor na ova pitanja. Nadalje, volio bih ovdje čuti komentar od možda od ministra Beroša na znanstvenu studiju koja je izašla u New England Journal of Medicine gdje kaže da je od 211 trudnica u jednoj američkoj klinici bez simptoma bilo čak njih 33, a bile su zaražene korona virusom, što bi značilo da je opća populacija zaražena od 20 do 40%. Nemam vremena, ali su ovo pitanja na koje hrvatski građani moraju dobiti odgovor.
Sada će gospodin Željko Glasnović iznosit stajališta Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. Izvolite.
Poštovane kolege, kolegice, mala skojevka koja razgovara sa gospodinom Grmojom ovdje, dobro, polako, samo malo, ne razgovaram s tobom, ti šuti gore, čekaj malo, ti šuti prijatelju.
Čujete ja bi vas molio…
Šuti prijatelju, nisam s tobom razgovaro, imaš nešto reći, reci nešto vani.
Zaustavite vrijeme na trenutak. Oprostite gospodine Glasnoviću, oprostite radi se o gospodinu Glasnoviću i gospodinu …/nerazumljivo/… nemojte polemizirati, iznosite stajališta.
Ja mogu reći šta god hoću, ništa, polako, vratim natrag vrijeme, mene je netko izabrao, nisi me ti izabrao iz Vrgorca i tvoji …/nerazumljivo/ [[Upadica: Molim vas nemojte se svađati.]] Ovako dalje šta smo naučili iz povijesti, ovo smo naučili iz povijesti da nismo ništa naučili iz povijesti, to nije gospodin Marić je li uvreda hrvatskom narodu da mi plaćamo 33% bivšeg duga Jugoslavije koji iznosi 9 milijardi dolara, to još servisiramo, a naša je ratna odšteta 36 milijardi dolara. Koliko, minimum, o tome se šuti, ja kad slušam ovo ovdje vrtimo se u krugu i svi smo veliki, solidarnost je ključna riječ. I opet ću reći tu ko da slušam skojevce iz tamo Donje, Mrduše Donje, tamo gore, iznošenje Hamleta, a nikako da dođemo do točke, tko nam vodi državu, evo sindikalisti i solidarnost. Neće smanjivat plaće, evo dosje jednoga on me podsjeća na …/nerazumljivo/… sebi ne bi platio, ne bi sebi smanjio plaću, ali ja sam bio vani, zemlja koje je funkcionirala nije bitno koja i tamo se znalo, ja sam bio u sindikatu, znam šta je sindikat, a to je ovo, minimalna plaća, sva prava, pravna pomoć ako ti treba, prekovremeni rad, a ovo danas imamo ono isto što smo imali u bivšoj državi gdje nisu vodili tu samoupravu anarhiju, nisu vodili eksperti i stručnjaci nego crveni direktori. Evo, sport u kakvom stanju je sport u Hrvatskoj 0,6% tko vam je vodio rukometni savez, tko vam je vodio poreznu upravu, milijardi, milijardi kuna oprano tamo. Gospode i gospodin Marić ovde o poreznoj upravi, pa tko će gledati taj plan implementacije. Ja sam pitao ministra gospodarstva, gospodina Horvata, tko radi tamo provjere, sigurnosne tih ljudi, kaže to nije moj posao, a čiji je to posao onda. Tko vrši nadzor nad kockarnicama, koliko love tamo curi, šta radi glavni inspektor, šta će tamo biti? Koliko je siva ekonomija u Hrvatskoj, imate …/nerazumljivo/… spašavanje tvrtki, to je na zapadu standardna procedura. Ali kad se ta tvrtke spase oni vraćaju natrag postepeno, natrag državi ono koliko je njima država izdala. Šta će biti sa Agrokorom? Još ne znamo. Dobro da je reko, tu je budućnost neizvjesna, ali ako mi ne stežemo remen do krajnjega, do zadnjeg ove kopče na remenu i nemoj mi svi ovdje solidarnosti, ajmo i malo solidarnosti. Zašta se tu po dekretnu ne smanji plaća saborskih zastupnika? Šta sa europarlamentarcima, one neke glave gore i sad oni kritiziraju EU. Pa nama nije kriva EU, niti je bila kriva Grčkoj, niti Italiji, nego nesposobno vodstvo i opet se vrtimo u krugu, jel nam vode isti kadrovi nam vode politiku i gospodarstvo koji su radili do '90. godine. I to je problem Hrvatske države. Evo, jedan sindikalista, evo mu cijelu dosje, nije bio tamo u demokratskoj stranici nekakvoj, na jednopartijskom sustavu koji se urušio kao propali eksperiment. I to ignoriramo, lažna solidarnost. Sjećam se, jednoga vica sam se sjetio o pužu i mislim da nas narod gleda kao puževe. Ima kućicu na leđima, riješio je stambeno pitanje puž, ima također jede u tuđem vrtu, riješio je prehranu, nama je dobro, samo je dvospolan, mi nismo dvospolni, može vodit ljubav sam sa sobom i da se tako gleda ovaj ove puke priče ovdje solidarnosti, to je lažna solidarnost. I mi pljujemo po Hrvatima u BiH i mi smo u plusu stotine milijuna kuna sa tim ljudima tamo i to smeta neke ljude ovdje iz bivšeg sustava i njihove nasljednike koji su živjeli pola stoljeća u tuđim stanovima i sada gle tražite od države da im popraviti štetu. Nek im popravi štetu, svako ima pravo krov nad glavom. Ali nemojmo biti licemjeri, da nema četiri zborna područja u Hrvatskoj mi danas ne bi sjedili ovdje, ja ne bi danas sjedio ovdje i primao plaću i privilegije što imam danas. Po tome ja se nadam da će sve biti najbolje i bit će bolje, mi ćemo izaći iz ovoga, ako ništa ne naučimo sada je vrijeme da DUUDI i ove druge institucije da provjere tko je sebi prisvojio državnu imovinu od SKOJ-a, SUBNOR-a, znam minimum jednog čovjeka, a neću sad o imenima. Leptir mašna, fini i uglađeni gospodin tu pravnik iz Zagreba, najmanje sebi prisvojio dva državna objekta. A mi šutimo o tome i glumimo demokrate.
Hvala lijepa što ste bili točni što se vremena tiče.
Evo pozdravljam vas, kolege, idemo sa iznošenjem stajališta. Prvi je uvaženi zastupnik Željko Glasnović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, izvolite.
Poštovane kolege koji su ostali i kolegice. Čuli smo danas ovo u litanijama amandmana, ali džaba amandmani ako nemamo na terenu strukturu, organizaciju koja će to provoditi na terenu. I šta, imamo neke tabu teme, o tome sam prije govorio. Još nemamo retro zakone o pretvorbi i privatizaciji, nema rasplet afera, neko je spomenuo, zaboravili smo Agrokor, ali svaka država koja izvrši bail out, spašavanje jedne tvrtke, naravno ... [[Govornik se ne razumije.]] da kad se ta tvrtka digne na noge, da isplati odnos, onaj dogovoreni u kasu države. Mi ne znamo šta se tu događa, to se izgubilo u magli povijesti, sisačke ceste nisu riješile kriminal u Poreznoj upravi i mogu cijelu noć govorit o tome, ali srž problema je ovo kod nas. Ja se danas bojim implementacije na terenu tih mjera za spašavanje gospodarstva. Zašto se toga bojim? Jer mi smo naslijedili socijalistički sustav financijske pronevjere i to je dokazano tako i vrtimo se u krugu a niko to spominje, kad to spominjete ovdje u Saboru, u medijima, vi ste negdje kao svinjski odrezak na svatovima u Saudi Arabiji. I cijeli sustav i kadrovi, to je reko glavni feldmaršal Vrhovnog suda Đuro Sesa, da smo mi naslijedili cijeli sustav i kadrove iz bivšeg sustava, ali doktrine se ne miješaju. Ja se nadam, ja sam za konstruktivnu kritiku, mi moramo napraviti restrukturiranje javne uprave. Vidit ćemo sad, nije problem da je neko digao cijenu pelena na 5 kuna, nego imate tvrtke koje su blokirane, fantomske tvrtke, a mi ne možemo, kako ćete isplaćivat ako nemate digitalizaciju uplate recimo poreza, ako to nije uvedeno. Do sad imali smo 4 stoljeća da napravimo sustav koji će biti efikasan. Ja znam o čemu govorim jer sam aktivirao dvije, tri postrojbe, od neke su imali 1500 ljudi. Ja znam kako to funkcionira i znam šta su standardne procedure. To je prvi dio ovog izlaganja. Drugi dio bi se, kad čujem ovdje ovaj, kad čujem riječ „demokracija“, u mainstream medijima. To meni nekako zvuči kao neprirodni blud. Ko nema vrsta zoofilije, ali šta reći ovdje? Imate konzorciju istražiteljskih novinara, ustvari da, koji su smjestili Kinu na 176. mjesto, ja mislim od 180. država, država koja krši na najveće, na najgore načine ljudska prava, to sam ... [[Govornik se ne razumije.]] opet ću spomenut, koja vrši žetvu organa, koji drži manjine u konc logorima, koji zatvara ljude, koji radi totalnu cenzuru u medijskom prostoru, Internet platformi, zatvara disidente. Kad sam čuo, svaka čast pojedinim novinarima na portalima, kad smo čuli to u mainstream medijima a mi smo od njih kupili, sad koliko, 60 tona opreme, ništa se o tome ne govori. Gdje su te demonstracije nevladinih udruga? Gdje su? Česi su formirali jednu, bila je demonstracija kad je išao predsjednik te monolitske komunističke države u Češku, a kod nas totalni muk nevladinih udruga, ljudi iz bivših kadrova, bivših kadrova, zašto to? A zašto, znate zašto je to? Jer tu se jedna riječ ne smije spomenut a ta je riječ komunizam. Hrvatskom vlada kineska komunistička partija. A imamo glava koji su ovdje bili integralni dio tog sustava čiji su dosjei u Beogradu i to se naravno ni ne spominje i to je tabu tema i da naravno, ali ako govorimo o karanteni, opet ću spomenuti, karantena, a neki su davno bili u karanteni, imate dvije udruge političkih zatvorenika koji su bili u izolaciji mjesecima, neki su 10 g. dobili što su vrijeđali lik i djelo šumskog maršala, nisam njih nedavno na televiziji, u mainstream medijima da govore o svojem iskustvu, u njihovoj karanteni, to znači ove dimne zavjese o demokraciji, to je samo puka priča jer mi smo naslijedili ne samo strukture iz bivšeg sustava nego jednu mentalnu baštinu i još patimo od te, to je jedna vrsta psihoze. Hrvatska je npr. država, sad sam gotov [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] gdje dobijete blagoslov kuće, tamo svećenik a na vitrini je druga maršala.
Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, izvolite.
Hvala lijepo. Svaka žrtva je žrtva i svaka žrtva zaslužuje puni ljudski i kršćanski pijetet. Danas imamo komemoraciju u Jasenovcu i kad govorimo o tom stratištu, a i o svakom drugom stratištu, ja moram istaknuti da je potrebno saznati punu pravu istinu. Danas na komemoraciju u Jasenovac odlazi najviše državno izaslanstvo, odlazi predsjednik Vlade Andrej Plenković, predsjednik sabora Gordan Jandroković, saborski zastupnici Veljko Kajtazi i Milorad Pupovac, odlazi i predsjednik države Zoran Milanović, odlazi cijela hrvatsko-srpska-romska koalicija u tvrdoj kohabitaciji sa predsjednikom države Zoranom Milanovićem, naravno uz mjere socijalne distance. I volio bi da svi oni, da svi ti sudionici ove komemoracije konačno počnu imati ispravan stav i o nekim drugim stratištima, npr. o Škabrnji, o Vukovaru ili o Bleiburgu, o bleiburškoj tragediji, ali bojim se da ćemo se još malo načekati po tom pitanju. Danas je još jedan veliki dan, danas je povijesni dan za HRT. Danas je i povijesni dan za RTV Srbije. Za sve one koji ne znaju, danas 22. travnja 2020.g. imat ćemo istovremeno prikazan isti film na te dvije televiziji, na HRT-u i na RTV Srbije, na HRT-u i RTS-u „Dnevnik Diane Budisavljević“ redateljice Dane Budisavljević. Evo, ja čestitam HTV-u na ovom velikom danu. I pitam se hoće li možda za koji mjesec, kad budemo obilježavali vukovarsku tragediju ili možda nešto prije, kad se bude spominjala bleiburška tragedija, biti na programu RTV Srbije možda „Glavu dole, ruke na leđa“. E, bojim se da neće. Danas je također još jedan veliki dan, a radi se o prvim demokratskim višestranačkim izborima u našoj državi, u državi Hrvatskoj. 22. travnja 1990.g. pobijedio je HDZ, pobijedila je Hrvatska demokratska zajednica i porazila je tada Savez komunista Hrvatske, SDP, nasljednicu Saveza komunista Hrvatske, kasnije je promijenila ime u socijaldemokratsku partiju. Danas 22. travnja 2020. Obilježavamo 30.g. od prvih demokratskih izbora, od izbora kad je hrvatski narod glasno i jasno rekao da je za suverenu Hrvatsku i rekao želimo hrvatsku strojnicu na hrvatskom ramenu da se možemo obraniti i obranili smo se, al ste vi rekli želimo i hrvatsku lisnicu u hrvatskom džepu. Želimo hrvatsku kunu. A danas, današnji HDZ, jedan drugačiji HDZ, nije to onaj HDZ, on želi pod svaku cijenu uvesti EUR-o i zaboravlja koja je bila ona povijesna želja hrvatskog naroda te davne 1990.g. Ovdje moram naglasiti da se te 1990.g. slavilo u mojoj obitelji, slavilo se u obitelji Zekanović. I to nekima nije odgovaralo, pa je to jutro nakon demokratskih izbora netko pokušao i atentat na moju obitelj. Isto kao što nekima nije u ovome domu odgovaralo kad sam vladajuću koaliciju nazvao hrvatsko-srpskom, danas i romskom, trgovačkom koalicijom, pa je onda prije par tjedana pokušao odnosno napao i moju obiteljsku kuću. Ali navikli su Hrvati na te stvari. Želim da sve, da svi oni koji su, koji imaju sjećanje iz 1990. neka se prisjete tih vremena i kako su se osjećali. Nek se prisjete one istinske želje za suverenošću, za suverenom RH i neka razmisle ima li danas u vladajućoj garnituri i u budućim partnerima, SDP-u makar natruhe želje za istinskom pravnom suverenošću koja nam je u ovim vremenima itekako potrebna.
Hvala.
Sljedeći je uvaženi zastupnik Željko Glasnović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista.
Poštovane kolege. Sva ova nagađanja o ovoj krizi sada jedno što mi znamo da ništa ne znamo. Mi ne znamo kad će ovo završiti, urušavaju se gospodarstva, nezaposlenost na globalnoj razini, šta će raditi Europska centralna banka, mi ne znamo, još se vode borbe. Imamo Europu u dvije brzine, prva brzina je jug, a druga i treća je ove sjeverne zemlje EU Njemačka itd. ne znamo šta će se dogodit. Nedavno skupna G20 je odbila ustvari kreditori privatni su odbili zahtjev G20 skupine za pomoć siromašnim zemljama, mi ne znamo šta će biti. Kako će izgledati nakon ovoga poslovni modeli, kakva će biti nezaposlenost, koji pad BDP-a, možemo sada nešto nagađat, ali mi ustvari ne znamo šta možemo napraviti, šta se radi Prvo, treba zaštititi zdravlje Hrvata, građana ove države i treba odmah financijsku injekciju ovim malim i srednjim poduzećima jer oni su kičma svakog gospodarstva, u normalnim zemljama, oni su 80% davaju poreza u državni proračun a kod nas vidimo koliko ljudi radi u javnoj upravi. Pa gledajte, bune se sindikati, ali ako 70 i nešto posto građana Hrvatske misli d treba rezat u javnoj sektoru, nek se reže ali naravno ne ovim kritičnim, ovim institucijama. Naravno, zdravstvo, učitelji itd. Ja bi govorio o nečemu drugome, nije vezano za ovo ali isto vrijeme, sad je vrijeme da naučimo pravu povijest a ne ovu što smo slušali 50 g. i slušamo ovih dana. jer povijest je ogranak znanost a ne reklo-kazalo, ja mislim toliko laži se piše na jugoportalima da bi se raspao i detektor za laž i tu se šire također nebuloze, ja bi reko, kampanja dezinformacija nevezano naravno za prošlost, ne tako nedavnu prošlost. I mi danas još gledamo posljedice tog sustava, npr. gledamo neriješena imovinsko-pravna pitanja, zemljište koje nije sređeno, ja ne znam kome onda poljoprivredno onda zemljište, stotine tisuća hektara itd., to su sve posljedice bivšeg sustava. Neki ljudi, oni spominju revizionizam. Šta je revizionizam? Pa svaki, ta ljevica, ti jugonacionalisti su preuzeli i žargon. Revizija je kralježnica svake znanosti je revizija. To znači svaka nova otkrivanja su otvoreni interpretaciji. Ja se pitam, jesu ova grobišta oko Zagreba, Zaprešića, jel to revizija povijesti? To su novi dokazi onog zločinačkog režima koji neki brane ovdje. Dokazi. O tome sam jutros govorio, neću previše o tome, imamo npr. ljudi ovdje u mojem klubu, jednom je djed nestao, koknuli su ga crveni kmeri, baba mu je govorila, baba je rekla, slušaj, ako te netko pita za dida, reci da je umro na operaciji vena u Beogradu. Jednom su strica koknuli, tu u gradskim školama ovdje u Zagrebu, pola učenika je bilo bez ćaće i to su oni. Jučer su pokazana dva falsifikata povijesna na HRT-u, ona nema veze, ona je Dnevnik, miss Budisavljević, ona nije spašavala tu kozaračku djecu, nego ustaška vlast je spašavala tu djecu i Katolička crkva i to je povijesna istina. Imate tu od Nikice Barića dokument, povijest a vi niste povjesničar nego ste neki bili loši liječnici i loši psiholozi. To je zašto jesmo danas, ponavljamo iste greške. Ja sam uvijek za konstruktivnu kritiku, ja bi volio vraćat se natrag na prvi početak ovog govora, treba sad već formirat povjerenstvo gdje su uključeni ne samo epidemiolozi i zdravstvena struke, ovi poslovni vođe nego i drugi ljudi, tehničke znanosti, a mi već sad počnemo prikupljat naučene lekcije i da vidimo šta će bit barem do kraja ove godine i da primijenimo to na terenu. Ja sam samo za rad, ne za nebuloze, za priče, ja sam se ponudio Ministarstvu obrane, ja sam na raspolaganju, vodio sam tri zborna područja, znam kako sustav funkcionira, znam šta je centralizirano ... [[Govornik se ne razumije.]] šta je izvedba, znam procjenjivat borbenu spremnost i spremnost pojedinih institucija i ajmo završit ovu krizu prvo, onda ćemo riješit ovo drugo, a sad je vrijeme da se riješe ove nebuloze iz prošlosti jer smo dovoljno dugo slušali ovu partizansku istinu.
Hvala. Evo kako sam najavio, pauza do 14 i 30, hvala. STANKA U 13,31 SATI
Idemo na drugu raspravu. Poštovani kolega Hrvoje Zekanović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Glasnovića i Hasanbegovića. Izvolite.
Čuli smo nebrojeno mnogo puta da se nalazimo u golemoj zdravstvenoj i gospodarskoj krizi i to smo svi već zapamtili i čuli smo kako ćemo morati raditi rezove financijske i kako ni sport neće dobivati novac koji je dobijao i rezat će se plaće radnicima u javnom sektoru koji rade u državi, čak su i zdravstveni radnici vjerojatno na tapetu i njima će se bez obzira što rade naporno smanjivati plaće jer novaca nema. Međutim, za neke novaca ima. Znači nekima će se novac dodjeljivati bez obzira na težinu gospodarske krize u kojoj se mi nalazimo. E sad o kome se to radi? Vjerujem da svi znate tko su nedodirljivi, a nedodirljivi su pripadnici nacionalnih manjina iako ja ne bi generalizirao, ipak bi izdvojio Srpsku nacionalnu manjinu i konkretno Srpsko narodno vijeće koje je 21. travnja, prije neki dan odlukom Vlade RH odnosno Savjeta za nacionalne manjine dobilo znači ni manje ni više nego 43 milijuna kuna. E sada idemo dalje, Srpsko narodno vijeće samo je dobilo tu dakle 4.537.000 kuna. Ma nije sporno da Srpska nacionalna manjina dobija novac za neke kulturne projekte, ali da malo vidimo o čemu se radi odnosno za koje su to projekte oni dobili novac. Dobili su npr. 100.000 kuna za obilježavanje ustanka u Srbu, ustanka u Srbu. Zna li hrvatska javnost što se to dogodilo u Srbu i što se to obilježava i tko to obilježava? To je prvo važno pitanje. Drugo, 3.600.000 kuna i još nešto malo više dobija samostalni srpski tjednik odnosno Srpske narodne novosti, Srpske narodne novosti dobija. A znate li vi koji tekstovi, koje naslovnice izlaze iz tog časopisa? Ono što je interesantno evo izašlo je u zadnjem časopisu ima jedan fantastičan naslov koji evo moram ovdje pročitati „U vrijeme epidemije pobačaj još nedostupniji“ i onda se autor članka o SNV-u zgraža nad tim što se, što svaka žena ne može u svakom trenutku napraviti besplatan pobačaj bez ikakve edukacije, bez savjeta, bez ičega. I onda se tu pozivaju na platformu za reproduktivna prava, zgražaju se i kažu, nažalost čak od 8 od 29 ovlaštenih zdravstvenih ustanova ne može obaviti pobačaj na zahtjev ili dobiti informaciju obavlja li se uopće. I to mi je sad jako interesantno kako su tu Andrije Plenković, koji je također za pobačaj ili dakle pro choise, također ovdje suglasan sa Srpskim narodnim vijećem odnosno sa časopisom novosti po tom pitanju. Jako interesantno. Ja ovdje moram naglasiti da su Hrvatski suverenisti jedini predali u proceduru u Hrvatski sabor Zakon o zaštiti života, naravno taj zakon neće vidjeti svjetlo dana jer ga predsjednik sabora neće staviti. Nažalost nema dovoljno potpisa jer se svega nekolicina zastupnika potpisala za taj zakon, mahom Hrvatski suverenisti i gotovo nitko više, nitko iz HDZ-a naravno se tu potpisao nije. Ono što još moram ovdje napomenuti jedna je suluda situacija vezana uz škole, jedna druga tema, ali jako interesantna, bizarna, da naša vrla ministrica Divjak danas kaže roditeljima djece koja idu u vrtić odnosno koja su u predškolskom sustavu obrazovanja ili u razrednoj, u sustavu razredne nastave da odluče hoće li poslati djecu u školu, pa će u svakom razredu biti maksimalno 10 djece, a ostala djeca će biti kući. Ja stvarno ne znam na koji način se to može izvesti. Ja stvarno ne znam i po kojem će kriteriju učitelji odnosno ministrica birati djecu koja će ući u razred i koja će ostati kući i kako će profesori raditi dvostruki posao, on line nastavu popodne, ujutro školu ili obrnuto. Dakle, ili lijepo pozovite svu djecu u školu natrag ili zaključite nastavnu godinu ako su izvanredne okolnosti, izvanredne su, dogodine se može u školski program malo zgusnuti gradiva i stvari odraditi. I na posljetku samo jedna interesantna stvar moram se ovdje osvrnuti kratko i na gospođu Šuicu koja je ispravila netočni navod gledatelja na dubrovačkoj televiziji, dakle ona nema 7 milijuna EUR-a imovine, nego ima 5 milijuna EUR-a imovine.
Poštovane kolegice i kolege, evo nastavljamo sa radom. Možemo se sjesti tko treba sjesti i želi izaći pa da nastavimo sa radom. … [[Upadica se ne razumije.]] Možete slušati iznošenje stajališta u ime kluba. Prvi se javio za iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića pa će govoriti u ime kluba poštovani zastupnik Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege koji su ostali. Ja bi vas upozorio ovdje i naravno narod koji gleda ovo da se mi riješimo jedne selektivne amnezije i tog memoricida jel ova sadašnja kriza je sve izgleda zamaglila i sve smo zaboravili, sve naučene lekcije od Domovinskog rata na dalje. U toj korona histeriji čujemo riječi privatnost, kršenje ljudskih prava, demokracija, ali kako mi već živimo u jednom semi totalitarnom sustavu na globalnoj razini, svi osnovni podaci ljudi koji imaju facebook stranice su na Googlu itd., imate računi, kreditne kartice, sim kartice, Internet bankarstvo, ljude koji rade obavještajne poslove vama mogu doć u dvorište pogledat vašu papirologiju … šta papiru, vide vaše račune. Jako lako je stvoriti nekome profil lažni itd., to zaboravljamo, ovo nije počelo sada ova karantena nego kršenje tih osobnih temeljnih prava na privatnost je počelo već odavno i to se nastavlja. Imate nadzorne kamere. Kina je kupila samo 2018.godine 349 milijuna nadzornih kamera, neke stavljaju pred stanove itd. kada će ovdje doć? Već je došlo. Imate ovaj sada facijalno prepoznavanje lica, imate tu tehniku, imate nadzorne kamere koje čitaju lica do 600m, to već dolazi. Mene zanima šta ima hrvatska policija koju bazu podataka, kritičnih podataka, to me zanima? Kakve informacije oni imaju? Govori se o aplikacijama za smartfone telefone pokret nadzora, to se sve prije događalo, događa se i danas. Kome se danas prisluškuju telefoni u HS-u? Zna li to Državno odvjetništvo? Jel to tajna i kada ćemo znat te podatke? Koja je budućnost za nas i za svijet? Kako će izgledati za godinu dana dok se ne riješi ova zagonetka? Hoće li biti imunološke putovnice za neke ljude da dokazuju da su bili ili cijepljeni ili da su preboljeli korona, da imaju imunitet? Kako će to izgledat, mi ne znamo. Ali 80% ratovanja su informacije, koje ima Hrvatska država informacije? Šta radi s tim informacijama da mi danas još nemamo funkcionalnu državu, to zaboravljamo. Šta je sa revizijom privatizacije i pretvorbe? Bankovni računi vani, to ćemo sve zaboravit. Brzo dolaze izbori, ali nakon izbora bit će jedno teško otrežnjenje jer još nismo stvorili jednu funkcionalnu državu. Glumit ćemo demokraciju, a ustvari živimo u dubokoj, dubokoj udbaškoj državi. To se može lako dokazat, ne da mašemo s ovim papirima ko manijak ovdje, to nikog ne zanima. Još živimo u dubokoj državi toj, prije smo imali tu karantenu, imali smo na poštama prisluškivanja ljudi, otiđite u pošte pitajte ljude koji žive tamo tko je kome prisluškivao telefone. Šta je sa arhivom mikrofilma iz SKH koja je otišla u Beograd? U svibnju devedesete je otišla dole, sad je godišnjica, danas je ta godišnjica. Prije je bila imunološka diskriminacija je bila, ali samo ako ste bili imuni na sve, ali ako ste u partiji bili ste imuni na sve, trebali ste samo biti u partiji imati partijsku knjižicu. To se ne zna ništa. Imali ste ćelije u sportskim klubovima, udbaške ćelije na svakoj razini ste imali, … u haustoru po dvojica koji su pratili šta se radi, šta se događa. Ustvari nadzor je onda bio veći nego je sada nadzor. Imam tisuće dosjea, tu sam ko manijak s tim, mašem s ovim mogao bi zalijepiti cijeli Sabor sa ovim dosjeima. To nikog ne zanima i opet mi sada se brinemo. Zamislite vi one glave koje su kršili ljudska prava na najgori način, danas su veliki demokrati i kozmopoliti i bune se protiv korona karantene. Čisto licemjerje. Ja bih samo napomenuo danas imamo tih redarstvenika pobijenih u Borovom Selu, Bljesak, ali spomenuo bih samo, danas je Dan legije, neki su poginuli od legionara, borili su se za Hrvatsku državu, ima hrvatskih generala koji su došli iz legije. Danas je njihov dan 30.4., evo neka imena Tomislav Linder, Mihael Surović, Ante Lukotić poginuli za Hrvatsku državu. Koliko je ranjenih, nestalih? Ne znamo još i njima zahvala također i ovim policajcima koji su dali život za Hrvatsku državu, koje još nismo … do kraja.
Sada ćemo preći kao i svake srijede na iznošenje stajališta klubova, prvi je na redu zastupnik Hrvoje Zekanović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Glasnovića i Hasanbegovića. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani predsjedniče sabora bliže nam se izbori za Hrvatski sabor, parlamentarni izbori, Hrvatski suverenisti su za zajedništvo jel zajedništvo nema alternativu. Kad kažem zajedništvo mislim na zajedništvo svih suverenističkih, domoljubnih i kršćanskih snaga, političkih snaga u Hrvatskoj odnosno onih političara koji pristaju na ova jasna načela. Kad govorim o izborima Hrvatski suverenisti su spremni, nema problema, ajmo što prije, izazivali smo izbore mnogo puta i ovaj put izazivamo. Međutim, nije mi jasno kako vladajući misle provesti izbore u 11.-toj izbornoj jedinici. S obzirom da mnoge zemlje neće smanjiti mjere protiv suzbijanja pandemije korona virusom, kako će ljudi, hrvatsko iseljeništvo koje je moralo napustiti ili davnih dana ili nedavno državu zbog loših politika svih mogućih vlada u Hrvatskoj, kako će ti ljudi moći glasovati? Nebitno gdje, jel to Argentina, jel to Brazil, jel to Njemačka, jel to Irska, Španjolska, Francuska ili BiH. Kako će svi ti ljudi moći glasovati ako u njihovim državama i dalje budu mjere na snazi kao što su npr. danas u Hrvatskoj? Vidimo da nam Vlada RH namjerava smanjiti mjere u Hrvatskoj. Dakle, ovo je pitanje i Ustavnom sudu, ovo je pitanje Vladi RH, ovo je pitanje i Stožeru civilne zaštite. Ima rješenje, rješenje je jako jednostavno, a to je elektronsko glasovanje. To se može napraviti, da se glasuje uz pomoć računala, uz pomoć mobilnih telefona, e-propusnice su se uvele u svega nekoliko dana. Zašto ne bi uveli i to? Ako nismo to kadri uvesti, ajmo uvesti ono što ima npr. Austrija, dopisno glasovanje, pa svaki Hrvat gdje god da živi bio to ne znam Australija, Široki Brijeg ili Munchen, neka pošalje pismo i neka glasuje za svog kandidata ili kandidatkinju na ovim izborima. To se može napraviti. Dakle, ja ovdje sumnjam u regularnosti. S tim da ovdje moram komentirati kako će se izbori ovdje provesti bez obzira na sve kao što su se i mjere za suzbijanje korona virusom uvele tek onda kad su završili unutar stranački izbori u HDZ-u. Dakle, reskirat će se apsolutno sve. Ali ovdje ja moram napomenuti jednu jako važnu stvar, znači ono ponavljanje je majka znanja. Za sve one koji se danas pokušavaju predstaviti kao kršćanski demokrati ili demokršćani, dragi glasači nemojte zaboraviti tko nije htio uvesti zakon na zaštitu života u našoj državi, ni SDP, al nije ni HDZ. Zakon još stoji na dnu i ne misli ga predsjednik sabora, iza mojih leđa, nikada staviti u proceduru. Također, nemojte zaboraviti tko je uveo Istambulsku, nemojte zaboraviti tko je uveo Marakeški sporazum, a kada se neki danas pokušavaju prikazati kao veliki domoljubi pa brane branitelje u ovom slučaju pripadnike HOS-a, što je za pohvalu, nemojte zaboraviti da su ti isti, a mislim glavom i bradom Andrej Plenković ali i njegov prijatelj Zoran Milanović glavni zagovaratelji ulaska Srbije u EU, bezuvjetno, bezuvjetno. Dakle, oni su glavni zagovaratelji ulaska Srbije u EU, bez da se riješi iti jedno otvoreno pitanje. Naposljetku jedna iznimno aktualna stvar, jedno iznimno aktualno pitanje. Čujemo da ministrica Divjak, sjajna ministrica koja je eto radila eksperimente ne na kunićima nego na našoj djeci, namjerava, namjerno u dogovoru s Andrejom Plenkovićem sada poslati djecu u škole slijedeći tjedan, parcijalno. Ma ljudi moji, zatvorite škole, zaključite školsku godinu. Jednostavno 2021. godine odnosno '20.-'21. školske godine sve se može nadoknaditi. Nemojte sad raditi igrokaz, nemojte stvarati privid normalnog stanja, malo nek se gradivo smanji, nek se malo ritam pojača, ajmo raditi i subotama, cijelu sljedeću školsku godinu nek se nadoknadi što je propušteno, ima načina, ali nemojte praviti igrokaz i dio djece dovesti u škole, a dio ih ostaviti kući.
Hvala vam.
U ime Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika g. Glasnovića i g. Hasanbegovića, govorit će g. Željko Glasnović.
Poštovani kolege, sjećamo se danas, naravno neki bi zabranili sjećanje i brisanje kolektivne memorije i još ovdje zavaravamo ljude jer nismo došli do srži problema. Nisu g. Bulj naši problemi počeli '90. nego '45. godine. Govorit ću ubrzo o jednoj temi o kojoj su mediji stavili zaštitni zid oko istine a prije toga, sjećamo se Hrvata BiH-a koje su tenkovi zaustavili na prologu, na Kupresu, kolone koje su krenule prema Hrvatskoj. Mi smo danas te ljude zaboravili, oni su odsječeni u nekakvoj džamahiriji dole, nismo zaboravili, žrtvu njihovu, novac koji su davali, to se prešućuje. Sjećamo se danas bolničkih sestara, to je njihov tjedan danas i lako je nekim genetskim anarhistima, nacistima govorit o COVID-u 19 a nikad nisu stavljali za inkubaciju kutiju na glavu pacijenata koji umru, čije su ruke vezane da ne istrgnu respirator iz usta. To su samo bleferi, seratori, zaljubljenici u sebe. Puno sam ih vidio takvih glava ovdje. Trebamo istinu govorit. Evo, ovo ćete možda zadnji puta čut u Hrvatskom saboru, o ovim žrtvama, to nećete čut od prvomajskih jajara, znate da su oni nisu imali Uskrs pa su farbali jaja na Prvi maj, imam tu spisak samo streljani u Zagrebu, tisuće i tisuće ljudi, to će objavit Hrvatski tjednik, samo grad Zagreb, samo grad Zagreb bez Dalmacije, Like, BiH-a. Ti su ljudi streljani od početka svibnja odmah kad su ušli tifusari, oni koji su solili tamo svinjetinu u kadama, uzgajali piliće u klaviru, ušli u tuđe stanove gdje su ljude pobili, nestao je stari Zagreb gdje je logor kanal, odmah su počeli ubijati i kako su radili ti sudovi. Ovo je spisak naravno smrtne presude Vojnog suda, komad grada Zagreba, odmah su počeli streljat, odmah. Ovo je blokirano u mainstream medijima i ovo sve što radimo je ... [[Govornik se ne razumije.]] ako se toga ne sjećamo, to je pitanje ne povijesti, sadašnjosti i gdje jesmo danas i puno vas nemate moralno pravo sjedit ovdje i šutjet o ovome, ja neću šutit o ovome. Evo, dokazi nisu bili potrebni, odluka se donosila za vješanje ili streljanje na temelju slobodne procjene, to znači oćeš tuđi stan, tuđu ženu, evo samo neka imena i njihove. To je od 12. svibnja 1945. do 1946. godine, tamo, ovako, samo ću žene čitat i godišta. Alma Zamola 23 g., Nada Dovčeg 24 g., Marija Slamić 22 g., Paula Šiber 25 g., Ankica Tomašić 22 g., Paulina Horvatić 24 g., Marija Milić 36 g., Ankica Paša 22 g., Marija Vunetić 43 g., Florijana Rabić 29 g., Ankica Frankić 17 g., 17 g. komunisti moji, Marija Iveković 33 g., Valerija Paradžik 28 g., Lina Foter ne zna se ni ime niti di je zakopana a vi ste preorali hrvatska groblja na Mirogoju, vi ste preorali, šutite o tome danas, Antonija Kozić 36 g., Renata Berger 47 g., Ankica Skočković 21 g., Viktorija Buljan 24 g., Kristina Klimar 40 g., Zora Grbas 19 g., Milica Padovan 41 g., Anica Zbornik 50 g., Filipina Kalabin 39 g., Josipa Belina 33 g., Ružica Benak 36 g., Zlata Ovanović 32 g., Blanka Antolić 25 g., Zora Volanča 21 g., Vera Leka 22 g., Božana Zobec 23 g. Marija Slavujević 31 godinu i negdje su našli, zamislite, Aleksa Kasimov, rođena ... [[Govornik se ne razumije.]] , 24 godine. To ste vi isto mislite danas, tu sjedite ovdje i šutite o tome. Ovo je sve velika varka, mi smo uništeni do '90. godine, isti kadar ste preselili u ovu državu i glumite kozmopolite i demokrate. Da Bog da smo vas željeznom metlom očistili '95. g., da smo vas željeznom metlom. Tu sjede neki tako kršćani, a sklopili su savez sa ... [[Govornik se ne razumije.]] sotonistima i šute o tome. Sve je varka. Križ na zidu, Tito na vitrini.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Ja bi samo napomenuo da ona riječ što sam ja upotrijebio ranije je grčka riječ iz drevne Grčke, riječ „idiotes“, to znači da je idiot čovjek koji se neće uključit izravno u demokratski proces i kad mene svaki puta neko to proba ometat kad ja iznosim svoje stajalište, ljude koje ja ovdje predstavljam, onda ja sam tu jednu riječ upotrijebio, to se ne odnosi na intelektualne sposobnost pojedinca. Toliko o tome. Završava korona kriza ubrzo u nekim zemljama, u nekim još nije dostigla vrhunac, unatoč svim ovim ringišpil ekspertima na internetu itd., tu ustvari niko ne zna kako će ovo završit. Mi se možemo nadat za najbolje ali ja bi prije toga, glave rasprave bi izrazio sućut obitelji poginulih pilota i kad bi svi radili, naravno nije ni tamo savršeno kao Ministarstvo obrane, bili bi na vrhuncu jer to je vojska i uvijek vojska ali isto moramo imati na umu da i, ja sam bio u tri vojske, na svakoj vježbi je bilo poginulih i ranjenih. Jedanput mi je rekao narednik, ustvari zapovjednik voda kaže na vježbama do 10% gubitaka je dozvoljeno. Sad nakon korone dolazi otrežnjenje, kako će Hrvatska preživit, sad smo na tom valu, vidimo Vlada je objavila izbore u srpnju, kako će izgledat nakon raspisanja izbora situacija? U Hrvatskoj ima pola milijuna socijalnih slučajeva. Socijalnih slučajeva, pola milijuna, pazite, to je koliko, 1/4 radne snage, 1/4 radne snage. Kako ćemo punit državni proračun? Imamo par prihoda, rekao je ekonomista mister Marić, od 122 milijardi kuna, imamo 4000 radnika zaposlenih na određeno vrijeme, to je skoro 3 puta veće od euro prosjeka. A šta smo radili kad nas je upozoravao i MMF da se ne brinemo dovoljno o radnicima, nismo ništa napravili jer su dvije stranke mijenjale ovdje vlast, dvije stranke. I tamo smo gdje smo bili, tamo negdje 2000. i neke godine. Mirovinski fond, kako ćemo to popunjavat? 16 milijardi dolazi ovdje minimum od Hrvata izvan domovine, kako će to sad izgledat? To je 16 milijardi koje je uknjiženo kroz HNB, šta će bit. 1,2 radi, 1 u mirovini, to je neodrživo. Vani gdje je odnos 4:1, gdje stanovništvo ustvari, to je neodrživo. Ovo je iluzija, moramo povuć kirurške rezove koji će jako, jako bolit a ja se bojim da nijedna stranka sad koja je vladala ovdje od 2000. g., nema snagu za takve pothvate. Nama se laže, treba samo pročitat dva izvora otvorenih informacija. Evo, Financial time, The Economist i vidjet ćete naslovna strana jučer, europska zona, stabilnost pada ... [[Govornik se ne razumije.]] govori, kaže da prijeti stabilnost ne samo euro zone nego totalni kolaps u ekonomskom outputu. I mi imamo danas Europu od dvije brzine. Neko je nas nagurao na zapadni Balkan, koje pito hrvatske birače kad smo ušli u EU da ćemo bit na zapadnom Balkanu, za mene je granica Drina Balkana je Drina, ne samo naš mentalni sklop nego niko nije pitao Hrvate birače kako ih niko nije pitao za referendum koji je odbijen, ovi zadnji referendumi. Imamo druge vijesti, privatni kreditori su odbili zahtjev G-20 skupljenih zemalja da olakšaju dug siromašnim zemljama. Mi ne znamo šta će bit u Africi, šta će bit na Dalekom istoku, na Bliskom istoku. Libanon je rubu gladi i mi živimo u jednom ja bi reko, izoliranom svijetu, ja se nadam bolje mora bit ali zato treba vodstvo, viziju i konkretne mjere a ne dimne zavjese. Ko će investirati u zemlji gdje se zakoni mijenjaju svake dvije godine a koliko je prosječni ciklus poslovni? 10 g., 5 godina? Tu niko neće doć, moramo izvuć glave iz rupe kao nojevi i prihvatit ovo što dolazi a za to treba vodstvo i viziju.
Idemo na 2. raspravu, zastupnik Hrvoje Zekanović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Glasnovića i Hasanbegovića, izvolite.
Hrvatski suverenisti su za zajedništvo, zajedništvo svih domoljubnih kršćanskih suverenističkih snaga odnosno svih političkih snaga koje se slažu s ovim jasnim načelima, svih snaga. Svi oni koji nisu za zajedništvo narod će ih kazniti, hrvatski narod će ih kazniti, a to se pokazalo i za protekle europske izbore da oni koji nisu bili za zajednički izlazak da su bili kažnjeni. A narod će opet nagraditi one koji su za zajedništvo, beskompromisno zajedništvo, ne uhljebljivanju, ne foteljama, da jednom zajedništvu, da onome što želi hrvatski narod. Svako ko je protiv zajedništva isključivo je za ono što se trenutno događa u hrvatskoj politici, isključivo je za ovu političku agendu HDZ-a i SDP-a. I jedino HDZ-u i SDP-u odgovara da se ne stvori snažna alternativa u ovom dijelu političkog spektra. Međutim, po prvi put hrvatski narod će imati priliku, mogućnost glasovati za jednu pravu domoljubnu suverenističku kršćansku alternativu i hrvatski narod će to znati iskoristiti. Danas ćemo govoriti o rebalansu proračuna. Evo, ja ću malo prejudicirati prije same rasprave jer je jako važno da hrvatska javnost ovo čuje nekoliko puta. Nekoliko puta sam istaknuo sa ove govornice da se EU raspala i stvarno se raspala. Imamo ponovno uspostavljene granice, svako gleda samo sebe, ne postoje više europske solidarnosti, a hrvatska država je od EU dobila kao pomoć do sada 0 kuna, 0 kuna. I sad ja ovdje pozivam gđu. Pusić, g. Bačića i ostale da me demantiraju. Prijedlog rebalansa proračuna ovdje jasno kaže, plan prihoda je bio 18 milijardi 756 milijuna kuna za 2020.g., govorimo o pomoći iz inozemstva, darovnicama od subjekata unutar općeg proračuna. A sada rebalansom imamo 5 stotina milijuna kuna manje. Ne samo da nam EU nije pomogla nego nam odnemaže. Onda kada nam je najteže, izostala je, nestala je europska solidarnost, samo pitanje je je li uopće postojala? Ja ću reći sa jednom velikom sigurnošću, nije ni postojala, a sad se je i razotkrila. Sad se razotkrila sva politika EU. I jedva čekam da vam dođe tu ministar Marić i neka nam brani ove brojke. Neka objasni zašto u vrijeme najteže krize, najteže gospodarske krize za hrvatsku državu, koja je možda i teža od one krize koju smo imali u Domovinskom ratu, EU nije našoj državi Hrvatskoj pomogla nego joj odnemaže. Ali bez obzira na ove brojke i sve, HDZ odlučio ići se na izbore i super. Hrvatski suverenisti i partneri jedva čekaju. Jedva čekaju da se skine ova jedna prešutna koalicija SDP-a i HDZ-a, ali javna hrvatsko-srpska trgovačka koalicija slasti. Jedva čekaju. Međutim, jako je interesantno kako je g. Capak, Beroš, gđa. Markotić do prije par dana su govorili da je bioterorist onaj koji izlazi na ulicu, a u samoizolaciji je. A jučer čujemo fantastične izjave, za ne vjerovati, da se može izaći na biralište ako se nosi maskica. Je li ovdje neko lud, ima li amneziju ili je bioterorist? Dakle, mi smo mjere za obuzdavanje epidemije koronavirusom uveli nakon izbora u HDZ-u jer je trebalo te izbore završiti, a zaključit ćemo sa mjerama u onom trenutku kad Andrej Plenković procijeni, bez obzira na zdravstvenu situaciju u državi, da mu to odgovara jer može ostvariti dobar izborni rezultat. I na koncu samo 2-3 riječi o onome, o jednom sektoru koji je u rukama HNS-a, a radi se o školstvu. Ljudi moji, ovo što gđa. Divjak radi ovo nema niti u rubrikama „vjerovali ili ne“.
Sada je na redu g. Željko Glasnović koji će iznositi stajališta Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i zastupnika Glasnovića i Hasanbegovića.
Poštovane kolege, kolegice. Mister Grmoja je govorio o političkom inženjeringu. Tak je bilo u staroj „Jugi“, tak je i danas, tu se ništa ne mijenja. Ja bih vas samo podsjetio da je danas ova se blagdan Gospe Fatimske koja traži preobraćenje bivših komunista, nikad nije prekasno, riješite se Belzebuba, Astarota i Lucifera, pređite na kršćansku vjeru, nije prekasno za vas. E ovako. Nego da se bavimo rješenjem, rješenje postkomunističke ove, postkomunističke naravno i postkorona krize, da se bavimo socijalnim pitanjima, da se bavimo analizama kako popraviti sustav, remont sustav, mi se bavimo, bolje prošlosti. Ja moram govorit o nečemu danas jer sam predstavnik jer sam predstavnik danas te izborne jedinice to je Hrvata u BiH. Svaki svibanj u Hrvatskoj dolazi nacionalni mazohizam, dan nacionalnog mazohizma jer slavimo okupaciju hrvatske masovne komunističke zločine, to nije u pitanju znanost nego samo ideologija …/nerazumljivo/… ne govorimo o …/nerazumljivo/… jugogenocidu. Meni je žao sad što je pokrenulo, sad se pokrenula u BiH jedna antihrvatska histerija od strane bosanskih ovih radikala, filokomunista, kvazipovjesničara i naravno Srpske pravoslavne crkve koje djeluje i duhovni JNA. Koliko je kratka naša memorija, ništa ne pamtimo. Pa znači nismo ništa naučili iz povijesti. Meni je žao da se tu uključila također Izraelska ambasada radi sporne mise za Bleiburške žrtve. Ja bi preporučio veleposlaniku u Izraelu, u Sarajevu da mi se ne bavimo komunistima židovskog porijekla koji su sudjelovali u komunističkom teroru u Europi od 1917. do '39., mi se njima ne bavimo, mi se ne bavimo šta se događa Palestincima u Gazi, time se ne bavimo, 2.000 recimo djece poginulo u Gazi zadnjih 10, 20 godina, to se ne bavimo. Ali kad ćemo mi shvatiti da su sve nevine žrtve, sve nevine žrtve treba respekt i sjećanje za te žrtve. Povijest nije olimpijada patnje, nitko nema monopol na tu patnju. Niti jedan zločin ne opravdava drugi zločin. To treba biti pouka iz povijesti i mi smo ovdje totalno ignorirali kao bošnjački unitaristi i filokomunisti u BiH, ignoriraju sve rezolucije EU koji traže osudu svih totalitarističkih režima uključujući komunizma koji je pobio više ljudi nego ijedna doktrina u Europi, dokazano. Svaki od tih ljudi ima svoje ime. Dok mi ne cijenimo djevojčicu koja je izgladnjivana u smrti, do smrti u istočnoj Ukrajini '32. godine od komunista i njihovih ortaka i djevojčicu u Treblinki koja je tamo pogubljena, tu nema katarze, svaka žrtva je žrtva. A zaboravljaju ti bošnjački unitaristi šta je bilo '42. godine istočna Bosna, '92. godine istočna Bosna. Tko je kriv? Bošnjačkom vodstvu je kriv što je izvršen genocid na tom narodu opet '92. godine, etnocid, jer sve se isto ponavljalo to su oni zaboravili. Oni su zaboravili da su bacali cvijeće ne tenkove koji su krećali u Stolcu prema Hrvatskoj i da su se Hrvati prvi tamo digli i da nije bilo Hrvata BiH niti bi postala federacija BiH, niti sadašnja Hrvatska država u ovom obliku. Tu nema glasa razuma, uz sve imate samo u Sloveniji 10 Srebrenica minimum. To se zaboravlja, zaboravlja se. A samo ću reći, što nema gospodina Marasa, za naše kriptokomuniste bi samo rekao ovo, da, da gospodine Maras nije Tito vodio ljubav samo sa ovaj Sofiom Loren itd., nego također je vodio ljubav, prva žena mu je bila što ja znam, djevojčica Pelagia Belusova ona je imala 13 godina, 13 godina je imala. Po znanstvenim kriterijama i društvenim kriterijama zdravog razuma to je gospodine Maras i drugi kriptokomunisti čista pedofilija. I šta to meni znači? Ovo će se sve naravno cenzurirati što ja govorim u …/nerazumljivo/… medijima jer tu također vlada cenzura ista kakava je vladala do '90. samo u drugom obliku, a to znači gospodin Maras i vi drugi koji hvalite krvavog bravara, da ste vi ustvari samo čisti politički pedofili.
Prelazimo sada na prijave za iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prvi je gospodin Željko Glasnović koji će govoriti u ime Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. Izvolite gospodine Glasnoviću. Oprostite, zaustavite vrijeme molim vas. Pustimo gospodina Glasnovića da govori. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Ubrzo po mojem saznanju dolazi kraj ove sjednice saborskog Parlamenta državnog, hrvatskog, pitam se samo neka retorička pitanja, šta smo mi naučili iz prošlosti, ne tako davne prošlosti? Ja bi rekao jedino što učimo iz prošlosti je da ništa nismo naučili iz prošlosti … iste fraze, iste lekcije propale i vrtimo se u krugu i prebacuje se lopta s jedne strane partije na druge strane. Ali dame i gospodo bili ste na vlasti 30 i nešta godina, a neki su i duže bili od '45.nadalje i ponovili ste iste greške. Bit politike je određivanje prioriteta. Gdje su analize, ja bi volio vidjet analize po ministarstvima, po segmentima, institucijama. Recimo, kritična infrastruktura, imate grad Rijeka, Kopar, geostrateški položaj Hrvatske, ovisi ne samo Rijeci, Splitu, gdje je ta pruga? O tome se razgovara desetljećima, ali izgradili smo prugu Šabac-Beograd, nije bilo ceste, autoceste, do Slavonije koja je ravna kao palačinka, 50 km, koliko je bilo do Karlovca, jedina autocesta i sad, di je taj novac iz te bivše države? Sve je propalo. Pitao sam jučer koliko je novca bilo na mirovinskom fondu hrvatske republike '90. godine, nitko meni nije odgovorio. Pitao sam koliko plaćamo duga bivše „Juge“ koji je 20 milijardi dolara bio '90. g.? Mi smo dobili 33%. Ratna odšteta je 36 tisuća milijardi ovaj dolara, itd. i ništa nismo naučili po tim analizama. Govorimo o poljoprivredi, hidrantni sustav, da ne idem, brodogradilišta propala kao kanta, 30 milijardi kuna, to sam 10 puta ponavljao ovde. Uništeni katastar, knjige, dokumentacija, rodni listovi iz bivšeg sustava, totalni džumbus, 5% zemljišnih knjiga ispravno uknjiženo, o tome nitko govori što je uzrok toga? Liječimo simptome i vrtimo se u krugu. Evo, otiđite u Slavoniju, pitajte se što je sa njemačkom manjina na koju je izvršen etno ... [[Govornik se ne razumije.]] klasni genocid, 3 tisuće kvadratnih km. Tko traži da se ti ljudi vrate natrag? Imaju sredstva. Nitko. Znamo tko se je htio vratiti '90. g., znamo tko se htio vratiti, to se prešućuje, imamo selektivnu amneziju, selektivnu, imamo pozitivnu diskriminaciju protiv Hrvata u ovoj državi. Restauriranje javne uprave, pa nijedna država u Europi nema takvu javnu upravu koja ništa ne proizvodi. Samo troškove, pogledajte druge zemlje, imamo više sudaca per capita nego Kina je imala tamo 5 st. pr. Kr. Imamo cijelu vojsku, u vojsci kažemo imamo sustav gdje imate samo rep, rep a nema zuba, takva zvijer, zamislite to. Rep ... [[Govornik se ne razumije.]] a zube k'o vjeverica, neefikasni pravni, uprava, pravosuđe su tamo negdje iza ... [[Govornik se ne razumije.]] i Cabo Verde i mi se prebacujemo, govorimo, zašto je Slavonija prazna, jer ste Nijemce oterali, to zašto je prazna. Nikad me niste pozvali natrag. 500 obitelji ima više sredstava koji su poterani iz Banovine Hrvatske, u Brazilu 500 obitelji nema za ... [[Govornik se ne razumije.]] nego najbliže grad tamo Sao Paolo, Brazil, BDP. Ljudska prava, kakva ljudska prava, di? Za koga radi ova pučka pravobraniteljica? Hrvati nestaju u BiH, tamo su pod udarom ovih, bošnjačkih unitarista, filokomunista, militantnih ateista, a isti vladaju ovdje. Vama je „Juga“ minijaturna BiH. To je zašto volite ... [[Govornik se ne razumije.]] BiH, ... [[Govornik se ne razumije.]] BiH. To je mini „Juga“. S njima se .../nerazumljivo/... Di je antikorupcijski zakoni? Prepišite, imate direktorat rumunjski koji su formirali antikorupcijski direktorat na razinu države da riješi, imate propisane zakone, samo ... [[Govornik se ne razumije.]] Sloboda medija, kakva sloboda medija. To ne postoji, imate ono na HTV-u ne Otvoreno, „Zatvoreno“, imate totalnu cenzuru kao u bivšoj državi, ja bih sad s ove govornice uputio Orwellovu nagradu HND-u, mainstream medijima, znate Orwell, distopija, Oceanija, za totalnu cenzuru i da ste vi samo postali trbuhozborci bivšeg režima, nek vas bude sram, formirali ste svoje ministarstvo istine i to je dokaz ovaj mjesec da ste prikrili sve zločine tog režima.
Slijedeće iznošenje stajališta uvaženi zastupnik Hrvoje Zekanović u ime.
Bleiburg je postao metafora, metafora svih komunističkih zločina, zločina pobjednika 1945. nad Hrvatima. Danas kad kažemo Bleiburg podrazumijevamo i mislimo na sve one koji su stradali i na samom Bleiburškom polju i na Dravogradu i na križnom putu koji je išao, koji se protezao od Austrijske granice odnosno od Austrije pa skroz do Bugarske. Zvuči nevjerojatno, ali tako je. 100-tine tisuća Hrvatica i Hrvata su pobijeni u najgoroj odmazdi u Drugom svjetskom ratu. Niti jedan narod u Drugom svjetskom ratu nije doživio sudbinu kao što su doživjeli Hrvati, niti jedan narod. Često se znamo izdvajati od ostalih naroda pa govoriti najbolji smo po ovome ili onome, pa izgleda to poneka nevjerojatno. Međutim, nažalost i po ovom pitanju smo prvi, ja ću reći najgori. Najbolji smo u onoj najlošijoj stvari, a to je odmazda koja se dogodila nad Hrvaticama i Hrvatima 1945. godine. Dogodio se jedan pravi memoricid, dogodilo se brisanje kolektivnog sjećanja na jednu iznimno veliku žrtvu koju je hrvatski narod podnio. Ja bi ovdje citirao Ivana Pavla II, koji je rekao: „Sloboda i istina ili žive u skladu ili pojedinačno, neslavno propadaju. Ako nemamo sklada, slobode istine, nećemo imati ni jedno ni drugo. I što je najbolja stvar, danas više nitko ni ne pokušava reći tko je kriv za te zločine koji su se dogodili, tko je kriv za odmazdu. Nitko nije kriv. Za odmazdu nad Hrvatima nitko nije odgovarao. Za stotine tisuća ljudi koji su završili u jamama diljem nekadašnje Jugoslavije, ne postoji krivac. A danas nažalost postoje duhovni baštinici te nekadašnje zločinačke komunističke ideologije koji još uvijek negiraju ono što se dogodilo, koji još uvijek pokušavaju na svaki mogući način osporiti žrtvu hrvatskog naroda, osporiti tragediju koja se dogodila. Bez prave istine nema slobode. Tako da i po ovom pitanju je iznimno važno da hrvatska država, da hrvatska vlast glasno i jasno uvijek, pogotovo u mjesecu svibnju kaže onu pravu istinu, a to je da je hrvatski narod od pobjednika 1945. g. nažalost nastradao.
Sljedeći klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, a govoriti će poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Hrvatski narod je za zajedništvo svih suverenističkih domoljubnih snaga i snaga koja pristaju na jasna univerzalna kršćanska načela u politici. Hrvatski suverenisti su za zajedništvo i to zajedništvo je nagrađeno dva put već, nagrađeno je za europske izbore sa trećim najboljim rezultatom, a nagrađeno je i za predsjedničke izbore kada je kandidat Miroslav Škoro također ostvario sjajan rezultat treći najbolji, skoro identičan onome što je napravio HDZ i SDP. Koliko je zajedništvo važno, koliko je zajedništvo bitno možda je najbolje bilo vidljivo u Domovinskom ratu kada se upravo na zajedništvu branila naša Hrvatska država. Da onda hrvatski narod, da Hrvati nisu bili svi zajedno pod istim stijegom, e ne bi bilo ove veličanstvene pobjede koju su hrvatski vojnici i hrvatski branitelji napravili i hvala im na tome. Hvala im tisuću puta. Danas smo također u ratu, ovo je jedan egzistencijalni rat, rat za prosperitet, nema krvi, međutim ipak će ljudi umirati. Ovo je rat također i za identitet, a to nije manje bitno i tu su Hrvatski suverenisti iznimno eksplicitni, iznimno jasni. Mi smo za jasan identitet Hrvatske države i hrvatskog naroda i ne želimo da se taj identitet utopi i da nestane u EU i smatramo da jedino sa jasnim identitetom, sa jasnom baštinom koju ćemo njegovati na pravi način možemo zadržati ono mjesto na europskoj političkoj karti koju smo zaslužili. Ovdje bih još spomenuo jednog čovjeka koji je iznimno obilježio ovaj mandat u HS-u, a radi se o Slobodanu Praljku. To je bio jedan događaj koji je potresao, ja vjerujem sve oni koji razmišljaju domoljubno, suverenistički koji njeguju ona kršćanska načela u životu i politici. I njegova poruka koju nam je poslao je bila iznimno snažna i to je bila poruka zajedništva. I ovim putem još jedanputa mu kažem, hvala. A zaključio bi ovo izlaganje s jednom temom koja je iznimno važna, a evo povezana je i s današnjim datumom, na današnji dan slavimo 100. rođendan Svetog Pape Ivana Pavla II koji je mnogo puta progovorio o životu i njegovom ugrožavanju, a našem vremenu je uputio i značajno upozorenje koje glasi: „Nalazimo se pred golemim i dramatičnim sukobom između zla i dobra, između smrti i života, između kulture smrti i kulture života, nalazimo se ne samo ispred nego nužno usred tog sukoba. Od izbora jedne od te dvije kulture ovisi budućnost čovječanstva.“ Sveti Papa Ivan Pavao II bio je iznimno jasan po pitanju zaštite života i slušajući i njegov nauk, iznimno mi je drago bilo i velika čast da sam kao jedini zastupnik u HS-u dao u proceduru Zakon o zaštiti života. Nažalost, on nije vidio svjetlo dana. Hoće li ga vidjeti u nekom budućem mandatu? Ja ću se potrudi da ga Sabor vidi odnosno da dođe na raspravu i da bude usvojen. To je ono za što sam se borio i borit ću se u politici. I siguran sam da će taj trud biti nagrađen. Svi oni koji su pobornici jedne licemjerne politike da uzimaju glasove demokršćana, kršćanskih demokrata, a da se ne bore za ta načela u politici moraju znati da je to prevara hrvatskih birača. Od hrvatskog političara se očekuje da u ovoj sabornici govori, radi i bori se za ono što on zastupa, a ne da ovdje provodi jednu politiku, a da formalno uzima glasove onih koji zapravo možemo reći i vara. Dakle, Hrvatski suverenisti i njihovi partneri Domovinski pokret su tek krenuli i zajedništvo nema alternativu.
Hvala. I sada prelazimo na iznošenje stajališta klubova, a nakon toga određujem stanku, stanka će biti do 15,30 i onda ćemo u 15,30 nastaviti sa sljedećom točkom. Sada idemo na iznošenje stajalište u ime klubova. Prvi klub biti će onaj zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. Izvolite. U ime kluba govorit će poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani potpredsjedniče sabora, poštovani ministri koji upravo napuštate sabornicu evo danas obilježavamo godišnjicu međunarodnog priznanja naše države Hrvatske 15. siječnja 1992. godine, a nitko danas nije spomenuo zapravo i zaboravilo se da je 3 dana nakon međunarodnog priznanja u jednom malom dalmatinskom selu Erveniku, u zaseoku Šašići počinjen jedan od najgorih zločina u Domovinskom ratu. U tom selu je tada ubijena čitava obitelj, a radi se o obitelji Čengić, otac Drago, majka Nevenka i dvoje malodobne djece Slobodan 11 godina i Goran samo 4 godine. Jedan od razloga zašto su ubijeni upravo je bila i osveta državi Hrvatskoj za njezino međunarodno priznanje, jedna ljubomora. I zašto danas spominjem ovo? Spominjem iz razloga što je ovdje država skroz zakazala. Zanimljivo je da su svi ovi, da su svi koji su počinili ovaj zločin i osuđeni naravno u odsustvu, nisu bili nazočni kod suđenja, a to su Slobodan Kovačević, Damir Travica, Željko Travica, Veljko Travica, Nebojša Travica, Vujo Šašić i Vojislav Romić i Boško Kovačević. Jedino je Damir Travica kasnije 2008. godine došao do hrvatskog pravosuđa i služi 15-to godišnju zatvorsku kaznu, a ono što je interesantno za ostalima nije raspisana tjeralica. Je li moguće? Evo ja s ovog mjesta pozivam hrvatske institucije, pozivam ministra Božinovića i predsjednika Vlade Andreja Plenkovića kada čuje ovu raspravu, kada čuje ovo što ja sada govorim neka konačno raspiše tjeralice za ratnim zločincima koji su prije 28 godina pobili, pobili nedužnu hrvatsku obitelj. I još bi jednu stvar spomenuo. Upravo na današnji dan 1992. godine u hrvatskim logorima, pardon u srpskim logorima mnogi Hrvati su danas doživjeli najveće batine, a govorim o hrvatskim ratnim zarobljenicima u srpskim koncentracijskim logorima naravno u Srbiji. Upravo današnji dan su ih mlatiti više nego ikada da se osvete Hrvatima, znači našim braniteljima koji su bili u zarobljeništvu za međunarodno priznanje RH. Međutim, vidimo kako institucije ne funkcioniraju jer vidimo da zapravo ne postoji nikakva niti empatija hrvatske vlasti prema onome što se događalo, a ja ću reći još jedan najnoviji dokaz koliko institucije ne funkcioniraju. Naime, 21. veljače 2017. godine Ustavni sud RH donio je rješenje da se u roku 2 godine mora donijeti novi zakon koji se zove, još uvijek, Zakon o zdravstvenim mjerama za ostvarivanje prava na slobodno odlučivanje o rađanju djece, neki će ga zvati zakon o pobačaju, ja ću govoriti o zakonu o zaštiti života. Predsjednik sabora gospodin Jandroković, predsjednik Vlade Andrej Plenković nisu prstom mrdnuli 2 godine da se taj zakon donese. Jasno je zbog čega, zbog toga što njima ovaj zakon postojeći odgovara ili bi donijeli neki drugi zakon koji bi još više liberalizirao pobačaje. Onaj kršćanski, demokršćanski zakon oni ne žele donijeti. I upravo zbog toga ne poštuju odluku Ustavnog suda. Ali sad na stranu to što je Andrej Plenković za pobačaj, što sam ja protiv pobačaja ja bih ovdje govorio o jednoj drugoj stvari. Bez obzira na poziciju s koje nastupamo poštovane kolegice i kolege, bez obzira na poziciju ja smatram da svi moramo težiti da se odluke Ustavnog suda moraju poštovati, a ne poštuju se. Dakle, jedno od najviših tijela u Hrvatskoj državi, Ustavni sud je donio rješenje, a gospodina Andreja Plenkovića predsjednika Vlade, gospodina Jandrokovića predsjednika Hrvatskog sabora nije briga.
Hvala lijepa. Hvala i sada prelazimo na iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika, znači kluba i nezavisnih zastupnika. Prvi je gospodin Željko Glasnović u ime Hrvatskih suverenista i dva nezavisna zastupnika gospodina Hasanbegovića i Zekanovića. Izvolite. Zaustavit ćemo vrijeme. Molim vas, molim vas, molim vas. Molim vas gospodin Glasnović čeka, oprostite gospodin Glasnović čeka, gospodin Glasnović čeka da prestanete da bi počeo govoriti. Izvolite.
Poštovane kolege i kolegice ovaj drugovi i drugarice, nekima je draže da vas tako ovaj zovem, drugovi i drugarice ovaj današnja tema poljoprivreda, jučer smo čuli jednu litaniju podataka od ministrice poljoprivrede, podaci ali imate jednu poslovicu koja kaže imate laži, veće laži imate statistiku. Čuli smo da je, ja mislim ako zapamtim dobro, od 2014. do '20. da je povećana ova naknada za poljoprivredne poticaje na 15,7 milijardi kuna. To znači da je to više od 100 milijardi kuna od '90.-te godine, tamo '92. kad smo počeli izgrađivat Hrvatsku državu. Kakvo je stanje na terenu, kao se vodi poljoprivredna politika? Šta je s uzgojem egzotičnog voća i povrća? To se može odmah prodati. Nisam čuo ništa puno o tome ne znam ništa o tome, a ne da samo čekaju za poticaje za ove druge standardne ove uzgoje, pšenica itd., repa. Šta je sa centrima za skladištenje i preradu voća i povrća u istočnoj Slavoniji? Šta je, pratimo mi uopće otvaranje novih tržišta. Evo, gdje su klaonice za svinjogojstvo? Nekim mjestima pada uzgoj svinja, nemate za 50 km okoline klaonice. Šta se događa? Nova tržišta. Afrička kuga je pobila, svinjska kuga oko 40 miliona je odstreljeno svinja u Kini. Vijetnam koji je 5-ti po ovaj na svijetu po uzgoju svinja oko 6 miliona. Svaki dobar vepar se prodaje tamo od 300 do 1000 dolara, šta mi radimo po tom pitanju, a pada uzgoj svinja. Ruralni razvoj, Srbija je dala do 50, 50 hektara zemljišta je dala ljudima samo da se bave poljoprivredom. Šta mi radimo, a čije zemljište mi dodjeljujemo, zašto je prazna istočna Slavonija? Jer smo pobili 100.000 i otjerali ih Folksdojčera to je zašto je prazna, …/nerazumljivo/… je manjina, nikad nisam to čuo iz usta ljudi koji predstavljaju hrvatskog seljaka. Slovenija plaća 45.000 dolara svakom čovjeku samo da se bavi poljoprivredom. Tamo isto vlada demografski pošast. Riblje farme, tehničar zarađuje u Americi 75.000 dolara, poljoprivredni tehničar, vlasnik ribo ovaj odgajališta do 150.000 dolara. Gdje mi investiramo tu lovu i kako se pravi ta izvedba na terenu? A ne, 100 milijarde kuna smo potrošili, netko zasadi 2 šljive i sklizne, to je u civiliziranom svijetu nezamislivo. Nikakve podatke nemamo o tom pitanju i kako se taj novac troši, to je samo dimna zavjesa i ja bi rekao nekakve vaginalne manipulacije. Šta mi možemo očekivat od najveće, kad najveće poljoprivrede o agrarnoj reformi kad najveća oporbena stranka hvali kolektivizaciju Staljinovu koja je otjerala 150 miliona seljaka u kolektive i pobila milione šta metkom u glavu, šta izglađivanjem do smrti. Da, to je SDP, SDP. I šta sada očekivati od HSS-a, seljačke stranke koje se više bavi sa ovaj suradnjom sa bivšim udbašima, anarhokomunistima, nego stvar je u poljoprivredi, o tome niko nije govorio, zadnje izjave g. Beljaka, to znači da mi živimo u jednom svijetu ko onaj roman Životinjska farma, da kad životinje Orwellov roman, kad životinje preuzmu farmu i imaju svoje zapovijedi, a jedna zapovijed na kraju i svinje su glavne tamo naravno svinje i kad svinje naprave zapovijed tamo, napišu zapovijed da su neke životinje jednakije od drugih. Ja ne znam uopće jel se javila ova pučka pravobranitelja kad je u pitanju ta skandalozna izjava g. Bernardića i g. Beljaka, da ali vuk dlaku mijenja, a ćud nikada i imamo puno anarhokomunista ovde koji se bave, nemaju pojma o poljoprivredi nego samo se pozivaju na bivši propali eksperiment zvani Jugoslavija koja je uništila totalno selo, seljake je uguralo u male stanove 25 m2 i to je zašto je to selo napušteno, a naša stranka najveća vodi tu istu politiku i knjević mačak radić se vrti u grobu kao zvrk. Evo, pokažem malo ovaj naslovna strana časopisa Domovina, piše tu, imamo sliku jednoga jugozomboida i piše tu pomračenje udbaškog uma.
Hvala lijepa. Vuk dlaku mijenja, ali … [[Govornik se ne razumije]] Izvolite g., g. Ante Pranić [[Upadica: Lenart, Lenart]] a Željko Lenart, oprostite.
Poštovane kolegice i kolege i predsjedavajući, evo ja sam…
Sljedeći klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovani kolege. Rak rana hrvatskog društva je, to se pokazuje svakodnevno, ne samo u javnosti nego jedna ozbiljna analiza će pokazati da je tromost i neučinkovitost pravnog sustava prva prijetnja, unutarnja prijetnja hrvatske države. Naravno, kad se radi plan nacionalne sigurnosti radimo procjenu vanjskih i unutarnjih prijetnji. Vidimo sad. Javnost već vidi, ne samo po ovim natpisima, otvorenim izvorima informacija, da je ova država postala nekakva vrsta El Dorado za kneze „Drpislave“ i vidimo sad, to od bespravne gradnje, to je vani nezamislivo, u jednoj civiliziranoj državi da je bespravna gradnja ili kupite zemljište negdje, sve su sve su dokumentacija ispravna, kupite zemljište, tako sam ja imao slučaj prije godinu dana, uložite desetke tisuće franaka, eura i vidite da je to zemljište već prodano. A to su naravno repovi bivšeg sustava gdje je 5% zemljišnih knjiga ispravno uknjiženo. To su problemi ovaj prisilno oduzete imovine i drugih ovih zala iz bivšeg sustava. Npr. imamo selektivnu provedbu zakonskih propisa iz EU. Kao primjer opet, to sam spomenuo, oduzeta imovina. Nije provedeno još. Je u teoriji, ali još se čeka 5 godina za pravi zakon da pravi vlasnici tih nekretnina umru i da to ide u zaborav. Korupcija. Znamo što se događa pitanjem korupcije. Što je s korupcijom u Poreznoj upravi kao primjer, kad govorimo o pravosuđu gdje je oprano milijardu kuna u kružnoj prevari. Gdje je miss Merzel itd., sad imamo problem u Virovitici i to se vuče, spora pravda nije pravda. Kad govorimo o pravdi, što je šamar pravdi, sutra je godišnjica ubojstva obitelji Čengić kod Ervenika. Od paravojnih srpskih formacija, tzv. postrojba Krajina, ubijeni su otac i majka Čengić i također, 2 malodobne djece, Slobodan, 11 godina, Goran, 4 godine. A što se zbilja silovanje zdravog razuma, gdje još nisu propisane tjeralice za tu ubojice i mi govorimo o pravdi. Ali taj slučaj obitelji Čengić koji se dogodio 92. g., 18.1. točno 28 g. prije do danas. Ništa od toga nema. Ali to je ... [[Govornik se ne razumije.]] zločina velikosrpskih imperijalista o kojem vanjski svijet ne zna apsolutno ništa. Ja se pitam onda, ako je to tako, gdje su paravojne formacije srpske počinile više od 90% zločina i tzv. JNA gdje je 80% kadra su bili Srbi, što je onda, kako danas, kako se mi gledamo danas? Što se sa našoj impotentnom diplomacijom, našim akademicima da se vani još ovo vodi kao nekakav građanski rat? A ne agresija jedne velikosrpskog imperijalizma, ne fašizma, to su ofucane fraze, to je velikosrpski imperijalizam koji je pobio od 1912. do 41. stotine tisuća ljudi u miru, u miru, dokazano, dokazano. Ubijeno u Kosovu, Sandžaku, imamo tu mladog Lenjina to njega ne zanima, gospodina Marasa, on priča svoje priče sa jednim čovjekom manjine koji je pobijeno je 20.000 Talijana to njega ne zanima, govore svoje priče i dalje, njih ne zanimaju ove žrtve njega spika i humor njih zanima. A ja bih rekao da se pravda po pitanju hrvatskih žrtava svela na ovo, da, da, ponovit ću vam opet. To vama nisu žrtve nekakve žrtve, to vas ne zanima. Da, da, vi ne razgovarate o tome, vas ne zanima obitelj Čengić, tisuće žrtava, dobro, ok. Onda pričajte nekom drugom nekom floskule, fojbe itd. vas ne zanima. Gospodine dragi i to ste vi jugozomboidi još vladaju i pod krinkom nekakvog liberalizma itd., no to vas ne zanima. Do sada nemamo ništa, nikakve, šta ste radili 20, 30 godina, gdje su vaši akademici da se govori istina o Domovinskom ratu? Ništa o tome niste pričali jer vi mislite isto što misli desnica u Srbiji, vi mislite. Niste vi nigdje bili, danas ste sačuvali svoje fotelje i vas ne zanima povijesna istina. Ne, feldmaršale, ja sam ovdje bio u ratu, a vi ste se ovdje preseravali, ja sam ovdje došao '92., a vi ste se bojali da će vam doći četnici iz Beograda, to zašto prihvaćate Hrvatske države.
Hvala lijepa.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Nastavljamo sa našom sjednicom i prvo je na redu stajalište klubova i nezavisnih zastupnika pa je danas prvi na redu kolega Hrvoje Zekanović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, izvolite.
U današnje vrijeme često čujemo kako se političari odriču ideologije, kao kažu ideologija nije bitna, nije bitan svjetonazor. Međutim, ja ću postaviti pitanje može li se uopće živjeti bez ideologije, može li se u politici funkcionirati bez ideologije. Očito neki mogu pa imamo primjer i u HS-u kako ljudi pretrčavaju iz kluba u klub bez obzira na formalna, ideološka, svjetonazorska opredjeljenja. Današnje društvo se bavi raznim temama, bavi se temom Agrokora, Fortnenove, problemom Uljanika, bavi se problemom PDV-a, zapošljavanja i sve su to bitne teme, ne kažem, sve su to važne teme koje bitno utječu na standard, na kvalitetu i na način života ljudi u nekom sustavu, u nekoj državi. Međutim, ako malo pogledamo europsku, pa čak i globalnu civilizaciju, vidjet ćemo da isto ovo što se događa u Hrvatskoj da je se slična stvar događa i u Europi, u EU. Da se izbjegava govoriti o ideologiji, da se izbjegava govoriti o kulturi, tradiciji, baštini, a kad to kažem, prije svega mislim na onu kršćansku kulturu, baštinu, tradiciju, ono što je Europa nekoć bila. Ono što je Europa, ja bi želio, i sutra bude. Da sutra to bude i Hrvatska, i dalje Hrvatska. Ali te teme nisu popularne. Te teme su onako, izbjegava ih se u javnom prostoru. Međutim, Hrvatski suverenisti u tom smislu nisu sivi jer svijet je ipak, ja ću reći crno-bijel i tu smo jasni, tu smo izričiti. Ideologija je iznimno važna, iznimno važna i reći ću da je upravo i mene na politiku motivirala ideologija i svjetonazor i da sam ja unovačen u politiku, reći ću, kao kršćanski aktivist. I da se ideologije nikad neću odreći. A svi oni koji izbjegavaju govoriti o ideologiji, e oni imaju problem s tim zapravo da ideologije uopće nemaju, da nemaju svjetonazora. Ali ključno je pitanje može li se u današnjem svijetu živjeti bez toga? Pa ja mislim da ne može. I onda ako želimo, jednu pravu katarzu društva, jedan progres u hrvatskom društvu, Hrvatsku kao istinski suverenu državu, možemo, može li se taj progres i katarza zasnivati na nečemu što je sivo, što nije jasno? Ja sam uvjeren da se ne može. Ja sam uvjeren da bez jasnog svjetonazora i ideologije, koja nam je jamčila i opstanak sva ova stoljeća na ovim prostorima, ne može se ići dalje. Vlastodršci danas u Hrvatskoj idu toliko daleko, ma ne samo vlastodršci, često i oporba pa je zabranjeno spomenuti II. Svj. rat, ma ne spominjimo to, to je prošlost. Ide se toliko daleko da je postalo nepopularno govoriti i o Domovinskom ratu. A zašto je postalo nepopularno? Zbog toga što se upravo u Domovinskom ratu na jedan najljepši način pokazalo kako se bori za ideologiju, kako se bori za svjetonazor. Ti ljudi koji su ratovali i ginuli za slobodu Hrvatske nisu ginuli radi mirovine, radi beneficija. Nisu ginuli, nisu riskirali svoj život da bi sutra možda dobili lakše posao jer će kao branitelji imati prvenstvo u natječaju nego su riskirali život radi ideologije, radi svjetonazora. A danas to nije popularno. Danas stvaramo jedno no name blijedo društvo, europsko društvo koje se u potpunosti miče od onoga što je ono zapravo je. Ovdje moram spomenuti također, da sve to ide toliko daleko, umjesto da se gradi društvo vrijednosti, gradi se društvo kontrole pa postaju naše ulice, naše ceste postaju Big Brother. Tisuće i tisuće, ma čak stotine tisuća i milijuni kamera se danas instaliraju diljem svijeta, pogotovo u zapadnoj civilizaciji, našoj EU, u Hrvatskoj jer netko misli da se sa jednom strašnom kontrolom gdje će se pratiti svaki korak može napraviti korak u društvu. Ja sam sigurna da ne može, da se jedino izgradnjom, izgrađivanjem društva vrijednosti na jasnim načelima može ići naprijed.
Drugi je Kluba zastupnika GLAS-a i poštovana kolegica… Kolega Zekanović, dajte se pristojno ponašajte. ... [[Upadica se ne čuje.]] Dajte molim vas sjednite i dobivate opomenu, kakvo je to ponašanje. Pa niste vi ovdje šef Sabora i vi ćete određivati pravila, izvolite sjesti tamo. Izvolite sjesti na svoje mjesto, dobivate drugu opomenu, oduzet ću vam riječ. ... [[Upadica se ne čuje.]] Što je to? Održali ste tu moralno predavanje i onda se ponašate kao huligan. Dajte izvolite sjednite. Ne možete dobiti riječ.
Sad ćemo zastati i ići na iznošenje stajališta u ime kluba pa će prvi u ime Kluba Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovane kolege. Da, vječna tema, infrastruktura. Govorimo o Domovinskom ratu, a nitko ne govori o bivšoj državi jer tamo je odgovor i rješenje na izvoru gdje su gradile vojne baze, recimo bihaćka, aerodrom, koliko milijardi dolara je to koštalo dole, dignuto u zrak, 5. mj. 92., vojne objekte, ... [[Govornik se ne razumije.]] d.o.o. za druga Tita, itd., milijarde dolara. 80% sveukupne vrijednosti nekretnina u bivšoj državi su bili JNA i to je okrenuto prema našem narodu, nije se moglo duhovni nasljednici o tome ne govore, tog bivšeg sustava, nisu mogli izgraditi onu ni autocestu u istočnoj Slavoniji nego Bar-Beograd gdje je svatko morao plaćati i to je stvarno sadašnja stvarnost, a govorimo o infrastrukturi. To je zašto je Kopar iznad Rijeke, itd. Ali, ja bih o nekoj drugoj temi. Tema dijaspora. Španjolska je prošao je zakon kroz parlament španjolski za povratak Židova koji su otjerani iz Španjolske 1492. g. Već ima 6 tisuća zahtjeva za povratak, otvorene su knjige, knjige su otvorene iz 17. st. po pitanju ovaj zemljišne knjige, ljudi se vraćaju, a što se događa kod nas? Izrael ima zakon o povratku ovaj, 22. g. prošlog stoljeća nije bilo 2% Židova u Palestini od 700 tisuća, sad ih ima 6, više od 6 milijuna. Gdje su Hrvati u toj ... [[Govornik se ne razumije.]] Naravno, njih nema jer protiv njih se non-stop vodi crna propaganda i namjerna sabotaža da se ti ljudi ne vrate, a govorimo o demografskom pošastu. Sve zemlje se brinu repatrijacija svojih građana jer ta također, sve druge zemlje pate u Europi od demografskih problema, u Španjolskoj, npr. prosjek, 1,3 je prosječna ova stopa nataliteta i bez toga nema ni razvoja ekonomije, nema ništa. Takav je svijet kakav je danas. A u Africi je prosječna dob 19 g. i do, za 20 g. nit će 2 milijarde stanovnika u Africi, svi će sjediti na koferima, htjet će doć ovdje. Ne samo oni. Je li nama zbilja trebalo 30 g. da se napravi novi Zakon o državljanstvu? Kako je to u praksi? Prvo, čovjek mora prevest sve svoje ove dokumente na engleski, na hrvatski ili koji god drugi jezik, onda mora letit tamo, recimo, ako hoće doći u Kanadi, mora letit 6 sati do Toronta, iz Vancouvera, onda ga šalju, mora test na hrvatski jezik ovaj napraviti, test. Onda ga šalju u Petrinjsku. Od Petrinjske šalju Črnomerac gdje još čeka mjesecima i to naravno je namjerna sabotaža. To znamo. Jednostavnost. Samo treba sigurnosno provjeriti je li ti ćaća i mater Hrvat, priča gotova. Kakav jezik. Zakon o povratku. To ne postoji jer to je namjerna sabotaža od kadrova iz ... [[Govornik se ne razumije.]] režima. Kanada je postavila kvotu do 20 g. za 340 tisuća migranata. Oni selektivno biraju migrante. Tko će doć ovdje? To je neizbježno jer tamo također, ima manjak stručne snage, doći će. Tko će doć ovdje? Ako nismo privukli svoje ove državljane izvana, njih ima 3 milijuna, što ćemo napraviti? Ali ne, Hrvatskoj se još svodi crna propaganda protiv Hrvata izvan domovine. To vam je došao Rimac, Rimac automobili, zapošljava ljude, došao je Mikšić, isplatio ljudima 7,5 tisuća za božićnicu kuna, 2 centra je otvorio, a takvi ljudi nisu poželjni ovdje. Znamo zašto. Ne vole ovi bivši kadrovi, ovi kmeri iz bivšeg sustava, to je pokazao HNS, hrvatska narodna sramota, HNS, gdje su držali 2 tisuće predmeta u Čileu dolje, za državljanstvo, namjerno da ti ljudi ne dođu ovdje. Onda imamo Venezuelu, itd., ne ali hrvatski, trebaš je volit, ne volit, to je najveći poslovni objekat u Hrvatskoj su hrvatski iseljenici. To dolazi minimum 16 milijardi kuna ovdje i još trećinu toliko, dođe ... [[Govornik se ne razumije.]] , imao nekretnine, ali ne. Treba ta silna administracija, pokrenuli smo drugi val iseljivanja, dali smo pola milijarde kuna Srpskoj pravoslavnoj Crkvi, a nismo riješili Hrvate u BiH. Plaćamo desetke tisuća mirovina dole, ali ima jedan drugi „sajkološki“ faktor. „Sajkološki“. Psihološki faktor. Zašto se neki neće vratiti? Kad čuju glave kao Stazića, mister Stazića, mister Beljaka i druge. Pa kažu, pa nećemo se vratiti u bivšu „Jugu“, a tu sam nacrtao vama tko ste vi, ovo ste vi ustvari, nikad se niste promijenili, ovaj masovni ubojica masakrirao glave tamo, srp i čekić na tikvi, vi ste nasljednici tog režima. I to je zašto se ljudi neće vratiti. Jednostavno.
Hvala. Kolega Maras je digao povredu Poslovnika, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Povrijeđen je, ne znam jeste li vidjeli, pogledajte snimku, pokažite predsjedavajućem, znači to je maska ... [[Upadica se ne čuje.]] to je maska jednog [[Upadica Reiner: Molim vas, nemojte vikati.]] masovnog ubojice iz jednog filma. Ovo je, mislim ovo je van svakog, ja ne znam zbog čega vi to dopuštate i ne reagirate. ... [[Upadica se ne čuje.]] To nema veze sa nikakvim raspravama [[Upadica Reiner: Kolega Glasnović.]] u Saboru ni stavovima, za ovakve stvari se daju opomene, znači ovo je zbilja… I oduzima riječ, mislim čovjek tu optužuje kolege zastupnike, pokazuje fotografije masovnih, doduše, imaginarnih ubojica, ali zna se na što aludira.
Hvala. Hvala lijepa [[Upadica: Evo, hvala vam lijepo.]] Hvala lijepa. Kolega Lenart je isto. Kolega Glasnović.
Poštovani potpredsjedniče. Evo, čl. 238. kolega Glasnović, ne vrijeđa se samo nas nego vrijeđa cijeli hrvatski narod. Poznato je da kolega Glasnović pobjegao u Kanadu i bio 30 godina u Kanadi kako se ne bi morao boriti sa komunistima i tima koje on zove jugozomboidi ili ne znam što mu već pada na pamet. A sad, je li pamet i prodaje demagogiju hrvatskoj djeci i sa ovakvim glupostima vrijeđa zastupnike u HS-u. Molim vas da mu izreknete barem opomenu, iako i to ništa ne znači. Hvala.
Da. Nijedan od vas dvojice nije se pozvao na članak niti jedan, ovaj Poslovnika, a u slobodnom govoru nažalost vi znate da se izriču kojekakve stvari, mnoge s kojima se mnogi ne bi složili, ali tako smo izabrali i tako smo odlučili. Imati slobodni govor u kojem, dakle, se govori, sve i svašta, nažalost ponekad.
Druga rasprava poštovani kolega Hrvoje Zekanović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Poštovani predsjedniče. Pa imao sam zapravo namjeru govoriti o drugim stvarima, pokušat ću malo i o tome što sam pripremio, ali se moram malo referirati na kolegu Vučetića kojeg sam upravo slušao koji je govorio o manijacima ili kako već se izrazio ovdje, pa je branio pokušaj udomljavanja djece od istospolnog para ako se ne varam u Splitu. Nisam čuo gospodina Vučetića da je ovdje govorio nešto kontra one sulude odluke Splitskog sveučilišta da u natječaju stimulira ljude homoseksualnog opredjeljenja na način da svatko tko je homoseksualac ili tko izjavi da je samo izjavu, može dobiti 200 eura mjesečno i to je uredu. To je uredu, međutim gospodin Vučetić o tome naravno neće govoriti bez obzira iz kojeg je on backgrounda, ali zaboravio je gospodin Vučetić da imamo Ustav RH i da Ustav RH postoji jedan čl. 62., koji kaže, brak je životna zajednica žene i muškarca. Točka. Basta. Amen. Dakle, tu je hrvatski narod glasno i jasno rekao što misli o tome što vi govorite, sa dvije trećine rekao je da je brak zajednica isključivo žene i muškarca, a udomljavanje i posvojenje je zakonom regulirano isključivo za bračne zajednice. Tako da, u tom smislu, evo volio bih da budete onako malo objektivni ili objektivniji, ne možete biti objektivni čim vi govorite. Naravno, nisam ni ja uvijek, nisam ni ja objektivan, ali objektivniji, pa da onako kako udarate po ovome konzervativnom dijelu, konzervativnom svjetonazoru, da malo udarite po ovom liberalnom pa da komentirate, imate priliku i danas sazvati konferenciju za novinare pa da komentirate suludu odluku splitskog sveučilišta da u okviru Erasmus natječaja da svatko tko je homoseksualac ima pravo na 200 eura stipendije u splitskom sveučilištu. Zašto ne bi svatko tko je heteroseksualac to imao? Ili zašto ne bi imale plavuše? Zašto ne bi imale crnke ili oni koji imaju duge nokte ili kratke nokte? Zašto ne bi imali oni sa dioptrijom tu stimulaciju? I to vam nije sporno, to vam je u redu. To vam je u redu da se netko radi homoseksualne orijentacije, odnosno radi svoje seksualne orijentacije stimulira kao student? Pa kakve to veze ima sa studiranjem? Apsolutno nikakve. Ja sam danas htio nešto reći zapravo o ovoj najnovijoj smjeni još jednog, ako se ne varam, 14. ministra u hrvatskoj Vladi, g. Kujundžića. Pa bi samo napravio malu usporedbu vezano uz ministricu Divjak. Ministrica Divjak bez obzira što je odgovorna vlastitim nemarom, neradom, za 6 i pol milijuna kuna proračunskog novca, i dalje je ministrica. I predsjednik Vlade ju je ovdje u Saboru branio bez obzira što je porezna inspekcija ustanovila da je bila duplo plaćena za posao koji je već obavljala i dalje je ministrica. A što se tiče g. Kujundžića, ja mislim da mu je ovo hvala zato što je kao i svi ministri u Vladi Andreja Plenkovića podržao Istambulsku konvenciju. To mu je hvala što je bio odan. Eto. Vratilo mu se. Vratilo mu se to što nije bio odan ili je bio odan ili što je pogazio svoj svjetonazor. Pitanje je je li ga pogazio ili nije pogazio. Ali je ovo jako interesantno. I na koncu ovo ključno pitanje, ako je netko zbog nekog razloga smijenjen sa mjesta ministra, a postoji nekakav delikt, nešto postoji, pa kako taj može biti dobar za Hrvatski sabor? Ja mislim da je Hrvatski sabor najviše mjesto za hrvatsku državu, za hrvatski narod. I to mi je jedna velika nelogičnost. Ali, ipak ću ovdje morati zaključiti. Ministrica Divjak je ostala isključivo zato što postoji srpsko-hrvatska ili hrvatsko-srpska trgovačka koalicija o kojoj ovisi Andrej Plenković i njegova Vlada jer je ona dio HNS-a, a ministar Kujundžić je otišao isključivo zbog toga što u ovom trenutku ne odgovara predsjedniku Vlade jer da mu odgovara, on bi se borio za njega. Naravno, ako je išta odgovoran, neka odgovara zato što je napravio, neka odgovara za imovinsku karticu i za sve ostale prijestupe koje je eventualno napravio.
Poštovane kolegice i kolege, prvi će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović, izvolite.
Poštovane kolege, kolegice, još jedna sjednica je završila a vidimo da se rat u Hrvatskoj vodi ne samo političkoj nego i na kulturnoj razini kad gledamo gore Rijeka, europska prijestolnica kulture, koliko, 10 milijuna kuna će koštat gore te izvedbe, kad gledate gore šta ove performanse, mi bi mislili da se vraćamo u bivšu Jugu ili u Sj. Koreju. Imamo jugo-joga, izvođenje koreografije u kojoj se poze partizanske, tamo imamo poze partizanskih junaka, uklapaju u grupne vježbe, ima uz zvukove revolucionarnih pjesama, političkih slogana, sletova, sjećate se ono „mi smo Titini, Tito je naš“, na Trsatu imamo izložbu španjolsko-građanskog rata, pa ja bi mislio da smo u Sovjetskom savezu negdje tamo, u najdubljoj zimi staljinističkoj. Ne samo to, na kulturnoj razini, imamo hajku protiv Hrvatskih studija. Neke očito smeta neke ljude taj pridjev „hrvatske studije“. Hrvatski studiji su najbolji fakultet društvenih znanosti u ovoj državi, oni su formirana, osnivani '92. g. u ratu uz pomoći iseljenika i emigranata. Oni su protuteža fakultetu politologije i fakultetu filozofskom koji većinom služi i danas služi, i danas služi za jugo-komunističko zatupljivanje, za budalizaciju, ti su ljudi, ne znam dosta njih, ne svi su marinirani u tom bivšem sustavu i ne mogu izaći iz tog mentalnog sklopa. Na kraju, to se radi pola stoljeća, pola stoljeća to vidimo i u prosincu prošle godine, Sveučilište u Zagrebu je predalo zahtjev i rektor da se Hrvatske studije prizna kao fakultet. Do onda ta birokracija socijalistička koči da se ta odluka donesen u stvarnosti, to je namjerna sabotaža, to vidimo, možda bi ti ljudi volili neki u kulturnom prostoru u Hrvatskoj da se to više zove, da ... [[Govornik se ne razumije.]] bude jugoslavenski studiji i to je namjerna sabotaža. Prošlo je dosta, dosta mjeseci, nemamo nikakve ove, odgovor nema nikakav a ja bi predložio umjesto blokade, blokiranje i sabotaže i te birokracije socijalističke koji koči da se to prizna kao fakultet, ja bi predložio ministrici i Vladi važniju stvar. Prvo ja bi predložio akademsku lustraciju na fakultetima, akademsku lustraciju da mi vidimo, da zna javnost imena, bivši i sadašnjih profesora koji su surađivali do '91. g. naravno, sa bivšim tajnim službama, neki slučajevi su poznati, neki su ne samo da su cinkarili studente nego su prodavali seks za ispite. To, akademska lustracija, to bi predložio i predložio bi pregled svih tamo isto bivših i sadašnjih lažnih akademskih titula, diploma, ... [[Govornik se ne razumije.]] doktorata jer kako stvari idu, taj sustav koji je stvorio tu kulturu varanja se nikad nije razmontirao, on je ovdje danas i ako to ne napravimo, bit ćemo jako, još 10 g., izgledat ćemo ko Sj. Koreja i svi ćemo sjedit ovdje, izgovarat one parole kao „sadili smo žito iz neba, nek gladna Engleska i Amerika gleda“, i dok se ne riješimo tih ljudi na fakultetima, društvene znanosti u Hrvatskoj i povijest itd., bit će samo jedan propali eksperiment i nastavit će se budalizacija koja se također provodi u ovom Saboru, to smo mogli čut od govornika kao mister Bernardić koji je pozivao na kolektivizaciju iz '45. g. i zamislite vi da se neko digao u Bundestagu u Njemačkoj i pozvao, i rekao da Stazi nije ubio dovoljno ljudi. To je šokantno. Ako se ne dignemo mi i prvenstveno branitelji protiv tog kulturnog marksizma, neka ovdje proziva građanski rat ne samo na kulturnoj razini.
Idemo na drugu raspravu, to je rasprava Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića i poštovani kolega Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Ne želim širiti paniku, međutim upitat ću s ovog mjesta predsjednika Vlade, ministra zdravstva, jesmo li spremni, jesmo li spremni za moguću epidemiju koronavirusom? Dakle, svi vjerujem pratite što se događa, međutim neke stvari se jednostavno krivo interpretiraju. Dakle danas na današnji dan je zaraženo 24.562 čovjeka koronavirusom, umrlo je 493 čovjeka, a trajno se izliječilo tek 910. Dakle, ponovit ću 25.000 skoro. Ova broja više ne znači, ali prije samo 7 dana broj oboljelih je bio 6.000, dakle 4 puta manji. Danas je 25.000, a prije 7 dana bio je 4 puta manji. Trend porasta je 15% dnevno, ponovit ću 15% dnevno. Ako napravite dijagram rasta oboljelih, a napravili su ga epidemiolozi dakle onda ćete vidjeti da jednostavnom matematikom dolazite da će se brojka svakih 20 dana udeseterostručiti. Dakle, svakim 20 dana imat ćemo 10 puta više oboljelih. Hoće li se upravo na takav način nastavit tijek ove bolesti u svijetu nije sigurno, međutim očekuje se, dakle to možete pročitati na mnogo medicinskih portala da će se onaj vrh ove bolesti tek dogoditi negdje u svibnju ili u travnju. Dakle, postoje znači opravdana opasnost da se ovaj opaka bolest koja ima jako veliku smrtnost od gotovo 3%, da se ona dogodi sutra i u Hrvatskoj odnosno da se i u Hrvatskoj dogodi epidemija koronavirusom. I sad postavljam pitanje jesmo li spremni iz jednostavnog razloga. Evo jutros kad sam dolazio ovdje htio sam prezentirati jednu onu maskicu kojih bi trebalo biti u apoteci pa je nisam našao, jedino što sam našao, našao sam ove rukavice od te osnovne medicinske opreme. Dakle, trenutno u hrvatskim apotekama nema maskica, nema maskica. Ne želim širiti paniku, ali postavljam pitanje ministru zdravstva, postavljam pitanje premjeru odnosno predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, zašto nema, je li moguće da smo već u ovoj ranoj fazi kada ta bolest nije došla u Hrvatsku nestali bez osnovnih medicinskih pomagala da bi se ova bolest stavila pod kontrolu. Je li to moguće? Nadalje, jako bitan podatak da 25 do 30% bolesnika završi na respiratoru, trenutno je 7.000 ljudi na respiratorima u Kini. Koliko Hrvatska ima respiratora? Ova bolest nije toliko daleko. Ona je danas već u 28 zemalja, znači osim Kine, Tajland, Singapur, Japan, Južna Koreja, SAD, ali je i u mnogim europskim zemljama Njemačka, Francuska, Italija, Rusija, Belgija, Španjolska, Finska, Švedska, nama u susjedstvu. Dakle, ta bolest se polako širi. Polako ali sigurno. Trend je jasan, od Nove godine do danas na dnevnoj bazi 15% rasta oboljelih. Gdje je kraj ja ne znam, ali samo postavljam pitanje jesmo li spremni? Jedna Indija u kojoj nema toliko oboljelih, a golema je zemlja ona je zabranila izvoz medicinske opreme i rukavica i zaštitnih maski i panično nabavlja 1.000 respiratora, ako slučajno ta bolest dođe u tu veliku zemlju. Ponovit ću pitanje ponovno. Jesmo li spremni? Je li Hrvatska ima dovoljni broj respiratora? Ponovit ću svaki 4 ili skoro svaki treći pacijent završi na respiratoru i imamo li odnosno hoće li sutra biti jer danas nema u hrvatskim ljekarnama maskica kao osnovno medicinsko pomagalo za ovu bolest? Možda mogu zaključiti na način da ova bolest jedino što neće pogoditi, neće pogoditi vjerojatno Hrvatski sabor, a neće ga pogoditi jer jednostavno se ovdje nema na kome širiti jer kolege rijetko dolaze na sjednicu tako da ako dođe u Hrvatski sabor tu će i stat, ali ipak ne bi širio paniku, ali s ovog mjesta postavljam pitanje Vladi RH jesmo li spremni za moguću epidemiju koronavirusom?
Sljedeći Klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovane kolege, potpredsjedniče Sabora, stalna tema korupcija, slušamo ovdje opet kukanje, izbjegavamo točan odgovor. Meni je drago što je ovdje gospodin Marić, drago mi je što je on ovdje ali ja se pitam nekada ključno pitanje kako se troši novac poreznih obveznika. Ako politika umijeća određivanja prioriteta, kako država odvaja novac za koje prioritete? Znamo ako sada nema recesije treba novac staviti sa strane ako dođe do recesije za ključne za kritične ove stvari u društvu. Kako se troši novac poreznih obveznika? Nedavno sam vidio na televiziji ovaj mikrokozmos kako funkcionira Hrvatska država vidim ulazi vladajuća koalicija, ustvari vladajuća koaliciji 10 najnovijih Audia dolazi u jedan grad na jugu Hrvatske. To je samo prvi krug osiguranja upaljene rotirke. To je samo prvi krug. U Japanu samo premijer ima pravo na službenu zaštitu. Hrvatska to je slika ustvari države kako vlada lijevo, desno krilo partije ovih dana i njihovi ortaci koji sjede ovdje a glume demokrate i nove titojuginde itd. Stara priča samo u novom ruhu. Ako mi gledamo da je potrošeno kada kažemo 30 milijardi je potrošeno na brodogradnju. Propali projekat i opet traže lovu ovi gore iz Rijeke opet traže lovu. Samo da spustimo malo te podatke do zemlje to znači da je svaka četveročlana hrvatska obitelj do sada je platila oguljena je, pokradena za 5 tisuća eura. Imamo poljoprivredu, a poljoprivreda u bivšoj Vladi, ne znam sada nisam vidio podatke je čisti El Dorado za kneze drpislave. Imali smo 100 milijardi kuna potrošeno. Gdje su te krave? Gdje su ti za procesuirane centri voća, povrća gdje je to? Gdje su ovi za skladištenje tog? Ništa tamo kada gledamo to gdje je taj novac potrošen, kako se to nadzire? Pa naravno da je korupcija i tromni državni aparat i institucije još predstavljaju najveću prijetnju u Hrvatskoj državi nakon mentalne baštine komunizma jednopartijskog sustava koji nas sve svakodnevno baca u očaj. Evo 30 godina još nismo nemamo mehanizam za provedbu terena. Mi smo tu na dnu Europske unije, na dnu po pitanju kada je u pitanju provedba zakona. Svaka organizacija koja će biti funkcionalna organizacija ima 3 elementa da ona funkcionira efikasno da bude državotvorna, da bude efikasna. To je prvo popunjenost, obučenost i opremljenost. Kada mi sada gledamo medicinsko osoblje … napadaju se bolničke sestre. Bolničko osoblje ide van. Kako su oni plaćeni? Idu van. Imamo policiju. Tamo se rokaju sa ekonomskim emigrantima. Pola je zaraženo sa HIV-om. Ne znam kojim drugim bakterijama i bakcilima i ja ne znam možda ne ebola još ali njima je plaća 5 i pol tisuća kuna prosječna. Kako ćete za to dobiti profesionalca? Obrazovni sustav. Kakva je kvaliteta učitelja ako im je plaća niska? Da ne govorim o poreznoj upravi, o poreznoj upravi i koliko mi novca gubimo svake godine od bandita koji ne plaćaju poreze a imaju nekretnine. Pa nedavno sam čitao jedan ima ovdje jedan Vikonte ima tamo 979 nekretnina? Pa toga nema u … u Texasu. I što raditi? Jel' nama teško napraviti jednostavne zakone? Jednostavne zakone, brza provedba. Jel' teško ustrojiti specijalne sudove samo za poslovni kriminal i provesti na terenu. Konfiskacija imovine svih drpislava koji nisu plaćali poreze, koji su krali. Na kraju za državne službenike, državne službenike ako je on pogriješio tamo a zgriješio se u koruptivnim radnjama oduzimanje imovine i lupni mu kaznu od 3 do 10 godina … [[ne razumije se]] Provjerite svakome porijeklo imovine da vidimo tko je što imamo, ne nakon '90.-te, do '90.-te da vidimo. Naravno, to još nije provedeno, taj zakon stavljen tamo u podrum i moramo to provest sve te jednostavne ove mjere moramo provest na terenu ako ćemo imati efikasnu državu, ako ne možemo svi ići tamo u Monako.
I sada ćemo prijeći sa malim zakašnjenjem, ali dobro je da smo završili ovu točku ja mislim nego da smo je prekidali baš sa iznošenjem stajališta klubova i prvi će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovane kolege zastupnici, potpredsjedniče Sabora. Ključna riječ jutros diskriminacija, ja mislim da ako gledamo koliko se novaca ukrade u ovoj državi godišnje da je svaki stanovnik ove zemlje diskriminiran, ne samo ljudi sa posebnim potrebama. I to je zašto mi nemamo niti vrtića, niti dobre plaće za naše liječnike itd. Jutros sam održao novinarsku konferenciju dole jutros, ključna tema je bila korupcija kao najveća podmukla opasnost koja prijeti RH. ja sam njima podijelio također jedan … sa 16 točaka kako suzbiti tu korupciju, to sam predo odborima, institucijama od predsjednice do dalje. Do sada nisam dobio nijedan odgovor od USKOK-a, PNUSKOK-a, Državnog odvjetništva ništa i to je samo igrokaz jel ta se korupcija nastavlja. Sad ću o detaljima, ove godine ustrojava se Ured europskog javnog tužitelja i taj se ured bavi sa nezakonitim izvlačenjem novca iz euro fondova. Šta će se dogoditi kad ovdje dođe revizija? Šta će biti u poljoprivredi, 100 milijardi kuna, to spominjao … 10 puta sam to spomenuo ovdje. Po nekim procjenama pola novca iz javnih nabava gubi se u korupciji, koruptivnim radnjama. Javna tajna je da imamo spregu politike i kriminala kao npr. iznad mene je tipičan primjer jednoga gospodina tu, tipičan primjer, sad ide, sprega politike i kriminala, idemo od kleptokracije do kleptrokacije. Po nekim procjenama 30 milijardi kuna se izvlači minimum iz države. Kakav je modus operandi tih krkana, lopova? Mi se bavimo sa bakicama radimo racije na tržnicama dole, hapsimo bake sa duhanom, a ti megalopovi haraju okolo i tu su danas s nama. Evo ajmo počet sa Poreznom upravom kao primjer jedan dobar primjer te kleptokracije. Imamo npr. šefa nadzora firmi u Poreznoj upravi, jeli moguće da on radi muljaže sa transfernim cijenama i izrađuje elaborate za matična inozemna društva koje ovdje osnuju tvrtke i oni na taj način peru lovu jer tu ne plaćaju poreze nego plaćaju poreze vani. De facto Porezna uprava je dozvolila odobrila da Hrvatska postane jedna porezna oaza za strane tvrtke. Šta je sa nadzorom za velike tvrtke? Imate ured za to. Tamo se prihvaćaju rješenja bez ikakvih carinske dokumentacije. Šta je sa kružnom prevarom u Poreznoj upravi gdje je oprano milijardu kuna? Onda je bio premijer mister Milanović, sad je predsjednik, tamo je radila pismohrana tvrtka imala je ugovor sa tom jednom lažnom tvrtkom koja je sudjelovala u toj kružnoj prijevari, a kum od pismohrane je od mister Milanovića bio kum. Fiktivne usluge, fiktivna poduzeća beskrajno mogu ovdje govoriti. Šta je sa zemljišnim knjigama u Samoboru? Gdje su naši seljaci? Evo Samobor, tamo u gradu Samoboru prodaje se zemljište dioničkim društvima ispod tržišne cijene i šta se događa? Onda te d.o.o. prodaju drugim bez natječaja, prodaju drugim firmama, npr. Dinkel d.o.o. koji je bankrotirao davno, pod blokadom je zatvara tvrtku i prodaje i dalje ide Tona Atia projekat itd. oni to prodavaju … d.o.o. oni grade vile i kuće u te se vile useljavaju, prodavaju za firme da ne plaćaju PDV a ustvari u njima žive. To je … lopovluka gore u Samoboru. Tu nema danas mistera Beljaka, ja bih njega to pitao, ali nije ovdje danas. Samo govorimo o otimačini u zemljišnim knjigama, pa 5% zemljišnih knjiga u Hrvatskoj je ispravno uknjiženo. To je otvorena vrata za muljažu. Šta je zaključak svega ovoga? Da ove institucije cijela država 30 godina nije napravila nijednu strategiju za suzbijanje korupcije. Ovo je samo igrokaz, ovo se nastavlja, mi nismo Singapur, a trebali bi bit, tamo nema korupcije, ima vlast, ima ideale, ima naravno i moralna svijest, to ovdje nema. Ako ovako nastavimo izgubit ćemo još ljudi i to je zašto mi nemamo novca za kritične stvari radi ovog lopovluka. A ljudi koji ovdje istražuju oni su … u tvrtkama i blokirani su i oni se uklapaju taj kriminal jer nemaju izbora. Mi smo izdali naciju … koje rade u ovim tvrtkama i ovo je sramota Hrvatske države. … /Govornici govor u isto vrijeme./ …
Hvala.
Idemo sada na treće izlaganje, to je Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, poštovani kolega Hrvoje Zekanović, izvolite.
Svaki veliki narod kroz svoju povijest stvori velike državnike, vojskovođe, znanstvenike ali i duhovne vođe. I to se dogodilo i u hrvatskom narodu. Hrvatski narod je imao sreću pa je imao Alojzija Stepinca, blaženog Alojzija Stepinca. Međutim Alojzije Stepinac, iako evo ga smo slavili 60 g. od znači trenutka njegove smrti i 22 g. od trenutka kad je proglašen blaženim, još uvijek nije proglašen svetim. A nije proglašen iz razloga što je patrijarh Irinej ali reći ću i Aleksandar Vučić i Nikolić što su urgirali kod Svetog Oca Pape u Vatikanu da se on ne proglasi svetim, naravno sa lažima. Sa lažima da je on bio ustaški vikar, da je branio ustaški režim, da je odgovoran za smrt ljudi u Drugom svjetskom ratu. Ali tko mu to govori? To mu govori, to mu govore ljudi koji su četnički vojvode, to mu govore ljudi koji otvoreno veličaju četnički, fašistički pokret. Ja ću ovdje spomenuti jedan događaj koji je interesantan, a radi se o mitropolitu Porfirije Perić koji je prije nekoliko godina zajedno sa 10-tak svećenika iste te Srpske pravoslavne crkve pjevao Momčilu Đujiću pjesme, znači veličao je četništvo, veličao je fašistički pokret i onda imamo situaciju da ti isti ljudi koji veličaju fašistički pokret oni jednog čovjeka koji je u Drugom svjetskom ratu bio brana za zločine, koji se trudio i spasio mnoge i Hrvate i Srbe i Rome od zločina da danas ne može postati svetim što bi puno značilo hrvatskom narodu. Ali što je ovdje interesantno kad govorimo o Porfiriju Periću mitropolitu Srpske pravoslavne crkve na to što je on radio upozorio je jedan novinar, zove se Marko Jurić i umjesto da je Državno odvjetništvo podiglo postupak odnosno istražilo što to Porfirije Perić pjeva Momčilu Đujiću i upozorilo ga da je pod tim četničkim sloganom, pod tim pjesmama da su klani i ubijani Hrvati diljem Hrvatske u hrvatskom Vukovaru Državno odvjetništvo pokreće postupak protiv novinara koji je ukazao na jednu veliku političku i društvenu anomaliju. Kako je ovo društvo? Ja ne zna. Međutim, o ovoj hrvatsko-srpskoj trgovačkoj koaliciji u kojoj je SDSS ovako nešto odgovara. Odgovara da se proganjaju novinari, a ne odgovara da se proganjaju oni koji veličaju četnički pokret. I to je tako. Ovdje moram naglasiti još jednu interesantnu stvar vezano uz ovu hrvatsko-srpsku trgovačku koaliciju u kojoj je i HNS, u kojoj je i gđa Opačić, u kojoj je i gosp. Saucha donedavno u SDP-u, tu je i gosp. Kajtazi, a taj gosp. Kajtazi ovih dana, znači podržava Vladu Andreja Plenkovića dijeli po Međimurju, evo maloprije smo slušali o Međimurju, dijeli po Međimurju reklame djeci, kaže pravi čovjek za nas Veljko Kajtazi i dolje Kali Sara, dječici. I ja s ovog mjesta pozivam pravobraniteljicu za djecu Helencu Pirnat Dragičević neka ovo malo ispita. Neka ispita o čemu se radi. Može li bilo koji zastupnik bilo kome, bilo kojem djetetu dijeliti bilo kakve propagandne materijale i da se djeca oblače u majce s njegovim likom odnosno s natpisima, da s tim kesicama gdje piše Veljko Kajtazi šetaju po Međimurju. Je li to način na koji se kampanja može raditi? Ja mislim da nije. Ali ipak ću ovdje rezimirati, ova koalicija odnosno vladajuća većina koja trenutno upravlja Hrvatskom upravlja na način da se svakome mora udovoljiti, pa će se i ovdje vjerojatno udovoljiti Veljku Kajtaziju, pa Helinca Pirnat Dragičević neće pokrenuti postupak jer će reći da je to u redu. Kao što je u redu i sve ono što radi gradonačelnik Grada Zagreba gosp. Bandić i kao što je u redu sve ono što je napravio gosp. Sucha i što radi HNS jer jednostavno ova Vlada mora opstati po svaku cijenu.
Prelazimo na iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika, prvi na redu je g. Ante Pranić ispred Nezavisne liste mladih. Nema ga, gubi pravo. Drugi na redu je g. Željko Glasnović ispred Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, izvolite g. Glasnoviću.
Poštovane kolege, stalna tema korupcija, šta se radi po tom pitanju, tu se redaju glave od DORH-a, do ne znam, jel USKOK bio ovdje, naravno da nije bio, imamo sve informacije. 30 g. tapkamo na mjestu. SOA potvrđuje da je to najveća opasnost unutarnja za hrvatsku državu, tu je bio feldmaršal Jelenić iz DORH-a, kaže da se radi na tom pitanju, ali u stvarnosti to je samo dimna zavjesa. O tome se ne govori previše na HTV-u, ključne informacije nego gledamo npr. Peti Dan, Labirinta, gdje se zamagljuje i totalno prikiva uzrok svega ovoga. Pitanja, retorička pitanja, zašto do sada nije napravljen spisak crvenih direktora, poduzeća, komercijala u bivšem sustavu od 80-te do 90-te, u tome grmu leži zec. Gdje su? Šta je onima koji su uništavali državna poduzeća, oni stave sebi 20% podjele dionice, tvrtka u stečaj a radnici na ulicu. Je li to teko napravit? Jel teško saznat za ove, imamo EUROPOL, INTERPOL, SOA, ja ne znam više, CIA, 16 obavještajnih agencija, da nemamo pojma o bankovnim računima vani, više od 70 000 kuna, jel to moguće? I naravno, to je zašto nema novca za HVO, to je zašto nema novca, sad sam rekao za vrtiće i druge kritične stvari jer tu se krade svake godine 30 milijardi kuna minimum odavde, izlazi odavde. A krivi su svi, imamo lijevo, desno krilo partije. Njima je dobro, njima je super, a zašto ne počet s njima kad govorimo o Zakonu o porijeklu imovine. Šta je to? Recimo, šta je sa bivšim tvrtkama, ti sam spomenuo, te direktore, šta je sa porijeklom imovine ovim bivšim recimo SKOJ-evcima? Di je ta imovina otišla? KO je to podijelio? SUBNOR, SKH, … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] dobro je prijatelju, ja znam tko si ti, ali smrdi mi, od tvoje duše mi smrdi ovdje po tome začepi [[Upadica Radin: Bez rasprave.]] [[Govornik se ne razumije.]] razgovaraj, ti si jedan ... [[Govornik se ne razumije.]] kameleon … ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] To smo govorili i prije, šta je sa sigurnosti, kažemo to je dio nacionalne sigurnosti. Govorimo o nacionalnoj sigurnosti. Što je sa dosjeima, dosjeima bivših udbaša itd.? Danas neki sjede u Saboru, tu su se danas paradirali ovdje za saborskoj … [[ne razumije se]] ali oni su otkucavali svoje kolege tamo u bivšem sustavu, ima i kodno ime Odisej. A kada ja to govorim to je zabranjeno na HTV-u, jer su … ukrali 6 kamera prije 4, 5 godina od klavira do kamera. Imate tamo hladni pogon i mi moramo gledati ispovjedaonicu za crvene kmere Nedjeljom u 2 to moramo gledati, Peti dan, Labirint gdje caruju djeca tih bivših kadrova i bivši udbaši i drugi koji su otkucavali svoje tamo kolege oni paradiraju na HTV-u. Kada sam ja zadnji puta bio na HTV-u pitam gospodina, niti ću doći tamo. To je ustvari cenzura o tome se ne govori. Ovo je samo jedan previd nekakve demokracije ovdje. Što je sa pokradenom imovinom? Veliki seljaci ovdje. Potjerali ste 200 tisuću njemačkih seljaka tamo iz istočne Slavonije, oduzeli sve zemljište. Oni su pobijeni po logorima. A danas kao primjer, tko traži te ljude natrag? Ovo je tabu tema. Kada ste pobili 66 tisuća, vaši prethodnici ove lijeve partije, ovdje krilo partije onda ste im oduzeli 3 tisuće kvadratnih kilometara zemljišta. A sada ću vam ja reći zašto je Hrvatska u gabuli. Jer gole ste potjerali oni s opancima klinašima sa ovima … [[ne razumije se]] su imali tri razreda osnovne škole. Vama su opljačkali oba poduzeća. Otjerali ste seljake u kolektive i što smo dobili ovdje? Vidimo što smo dobili, praznu Slavoniju. Sada ću ovo reći na kraju. Potomci tih Nijemaca 5 stotina njih je pobjeglo od tog crvenog terora, otišao u Brazil. Danas potomci tih Nijemaca 5 stotina u Brazilu, San Paulo provinciji BDP-e njihov poduzeća je veći od … grad 400 tisuća San Paulo u Brazilu grada, a to smo mi. Dok se ne promijeni ovo, dok se ne provede i akademska i druga lustracija nećemo daleko ići. Ali to su naravno tabu teme na HTV-u.
Povreda Poslovnika, izvolite gospodine Lenart.
Poštovani potpredsjedniče, članak 238. je povrijeđen gdje je gospodin tj. ovo što se zove …
… /Upadica Radin: Članak, članak?/…
238. rekao sam.
… /Upadica Radin: 238. dobro./…
Gospodin Glasnović vrijeđa mene kao zastupnika, pa bih htio reći gospodinu Glasnoviću da u mojoj familiji nitko nikada nije bio u partiji. Ali ću vam reći da nismo niti pobjegli u Kanadu i 30 godina se sakrivali u Kanadi kao vi i sada držite moralne propovjede.
… /Upadica Glasnović: Slušaj majmune jedan./…
Morate držati propovjedi i vrijeđate i dalje … … [[Upadica se ne razumije…]]
Gospodine Glasnoviću, imate povredu, imate prvu povredu Poslovnika … … [[Upadica se ne razumije …]] Molim vas …
Kolega Glasnović, kolega Glasnović …
… /Upadica Glasnović: … [[ne razumije se]] Nisam ja pobjegao nigdje, vi ste mene otjerali./…
Molim vas straža razdvojite zastupnike. Molim vas straža razdvojite zastupnike.
… /Upadica Lenart: Pa evo ja sam tu. Ja se vas ne bojim … [[ne razumije se]] /…
… [[Upadica Glasnović: … ne razumije se]] Gospodine Glasnoviću nismo u Legiji stranaca. Ovo je Sabor. I molim vas i vi sjednite i prekinimo s time. … [[Upadica Glasnović: ne razumije se.]] Molim vas lijepo.
Slijedeći će biti Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, a govorit će poštovani zastupnik Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovani kolege, potpredsjedniče sabora, stalna tema sustav, pravosuđe funkcionalna država, šta se događa. Kad pogledamo sav ovaj aparat, birokratski aparat u Hrvatskoj, mislim da je on veći od onoga što Kinezi imaju per capita što je u Kini, Republici Kini danas. Ovaj imamo 100.000, 100.000 ljudi u javnoj upravi, Ministarstvo vanjskih i europskim poslova ja mislim 1.300 zaposlenika, kakvi su rezultati te glomazne birokracije na terenu i šta gledamo. Je to samo kupovanje socijalnog mira, da li ti ljudi statiraju ili zarađuju svoju plaću? Evo, primjer Ministarstvo vanjskih i europskih poslova. Gdje je tu ta ova gospodarska diplomacije gdje su te greefield investicije, prazna je Lika, prazna je Slavonija, šta čekamo? Ako američki veleposlanik dođe, kako njegov državljanin tu investira 100.000 dolara što nije velika svota po nekim standardima međunarodnim, on dođe na otvaranje takve tvrtke, investiciju. Ja ne vidim puno toga vani, vidim tamo reklamiranje pršuta, Jadrana i tartufa, ali to niska zona, sezona traje samo toliko dugo, što je nakon toga. Provedba zakona, mi smo na dnu EU, tu na dnu, od da je mislim 52, 113 zemalja, Hrvatska je 52 po provedbi propisa. Na terenu imamo totalni razlaz između propisa i zakona i provedbe. Primjeri, jednostavni primjeri u zemlji kojoj ima od predgrađa Londona populacije imamo bespravnu eldorado na Jadranu, betonizacija, bespravna gradnja na otocima, čitam nedavno kako je 250 objekata. Kad bi rekli bespravna gradnja u Kanadi u Švicarskoj završili bi tamo u ludnici na elektrošok terapiji to je tamo nepoznati pojam, a tu naravno imamo jednu eldorado za kleptokrate, zašto se čudimo, jer to isti mentalni sklop onaj bandijski. Imamo stranke koji tu sjede npr. ova stranka destruktivnih pojedinaca, hrvatska narodna sramota, desno krilo partije, itd. i šta se čudimo, mentalni sklop je ostao isti. Evo, divlja odlagališta, Zagreb izgleda kao, odvajanje zelene ova zelena energija, zeleni plan za Europu, uspoređujemo sa Švicarskom, tako dalje, Danskom, a Zagreb izgleda kao Kalkuta na Savi. Pogledajte okolo u Zagrebu ovdje imamo odlaganje otpada u nacionalnim parkovima iz Jadrana vuku tone, ja mislim tamo šta je bacano tamo desetljećima, tone otpada, a tko je za to kriv. Nije samo kriv sustav, nego metalna baština komunizma koja je poništila pojam individualne odgovornosti. Građevinske dozvole, …/nerazumljivo/… registracija dok to sve bi završite to košta više nego ćete kuću izgradit, a ta korupcija na svakoj razini u stvari birokracija generira korupciju. Svako traži komad love, od ovih 200.000 namještenika, statista po uredima. Spomenu sam prije nekoliko dana ovaj ove šta se događa u Poreznoj upravi, još čekamo rješenje za sisačke ceste, za Poreznu upravu itd. spora pravda nije pravda. 1000 Hrvata čeka za povrat oduzete nasilno imovine. To je gospodin Šuker spomenuo usklađivanje sa europskim standardima pravosuđa, ne, to je samo puka dimna zavjesa. 1000 ljudi traže svoju imovinu natrag i taj zakon je produžen je 5 godina. Ovi koji su njih poubijali, njihove ove prethodnike u tim stanovima, oni su pravi vlasnici ti ljudi koji traže povratak imovine, tamo sjede već desetljećima i, a Vlada i drugi čekaju da oni biološki nestanu jer će umrijeti dok se sve to sredi. Mi smo još patimo od postkomunističke skleroze i državna administracija ne može funkcionirati na temelju mita i korupcije. To znači moramo stati na kraj toj kleptokraciji, to je proces jedan, to nije očajavanje, a gdje su kazne 3 do 10 godina i opet ovaj tamo revizija pretvorbe i privatizacije i retroaktivni zakoni i na kraju porijeklo imovine koje se mora provest ovdje, onda će sve biti jasnije.
Sada je kolega Željko Glasnović ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. Izvolite.
Poštovane kolege. Sve maske padaju, zaklela se zemlja raju, znate ono ostalo. Quo vadis Hrvatska? Čuli smo jutros, mirovinski sustav pada, čujemo iz fraze, neovisne institucije, vladavina prava, konflikt interesa, jučer gledamo na Pantovčaku, performans koji je dobro u jazz klubu negdje u New Yorku, ali ne baš za predsjedničku palaču gore, samo je šešir bio tamo simbolika što se gore događa, tko nama vlada, crveni šešir. Što je sa poreznom upravom? Oprano milijardu kuna, oprano, a kum pismohrane koji skladišti dokumentaciju porezne uprave je kum je mister Milanovića, našem predsjedniku. Što je ta afera porezna uprava? Hajmo još malo o konflikt interesa. Što je ovaj ustavni suci rade tamo gore, neki su vršili privatizaciju i pretvorbu, opljačkali državna poduzeća, sjede u Ustavnom sudu. Neki ti bivši ... [[Govornik se ne razumije.]] direktori, je li to konflikt interesa? Ima tamo ljude koji su radili za KOS, a dosjei su u Beogradu, imamo neke ljude ovdje, tajni dosjei u Beogradu, a cinkarili su studente. DORH, evo, šta je ovaj sa, šta radi DORH ako je tu sjede ljudi koji su sebi prisvojili državnu imovinu, vrijedne milione kuna, titojugendi i govorim o konfliktu interesa. A sad šlag na torti, masoni. Da najveća masonska lođa Grand orient loža je došla tu '93. tu je doveo isto jedan pokoj mu duši mister Šarinić kada je Hrvatska bila u ratu. Šta je masonstvo? Ja sam živo u zemlji gdje je masonstvo standardna procedura. Je to družba Pere Kvržice kako govori mister Svjetlost, zamislite idete tamo operirati oči i vidite, zadnju stvar što vidite tamo ako ste odali tajnu vidite ovoga mistera Gabrića kako vas oči operira i to je zadnje što ćete vidit. Kome daju zakletvi masoni, kome oni daju zakletvu, tko je veliki arhitekt? Pa znate vi da je kad je pokrenuta Francuska revolucija malo o povijesti imali ste 300, 400 loža samo u Parizu i oni su doveli onu ženu neću reći tu riječ prostitutku u Notre Dame katedralu gdje su vršili veliku nuždu. Onda su nakon toga pobili 110.000 katolika u pokrajini …/nerazumljivo/… a danas nasljednici te doktrine sjede ovdje prerušeni u demokrate, a u stvari su ostali u srcu veliki komunisti. Oni su dali zakletvu, znate ono, druže Tito mi ti se kunemo, a njihovo je bilo ovaj, najveći sakrament je bio kad su ušli u Centrali komitet. Šta a, vi ako odate tajne masona možete se jedno jutro probudit otvorite poštanski sanduk i vidite kako vam testisi lete preko lijevog ramena. Kad govorimo o tome gdje su retrozakoni o pretvorbi i privatizaciji? Gdje je spisak …/nerazumljivo/… direktora, gdje su upute za pokretne sudove? Od općine do općine da vidimo tko šta ima. Tu ljudi paradiraju svake, svaki dan a maznuli su lovu tešku lovu i nama drže predavanja. A tko sjede ovdje? Šta je zatvor, sudac istražitelj, 10 godina pritvora za korupciju, odmah oduzimanje nezakonito stečene imovine. Imamo više morala u federalnom zatvoru nego u hrvatskoj politici i u saboru. To nikog ne zanima. U stvari imate ljudi u zatvoru, pušio je travu, a nek je maznuo milione nikom ništa i tu glume demokraciju. I pita gospodin Hrelja zašto nema love u mirovinskom sustavu? On dobro zna zašto je to tako. Ali ja bi te ljude zatvorio, stavite u zatvorski sustav i samo pustite malo ovo informaciju u zatvoru, imaju svoju hijerarhiju, zatvorski telegraf da su cinkaroši il samo recite politički pedofili ostat će samo pedofili i onda oni su tamo vareni ko zec. Nitko ništa ne bi krao više. Al nemamo pokretne sudove, nemamo prave zakone, imamo jednu dimnu zavjesu demokracije gdje se oni …/nerazumljivo/… mi borili preuzeli vlast, komunisti i masoni. Ja mislim da je ovaj zaštitnik Hrvatskog sabora je Sv.Josip, a nema tu seljaka, ja bi reko mi trebamo brzo staviti na ovaj tu znak Hrvatskog sabora šarafciger za neke glave, doći će dobro nekima kad izgube saborska mjesta mogu operirat tamo po parkiralištima i drugim mjestima, evo bujrum mister Hrelja i vašim pajdama, tu nema seljaka danas ali mislim da je to za njih ovdje.
Sljedeći klub zastupnika biti će onaj Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Prošli tjedan smo završili glasovanje na način da je društvance Milorada Pupovca napustilo sjednicu jer je ucijenilo svog koalicijskog partnera Andreja Plenkovića da neće glasovati o Zakonu o popisu stanovništva ako manjinci, najviše se misli naravno, na Srbe, ne budu mogli sudjelovati razmjerno u popisivanju stanovništva u Hrvatskoj. Koji je cilj tome? Cilj je jednostavan. U Vukovaru stvarno ima jedva 25% Srba, a po popisu ih 34% Srba. Znači realno ih ima 25%, po popisu ih ima 34%. Miloradu je jako stalo da opet bude jednaki broj Srba da bi se opet mogao u hrvatski herojski grad Vukovar unositi metež. I samo pitanje, ima li Andrej Plenković većinu, hoće li g. milodar Pupovac i dalje inzistirati na ovome ili će, ili će milodar Pupovac ipak popustiti pa možda ova Vlada i dalje krene. Ja mislim da je ipak vjerojatnije, da je ipak vjerojatnije da će popustiti Andrej Plenković, ali vidjet ćemo. Međutim, ono što je isto pitanje, evo ja sam ga postavio i prilikom glasovanja i predsjedniku Saboru Andreju, pardon, Gordanu Jandrokoviću. Zašto na glasovanju nije bilo Zakona o proglašenju Vukovara mjestom posebnog pijeteta? Zašto nije bilo? Zašto nije bilo? Je li to možda ucjena g. Pupovca. Je li to možda ucjena njegova? Ja ne znam. I onda, gdje je kulminacija svega ovoga? Zbog toga što sam ja glasno i jasno, a to ću ponavljati svaki dan, rekao da se radi o srpsko-hrvatskoj trgovačkoj koaliciji. Zbog toga se sutradan ujutro na moju obiteljsku kuću dogodi jedan vandalski napad. Kolege zastupnici šute, dopredsjednik sabora šuti, šuti i predsjednik sabora, šuti ministar Božinović, šuti i predsjednik Vlade Andrej Plenković. Svi šute. Nezapamćeni vandalski napad na integritet vašeg kolege zastupnika u Hrvatskom saboru. Nezapamćeni. Nikada u povijesti Hrvatskog sabora nije se dogodilo da se imovina, obitelj, obiteljska kuća na takav način napada. Nikada i nikome i nek se ne ponovi i nek se ne ponovi. Ali kad je u pitanju Milorad Pupovac, kad ga netko pogodi kriškom limuna, mi ćemo reći feticom limuna, e onda se svi dignu na zadnje noga i predsjednik Vlade i oporba i gospodin Maras i svi ostali i onda brane Milorada Pupovca. Nije to sve, dogodilo se prije par dana i spaljivanje, kako kažu Imoćani baka, krnje, krnjevala u Imotskom. Tri lutke, dvije u zagrljaju, jedna u naručju. I strašno veliki problem. Kolegica Taritaš, kolega Bauk dižu kaznene prijave, dižu kaznene prijave protiv organizatora maskembala, maškara. Pa jesmo ljudi, jel ovo društvo normalno? Jel itko u ovom društvu više zna što su maškare i koja se poruka šalje maškarama? A s druge strane i Andrej Plenković koji je osudio taj čin i Gordan Jandroković koji je osudio taj čin, naravno i kolega Maras i kolegica Mrak Taritaš i kolega Bauk ignoriraju da je 2012. godine udruga Pride Zagreb snimila jedan edukativni film gdje se spaljuju lutke heteroseksualnih parova. I to je ok i nije bilo kaznenih prijava, ali je, da, da, kolega Maras pričam o spaljivanju lutaka simbola heteroseksualnog para u aranžmanu, režiji znači homoseksualnih udruga i to je istina. Onaj tko ne vjeruje neka ode na moj Facebook i neka pogleda, film je javno dostupan, znači film je javno dostupan, a imate ga i na YouTube, lako ga je pronaći. Dakle, imamo jednu šizofrenu situaciju gdje imamo lažnu desnicu koja se u svemu slaže sa ljevicom, a to ćemo vidjeti i večera. I sve gledatelje koji danas gledaju ovo moje izlaganje pozivam neka budu budni do duboko u noć gdje će vidjeti slaganje Plenkovićevog HDZ-a i Marasovog SDP-a po pitanju zakona o abortusu.
Hvala lijepo. Imamo 2 povrede Poslovnika. Prva je poštovanog zastupnika Ostojića, izvolite. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Poštovani potpredsjedniče povrijeđen je Članak 238., a to znači ne može vrijeđati druge zastupnike, mijenjati im imena iz Milorada u Milodar, jednako tako nije u redu zvati zastupnike društvancem, obraćati im se na ovaj način. Iz tog razloga mislim da bez obzira na slobodu govora ovdje također moram istaći da pitanje Ustavom zaštićenih prava također moraju biti zaštićena i nitko ne može odreći prva zastupnicima da rade ono što je po zakonu obaveza, a to je kad smatraju da je počinjeno kazneno djelo da ga i prijave.
Hvala lijepa. Ovaj, smatram da Poslovnik nije povrijeđen jer nije zapravo nitko uvrijeđen. Ovaj, to što je kolega Zekanović nekoliko puta spomenu kolegu Pupovca, par puta ispravno, par puta je malo je izmijenio mu ime, ovaj može biti i zabuna, može biti svjesno, može biti svjesno kao što je i svojedobno kolega Pupovac nazvao njega, pa isto nismo ovaj reagirali, to nije uvreda. Ovaj, ja mislim da se evo kolega Gordan Maras ne bi uvrijedio da ne znam kažemo da je Gordan ili Goran, npr. ili ovaj, prema tome ovaj nije to uvreda. Da li se slažemo ili ne slažemo s nečijim izlaganjem to je druga priča. Ovaj, kolega Maras izvolite.
Kolega Reiner, ja isto mislim da povrijeđen isti članak i 237., ali ovo je opasan presedan što vi govorite. Vi sad javno pozivate kolegu Zekanovića da on to radi i dalje. Da za kolegu Pupovca govori i dalje da se zove Milodar, jer vi njega nećete sankcionirati. Znači, tu nema zabune to je namjera. Pa niste valjda toliko naivni da mislite da se čovjek zabunio, ali prepoznajem taj žal da Zekanović nije Pupovac jer bi on volio simpatiju kad ga se napadne, a s druge strane ne osuđuje agresiju na drugog kolegu zastupnika [[Upadica: Hvala lijepa.]] znači sa te strane ovo srboljub mi se čini puno autičnije nego Milodar.
Hvala lijepa, ovaj procjenjujem da iz istih razloga nije povrijeđen Poslovnik. Dobro, kolega Zekanović molim vas, al ajmo prestati s time ja sam rekao da Poslovnik nije povrijeđen, molio bih vas da ovaj…
Ja bi se samo, ja bi se ispričao, ja malo brže govorim, pa sam onda umjesto Milorad rekao Milodar, znači to je jedna koincidencija koja je možda jako interesantna s obzirom na milodare koje Milorad dobija od Andreja Plenkovića za svoje novosti. Ali evo ja se ispričavam malo ću pažljivije i sporije govoriti.
Dobro. Ovaj poštovani kolega Bačić je isto dignu povredu Poslovnika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Slažem se da je povrijeđene Poslovnik Članak 238. i da je neprimjereno kolege zastupnike nazivati krivim imenom i to raditi namjerno. No, gospodin Maras je zadnji koji bi to trebao bilo kome spočitavati jer je ovdje namjerno jednog mladog kandidata za europarlamentarca u nekoliko navrata, namjerno krivo nazivao, nazivao krivim imenom. Pa prema tome kolega Maras dobro bi bilo da onda se prisjetite vaših ovdje nastupa kako bi te sudili drugima.
Hvala lijepo, ajmo, ajmo sa tim imenima …/nerazumljivo/… molim vas da svi obratimo pozornost na to da kolege nazivamo točnim imenom, ako ne znamo pogledajmo kako se ljudi zovu, ovaj jer svatko od nas je osjetljiv naravno na to kako ga se nazove, prema tome ovaj molim vas da na to obratimo pozornost. Kolega Maras ja vodim sjednicu za sada, kada vi budete većina vi ćete tu sjediti i sigurno će biti puno veći red nego sada.
Drugi na redu g. Željko Glasnović ispred Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika g. Glasnovića i g. Hasanbegovića, izvolite g. Glasnović.
Poštovani kolege, potpredsjedniče HS, mister Sponza čujemo pravna anarhija na terenu, kako se to može dogodit. Imamo zakone, to čujemo već 3 desetljeća, nema mehanizma provedbe, ali imamo stotine tisuća ljudi u javnoj upravi. Obuka, preusmjerit njih tamo gdje treba, na inspekcije, nek se pegla po terenu. Ova danas moja tema je vezana za ovo što ste vi govorili. Ja sam vani živio, to sam prije spomenuo, tamo je pojam bespravna gradnja nepoznata, idete u zatvor il u ludnicu. Puna su vam usta ljudskih prava, nacionalne sigurnosti itd., a Češka treba 10 000 za referendum, idete na raspravu u sabor, kod nas stotine, sve se ignorira, stotine tisuća. Imate neke vijesti jučer iz Slovačke, Slovačka nije ratificirala sporazum ovaj u stvari Istambulsku konvenciju, to znači mi u RH imamo ovdje, imamo pozitivne diskriminacije i Hrvati su postali u svojoj državi kao šudra, daliti kasta najniža u Indiji, to imate tamo, tamo čiste wc-e javne sa rukama, to je najniža kasta, smo postali u svojoj državi. Jučer je bio odbor za ovaj, Odbor za predstave i pritužbe, delegacija iz Češke je došla, dva sata je trajao taj sastanak. Jedan pripadnik ove manjine, neću reć koje manjine, tu sjedi, on je govorio sat i 40 minuta, ostavio je 15 minuta za Čehe i 5 minuta za ostale, to znači da je i cenzura na djelu ne samo u … [[Govornik se ne razumije]] medijama. Sad to znači da je to, to crveno plemstvo je umreženo, još malo možemo očekivat ovaj altohono pokrajinu za Jugoslovene negdje u Hrvatskoj i šta ćemo, vodimo državu tako …/nerazumljivo/… Glavna tema danas je opet zemljište, imamo u Rijeci Katarina Ratković iz Rijeke starija žena, od '97. godine vodi spor protiv grada Rijeke jer to je njezina imovina. Tamo 10-tke tisuća kvadrata, nekoliko miliona kuna, ne može dobit, naslijedila od matere. Šta se događa? I tu sam, dao sam danas na jednu adresu taj dopis i sad pošto je naš cijenjeni potpredsjednik također iz Istre njemu također dajem taj dopis na pregled, na pregled da, da to su ljudska prava [[Upadica: Puno vam hvala gospodin Glasnović.]] žena traži povrat imovine. U svakoj zemlji privatno vlasništvo je svetinja, svetinja samo ne u postkomunističkim zemljama. Ako ona ne može vratiti svoje zemljište, spor se vodi koliko, 30 godina i ovo je samo jedna dimna zavjesa te demokracije. Vani imate kupoprodajni ugovor, imate papir o nasljeđivanju, imate uređenje prostora, zračne snimke, geodetsko uređenje i pin broj kao za karticu. To vam nitko ne može uzet, nitko ne može uzeti to, to je vaše privatno, svetinja. A ovde šta je s ostatkom Hrvatske, šta se događa ostatak Hrvatske? Šta je s ovim dopisom šta je upućen tamo prije 30 godina DORH-u i Uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminala, šta su do sada odradili? Šta je sa ostatak Hrvatske? Čije se zemljište prodaje u Slavoniji? Spomenuo sam 10 puta njemačku manjinu, 200.000 njih je bilo u Hrvatskoj, najvrednija manjina otjerana, otjerana, uzeto 3.000 km2 zemljišta, ko da nije bilo. Jesu tu Beneševi dekreti na ovaj na snazi da se ti ljudi ne mogu vratiti, oni govore hrvatski, a vratili bi se i obnovili istočnu Slavoniju, ali ne, prodaje se njihovo zemljište. To znači mi smo ozakonili najveću pljačku u povijesti ovih prostora i mi glumimo demokrate, liberale, progresivce. Ima nešto čudno u zraku ovde imamo ljude koji su bili u katoličkoj mladeži, ministranti, Don Bosco itd. i prešaltaju se preko noći u militantne ateiste i komuniste. To je neshvatljivo meni ali idemo dalje. E, ljudska prava. To ne zanima nikoga kad govorimo koliko ima takvih slučajeva u gradu Zagrebu, gdje ljudi žive u tuđim stanovima, nisu prijavljeni te stanove, žive tamo pola stoljeća, ljudi su poubijani ili otjerani, pola stoljeća, prisvojili su državnu imovinu, nikom ništa. Držim u ruci ovdje spisak 10.000 streljanih Zagrepčana, 10.000 to nećete …/nerazumljivo/… to ću jedan dan čitat ovdje trebalo mi je možda mjesec dana za to, al to ne zanima nikoga, mi glumimo ovde demokrate i velike progresivce, liberale, a na kraju još po jedna paradaj republika gdje rade bivši kadrovi na svim razinama.
Hvala vam lijepa i na dokumentu također.
Sada ćemo napraviti 2,3 minute stanku, a nakon toga ide rasprava klubova i nezavisnih zastupnika. Prvi je na redu poštovani kolega Željko Glasnović.
Evo, kolegice i kolege sad ćemo kao što je bilo rečeno prijeći na iznošenje stajališta u ime kluba pa će prvi u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnović i Zlatka Hasanbegovića govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovani kolege i kolegice koje su ostale, opet pitanje isto ko jučer nacionalna sigurnost. Kakve su sigurnosne provjere u javnim službama, u administraciji od strateškog vrha do strateške, taktičke razine? To je ključno pitanje za Hrvatsku jer bit politike je kadrovska politika. Prije godinu dana SOA-a je izjavila, ja mislim, izjava je bila da je do '95. godine otkriveno 40 pripadnika službe, te službe koja je radila za neprijatelja. Jel to moguće? Evo, druge šta je sa sigurnosnim provjerama? Obični poslodavac kad idete tamo, naravno pokrenut će ovaj, vi dat će tvoj CV, rezome tamo, životopis, on će vam reći da će tražit stvari iz vaše prošlosti kad dođete, ako vi lažete vi posla nemate. Šta je sa nama? Imamo predsjednika države, jel on bio pripadnik SK il Jugoslavije, nije bio? To je ključno pitanje. Ako je on lagao o tome, šta to govori o moralno-etičkom kodeksu na toj najvećoj strateškoj razini. Šta gledamo? Gledamo danas tu razrješenje gospodina ovoga državnog odvjetnika, ali to je sve umreženo. To znači imamo neprekidnu jednu, povijest sukoba interesa od gospodina Bajića nadalje kako onda možemo govoriti o neovisnom sudstvu, ako svi ti ljudi umreženi. Jel to moguće? Ali to je Janus, bog Janus sa dva lica, članovi partije i masonstva. To jako dobro znamo, to se ignorira, a tu danas sjede nasljednici tog sustava. Danas sam pitao npr. ovaj zašto nema popis stanovništva ovaj stavak za Jugoslavene ako su se tako izjašnjavali '89. zašto promijeniti ovaj svoj stav danas. Ne bi se mijenjali toliko puta svoju etničku pripadnost da su nakraju ispali Bjelorusi ili Moldavci, ja ne znam više, to je također pitanje morala i etike. Imate lažne biografije. Imamo također na portalima, u medijima ljudi koji su radili za tajne službe drugih država. Imam jednog takvog čovjeka u Istri koji jer radio za AID. To je ova iz BiH tajna ova Agencija za informacije i dokumentaciju BiH, to je susjedna država po …/nerazumljivo/… disformacije u jednome dnevniku u Istri. Gdje je taj čovjek sada? O tome nisam čitao ništa da ga je itko pozvao na informativni razgovor. I danas nam partijski drugovi tumače prošlost i sadašnjost, zakon o ispitivanju porijekla imovine, kako ćemo ispitivat ako je sve umreženo. Povratak novca iz inozemstva? Jedan je predsjednik dobio dva mandata na toj temi da će vratiti povrat novca izvana, to ništa nismo vidli. Vidli smo također da je taj predsjednik zatajio 50.000 dolara iz Australije, to je još na sudu. Imamo, šta imamo? Ekonomsku destrukciju, naravno umreženo sudstvo na svim razinama. I šta imamo, npr. imamo dosjeo drugih koji su u Beogradu. To je prijetnja nacionalnoj sigurnosti. Koliko ljudi je friziralo svoje dosjee koji su dole sada? Kako oni mogu biti na javnim mjestima ako su oni prijetnja toj nacionalnoj sigurnosti. To nisu samo medije, nisu samo političari nego na taktičkoj razini. Ako netko pokro poduzeće, on je …/nerazumljivo/… on ne može obavljati javni ovaj posao, on može biti u privatnoj tvrtci ako ga netko želi ali mora objaviti svoj cijeli dosje i CV. Ako to napravite vani, ako lažete nikad posla nećete imati. Nažalost kod nas imate dosje, 1.000 dosjea, ako ja ovo imam npr. za neke ljude koji su vani radili, surađivali. Evo, samo jedan primjer ovdje imate jednoga kodno ime Franko, on se je dobrovoljno najavio, bio informator, tu je pouzdani, tu na kraju i piše da voli žene i možda i novac je isto volio. Ti ljudi su među nama ovdje ima ih 10-tke tisuća od taktičke do strateške razine i mi ne možemo državu izgraditi dok ne dođe do te barem akademske lustracije i da znamo tko su ti ljudi bili.
Hvala lijepa. Time ćemo završiti s današnjim radom, nastavit ćemo u srijedu 4. ožujka u 9 i 30 i prva točka bit će Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, drugo čitanje, P.Z. broj 815. Ja vam želim ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 13,57 SATI.
4. rasprava poštovani kolega Hrvoje Zekanović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, izvolite.
Hrvatski suverenisti već godinama upozoravaju na migrantsku krizu. Neki su je tada nazivali izbjegličkom krizom, danas su promijenili malo retoriku pa su je počeli nazivati i pravim imenom, migrantska kriza. Mahom se ne radi o izbjeglicama, nego se radi gotovo, isključivo o migrantima. O migrantima. Prije godinu i pol dana Hrvatska je ratificirala i potpisala globalni kompakt, globalni ugovor, globalni Sporazum o migracijama, tzv. Marakeški sporazum. Vjerujem da ga se svi sjećate. Nisu ga sve zemlje svijeta potpisale, mnoge nisu. Nije ga potpisala Australija, nisu ga potpisale SAD, Izrael, Mađarska, Bugarska, mnoge europske zemlje ga nisu potpisale. Međutim, Hrvatska ga je potpisala. Andrej Plenković je poslao u Marakeš ministra Božinovića koji je potpisao tzv. Marakeški sporazum. A u to vrijeme Andrej Plenković se onako podsmjehivao Hrvatskim suverenistima i konkretno, meni, na mojoj demonstraciji protiv Marakeškog sporazuma. Govorio je, to je smiješno, ne postoji stvarna opasnost za Hrvatsku od migrantske krize. Ne postoji. To je imaginarno. Hrvatski suverenisti su to izmislili. Ta priča ne drži vodu. A kad smo stotine puta zazivali vojsku na hrvatskim granicama, da se brani suverenost, suverenitet naše države, također, Andrej Plenković je samo odmahivao rukom i podsmjehivao se i govorio, to nije naš problem. Međutim, danas se nešto promijenilo u politici Andreja Plenkovića. Što se to promijenilo? Je li se promijenila nekakva opasnost za Hrvatsku? Je li ona manja ili veća? Ja bih čak rekao da je danas možda nešto manja opasnost zbog toga što se Europa odlučno brani na granici Grčke. Ali danas zbog toga što to odgovara Bruxellesu, danas su se svi vlastodršci, europski, briselski, sjatili na grčko-tursku granicu da bi ukazali na ovaj veliki problem. A prije par godina, nitko. U čemu je stvar? Je li Andrej Plenković ima neke nove spoznaje? Pa naravno da nema. Naravno da nema. Nego ovaj put on kao i prije, isključivo sluša diktat Bruxellesa. U onom trenutku kad Bruxellesu ne odgovaraju migracije, neće odgovarati ni Andreju Plenkoviću, neće odgovarati hrvatskoj Vladi, neće odgovarati ni Hrvatskoj. Kada odgovaraju Bruxellesu, Angeli Merkel i ekipi, migracije odgovarat će i hrvatskoj Vladi. Za one koji ne znaju, migracije su potaknute isključivo ekonomskim razlozima, ali ne toliko onim razlozima koji dolaze iz emitivnih zemalja, iz zemalja subsaharske Afrike, sjeverne Afrike, Bliskog Istoka i Dalekog Istoka, ili Srednjeg Istoka, nego ekonomskim razlozima zemalja koji ih primaju. Dakle, Njemačkoj, Francuskoj, Italiji, trebaju migranti, treba im radna snaga. Međutim, malo su se prevarili. Ti migranti očito nisu radna snaga kakvu Njemačka treba. Oni se nisu uspjeli integrirati u društvo. Njih Njemačka nije uspjela iskoristiti i sad je rekla, okej, nama migranti ne trebaju, branit ćemo odlučno EU na granicama Grčke i Turske. Samo zbog toga što su vidjeli da im ta radna snaga ne odgovara. Ali, Hrvatska se ovdje nalazi u double-loose situaciji. Zbog toga što migranti nisu adekvatna radna snaga koju Njemačka treba, Nijemci će se okrenuti hrvatskoj radnoj snazi. Ne samo hrvatskoj, i ukrajinskoj i poljskoj i bugarskoj i rumunjskoj i sutra Makedoncima. Dakle, kako god okrenemo Hrvatska će u ovoj priči izgubiti. Ili će postati hotspot jer su nama susjedne države, Slovenija i Mađarska postavile ogradu na svoje granice, ili će Hrvati, zbog toga što Pakistanci, Afganistanci ne odgovaraju Nijemcima, nadoknaditi potrebu za radnom snagom u Njemačkoj i drugim državama EU-e. Dakle, Hrvatski suverenisti su bili i biti će oni koji će ukazivati na nužnost obrane suvereniteta naše države sa svim njegovim atributima.
Sada ćemo malo zastati i preći na slobodni govor, odnosno iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika, pa će prvi u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović, izvolite.
Poštovane kolege, kolegice. Klimatske promjene, okoliš, kako riješiti problem ovaj individualne odgovornosti u Hrvatskoj, kad imamo zakone, propis na terenu znamo kakav je. Ja ću o jednoj drugoj temi i to je parazitski odnos prema državi i mentalna baština tog bivšeg sustava, tog homo jugoslavenikusa. Nijemci imaju jedan izraz za scheistera lopova, prevaranta, to zovu Nijemci Jugo Betrugo, to je tako ušlo u žargon u Njemačkoj o tom mentalnom sklopu iz te bivše države gdje se većina glava bili knezi „Drpislavi“, od državnih poduzeća do Centralnog komiteta. I to je toliko ovdje se ukorijenilo, zamislite vi, da je netko i ogulio Sorosa ... [[Govornik se ne razumije.]] zalobao ovdje, otvoreno društvo, ogranak ovdje, ja mislim 400 tisuća kuna, nisu plaćali poreze i maznuli su i njega. I kad je Soros vidio račun iz Hrvatske, skoro je pao u nesvijest koliko su maznuli ove ovi ovdje. Naravno, imamo danas površnu analizu, vidimo umreženost tih bivših kadrova i nove neprijatelje na horizontu, a svi su umreženi, masoni, svi znamo da su bili članovi Partije itd. Što se događa sad? Pa ja bih, baš me zanimalo koliko bi došlo glava ovdje u pregačama masonskim kad bi znali koliko glava ovdje imamo u Saboru ovdje koji sjede koji su članovi tog tajnog društva, koji su spalili partijske knjižice. Imamo, na višoj razini Europski sud za ljudska prava, što je zabrinjavajuće, od 22 sudaca u Europskom sudu za ljudska prava, od stotinu, ustvari sudaca, 22 su vezani za 7 nevladinih udruga, a te udruge, one nagovaraju imigrante i daju im upute kako dobiti azil, te migrante. Suci, 12 od tih sudaca su vezani za otvoreno društvo i opet je to sukob interesa, a otvoreno društvo ima državni proračun godišnji za oko milijardu kuna je državni proračun europskog, ovoga Sorosa, samo jedan .../nerazumljivo/... taj otvoreno društvo. 18 od 22 sudaca u ... [[Govornik se ne razumije.]] sudu za ljudska prava radilo je na slučajevima koji je iniciralo otvoreno društvo, neovisno sudstvo, opet retoričko pitanje radili su na minimum, do sada je istraženo 88 slučajeva vezano za ljudska prava koje je inicirano otvoreno društvo, samo otvoreno društvo bez ovih drugih udruga. Šta je onda o rezolucijama, zašto se čudimo? Rezolucije EU, obračun sa totalitarnim režimima, tu imamo nema ekstremne desnice, samo ekstremna ljevica to se može lako dokazati. Šta imamo ovdje? Imamo nevladine udruge koje vode članovi crvenog plemstva, njihovi nasljednici, to je cijela ova alfabet juha, GONG, …/nerazumljivo/… tu je bila nedavno jedna predstavnica u saboru koja je bratu davala lovu, tamo, to nije sukob interesa, ja nisam siguran. U toj alfabet juhi naravno ima nevladinih udruga koje rade poso, ali ovi na vrhu taj krem de la krem civilnog društva iz državnog proračuna njima dolazi 1,5 milijardi kuna to je bez fondova iz EU i ovih lokalnih samouprava, tko zna šta se tamo događa, a zamislite oni napadaju crkvu koja vodi pučke kuhinje, brine se o beskućnicima, rade, a ovi krkani iz tih nevladinih udruga oni nikom nisu stražnjicu obrisali i jedini poso njihov je držanje Hrvatske na optuženičkoj klupi na međunarodnoj sceni. Fašizacija Hrvatske. Tu ima neke glave ovde koje su sigurno uvezane u medijima sa tim nevladinim udrugama, …/nerazumljivo/… udruga itd. Mi se bunimo, nedavno sam čitao u novinama jedna čistačica predala je ovaj krivotvoreni ovaj CV životopis i mi treniramo strogoću na tim ljudima, a tu sjede glave koje su spalili biografije i tu bi se rastopio detektor za laž kad bi oni dali svoje biografije za poso negdje. I to je strašno, to znači još smo tom utjecaju mentalnog sklopa juga betruga ima glava ovdje u životu nisu radili, imaju lažne diplome, spalili su partijske knjižice i dok se njih ne riješimo nećemo imati jednu funkcionalno modernu državu.
Gospodin Glasnović će govoriti u ime Suverenista i nezavisnih zastupnika Glasnovića i Hasanbegovića. Izvolite.
Kolege i kolegice, evo kolegice Dan žena dolazi ja vam sve najbolje želim i nek vas Sveti Maturije zaštitnik koji štiti ljude od budala, zaštiti od idiota, muškaraca, nasilnika, psihičkog terora, ja nadam da će nas bolje zaštititi ovaj Sveti Maturija nego do sad ovi do sad Istanbulska konvencija. Nisam htio govorit o ovome danas je tema kemikalija, tu ima sve od agronoma do agronoma do nuklearnih fizičara ali mislim da imamo mi druge probleme osim kemofobije, naravno to je važno, imamo zagađenje mozgova iz onog bivšeg sustava. Većina tih pripadnika nema ovdje danas kod nad nama non stop vrše intelektualni teror, ali mi ćemo imati zadnju riječ. Istina, istina nema ovaj ideološki predznak, istina je istina. Niti žrtve imaju ovaj, nitko nema monopol na žrtvu i povijest nije, povijest nije olimpijada patnje i svaka žrtva ima svoje pravo osim hrvatske žrtve. Svakodnevno vidimo, svaki tjedan otvaranja masovnih grobnica, vidjeli smo Zagreb, Zaprešić, sad vidimo Bjelovar, nikom ništa. Tko je ubijao te ljude, tko je ubijao te Hrvate, ništa se ne zna, samo na portalu otvorena masovna grobnica. Jesu tamo zakopani nekakvi balkanski egipćani? Zamislite da su tamo pobijani irokezi, da Bog ne da da nitko nije tamo nađen, da je ili Židov, to bi bilo svim naslovnim stranama od New York Times do Frankfurt Allgemeine Zeitung, al kad su Hrvati u pitanju nikom ništa. Medije više pozornosti davaju ovima drugim temama, recimo možda nove pustolovine Lucky Luka dobe više prostora na televiziji nego ove teme i mi govorimo ovdje o istini i o katarzi, od tog nema ništa. I to, istina, nema ideološki predznak, to sam rekao i na nama se još vrši ... [[Govornik se ne razumije.]] intelektualni teror, sakriva se istina, ali za medije, neizgovorena istina gore je od laži i mi to još ne prihvaćamo, imamo sve empirijske dokaze i držim u ruci spisak 10 tisuća streljanih Zagrepčana. Tko se uselio u njihove stanove? Treba možda pitati ovoga g. predsjednika Josipovića. I nikom ništa. Zamislite vi da se to dogodilo u Poljskoj. I mi šutimo. Šutimo, glumimo demokraciju, a još smo de facto u jednopartijskom sustavu. Šuti se, intelektualni teror, šuti se o Hitler-Staljin pakt, pa svi moraju ... [[Govornik se ne razumije.]] prošlost, nitko drugi. Tko zna isto i o Ljudevitu Juraku koji je ubijen, forenzičar tu je otkrio istinu o tom paktu koji je pobio desetke milijuna ljudi, a to je pobijeno do 41. g. Tko zna što je bio Srđan Cvetković, srpski povjesničar, ušao u arhive, držao predavanje u Zagrebu i našao je spisak 56 tisuća streljanih od strane komunista partizana u Beogradu. 25% tih su ljudi mlađi od 18 g. Naša se ... [[Govornik se ne razumije.]] groblja, Nijemci imaju komisije za ratne grobove, to ima svaka civilizirana država. I sad po portalima nasljednici tog crvenog plemstva, tog krvavom zločinačkog režima, sad njima smeta i Stipe Javor koji je ubijen u Sremskoj Mitrovici 30-tih godina kad je vladalo ovaj državni teror u staroj Jugoslaviji. Tko zna, isto, 300 seljaka tamo je onda ubijeno, o Šufflayu, Milanu Šufflayu, itd. Tu još vlada kultura straha, kultura zaborava i ovaj, zaboravljamo ... [[Govornik se ne razumije.]] prikriva ovde, ne samo u Saboru nego u medijama, javnom prostoru, da je taj režim jugoslavenski komunistički pod srpom i čekićom, petokrakom, pobio više ljudi, to se može dokazati, empirijske dokaze imate, nego Ljotićevci, Nedićevci, ustaše, četnici, itd. I danas još živimo u toj kulturi zaborava, drugi nam nameću svoje mišljenje i mi šutimo i gledamo na televiziji Jakovine, Klasiće, bivše članove UJDI-a koji su ... [[Govornik se ne razumije.]] studente, nama tumače povijest, nas uvjeravaju da su ljudi kao Mika Špiljak bili ovaj, hrvatski nacionalisti. A nitko da ga ne pita što je radio Mike Špiljak kad je ubijen Đureković i koliko su love pokrali '90. godine. I šuti se o tom ekonomskom zločinu i to je zašto je 5% zemljišnih knjiga ispravno uknjiženo i to se taj teror se nastavlja i dobrodošli u „Croslaviju“.
Idemo na drugu raspravu, poštovani kolega Hrvoje Zekanović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, izvolite.
Prije otprilike mjesec i pol dana prvi sam u HS-u govorio o koronavirusu. Onda su me neki kolege koji su danas nazočni ovdje gledali sa podsmjehom, neki iz oporbe, neki iz vladajućih, danas se više nitko ne smije. Danas to više nikome nije smiješno. Kad sam prije godinu i pol dana otišao u Marakeš prosvjedovati protiv globalnih migracija i protiv globalnog kompakta o migracijama i tada je to nekome bilo smiješno pa su me ismijavali kako sam ja jedini prosvjednik na svijetu iako nisam bio jedini na svijetu. Danas ni migracije nikome nisu smiješne. Kad govorim o koronavirusu, koronavirus je nažalost evo postao i svakodnevnica u Hrvatskoj. U nekim zemljama EU-e kao nama susjednoj Italiji je doslovno katastrofa, tenkovi su na ulicama, Giuseppe Conte kaže najmračniji sati u povijesti Italije, citiram Winstona Churchilla, 10.000 oboljelih, preko 6.000 umrlih zasad, oko 2.000 u Njemačkoj, 2.000 u Francuskoj, 2.000 u Španjolskoj. SAD koje su do sada bile imune na korona virus evo ga danas bilježe 1.000 oboljelih, imamo nacionalnu gardu u New Yorku, izvanredno stanje u Kaliforniji, imamo 10.000 zatvorenika puštenih iz Iranskih zatvora, imamo 100-tine pobjeglih zatvorenika u Italiji. I mene samo zanima jesmo li mi spremi? Je li Hrvatska spremna na ovaj izazov? Ili će se možda neki kolege i kolegice iz sabornice, predsjednik Vlade naše države podsmjehivati ovom mom legitimnom zastupničkom pitanju. Je li Hrvatska spremna? Jer se ova situacija mogla i morala predvidjeti. Imamo li dovoljno sanitetskog materijala, imamo li dovoljno rukavica, dezificijensa, maskica, imamo li dovoljno respiratora? U Italiji danas ima 1.000 ljudi koji bi trebali biti na respiratoru, a nisu jer ih nema više, ima li Hrvatska dovoljno? Ima li ih? To ja ne znam, a možda zna ministar Beroš, možda zna predsjednik Vlade Andrej Plenković i možda nam odgovori. Kratko i jasno pitanje, ako nam se dogodi scenarij koji danas imamo u Iranu, Južnoj Koreji, Italiji u istom obimu razmjerno našem broju stanovnika, imamo li mi dovoljan broj respiratora? Da ne bi ispalo sutra da ih nemamo dovoljno kao što ih većina europskih zemalja nema. Iako su teme dijametralno suprotne, danas moram spomenuti i još jednu temu. Vjerujem da svi gledatelji znaju tko je kralj Tomislav, znaju tko je Josip Juraj Strossmayer, Ante Starčević, Stjepan Radić, Alojzije Stepinac, Franjo Tuđman, svi znaju tko su to, to su hrvatski velikani. I ti hrvatski velikani do prije neki dan imali su svoje mjesto na Pantovčaku u rezidenciji hrvatskog predsjednika. Više nemaju. Razlog je što je bilo pitanje našem hrvatskom predsjedniku, predsjedniku Hrvatske države Zoranu Milanoviću hoće li vratiti ratnog zločinca ili jednostavno zločinca Josipa Broza Tito na Pantovčak ili će da udovolji svojoj ekipi maknuti ove velikane s Pantovčaka. On je napravio ovo drugo. Kaže pa to je, mjesto im je u muzeju. Ja mislim da politici koju on zastupa ne da je mjesto u muzeju, nego nije mjesto uopće u bilo kakvom javnom prostoru, bilo gdje na svijetu jer na ovaj način na mala vrata pokušati izjednačiti i staviti znači znak jednakosti između hrvatskih velikana koje sam upravo nabrojao i jednog čovjeka koji zaslužio svoje mjesto bilo gdje, e to je nedopustivo. To je jednostavno nedopustivo. Međutim, Zoran Milanović sukladno onom svom svjetonazoru nije nas iznenadio nego je napravio upravo ono što smo i očekivali od njega, on je zaboravio da Hrvatska imam i svoju povijest koja je bila slavna i da ovi ljudi zaslužuju svoje mjesto i na mjestima poput rezidencije hrvatskog predsjednika.
G. Željko Glasnović iznosit će stajalište Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, svoje stajalište i stajalište g. Hasanbegovića, izvolite.
Poštovane kolege, kolegice koje su ostali. Feldmaršal ovaj potpredsjednik Sabora, tajniče, mi se nalazimo u jednoj prekretnici ljudske povijesti, ovo je jako važno što ću danas govoriti. Vidite, 3 stvari ne možemo nikad predvidjeti, to su prirodne katastrofe, ne prirode, vulkani, potresi, ne možemo predvidjeti ekonomski krah i treće, pandemije, ali ovo je opasne pandemije, zašto? Jer u zadnjih 20 godina imali smo 3 pandemije koronavirusa i razmak između tih pandemija je kraći i kraći. Sad kad ja govorim u Africi, u istočnoj Aziji, mutiraju se tisuće virusa, protiv, još ne znamo kakva je ovo životinja, a kamoli ovo što će doći. To je došlo naravno, jedan razlog je ova nagla urbanizacija, 200 milijuna ljudi je prešlo u jugoistočnoj Aziji iz urbanih središta u, ustvari iz ruralnih u urbana središta i tamo, uništava se okoliš i vidimo što se događa. Šišmiš prenosi na drugu životinju, životinje na čovjeka. To su inkubatori, ta područja tih virusa. Sad gledamo danas, kako, koje su globalne reakcije na ovaj COVID-19, jedan od tih koronavirusa. Ja mislim primjer bi trebali svi pratiti Tajvana i kad kažem, govorio sam prije jedan termin naučene lekcije. Vojska ima naučene lekcije. To nije bavljenje sa prošlosti nego čista analitika evo, od ekonomskog kraha, ovih kriza do ovih pandemija. Globalne reakcije, pogledajte zemlje kao Italija, pogledajte Tajvan. Tajvan nakon SARS epidemije odmah je počela sa obukom osoblja, ima logističko planiranje, to znači uključene respiratore, nabave i drugih stvari. Brzo je reagirala, primjer jedan, Kini, u Kini iz Tajvana živi tamo 1,3 milijuna ili radi tamo ovaj, ljudi iz Tajvana. Do sada od prve pojave tamo tog virusa, imamo na Tajvanu 45 ovaj ovih slučajeva i 1 smrt. U Kini na kopnu imate 82.000 zaraženih najmanje i 3.500 mrtvih najmanje do sada. To govori zašto su brzo reagirali jer su imali naučene lekcije i spremni sustav da se suoči sa tom pretnjom utemeljeno naučenim lekcijama. Njihov predsjednik Tajvana je epidemiolog, epidemiolog, odmah su reagirali, poslali su za obukom, planirali su i evo odmah su uspostavili zapovjedni centar za zdravstvo da se bavi sa tim krizama, odmah su reagirali kad su odmah vidli nepoznatu upalu u Kini, pluća, odmah su reagirali tamo su stvari jednostavne. Tamo su ustrojili bazu podataka, analitiku, vezali su zdravstveni sustava sa carinom i emigracijom, znaju tko dolazi, tko odlazi, primjer tamo imaju standardne procedure, ako jedne dijete bolesno zatvara se razred, ako su dva djeteta bolesna od tog virusa zatvara se škola. Jednostavne stvari. A zašto naučena lekcija? Svaka normalna država na svim poljima od znanosti do mirovinskog, danas govorimo o mirovinskom ima naučenu lekcije, šta smo mi naučili iz bivšeg sustava, skoro apsolutno ništa. Ponavljamo iste probleme jer nismo napravili sustavnu analizu kao u vojsci koja ima 7 sustava bojnog polja, ponavljamo iste greške, ja bih pohvalio naše zdravstveno osoblje koje dosta do sada dobar posao napravilo, naravno puno toga ovisi o osobnoj odgovornosti pojedinaca, građana. Oni su također kao Tajvan ljude su informirali dali upute da ne šire paniku, ali ovo je samo jedna vrsta virusa koja će se opet ponavljati u drugom obliku. Ti virusi mutiraju, što je najgore ne samo to nego bakterije mutiraju i danas je 27% je ovih bakterija otporno na ovaj standardne antibiotike. Kad se popne do 40% imat ćemo još veću zdravstvenu krizu, ali kakvi smo mi pacijenti to ćemo vidjet, nažalost još nema cjepiva za ovu bolest, kad će se to cjepivo razvit to ne znamo, a ja bi volio prvo da mi razvijemo prvenstveno u Hrvatskoj i svim postkomunističkim zemljama jedno cjepivo koje će se bavit sa zdravim razumom i da su ljudi cijepljeni za istinu, a ne protiv istine, onda nećemo ponavljati iste greške koje smo do sada ponavljali.
Poštovane i kolege, sada smo završili sa ovim djelom pa ćemo prijeći sada na iznošenje stajališta klubova. Zasada se je javilo 4 odnosno 5 klubova. 6, već ima 6 klubova. Znači to će nam uzeti otprilike 30 min, nakon toga krećemo sa objedinjenom raspravom o setu gospodarskih zakona pa vas sada molim i vraćate se na iste pozicije na kojima sada sjedite i nakon toga. Krećemo sada s raspravom, oni koji ne žele biti ovdje, molim vas da napuste svoja mjesta, prvi je na redu Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, poštovani kolega Hrvoje Zekanović, izvolite. Kolegice i kolege, molim vas, oni koji ne žele biti u dvorani da napuste dvoranu, oni koji ostaju ovdje, da dozvole i omoguće zastupniku da govori, hvala vam.
Poštovani predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Evo kao što smo svi čuli više puta ovih dana, Hrvatska se suočila sa jednom od najvećih kriza u svojoj novijoj povijesti međutim to nije samo hrvatska kriza, to je svjetska globalna kriza, kriza čovječanstva. Ovdje moram reći da sam i prije nekoliko tjedana pa čak i mjeseci upozoravao institucije da se nešto sprema, da se nešto valja iza brijega, da imamo jednu novu zarazu, jednu novu bolest koja dolazi iz Kine međutim ovdje su me kolege s podsmijehom gledale, ismijavali su me i pravili se da se ništa ne događa. Nažalost, reći ću nažalost, bio sam u pravu. Ovdje je ključno reći da danas možemo vidjeti koliko je zapravo suverenitet bitan, kolika je bitna suverenost svake države. Tek danas vidimo da sve one priče o europskom bratstvu i jedinstvu, o europskom zajedništvu, o europskoj solidarnosti, zapravo padaju u drugi plan odnosno od njih nema ništa. Tek danas vidimo koliko je bitno da je svaka država samodostatna. Znači koliko je bitno da svaka država može sama o sebi brinuti. Međutim, je li naša Hrvatska uistinu suverena, je li Hrvatska uistinu samodostatna, hoće li se Hrvatska moći sama za sebe brinuti, vidjet ćemo u slijedećem razdoblju. Nažalost moram reći, moram reći nažalost, sve ono štose zapravo moglo, onaj ko je htio, mogao je vidjet, danas se zapravo pokazuje i to na onaj najgori način. Dakle, Hrvatska se godinama polako ali sigurno odricala proizvodnje, uništava je sustavno svoju poljoprivredu, nije ostavila sebi niti jednu kapitalnu industrijsku granu i danas kada je situacija takva kakva je, kad su granice konačno zatvorene i kad se svaka država brani ne na granicama EU-a, nego na granicama svoje države, e tek danas vidimo koliko smo mogli prije reagirati i koliko smo mogli zapravo u jednom trenutku napraviti da se ne dogodi ovo što se danas događa. Međutim bilo je bitnije vjerovati u neku nadtvorevinu, vjerovati u EU, vjerovati u nekakvo zajedništvo od kojeg nema ništa, nego vjerovati, znači u svoje snage i pouzdati se u svoje snage. Ja se nadam bez obzira što hrvatska vlast nije prepoznala ovo o čemu ja govorim, da će hrvatski narod u slijedećem periodu ipak biti dovoljno snažan da se odupre ovoj jednoj globalnoj katastrofi s kojom se suočava. Dakle ovdje imamo situaciju da jedan mali virus koji je moram reći koban, koštao globalizam, koštao je globalizaciju odnosno ovo je kraj globalnom društva kakvog smo poznavali. Ili možda čak i ne, možda nakon svega ovoga neko odluči i kaže s obzirom da nismo bili dovoljno globalni, s obzirom da se iz centara moći, iz Bruxellesa i Washingtona nije dovoljno dobro upravljalo državama poput Hrvatske, ajmo sada još više stegnuti taj remen, ajmo još više te uzde pritegnuti da te države što više budu pod kontrolom. Dakle, danas imamo globalizaciju protiv koje su naravno hrvatski suverenisti mnogo puta govorili i ukazivali na njezinu štetnost, na jednom najvećem testu do sada. I vidjet ćemo nakon ovoga hoće li konkretno vlasti u Hrvatskoj a i u drugim državama koje su npr. članice EU-a, doći do svijesti i doći do pameti da je bitna nacionalna suverenost jer danas ponovit ću, vidimo da se granice brane odnosno države brane na svojim granicama, da sve nadtvorevine koje god da postoje u svijetu, danas ne funkcioniraju. Što se tiče migracija, evo vidimo da su i migracije prestale a one su prestale potezom pera. U onom trenutku kad je gđa. Merkel rekla ne želimo više migrante u EU, migranti su jednostavno stali na granici između Grčke i Turske, drugim riječima, cijelo vrijeme je nedostajalo političke volje da se zaustavi problem migracija. A danas u RH vidimo da je nedostatak političke volje, da se RH napravi samodostatnom, uzrokovao da RH danas strepi od sutrašnjeg dana. Međutim, ipak bih završio ovaj govor sa jednim optimizmom, hrvatski narod je žilav narod, preživio je mnoga teška razdoblja, pa će i preživjeti i ovo razdoblje.
Sada je na redu poštovani kolega Hrvoje Zekanović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. Izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, poštovane kolegice i kolege prvo bi na početku izrazio iskrenu sućuti obitelji poginule djevojčice, također izrazio bih solidarnost svima onima koje je ovaj potres zadesio odnosno svima onima kojima je ovaj potres nanio bilo kakvu štetu, bilo materijalnu ili po znači zdravlje ljudi. Zagrepčani su se pokazali ovdje jako solidarni između sebe, sada je na redu država, sad je na redu čitava Hrvatska da pomogne Gradu Zagrebu i ne samo ona formalna pomoć, deklarativna pomoć, pomoć s govornice, nego ona stvarna pomoć. I čekamo to. I Zagrepčani to čekaju i evo mi ćemo, ja sam siguran svi učiniti da se ta pomoć dogodi što prije odnosno da sve one 100-tine Zagrepčana koji nisu u prilici biti u svom domu, da se što prije vrate i da Zagreb bude opet lijepih fasada kao što je bio i prije. Nalazimo se u jednom jako teškom vremenu, jednom posebnom vremenu i nažalost mislim da ćemo nakon što završi ova pandemija, ta globalna epidemija mjeriti vrijeme, na vrijeme prije i poslije korone. Kao što imamo vrijeme prije Krista, vrijeme poslije Krista, nažalost mislim da će se vrijeme mjeriti prije ove pandemije i poslije pandemije. Međutim, upravo ovakva vremena su vremena za zajedništvo, vremena kada nema mjesta za osobne interese, nema mjesta za politikantstvo nego za zajedničko upravljanje sustavom, za pokazivanje onog pravog istinskog zajedništva na dobrobit hrvatskog čovjeka, na dobrobit hrvatske države. Ja ću ovdje reći jedan jako lijepi primjer tog zajedništva, a to je bilo od '91. godine i dijelom '92. godine kada je Hrvatska bila znači napadnuta od strane srbočetnika i kada je Hrvatskom upravljala vlada nacionalnog jedinstva, vlada Franje Gregorića u vrijeme Franje Tuđmana. U to vrijeme tadašnja vlast je shvatila da svi moraju biti zajedno, bez obzira na boju i da se u toj jednoj jako velikoj nedaći, jednoj jako velikoj opasnosti moraju držati zajedno. Mi smo u Hrvatskoj napravili nešto, ja ću ipak reći drugačije, mi smo svi zajedno donijeli jedan zakon koji je jednom tijelu koji nema izborni legitimitet, a zove se Stožer civilne zaštite dali smo mu mogućnost da upravlja sustavom i tu se više oporbu ništa ne pita. Stožer civilne zaštite ministar Božinović, dijelom i predsjednik Vlade Andrej Plenković oni zapravo sada odlučuju o životu i smrti, a traži se zajedništvo. Dakle ja sam za ono pravo istinsko zajedništvo i ajmo kopirati model koji je bio '91. godine, ajmo ga kopirat. Dakle kada su zemlje ugrožene ili vojno ili nekom drugom globalnom katastrofom ili ovakvom epidemijom kao što danas imamo, e onda se stvaraju vlade nacionalnog jedinstva ili nacionalnog zajedništva kako li god. I sada je vrijeme za to, ajmo raditi na takav način. A svatko onaj tko ne želi raditi na taj način, a želi imati klimanje oporbe na svaki potez, a ima dobrih poteza, a ima i onih manje dobrih poteza u ovoj jako teškoj situaciji, e to je ono što vlast jednostavno u ovom trenutku ne može očekivati ili ćemo raditi zajedno ili budite spremni na kritiku. S druge strane ajmo preuzeti svi zajedno i odgovornost za sustav, svi imamo izborni legitimitet, ajmo preuzeti odgovornost da Hrvatima u našoj državi Hrvatskoj sutra bude bolje. Ovdje bih još spomenuo jedan problem, kolege su ga spomenule, ali ja ću evo ga u minutu pokušati sažeti, a jako je važan, jako je velik. Odlukom Stožera civilne zaštite zabranjeno je trgovanje na svim hrvatskim tržnicama. Na tržnicama je manja mogućnost transmisije virusa odnosno manja mogućnost zaraze nego u trgovačkim centrima, manja, to svi epidemiolozi kažu. Većina, a ja ću reći gotovo sve zemlje EU nisu onemogućile rad na tržnicama. Zašto je ovo problem? Jer stotine i stotine hrvatskih proizvođača hrane danas nemaju gdje plasirati svoje proizvode, imamo apsurdnu situaciju da hladnjača u Zagrebu radi, da se šleperima vozi uvozna roba koja se prodaje po hrvatskim trgovačkim centrima, dok hrvatski proizvođači zbog toga što je Zelena tržnica zatvorena kad i sve ostale tržnice, nemaju mogućnost plasirati svoje proizvode. Imat ćemo propast ovog sektora ako odmah ne reagiramo. Smatram da se tržnice moraju otvoriti. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Glasnović iznijet će stajalište Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića.
Poštovane kolege, potpredsjedniče Sabora. Ponovno smo čuli jutros, rasprava, zakon ovaj onaj, ali opet ću ponovit ću sam ponovio prošli tjedan, prvo moramo suzbit ovu pandemiju. Nitko ne zna koliko dugo će to trajati. Ovo je globalna epidemija, sve znamo o gospodarstvu na globalnoj razini šta se je dogodilo sad recimo u Kanadi. Milion ljudi je tražilo prošli tjedan samo naknadu za nezaposlenost, milion ljudi u tjedna dana. Svi smo u istom čamcu, a volimo, to volili ili ne. Ovo je ispit odgovornosti, ljudskosti za sve nas i iznad svega ispit vladavine zakona. Jučer je bilo rasprava nadziranje mobitela ovo ono, vidli smo u bivšoj državi šta je bilo gdje ste imali dva cinkaroša u svakoj većoj zgradi, svi su radili od taksista, ćelije su bile znamo koga, ako kažem UDBA opet će me peglati, to je tako bilo. Imali ste u sportskim klubovima, to zašto je ta država imala više političkih zatvorenika per capita nego nijedna zemlja. Na to se ne trebamo vratiti, ali moramo ja se pitam sada za zakon, imate javno sramoćenje to je popularno u Kini, objavite imena tih birtijaša koji su peglali tamo, pilo se crno vino i peglali Thompsonove pjesme, možda neke druge od …/nerazumljivo/… do Ovčare, ni ja ne znam, objavite imena. Imamo sada prevarante kneza drpislava će se pojavit ko u ratu, njih je bilo u ratu, nisu svi u ratu bili heroji. Neki su isplivali ko izmet nakon kiše, danas eto dolaze, ljudi eto obilaze, šajsteri prevaranti, obučeni uniforma crvenog križa ulaze u stanove, šta s tim ljudima, tko je kažnjen. Sad je Turska zatvorila, uhapsila 410 svojih krkana za širenje provokativnih objava, dezinformacija, to radi Turska. U Italiji je za kršenje samoizolacije je sad kazna 3.000 EUR-a. Ovo će sve proći, mi smo jedan dio tog, moramo to mi utjecat na taj, da se ti zakoni provede, ali mi smo tu salonski stratezi većinom, na prvoj crti su sve službe liječnici, civilna zaštita, spika ne kuva rižu i moramo pomoći njima da odrade poso na terenu, pa 2 su policajca maznuli, zamislite vi to u ovo vrijeme. Šta još mogu reći? Kako pomoći ljudima, ovima sada? Nama je dobro. Plaća osigurana, nama je super ovdje. Šta je sa malim, srednjim poduzećima, svi vi gospoda ovdje imate na bankovnim računima stranke milione kuna, na posebnim računima, kako će se to rasporediti, hoćete stavljati u fondove ili pojedinačne slučajeve gdje je najteže. Možda pojedincima, hoćemo tamo počet, stvaraju se fondovi vani u dijaspori, njih pozdravljam ovdje iz Hrvatskog državnog sabora. Kako će se nagledati ti sabori da se ne dogodi šta je bilo u ratu, u ratu. Dolaze npr. neki materijali dolaze, sjećam se 550-tu uniforma dođe iz Kanade, zimska uniforma, ne dolaze do aerodroma i nestanu, to su knezi drpislavi, tu su s nama danas, ne vidim da je još itko zatvoren, kažnjen il da je javno osramoćen. Ovo je globalna stvar, ako ćemo govorit o saniranju gospodarstva moramo, ne znamo kad će ovo završit. A tko to mora biti, mali i srednji poduzetnici, to je mister Bulj govorio o poljoprivredni, naravno. A sad gdje je 100 milijardi kuna za poljoprivredu, gdje su ti skladišta za voće, prerađivanje i sad govorimo o tome, ali ne politika je određivanje prioriteta, zašto to sve nije bilo mjesto do sada. Šta će biti sada? Moramo paziti sada kad se sanira ta gospodarska šteta, a svi ste krivi koji ste sjedili ovdje, vladajuća partija. 100 milijardi kuna ponavljam poljoprivreda gdje su rezultati. Neću više ljude terorizirati. Ovo je opasna epidemija. Zašto? Ako gledate progresiju svaki val od 100.000 ljudi svaki je manji i manji. Prvi val je trajao 67 dana ovaj zadnji 2 dana, već su skoro pola miliona ljudi je zaraženo. U nekim zemljama 1/5 medicinskog osoblja. Moramo se uozbiljiti, ja znam da vama nije drago ovo ovdje u INI, znam da je teško nekima ovdje da bi draže bili, njima je draže da su, bolje bi se osjećali da su u tamo u kocki jel sve znaju tamo prostore, tamo je prije bilo gdje su se sastajali, al tu smo gdje jesmo, glave gore, ovo ćemo sve preživit, ako smo preživili Vukovar, Vukovarci treba biti primjer, Vukovar, srednja Bosna, godinu dana u okruženju. Ja vam sve najbolje želim i glavu gore i stražnjica uza zid.
Slijedeće iznošenje stajalište uvaženog zastupnika Željka Glasnovića u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića.
Poštovane kolege, živimo u vrijeme dip fakes, fake news i metalnog koronavirusa, a to imamo i u RH ovde. Još kriza nije gotova, mi smo štetu počinili, neki već sazivaju propast hrvatske države i otvoreno govor mržnju prema Katoličke crkve i ako smo i 80% katolici i zašto to trpimo? To je jedna manjina koja nas terorizira, ti moralni tifusari tamo se javljaju u virtualnom svijetu, tamo po mrežama. Imamo npr. nekakvu, nekakav Centar za građansku hrabrost. Šta je to? Jel to jedan od nevladinih udruga koje prima milijardu i po kuna iz državnog proračuna? Jel to jedan od njih? Njima smeta sve što je katoličko. Oni likuju što se srušila crkva na Palmotićevoj. Imamo tu neku novinarku, ne vidim je ovde, nekakva Bartolovićka, 100 đavla vire iz nje, ona prima lovu, ona saziva korona, ovaj pošast na hrvatsku državu. Mislim da piše za „Srpske novosti“ koje prima možda pola milijuna kuna iz državnog proračuna. Imamo Radu Borić, Radu Borić i njoj smeta kaže Rada jedan liječnik je vrijedan 20 svećenika u koje prima možda pola milijuna kuna iz državnog proračuna. Imamo Radu Borić, Radu Borić i njoj smeta kaže Rada jedan liječnik je vrijedan 20 svećenika … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Šuti Maras. 20 svećenika. Ajmo malo o podacima. Gdje su bili ti veliki branitelji građanskih prava kad sam ja ležio bolest, ranjen u Split, kad su hodnici bili puni ranjenika, a časne sestre bolnica ću se tamo brinule g … [[Govornik se ne razumije]] Gdje su bili? Ne, tu su puštali oni vjetrove po kavanama zagrebačkim, ništa nisu radili. Pučke kuhinje, 1000 obroka Caritas, 1000 obroka, sve, skoro sve doma za beskućnike Katolička crkva karitativne stvari rade od Splita do gore, to je samo jedna mala kap u moru toga svega. Sve bolnice u Americi su izgradile Katolička crkva, njih 6 stotina. Mogu cijelu noć ovako govorit. Ajmo dalje. Njemačka, Katolička crkva najveći privatni zaposlenik, pola milijuna zaposlenih, tu su slali lovu nama za vrijeme Domovinskog rata. Hrvatski misionari u Africi svaki dan izloženi opasnosti. Tamo su u Tanzaniji, u Kongu svaki dan ih čeka pogubljenje jel možda budu žrtve kanibalizma. Gdje su ti feministkinje? Šta ne idu u Sjevernu Afriku, u Magreb i tamo govore o ovaj unakaženje žena seksualnih organa, o djeci dole, nego tu sjede i nama prosipaju pamet, a ta, to su oni i tu su s nama. Nema cjepiva protiv njih, nit će biti ikada. Šta … [[Govornik se ne razumije]] može dalje ovde Hrvatske katoličke misije koje su okupljale Hrvate vani, sačuvale naš kolektivni identitet, memoriju i slali ovdje milijone, milijone dolara za vrijeme rata, a sad se dižu ovi na dvije noge, ovi, ovi moralni tifusari, anti fake krkan. Oni potajno sazivaju propast hrvatske države, nemojte se zavaravat, tu su s nama, tu sjede s nama, al su se prerušili, prerušili se. I te glave oni samo čekaju da propadne hrvatska država i tu glume demokrate kozmopolite, a vama bi bilo draže nekima da ste vi u kocki jer tamo znate sve dole i znamo šta je bilo sa dosjei, dosjei vaših suradnika i vaših prethodnika, da je pola milijona došlo dole u, otišlo u Beograd na g na … [[Govornik se ne razumije]] i tamo, tamo sjede njihovi dosjei jer su radili i za tajne službe druge države i glumimo tu ove demokrate. Kad će tome doći kraj ja ne znam, ja bi možda predložio, a zaboravio sam fakultete, Oxford, Bolonja najstariji fakultet u Europi, Katolička crkva. Vi vodite rat, danas vode ljudi rat protiv civilizacije i RH, oni mrze … [[Govornik se ne razumije]] Možda bi ja predložio ovaj kad, kad izađu iz tuđih stanova gdje su upali nakon što je pola Zagreba ubijeno, na špici dole od Dubrovnika dole do Cvjetnog trga, žive u tuđim stanovima, njima je super. Ovi su Hrvati morali plaćati njihove sinekure, putovanje, da se djeca školuju vani, njima je ipak dobro, a stvorili su dug na račun iseljenika, njima je moralnim tifusarima jugozomboidima je uvijek dobro. Kad izađu van, kad sunce opet, kad prođe ova, ovo, oni će izać ko štakori iz brloga, onda možemo uzet kanader, svetu vodu, svetu sol i … [[Govornik se ne razumije]] To bi se dimilo do slovenske granice, to bi bilo ja mislim ko Hirošima, vidili bi gljivu tamo do austrijske granice. To je možda jedan spas za ove glave, cjepiva nemamo, ali moramo shvatit da se pitamo kad neko nešto govori, provjerite šta se govori, imate više lažova, bolje je imat detektor za laž nego kalašnjikov i pitajte tko to vama govori. Neki su se krstili na viljuškaru i sad oko vrata nose križ ovdje, medalju Sv. Benedikta, [[Upadica: Hvala, vrijeme]] aktum i džaba može citirat Sveto pismo.
Zahvaljujem Glasnoviću uvaženi. Zastupnik Veljko Kajtazi je sljedeće iznošenje stajališta Kluba zastupnika nacionalnih manjina. Izvolite. Pardon, zastupnik Kajtazi, zastupnik Maras povreda Poslovnika.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Prekršen je članak 238., meni je žao što uopće ljudi u ovako teškoj situaciji doma moraju slušati ovakve besmislice koje izgovara gospodin Glasnović. Žeo mi je što vi ne reagirate. Znači on je osobno tu napao gospođu Bartolović, gospođu Radu Borić, čitavu jednu struku novinara naše sugrađane koji se u ovom trenutku bore protiv ove pošasti i mislim da bi trebali reagirati. Znači govor mržnje u Hrvatskom saboru ne bi trebalo tolerirati. Hvala lijepo.
Vrijeme. Hvala. Povreda Poslovnika gospodin Glasnović.
Govora mržnje nije bilo, istina boli i to znam mister Maras. On je cijepljen protiv istine i on zbunjuje ljude [[Upadica Sanader: Koji članak?]] znaju tko je mladi Lenjin ovdje.
Dobro, nije bilo povrede Poslovnika. Gospodin Kajtazi uvaženi zastupnik, izvolite. Povreda Poslovnika uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani gospodine, nije povreda tražim stanku u ime kluba da se konzultiramo o ovoj. Ne mogu oko teme? Onda ispričavam se. Jer ovo je rekli vi ili ne ovo je govor mržnje.
Idemo na 3. raspravu, Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, poštovani kolega Hrvoje Zekanović.
Poštovani predsjedniče, poštovani kolegice i kolege. Postoji li danas EU? Ja bih se usudio reći da čak i ne postoji više jer je ona glavna vrijednost EU bilo je slobodno kretanje ljudi i dobara. Danas ako biste htjeli otići u bilo koju europsku državu morali bi prijeći ponovno granicu koje nije bilo donedavno. Dakle, dogodio se onaj scenarij koji sam ja prvi put osjetio na svojoj koži kad smo išli hodočastiti na Bleiburg hrvatskim žrtvama ovo proljeće kad su nas Austrijanci zaustavili na slovensko-austrijskoj granici. Danas ta granica koja nije postojala, odnosno ne postoji već desetljećima, ponovno postoji. Europski projekt se srušio kao kula od karata. Ne samo da su granice ponovno uvedene, a one su bile najbitnije, znači njihov nestanak je bio najbitniji uopće za postojanje EU-e, nego i europska solidarnost je nestala. Evo, čujemo danas od našeg predsjednika Vlade da će EU pomoći svim članicama EU sa, koliko, 36 ili 38 milijardi EUR-a ukupno, RH će dopasti nešto više od milijarde EUR-a. Samo radi male usporedbe, Amerika, Američka centralna banka pomaže Američkim saveznim državama sa 2 tisuće milijardi dolara, dvije tisuće napram, naspram 36 ili 38 milijardi. Znači, europski projekt je ovdje završio, hoće li on doživjet katarzu i promijenit se, ja čisto sumnjam. Ona jedna sebičnost zapravo svih europskih država pokazala se, pokazala se danas na djelu. Ovdje se ne radi o suverenosti odnosno što su odjednom predsjednici Vlada ili predsjednici država postali suverenisti, nego jednostavno su počeli sebično gledati samo svoje interese, a ne onaj globalni europski interes. Ovdje također moram postavit jedno pitanje svima onima koji gledaju, a zapravo i svim medijima i predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Što se dogovaralo, o čemu se razgovaralo na polutajnom sastanku između predsjednika Vlade i urednika hrvatskih menstri medija, znači glavnih medija u RH koji se dogodio dva tjedna ili 10-tak dana prije uvođenja mjera od strane civilnog stožera? Ja ne znam što se dogovorilo. Ono što čujemo, neke vijesti cure da je navodno čak i predsjednik Vlade obećao financijsku pomoć medijima s obzirom na sve mjere odnosno krizu koja se dogodila i dogodit će se. Imamo li mi danas objektivnost od medija? Pa nismo nikad ni imali. Uvijek su mediji bili u šaci vladajućih. Međutim, danas nakon ovakvog sastanka, nakon otvorene ponude, tek sad vidimo zapravo da imamo jednu autokraciju da demokracije više uopće nemamo, čak i niti u tragovima. Dakle, s ovom mjesta ja tražim da mi se kaže točno, ne meni nego hrvatskom narodu, što se to dogovorilo, koja je to ponuda bila na stolu od strane predsjednika Vlade i kako se danas ponašaju mediji prema znači Vladi RH, hoće li biti imalo kritičkog pogleda na Vladu RH i na sve mjere koje provodi i Vlada i krizni stožer? Neću reći da su mjere loše, ali ajmo ih malo gledati kritički, ajmo vidjeti mogu li biti bolje. Imamo jednu veliku sreću što se prvi zaraženi u RH nije dogodio na način kako se dogodio u Italiji. Da je imali bi scenarij koji je gori od talijanskog. Imamo sreću da je Italija bila topovsko meso. To nije zahvaljujući niti jednoj mjeri niti civilnog stožera odnosno Stožera civilne zaštite, niti mjeri predsjednika Vlade Andreja Plenkovića, niti Vlade RH, isključivo koincidencije što je Italija podnijela prvi i glavni teret obrana Europe od epidemije koronavirusom. Ovo su činjenice koje treba naglašavati. A još ću ovdje napomenuti i podsjetiti, 5. veljače ja sam za govornicom u HS govorio i upozoravao hrvatsku Vladu da nam prijeti epidemija koronavirusom, ništa nisu napravili, ništa nisu učinili. U to vrijeme su bili bitniji izbori u HDZ-u, isključivo se o tome se govorilo. I interesantno, interesantna koincidencija, ajmo malo povući paralelu. Kad su mjere uvedene? Kad su uvedene? Koji dan? Odmah nakon završetka izbora u HDZ-u. Bilo je to važnije završiti nego da smo pravovremeno možda uveli mjere, pa zaštitili dodatno hrvatski prostor.
Zastupnik Željko Glasnović iznosit će stajalište u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. Izvolite.
Hvala mister Grmoja, mister Petrov. Evo, ovaj kaže, kineska poslovica koja je pogodna za danas za nas kaže ovo, kaže: "Daleka voda neće spasiti kuću koju gori.", i tu mislimo ovaj o EU-i. Šta možemo očekivati od EU? Sad se tamo raspravlja o uvođenju ovog mehanizma stabilnosti, mehanizam EU-e, izdavanja dugoročnih obaveznica, to hoće neke članice, neki neće, što će biti? Ali na kraju, jedna stvar je sigurno, da će svaka članica snositi rizik dugova i morat će podmiriti svoje dugove. Moramo sebe spasiti. Sad naravno, vodi se ta rasprava o tim, taj paket mjera za spašavanje gospodarstva. Svi znamo, laik zna, čovjek sa dvije moždane vijuge da moramo spasiti malo i srednje poduzetništvo. To je kičma gospodarstva. To znamo svi, ali ima nejasnoća tu. Što je sa turizmom? Iznajmljivači koji su digli kredite za obnove objekte, oni, hoće oni plaćati poreze, a nema nikakvih prihoda. Koliko dugo će to trajati? Mi ne znamo. Hoće biti subvencije za tih ljudi? Mi znamo da Turska, ona daje subvencije za letove. Dođe turist u gaćama u Tursku i direkt kroz lanac opskrbe od domaćih proizvođača sve domaće se prodaje, od povrća do odijela. Što će s nama biti, mi znamo jer očito je da neće biti nikakvog turizma ovdje, kako stvari idu. Neke zemlje predviđaju vrhunac korone do u lipnju. Što će biti s nama do onda, moramo se brinuti o sebi. Jedna druga poslovica kineska koja kaže ovo, ovaj: "Pas koji laje, nije dobro ispečen." Što to znači? To znači za nas dobra priprema, dobra izvedba. Kako će se provoditi te gospodarske mjere? Kako? Na terenu. Imamo primjere već iz Kine, tamo je kriza već vrhunac, mislimo, još nema drugi val infekcije. Tko zna koji će virusi doći tamo sa istoka još. Ali, već su počeli tamo mešetariti neki tamo, tamo, već mešetare po pitanju subvencija državnih, krivotvore tamo zapise, troškove, itd., samo Kina u usporedbi s nama ima jako laki rješenje za korupciju. To znači žica osmica i metak na Seongsan stadion. A kod nas koliko imamo, i sad je ovo vrijeme, ovo moram reći, moramo se pripremiti za provedbu ovoga na terenu, ovih gospodarskih mjera, kad se glasuje za njih, što će biti, kako će se oni, gdje je mehanizam za provedbu na terenu? To je važna stvar. Sad je vrijeme za ove, Ministarstvo financija, porezne uprave i svih drugih institucija da vide koliko ima tu ovih tvrtku bez i jednog zaposlenika. Sjećamo se tih natječaja gdje su dobivali ljudi za sumnjivim ovim karijerama, dobili su natječaj. Treba to vidjeti, sad je vrijeme. Danas se govorilo isto o bankovnim računima vani. Pa je li sad vrijeme da se, da mi vidimo tko ima bankovne račune vani, svi su sad kod kuće glave. Tko ima bankovne račune vani, više od 70 tisuća ovaj kuna. I sad je vrijeme za tu fiskalnu, sad govorimo o fiskalnoj stegi stezanja remena, ali to smo mogli sve prije raditi. Ja se pitam sada, ima li, hoće li biti sad revizije uopće kud su otišli ovi iz subvencije za poljoprivredu i za brodogradilišta. Sad nada, dvojica idu u zatvor, DORH je propisao sad ovaj tjeralicu za njih, ona dva "Drpislava" iz Uljanika. Lako je mahati znate šta tuđim gloginje. Ali, državni novac. Kako se troši državni novac? Pa poduzeće, ako vi vodite poduzeće, ona nije konstruktivna, što se događa? Dobro je ako je to vaše privatno ali tu se trošio, razbacivao se ovaj državni novac, ja bi rekao kao pijani milijarder tamo u Las Vagesu, tome se mora stati na kraj. Ovaj i još jedna stvar za dijaspora, hrvatska dijaspora evo, sad se u Perthu pojavio konzulatu nekakav fond za prikupljanje novaca od dijaspore pa sad dijaspore evo, 16 milijardi kuna dolazi ovdje minimum, ali ljudi neki su njih odsjekli te su mostove davno spalili sa dijasporom i opet tražimo pomoć od njih koje je slala ovdje, 100-tine, 100-tine miliona ovaj EUR-a, dolara australskih, kanadskih, američkih za spas Hrvatske države u ratu i još plaća, a imamo u 2, 3 koliko 3 zastupnika imamo ovde za Hrvate iz BiH i iz dijaspore i opet tražimo pomoć od njih. Neki nemaju obraza, ne znam šta je s onima u Perthu tamo, mislim da je bio u SDP-u.
Hvala.
Sada je na redu ispred zapravo iznosit će stajališta Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića gospodin Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Danas je čovječanstvo suočeno sa jednom od najvećih kriza ikad, kako kažu svi svjetski političari i svjetski državnici i to državnici iz velesila, najveća kriza od Drugog svjetskog rata, a u gospodarskom smislu neki je uspoređuju i kažu da je veća i jača od Drugog svjetskog rata jer nema zemlje na kugli zemaljskoj koja nije suočena sa današnjom krizom, izazvana je epidemijom korona virusom, nema, znači ne postoji država. Čitav svijet je u krizi. I sada mene zanima jeli hrvatska Vlada znala, vidjela što se događa u Kini prije 3,5 mjeseca ili ajmo reći 3 mjeseca od Nove godine? Svi mediji su govorili o nekakvom virusu, govorili su o broju mrtvih, o broju zaraženih, međutim nitko nije u Hrvatskoj poduzeo nikakvu mjeru, ma ne samo u Hrvatskoj nije niti u Iranu koji je iznimno zahvaćen, nije niti u Rusiji, nije niti u Velikoj Britaniji, u Italiji, u Španjolskoj, u Francuskoj. Čitava EU je gledala i nije ništa napravila po pitanju da se zaštiti od ove krize. I sada mene zanima odnosno postavit ću jedno pitanje koje je logično ili su svi svjetski državnici kompletno, kompletno zdravstvo globalno totalno zakazali ili se ova kriza jednostavno morala dogoditi? Jeli moguće da je Hrvatska zakazala? Moguće. Mi smo po 100 pitanja do sada u svijetu napravili loše poteze i nismo reagirali kako smo trebali reagirati. Međutim, jeli moguće da ove druge države koje sam nabrajao najrazvijenije, najmodernije države svijeta da su one bile toliko indolentne i indiferentne prema ovoj krizi da nisu ništa napravile? E malo me to moram priznati muči. Imam osjećaj kada danas gledam ovu situaciju, ove brojke i sve što se događa kao da je neko želio da se dogodi ovo što se danas događa. Ne vidim kreatora ove priče i dalje mislim i nadam se da je rezultat ove situacije isključivo neodgovornost, ne briga svjetskih državnika, a možda i nije. I mislim da je legitimno postaviti to pitanje, iznimno legitimno da se svi zapitamo. Što se tiče mjera koje je predložila Vlada koje bi nas trebale spasiti, barem hrvatske poduzetnike, dobre su mjere većina njih, iako imam opet jedan fantastičan igrokaz. Imamo poduzetnike koji se izvlače pred kamere i svi poduzetnici pjevaju hvalospjeve Ministarstvu financija, hrvatskoj Vladi nikad bolje mjere, poduzetništvo je spašeno, ali niko ne kaže da su se te mjere mogle raspisati prije 15 dana kada je bio onaj prvi paket mjera i da danas ne bi imali desetke tisuća radnika na Zavodu za zapošljavanje. A moglo se je, moglo se prije 15 dana postupiti na takav način i raspisati ove mjere, a to se nije napravilo. Zašto? Ja bi se usudio ovdje reći da je sigurno jedna kratkovidnost hrvatske Vlade i jedna iznimno loša procjena i ne shvaćanje ovoga trenutka, definitivno da je to to. Što se tiče poljoprivrede, uvijek smo naglašavali mi Hrvatski suverenisti da je poljoprivreda ključan resor za Hrvatsku državu, za svaku državu pa naravno i za našu državu Hrvatsku. I žao mi je čuti da mnogi hrvatski poljoprivrednici danas ne mogu plasirati svoje proizvode u hrvatske centre u hrvatske trgovine iz razloga što su ti centri prepuni uvoznih proizvoda. I nevjerojatna mi je činjenica koju sam evo čuo jučer od više proizvođača mlijeka da će morati prolijevati mlijeko jer imaju viškove koje ne mogu plasirati, a s druge strane trgovine su nam pune uvoznog mlijeka. To jednostavno nije dopustivo, ma ne samo sada nego ikada, bez obzira što smo u otvorenom tržištu jednostavno Hrvatska mora voditi računa prije svega o svojim proizvođačima.
Hvala lijepa.
Idemo sada na 4-tu raspravu, poštovani kolega Hrvoje Zekanović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. Izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, poštovane kolegice i kolege Hrvatski suverenisti su oduvijek zastupali stav da svaki hrvatski državljanin bez obzira gdje se nalazi mora imati mogućnost glasovanja. I ovdje mislimo prije svega na elektronsko glasovanje. Vlast odnosno vladajući odnosno konkretno evo sad ću reći i imenom i prezimenom Andrej Plenković nije za tu opciju, nije to htio, nije to želio i ne trudi se omogućiti svakoj Hrvatici, svakom Hrvatu da glasuje bez obzira gdje se nalazi. Ali sad se raskrinkao sad vidimo da se to može napraviti jako brzo i jako jednostavno. Oduvijek je glavni argument onih koji nisu bili za elektronsko glasovanje nego ovo tradicionalno s kutijama gdje se uvijek može napraviti koja malverzacija, oni koji rade i te kako znaju na koji način se to radi. Glavni argument im je bio da je to tehnološki teško i zahtjevno, a sada imamo u par dana ja ću čak reći u par sati sustav e-propusnica gdje je 440.000 građana do sada, znači do danas, a vjerojatno i više zatražilo e-propusnicu i dobilo je propusnicu. Oni koji nisu imali uvjete nisu je dobili i to funkcionira. Znači pokazali smo da država može u par dana omogućiti svakom državljaninu naše države Hrvatske da uz pomoć elektroničkih sustava dobije propusnicu odnosno mogli bi omogućiti svakom državljaninu da glasuje s bilo kojeg mjesta na svijetu jer mu je to pravo zajamčeno Ustavom. Nije mu zajamčeno pravo na propusnicu, Ustavom mu je zajamčeno pravo da bira i da bude biran, a o tome nitko ne vodi računa odnosno vodi, vodi računa da se to ne dogodi. Znači vodi računa da se ne omogući svakome da glasuje kad ga je volja. Nije ovo sve. Imamo i e-školu, 320.000 osnovnoškolaca, 150.000 srednjoškolaca, 150.000 studenata, 50-tak tisuća profesora, evo grubo ću 650 do 700.000 ljudi danas u sustavu e-škole svakodnevno komunicira i sve funkcionira, djeca dobivaju ocjene odnosno ocjenjeni su evaluirani, profesori ih evaluiraju i stvar funkcionira. I ako uzmemo onda ove sa e-propusnicama vidimo da je čitava država umrežena, a da ne govorimo sada o e-nabavi hrane, kada danas naši građani mogu i to rade u svakom trenutku nabavljaju hranu uz pomoć elektroničkih sustava. Imamo još i e-spis koji je malo je zakazao čuo sam, ali ajmo reći da i on funkcionira makar djelomično što se tiče sudova. Dakle, imamo dnevno milijune i milijune elektroničkih dokumenata koji se koriste jer se mogu koristiti jer u ovoj situaciji je procjena da nam donose dobro. Ne samo u ovoj situaciji, a kad je riječ o glasovanju, kad bi svatko trebao dobiti mogućnost da glasuje u svakom trenutku na bilo kojem mjestu, e onda je situacija drugačija. Zašto je to tako? Evo Hrvatski suverenisti postavljaju pitanje i traže da se ovo uvede. A vi dajete odgovor je li ovo zato jer je to tehnološki teško i zahtjevno ili je razlog neki drugi. Nije razlog zbog toga što je to tehnološki teško jer vidjeli da se u svega par dana uspio napraviti sustav. Nego netko ne želi, trudi se svim silama onemogućiti ovakav oblik, oblik demokracije.
Samo malo kolega Zekanović, kolega Glasnović molim vas pa nemojte vikati, odite van pa se svadite, ali ovdje se nemojte svaditi. Izvolite kolega Zekanović.
Moj dragi kolega Glasnović očito sam pogodio pravu temu kad je moj prijatelj kolega i Glasnović reagirao. Dakle, ovdje se vidi na ovome primjeru koliko je zapravo ovaj naš sustav nepravedan, koliko on zapravo ne želi onu istinsku demokraciju nego mu zapravo i najviše odgovaraju ovakve situacije kao što je ova današnja. Pa imamo stožer Civilne zaštite jedno vrhovno tijelo koje nema izborni legitimitet, nitko nije glasovao za te ljude u konačnici, ali oni danas su stvarno gospodari života i smrti u Hrvatskoj, stvarno jesu i danas u Hrvatskoj imamo suspenziju demokracije, imamo jednu parastrukturu koja upravlja Hrvatskom, a onu istinsku demokraciju uz pomoć elektronskog glasovanja, vlast ne želi.
Slijedeće iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Glasnovića i Hasanbegovića, uvaženi zastupnik Željko Glasnović.
Poštovani kolege koji su ostali, svima koji gledaju ovo, ako ovo nije cenzura, jer kad god dođu ovu iz suverenisti odmah se cenzurira to na HTV-u i teško je nama doći, izbiti, mi smo danas stavljeni odzada u ovoj Sali kao crnci na autobusu u Alabami 1950. godine, nas se ne čuje, ali evo me, sada, danas da vama čestitam najveći i ovaj kršćanski blagdan i ja bi napomenuo da milostinja i dobročinstvo počima kod kuće i mi svi možemo naći nekoga jer imamo plaće dobre kojem možemo pomoć individualno, ti fondovi su isto dobri ali ja ne vjerujem da će to doći uvijek gdje treba po pitanju tih fondova i nek nađemo nekoga sami i kasnije možemo razgovarati kako ćemo novac višak podijeliti. O čemu je riječ kad je u pitanju ekonomija, proračun državni, samoodrživost. Je li ova, jesu ove mjere Vladine samoodržive? Kako će izgledati ovo? Jesmo li imali mi uopće višak u proračunu? Drugo pitanje, kad su vremena bolja, naravno, bila su bolja prije 2 mjeseca nego sada, jesmo mi steznuli remen do apsolutnog minimuma, to će se isto pokazati, mogli smo štedjeti sigurno. Ja bih rekao da ovaj, ove mjere koje su donesene, neke stvari nisu pokrile, ja sam osobno pitao g. Marića, on nije optimista, što je sa iznajmljivačima, dole na moru u Hrvatskoj, od sjevera do juga koji su investirali tisuće eura u obnovu, objekte, a nema prihoda. Kako će se oni riješiti? Hoće biti dovoljno sredstava za njih? O kome nitko ne govori, naši najveći ovi ambasadori vani su sportaši, ne samo nogometaši, svaka čast njima, ali nogomet je igra. Boks, npr. je pitanje života i smrti. Što je sa malim sportovima? Ako mi trošimo 0,6% proračuna na naše sportaše, a dajemo 1,5 milijardi kuna nevladinim udrugama koje rade, apsolutno većina, svaka čast pojedincima, apsolutno ništa, gdje smo mi tu? Dolazi, sad je ukinuta, Olimpijske igre su, nema više, gotovo je. To dolazi samo jedanput u životu, taj ciklus i ti ljudi koji su cijeli život trenirali, radili, trudili se, tko se brine o tim, kad kažem nijedan sport nije mali sport. Nijedan sport nije mali sport. Recimo, streljaštvo, ljudi, sebe financiraju, recimo one glinene golubove, koliko košta godišnje, oni si skupljaju sami novac, od države ne čekaju ništa. Ja mislim da se mister Mateša malo previše hvali, a njemu je dobro, ima helikopter, ima avion privatni, može vozit, može se vozat, on ima dovoljno love i drugi pripadnici Rotary kluba, a obični građani tu jesu gdje jesu. Što je sa hrvatskim veteranima, vojnicima? Stvorila se jedna patološka slika da su svi hrvatski branitelji paraziti. Njih skoro 300 tisuća su u radnom odnosu. Što će s njima biti? Mi se brinemo o njima. Što je s, neki su, umiru se, prosjek 51 godina, a neki su još, kad sam rekao u radnom odnosu, a drugi još nisu u vrijeme za mirovinu, pa dolaze te kritične godine, 50-e godine, što ih čeka? Stres, PTSP, onkološke bolesti, ali nekima je dobro i ta crna propaganda se nastavlja, a mi govorimo o kulturi na ... [[Govornik se ne razumije.]] oni kao su sveci danas. Možda ima pravih glava tu, koji daju doprinos kulturnom prostoru, a to mene sigurno, zato me, to sigurno nije mister Frljić i drugi, ako se hoće financirati, to je proizvod na otvoreno tržište, vi se prodajte, nek netko drugi plati, a ne država. Što reći na kraju. Mirovine, rekao sam mirovine. Što je sa minimalnom plaćom? U Njemačkoj je minimalna plaća 1500 eura nakon ovih, nakon davanja, oko 1100 eura, to je apsolutni minimum. Mi nismo čuli ništa od vladajućih glava što će bit sa tim fondom EU. Hoće bit te dugoročne obaveznice? Ali, ako će to bit tako, kako će se oni podijeliti? Hoće se dijeliti per capita, po državnom, po BDP-u? Gdje tu mi pripadamo? Koliko će dobiti Hrvatska sa 4 milijuna stanovnika, BDP koji imamo i recimo, jedan Portugal ili Španjolska. To mi ne znamo i tu je bio u pravu, g. ovaj, Zekanović kad su ga prekinuli, mi ne znamo. Sad je šansa za taj plan, EU-e, Marshallov plan jer Hrvatskoj, recimo, prosječna obitelj sa 4, četvero djece, treba minimum 12 tisuća kuna da preživi. Vidjet ćemo gdje će to ići [[Upadica: Vrijeme.]] i sad je vrijeme za rezanje, ako nije prije bilo.
Hvala.
Idemo na drugu raspravu, poštovani kolega Hrvoje Zekanović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, poštovane kolegice i kolege. Već sam govorio nekoliko puta da je RH ostavljena na milost i nemilost, da EU više ne funkcionira. Neki će reć nažalost, neki poput mene će samo konstatirati da ne funkcionira jer ne funkcionira. Dakle, kad govorimo o ekonomskoj pomoći, ja sam već prije uspoređivao pomoć koju daje Federalna američka banka svojim građanima, svojim poduzetnicima, a koja iznosi 2000 milijardi dolara, u usporedbi s ovim što daje EU. Nakon natezanja od nekoliko dana, EU je odobrila jedan paket pomoći od 540 milijardi EUR-a. Od tih 540 milijardi EUR-a RH je na raspolaganju 100 milijardi EUR-a, naravno proporcionalno. Međutim, ono što je bitno ovdje reći, to nije bespovratna pomoć. To je novac koji će RH, ako uzme dio tog novca, morati vratiti. Radi se o zajmu, radi se o kreditu koji ćemo dobiti prema onim uvjetima koje propiše, koje propiše EU. Dakle, radi se o privremenom instrumentu u vrijednosti od 100 milijardi EUR-a za zaštitu radnih mjesta i radnika. Dakle, nek se svaka država snađe onako kako zna i umije. Trenutno smo na dva milijuna zaraženih u svijetu i neki dan smo čuli od civilnog stožera, od Stožera civilne zaštite da je RH jedna od najboljih u svijetu, ja sam pogledao na internetu i stoji da je RH od 200-tinjak država svijeta 62. po broju umrlih odnosno 59. po broju zaraženih odnosno da je u gornjoj trećini, najlošijoj gornjoj trećini, dakle RH nije najbolja. Pa ako se uspoređujemo sa europskim državama, čuli smo usporedbu sa Italijom i Francuskom, al nismo čuli usporedbu sa Slovačkom, Rusijom, Bugarskom, Poljskom, Albanijom, Rumunjskom koje su bolje od nas i koje se bolje nose sa ovom krizom od RH. To je bitno znati. Nadalje, kad govorimo o mjerama koje su propisane, ukinili smo svete mise, njih nema, evo u saboru mi se okupljamo na jedan način koji je dozvoljen, znači sa jednom socijalnom distancom: U Međimurju radi tvornica, jedan od tvornica koja ima 1000 zaposlenika, po 300 ih ima u smjeni bez socijalne distance, nisam protiv toga, ja sam da tvornica radi. Ja znam nekoliko gradilišta u kojima, na kojima ima nekoliko stotina radnika, nisam ni protiv toga, neka budu i gradilišta, ali smatram da imamo dvostruka mjerila, da se u nekim jedinicama lokalne i regionalne samouprave dopušta da u uredima bude i po 10-15 ljudi, s druge strane kada treba npr. održati svetu misu, to nije dopušteno. Evo samo postavljam jedno pitanje da vidimo što se događa. Nadalje, ja bi volio da taj Stožer civilne zaštite koji je dobio apsolutnu vlast u RH, bez obzira što je RH parlamentarna demokracija, da taj Stožer civilne zaštite ovdje odnosno ministar Božinović svaki tjedan daje izvještaj HS jer mu je HS i dao mandat da u ovom jednom prelaznom razdoblju radi ovo što radi. Ja ovdje postavljam pitanje Stožeru civilne zaštite, a možda i predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, neka nam nešto kaže o tome kako se sa krizom, korona krizom odnosno sa ovom epidemijom, pandemjom nose u Indiji koja ima milijardu i 300 milijuna stanovnika, a nema toliki broj zaraženih, u Indoneziji, u Pakistanu, u Bangladešu, u Nigeriji jesu brojke iznimno niske, a ne postoje mjere niti socijalnog distanciranja, niti mjera zdravstvene zaštite? Dakle imamo jedno pitanje koje bi ja volio čuti da vidimo zašto o tim državama nemamo niti broj umrlih, niti broj zaraženih toliki koliko je npr. u Hrvatskoj? Možda je stvar metoda identificiranja tih bolesnika, ali ja bih volio čuti da nam se to pojasni. I da malo usporedimo jedan švedski ili jedan danski model sa jednim hrvatskim modelom to su pitanja koja građani žele čuti, to su pitanja koja sam ja ovdje postavio i volio bih da dobijemo odgovor na ova pitanja. Nadalje, volio bih ovdje čuti komentar od možda od ministra Beroša na znanstvenu studiju koja je izašla u New England Journal of Medicine gdje kaže da je od 211 trudnica u jednoj američkoj klinici bez simptoma bilo čak njih 33, a bile su zaražene korona virusom, što bi značilo da je opća populacija zaražena od 20 do 40%. Nemam vremena, ali su ovo pitanja na koje hrvatski građani moraju dobiti odgovor.
Sada će gospodin Željko Glasnović iznosit stajališta Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. Izvolite.
Poštovane kolege, kolegice, mala skojevka koja razgovara sa gospodinom Grmojom ovdje, dobro, polako, samo malo, ne razgovaram s tobom, ti šuti gore, čekaj malo, ti šuti prijatelju.
Čujete ja bi vas molio…
Šuti prijatelju, nisam s tobom razgovaro, imaš nešto reći, reci nešto vani.
Zaustavite vrijeme na trenutak. Oprostite gospodine Glasnoviću, oprostite radi se o gospodinu Glasnoviću i gospodinu …/nerazumljivo/… nemojte polemizirati, iznosite stajališta.
Ja mogu reći šta god hoću, ništa, polako, vratim natrag vrijeme, mene je netko izabrao, nisi me ti izabrao iz Vrgorca i tvoji …/nerazumljivo/ [[Upadica: Molim vas nemojte se svađati.]] Ovako dalje šta smo naučili iz povijesti, ovo smo naučili iz povijesti da nismo ništa naučili iz povijesti, to nije gospodin Marić je li uvreda hrvatskom narodu da mi plaćamo 33% bivšeg duga Jugoslavije koji iznosi 9 milijardi dolara, to još servisiramo, a naša je ratna odšteta 36 milijardi dolara. Koliko, minimum, o tome se šuti, ja kad slušam ovo ovdje vrtimo se u krugu i svi smo veliki, solidarnost je ključna riječ. I opet ću reći tu ko da slušam skojevce iz tamo Donje, Mrduše Donje, tamo gore, iznošenje Hamleta, a nikako da dođemo do točke, tko nam vodi državu, evo sindikalisti i solidarnost. Neće smanjivat plaće, evo dosje jednoga on me podsjeća na …/nerazumljivo/… sebi ne bi platio, ne bi sebi smanjio plaću, ali ja sam bio vani, zemlja koje je funkcionirala nije bitno koja i tamo se znalo, ja sam bio u sindikatu, znam šta je sindikat, a to je ovo, minimalna plaća, sva prava, pravna pomoć ako ti treba, prekovremeni rad, a ovo danas imamo ono isto što smo imali u bivšoj državi gdje nisu vodili tu samoupravu anarhiju, nisu vodili eksperti i stručnjaci nego crveni direktori. Evo, sport u kakvom stanju je sport u Hrvatskoj 0,6% tko vam je vodio rukometni savez, tko vam je vodio poreznu upravu, milijardi, milijardi kuna oprano tamo. Gospode i gospodin Marić ovde o poreznoj upravi, pa tko će gledati taj plan implementacije. Ja sam pitao ministra gospodarstva, gospodina Horvata, tko radi tamo provjere, sigurnosne tih ljudi, kaže to nije moj posao, a čiji je to posao onda. Tko vrši nadzor nad kockarnicama, koliko love tamo curi, šta radi glavni inspektor, šta će tamo biti? Koliko je siva ekonomija u Hrvatskoj, imate …/nerazumljivo/… spašavanje tvrtki, to je na zapadu standardna procedura. Ali kad se ta tvrtke spase oni vraćaju natrag postepeno, natrag državi ono koliko je njima država izdala. Šta će biti sa Agrokorom? Još ne znamo. Dobro da je reko, tu je budućnost neizvjesna, ali ako mi ne stežemo remen do krajnjega, do zadnjeg ove kopče na remenu i nemoj mi svi ovdje solidarnosti, ajmo i malo solidarnosti. Zašta se tu po dekretnu ne smanji plaća saborskih zastupnika? Šta sa europarlamentarcima, one neke glave gore i sad oni kritiziraju EU. Pa nama nije kriva EU, niti je bila kriva Grčkoj, niti Italiji, nego nesposobno vodstvo i opet se vrtimo u krugu, jel nam vode isti kadrovi nam vode politiku i gospodarstvo koji su radili do '90. godine. I to je problem Hrvatske države. Evo, jedan sindikalista, evo mu cijelu dosje, nije bio tamo u demokratskoj stranici nekakvoj, na jednopartijskom sustavu koji se urušio kao propali eksperiment. I to ignoriramo, lažna solidarnost. Sjećam se, jednoga vica sam se sjetio o pužu i mislim da nas narod gleda kao puževe. Ima kućicu na leđima, riješio je stambeno pitanje puž, ima također jede u tuđem vrtu, riješio je prehranu, nama je dobro, samo je dvospolan, mi nismo dvospolni, može vodit ljubav sam sa sobom i da se tako gleda ovaj ove puke priče ovdje solidarnosti, to je lažna solidarnost. I mi pljujemo po Hrvatima u BiH i mi smo u plusu stotine milijuna kuna sa tim ljudima tamo i to smeta neke ljude ovdje iz bivšeg sustava i njihove nasljednike koji su živjeli pola stoljeća u tuđim stanovima i sada gle tražite od države da im popraviti štetu. Nek im popravi štetu, svako ima pravo krov nad glavom. Ali nemojmo biti licemjeri, da nema četiri zborna područja u Hrvatskoj mi danas ne bi sjedili ovdje, ja ne bi danas sjedio ovdje i primao plaću i privilegije što imam danas. Po tome ja se nadam da će sve biti najbolje i bit će bolje, mi ćemo izaći iz ovoga, ako ništa ne naučimo sada je vrijeme da DUUDI i ove druge institucije da provjere tko je sebi prisvojio državnu imovinu od SKOJ-a, SUBNOR-a, znam minimum jednog čovjeka, a neću sad o imenima. Leptir mašna, fini i uglađeni gospodin tu pravnik iz Zagreba, najmanje sebi prisvojio dva državna objekta. A mi šutimo o tome i glumimo demokrate.
Hvala lijepa što ste bili točni što se vremena tiče.
Evo pozdravljam vas, kolege, idemo sa iznošenjem stajališta. Prvi je uvaženi zastupnik Željko Glasnović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, izvolite.
Poštovane kolege koji su ostali i kolegice. Čuli smo danas ovo u litanijama amandmana, ali džaba amandmani ako nemamo na terenu strukturu, organizaciju koja će to provoditi na terenu. I šta, imamo neke tabu teme, o tome sam prije govorio. Još nemamo retro zakone o pretvorbi i privatizaciji, nema rasplet afera, neko je spomenuo, zaboravili smo Agrokor, ali svaka država koja izvrši bail out, spašavanje jedne tvrtke, naravno ... [[Govornik se ne razumije.]] da kad se ta tvrtka digne na noge, da isplati odnos, onaj dogovoreni u kasu države. Mi ne znamo šta se tu događa, to se izgubilo u magli povijesti, sisačke ceste nisu riješile kriminal u Poreznoj upravi i mogu cijelu noć govorit o tome, ali srž problema je ovo kod nas. Ja se danas bojim implementacije na terenu tih mjera za spašavanje gospodarstva. Zašto se toga bojim? Jer mi smo naslijedili socijalistički sustav financijske pronevjere i to je dokazano tako i vrtimo se u krugu a niko to spominje, kad to spominjete ovdje u Saboru, u medijima, vi ste negdje kao svinjski odrezak na svatovima u Saudi Arabiji. I cijeli sustav i kadrovi, to je reko glavni feldmaršal Vrhovnog suda Đuro Sesa, da smo mi naslijedili cijeli sustav i kadrove iz bivšeg sustava, ali doktrine se ne miješaju. Ja se nadam, ja sam za konstruktivnu kritiku, mi moramo napraviti restrukturiranje javne uprave. Vidit ćemo sad, nije problem da je neko digao cijenu pelena na 5 kuna, nego imate tvrtke koje su blokirane, fantomske tvrtke, a mi ne možemo, kako ćete isplaćivat ako nemate digitalizaciju uplate recimo poreza, ako to nije uvedeno. Do sad imali smo 4 stoljeća da napravimo sustav koji će biti efikasan. Ja znam o čemu govorim jer sam aktivirao dvije, tri postrojbe, od neke su imali 1500 ljudi. Ja znam kako to funkcionira i znam šta su standardne procedure. To je prvi dio ovog izlaganja. Drugi dio bi se, kad čujem ovdje ovaj, kad čujem riječ „demokracija“, u mainstream medijima. To meni nekako zvuči kao neprirodni blud. Ko nema vrsta zoofilije, ali šta reći ovdje? Imate konzorciju istražiteljskih novinara, ustvari da, koji su smjestili Kinu na 176. mjesto, ja mislim od 180. država, država koja krši na najveće, na najgore načine ljudska prava, to sam ... [[Govornik se ne razumije.]] opet ću spomenut, koja vrši žetvu organa, koji drži manjine u konc logorima, koji zatvara ljude, koji radi totalnu cenzuru u medijskom prostoru, Internet platformi, zatvara disidente. Kad sam čuo, svaka čast pojedinim novinarima na portalima, kad smo čuli to u mainstream medijima a mi smo od njih kupili, sad koliko, 60 tona opreme, ništa se o tome ne govori. Gdje su te demonstracije nevladinih udruga? Gdje su? Česi su formirali jednu, bila je demonstracija kad je išao predsjednik te monolitske komunističke države u Češku, a kod nas totalni muk nevladinih udruga, ljudi iz bivših kadrova, bivših kadrova, zašto to? A zašto, znate zašto je to? Jer tu se jedna riječ ne smije spomenut a ta je riječ komunizam. Hrvatskom vlada kineska komunistička partija. A imamo glava koji su ovdje bili integralni dio tog sustava čiji su dosjei u Beogradu i to se naravno ni ne spominje i to je tabu tema i da naravno, ali ako govorimo o karanteni, opet ću spomenuti, karantena, a neki su davno bili u karanteni, imate dvije udruge političkih zatvorenika koji su bili u izolaciji mjesecima, neki su 10 g. dobili što su vrijeđali lik i djelo šumskog maršala, nisam njih nedavno na televiziji, u mainstream medijima da govore o svojem iskustvu, u njihovoj karanteni, to znači ove dimne zavjese o demokraciji, to je samo puka priča jer mi smo naslijedili ne samo strukture iz bivšeg sustava nego jednu mentalnu baštinu i još patimo od te, to je jedna vrsta psihoze. Hrvatska je npr. država, sad sam gotov [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] gdje dobijete blagoslov kuće, tamo svećenik a na vitrini je druga maršala.
Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, izvolite.
Hvala lijepo. Svaka žrtva je žrtva i svaka žrtva zaslužuje puni ljudski i kršćanski pijetet. Danas imamo komemoraciju u Jasenovcu i kad govorimo o tom stratištu, a i o svakom drugom stratištu, ja moram istaknuti da je potrebno saznati punu pravu istinu. Danas na komemoraciju u Jasenovac odlazi najviše državno izaslanstvo, odlazi predsjednik Vlade Andrej Plenković, predsjednik sabora Gordan Jandroković, saborski zastupnici Veljko Kajtazi i Milorad Pupovac, odlazi i predsjednik države Zoran Milanović, odlazi cijela hrvatsko-srpska-romska koalicija u tvrdoj kohabitaciji sa predsjednikom države Zoranom Milanovićem, naravno uz mjere socijalne distance. I volio bi da svi oni, da svi ti sudionici ove komemoracije konačno počnu imati ispravan stav i o nekim drugim stratištima, npr. o Škabrnji, o Vukovaru ili o Bleiburgu, o bleiburškoj tragediji, ali bojim se da ćemo se još malo načekati po tom pitanju. Danas je još jedan veliki dan, danas je povijesni dan za HRT. Danas je i povijesni dan za RTV Srbije. Za sve one koji ne znaju, danas 22. travnja 2020.g. imat ćemo istovremeno prikazan isti film na te dvije televiziji, na HRT-u i na RTV Srbije, na HRT-u i RTS-u „Dnevnik Diane Budisavljević“ redateljice Dane Budisavljević. Evo, ja čestitam HTV-u na ovom velikom danu. I pitam se hoće li možda za koji mjesec, kad budemo obilježavali vukovarsku tragediju ili možda nešto prije, kad se bude spominjala bleiburška tragedija, biti na programu RTV Srbije možda „Glavu dole, ruke na leđa“. E, bojim se da neće. Danas je također još jedan veliki dan, a radi se o prvim demokratskim višestranačkim izborima u našoj državi, u državi Hrvatskoj. 22. travnja 1990.g. pobijedio je HDZ, pobijedila je Hrvatska demokratska zajednica i porazila je tada Savez komunista Hrvatske, SDP, nasljednicu Saveza komunista Hrvatske, kasnije je promijenila ime u socijaldemokratsku partiju. Danas 22. travnja 2020. Obilježavamo 30.g. od prvih demokratskih izbora, od izbora kad je hrvatski narod glasno i jasno rekao da je za suverenu Hrvatsku i rekao želimo hrvatsku strojnicu na hrvatskom ramenu da se možemo obraniti i obranili smo se, al ste vi rekli želimo i hrvatsku lisnicu u hrvatskom džepu. Želimo hrvatsku kunu. A danas, današnji HDZ, jedan drugačiji HDZ, nije to onaj HDZ, on želi pod svaku cijenu uvesti EUR-o i zaboravlja koja je bila ona povijesna želja hrvatskog naroda te davne 1990.g. Ovdje moram naglasiti da se te 1990.g. slavilo u mojoj obitelji, slavilo se u obitelji Zekanović. I to nekima nije odgovaralo, pa je to jutro nakon demokratskih izbora netko pokušao i atentat na moju obitelj. Isto kao što nekima nije u ovome domu odgovaralo kad sam vladajuću koaliciju nazvao hrvatsko-srpskom, danas i romskom, trgovačkom koalicijom, pa je onda prije par tjedana pokušao odnosno napao i moju obiteljsku kuću. Ali navikli su Hrvati na te stvari. Želim da sve, da svi oni koji su, koji imaju sjećanje iz 1990. neka se prisjete tih vremena i kako su se osjećali. Nek se prisjete one istinske želje za suverenošću, za suverenom RH i neka razmisle ima li danas u vladajućoj garnituri i u budućim partnerima, SDP-u makar natruhe želje za istinskom pravnom suverenošću koja nam je u ovim vremenima itekako potrebna.
Hvala.
Sljedeći je uvaženi zastupnik Željko Glasnović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista.
Poštovane kolege. Sva ova nagađanja o ovoj krizi sada jedno što mi znamo da ništa ne znamo. Mi ne znamo kad će ovo završiti, urušavaju se gospodarstva, nezaposlenost na globalnoj razini, šta će raditi Europska centralna banka, mi ne znamo, još se vode borbe. Imamo Europu u dvije brzine, prva brzina je jug, a druga i treća je ove sjeverne zemlje EU Njemačka itd. ne znamo šta će se dogodit. Nedavno skupna G20 je odbila ustvari kreditori privatni su odbili zahtjev G20 skupine za pomoć siromašnim zemljama, mi ne znamo šta će biti. Kako će izgledati nakon ovoga poslovni modeli, kakva će biti nezaposlenost, koji pad BDP-a, možemo sada nešto nagađat, ali mi ustvari ne znamo šta možemo napraviti, šta se radi Prvo, treba zaštititi zdravlje Hrvata, građana ove države i treba odmah financijsku injekciju ovim malim i srednjim poduzećima jer oni su kičma svakog gospodarstva, u normalnim zemljama, oni su 80% davaju poreza u državni proračun a kod nas vidimo koliko ljudi radi u javnoj upravi. Pa gledajte, bune se sindikati, ali ako 70 i nešto posto građana Hrvatske misli d treba rezat u javnoj sektoru, nek se reže ali naravno ne ovim kritičnim, ovim institucijama. Naravno, zdravstvo, učitelji itd. Ja bi govorio o nečemu drugome, nije vezano za ovo ali isto vrijeme, sad je vrijeme da naučimo pravu povijest a ne ovu što smo slušali 50 g. i slušamo ovih dana. jer povijest je ogranak znanost a ne reklo-kazalo, ja mislim toliko laži se piše na jugoportalima da bi se raspao i detektor za laž i tu se šire također nebuloze, ja bi reko, kampanja dezinformacija nevezano naravno za prošlost, ne tako nedavnu prošlost. I mi danas još gledamo posljedice tog sustava, npr. gledamo neriješena imovinsko-pravna pitanja, zemljište koje nije sređeno, ja ne znam kome onda poljoprivredno onda zemljište, stotine tisuća hektara itd., to su sve posljedice bivšeg sustava. Neki ljudi, oni spominju revizionizam. Šta je revizionizam? Pa svaki, ta ljevica, ti jugonacionalisti su preuzeli i žargon. Revizija je kralježnica svake znanosti je revizija. To znači svaka nova otkrivanja su otvoreni interpretaciji. Ja se pitam, jesu ova grobišta oko Zagreba, Zaprešića, jel to revizija povijesti? To su novi dokazi onog zločinačkog režima koji neki brane ovdje. Dokazi. O tome sam jutros govorio, neću previše o tome, imamo npr. ljudi ovdje u mojem klubu, jednom je djed nestao, koknuli su ga crveni kmeri, baba mu je govorila, baba je rekla, slušaj, ako te netko pita za dida, reci da je umro na operaciji vena u Beogradu. Jednom su strica koknuli, tu u gradskim školama ovdje u Zagrebu, pola učenika je bilo bez ćaće i to su oni. Jučer su pokazana dva falsifikata povijesna na HRT-u, ona nema veze, ona je Dnevnik, miss Budisavljević, ona nije spašavala tu kozaračku djecu, nego ustaška vlast je spašavala tu djecu i Katolička crkva i to je povijesna istina. Imate tu od Nikice Barića dokument, povijest a vi niste povjesničar nego ste neki bili loši liječnici i loši psiholozi. To je zašto jesmo danas, ponavljamo iste greške. Ja sam uvijek za konstruktivnu kritiku, ja bi volio vraćat se natrag na prvi početak ovog govora, treba sad već formirat povjerenstvo gdje su uključeni ne samo epidemiolozi i zdravstvena struke, ovi poslovni vođe nego i drugi ljudi, tehničke znanosti, a mi već sad počnemo prikupljat naučene lekcije i da vidimo šta će bit barem do kraja ove godine i da primijenimo to na terenu. Ja sam samo za rad, ne za nebuloze, za priče, ja sam se ponudio Ministarstvu obrane, ja sam na raspolaganju, vodio sam tri zborna područja, znam kako sustav funkcionira, znam šta je centralizirano ... [[Govornik se ne razumije.]] šta je izvedba, znam procjenjivat borbenu spremnost i spremnost pojedinih institucija i ajmo završit ovu krizu prvo, onda ćemo riješit ovo drugo, a sad je vrijeme da se riješe ove nebuloze iz prošlosti jer smo dovoljno dugo slušali ovu partizansku istinu.
Hvala. Evo kako sam najavio, pauza do 14 i 30, hvala. STANKA U 13,31 SATI
Idemo na drugu raspravu. Poštovani kolega Hrvoje Zekanović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Glasnovića i Hasanbegovića. Izvolite.
Čuli smo nebrojeno mnogo puta da se nalazimo u golemoj zdravstvenoj i gospodarskoj krizi i to smo svi već zapamtili i čuli smo kako ćemo morati raditi rezove financijske i kako ni sport neće dobivati novac koji je dobijao i rezat će se plaće radnicima u javnom sektoru koji rade u državi, čak su i zdravstveni radnici vjerojatno na tapetu i njima će se bez obzira što rade naporno smanjivati plaće jer novaca nema. Međutim, za neke novaca ima. Znači nekima će se novac dodjeljivati bez obzira na težinu gospodarske krize u kojoj se mi nalazimo. E sad o kome se to radi? Vjerujem da svi znate tko su nedodirljivi, a nedodirljivi su pripadnici nacionalnih manjina iako ja ne bi generalizirao, ipak bi izdvojio Srpsku nacionalnu manjinu i konkretno Srpsko narodno vijeće koje je 21. travnja, prije neki dan odlukom Vlade RH odnosno Savjeta za nacionalne manjine dobilo znači ni manje ni više nego 43 milijuna kuna. E sada idemo dalje, Srpsko narodno vijeće samo je dobilo tu dakle 4.537.000 kuna. Ma nije sporno da Srpska nacionalna manjina dobija novac za neke kulturne projekte, ali da malo vidimo o čemu se radi odnosno za koje su to projekte oni dobili novac. Dobili su npr. 100.000 kuna za obilježavanje ustanka u Srbu, ustanka u Srbu. Zna li hrvatska javnost što se to dogodilo u Srbu i što se to obilježava i tko to obilježava? To je prvo važno pitanje. Drugo, 3.600.000 kuna i još nešto malo više dobija samostalni srpski tjednik odnosno Srpske narodne novosti, Srpske narodne novosti dobija. A znate li vi koji tekstovi, koje naslovnice izlaze iz tog časopisa? Ono što je interesantno evo izašlo je u zadnjem časopisu ima jedan fantastičan naslov koji evo moram ovdje pročitati „U vrijeme epidemije pobačaj još nedostupniji“ i onda se autor članka o SNV-u zgraža nad tim što se, što svaka žena ne može u svakom trenutku napraviti besplatan pobačaj bez ikakve edukacije, bez savjeta, bez ičega. I onda se tu pozivaju na platformu za reproduktivna prava, zgražaju se i kažu, nažalost čak od 8 od 29 ovlaštenih zdravstvenih ustanova ne može obaviti pobačaj na zahtjev ili dobiti informaciju obavlja li se uopće. I to mi je sad jako interesantno kako su tu Andrije Plenković, koji je također za pobačaj ili dakle pro choise, također ovdje suglasan sa Srpskim narodnim vijećem odnosno sa časopisom novosti po tom pitanju. Jako interesantno. Ja ovdje moram naglasiti da su Hrvatski suverenisti jedini predali u proceduru u Hrvatski sabor Zakon o zaštiti života, naravno taj zakon neće vidjeti svjetlo dana jer ga predsjednik sabora neće staviti. Nažalost nema dovoljno potpisa jer se svega nekolicina zastupnika potpisala za taj zakon, mahom Hrvatski suverenisti i gotovo nitko više, nitko iz HDZ-a naravno se tu potpisao nije. Ono što još moram ovdje napomenuti jedna je suluda situacija vezana uz škole, jedna druga tema, ali jako interesantna, bizarna, da naša vrla ministrica Divjak danas kaže roditeljima djece koja idu u vrtić odnosno koja su u predškolskom sustavu obrazovanja ili u razrednoj, u sustavu razredne nastave da odluče hoće li poslati djecu u školu, pa će u svakom razredu biti maksimalno 10 djece, a ostala djeca će biti kući. Ja stvarno ne znam na koji način se to može izvesti. Ja stvarno ne znam i po kojem će kriteriju učitelji odnosno ministrica birati djecu koja će ući u razred i koja će ostati kući i kako će profesori raditi dvostruki posao, on line nastavu popodne, ujutro školu ili obrnuto. Dakle, ili lijepo pozovite svu djecu u školu natrag ili zaključite nastavnu godinu ako su izvanredne okolnosti, izvanredne su, dogodine se može u školski program malo zgusnuti gradiva i stvari odraditi. I na posljetku samo jedna interesantna stvar moram se ovdje osvrnuti kratko i na gospođu Šuicu koja je ispravila netočni navod gledatelja na dubrovačkoj televiziji, dakle ona nema 7 milijuna EUR-a imovine, nego ima 5 milijuna EUR-a imovine.
Poštovane kolegice i kolege, evo nastavljamo sa radom. Možemo se sjesti tko treba sjesti i želi izaći pa da nastavimo sa radom. … [[Upadica se ne razumije.]] Možete slušati iznošenje stajališta u ime kluba. Prvi se javio za iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića pa će govoriti u ime kluba poštovani zastupnik Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege koji su ostali. Ja bi vas upozorio ovdje i naravno narod koji gleda ovo da se mi riješimo jedne selektivne amnezije i tog memoricida jel ova sadašnja kriza je sve izgleda zamaglila i sve smo zaboravili, sve naučene lekcije od Domovinskog rata na dalje. U toj korona histeriji čujemo riječi privatnost, kršenje ljudskih prava, demokracija, ali kako mi već živimo u jednom semi totalitarnom sustavu na globalnoj razini, svi osnovni podaci ljudi koji imaju facebook stranice su na Googlu itd., imate računi, kreditne kartice, sim kartice, Internet bankarstvo, ljude koji rade obavještajne poslove vama mogu doć u dvorište pogledat vašu papirologiju … šta papiru, vide vaše račune. Jako lako je stvoriti nekome profil lažni itd., to zaboravljamo, ovo nije počelo sada ova karantena nego kršenje tih osobnih temeljnih prava na privatnost je počelo već odavno i to se nastavlja. Imate nadzorne kamere. Kina je kupila samo 2018.godine 349 milijuna nadzornih kamera, neke stavljaju pred stanove itd. kada će ovdje doć? Već je došlo. Imate ovaj sada facijalno prepoznavanje lica, imate tu tehniku, imate nadzorne kamere koje čitaju lica do 600m, to već dolazi. Mene zanima šta ima hrvatska policija koju bazu podataka, kritičnih podataka, to me zanima? Kakve informacije oni imaju? Govori se o aplikacijama za smartfone telefone pokret nadzora, to se sve prije događalo, događa se i danas. Kome se danas prisluškuju telefoni u HS-u? Zna li to Državno odvjetništvo? Jel to tajna i kada ćemo znat te podatke? Koja je budućnost za nas i za svijet? Kako će izgledati za godinu dana dok se ne riješi ova zagonetka? Hoće li biti imunološke putovnice za neke ljude da dokazuju da su bili ili cijepljeni ili da su preboljeli korona, da imaju imunitet? Kako će to izgledat, mi ne znamo. Ali 80% ratovanja su informacije, koje ima Hrvatska država informacije? Šta radi s tim informacijama da mi danas još nemamo funkcionalnu državu, to zaboravljamo. Šta je sa revizijom privatizacije i pretvorbe? Bankovni računi vani, to ćemo sve zaboravit. Brzo dolaze izbori, ali nakon izbora bit će jedno teško otrežnjenje jer još nismo stvorili jednu funkcionalnu državu. Glumit ćemo demokraciju, a ustvari živimo u dubokoj, dubokoj udbaškoj državi. To se može lako dokazat, ne da mašemo s ovim papirima ko manijak ovdje, to nikog ne zanima. Još živimo u dubokoj državi toj, prije smo imali tu karantenu, imali smo na poštama prisluškivanja ljudi, otiđite u pošte pitajte ljude koji žive tamo tko je kome prisluškivao telefone. Šta je sa arhivom mikrofilma iz SKH koja je otišla u Beograd? U svibnju devedesete je otišla dole, sad je godišnjica, danas je ta godišnjica. Prije je bila imunološka diskriminacija je bila, ali samo ako ste bili imuni na sve, ali ako ste u partiji bili ste imuni na sve, trebali ste samo biti u partiji imati partijsku knjižicu. To se ne zna ništa. Imali ste ćelije u sportskim klubovima, udbaške ćelije na svakoj razini ste imali, … u haustoru po dvojica koji su pratili šta se radi, šta se događa. Ustvari nadzor je onda bio veći nego je sada nadzor. Imam tisuće dosjea, tu sam ko manijak s tim, mašem s ovim mogao bi zalijepiti cijeli Sabor sa ovim dosjeima. To nikog ne zanima i opet mi sada se brinemo. Zamislite vi one glave koje su kršili ljudska prava na najgori način, danas su veliki demokrati i kozmopoliti i bune se protiv korona karantene. Čisto licemjerje. Ja bih samo napomenuo danas imamo tih redarstvenika pobijenih u Borovom Selu, Bljesak, ali spomenuo bih samo, danas je Dan legije, neki su poginuli od legionara, borili su se za Hrvatsku državu, ima hrvatskih generala koji su došli iz legije. Danas je njihov dan 30.4., evo neka imena Tomislav Linder, Mihael Surović, Ante Lukotić poginuli za Hrvatsku državu. Koliko je ranjenih, nestalih? Ne znamo još i njima zahvala također i ovim policajcima koji su dali život za Hrvatsku državu, koje još nismo … do kraja.
Sada ćemo preći kao i svake srijede na iznošenje stajališta klubova, prvi je na redu zastupnik Hrvoje Zekanović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Glasnovića i Hasanbegovića. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani predsjedniče sabora bliže nam se izbori za Hrvatski sabor, parlamentarni izbori, Hrvatski suverenisti su za zajedništvo jel zajedništvo nema alternativu. Kad kažem zajedništvo mislim na zajedništvo svih suverenističkih, domoljubnih i kršćanskih snaga, političkih snaga u Hrvatskoj odnosno onih političara koji pristaju na ova jasna načela. Kad govorim o izborima Hrvatski suverenisti su spremni, nema problema, ajmo što prije, izazivali smo izbore mnogo puta i ovaj put izazivamo. Međutim, nije mi jasno kako vladajući misle provesti izbore u 11.-toj izbornoj jedinici. S obzirom da mnoge zemlje neće smanjiti mjere protiv suzbijanja pandemije korona virusom, kako će ljudi, hrvatsko iseljeništvo koje je moralo napustiti ili davnih dana ili nedavno državu zbog loših politika svih mogućih vlada u Hrvatskoj, kako će ti ljudi moći glasovati? Nebitno gdje, jel to Argentina, jel to Brazil, jel to Njemačka, jel to Irska, Španjolska, Francuska ili BiH. Kako će svi ti ljudi moći glasovati ako u njihovim državama i dalje budu mjere na snazi kao što su npr. danas u Hrvatskoj? Vidimo da nam Vlada RH namjerava smanjiti mjere u Hrvatskoj. Dakle, ovo je pitanje i Ustavnom sudu, ovo je pitanje Vladi RH, ovo je pitanje i Stožeru civilne zaštite. Ima rješenje, rješenje je jako jednostavno, a to je elektronsko glasovanje. To se može napraviti, da se glasuje uz pomoć računala, uz pomoć mobilnih telefona, e-propusnice su se uvele u svega nekoliko dana. Zašto ne bi uveli i to? Ako nismo to kadri uvesti, ajmo uvesti ono što ima npr. Austrija, dopisno glasovanje, pa svaki Hrvat gdje god da živi bio to ne znam Australija, Široki Brijeg ili Munchen, neka pošalje pismo i neka glasuje za svog kandidata ili kandidatkinju na ovim izborima. To se može napraviti. Dakle, ja ovdje sumnjam u regularnosti. S tim da ovdje moram komentirati kako će se izbori ovdje provesti bez obzira na sve kao što su se i mjere za suzbijanje korona virusom uvele tek onda kad su završili unutar stranački izbori u HDZ-u. Dakle, reskirat će se apsolutno sve. Ali ovdje ja moram napomenuti jednu jako važnu stvar, znači ono ponavljanje je majka znanja. Za sve one koji se danas pokušavaju predstaviti kao kršćanski demokrati ili demokršćani, dragi glasači nemojte zaboraviti tko nije htio uvesti zakon na zaštitu života u našoj državi, ni SDP, al nije ni HDZ. Zakon još stoji na dnu i ne misli ga predsjednik sabora, iza mojih leđa, nikada staviti u proceduru. Također, nemojte zaboraviti tko je uveo Istambulsku, nemojte zaboraviti tko je uveo Marakeški sporazum, a kada se neki danas pokušavaju prikazati kao veliki domoljubi pa brane branitelje u ovom slučaju pripadnike HOS-a, što je za pohvalu, nemojte zaboraviti da su ti isti, a mislim glavom i bradom Andrej Plenković ali i njegov prijatelj Zoran Milanović glavni zagovaratelji ulaska Srbije u EU, bezuvjetno, bezuvjetno. Dakle, oni su glavni zagovaratelji ulaska Srbije u EU, bez da se riješi iti jedno otvoreno pitanje. Naposljetku jedna iznimno aktualna stvar, jedno iznimno aktualno pitanje. Čujemo da ministrica Divjak, sjajna ministrica koja je eto radila eksperimente ne na kunićima nego na našoj djeci, namjerava, namjerno u dogovoru s Andrejom Plenkovićem sada poslati djecu u škole slijedeći tjedan, parcijalno. Ma ljudi moji, zatvorite škole, zaključite školsku godinu. Jednostavno 2021. godine odnosno '20.-'21. školske godine sve se može nadoknaditi. Nemojte sad raditi igrokaz, nemojte stvarati privid normalnog stanja, malo nek se gradivo smanji, nek se malo ritam pojača, ajmo raditi i subotama, cijelu sljedeću školsku godinu nek se nadoknadi što je propušteno, ima načina, ali nemojte praviti igrokaz i dio djece dovesti u škole, a dio ih ostaviti kući.
Hvala vam.
U ime Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika g. Glasnovića i g. Hasanbegovića, govorit će g. Željko Glasnović.
Poštovani kolege, sjećamo se danas, naravno neki bi zabranili sjećanje i brisanje kolektivne memorije i još ovdje zavaravamo ljude jer nismo došli do srži problema. Nisu g. Bulj naši problemi počeli '90. nego '45. godine. Govorit ću ubrzo o jednoj temi o kojoj su mediji stavili zaštitni zid oko istine a prije toga, sjećamo se Hrvata BiH-a koje su tenkovi zaustavili na prologu, na Kupresu, kolone koje su krenule prema Hrvatskoj. Mi smo danas te ljude zaboravili, oni su odsječeni u nekakvoj džamahiriji dole, nismo zaboravili, žrtvu njihovu, novac koji su davali, to se prešućuje. Sjećamo se danas bolničkih sestara, to je njihov tjedan danas i lako je nekim genetskim anarhistima, nacistima govorit o COVID-u 19 a nikad nisu stavljali za inkubaciju kutiju na glavu pacijenata koji umru, čije su ruke vezane da ne istrgnu respirator iz usta. To su samo bleferi, seratori, zaljubljenici u sebe. Puno sam ih vidio takvih glava ovdje. Trebamo istinu govorit. Evo, ovo ćete možda zadnji puta čut u Hrvatskom saboru, o ovim žrtvama, to nećete čut od prvomajskih jajara, znate da su oni nisu imali Uskrs pa su farbali jaja na Prvi maj, imam tu spisak samo streljani u Zagrebu, tisuće i tisuće ljudi, to će objavit Hrvatski tjednik, samo grad Zagreb, samo grad Zagreb bez Dalmacije, Like, BiH-a. Ti su ljudi streljani od početka svibnja odmah kad su ušli tifusari, oni koji su solili tamo svinjetinu u kadama, uzgajali piliće u klaviru, ušli u tuđe stanove gdje su ljude pobili, nestao je stari Zagreb gdje je logor kanal, odmah su počeli ubijati i kako su radili ti sudovi. Ovo je spisak naravno smrtne presude Vojnog suda, komad grada Zagreba, odmah su počeli streljat, odmah. Ovo je blokirano u mainstream medijima i ovo sve što radimo je ... [[Govornik se ne razumije.]] ako se toga ne sjećamo, to je pitanje ne povijesti, sadašnjosti i gdje jesmo danas i puno vas nemate moralno pravo sjedit ovdje i šutjet o ovome, ja neću šutit o ovome. Evo, dokazi nisu bili potrebni, odluka se donosila za vješanje ili streljanje na temelju slobodne procjene, to znači oćeš tuđi stan, tuđu ženu, evo samo neka imena i njihove. To je od 12. svibnja 1945. do 1946. godine, tamo, ovako, samo ću žene čitat i godišta. Alma Zamola 23 g., Nada Dovčeg 24 g., Marija Slamić 22 g., Paula Šiber 25 g., Ankica Tomašić 22 g., Paulina Horvatić 24 g., Marija Milić 36 g., Ankica Paša 22 g., Marija Vunetić 43 g., Florijana Rabić 29 g., Ankica Frankić 17 g., 17 g. komunisti moji, Marija Iveković 33 g., Valerija Paradžik 28 g., Lina Foter ne zna se ni ime niti di je zakopana a vi ste preorali hrvatska groblja na Mirogoju, vi ste preorali, šutite o tome danas, Antonija Kozić 36 g., Renata Berger 47 g., Ankica Skočković 21 g., Viktorija Buljan 24 g., Kristina Klimar 40 g., Zora Grbas 19 g., Milica Padovan 41 g., Anica Zbornik 50 g., Filipina Kalabin 39 g., Josipa Belina 33 g., Ružica Benak 36 g., Zlata Ovanović 32 g., Blanka Antolić 25 g., Zora Volanča 21 g., Vera Leka 22 g., Božana Zobec 23 g. Marija Slavujević 31 godinu i negdje su našli, zamislite, Aleksa Kasimov, rođena ... [[Govornik se ne razumije.]] , 24 godine. To ste vi isto mislite danas, tu sjedite ovdje i šutite o tome. Ovo je sve velika varka, mi smo uništeni do '90. godine, isti kadar ste preselili u ovu državu i glumite kozmopolite i demokrate. Da Bog da smo vas željeznom metlom očistili '95. g., da smo vas željeznom metlom. Tu sjede neki tako kršćani, a sklopili su savez sa ... [[Govornik se ne razumije.]] sotonistima i šute o tome. Sve je varka. Križ na zidu, Tito na vitrini.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Ja bi samo napomenuo da ona riječ što sam ja upotrijebio ranije je grčka riječ iz drevne Grčke, riječ „idiotes“, to znači da je idiot čovjek koji se neće uključit izravno u demokratski proces i kad mene svaki puta neko to proba ometat kad ja iznosim svoje stajalište, ljude koje ja ovdje predstavljam, onda ja sam tu jednu riječ upotrijebio, to se ne odnosi na intelektualne sposobnost pojedinca. Toliko o tome. Završava korona kriza ubrzo u nekim zemljama, u nekim još nije dostigla vrhunac, unatoč svim ovim ringišpil ekspertima na internetu itd., tu ustvari niko ne zna kako će ovo završit. Mi se možemo nadat za najbolje ali ja bi prije toga, glave rasprave bi izrazio sućut obitelji poginulih pilota i kad bi svi radili, naravno nije ni tamo savršeno kao Ministarstvo obrane, bili bi na vrhuncu jer to je vojska i uvijek vojska ali isto moramo imati na umu da i, ja sam bio u tri vojske, na svakoj vježbi je bilo poginulih i ranjenih. Jedanput mi je rekao narednik, ustvari zapovjednik voda kaže na vježbama do 10% gubitaka je dozvoljeno. Sad nakon korone dolazi otrežnjenje, kako će Hrvatska preživit, sad smo na tom valu, vidimo Vlada je objavila izbore u srpnju, kako će izgledat nakon raspisanja izbora situacija? U Hrvatskoj ima pola milijuna socijalnih slučajeva. Socijalnih slučajeva, pola milijuna, pazite, to je koliko, 1/4 radne snage, 1/4 radne snage. Kako ćemo punit državni proračun? Imamo par prihoda, rekao je ekonomista mister Marić, od 122 milijardi kuna, imamo 4000 radnika zaposlenih na određeno vrijeme, to je skoro 3 puta veće od euro prosjeka. A šta smo radili kad nas je upozoravao i MMF da se ne brinemo dovoljno o radnicima, nismo ništa napravili jer su dvije stranke mijenjale ovdje vlast, dvije stranke. I tamo smo gdje smo bili, tamo negdje 2000. i neke godine. Mirovinski fond, kako ćemo to popunjavat? 16 milijardi dolazi ovdje minimum od Hrvata izvan domovine, kako će to sad izgledat? To je 16 milijardi koje je uknjiženo kroz HNB, šta će bit. 1,2 radi, 1 u mirovini, to je neodrživo. Vani gdje je odnos 4:1, gdje stanovništvo ustvari, to je neodrživo. Ovo je iluzija, moramo povuć kirurške rezove koji će jako, jako bolit a ja se bojim da nijedna stranka sad koja je vladala ovdje od 2000. g., nema snagu za takve pothvate. Nama se laže, treba samo pročitat dva izvora otvorenih informacija. Evo, Financial time, The Economist i vidjet ćete naslovna strana jučer, europska zona, stabilnost pada ... [[Govornik se ne razumije.]] govori, kaže da prijeti stabilnost ne samo euro zone nego totalni kolaps u ekonomskom outputu. I mi imamo danas Europu od dvije brzine. Neko je nas nagurao na zapadni Balkan, koje pito hrvatske birače kad smo ušli u EU da ćemo bit na zapadnom Balkanu, za mene je granica Drina Balkana je Drina, ne samo naš mentalni sklop nego niko nije pitao Hrvate birače kako ih niko nije pitao za referendum koji je odbijen, ovi zadnji referendumi. Imamo druge vijesti, privatni kreditori su odbili zahtjev G-20 skupljenih zemalja da olakšaju dug siromašnim zemljama. Mi ne znamo šta će bit u Africi, šta će bit na Dalekom istoku, na Bliskom istoku. Libanon je rubu gladi i mi živimo u jednom ja bi reko, izoliranom svijetu, ja se nadam bolje mora bit ali zato treba vodstvo, viziju i konkretne mjere a ne dimne zavjese. Ko će investirati u zemlji gdje se zakoni mijenjaju svake dvije godine a koliko je prosječni ciklus poslovni? 10 g., 5 godina? Tu niko neće doć, moramo izvuć glave iz rupe kao nojevi i prihvatit ovo što dolazi a za to treba vodstvo i viziju.
Idemo na 2. raspravu, zastupnik Hrvoje Zekanović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Glasnovića i Hasanbegovića, izvolite.
Hrvatski suverenisti su za zajedništvo, zajedništvo svih domoljubnih kršćanskih suverenističkih snaga odnosno svih političkih snaga koje se slažu s ovim jasnim načelima, svih snaga. Svi oni koji nisu za zajedništvo narod će ih kazniti, hrvatski narod će ih kazniti, a to se pokazalo i za protekle europske izbore da oni koji nisu bili za zajednički izlazak da su bili kažnjeni. A narod će opet nagraditi one koji su za zajedništvo, beskompromisno zajedništvo, ne uhljebljivanju, ne foteljama, da jednom zajedništvu, da onome što želi hrvatski narod. Svako ko je protiv zajedništva isključivo je za ono što se trenutno događa u hrvatskoj politici, isključivo je za ovu političku agendu HDZ-a i SDP-a. I jedino HDZ-u i SDP-u odgovara da se ne stvori snažna alternativa u ovom dijelu političkog spektra. Međutim, po prvi put hrvatski narod će imati priliku, mogućnost glasovati za jednu pravu domoljubnu suverenističku kršćansku alternativu i hrvatski narod će to znati iskoristiti. Danas ćemo govoriti o rebalansu proračuna. Evo, ja ću malo prejudicirati prije same rasprave jer je jako važno da hrvatska javnost ovo čuje nekoliko puta. Nekoliko puta sam istaknuo sa ove govornice da se EU raspala i stvarno se raspala. Imamo ponovno uspostavljene granice, svako gleda samo sebe, ne postoje više europske solidarnosti, a hrvatska država je od EU dobila kao pomoć do sada 0 kuna, 0 kuna. I sad ja ovdje pozivam gđu. Pusić, g. Bačića i ostale da me demantiraju. Prijedlog rebalansa proračuna ovdje jasno kaže, plan prihoda je bio 18 milijardi 756 milijuna kuna za 2020.g., govorimo o pomoći iz inozemstva, darovnicama od subjekata unutar općeg proračuna. A sada rebalansom imamo 5 stotina milijuna kuna manje. Ne samo da nam EU nije pomogla nego nam odnemaže. Onda kada nam je najteže, izostala je, nestala je europska solidarnost, samo pitanje je je li uopće postojala? Ja ću reći sa jednom velikom sigurnošću, nije ni postojala, a sad se je i razotkrila. Sad se razotkrila sva politika EU. I jedva čekam da vam dođe tu ministar Marić i neka nam brani ove brojke. Neka objasni zašto u vrijeme najteže krize, najteže gospodarske krize za hrvatsku državu, koja je možda i teža od one krize koju smo imali u Domovinskom ratu, EU nije našoj državi Hrvatskoj pomogla nego joj odnemaže. Ali bez obzira na ove brojke i sve, HDZ odlučio ići se na izbore i super. Hrvatski suverenisti i partneri jedva čekaju. Jedva čekaju da se skine ova jedna prešutna koalicija SDP-a i HDZ-a, ali javna hrvatsko-srpska trgovačka koalicija slasti. Jedva čekaju. Međutim, jako je interesantno kako je g. Capak, Beroš, gđa. Markotić do prije par dana su govorili da je bioterorist onaj koji izlazi na ulicu, a u samoizolaciji je. A jučer čujemo fantastične izjave, za ne vjerovati, da se može izaći na biralište ako se nosi maskica. Je li ovdje neko lud, ima li amneziju ili je bioterorist? Dakle, mi smo mjere za obuzdavanje epidemije koronavirusom uveli nakon izbora u HDZ-u jer je trebalo te izbore završiti, a zaključit ćemo sa mjerama u onom trenutku kad Andrej Plenković procijeni, bez obzira na zdravstvenu situaciju u državi, da mu to odgovara jer može ostvariti dobar izborni rezultat. I na koncu samo 2-3 riječi o onome, o jednom sektoru koji je u rukama HNS-a, a radi se o školstvu. Ljudi moji, ovo što gđa. Divjak radi ovo nema niti u rubrikama „vjerovali ili ne“.
Sada je na redu g. Željko Glasnović koji će iznositi stajališta Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i zastupnika Glasnovića i Hasanbegovića.
Poštovane kolege, kolegice. Mister Grmoja je govorio o političkom inženjeringu. Tak je bilo u staroj „Jugi“, tak je i danas, tu se ništa ne mijenja. Ja bih vas samo podsjetio da je danas ova se blagdan Gospe Fatimske koja traži preobraćenje bivših komunista, nikad nije prekasno, riješite se Belzebuba, Astarota i Lucifera, pređite na kršćansku vjeru, nije prekasno za vas. E ovako. Nego da se bavimo rješenjem, rješenje postkomunističke ove, postkomunističke naravno i postkorona krize, da se bavimo socijalnim pitanjima, da se bavimo analizama kako popraviti sustav, remont sustav, mi se bavimo, bolje prošlosti. Ja moram govorit o nečemu danas jer sam predstavnik jer sam predstavnik danas te izborne jedinice to je Hrvata u BiH. Svaki svibanj u Hrvatskoj dolazi nacionalni mazohizam, dan nacionalnog mazohizma jer slavimo okupaciju hrvatske masovne komunističke zločine, to nije u pitanju znanost nego samo ideologija …/nerazumljivo/… ne govorimo o …/nerazumljivo/… jugogenocidu. Meni je žao sad što je pokrenulo, sad se pokrenula u BiH jedna antihrvatska histerija od strane bosanskih ovih radikala, filokomunista, kvazipovjesničara i naravno Srpske pravoslavne crkve koje djeluje i duhovni JNA. Koliko je kratka naša memorija, ništa ne pamtimo. Pa znači nismo ništa naučili iz povijesti. Meni je žao da se tu uključila također Izraelska ambasada radi sporne mise za Bleiburške žrtve. Ja bi preporučio veleposlaniku u Izraelu, u Sarajevu da mi se ne bavimo komunistima židovskog porijekla koji su sudjelovali u komunističkom teroru u Europi od 1917. do '39., mi se njima ne bavimo, mi se ne bavimo šta se događa Palestincima u Gazi, time se ne bavimo, 2.000 recimo djece poginulo u Gazi zadnjih 10, 20 godina, to se ne bavimo. Ali kad ćemo mi shvatiti da su sve nevine žrtve, sve nevine žrtve treba respekt i sjećanje za te žrtve. Povijest nije olimpijada patnje, nitko nema monopol na tu patnju. Niti jedan zločin ne opravdava drugi zločin. To treba biti pouka iz povijesti i mi smo ovdje totalno ignorirali kao bošnjački unitaristi i filokomunisti u BiH, ignoriraju sve rezolucije EU koji traže osudu svih totalitarističkih režima uključujući komunizma koji je pobio više ljudi nego ijedna doktrina u Europi, dokazano. Svaki od tih ljudi ima svoje ime. Dok mi ne cijenimo djevojčicu koja je izgladnjivana u smrti, do smrti u istočnoj Ukrajini '32. godine od komunista i njihovih ortaka i djevojčicu u Treblinki koja je tamo pogubljena, tu nema katarze, svaka žrtva je žrtva. A zaboravljaju ti bošnjački unitaristi šta je bilo '42. godine istočna Bosna, '92. godine istočna Bosna. Tko je kriv? Bošnjačkom vodstvu je kriv što je izvršen genocid na tom narodu opet '92. godine, etnocid, jer sve se isto ponavljalo to su oni zaboravili. Oni su zaboravili da su bacali cvijeće ne tenkove koji su krećali u Stolcu prema Hrvatskoj i da su se Hrvati prvi tamo digli i da nije bilo Hrvata BiH niti bi postala federacija BiH, niti sadašnja Hrvatska država u ovom obliku. Tu nema glasa razuma, uz sve imate samo u Sloveniji 10 Srebrenica minimum. To se zaboravlja, zaboravlja se. A samo ću reći, što nema gospodina Marasa, za naše kriptokomuniste bi samo rekao ovo, da, da gospodine Maras nije Tito vodio ljubav samo sa ovaj Sofiom Loren itd., nego također je vodio ljubav, prva žena mu je bila što ja znam, djevojčica Pelagia Belusova ona je imala 13 godina, 13 godina je imala. Po znanstvenim kriterijama i društvenim kriterijama zdravog razuma to je gospodine Maras i drugi kriptokomunisti čista pedofilija. I šta to meni znači? Ovo će se sve naravno cenzurirati što ja govorim u …/nerazumljivo/… medijima jer tu također vlada cenzura ista kakava je vladala do '90. samo u drugom obliku, a to znači gospodin Maras i vi drugi koji hvalite krvavog bravara, da ste vi ustvari samo čisti politički pedofili.
Prelazimo sada na prijave za iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prvi je gospodin Željko Glasnović koji će govoriti u ime Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. Izvolite gospodine Glasnoviću. Oprostite, zaustavite vrijeme molim vas. Pustimo gospodina Glasnovića da govori. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Ubrzo po mojem saznanju dolazi kraj ove sjednice saborskog Parlamenta državnog, hrvatskog, pitam se samo neka retorička pitanja, šta smo mi naučili iz prošlosti, ne tako davne prošlosti? Ja bi rekao jedino što učimo iz prošlosti je da ništa nismo naučili iz prošlosti … iste fraze, iste lekcije propale i vrtimo se u krugu i prebacuje se lopta s jedne strane partije na druge strane. Ali dame i gospodo bili ste na vlasti 30 i nešta godina, a neki su i duže bili od '45.nadalje i ponovili ste iste greške. Bit politike je određivanje prioriteta. Gdje su analize, ja bi volio vidjet analize po ministarstvima, po segmentima, institucijama. Recimo, kritična infrastruktura, imate grad Rijeka, Kopar, geostrateški položaj Hrvatske, ovisi ne samo Rijeci, Splitu, gdje je ta pruga? O tome se razgovara desetljećima, ali izgradili smo prugu Šabac-Beograd, nije bilo ceste, autoceste, do Slavonije koja je ravna kao palačinka, 50 km, koliko je bilo do Karlovca, jedina autocesta i sad, di je taj novac iz te bivše države? Sve je propalo. Pitao sam jučer koliko je novca bilo na mirovinskom fondu hrvatske republike '90. godine, nitko meni nije odgovorio. Pitao sam koliko plaćamo duga bivše „Juge“ koji je 20 milijardi dolara bio '90. g.? Mi smo dobili 33%. Ratna odšteta je 36 tisuća milijardi ovaj dolara, itd. i ništa nismo naučili po tim analizama. Govorimo o poljoprivredi, hidrantni sustav, da ne idem, brodogradilišta propala kao kanta, 30 milijardi kuna, to sam 10 puta ponavljao ovde. Uništeni katastar, knjige, dokumentacija, rodni listovi iz bivšeg sustava, totalni džumbus, 5% zemljišnih knjiga ispravno uknjiženo, o tome nitko govori što je uzrok toga? Liječimo simptome i vrtimo se u krugu. Evo, otiđite u Slavoniju, pitajte se što je sa njemačkom manjina na koju je izvršen etno ... [[Govornik se ne razumije.]] klasni genocid, 3 tisuće kvadratnih km. Tko traži da se ti ljudi vrate natrag? Imaju sredstva. Nitko. Znamo tko se je htio vratiti '90. g., znamo tko se htio vratiti, to se prešućuje, imamo selektivnu amneziju, selektivnu, imamo pozitivnu diskriminaciju protiv Hrvata u ovoj državi. Restauriranje javne uprave, pa nijedna država u Europi nema takvu javnu upravu koja ništa ne proizvodi. Samo troškove, pogledajte druge zemlje, imamo više sudaca per capita nego Kina je imala tamo 5 st. pr. Kr. Imamo cijelu vojsku, u vojsci kažemo imamo sustav gdje imate samo rep, rep a nema zuba, takva zvijer, zamislite to. Rep ... [[Govornik se ne razumije.]] a zube k'o vjeverica, neefikasni pravni, uprava, pravosuđe su tamo negdje iza ... [[Govornik se ne razumije.]] i Cabo Verde i mi se prebacujemo, govorimo, zašto je Slavonija prazna, jer ste Nijemce oterali, to zašto je prazna. Nikad me niste pozvali natrag. 500 obitelji ima više sredstava koji su poterani iz Banovine Hrvatske, u Brazilu 500 obitelji nema za ... [[Govornik se ne razumije.]] nego najbliže grad tamo Sao Paolo, Brazil, BDP. Ljudska prava, kakva ljudska prava, di? Za koga radi ova pučka pravobraniteljica? Hrvati nestaju u BiH, tamo su pod udarom ovih, bošnjačkih unitarista, filokomunista, militantnih ateista, a isti vladaju ovdje. Vama je „Juga“ minijaturna BiH. To je zašto volite ... [[Govornik se ne razumije.]] BiH, ... [[Govornik se ne razumije.]] BiH. To je mini „Juga“. S njima se .../nerazumljivo/... Di je antikorupcijski zakoni? Prepišite, imate direktorat rumunjski koji su formirali antikorupcijski direktorat na razinu države da riješi, imate propisane zakone, samo ... [[Govornik se ne razumije.]] Sloboda medija, kakva sloboda medija. To ne postoji, imate ono na HTV-u ne Otvoreno, „Zatvoreno“, imate totalnu cenzuru kao u bivšoj državi, ja bih sad s ove govornice uputio Orwellovu nagradu HND-u, mainstream medijima, znate Orwell, distopija, Oceanija, za totalnu cenzuru i da ste vi samo postali trbuhozborci bivšeg režima, nek vas bude sram, formirali ste svoje ministarstvo istine i to je dokaz ovaj mjesec da ste prikrili sve zločine tog režima.
Slijedeće iznošenje stajališta uvaženi zastupnik Hrvoje Zekanović u ime.
Bleiburg je postao metafora, metafora svih komunističkih zločina, zločina pobjednika 1945. nad Hrvatima. Danas kad kažemo Bleiburg podrazumijevamo i mislimo na sve one koji su stradali i na samom Bleiburškom polju i na Dravogradu i na križnom putu koji je išao, koji se protezao od Austrijske granice odnosno od Austrije pa skroz do Bugarske. Zvuči nevjerojatno, ali tako je. 100-tine tisuća Hrvatica i Hrvata su pobijeni u najgoroj odmazdi u Drugom svjetskom ratu. Niti jedan narod u Drugom svjetskom ratu nije doživio sudbinu kao što su doživjeli Hrvati, niti jedan narod. Često se znamo izdvajati od ostalih naroda pa govoriti najbolji smo po ovome ili onome, pa izgleda to poneka nevjerojatno. Međutim, nažalost i po ovom pitanju smo prvi, ja ću reći najgori. Najbolji smo u onoj najlošijoj stvari, a to je odmazda koja se dogodila nad Hrvaticama i Hrvatima 1945. godine. Dogodio se jedan pravi memoricid, dogodilo se brisanje kolektivnog sjećanja na jednu iznimno veliku žrtvu koju je hrvatski narod podnio. Ja bi ovdje citirao Ivana Pavla II, koji je rekao: „Sloboda i istina ili žive u skladu ili pojedinačno, neslavno propadaju. Ako nemamo sklada, slobode istine, nećemo imati ni jedno ni drugo. I što je najbolja stvar, danas više nitko ni ne pokušava reći tko je kriv za te zločine koji su se dogodili, tko je kriv za odmazdu. Nitko nije kriv. Za odmazdu nad Hrvatima nitko nije odgovarao. Za stotine tisuća ljudi koji su završili u jamama diljem nekadašnje Jugoslavije, ne postoji krivac. A danas nažalost postoje duhovni baštinici te nekadašnje zločinačke komunističke ideologije koji još uvijek negiraju ono što se dogodilo, koji još uvijek pokušavaju na svaki mogući način osporiti žrtvu hrvatskog naroda, osporiti tragediju koja se dogodila. Bez prave istine nema slobode. Tako da i po ovom pitanju je iznimno važno da hrvatska država, da hrvatska vlast glasno i jasno uvijek, pogotovo u mjesecu svibnju kaže onu pravu istinu, a to je da je hrvatski narod od pobjednika 1945. g. nažalost nastradao.
Sljedeći klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, a govoriti će poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Hrvatski narod je za zajedništvo svih suverenističkih domoljubnih snaga i snaga koja pristaju na jasna univerzalna kršćanska načela u politici. Hrvatski suverenisti su za zajedništvo i to zajedništvo je nagrađeno dva put već, nagrađeno je za europske izbore sa trećim najboljim rezultatom, a nagrađeno je i za predsjedničke izbore kada je kandidat Miroslav Škoro također ostvario sjajan rezultat treći najbolji, skoro identičan onome što je napravio HDZ i SDP. Koliko je zajedništvo važno, koliko je zajedništvo bitno možda je najbolje bilo vidljivo u Domovinskom ratu kada se upravo na zajedništvu branila naša Hrvatska država. Da onda hrvatski narod, da Hrvati nisu bili svi zajedno pod istim stijegom, e ne bi bilo ove veličanstvene pobjede koju su hrvatski vojnici i hrvatski branitelji napravili i hvala im na tome. Hvala im tisuću puta. Danas smo također u ratu, ovo je jedan egzistencijalni rat, rat za prosperitet, nema krvi, međutim ipak će ljudi umirati. Ovo je rat također i za identitet, a to nije manje bitno i tu su Hrvatski suverenisti iznimno eksplicitni, iznimno jasni. Mi smo za jasan identitet Hrvatske države i hrvatskog naroda i ne želimo da se taj identitet utopi i da nestane u EU i smatramo da jedino sa jasnim identitetom, sa jasnom baštinom koju ćemo njegovati na pravi način možemo zadržati ono mjesto na europskoj političkoj karti koju smo zaslužili. Ovdje bih još spomenuo jednog čovjeka koji je iznimno obilježio ovaj mandat u HS-u, a radi se o Slobodanu Praljku. To je bio jedan događaj koji je potresao, ja vjerujem sve oni koji razmišljaju domoljubno, suverenistički koji njeguju ona kršćanska načela u životu i politici. I njegova poruka koju nam je poslao je bila iznimno snažna i to je bila poruka zajedništva. I ovim putem još jedanputa mu kažem, hvala. A zaključio bi ovo izlaganje s jednom temom koja je iznimno važna, a evo povezana je i s današnjim datumom, na današnji dan slavimo 100. rođendan Svetog Pape Ivana Pavla II koji je mnogo puta progovorio o životu i njegovom ugrožavanju, a našem vremenu je uputio i značajno upozorenje koje glasi: „Nalazimo se pred golemim i dramatičnim sukobom između zla i dobra, između smrti i života, između kulture smrti i kulture života, nalazimo se ne samo ispred nego nužno usred tog sukoba. Od izbora jedne od te dvije kulture ovisi budućnost čovječanstva.“ Sveti Papa Ivan Pavao II bio je iznimno jasan po pitanju zaštite života i slušajući i njegov nauk, iznimno mi je drago bilo i velika čast da sam kao jedini zastupnik u HS-u dao u proceduru Zakon o zaštiti života. Nažalost, on nije vidio svjetlo dana. Hoće li ga vidjeti u nekom budućem mandatu? Ja ću se potrudi da ga Sabor vidi odnosno da dođe na raspravu i da bude usvojen. To je ono za što sam se borio i borit ću se u politici. I siguran sam da će taj trud biti nagrađen. Svi oni koji su pobornici jedne licemjerne politike da uzimaju glasove demokršćana, kršćanskih demokrata, a da se ne bore za ta načela u politici moraju znati da je to prevara hrvatskih birača. Od hrvatskog političara se očekuje da u ovoj sabornici govori, radi i bori se za ono što on zastupa, a ne da ovdje provodi jednu politiku, a da formalno uzima glasove onih koji zapravo možemo reći i vara. Dakle, Hrvatski suverenisti i njihovi partneri Domovinski pokret su tek krenuli i zajedništvo nema alternativu.
Hvala.
Sada je na redu gospodin Miro Bulj koji će iznositi stajalište Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, evo ja ću jer danas se prisjećamo međunarodnog priznanja Hrvatske naše domovine. Međutim, u tim teškim vremenima najviše su dali znači hrvatski branitelji. Međutim, činjenica je da je to više nego licemjerno kad vidimo kako se neki pozivaju na te dane jer ministar Ćorić koji je otišao odavde je prekršio Zakon o hrvatskim braniteljima po pitanju tj. natječaju za ravnatelja Nacionalnog parka Krka jer mu je puno bitnije bilo da zaposli osobu tu i da namjesti natječaj za osobu koja ima dvije stranačke iskaznice, iskaznicu HDZ-a i HNS-a vašeg gospodo zastupnici koalicijskog partnera Ivana Vrdoljaka ili ne znam možda ima iskaznicu i stanke Milorada Pupovca SDSS-a jer je tu Duić koji je i progurao tu osobu za ravnateljicu nacionalnog parka je u biti u savezu sa tom vašom strankom, a vi se pozivate na nekakve vrijednosti o Domovinskom ratu. Pa vaš gospodo ministar krši Zakon o hrvatskim braniteljima. Gospođa Ljiljana Zmijanović je hrvatski branitelj i danas je tj. izašlo u javnosti da je rješenje inspektorata da je prekršen Zakon o hrvatskim braniteljima, a u 7. mjesecu prošle godine je znači donesena presuda, pravomoćna presuda da je gđa. Ljiljana Zmijanović, tj. da je ova ravnateljica gđa. koja je sad Nela Slavica, da je protuzakonito zaposlena i da se nije poštivao Zakon o hrvatskim braniteljima bez obzira što gđa. Zmijanović ima bolje uvjete zbog toga što je bila hrvatski branitelj, izvidnik u Domovinskome ratu. Ali vama je puno gospodo, bitniji ministru Čoriću je puno bitnije kako zaposliti stranačku osobu koja ima iskaznicu HNS-a, u isto vrijeme, da vašu gospodine, i vašu g. Šipiću, vaše stranke, gospodo iz HDZ-a. Prema tome, ja sam i tražio tematsku sjednicu bio Odbora za branitelje poslije pravomoćne presude, gdje je opet zaposlio istu osobu, pa zamislite koliko je carstvo Pauka župana i Dujića, koliko je carstvo u šibenskoj županiji. Zamislite, u nacionalni park zaposliti osobu koja ima gore uvjete stručne, kvalitete i još nema status hrvatskog branitelja i ovo je po drugi put na današnji dan izlazi informacija kad se prisjećamo, znači međunarodnog priznanja RH da ministar Čorić koji je inače štetočina ekološka jer on ima namjeru, da radi svoj posao, onda ne bi iz Vrgorca 120 km iz istih sanitarnih uvjeta donio rješenje da se .../nerazumljivo/... sa zajedno sa inspektoratom, da se prevozi smeće 100 km u Sinj, u Sinj, g. Šipiću, ja mislim da ćete vi to pokušati riješiti s time jer ste rekli da ste riješili, ali i dalje rješenje to stoji. Još jednom na kraju, moram ponoviti, na današnji dan, evo, poruka svim hrvatskim braniteljima iz toga vremena. Kako se osjećate i zbog čega odlazite i iz ove Hrvatske i vaša djeca zbog toga što je bitnije što je kandidat za ravnatelja Nacionalnog parka Krka imao dvije stranačke iskaznice, HNS-a i HDZ-a. A gđa. Zmijanović koja je bila braniteljica Domovinskog rata, koja ima bolje stručne kvalitete nego ova gospođa, međutim, ova je zaposlena, bez obzira na pravomoćnu presudu koju je opet ministar Čorić koji ovdje bahato se ponaša kad odgovara na pitanja, koje je prekršio i sad opet je inspektorat donio isto rješenje da se krši Zakon o braniteljima bez obzira. Žao mi je što ovdje nije ministar Medved koji nije stao baš čvrsto na odboru, žao mi je ovdje što nije g. Đakić koji je kalkulirao kad sazvati tu sjednicu kao predsjednik veterana. Meni je žao što ti ljudi nisu stali iza branitelja, a pozivate se ovdje licemjerno na današnji dan. Evo, jedan od razloga zbog čega je manji broj, kako je rekao premijer Plenković dobio glasova za županijama tradicionalnim HDZ-a i zbog toga što su te županije štetočine zajedno sa našim Ministarstvom okoliša koji poterao ljude zbog ovih stvari jer su im bitnije iskaznice [[Upadica Radin: Hvala g. Bulj.]] HDZ-a i HNS-a nego stručne kvalitete [[Upadica Radin: Hvala.]] i status branitelja. Hvala lijepo.
I posljednji je gospodin Miro Bulj, koji će iznositi stajalište Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Kolegice i kolege, drago mi je što je ovde tajnik ministarstva prometa gospodin Bilavuer sa svojim suradnikom isključivo što ću govoriti o temi, sinoć smo bili jutros tj. do 3,5 sata je bila rasprava o ministrici Divjak, sinoć sam to i spomenuo. U obrazovnom sustavu znači postoje problemi, a ovdi su ključna djeca. Mi imamo jedan ogroman problem poglavito u Cetinskoj krajini premda je u RH prošle godine izgorilo 10 autobusa u kojima su bili djeca. Znači ovo što se dogodilo sa domom za starije i nemoćne je katastrofa, a ovih 10 autobusa samo u mom Sinju i Cetinskoj krajini je izgorilo 4 autobusa svaki mjesec redovito jedan. I naravno ja sam prije 3 mjeseca posao da se napravi inspekcijski nadzor autobusa. Jedino šta sam dobio, dobio sam odgovor da je od vašeg znači od inspekcije, to je vaš resor, da je izvršen nadzor Prometa Sinj i da je upućen MUP-u. I na tome se ostalo 2 mjeseca od odgovora, 2,5 mjeseca. Međutim, prije neki dan opet je autobus izgorio. Znate li zbog čega? Autobusi su stari, nije ih briga za našu djecu, a vlasnika apsolutno ne briga to je jedna posebna priča, to je priča za Ministarstvo financija. Promet Makarska je bila strateški patner Autoprijevoza Sinj, 2005. godine u mjesecu veljači je potpisan ugovor o restrukturiranju i konsolidaciji, apsolutno ništa iz ugovora nije postignuto, ali je bila garancija znači garancija, bankovna garancija koja se nalazi u ministarstvu da je 17,9 milijuna kuna. Bile su …/nerazumljivo/… da se kupe u iznosu, ne znam točno ali meni se čini 12 ili 13 miliona kuna u 2-3 godine da se kupi novi autobusi. Pa naša djeca se gospodo voze u autobusima starijim od 20 godina. Isti taj vlasnik Prometa Sinj ima i Promet Makarsku, nove autobuse za Njemačku, za Split, međutim djecu voda, vozi u pa naši roditelji plaču meni, ej grču, svoju dicu kad meću ko da ste ih metnuli ja sam rekao u atomsku bombu koju će ispaliti. Pa zamislite vi 4 autobusa su u posljednje vrijeme izgorila, koji je strah poslat svoje dijete u školu, a mi ovdje govorimo o tabletizaciji, zato sam sinoć rekao i ministrici jer i ona mora reagirati na ovo. Jer ministarstvo decentralizira sredstva i subvencionira županija preko ministarstva određene, naravno i lokalne samouprave kako koja i koliko koja može jel roditeljima pomažu i to je ok. Međutim, čovjek je napravio na autobusnom kolodvoru pola je napravio tehnički pregled, dakako, čista korupcija uvaženi tajniče. Očekujem od vas da se riješi ovaj koruptivni sustav, da se naša dica ne vozaju u autobusima starim 20.g., da roditelji ne drću kad će se izgoriti njihovo dijete u autobusima, nije mi dovoljan samo dopis od vas, nije mi dovoljan dopis od vas da, da je izvršen inspekcijski nalaz i šta sad šta je izvršen inspekcijski nalaz, bit će u redu, al je tu, nad zemljištom vlasnika je napravljen tehnički pregled, tko pregledaje, kako pregledaje, zatražio sami i sjednicu Gradskoga vijeća grada Sinja, očekujem uključenje i županije, ne smimo dozvoliti da naša djeca budu ugroženi životi djece, ma i starijih i nemoćnih, naše djece, u ovome slučaju svih putnika, al uglavnom najslađi mu je novac koji je subvencioniran, gdje natrpa autobus u one, u hodnike šta je neprilagođeno za djecu, uvijek izgorjelo vebasto, al autobus im u cijelosti izgori, jedino prisebnošću vozača ta djeca nisu izgorila, zamislite vi da 50 djece izgori u autobusu, autobusi izgore do kosti, do željeza, ništa nema i idalje nitko ništa ne poduzima, ja imam taj inspekcijski nalaz, ja ću vam ga dostavit, zato mi je drago šta ste ovdje, riješite ovu koruptivnu hobotnicu koja je se uvukla i ugrožava živote naše djece jel nemaju sigurnosti u prometu. Na području Cetinske krajine to je ogroman problem, 4 autobusa su izgorila u nekoliko dana, a ovaj dobija uredno novac, vlasnik novac na račun, a ništa nije ispoštivao, vlasnik se zove Mate Jujnović, to bolje zna Šuker, on je potpisao s njim taj ugovor kao ministar financija i odavde pozivam i ministra financija da vidi je li ispoštivan [[Upadica: Vrijeme]] ugovor i neka naplati bankarsku garanciju [[Upadica: Fala]] Hvala lijepo.
Fala lijepa, gotovi smo sa iznošenjem stajališta
Sada će biti govor po klubovima i nezavisni zastupnici, dakle slobodni govor pa vas molim oni koji neće slušati govore da napuste sabornicu, a oni koji govore prvi je na redu kolega Slaven Dobrović iz MOST-a neka se pripremi.
Poštovane kolegice i kolege, evo molim vas da sjednemo na mjesta. Tko želi ostati i krećemo sa stajalištima u ime kluba. Možemo malo dobiti tišine kako bi prvo u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govorio poštovani zastupnik Slaven Dobrović. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege.
Kolegice i kolege molim vas, ajde izvolite kolega Dobrović.
Hvala lijepo. Građani grada Zagreba već su više od 2 tjedna izloženi bitno pogoršanim uvjetima življenja, odnosno pogoršanoj kvaliteti zraka. To se posebno odnosi na čestično zagađenje koje je definirano najčešće, dakle na mjernim stanicama kao PM10 i mjereno a definira se naravno i na druge načine. No niti drugi parametri poput dušikovih oksida ili hlapljivih organskih spojeva nisu puno bolji. Možemo postaviti pitanje što je tomu uzrok. Sasvim sigurno vremenske prilike su te koje u posljednjih dva tjedna ne dozvoljavaju razrjeđivanje i disipaciju zagađenja koje se u Zagrebu stvara. To znači da dobar dio onoga što emitiramo ostalo zarobljeno stagnantnom atmosferom nad Zagrebom što je dovelo do povećanja koncentracija. To je podiglo Zagreb visoko na ljestvice najzagađenijih gradova svijeta u kratko vrijeme, u svega nekoliko dana. No, je li to, dakle samo ta viša sila ili ovdje ima i odgovornosti onih koji desetljećima upravljaju gradom. Do odgovora možemo doći kad malo razmotrimo što sve emitira dakle ova zagađenja. Dakle znamo dobro, promet, sustav i grijanje kroz brojne pojedinačne peći i kotlovnice ali i loše gospodarenje otpadom su među najvažnijim segmentima koji emitiraju zagađenje. Kako smanjiti emisije u prometu? Jasno je da se treba jačati sustav javnog prijevoza posebno onog koje je pogonjeno električnom energijom, istovremeno raditi na protočnosti prometa i smanjenju broja vozila sa motorima s unutarnjim izgaranjem. Što je trend u Zagrebu? Možemo pogledati jednu od zadnjih studija pod nazivom optimalizacija prometnih tokova na cestovnoj mreži grada Zagreba i opaziti ćemo upravo suprotne trendove. Dakle u zadnjih 30 godina postoji jasan i stabilan trend povećanja korištenja osobnih automobila uz istodobni trend smanjenja korištenja javnog prijevoza. Je li i to izravna posljedica loše politike upravljanja gradom u ovom segmentu? Odgovor je da. Peći i kotlovnice, sustavi grijanja. Znamo svi da lošija goriva i stari kotlovi zagađuju više. Ugljen se već dugo i ne koristi no nema nikakvog opravdanja niti za lož ulje kao energent osim što zagađuje ono je i skupo. Danas više nisu ni plin ni kondenzacijski kotlovi najbolje spasonosno rješenje što se dugo takvim smatralo jer je i plin naravno fosilno gorivo koje emitira određena zagađenja a u ostalom generira i staklenički otisak, odnosno ugljični otisak, danas su ... [[Govornik se ne razumije.]] i obnovljivi izvori ti koji nude najbolje rješenje. Njihova cijena je sve povoljnija i postaju konkurentni dakle za primjenu. I onda dolazimo do pitanja kako je onda moguće da se i dan danas u brojnim ustanovama pod upravljanjem grada koristi upravo lož ulje, dakle radi se o školama, vrtićima i raznim domovima, lož ulje u gradu Zagrebu i možemo reći koliko je onda čestica koje danas bilježimo u zagrebačkom zraku posljedica baš ove prakse. Dakle sasvim sigurno radi se o zamjetnom doprinosu. Odgovorna ili neodgovorna politika jasna je. Dakle neodgovorna politika i evo pogledajmo i otpad. Otpadom se može gospodariti kao u Zagrebu gdje se ne znam tko, što, kada i kuda odvozi, gdje i kada recimo i kompostiranje stvara smrad gdje se uporno ne želi stvoriti cjeloviti suvisli sustav s optimiranim prijevozom, nužnom infrastrukturom i uz pravedan sustav naplate i odgovornost na svim razinama. No može se naravno i mora gospodariti drugačije, kao što se to čini i može vidjeti u brojnim već gradovima i općinama u Hrvatskoj, što će doprinijeti naravno i boljoj efikasnosti i manjim emisijama. Sumarno u tom sektoru situacija je katastrofalna. Dakle zaključak je nije samo zrak, odnosno atmosferske prilike su te koje su nam dale mogućnost da vidimo katastrofalno stanje niza politika dakle u Zagrebu koje je sigurno moraju i trebaju popraviti. Hvala lijepo.
Hvala.
Sada je na redu poštovani kolega Nikola Grmoja, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, znači govorit ću o aktualnostima, RH je nažalost pretvorena u zemlju u kojoj interesne skupine i pojedinci više ne prezaju ni od čega, posljednjih u nizu dokaza da je tome tako je i slučaj jedne banke u RH koja je javno objavila oglas kojim potražuje Agenciju za odnose s javnošću, popularni piar, koja će vršiti pritisak na Ustavni sud kako bi to visoko državno tijelo donijelo odluku u korist te i drugih banaka. Taj slučaj neki danas žele pripisati nespretnosti, isto kao što neki pokušavaju opravdati brutalne likvidacije tajnih službi propalog režima osebujnim stilom izražavanja. Međutim, ovdje se ne radi o nikakvim nespretnostima, radi se o riječima i dijelima koja su izrečena i počinjena s umišljajem. Nažalost, naše institucije ostavljaju dojam da se na njih može utjecati lobiranjem i manipuliranjem javnošću. Konkretno, glede našeg Ustavnog suda taj je dojam stvoren onog trenutka kada su se dvije najveće parlamentarne stranke upustile u političku trgovinu oko mjesta Ustavnom sudu i kada su kao suce izabrale potrošene političare umjesto vrsnih pravnika i stručnjaka. Čemu se onda čudimo ako pojedinci ili interesne skupine misle da na takav sud mogu utjecati. S druge strane povjerenje u državne institucije i pravnu državu topi se poput polarne kape na Arktiku, a kada govorimo upravo o tom povjerenju moramo se osvrnuti i na slučaj naše policajke koja je doživjela seksualno uznemiravanje od svoga kolege policajca i to u službi čije je geslo sigurnost i povjerenje. Prijavivši to djelo očekivala je da će je institucije ove države zaštiti, a da će pravosuđe efikasno kazniti počinitelja, umjesto toga doživjela je poniženje kroz sudsku presudu koja je izrečena u ime RH, njezina bol i patnja su se dogodili, znači ne, ne samo jednom za vrijeme tog čina, nego i ovom presudom. Epilog tog slučaja dobili smo ovih dana kroz javnu ispriku predsjednika Vrhovnog suda zbog pogreške suda. Mi možemo vjerovati u iskrenost te isprike, ali se ne možemo ne zapitati koliko još ljudi zaslužuje ispriku hrvatskog pravosuđa zbog štete koje im je ono nanijelo. Istovremeno, sin jednog generala koji je snimljen s ministrom unutarnjih poslova nije osuđen na zatvorsku kaznu zbog posjedovanja 5 kg droge, već mu je kazna zamijenjena radom za opće dobro. Kako nakon toga itko iz ove Vlade može govoriti o borbi protiv kriminala, protiv dilera, protiv droge, kako nakon ovakvih slučajeva itko može govoriti o borbi protiv korupcije, veliki nažalost mogu sve, a gaze se mali, banke mogu, sinovi uglednika mogu, a privid reda u ovoj državi se uvodi na nogometnim utakmicama gdje će se ljudi privoditi zbog dvije popijene pive, naravno u ložama će teći šampanjac. Još je jedan primjer kako ova država i ova Vlada bez ikakvog osjećaja gazi običnog čovjeka koji se bori za svoju egzistenciju i egzistenciju svoje obitelji, to je Zakon o doprinosima, izmijenjen još krajem 2018.g., tim izmjenama uvedeni su povećani nameti za doprinose direktora i članova uprava tvrtki. Upozoravali smo tada tijekom rasprave i kroz amandman da će mnogi naši mali poduzetnici, posebno početnici i mladi imati velike probleme da namaknu novac za plaćanje novih nameta, Ministarstvo financija i Vlada nisu imali sluha za naše male poduzetnike, to kad kažemo poduzetnici čini se kao da su neki ljudi koji imaju novca, to su i naše frizerke, svi ljudi koji imaju nekakve obrte. Danas kada te obveze dolaze na naplatu mnogim našim mikro i malim poduzetnicima prijeti blokada i zatvaranje. Mi u MOST-u jučer smo predložili rješenje, očekujem od vas kolege da ga podržite i da pomognemo ljudima da mogu nastaviti raditi i živjeti ovdje u RH. Hvala.
Poštovane kolegice i kolege, sad ćemo krenuti sa iznošenjem stajališta u ime klubova i prvi će govoriti u ime Kluba MOST-a nezavisnih lista poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Govorit ću o temi koja je pitanje sigurnosti u prometu pogotovo kada imamo činjenicu i statističke pokazatelje da je prošle godine izgorilo 10 autobusa u RH. Ja bi se sada ovdje još jednom upozorio, a i u sutra ću imati tiskovnu a imat ćemo i građanske akcije na području Sinja i Cetinske krajine zbog toga što svaki mjesec izgori jedan autobus u kojemu se nalazi pun djece i evo, u posljednjih nekoliko mjeseci izgorila su 4 autobusa Prometa Sinj gdje su jedino spretnošću vozača i brzinom vozača jednostavno spašeni životi, pun autobusa naše djece. Roditelji se osjećaju toliko nesigurno da kada šalju svoju djecu u školu, da me je doslovno, mene kao zastupnika zovu često da ne znaju kako izraziti svoju nesigurnost, jednostavno plaču za svojom djecom i šalju ih kao da ih šalju u smrt. Ja mislim da je ovo jedna od ozbiljnih tema o kojima trebamo raspravljati jer sigurnost u prometu je vrlo značajna. Činjenica da vlasnici autobusa poglavito sad ću se vratiti na autoprijevoz tj. na Promet Sinj koji je preuzet 2000., tj. koji je strateški partner postao Promet Makarska 2005. gdje je u ugovoru o restrukturiranju i konsolidaciji autoprijevoza nije ispunjen niti jedan uvjetu ugovora, gdje je tada i vlasnik se obavezao kupiti Prometa Makarske kao strateški partner i autobuse u iznosima od 12 milijuna kuna međutim nikada to nije uzeto nego čak je pola autobusnoga kolodvora, javnoga dobra napravio stanicu za tehnički promet, sam kontrolira autobuse. Autobusi izgledaju kao da su iz Ruande. Ja ne mogu vjerovati, takvi mu nisu u Prometu Makarska u Makarskoj, takvi mu nisu na putu za Berlin, za Njemačku, evo nema dana da ne zovu roditelji stao autobus, pun je autobus djece, nesigurno, i o tome sam ja pisao, evo ja sam pisao mjerodavnim institucijama još 31., tj. 17. listopada 2019. g. sam uputio prometnu inspekciji koja je poslala nalaz nakon nekoliko, nakon 10-ak dana da je to uputila MUP-u. Pošto je ovdje uvaženi tajnik, ja očekujem od MUP-a da mi kaže šta je sa tim autobusima koji vizualno kad ih vidite, izgledaju kao da su iz pretprošloga stoljeća, ono u nastanku autobusa, jednostavno ti autobusi staju na prometnici kad vozi studente od Splita do Sinja i unutra je, puni su autobusi, ne samo na sjedalima nego i u onim hodnicima. Često izgaranje autobusa, česti požari u autobusima, jednostavno moramo zaustaviti i očito se ovdje radi o korupciji i koruptivnom sustavu jer primjera, dao je garancije vlasnik Prometa Makarska, Mate Jujnović, 17 milijuna kuna koje se nalaze te garancije bankarske u Ministarstvu financija. Da li je ispoštivao ugovor? Evo pitam sve ministre od ministra Šukera koji je to odradio pa do današnjega ministra financija. I dalje stoji u trezoru taj novac, stari autobusi, ljudi se boje, svoji roditelji slati svoju djecu u školu na ruralnim područjima. Čak i ovaj autobus koji goni studente Sinj-Split, međutim mi znamo da je škola osnivač županije, da su subvencionira i Ministarstvo prosvjete, obrazovanja, subvencionira, tu je lokalna samouprava i županija međutim, nitko apsolutno nitko, ja sam zatražio i tematsku sjednicu uz 12 potpisa u gradu Sinju i očekujem da će biti ta sjednica, da ćemo postaviti i zaključak međutim zbog nečinjenja imamo i grupe na društvenim mrežama, ja ću u Sinju sa tim građanima jer je to moja obveza kao zastupnika, krenuti u građanske akcije s tim da ću uvaženi tajniče, ispred ministarstva dovesti te ljude sa slikama tih autobusa u kojima se prevoze njihova djeca. Što ako se dogodi da taj autobus koji često gori, izgore djeca u njemu ? Teško je i pomisliti koja je to tragedija. Zaustavimo korupciju u sustavu prometa. Ovdje je čista korupcija, ovdje se direktno utječe na tehnički pregled tih autobusa koji su prastari, čak sindikalci su izjavljivali da su u nas autobusi stariji od 20 g. najveći broj. Od 20 godina. Kad smo uređivali taxi službu, to je nešto drukčije, onda sada je novim zakonom 5 g. može biti taxi star, a autobusi od 50 g. prevoze našu djecu bez ikakvih poštivanja pravila i tehničkih uvjeta. Svi imaju oni potvrdu da su oni tehnički ispravni, to je čista korupcija i građani kreću u akciju. Ja u Sinju krećem u građanske akcije jer je to moja obveza u zaštiti djece. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća klub je onaj poštovanog zastupnika Mosta nezavisnih lista, Mire Bulja koji će govoriti u ime kluba.
Hvala lijepo uvažene kolege. Također, evo na početku bi apsolutno osudio napade na novinare. Svi mi ponekada imamo primjedbe, poglavito mi koji ... [[Govornik se ne razumije.]] na novinare, ali napadi na novinare i na medije fizičke, verbalne ili fizičke treba osuditi svi mi, zbog toga što je to izravan udar na demokraciju i ja ovim putem, evo dajem potporu novinarima dajem njihovim novinarskim slobodama, a bez obzira što smo ponekad, ponavljam svi mi nezadovoljni s nekim člancima, s nekim pisanjima, ali okvirno, bez medija im do pisanja nema slobode. Međutim, ja bih okvirno sada govorio ovdje ono što mi je vrlo bitno, to su projekti u Dalmaciji. Prije nekoliko dana, 10-tak dana, premijer Plenković je došao u i sa svojim suradnicima i svojim protukandidatima i g. Stierom i g. Kovačem obilaziti malo ... [[Govornik se ne razumije.]] Split, bilo je nekakva proslava pa su otišli u Imotski i došli su u Imotski obećati da će do 2023. g. biti žila kucavica za imotski kraj gotova, to je znači od Zagvozda do Imotskoga pristupni put, koji će bit na autoput i koji je zaista značajan, međutim, ovo je do sada jedno 10. put, da se taj 10. put, 10. predizbori su u predizborno vrijeme da im se obećao taj put Imoćanima. Ja bih napomenuo da sam ja davao amandmane 4. puta za redom, niti jednom nije prihvaćen. Kao i to odbijen je, tu je ministar evo, prometa, odbijali su te amandmane, kao i spojeve u Dalmatinskoj zagori i Drniša i Knina, a pogotovo pokrenuti projekat brze ceste od Križica do Kukuzovca, to je spoj Cetinske krajine, koja je veća od Međimurske županije, to uvijek ponavljam, površinski, a po broju stanovnika je veća od Ličko-senjske županije. Naravno da sam ja i postavio kamene temeljce jer i prije izbora kad je dolazio ministar Kujundžić, Plenković u Zagvozd otvarati ne znam, sve što ne, ja sam postavio kamene temeljce tako da oni već sad mogu krenuti. Obećati nešto da će oni završiti 2023., a ove godine su izbori, pa što oni stvarno mažu oči tim ljudima u Dalmatinskoj zagori? I to je osnovni razlog zbog čega ljudi odlaze. 2016. g. je pokrenut znači studija izvedivosti za, godinama se pričalo za spoj cetinskog kraja i Sinja, sa na autoput i to je zaista, s tim projektom Sinj i cetinski kraj postaju predgrađe Splita. Split je prenapučen i splitski bazen preko 300 tisuća ljudi od Trogira do Omiša i jednostavno se nema di razvijati. I cetinski kraj, kao i Dalmatinska zagora su najperspektivnija područja za opstanak ljudi i za dolazak ljudi u Hrvatskoj. Ali za žila kucavica bi zaista cetinski kraj, Dalmatinsku zagoru, uz ove vertikale, bili bi predgrađe Splita i u turističko vrijeme, u vrijeme turizma jer znamo da je dolje brand i turizam bi ljudi s toga područja imali što pokazati. I ulaganja u turizam treba povećati, znači odmah automatski išlo, poljoprivredna proizvodnja jer moramo znati da nemamo sustav riješen ni odvodnje dovoljno dobro. I Sinjskom polju, Vrgorskom polju, Petrovom polju, Drniškom polju, znači Kninskom polju, to su područja koja se iseljavaju. S ovim projektom kojega zaslužuju, evo, samo rijeka Cetina uvaženi tajniče, tj. suradniče ministra prometa, samo rijeka Cetina godišnje da 40% hidroenergije RH, a ovdje se s nama doslovno rugaju sa tom cestom koja je predviđena negdje oko 200 milijuna kuna, koja bi u biti, ponavljam, približila cetinski kraj Splitu, postali bi predgrađe, uvjeti za življenje bi bili fenomenalni, bolji nego u gradu jer Split u ovome trenutku je prenapučen. Površinski se nemaju gdje graditi ni stanovi ni kuće ni zgrade i taj projekat je žila kucavica opstanka ljudi na tim područjima, dakle, iseljavaju. A mi imamo obrnuto, evo, Petar Škorić zna da je doslovno sve prazno u Dalmatinskog zagori i tome je naravno krivci su lažna obećanja svih župana, te županije su rak-rane odlaska ljudi iz toga područja, samo otkad su županije osnovane, 100 tisuća ljudi je manje. Je li dovoljno? O brojevima, koliko se škola zatvorilo, koliko zdravstvenih usluga je nestalo jednostavno, o tome ću drugim putem, a ovim putem još jednom, nemojte mazati narodu oči ni ministar Butković ni premijer Plenković. Hvala lijepo.
Sada je na redu poštovani kolega Nikola Grmoja, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče, kolegice i kolege, dakle svake srijede, na svakoj stanci s razmakom od samo tjedan dana toliko je novih afera ili repriza onih stari koji se guraju pod tepih kako bi se ostvario taj privid stabilnosti, to je jasno već svima, to je samo krinka za prekrivanje rasula koje vlada u ovoj zemlji. Koliko je političke i ljudske odgovornosti potrebno da se građane sustavno obmanjuje i laže da je sve u redu u životno važnom sektoru poput zdravstva i da smo izgubili 4.g., a doslovno se ništa nije poduzelo, dakle imat ćemo novog ministra, on će imati nekakvo kratko vrijeme u kojem naravno neće moći ništa napraviti i to je ono što nas ja vjerujem sve treba zabrinuti. Pacijenti su ispaštali, liječnici, medicinske sestre, svi građani, ali se nije htjelo popustiti iako su činjenice govorile da čovjek koji upravlja hrvatskim zdravstvom ništa ne čini i ne poduzima, ni oko ogromnih dugova, niti oko tretmana pacijenata, niti oko statusa medicinskih djelatnika, kadroviralo se, imenovala se upravna vijeća, guralo se u ladice, prikrivalo i kada je MOST u dva navrata sve to obuhvatio u 52 razloga za odlazak ministra, nitko nije želio slušati, niste željeli slušati vi kolege iz vladajuće koalicije, nije želio slušati premijer, tu je srčano branio ministra Kujundžića, a jučer pred kraj mandata opet samo igrokazi i reprize već viđenih predstava. Nije ministar otišao zbog stanja u hrvatskom zdravstvu nego zbog percepcije, zbog dojma kako je rekao premijer, otišao je zbog stabilnosti HDZ-a i Vlade a to je najbitnije. Nisu bitni ni hrvatski pacijenti, nisu bitni ni liječnici, nisu bitne ni medicinske sestre. Zdravstvo je na koljenima, obrazovanje ne miče s mrtve točke, sve je manje djece u školskim klupama a sve više gurua koji nam prodaju maglu. Demografija je u takvom stanu da se ljudi s pravom pitaju gdje je ta strategija s kojom Vlada maše, je li to ona ista strategija kao za zdravstvo i obrazovanje, nepostojeća kao carevo novo ruho u Andersenovoj bajci. Znači Hrvatska nestaje a Vlada od najavljenih 100 demografskih mjera, sutra iznosi samo jednu. Znači ja mislim da su ih 99 najavili. Znači na dnevni red se stavlja Zakon o rodiljnim i roditeljskim potporama koji je nedovoljan, nije bilo nikakve konstruktivne rasprave, nema mjera da se obitelji zadrže u Hrvatskoj, znači oni na vlasti na mare za bilokoga osim za sebe, za tu savršenu lopovsku ravnotežu, kako sam je jednom prilikom ovdje nazvao u Hrvatskom saboru, tu ravnotežu korupcija, afera i lažnih obećanja. Mi smo predstavili konkretnu mjeru i što se tiče ovih rodiljnih i roditeljskih potpora, govorili su o njoj jučer naši Sonja Čikotić i Slaven Dobrović, govorit ćemo o njoj i sutra, upućujemo zakonske prijedloge koji idu u korist naših građana ali nitko ne sluša i s odmakom se dogodi sve ono o čemu smo govorili. Prije godinu i pol smo govorili da ministar Kujundžić treba otići, evo sada on odlazi, to smo govorili i za ove ostale ministre u Vladi. Govorili smo isto tako da je dogovorena koalicija HNS-a i HDZ-a, tada me predsjednik HDZ-a optuživao da sam lažac, bilo je tu i gorih optužbi ali sve se na kraju pokazalo kao točno, sve se pokazalo, da kolega Čuraj iz HNS-a, sve se pokazalo kao točno ali nažalost to se sve događa sa odmakom ali ljudi pomalo otvaraju oči, ja sam uvjeren da će prepoznati one koji nude rješenja, koji se bore za interese građana a da će reći dosta ovim korupcijskim aferama, dosta korupciji, dosta lažnih obećanjima. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Sonja Čikotić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Danas ću govoriti ovdje o demografskim promjenama. Nama hitno u Hrvatskoj treba demografska strategija koja će biti na period od 10 godina kako bi mlade obitelji mogle zasnovati svoje obitelji i kako bi znali planirati svoju obiteljsku politiku. Isto tako ne govorim ovdje samo o onim prvim pomoćima koje se daju, to su recimo pomoći pri rođenju djeteta, pa onda imamo sustav rodiljnih naknada i potpora, isto tako želim govoriti o majkama njegovateljicama. Znači i tu treba napraviti jedan određeni iskorak prema tim ženama na način da im se materijalno na određeni način povećaju im se materijalni uvjeti njima i njihovim obiteljima. Isto tako želim govoriti o pomoćnicima u nastavi. Sve to čini zapravo jedan sustav koji nužan za onu zemlju koja zapravo želi demografsku revitalizaciju. Svake godine početkom školske godine imamo problem, hoće li se na vrijeme ugovoriti pomoćnici u nastavi. Imamo različite prakse od županije do županije, neke županije isplaćuju regrese, neke županije ne isplaćuju, neke isplaćuju božićnice, u nekim županijama na vrijeme krene taj proces odabira pomoćnika, a neki neka djeca svog pomoćnika ne zateknu u razredu kada krene školska godina. Mi kao država ako želimo se baviti demografskom revitalizacijom, ako nam je to zaista bitna jedna javna politika trebamo svakako imati osigurane izvore sredstava za pomoćnike u nastavi te isto tako ne svoditi njihov status na osnovu jednog pravilnika nego to trebamo riješiti zakonom koji će onda biti u ovom zakonodavnom tijelu izglasan i kako bi ti pomoćnici i ta djeca kojih je oko 4.500 imali i uživali povjerenje u sustav da sutra neće biti prepušteni sami sebi i obiteljima. Isto tako što se tiče samih rodiljnih naknada, nama je bitno da ta demografska strategija napravi jedan standard za majku i za djecu. Dosta je toga da po prebivalištu majke odnosno prebivalištu djeteta ovise njihova prava. Ako ste rođeni i ako ste rodilja u nekoj maloj slavonskoj općini za svoje dijete primit ćete neki dar otprilike oko tisuću, dvije ili pet tisuća kuna. Ako dolazite iz neke bogate općine ili grada to će biti višestruko više. Bez te strategije koja je ključna za demografsku revitalizaciju sa ključnim mjerama mi trebamo zapravo poručiti da ne može u 555 općina i gradova biti različita cijena vrtića. Pa svi smo državljani RH. To je ono za što se MOST zalaže. Isto tako trebamo osigurati da kroz tu demografsku politiku budu uključene i druge politike, obiteljska, recimo dječji doplaci da oni ne budu 199 kuna, 249 kuna ili 299 kuna. To je jednostavno nedovoljno u ovom vremenu, to je nedovoljno da bude ozbiljno da osoba čije kućanstvo ima 534 kune po članu kućanstva može primati znači njegova obitelj za dijete 299 kuna. Znači to je granica siromaštva, to je siromaštvo, 300.000 djece u Hrvatskoj je u granici od siromaštva. Kada govorimo i o Ministarstvu demografije, ono što nedostaje Obiteljski zakon. Gdje je Obiteljski zakon? Koliko traju postupci pred centrom za socijalnu skrb, koje sve to ovlasti imaju u centrima za socijalnu skrb kako bi zapravo zaštitili prava djece kako roditelji skrbnici ne bi išli u dugotrajne postupke pred sudovima i dodatno opterećivali pravosuđe? Isto tako kada se rješava pitanje i skrbi, kada se rješava i pitanja alimentacija, imaju li stvarno ta djeca brze postupke, događaju li se ti zapravo presude, ti postupci, koliko godina im treba, a u pitanju je dječji život. Jesu li majke, samohrane majke na neki način dobrodošle u našem društvu, koje smo mi mehanizme od lokalne, regionalne zajednice osigurali da ta djeca imaju jednake prilike. Ne zalažem se i neću se zalagati da budemo svi isti, ali ću se uvijek zalagati da imamo svi jednake prilike pogotovo u obrazovanju, pogotovo u obrazovanju i u pravima socijalnim pravima. Znači, naša djeca, naše majke najviše su vrednote hrvatskog društva. Vrijeme je da imamo jednu konstruktivnu politiku koja neće pitati koliko nešto košta nego koliko je to učinkovito za naše društvo i za našu djecu koja su naša budućnost. Hvala.
Hvala vam lijepa, time bismo završili današnji rad. Mi ćemo nastaviti u srijedu 5. veljače u 9 i 30 sa točkom Prijedlog Strategije energetskog razvoja RH do 2030. s pogledom na 2050. godinu i želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 13,10 SATI.
5. na redu Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i poštovani kolega Slaven Dobrović. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Sabora. Pozdravljam sve kolegice i kolege. Jučer sam u javnom prostoru imao prilike govoriti o sustavu gospodarenja otpadom koji pokazuje vrlo loše znakove, dakle kritizirao sam sustav, poslije toga vrlo brzo priliku odgovoriti imao je nadležni ministar Ćorić. Ja sam govorio i o uredbi i o nekim devijantnim pojavama, ministar se osvrnuo samo na uredbu kao da je prečuo to da preko 50 jedinice lokalne samouprave i komunalaca je putem pritužbe odnosno potvrđeno je i na Ustavnom sudu dalo prigovor uredbi koja doista ima ozbiljnih poteškoća. Međutim, ministar je propustio načiniti nešto drugo, odgovoriti na primjedbe oko toga kako se gradi sustav, oko toga da se inzistira na onome što je ustvari mjera neuspješnosti sustava, to su centri za gospodarenje otpadom tzv. u kojem dospijeva ostatak ono što komunalni sustav nije uspio odvojiti, pripremiti za kružno gospodarstvo. Naravno da je to u velikom nesrazmjeru s onim što je počeo i premijer govoriti kada navelike hvali europski zeleni plan. I ja bih upozorio ministra da prouči malo o čemu se radi u Babinoj gori, Lučinom razdolju, Lećevici i da su to projekti koji imaju izraziti klijentelistički karakter koji vode uglavnom županije koje nemaju niti znanja, niti sposobnosti, niti odgovornosti za taj sektor. Centri koji su iznimno skupi, koji ne mogu zadovoljiti i ispuniti ciljeve koji stoje u sektoru i centri koji su predstavljaju veliku ugrozu i za okoliš i za ljude. Dakle to je puna istina, a istovremeno se ne gradi ono jedino što može omogućiti jedinicama lokalne samouprave da ispune ciljeve, ono što postoji i u Prelogu i u Krku i u Osijeku i ono što njima omogućuje neki su već postigli ciljeve. Dakle to je jako važno ministre. A ova klijentelizam, dakle koji je nažalost prožeo cijelo hrvatsko društvo i koji je posebno prisutan u ovom sektoru doista izjeda budućnost Hrvatske. On će biti kadar potrošiti praktički sve raspoložive novce na krivi način, dakle radi se o jednoj političkoj trgovini i posebno u Zagrebu imamo na djelu tu situaciju, osim toga grad Zagreb se jedini nije uopće bunio na ovu uredbu i mislim da smo danas odnosno ovih dana u prilici vidjeti šta to ustvari imamo u Zagrebu odnosno u cijeloj Hrvatskoj. Da li smo izgubili u potpunosti sve kriterije prema općem dobru, prema napretku, prema interesu građana? To će pokazati ponašanje prema GUP-u koji Bandić uporno GUP-u grada Zagreba koji Bandić uporno gura, koji je eklatantno jedan klijentelistički projekt protivan struci jer možemo vidjeti da je cijela struka urbanistička, arhitektonska, kulturna se prilično jedinstveno dakle i institucionalno i pojedinačno digla protiv tog projekta. Dakle to sve skupa negirati i podržati na Skupštini grada Zagreba takav projekt će ustvari jako puno toga reći odnosno dokazat će ono što se zna ovih dana čuti da je HDZ odnosno predsjednik Vlade mentor i zaštitnik Milana Bandića koji pak ovdje u Saboru isto tako služi svojoj svrsi. Mislim da je vrijeme da to svi skupa vidimo tako kako jest i da znamo [[Upadica: Hvala.]] suditi na izborima. Hvala lijepo.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj Mosta i nezavisnih lista i u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Marko Sladoljev. Izvolite.
Hvala. Poštovani zastupnici dakle u kakvoj političkoj žabokrečini mi živimo govori izjava gradonačelnika Bandića koji inače vrlo rijetko govori istinu, a danas je rekao brutalnu istinu o pojedinim zastupnicima, a to je: „Dok sam vam bio ćaća onda ste šutjeli, a sada sam vam najveći lopov.“ Dakle, on je detektirao prijetvornost ljudi koji sada glume oporbu, a izašao je iz njihovog inkubatora i zapravo su oni zapravo krivi što je Milan Bandić danas na čelu Grada Zagreba. Međutim, danas ću govoriti o GUP-u, o onome što je aktualno u Zagrebačkoj skupštini i o onome što je zagrebački Most predložio amandmane koje naravno nisu bili prihvaćeni. Praktički se nije očitovalo o njima. Političko projektiranje Grada Zagreba koje donosi samo probleme jer nema sposobnost sagledavanja cjeline, postojeći temeljni GUP na koje se referiraju ove izmjene i dopune je GUP iz 1986. godine. Nastale su velike promjene koje zahtijevaju novi GUP. Prošlo je 34 godine, a da se urbanističko planiranje grada nije pomaknulo s mrtve točke i uhvatilo u korak s novim načinima projektiranja i rješavanja prostornih problema. U Hrvatskoj promjene društvenog uređenja iz socijalizma i ulazak u kapitalističko društvo i tržišno gospodarstvo, društveno vlasništvo u privatno vlasništvo, a urbanizam grada nije uhvatio korak s promjenama. Gdje su promišljanja o održivom razvoju grada? Demografskim projekcijama razvoja, očite klimatske promjene, rješavanje problematike kružnog gospodarenja otpada, razvoj prometne infrastrukture na temelju kojih strategija se grad razvija? Kompletna struka se protivi ovakvoj nekompetentnoj i politikanskoj devastaciji Zagreba. Predviđene izmjene i dopune sadrže 200 točaka koje su prilagođene pojedinačnim, privatnim interesima i uništavanju cjelovitosti kvalitetnog rješavanja grada. Predsjednik HZUA u svom predavanju je izložio Zagreb je iscrpljen, urbano tkivo je devastirano. To je lice privatnika i gradskih činovnika. I upravo ti činovnici žele veliko zeleno gradsko zemljište dragulj Zagreba zalog prošlih generacija za budućnost područje današnjeg Hipodroma devastirati dok im neuređeni stoje lokaliteti u centru grada kao što su područje Badela i Gredelja s kojim ne znaju što bi iako ih je grad skupo platio. Globalno u svijetu se gradovi planiraju multidisciplinarnim pristupom, ozbiljnim i dugotrajnim procjenama u koji su uključeni i javnost i struka. Grad Zagreb na žalost nema strategije, pa posljedično nema ni vizije razvija grada, nego kroz GUP rješava partikularne klijentelističke i privatne interese. Poziva zastupnike u gradskoj skupštini ako imaju imalo morala i dostojanstva da odbace ove izmjene GUP-a. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika je biti će onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
U RH hrvatski građani po našem, po izvješću da imamo u službenom Državnom zavodu za statistiku pojedu oko 10 kg ribe, nažalost uvozimo ribu dok u isto vrijeme imamo jedno od najvećih ribogojilišta u Europi, to je na, na rijeci Ruda, pritok rijeke Cetine gdje je '80.-tih godina izgrađeno ribogojilište za pastrve. Na tome ribogojilištu je radilo 40-tak ljudi, cijelo to mjesto, to je općina, otok u Cetinskoj krajini, cijelo to mjesto prekrasno gdje imamo izvor ruda i tu ovaj to ribogojilište danas je pretvoreno u komunalni otpad, za ovo imamo, nemamo puno riječi, imamo samo tri riječi, privatizacija, dugovi, stečaj. Gradski vijećnici iz te općine i ljudi iz općine Otok Dalmatinski i gradski i općinski vijećnici i narod s toga područja priželjkivao je rješavanje toga ribogojilišta, 240 bazena, od toga 100 bazena za mliječenje ribe, pastve, se pretvara u komunalni otpad. Ovo ribogojilište koje je imalo znači 140 velikih bazena, ne računajući 100 malih kao što sam rekao za mlać pastrve, dakle ukupno 200 tih 40 bazena i bazenčića smatra se rijetkim gospodarskim kompleksom ne samo u RH, nestručnim vodstvom ribogojilišta, mijenjanje vlasnika, ostajanje dugova, a sve je kulminiralo prije 2.g. kada se i definitivno zatvara. Tadašnji, tadašnji, znači to je i vlasnik iz Ogulina, jednostavno je otišao, digao ruke, tko je tu sve upetljan nitko živ ne zna, međutim narod toga područja odakle se iseljava šalje snažan krik prema Vladi, vijećnici pišu pisma premijeru, svi se, znači to im je opstanak, pretvara se u komunalni nered, to je jedan prekrasan, drugi put ću vam donijet sliku kako izgleda ruda, kako izgleda to ribogojilište, u komunalni nered umjesto da 30-40 obitelji kao što je nekada radilo bude tu, tu je se, kapacitet je preko 800 tona proizvodnje ribe, 240 bazena i to je ukinuto, čista rijeka, pritok rijeke Cetine teče i premijer ne odgovara, Ministarstvo poljoprivrede ne odgovara, naravno ljudi sada najavljuju prosvjede tu koji žive, od ribogojilišta koji je bio perspektivan mi Hrvati koji uvozimo ribu smrznutu ko zna odakle je sve dovedeno, mi uništavamo ribogojilište koje je izgrađeno '80.-tih godina i koje imalo bi svoju perspektivu na tržištu, pa čak i za izvoz kao što je bilo. Zbog čega se ne čuje krik tih ljudi? Ne mogu shvatiti da je nekome u interesu toliko rasturiti u ove tri riječi koje često ponavljamo svi iz svojih krajeva, privatizacija, dugovi, stečaj, privatizacija, dugovi, stečaj i tako kod ovoga ribogojilišta gdje Hrvati nažalost kad svi se pozivamo na ribu da je zdrava prehrana, nažalost još uvijek zaostajemo i za europskim, i u Europi je negdje oko 25,5 kg po glavi stanovnika, u nas je to nažalost evo puno manje, u Portugalu je 55 kg, znači potrebe za ribom su tu, poglavito slatkovodnom ribom, najveće ribogojilište na rijeci Ruda u općini Otok, u, u selu Ruda je zaboravljeno od svih, ne krivnjom ovih ljudi, najveće, najlipše, čista bistra voda, zdrava prehrana, uništeno. Evo ja sam imao ovo obavezu sad ovdje kazati, reć da stojim iza svih tih ljudi, tih mještana, poglavito tih mladih ljudi koji su digli svoj glas i stajat ću uz njih, a ovom, ovim putem pozivam premijera, ministricu, sve nadležne da imamo sve resurse i da se napokon zaustavi propadanje ribogojilišta na rijeci Rudi i da se krene u proizvodnju ribe pastrve, a imamo [[Upadica: Hvala]] sve uvjete za to. Hvala lijepo.
Idemo na drugo izlaganje u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštivani kolega Božo Petrov, izvolite.
Ivan je čudan u zadnje vrijeme, razdražljiv je, ima 15 g. i njegovi roditelji to pripisuju adolescenciji, jednom normalnom razvoju. Na trenutke gotovo dolazi do euforije, nakon toga postoje trenuci crnila i dok se roditelji nadaju da je to jedna prolazna faza, prvo stiže poziv iz škole. Roditelji saznaju da Ivan već dugo izbiva iz škole, katastrofalne ocjene, također prati katastrofalan odnos prema profesorima, prema kolegama. Nakon toga stiže poziv iz policije jer noćna mora ne prestaje. Ivan je pronađen, uhvaćen u krađi a u pretresu mu je nađen extasy. Kako je jedno dobro dijete došlo do počinitelja kaznenih djela? I kako mu je zapečaćen život prije nego je pošteno uopće u njega zagazio? I ovo što ste čuli nije izoliran primjer. Trenutno u našem društvu vlada epidemija o kojoj se ne govori, pune se stupci o korona virusu, o egzotičnom virusu iz daleke Kine, o onoj epidemiji koja danas vlada u Hrvatskoj, vlada gotovo pa omerta, tišina. Dana u Hrvatskoj imate gotovo 100 000 ovisnika o kockanju i igrama na sreću. Sudbina jednog ovisnika dotiče 4 do 8 osoba u njegovoj okolini i molim vas, prije nego odmahnete rukom i prije nego zabijete glavu u pijesak kao nojevi, ja ću vas upozoriti da onaj Ivan, ono dobro dijete u početku priče, može biti vaš sin ili vaš unuk jednog dana. Zašto? Zato što je tako posložen sustav u Hrvatskoj. Stručnjaci kažu, Hrvatska je otvoren sustav za igre na sreću. Kladionice, kasina, lako se otvaraju na svakom koraku, imate ih na korak do škole. Konkretno, prema podacima DZSS-a, 90-ih je godina u Hrvatskoj bilo oko 350 prodajnih mjesta registriranih za priređivanje i prodaju igara na sreću. 2009. preko 1600, danas, danas u RH imate preko 4000 uplatnih mjesta za priređivanje igara klađenja, preko 7500 automata, 234 automat kluba, 15 kasina, to je taj otvoreni sustav gdje se igre na sreću intenzivno reklamiraju a on nas je doveo do slijedećeg. Kockanje je jedno od najučestalijih ovisnosti u Hrvata s preko 100 000 ovisnika. 40% maloljetnika se redovito tjedno kladi. 13% maloljetnika ima ozbiljnih psiho-socijalnih problema vezanih za kockanje. U Kanadi npr. samo 1,3%. Problematično kockanje je povezano antisocijalnim poremećajem ličnosti, zlouporabom alkohola i droga, kaznenim djelima. Ja zato pozivam sve, posebno Vladu RH da si osvijeste problem jer danas imate na desetke tisuća uništenih života i obitelji što dugoročno izjeda i državi i društvo a država trenutno nema niti sustavno praćenje pojavnosti osoba koje patološki kockaju, niti se poštuju zakonske norme, nacionalna strategija za borbu protiv ovisnosti koja je napisana prije 3 g. još uvijek čami u ladicama ministarstva. Treba što prije bolje zakonski regulirati igre na sreću, treba uvesti prakse prepoznavanja mladih u riziku, implementirati preventivne intervencije, educirati nastavnike i da se razumijemo, postoje pilot projekti koji su uspješni, koji su probno pokazali odlične rezultate poput projekta na Edukacijsko-rehabilitacijskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu pod nazivom „Tko zapravo pobjeđuje?“, nažalost država još uvijek nema sluha. Trebamo li ovdje dodirnuti dno dok ne shvatimo razinu problema? Ali ako vas i nije briga za druge, ja vas podsjećam na nešto drugo. Ivan je možda jednog dana Ante, možda Marko, možda jednog dana vaš sin ili vaš unuk.
Gospodin Miro Bulj.
Hvala lijepo. Nevladine udruge, Europski dom i Europski pokret za Hrvatsku organiziraju natjecanju Europa u školi pod naslovom: „Europa koja povezuje“. Djeca bi trebala pisati literalne izričaje o dajte miru šansu i protiv toga bi trebali, nitko ne bi trebao imati ništa. A u podnaslovu piše da se u posljednjih 75 godina nije dogodio rat na području Europske unije. Odavle vam postavljam pitanje da li će ministrici Blaženki Divljak da li će prihvatiti ovaj zahtjev i naputak ovih nevladinih udruga u ovome obliku gdje se negira Domovinski rat ili Hrvatska nije unutar Europske unije. Ovim literalnim radom koji se daje djeci u biti se ne spominje Domovinski rat, ako kažu da 75 godina nije bilo rata u Europskoj uniji onda mi ne pripadamo Europskoj uniji a sada predsjedamo u Europskoj uniji. Smatram da istina i mir se može proistječi naravno i poticati pisanje o miru, o nikakvoj agresiji i protivno ratovanju. Međutim, velikosrpska, četnička agresija se smije zaboraviti zbog šaljem ovaj upit ministrici Divjak da li će naša djeca u trećem i četvrtom razredu srednje škole pisati o znači o miru tj. od 75 godina da je mir u Europskoj uniji što je totalna laž. Mi ne smijemo zaboraviti, trebamo govoriti o miru, ali ne smijemo pristati na to da se zaboravlja velikosrpska, četnička agresija i uloga hrvatskog čovjeka, hrvatskih vojnika i istina o hrvatskome vojniku u Domovinskome ratu. Očekujem naravno brz odgovor ministrice Divjak da se ne marginalizira i zaboravlja naša povijest. Jer ako našoj djeci govorimo da 75 godina nije bilo rata na našem području, onda to sve govori najviše o nama, a poglavito o istini o Domovinskome ratu. Ja bih još sada ovdje kazao da kada o Domovinskom ratu govorim ovdje i ravnatelj HTV-a da još jednom ga pozovem sa ove govornice u stanci oko koja je pitanje znači Domovinskoga rata koji se zaboravlja i pokušaje se i u školske učionice provući da nije bilo Domovinskoga rata, da je jednostavno, da smo mi u Europskoj uniji, sad kad predsjedamo njom, kad pozivamo se na povezivanje, tribamo govoriti istinu o Domovinskome ratu. Zbog toga vas još jednom pozivamo da zaštitite i sačuvate arhive iz Domovinskoga rata, da zaštitite te materijale koji su naši ratni snimatelji snimali, i Lederer je i poginuo, drugi su riskirali svoje živote, umjesto puške nosili su kameru, zabilježili su Domovinski rat i smatram da je to jedan od vrlo značajnih materijala. Žao mi je što se više prema tomu ne odnosite i što se ta istina ne iznosi u učionicama, a ne da se gura u učionice da je 75 godina bio mir u Europskoj uniji, i mi na to ne smijemo pristati. Onaj tko pristane na ovu laž i onaj tko gurne ovu priču u školu da se piše da 75 godina u Europi nije, u Europskoj uniji nije bio rat, to je ravno ponižavanju, pljuvanju po temeljima hrvatske države koja je nastala u Domovinskome ratu, znači to je namjerno namećanje ovoga s čime se vi hvalite da vi prenosite sve što treba prenijeti iz Rijeke, ali zaštitite arhivu iz Domovinskog rata, audio, video zapise, ako to ne zaštitite i ako se počne gurati i vraćati nazad ovo što se sad pokušaje ili kroz režimske obilježja kao što je bivša zastava Republike, ovaj jugoslavenska ili slične stvari, onda namećete laž u javnost i ruše se izravno temelji Republike Hrvatske, izravno kroz učionice i kroz ministricu Divjak. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Naravno iznošenje, kod stajališta svatko može govoriti što god hoće, ali to je bio nastavak rasprave od prije, pa onda malo neuobičajeno, ali čujte, imate pravo na to, pa. Završavamo sa iznošenjem stajališta.
Sljedeći klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Hrvatska je bila humana u najtežim vremenima Domovinskog rata kada je primala izbjeglice koje je pred srpskočetničkim okupatorima bježao iz BiH u tim vremenima kada je veći dio Hrvatske bio okupiran, gospodarski ugrožen, tada smo pokazali svoju humanost. Međutim, ja sam uvijek da se ljudima u teškoći pomogne i Hrvatska tu zna iskazat se u teškim vremenima pa čak i građanskim inicijativama koje su u teškim trenucima pomagale naš narod je pomagati drugome. Međutim ja bi ovdje ukazao na jedan problem koji sam govorio u više navrata, međutim kako vrijeme odmiče taj problem sve više i više eskalira, a u biti fokus javnosti s toga odlazi, a to je problem ilegalnih migranata na područjima RH. Naša granica je tisuću kilometara prema BiH i ovome dijelu Srbije, ljudi ilegalni migranti prelaze granicu bez bilo koje kontrole, s tim da odmah pohvalim 6000 i nešto naših policajaca, rade maksimalan posao, ali za tolku granicu jednostavno nemamo kapaciteta. Ja kao svjedok doli na tome području događaju se da ljudi prelaze granicu ilegalno i da se naši ljudi ne osjećaju sigurno i za svoja materijalna, a i za svoje živote. Primjer sam navodio u nekoliko navrata u Vrgoračkom području i cijelom području cijele granice i mom sinjskom, kninskom, Lici, šibenskom, znači prema Gorskom kotaru, jednostavno ljudi prelaze granicu da policajaca nema dovoljno. Čitam danas izjave da se traži povlačenje hrvatskog vojnika iz Afganistana, tu se nema šta čekati, dosta su hrvatski vojnici bili mete i glineni golubovi i više to ne tribamo dozvoliti. Hrvatski vojnik po zakonu kojega imamo može obavljati policijske poslove, po Zakonu o granici. I odavde još jednom tražim da se osigura sigurnost naših građana, njihova osobna i njihova materijalna sigurnost na granicama gdje nekontrolirano ulaze ilegalni migranti. Ono što je nekontrolirano nije dobro, ljudi su bojazni, ti ljudi u svojoj, tko su sve ti ljudi, ja ne želim naravno da triba bit ta humana crta, triba pomoć ljudima, ali postoji način na koji način se to radi, a ne na način da mi kao država sve države okolne nisu prihvatile Marakeški kompakt, nisu prihvatile tu priču isključivo da bi zaštitile sigurnost sebe i svojih građana, međutim to su sada nesigurna područja, pogranična područja su trenutno nesigurna. Naši građani se ne osjećaju sigurno, hrvatska policija koja radi svoj posao najbolje što može nema dovoljno ljudskih kapaciteta da očuva tu granicu i to je istina. Pozivao sam se ovdje na zakon koji je donesen u ovome Saboru da hrvatska vojska može raditi policijske poslove na granici, a naravno da da to treba zatražiti ministar policije, tj. ministar unutarnjih poslova od hrvatske vojske. Evo samo na području Vrgorca dolazi ministar Krstičević, imamo nekontrolirane ilegalne ulaske i tu se ljudi ne osjećaju sigurno. Ja sam bio to su sela gdje su kuće, na sami par kuća i te mlade obitelji se boje, one su u strahu jel ako vas neko zove u dva sata po noći da vam je nađeno auto koje je bilo u garaži 10km udaljeno od vašega mjesta onda znate o čemu se radi. Boje se za svoju djecu, a prvo što moramo mi po Ustavu osigurati, zaštititi naše granice i osigurati unutar tih granica sigurnost našim građanima. S ovoga mjesta pozivam, zbog sigurnosti naših građana, zbog sigurnosti njihovog vlasništva, zbog sigurnosti opstanka ljudi na tom području, zbog ekonomskog razvoja, zbog svega da Hrvatska vojska izađe na granice u skladu sa zakonom i da zaštiti granice od ilegalnih ulazaka migranata. Ja ne mogu nikako prihvatiti ono što je prihvaćeno da nam ovdje nije dozvoljeno da raspravljamo o Marakeškom kompaktu, a primjera u Bundestagu se raspravljalo. Kao saborski zastupnici, ja kao saborski zastupnik pozivam nadležne da se po zakonu vojska izađe na granice. Hvala lijepa.
Hvala vam kolega Lovrinović, nastavljamo sa iznošenjem stajališta kluba zastupnika, slijedeći je kolega Miro Bulj, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Evo s ove govornice sam često govorio o problemima u zdravstvu gdje imamo zdravstvene usluge, u školstvu koja provode reforme a u biti propadaju stropovi učenicima na glavu, nemamo spužve, nema krede, za obrisat tablu spužve, 1001 problem koje vi kolegice i kolege ovdje govorite svakodnevno se ne rješavaju u RH. Međutim danas moram progovoriti u ime kluba MOST-a o jednoj temi koja se posljednjih dana potresa afera vezana uz sukobe unutar tajne i mistične masonske organizacije u kojoj su izašle informacije da je današnji državni odvjetnik g. Dražen Jelenić bio mjesec i pol dana, učlanio se u tu mističnu tajnu organizaciju masonsku, mjesec i pol dana prije nego što ga je HDZ izabrao i predložio a Peđa Grbin i SDP zdušno podržali. Postoji li itko ovdje da radi za opći interes a da ne radi za interese tih tajnih organizacija? Da li moguće da u RH je državni odvjetnik imao iskaznicu masona dok Liljana Zmijanović koja je imala prednost i po pitanju struke u nacionalnom parku, nije ništa značila to što je bila status branitelja? Ovdje govorimo gospodo o Vladi Andreja Plenkovića i njegovoj odgovornosti uz supotporu, podržavanja znači kao uvjeta da bi postao državni odvjetnik sa masonskom iskaznicom. Da li je interes državnoga odvjetnika i javni interes ispred njegovoga osobnoga interesa? Da li je ta tajna organizacija kako kažu uglednih, moćnih ljudi i svih društvenih slojeva i skupina ispred općeg interesa? Da li je toliki utjecaj meštara unutar tih masonskih organizacija da mogu zovnuti kao šta je šef meštar Nikica Gabrić koji nazove bivšeg državnog odvjetnika, sadašnjega zamjenika kako prenose mediji, Bajića i daje mu naloge kako raditi? Da li šef masonskih loža može snimati državnoga odvjetnika? Pa gdje je tu interes RH? Pa dal je interes RH ovdje pogažen? Da, pogažen je sramotno, pogažen je Ustav RH, pogažena je institucija ključna državnog odvjetnika RH koji je stavio masonsku organizaciju tajnu ispred jer javnosti nije rekao da je član te tajne mistične masonske organizacije. Postavljam ovdje pitanje Vladi Andreja Plenkovića, da li je njegova odgovornost što je imenovan taj čovjek i što tajne službe nisu odradile taj posao? Čiji interes zastupa državni odvjetnik sada, ako je nama tajio, nama saborskim zastupnicima, čiji je njegov interes i što on štiti? Evo postavio bih pitanje, evo pošto je šef Nikica Gabrić meštar od masona u RH, možda nešto više zna naš potpredsjednik, bio je i vozač njegov, g. Milijan Brkić, možda znadu svi sve, dal je RH ovde, što smo mi? Pa jesmo mi država? Državni odvjetnik RH ovde podržan jednoglasno od strane tj. ja sam, mi i MOST smo glasali protiv, ja sam glasao protiv, neki suzdržani, ali vi g. Bačiću, pa postoji li ovdje hrvatski interes il je sve interes tajnih mističkih organizacija? Što vi kažete na ovo? Pa zato se RH raspada jel institucije kad je puno kriminala, korupcije, ratnog profiterstva, privatizacije, ne rade svoj posao nego očito su ispred javnoga interesa, interesi mističnih tajnih masonskih organizacija. Ovime bi državni odvjetnik trebao dati ostavku, a ovdje je prevelika odgovornost naravno i premijera koji ga je predložio i vas gospodo koji su ga podržali [[Upadica: Hvala vam]] Andreja Plenkovića. Hvala lijepo.
Prelazimo na iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. U ime MOST-a nezavisnih lista govorit će gospodin Slaven Dobrović. Izvolite.
Hvala lijepo. Sektor gospodarenja otpadom u Hrvatskoj ovih mjeseci izaziva sve veću pozornost javnosti. Na državnoj razini dominiraju loše odluke poput očito neustavne uredbe o gospodarenju komunalnim otpadom, zatim poznata nam je i odluka o redoslijedu i dinamici zatvaranja odlagališta bez prave alternative, a najgora je sporost i neefikasnost u izgradnji nacionalne infrastrukture, sortirnica, kompostišta, centara za ponovnu uporabu bez čega ostajemo nesposobni ispuniti ciljeve ciljane stope recikliranja. No, aktivnosti ima međutim na krivom mjestu i odnose se na infrastrukturu za obradu nerazvrstanog ostatka čiji je ukupni kapacitet u stvari mjera neuspješnosti sektora. Da to su famozni CGO-i i ŽCGO-i županijski centri za gospodarenje otpadom, za čiju se skupu izgradnju već desetljećima pripremaju županije koje su inače u ovom sektoru bez iskustva, bez kompetencija, a i bez odgovornosti. Dva već izgrađena centra Marišćina i Kaštijun imaju silnih problema u radu, doprinos recikliranju je mizeran, emisije čestica i neugodnih mirisa su svakodnevica, a jedan od njih već drugi put gubi sudski okolišnu dozvolu. No, nema zaustavljanja u Dubrovačko-neretvanskoj županiji planira se centar za gospodarenje otpadom Lučino Razdolje vrijedan čak pola milijarde kuna. U Splitsko-dalmatinskoj županiji se za Lećevicu raspisuje natječaj vrijedan 330 milijuna kuna, Zadarska županija zainteresirana je za 377 iskazanih milijuna vrijednu investiciju CGO Biljane Donje, a vrijedi spomenuti i Karlovačku županiju koja skrbi o 290 milijuna vrijednom CGO Babina Gora. U svakoj od ovih županija CGO-ovi i ŽCGO je najveća investicija koju su ikad županijske vlasti vodile i kontrolirale. Upravo zato je tako zdušno brane unatoč svim argumentima neovisne struke, unatoč zdravom razumu i unatoč poraznom iskustvu sa Marišćinom i Kaštijunom. Nije važno ni to da je zdrava alternativa i do 10 puta jeftinija kao niti to da se ovim investicijama ne omogućuje postizanje ciljeva nego suprotno, stvara ugroza i šteta za okoliš i zdravlje ljudi. Dakle, dali smo im javni novac za skupu klijentelističku mizeriju od rješenja, a ne tražimo odgovornost. Kao što su sada župan Istarske i župan Primorsko-goranske županije prilično sa strane kad se poteže pitanje rada njihovih centara tako će se izmaknuti i ovi sada župani kad se jednom novci potroše, ciljevi ne ispune, a okoliš trajno zagadi. A Zagreb, da svi su znaci da klijentela i te kako stoluje u Zagrebu. Ima već preko godinu i pol dana da je pokrenut projekt izrade studijsko projektne dokumentacije za izgradnju Centra za gospodarenje otpadom Zagreb, cijena je prava sitnica, 30 milijuna kuna samo za dokumentaciju. Treba li reći da se za te novce moglo ne nacrtati, nego napraviti, izvesti dobar dio infrastrukture za dostizanja željenih, traženih stopa recikliranja. Jasno je da uvijek i posvuda u Hrvatskoj cijeli postupak od zamisli, pomno osmišljenih natječaja, kontrole izbora izvođača, do realizacije vodi posebno organizirana i ustrojena klijentela na što sam ovdje u saboru posebno upozorio i predsjednika Vlade. Jer znamo, sasvim sigurno, da nadležni ministar u ovome ne vidi nikakav problem. Ima li nade za promjenu? Tko može natjerati ove župane i ostale na odgovornost? Sad su u igri mahom HDZ-ovi župani makar je za Marišćinu odgovoran SDP-ov, za Kaštijun IDS-ov župan. Kad je zajednički naziv klijentela stranačka pripadnost manje je bitna. Stoga moja poruka danas ovdje ide zainteresiranoj hrvatskoj javnosti, svim ljudima spremnim na neki javni angažman, nade za Hrvatsku zemlju prosperiteta ima, sve dok ima i nas spremnih za javni interes i odlučnih u odbijanju primamljivih klijentelističkih ponuda. Bez upornosti i zajedništva ništa se promijeniti neće. Hvala lijepo.
Fala i vama.
Sljedeći klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, ja bih malo sa masona, slobodnih zidara ili zidara koji imaju mistriju, oni su mi puno bitniji, premda ovi masoni su zauzeli sve očito dužnosti i više se ne zna tko je vitez od kojega reda, koje ovaj, tko je ovaj slobodni zidar, tko je meštar kome, ko je koga voza, jel potpredsjednik sabora voza ovoga ili onaj onoga, više se ne zna ništa i u biti postoji li paralelni sustav? Danas smo ovdje svjedočili jednom igrokazu vladajuće većine koja je napravila cirkus od RH i to na onome vrlo bitnom pitanju popisu stanovništva di bi statistički, di, di će se viditi statistički nakon toga popisa stanovništva 2021. što su napravili, to će im biti indigo što su radili, kakve su politike provodili. Ovi koji se danas na čelu sa Andrejom Plenkovićem, Miloradom Pupovcom, ne znam, Sauchom, Vrdoljakom, Bandićem, pozivaju na gospodarski rast moramo kazati da, imamo u RH gospodarski rast, ali imamo i 6,5% BDP-a od iseljenih Hrvata. Znači, … [[Govornik se ne razumije]] je Andrej Plenković je provodio i koalicija sa SDSS-om Milorada Pupovca, HNS-a, Sauche, koga li sve ne, je provodio politiku koja se provodila '60.-tih godina u Jugoslaviji. Samo još goru, onda su odlazili ljudi, muževi, ostavljali svoje obitelji, poglavito u mojim krajevima i vraćali su se, a sada odlaze sve, cijele obitelji. Imamo primjere da uglavnom više nemamo plača u rodilištima naše djece što je pozitivno, vidimo da sve više i više, manje se rađa u RH, ali sve više plača na autobusnim kolodvorima, baka, djedova, roditelja koji ispraćaju svoje unuke, sinove, kćeri. I to je ta politika koja je danas ovdje kroz igrokaz napravljena, ta neprirodna koalicija koja jednostavno pola SDP-a je prišlo u, u, u, u, na stranu HDZ-ovih saborskih zastupnika il Bandićevih, više se ne zna tko upravlja državom. Tolika je moć svih tih paralelnih linija da se ovdje zapitamo, pa ima li netko da nije u tim tajnim organizacijama brojnih vitezova, masona, zidara il sve tih kojih tajnih organizacija. Zato danas kad promatram sve reforme na koje se pozivao Andrej Plenković, a poglavito obrazovnu reformu, na tablete, tehnologiju, novi način učenja, kad pogledamo sve te prosvjede vidimo da je obrazovanje dovedeno na razinu, primjer ću vam navest da školama stropovi padaju djeci po glavi, a ministrica maše ovdje laptopima i na, eu Brnazama, velikom mjestu kraj Sinja, 5000 stanovnika, naselje veće od brojnih gradova, pa strop samo ne znam kako su ljudi ostali živi, djeca, a imamo problem da nemaju spužvu za obrisati ploču ili kredu, to je danas takva situacija i zbog toga mladi odlaze. Zašto mladi odlaze? Pa mi nemamo dječjih vrtića od 30% lokalnih samouprava za jedno dijete. I sad se ovdje oni bore, bit će im indigo i Miloradu Pupovcu i Andreju Plenkoviću, bit će im indigo od njihove nebrige, bit će im nebrige jel te elite koje vode danas državu uz etno biznisa, biznismena Milorada Pupovca koji apsolutno ja ne znam kad je on bio doli u Biljanima, u doli u svojim rodnom mistu, ja odem doli da vidim kako ljudi žive. Katastrofalno Milorade Pupovac žive, žao mi je šta nije ostao ovdje, šta nemam mogućnost njemu reć to u lice jel ga nije briga za tim ljudima. RH izumire, 2/3 RH su prazne, a nismo provodili politiku zaštite IGP-a, od ove godine stranci mogu kupovati poljoprivredno zemljište, nismo navodili, navodnjavanje izvršili naših polja, 700 000 m2, 700 000 m2 imamo neobrađenog čistog očuvanog poljoprivrednog zemljišta, a naši poljoprivrednici odlaze u Irsku saditi kumpir. Jel to popis stanovništva? Što se tiče OPG-ova ovaj mlječnih krava, imali smo 64000 prije nekoliko godina, danas imamo 4000. Uvozimo 3 milijarde EUR-a hrane, to vam je popis gospodo oko kojega se vi shvaćate. Jel to igrokaz te političke oligarhije koja je dotukla hrvatski narod i tome triba reći dosta.
Hvala lijepa. Evo, time smo iscrpili današnji rad, mi ćemo nastaviti s radom u srijedu 26. veljače u 9,30 sati. Prva točka bit će Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina, drugo čitanje, P.Z.E br. 824. Želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 13,37 SATI ... [[Govornik naknadno uključen.]] želim svima i predlažem da odmah krenemo na posao. Po običaju, krenut ćemo sa iznošenjem stajališta u ime klubova i prvi će u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolegice i kolege, puno puta s ove govornice progovarao sam o jednom konkretnom slučaju ozbiljne sumnje na korupciju. O slučaju koji je razotkrio hrvatski diplomat Damir Sabljak. Ono što je bitno naglasiti da su se te afere u našim veleposlanstvima događale za vrijeme premijera Zorana Milanovića i ministrice Vesne Pusić, a ono što je gotovo nevjerojatno u toj priči, da je te afere odlučila zataškati HDZ-ova vladajuća većina. Državno odvjetništvo RH na čelu sa državnim odvjetnikom Draženom Jelenićem u ovom slučaju se ponijelo kao zaštitnik visokopozicioniranih osoba u Ministarstvu vanjskih poslova i u Vladi RH. Zašto ovaj slučaj smatram važnim? Znači svatko tko prati, možemo reći sad gotovo već tu sagu, shvaća kakvu je poruku u ovom slučaju poslao premijer Plenković, Vlada, a sve to u potporu DORH-a. Sve je sažeto u dvije jednostavne misli koje je izrekao hrvatski premijer. Prva je bila kada je poručio ovdje meni kao odgovor na pitanje da ovakve prijave, nepravilnosti u državnim tijelima, poput prijave diplomata Sabljaka ne vode ničemu. Tada je DORH na javni mig premijera Plenkovića ekspresno, znači isti dan odbacilo kaznenu prijavu g. Sabljaka a u odbačaj kaznene prijave nemamo uvida do današnjeg dana. Niti g. Sabljak niti Antikorupcijsko vijeće HS-a. Druga kapitalna misao premijera Plenkovića izgovorena u ovoj sabornici ili ne znam je li to bilo negdje drugdje, bila izjava, ja mogu što hoću. Njome je na jednostavan, iskren i otvoren način opisao stanje duha u, kako on voli reći, njegovoj Vladi. Danas u jeku unutarstranačkih izbora, premijere se odvažio govoriti kako će on stati na čelo borbe protiv korupcije. Istina je upravo suprotna. Sve što je dosad činio, činio je kao glavni pokrovitelj, mecena i zaštitnik korupcije. U njegovom mandatu i mandatu ove Vlade, sve bi se napravilo kako bi hrabri ljudi, prijavitelji korupcije bili šikanirani, obezvrijeđeni i marginalizirani. Tako i Damir Sabljak, zbog svoje hrabrosti da progovori o nepravilnostima u Ministarstvu vanjskih poslova, izloženje disciplinskom postupku, u kojem ga se htjelo sankcionirati, a očigledno ga se željelo i ostaviti na ulici bez posla i budućnosti. Eto, draga gospodo, tako izgleda borba protiv korupcije u Hrvatskoj. Za kraj bih htio reći i nekoliko riječi o tome kakav bi trebao biti hrvatski glavni državni odvjetnik. Na čelo DORH-a trebala bi doći osoba koja je hrabra, koja se spremna izložiti, svjesna da kriminalci neće mirno čekati da ih se pohapsi te da će ostati obilježena tom funkcijom cijeli svoj život. Zato nam i treba osoba neupitnog životopisa, neovisna o bilo kojim interesima i utjecajima, masonskim utjecajima nekih drugih tajnih organizacija, interesnih skupina i bilo kakvim drugim utjecajima. Moja je procjena da ovaj saziv Sabora sa ovom i ovakvom parlamentarnom većinom, nema snage izabrati takvu osobu, niti će takvu osobu ova Vlada predložiti. Kada bi se to u nekom nevjerojatnom stjecaju čudotvornih okolnosti i dogodilo, novi bi glavni državni odvjetnik odmah nakon glasovanja došao za ovu govornicu, zahvalio se na imenovanju, a potom bi ispred sebe u pravcu Remetinca osobno prepratio i neke koji možda danas sjede u ovoj dvorani. Hvala.
G. Miro Bulj će iznositi stajališta Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, evo, vidimo sada da je problem virus, Korona virus. Međutim, ja ću sada trenutno govoriti o jednom, također, gospodarski i ekonomski velikom problemu, koji zbog nerada, nebrige svih institucija jednostavno dovodimo u pitanje samo projekat koji je u vrijednosti, koji je najviše financiran, najvećih dijelom iz EU fondova, to su sustavi aglomeracije. Samo u Cetinskoj krajini, odakle ja dolazim, to je 670 milijuna kuna, projekat splitski bazen, znači, sa Kaštelima taj, negdje oko 2 milijarde kuna, tu prelazi čak 3 milijarde kuna. Projekat koji mora biti gotov do 2023. g., znači kraj. Mi imamo problem da ti sustavi aglomeracije, tj. odvodnja i kanalizacija jednostavno nisu sve čestice riješene, imovinsko-pravni odnosi jer u uredima državne uprave, a sada županijama, primjera u Sinju, gdje je trebalo očistiti 2 tisuće čestica, tj. trasu kuda prolaze, imovinsko-pravni odnosi kuda prolazi kanalizacija i odvodnja, niti 70% je očišćeno tih čestica. I sad dolazi problem. Znači mi sredstva koja imamo predviđena za aglomeracije, za primjera Sinj, kroz koji, kroz centar grada prolazi otvorena kanalizacija, problem Kaštelanskog zaljeva, gdje u more ulazi otvorena kanalizacija, dovodimo upitnost taj projekat jer nemamo radnika dovoljno primjera u Sinju, samo jedan radnik je u tome uredu sad županijskom. Samo jedan na rješavanju imovinsko-pravnih odnosa. A u kancelarijama gdje nema potrebnih, di nije potrebno i u uredima gdje nisu potrebni takav broj ljudi, jednostavno je prekrcano. Znači, upozoravam još jednom i ministarstvo nadležno i od, i Hrvatske vode i vodovode lokalne i lokalnu samoupravu, ne završi li se ovaj projekat do 2023. aglomeracija, sustav aglomeracije, propast će samo u Splitsko-dalmatinskoj županiji 3 milijarde kuna. I sad je upitno kad se raspiše taj natječaj, hoće li biti uopće operative dovoljno da se odradi do 2023. jer ćemo morati mi plaćati penale iz našega proračuna. Maloprije kolega iz HSS-a dobro spomenuo, problemi koji se pojavljuju oko Korona virusa, znači, koji će uzrokovati po svima i velike štete i na gospodarstvo, ekonomiju i naravno da bih volio, evo i preporuka premijeru, nadležnim ministrima, pošto predsjedamo EU-om, da će velike štete imati naši OPG-ovi, naši turistički djelatnici koji se bave, da će imati štete. Imaju li procjene i da ... [[Govornik se ne razumije.]] model tj. način već ako se pozivaju na EU, predsjedamo, da EU nam osigura sredstva za ove štete koje će nastati u turizmu, za štete koje će nastati u, na OPG-ovima u poljoprivredi i u bilo kojoj drugoj grani. U ovome slučaju, što je kolega govorio i po pitanju radnika u cestovnom prometu, tj. vozača. Neka bude suverenistički nastrojen ovaj put i neka reče ovde ljudima koji su došli iz Bruxellesa ili u Bruxellesu, već kad upravljamo, da osigura sredstva koja će nastati, ne samo zdravstvene posljedice, nego i po pitanju znači širenje Korona virusa izazvat će ekonomske i gospodarske probleme u RH. I dali mi uopće imamo nekakvu strategiju zaštite maloga obiteljskog gospodarstva u slučaju ako bude utjecaj, ako onima ikakve projekcije, utjecajna malog poljoprivrednika, na malog obrtnika, oče mu država pomoći ili neka premijer Plenković kada već predsjedamo EU potakne to pitanje da iz sredstava EU iz određenih fondova ili sad se donosi proračun neka se pomogne našim poljoprivrednicima, OPG-ovima, poduzetnicima, našim obrtnicima, svima koji će imati štete zbog ovih zbog pojave virusa koje će očito biti. Imat će određene štete ili će se dogoditi da mi ono što smo uvozili iz Italije nećemo moći uvoziti zbog vjerojatno nećemo zbog kontrola, prema tome dolazimo u jednu situaciju gdje moramo biti jasni i zaštiti opstanak naših koje ovaj virus izazvati opstanak naših gospodarstvenika. Hvala lijepo.
Hvala i vama.
Poštovane kolegice i kolege dobro jutro, srijeda je, prvi dan kada je plenarna sjednica u tjednu i imamo slobodne rasprave. Dakle, prvi je na redu poštovani kolega Miro Bulj u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege evo svjedoci smo da se u EU mijenja paradigma, da se granice štite od ilegalnih ulazaka migranata. Vidimo da je ključ u rukama ugroze Europe od vala migrantskoga je u Erdoganu. Znači loše politike EU su došle kraju i ovisnost o Erdoganu je očito prevelika. Međutim svi koji su se pozivali na europsko rješenje očito su pogriješili. Dali su velike alate, prevelike alate u ruke jednoga čovjeka i nije se znala EU nositi s tom krizom. Međutim, ja ću ovdje ukazati na ono što sam govorio mjesecima, a to su ilegalni ulasci migranata u RH. Govorio sam prije 5-6 mjeseci o problemu nad pograničnim područjima gdje migranti ulaze protupropisno tj. ulaze nekontrolirano i naravno ugrožavaju sigurnost i rade ogromne materijalne štete našim građanima na tom području u ovom slučaju evo ja ću navesti jedan primjer, al to je uz cijelo pogranično područje južno od Gorskog kotara sve dole prema znači jugu, prema Dalmaciji. O tome slučaju sam nekoliko puta govori, čovjeku kojemu je migrant ukrao auto iz garaže u 2 sata poslije ponoći, u selu Orah u Vrgorcu. Čovjek se zove Mate Vujčić, u 2 sata ponoći zvala ga je policija da mu je pronađeno auto na krovu, razbijeno skroz. Iz garaže njegove osobne je ukradeno vozilo. Pisao sam, ta šteta, migrant je uhićen, migrant je osuđen, uvjetno pušten i otišao je, ali ne može se naplatiti šteta čovjeku koji, čovjeku koji je ilegalni migrant. I tako na stotine ljudi. Nego taj čovjek je morao digniti, mora je ovaj kazneni sud kad je osudio mora je se ovaj prije tužbe protiv RH podnio je zahtjev za mirenje, DORH umjesto da odgovori čovjeku u roku 3 mjeseca, ni dan danas čovjeku DORH nije odgovorio, a 4 mjeseca su već prošla davno, a u roku od 3 mjeseca. Sad se čovjek mora tužiti sa državom, a država je kriva šta je ilegalni migrant ušao preko granice. Sve ovo gospodo predugo traje, a ako država izgubi tužbu morat će platiti štetu, troškove postupka i odvjetnika, zatezne kamate. Država mora, gospodo, osigurati mehanizme obeštećenja ljudi koji trpe konkretnu štetu od nelegalnih migracija. Država je dužna obeštetiti te ljude. To pitanje treba Andrej Plenković koji sad predsjeda EU dignuti na razinu EU. I mi smo morali već konzumirati zakon donesen 2016. Hrvatska vojska na hrvatske granice. Da se ne događaju štete i da se, našim građanima i da ljudi se ne osjećaju ugroženi na tim područjima kako za sebe tako za svoju imovinu. Vidim sad se klima mijenja, kažu da imamo zakonske uvjete iz 2016., tada je MOST bio ovaj to predložio, tada je imao to ministarstvo i smatram da je to minimalno što smo trebali napraviti. Ne sutra nego već prije. Mi imamo obavezu zaštiti sigurnost građana, sigurnost njihove imovine, sigurnost gospodarstva, sigurnost turističke turizma, ekonomsku sigurnost jer na tim područjima ionako ljudi teško žive. Demografskih mjera apsolutno za ta područja nema, ljudi žive od poljoprivrede i teško žive i još sada žive u strahu od ilegalnih migranata. Pozivam Andreja Plenkovića koji mijenja sada paradigmu da prije svega zaštiti građane RH i da nađe mehanizme obeštećenja ljudi koji trpe konkretne štete od nelegalnih migracija. I pozivam ga da ovo pitanje u zaštitu hrvatskih građana digne na razinu EU i da to EU financira. Hvala lijepo.
Slijedeći klub biti će onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo, danas cijeli dan govorimo o projekcijama klimatskim promjenama i onoga što nas očekuje, međutim ja ću se …/nerazumljivo/… realnom životu i ono što se događa u prostoru po pitanju ilegalnih odlagališta, to sam spomenuo maloprije u svojoj raspravi, govorit ću o bivšim rudokopima gdje su bivši vlasnici rudokopa imali obavezu sanirati te rudokope poslije eksploatacije, nažalost rudokopi nisu sanirani, umjesto da imamo problem divljih odlagališta u tim rudokopima ja ću navesti brojne primjere gdje sam imamo u svome mjestu u svome selu gdje živim, jer sam rođen kraj rudokopa isključivo smo bili samo eksploatacijsko polje, al kad je trebala biti sanacija tada je se dogodilo da su te tvrtke otišle u stečaj i tako su Pilatovski oprali ruke i zakonodavstvo je stalo tu u slučaju da jednostavno ljudi ne mogu ovaj, da se ne može, ne mogu sanirati te krvave rane. Na području Cetinskog kraja su brojni rudokopi, evo nedavno je bilo znači poslije slanih stina prije nekoliko godina bila je kava u Brnazama rudokop bivši, sada imamo problem u selu Košute koje se nalazi u sastavu grada Trilja gdje se napuštena kava koja je poznata po pržini ili pijesku koji se koristio i prodavao u cijeloj Dalmaciji, BiH kao sirovina za žbukanje i zidanje, tu je se desetljećima kopao i ugljen za poznatu sinjsku reru, feratu reru koja je bila funkcionirala od 903. prošlog stoljeća do 1962. godine, nažalost sada taj rudokop je postao divlje odlagalište za cijelu Dalmaciju i jednostavno prije nekoliko godina su ljudi zatražili da se sanira taj, sa građevinskim otpadom ta rupa, tj. taj rudokop, nažalost nije se sanirao nego je se dogodilo da se dovodi ne samo građevinski otpad nego i komunalni otpad i posljednjih nekoliko, prije nekoliko dana su ljudi prosvjedovali u selu Košute, ponavljam to je u gradu Trilju. Grad Trilj pere ruke da mu zakon ne dozvoljava, Konstruktor koji je vlasnik toga je u stečaju, prema tome ljudi su jednostavno, Trilj je prije nekoliko godina stavio nekakvu prepreku, barijeru koja se otvarala i sada svi sa područja Dalmacije odlažu tu otpad koji nije selektiran i to je postalo odlagalište. Znači u Cetinskoj krajini nije samo problem otpada i sanacije Mojanke koje sad iz Vrgorca se namjerava poslati otpad, još je živo rješenje al nećemo dozvoliti, međutim krvave rane uvaženi tajniče kad ste već ovdje su rudokopi koji nisu izvršena sanacija jer jednostavno su te tvrtke ošle u stečaj, uredno su eksploatirale, imale dobit na štetu tih građana, a danas nisu to sanirano i sad su to divlja odlagališta na području Vetinske krajine, a znamo šta to znači. U ovome slučaju govorim o kavi u rudokopu mi kažemo kava u selu Košute gdje su se ljudi usprotivili i neće stati na tome. Ja sam danas poslao i pitanje ministru što će poduzeti jer vidim da gradonačelnik grada Trilja kao podržava inicijativu, al da je problem nerješiv. Tko će riješiti problem divljeg odlagališta, na 100-tine tona, ali moramo znati da je tona odlaganja komunalnog i tog otpada 400 kuna na odlagalištima, a tu se dnevno dolaze šleperi, na jednome šleperu po 15-tak tisuća kuna netko uštedi, a zagađuje okoliš, zagađuje pritoke rijeke Cetine i Košutićani su poručili ovaj put kao i prije Brnažani, kao i moji Suhaćani i Karakašićani na tim brojnim rudokopima koji nisu sanirani da neće postati ovaj Kerepovac i divlje odlagalište. Ne znam što ćete poduzeti, ali znam da građani neće dozvoliti ovakvo ponašanje. Pozivam Ministarstvo okoliša, fond za okoliš da poduzmu nekakve mjere, dosta ja Pilatovskih pranja ruku od nadležnog ministarstva, Fonda za okoliš, gradonačelnika grada Trilja, gradonačelnika i načelnika ostalih općina, svi peru Pilatovske ruke, tvrtke peru Pilatovske ruke, a bivši rudokopi koji su uredno eksploatirani i bila je ogromna dobit, peru ruke ili su otišli u stečaj bez obzira šta su imali zakonsku obavezu sanacije. O ovome se treba [[Upadica: Hvala]] stati hitno na kraj. Hvala.
Sada prelazimo na sljedeću svakodnevnu točku dnevnog reda, znači prijava za iznošenje Znači iznošenje stajališta, oprostite, u ime Kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prvi je u ime MOST-a gospodin Bulj.
Hvala lijepa. U ovaj naš petak pozdravljam vas kolegice i kolege zastupnici koji ste ovdje, a oni, i pozdravljam saborske zastupnice i zastupnike ma gdje, ostale, ma gdje god bili. Jučer je ovdje bio znači održana sjednica Odbora za Hrvate izvan RH o položaju hrvatskih nacionalnih manjina, tu su bili hrvatske manjine iz više zemalja, naši sunarodnjaci, iznosili su svoje probleme koje svakodnevno, s kojima se svakodnevno suočavaju. U nekim državama nažalost kao npr. u Srbiji položaj hrvatske manjine je malo je reći vrlo težak i nepovoljan. I ono što se moglo čuti od predstavnika gospodina Žigmanova nacionalne manjine hrvatske u Republici Srbiji je više nego zabrinjavajuće. Treba podsjetit da RH i Republika Srbija sklopile su još tamo 2004., potpisale su 2005. ratificirale međunarodni sporazum o odnosu prema manjinama kojima se obavezale i zajamčile određena prava srpskoj manjini u Hrvatskoj i hrvatskoj manjini u Srbiji. Taj sporazum je utemeljen na načelu reciprociteta, ali u praksi Republika Srbija ga ne poštuje. Tako npr. hrvatska manjina u Srbiji nema zajamčeno pravo predstavnika u parlamentu tj. Narodnoj skupštini Srbije. Prije neki da Vučić predsjednik Republike Srbije raspisao parlamentarne izbore u Srbiji i hrvatski predstavnici, naši sunarodnjaci mogu na njima sudjelovati samo na općim listama, a ne na posebnim listama kao što imaju primjera srpska nacionalna manjina i ostale nacionalne manjine u RH. Na sjednici Odbora Hrvata izvan RH čuli smo i zabrinjavajuće vijesti o šikaniranju hrvatske manjine od strane lokalnih i državnih vlasti u Republici Hrvatskoj. Hrvati trpe u Srbiji, Republici Srbiji nasilje i uvrede, a nitko ne reagira, ni vlast Srbije, ali nažalost ni hrvatska Vlada, ni ambasada ništa ne poduzimaju. Pa tako je početkom veljače razbijeni su prozori na zgradi hrvatskoga društva Stjepana Radića u Slankamenu u ovoj godini, 10 dana poslije opljačkano je hrvatsko društvo u Ljubi kraj granice sa Hrvatskom i tako konstantno u povećanju četništva koje je predvođeno Vojislavom Šešeljom, a naravno njegovim početnikom Vučićem Hrvati nemaju apsolutno nikakva prava. Čisto radi toga reciprociteta koji je potpisan 2004. ratificiran 2005. u RH srpska nacionalna manjina ima 3 zastupnika saborska zagarantirana, 4 državna tajnika, 11 dožupana, 40-tak dogradonačelnika i načelnika, a Hrvati u Srbiji naši sunarodnjaci nula. Isto tako moram napomenuti da u znači u Republici znači Srbiji imamo i veliki nesrazmjer u novcu, kada se uspoređuju podaci koliko po pripadniku manjine dobiju Srbi u Hrvatskoj, a koliko Hrvati u Srbiji, Hrvati u Srbiji primaju 1 kunu po pripadniku manjine, a Srbi u Hrvatskoj 37 kuna po pripadniku nacionalne manjine. Dapače, tamo je, mi nemamo, tamo hrvatski manjina nema pravo na svoga zastupnika, bez obzira na reciprocitet, zagarantiranog, a ovdje je srpska nacionalna manjina u većini. Pa da li je to reciprocitet? I zato sam ja na poziv gospodina Žigmanova obećao da ću otići vidjeti kako Hrvati žive u Srbiji. Hvala.
Idemo sada na poštovanog kolegu Božu Petrova u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite.
Hvala. Zadnjih mjeseci cijeli svijet trese se pod krizom epidemije koronavirusa koja se već debelo osjeća i u RH. I taj virus pogađa sve, ne djeluje selektivno, pogađa i visoko razvijene države i one države tzv. trećeg svijeta. Utječe na naše zdravlje, na naše društvene odnose, al ono što je najvažnije, utječe među ostalim i na ekonomiju. Ja vas molim nemojte zabiti glavu u pijesak kao nojevi, kao što se već napravilo 2008. na pragu recesije kad su nam oni koji su tada bili na vlasti u RH govorili da smo mi ekonomski neovisni, da to na nas neće utjecati. Na kraju, kad su zabili glavu u pijesak, recesiju smo osjećali idućih 10.g. Ova epidemija, ovi poremećaji koji se danas događaju na ekonomskom tržištu utječu na sve nas, utjecat će na sve nas. Treba se napraviti mjere, treba nam precizan plan s konkretnim prijedlozima, trebamo prilagoditi sve one naše mjere, amortizirati i pripremiti gospodarstvo da se što prije izvuče iz svega onoga što će se događat. Ne smijete zatvoriti oči, niste veći od Kine, niste jači od Italije, ali za razliku od njih imate još uvijek dovoljno vremena za pripremiti se. Imate različite prijedloge koji se već pojavljuju u javnosti, od toga da država djeluje i intervenira jače u kontekstu naknada radnika za bolovanje, kako bi svi ljudi koji imaju sumnju na bolest se prijavili. Osim toga, pojavljuju se prijedlozi o moratoriju plaćanja poreza, drugih davanja za poduzetnike i slično. Vodeći računa o ovoj situaciju mi ćemo vam iznijeti par prijedloga iz našeg ekonomskog programa MOST-a za koje smatramo da i u normalnoj situaciji se trebaju uvesti, a pogotovo u ovakvoj situaciji. Prije svega, ja želim podsjetiti da naši poduzetnici plaćaju predujam poreza na dobit. To znači da poduzetnici plaćaju unaprijed mjesečno porez po onom izračunu, po procjeni kako su to, kakav su, kakvu su dobit imali prošle godine, pa sad mi recite je li normalno da turističke agencije, jel očekujete da će, da će, je li očekujete da će turističke agencije imati jednaku dobit sada kao što su imali prošle godine bez ove epidemije, kada danas imate doslovno višu silu, nije normalno, nije realno, nije korektno. Druga, drugi prijedlog koji dajemo da država prestane oporezivati reinvestiranu dobit poduzetnika, a to znači da sav novac, svu onu dobit koju poduzetnici ostvare i koju žele vratiti nazad u svoju tvrtku da im se ne oporezuje, s time će i mi u to vjerujemo, se lakše pokrenuti gospodarstvo, bit će manja šteta. Osim toga, smatramo da u trgovačkim društvima troškovi reprezentacije u poreznom smislu priznaju se u 100%-tnom iznosu. Zašto? Zato što ćete onda time pojačati domaću potrošnju. A kolko smo mogli vidjeti, značajni udio BDP-a vi bazirate upravo na domaćoj potrošnji, onda je morate na određeni način i stimulirati. Sve ovo su samo dio mjera koje se trebaju poduzeti. Mi smatramo da pomoć gospodarstvenicima u trenutku kad ih pogađa doslovno viša sila, da ona treba postojati, da treba postojati konkretan plan. Ma uostalom, sve ove mjere koje smo vam predlagali u ovom trenutku ja ću reć da smo ih predlagali i u standardnim okolnostima jer smatramo da se treba poticati gospodarstvo jer će se otvarati radna mjesta, a pogotovo u ovakvim okolnostima, nemojte zabiti glavu u pijesak.
G. Miro Bulj iznosit će stajališta MOST-a, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani građani koji gledate, svi znamo da je Hrvatska Bogom dana zemlja za proizvodnju najkvalitetnijih poljoprivrednih proizvoda i hrane. Često sam govorio s ovoga mjesta, a često su i drugi ponavljali, Hrvatska je jaka samo koliko je jako hrvatsko selo. Ova kriza koja se događa, koja je tu među nama zbog koronavirusa pokazuje koliko je važno da Hrvatska ima jaku poljoprivrednu proizvodnju kojom zadovoljava svoje potrebe. Nažalost Hrvatska uvozi više od 2,5 milijarde eura prehrambenih proizvoda. Nažalost uvozni lobiji, štetočine unutar ministarstava su dovele do situacija da Hrvatska kod bilo koje ugroze, pitanje se postavlja da će biti dovoljno hrane i prehrambenih proizvoda iz vlastitog uzgoja. Međutim, je činjenica da u Hrvatskoj imamo 790 tisuća četvornih metara neobrađenoga poljoprivrednoga zemljišta koje se uglavnom priprema za prodaju stranim pravnim i fizičkim osobama. Zato baš danas nakon ove ugroze više nego ikada pozivam sve, kupujmo domaće i lokalne proizvode i hranu, kupujmo svi hrvatsko. Važno je da svi sudjelujemo u očuvanju proizvodnje u Hrvatskoj i pomognemo našim seljacima i OPG-ima da opstanu. Konačno, moramo napustiti štetne politike uvoznih lobija koje su upropastile domaću poljoprivredu u korist tih istih uvoznih lobija. Zato pozivam još jednom sve građane, sve nas pojedince, da zajedno još jednom, snažna poruka. Kupujmo domaće, kupujmo lokalno, kupujmo u hrvatskog seljaka. Kupujmo hrvatske poljoprivredne proizvode. Hvala.
I u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista ponovo ćemo čuti poštovanog zastupnika Miru Bulja.
Hvala lijepo. Evo, vidimo da u Hrvatskoj se događaju ono što se događa i u našim susjednim državama i u cijelome svijetu da nam ugroza prijeti i da smo sada sučelili se, da smo sada pred zidom i da jednostavno trebamo cijelo vrijeme upozoravati i govoriti ono što je najbitnije, a to je proizvodnja, očuvanje proizvodnje i prehrambenih proizvoda, a inače proizvodnje, je koronavirus će uzrokovati nesagledive posljedice. Još ne znamo što će se događati međutim, je također, činjenica da mi, kao saborski zastupnici s ovoga mjesta trebamo ponavljati konstantno da kupujemo domaće proizvode, da ulažemo u poljoprivrednu proizvodnju, da ulažemo u gospodarstvo i za opstanak naših ljudi na ovim područjima. Nažalost evo vidimo da će se sad tih rezultati ugroze vidjeti da koji su učinci što nemamo proizvodnju, tj. što uvozimo 2,5 milijarde eura proizvoda prehrambenih, ali evo, očekujem od svih nas da promičemo domaće, da kupujemo domaće, da zaštitimo hrvatsko selo i seljaka i na taj način ćemo osigurati budućnost bez obzira što se u ovome trenutku nalazimo pred tom ugrozom. I još jednom, kupujmo domaće. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Time smo završili sa današnjim radom i mi ćemo nastaviti sa radom u srijedu, 18. ožujka u 9,30. Prva točka bit će Prijedlog Zakona o izvršavanju kazne zatvora, prvo čitanje, P.Z. br. 852. Želim vam ugodan vikend i da što manje imamo novooboljelih od korone u državi. Hvala. SJEDNICA PREKINUTA U 14,30 SATI.
Idemo na 5 raspravu, u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege, poštovani građani najprije bih se u ime Kluba MOST-a u ime svih zahvalio našim zdravstvenim djelatnicima koji su na prvoj liniji obrane, našim radnicama i radnicima u trgovini, u ugostiteljstvu koji još uvijek rade, svima onim volonterima koji se nesebično žrtvuju u pomoći našim nemoćnima, svima onima koji daju nesebični doprinos da ova kriza se prebrodi, ova ugroza koja je pred nama, a koja je i u tijeku. Zbog toga kad govorimo o ovoj krizi onda moramo kazati ono što je ova kriza uzrokovala i onu paradigmu koju trebamo mijenjati. Mi svi moramo se zapitati koliko smo zajedno kao politike učinili za samoodrživost hrvatskog gospodarstva, hrvatske poljoprivrede, hrvatske ekonomije. Nažalost u RH više uvozimo hrane nego ikada, mi danas gospodo imamo poljoprivredno zemljište koje je neobrađeno, mi danas imamo poljoprivredno zemljište 800.000 četvornih kilometara koje je neograđeno, imamo državno zemljište koje nije podijeljeno našim seljacima. Mi moramo se okrenuti hitno odmah sad u ovoj krizi i u ovoj ugrozi proizvodnji hrane. Mi moramo zaštiti hrvatskog seljaka, ako hrvatsko selo nije na čelu u bilo kakvoj ugrozi, a kamoli u ovoj ugrozi koju imamo od ovoga virusa, korona virusa onda ćemo imati nesagledive posljedice. Osobno smatram da se svi tribamo staviti na raspolaganje i da tribamo svi zajedno pozvati sve naše građane da se ponašaju odgovorno. Mi moramo svi pomoći bez obzira oporba ili vladajući mjerama Vlade međutim očekivati je od Vlade da određene mjere koje nudi oporba da će prihvatiti. Ovo je vrijeme kada nema političkog nadmudrivanja i nadmetanja. Znamo svi da je MOST nezavisnih lista mnogo dao prijedlog ai možda bio najkritičniji prema Vladi RH, prema Andreju Plenkoviću i njegovoj Vladi, al u ovome trenutku samo nam ostaje konsenzus u borbi za, protiv ove krize. Ne samo po pitanju zdravstvene krize nego i gospodarskog opstanka ljudi u RH. Kao što sam rekao od poljoprivrede, turizma, gospodarstva svih vidova i grana. I zato mjere koje se donose koje će MOST i predložiti i koje je već predložio u idućim raspravama očekujem da ćemo svi zajedno i sagledati i donijeti ono što je nabolje u ovome trenutku. Najbitnija je poruka mijenjajmo paradigmu, oslonimo se na svoje snage, vratimo ljude na područja da žive, da proizvode i da hrvatsko selo bude na čelu. Jer ako nemamo bogata seljaka nećemo imati ni bogate države. Nažalost 2/3 Hrvatske su prazne. Ovoj krizi svi se tribamo staviti na raspolaganje. I još jednom pozivam sve one koji mogu pomoći, pa bilo svome susjedu koji je stariji da se svi angažiramo. Naravno da svi moramo se držati preventivnih mjera i slušati upute naših mjerodavnih službi. Svi trebamo dati doprinos sebe, zbog toga je evo i MOST nezavisnih lista kao stranka dao sve svoje urode na raspolaganju nacionalnom stožeru u borbi protiv ovog virusa. I dajemo sve i vjerujem da ćemo svi zajedno, hrvatski narod je prošao mnoge krize, ovo je nevidljivi neprijatelj i da ćemo na zajedništvu, slozi i jedinstvu pobijediti ovaj virus i da ćemo na zajedništvu, slozi i jedinstvu svi na kraju kao pobjednici mijenjati paradigmu i da će Hrvatska živjeti. I napokon na kraju samo da samo kažem, svima nama, sada trebamo biti samo jedno, samo ljudi. Hvala lijepo.
Kao što smo jučer najavili, sad ćemo prijeći na iznošenje stajalište u ime kluba. Prvi je u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića trebao govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović, nema ga ovdje, gubi pravo na govor. Slijedeći je u ime … …/Upadica sa strane, ne razumije se. Dobro, može, naravno, Klub zastupnika SDP-a povlači, dobro. U ime Kluba zastupnik MOST-a poštovana zastupnica Ines Strenja je. Izvolite.
Zahvaljujem. Unatoč čestom nezadovoljstvu o tome kako funkcioniramo u mirnodopskim uvjetima ekstremne situacije nas često prikažu u najboljem svjetlu i u dobru i u zlu i u nogometu i u ratu i ovaj korona virus. Ne znamo što nas čeka u Hrvatskoj i možemo samo epidemiološki predviđati najgore scenarije poput talijanskog no zasad se čini da su nam krivulje širenja zaraze trome. Drugim riječima imamo solidno prolazno vrijeme u odnosu na susjede pa i na svijet. Smatram da u ovom trenutku moramo na dosadašnjem radu posebno zahvaliti Nacionalnom kriznom stožeru koji nas korak po korak vode u ovo krizno vrijeme. Ono što vam s ove pozicije želim poručiti je slijedeće. Kao i za brojna druga medicinska stanja ovdje puno učitije izbor je u velikoj mjeri u našim rukama i sastoji se u nečinjenu, u neizlaženju, neokupljanju, nesocijaliziranju. Pokažimo zajedništvo u distanciranju. To je na vama dragi građani i to je zbog vas. Neki od nas to mogu manje od drugih jer im je poziv aktivna skrb o našem i vašem zdravlju. Liječnici i drugo zdravstveno osoblje su na prvoj crti obrane. Oni su ujedno i oni pod najvećim rizikom zaraze i svjesni toga se izlažu, pomažu, organiziraju i žrtvuju, rade bez odmora ne štedeći se kao i u miru samo još više i teže. U ovom trenutku radi 14.000 liječnika i 30.000 medicinskih sestara i na njima je jedan ogroman teret koji će oni iznijeti na svojim leđima i u to čvrsto vjerujemo. Dakle, oni u ovom trenutku će raditi još teže i opasnije i voljela bih da hrvatska javnost to prepoznaje i cijeni. Apeliram na medije da izbjegavaju senzacionalizam pod krinkom transparentnosti. Ujedno pozdravljam i ni malo ne umanjujem sve one o kojima će država u ovom periodu ovisiti, a to su oni koji će omogućiti normalno funkcioniranje države i posebno pozdravljam i prodavačice i vozače kamiona i sve volontere Crvenog krža i svih drugih udruga koji će vjerno i svaki dan unatoč opasnosti omogućiti da ova država normalno funkcionira. Ispričavam se sve one koje sam u ovom trenutku zaboravila pozdraviti. Trenutačno ništa nije normalno, a privid normalnog ponašanja u nenormalnim okolnostima dovodi u pitanje zdrav razum. Zato vas sve molim da se strogo prilagodite ovim ratnim uvjetima u kojima klasična hrabrost više nije vrlina. Moralna maksima za sve nas je ista. Izbjegavanje društva i kontakata. Rekla sam da je izvanredno stanje nalik ratu, ali na sreću nije pravi rat. Epidemije imaju svoje zakonitosti i izvjesno je da će za koji mjesec i ova biti iza nas. Zbog toga zadržimo hladne glave, panika ništa dobrog ne donosi. Osobito se brinimo za svoje najstarije, najkrhkije, najpodložnije lošim ishodima i to prvenstveno brigom o vlastitom ponašanju. No, brinimo se i aktivno tako da smo im na usluzi. Ovakve situacije podsjećaju nas na opće i specifične društvene vrijednosti, na neupitne istine, na ono što je stvarno vrijedno, na solidarnost koja određuje svaku individualnu sudbinu, na značenje javnog zdravstva kojemu ni povijest ni sadašnjost, a izvjesno ni budućnost ne nalazi alternativu, na domovinu koju nas određuje fizički, duhovno, zemljopisno i socijalno koja je veća i jača od svakog novca i materijalnog blaga i na državu koja nam uz dobru strategiju kakvu nam danas predstavljaju krizni stožer i ministar zdravstva pruža najveću sigurnost. Ovo je vrijeme prijezira prema sebičnosti, laži, oholosti, pohlepi i površnosti. Jučer smo posebno pričali o ratnom profiterstvu, danas su mi poslali iz nekoliko mjesta iz Hrvatske obična kutija, kutija masaka, maski one najjeftinije koje su bile 50 lipa, sada je ta jedna kutija 480 kuna, dakle 50 komada 480 kuna plus PDV. Sramite se, sramite se. Dakle, vrijeme u kojem ne prolazi licemjerje, slatkorječivost, prazna retorika ni politička demagogija, vrijeme kada svaki pogrešan potez dolazi na naplatu, vrijeme kada moramo imati vjeru u druge i činiti tako da drugi imaju vjeru u nas. Hvala.
Hvala.
G. Miro Bulj iznosit će stajalište Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, poštovani građani. Ja bi samo evo na početku pohvalio, primjer govorila je i kolegica i kolega prije mene su govorili o zaštitnim maskama, problemu medicinske opreme. Ja bi samo kratko ovdje iskoristio priliku da ukažem na pozitivne primjere onih krojačica koje su zatvorile svoje salone i besplatno uz svoj materijal i sve koje znači proizvode te maske, to je primjer udruženih žena, uglavnom žena koje su u Sinju imale krojačke salone i sada ih ima nekoliko desetina koje zajedno rade maske i za plućni odjel, za splitsku bolnicu, za Dom zdravlja Sinj, za rodilišta, znači besplatno rade dok se ove stvari na koje sam ja i hvala im od srca, ja ću pohvalit ovdje svoje Sinjanke a vjerovatno i srce mi je veliko, imaju veliko cetinsko sinjsko srce, ali pohvalio bi sve ostale koji rade i druge poslove ali ovdje je primjer žena koje su sad zatvorile, nemaju nikakve potpore, dok drugi ratni profiteri prodaju ono šta je bilo 5 lp, ja sam rekao, evo kolega Čuraj iz HNS-a, drago mi je da je HNS to baš rekao, kad sam odgovorio da su to ratni profiteri koji od 50 lp sad stvaraju 12 ili 20 kn, tada mi je kolega Čuraj iz HNS-a rekao da je to tržište. To je ratno profiterstvo. To je najgori oblik neljudskosti. Ako bilo šta sad ovdje imamo, evo mi ovdje u ovom parlamentu, oporba ili vladajući, to je da budemo ljudi, da budemo, ljudskost je ostala i zato bilokakve loše znači ono što ne valja, treba kažnjavati, ratno profiterstvo, ako je proglašeno ratno stanje tj. u borbi ne sa šuškom ali u borbi protiv neprijatelja koji nosi pušku ali protiv korona virusa. Još jednom svima tim ljudima hvala, evo ja sam istakao, to je krojačice odakle ja dolazim, ali vidim i u cijeloj Hrvatskoj da ima ljudi koji dok je zaključano, tu humanu crtu pokazuju i treba nam solidarnost. A kad govorimo o solidarnosti, onda trebamo početi od vrha do dna. Ako treba smanjiti ne znam, plaće, ne znam udrugama civilnim, udrugama, znači sav taj novac moramo upumpavati za opstanak radnih mjesta. Mi sad moramo mijenjati paradigmu, ja sam dao brojne zakone poglavito po pitanju poljoprivrednoga zemljišta, poljoprivrede i problema uvoza. Da budemo samodostatni jer imamo Slavoniju koja bi mogla hraniti 20 milijuna ljudi, danas je nama 800 000 ha zemlje je poljoprivredne, čiste je pod korovom a 400 000 ha je vlasništvo država. 2 g. da smo donijeli zakon, samo 11 000 km2 je podijeljeno, niti 2%. Ja sam dao jedan zakon i pitao sam ovdje premijera, da je nama osnovni problem proizvodnja hrane i uvoza, prehrambenih proizvoda kojih uvozimo 2,5 milijarde. A manje izvozimo milijardu eura, i to je žalosno. Jer mi smo ovisnici postali o uvoznu prehrane. Uvozni lobiji su napravili štete i moramo mijenjati paradigmu. Dao sam i zakon u proceduru kojim bi skinuli znači ako je država, ministarstvo dalo lokalnim samoupravama da naprave programe dodijele zemljište, na to mora davati mišljenje županija. I županija to vraća. Zašto? Jer želi kontrolirat. Pa to treba izbacit, pa ja ću veo premijeru Plenkoviću ili ministrici Vučković, dajem sve ovlasti da se podjeli zemlja hrvatskom seljaku. I ponovit ću još jednom što je bitno, ako sad ne promijenimo da moramo više proizvoditi, poglavito prehrambenih proizvoda, hrane, da uvozimo žito, proizvode od žitarica. Kruh, pecivo mi uvozimo zamrznuto, pa to je katastrofa. Svinjetinu uvozimo, a korov nam na poljoprivrednom zemljištu. Ja im dajem potporu da podijele zemljište odmah prije sjetve, sad tih 400.000 hektara državnog zemljišta, proizvodimo domaće, kupujmo domaće, kupujmo lokalno, mijenjajmo sad iz ove teške zdravstvene situacije paradigmu, skroz je mijenjajmo. Krive smo politike vodili, pa priznajmo. Svelo je se sve na uvozne lobije. Pomidore uvijek spominjem iz Italije mi u turističkoj sezoni uvozimo, a Sinjsko polje neobrađeno, bistra rijeka Cetina ide nemamo sustav navodnjavanja. U ovome trenutku kupujmo domaće, dajmo zemljište poljoprivredno hrvatskome seljaku, bez jaka seljaka nema jake Hrvatske države. Hvala.
Idemo dalje 10 je na radu Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Božo Petrov. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, to što danas zasjedamo u ovoj zgradi samo je jedna od slika izvanredne situacije u kojoj se naša država našla. I danas smo mogli, mogli smo svjedočiti ovih tjedana i onim potresnim slikama od razrušenja Grada Zagreba, pa i od onih puno težih potresnih slika starijih, nemoćnih osoba koje je zadesila ova kriza. S druge strane postojale su i one slike koje bode, one slike koje dižu duh, a to to su svi oni ljudi koji se danas bore u Hrvatskoj sa ovom krizom od zdravstvenih djelatnika, policajaca, svih onih kojima je na teret pala upravo ova kriza. Ono što je bitno mi smo ti koji biraju slike, pogotovo one slike kojima ćemo svjedočiti u budućnosti jer u ovom trenutku mi se borimo sa onim prvim kratkoročnim mjerama i u zdravstvu i u ekonomiji. Znamo da ova kriza neće biti samo zdravstvene kriza nego je na pomolu vidimo i kuca jako dobro i ekonomska kriza. I tu u ekonomiji vrijede pravila gotovo ista kao i za zdravlje, korona virus će puno lakše pogoditi osobu koja je imunokompromitirana, koja je ugroženog zdravlja, puno teže će pogoditi osobu koja je zdrava. Na isti takav način funkcionira ekonomija. Zemlje sa čvrstom zdravom, jakom ekonomijom puno brže će se izvući iz ove krize nego zemlje koje su ostale na samo jednoj gospodarskoj djelatnosti, turizmu. Ali ovo nije vrijeme za plakanje, ja bih rekao da je ovo nama prilika da se nešto napravi, pa ako već svi pozivi zadnjih godina s različitih strana nisu bili dovoljni da se konačno krene nešto raditi, pa možda je ovo pravi poticaj. Možda nam je ovo trenutak u kojem trebamo konačno početi razmišljati dugoročno. Mi konačno trebamo biti zemlja i mislim da to možemo napraviti i mislim da je pravo vrijeme. Mi konačno trebamo biti zemlja koja nije ovisna o uvozu, nego izvozna zemlja, konačno zemlja koja nešto proizvodi konkretno i proizvode sa dodanom vrijednošću. I ako ćemo na pravi način pristupiti, ako ćemo odabrati prave mjere one srednjoročne i dugoročne, mi nećemo ovisiti o samo jednoj gospodarskoj djelatnosti i neće nas trebati biti strah hoće li netko kihnuti i hoćemo li zbog toga gubiti poslove i mi smo ti koji ćemo onda na kraju birati hoćemo li imati slike budućnosti koje su sretne, koje bodre ili ćemo imati potresne slike jer ćemo imati ljude na ulicama. Ja bih zato pozvao Vladu i sve one koji su danas politički akteri da stave svoje glave na skup, sve ove mjere koje mi slušamo kratkoročno, one su kratkoročne, da, treba osloboditi poduzetnike od doprinosa tako da bi ljudi mogli zadržati posao, da treba uliti bespovratna sredstva u gospodarstvo jer poduzetnici hrane ovu državu i država s njima treba podijeliti rizik svega toga. Da, treba staviti moratorij na kredite, treba se ukinuti akontacija poreza na dobit, sve to treba, al to su kratkoročne mjere, srednjoročne i dugoročne mjere trebaju i tu pozivam državu da ne bježi od onoga što ona u prvom redu treba napravit, a to je rezanje svih troškova. Danas u ovakvoj krizi se jasno vidi koji dijelovi sustava, javnog sustava su potrebni i vitalni, koji nisu i to je ono što država odmah treba rezati. Sav novac skupljen na takav način se treba uliti u gospodarstvo i to je jedini način da možemo birati one bolje slike, one koje bodre i nemojte oklijevati, sa svakim danom oklijevanja može nam biti samo gore. Sa svakim danom što brže djelujemo brže ćemo izaći iz krize, brže ćemo pomoći ne samo nama [[Upadica: Hvala vam]] nego i bližnjima. Hvala.
Hvala.
Slijedi iznošenje stajališta Kluba zastupnika HNS-a. Budući da nema zastupnika Milorada Batinića, slijedi iznošenje stajališta Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a, nema ni zastupnika Hrga. Slijedi iznošenje onda stajališta Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, budući da je tu zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Kolegice i kolege, uvaženi predsjedavajući. Tržnice za poljoprivredne i domaće proizvode su zatvorene. Moramo hitno otvoriti tržnice, naravno, pridržavajući se mjera. Jer, ako ne otvorimo tržnice, i mlijeko i poljoprivredne proizvode će se morati prolijevati, a mi ćemo i dalje uvoziti i mliječne proizvode i poljoprivredne proizvode. Poglavito su sada ugroženi znači ljudi koji, evo primjer ću navesti, evo sad će biti vrijeme jagoda, gdje će se prodavati jagode? Gdje će se prodavati mlijeko i gdje će se prodavati poljoprivredni sadni materijal, a znamo da brojni ljudi u ovome trenutku imaju svoje rasadnike koji će prodavati sadni materijal, sada je vrijeme sadnje, sjetve. A mi smo zatvorili tržnice, dok u isto vrijeme u ovoj krizi uvozimo poljoprivredne proizvode. Tržnice vanka mogu se također, uz određene mjere održati i prodavati se, domaći sir, domaće kiselina ili vrhnje, domaći, sve domaći proizvodi. Pa ljudi moji, pa ne možemo mi izolirati naše selo i seljaka, a uvoziti strane proizvode. Ionako su izolirani, ostavljeni sami sa sobom već godinama. Umjesto da promičemo sada kupnju domaćih proizvoda na tržnicama, da organiziramo na tržnicama mjere, da se drže mjera koje je zadao stožer, jer to je vanjski prostor, bolje nego u trgovačkim lancima. Ugroženije su blagajnice u trgovačkome lancu nego naše bakice koje tamo prodaju na tržnicama, na peškarijama, prodaje domaći proizvod. S ovoga mjesta moramo svi zajedno poslati poruku. Pa ljudi što nam je? Pa ne možemo sad ugasiti domaćeg poljoprivrednika da naš čovjek koji je jutros pomuzao krave mora prolijevati mlijeko jer ga nema di prodati. I domaće vrhnje i domaći svježi sir, pa ugroženo nam je sve. I što ćemo sad? U trgovačkim lancima kupovati robne zalihe stranih proizvođača? Ja mislim da tome trebamo sad u ovome trenutku stati na kraj. Zato kupujmo domaće i organizirajmo, apsolutno sa mjerama koje traži stožer da se to bude skontrolirano spuštano prema lokalnim stožerima, civilnim stožerima, stožerima za civilnu zaštitu, da se organizira na tržnicama prodaja. Ako ne može biti 30 bakica, more biti 9. I da se organizira uz pomoć civilnog stožera sve mjere zaštitne. I način da se ostane, da ostane ta proizvodnja. Ili primjera, sada sadni materijal. Kako će prodavati sadni materijal poljoprivredni, naši poljoprivrednici, koji se bave s time, koji imaju svoje staklenike, plastenike. Na koji način, cvjećari, na koji način će naši domaći to prodavati? Gdje će oni to prodavati? To su prodavali uglavnom na tržnicama. Na stočnim sajmovima kojih sad nema, ali tržnice su im jedini način i to je tako u tradiciji i običajima napravljeno. Zbog toga, pozivam još jednom, zaštitimo domaće proizvođače koji dižu sve više i više svoj glas. Zaustavimo uvozni lobi, sada vidimo rezultate uvoznih lobija i šteta koje su učinjene po pitanju naše proizvodnje. Mi znamo da uvozimo prehrambenih proizvoda 2,5 milijarde eura, pa čak uvozimo od žitarica proizvode, kruh, peciva, svinjetinu. Što ćemo sad? Ove godine znači nećemo usijati ništa ni posaditi. Jednostavno, ovim mjerama moramo sagledati da ljudi mogu proći iz jedne općine u drugu općina, da obrađuju u traktorima, naravno, sami, neće ih biti 10 u traktorima. I da se otvore tržnice, ne otvore li se tržnice, bit će uništeno selo. Mi uza sve mjere, poštivajući mjere, ne govorim ovdje da se ne poštivaju mjere koje je dao Nacionalni stožer, nego dapače, i da u koordinaciji sa civilnim stožerima, civilne zaštite na lokalnoj samoupravi, regionalnu, organizira se prodaja na tržnicama domaćih proizvoda. Jer, mi ćemo ih na ovaj način dokrajčiti. U trgovačkim lancima možemo kupovati strani sir, strane proizvode, a domaće vrgoračke jagode, kako ćemo njih prodavati? Hajde objasnite mi kako ćemo ih prodavati, sad evo dolaze na rod za tjedan, dva. Na koji način ćemo prodavati, evo govorim jedan primjer. Zato otvorite odmah tržnice uza sve mjere koje treba poštivati. Ako se može strana roba prodavati, prehrambeni proizvodi u trgovačkim lancima, ne vidim niti jedan razlog da se ne prodaje na našim tržnicama [[Upadica: Hvala.]] odmah otvoriti tržnice. Hvala lijepo.
Slijedeće stajalište je uvaženog zastupnika Mira Bulja u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Hvala lijepo. Ja bi iskoristio ovaj trenutak također evo na kraju ovog tjednog zasjedanja sabora da se još jednom evo pošaljemo zahvale onima koji su na prvoj crti od liječnika, zdravstvenih djelatnika do trgovkinja do svih koji sada rade, a poglavito policajci, vatrogasci, svi vojnici, svi oni koji imaju obavezu i koji su zaslužni za održavanje ovoga sustava i poslije ove zdravstvene krize moramo razmišljati da očuvamo našu domaću proizvodnju. Ja sam jučer upozorio tj. ukazao na problem zatvaranja tržnica, u ovome trenutku kada uvozimo talijansko povrće i voće, zabranjen je izvoz hrvatskih proizvoda, tako da imamo problem da doslovno naši mljekari, proizvođači sira, proizvođači vrhnja, proizvođači voća, povrća, jednostavno ono što ne može trajati dugo će morati bacati te svoje proizvode. Da bi zaštitili domaću proizvodnju sada moramo mijenjati skroz paradigmu danas je i bio moj zakon ovdje uvršten u dnevni red u hitnu proceduru, neka ga slobodno Vlada prepiše, da se napokon zemljište poljoprivredno u vlasništvu RH, 400.000 hektara, 400.000 hektara državnog vlasništva ukupno nešto manje od 800.000 hektara poljoprivrednog zemljišta je pod korovom, čistog zemljišta. Znači, pozivam da Vlada podijeli to zemljište u skraćenom postupku pa bez ikakve obaveze i koncesije ali onima koji žele raditi, a ne da bude pod korovom. I ogroman je problem tih ljudi koji sada proizvode, primjer zovu me ljudi koji se bave, koji proizvode vrgorske, vrgoračke jagode na koji način će oni sada to distribuirati. Stoga pozivam nacionalni stožer je sinoć i rekao da će dozvoliti otvaranje tržište u određenim zatvorenim prostorima, međutim od Zagreba u svakom kvartu ima tržnica koja se može kontrolirati i zaštitit po mjerama koje imamo. Možemo znači, evo u mome gradu Sinju također ima tržnica, pa bolji su uvjeti tu i sigurniji uvjeti se mogu stvoriti nego ponavljam u trgovačkim lancima. Zato hitno otvoriti po uputstvima i mjerama koje imamo u trgovačkim lancima gdje uglavnom uvozna roba da se hitno otvore naše tržnice jer ljudi nemaju gdje proizvođači naši mali OPG-ovi nemaju gdje sa svojom robom. I obaveza svih lokalnih stožera, ne samo, da se organizira ta prodaja na tržnicama i način i model dostave te robe. Sada kada su ljudi, općine odvojene jedne od, primjera odvojene Sinj od Hrvaca pa gdje će oni sa hrvatečkim proizvodima, gdje će ovi sa vrgorskim proizvodima, znači moramo hitno naći model i taj model je jednostavan. Ako ugroženije su ponavljam blagajnice u trgovačkim lancima nego te naše bakice koje bi se trebale organizirati naravno po uputstvima i pravilima nacionalnoga stožera i svim mjerama da se hitno počne sa prodajom ovaj poljoprivrednih proizvoda sa naših OPG-ova. Jednostavno ćemo uništiti i ovo šta je ostalo, dok u isto vrijeme sve to uvozimo iz drugih država. Znači, mi nemamo niti jedan razlog da hitno se ne otvore tržnice. Sinoć je kazano da će se otvoriti, Nacionalni stožer, tržnice, ali uvjeti ovo ono. Nemamo kad čekat. Danas odma moraju biti otvorene tržnice u skladu sa mjerama koje su, za koje se trebaju poštivati i kupovati domaće proizvode, kupovati domaće, kupovati hrvatsko, kupovati lokalno, pa nemamo druge sad poruke, moramo mijenjati paradigmu. Ako smo dosada pogodovali uvoznim lobijima, jel jednostavno 2,5 milijarde, 2,5-3 milijarde EUR-a uvozimo prehrambenih proizvoda, a nikada više nismo ulagali u poljoprivredu stoga poticaja, a nikad manje nismo proizvodili. Uvozimo svinjetine, uvozimo pekarskih proizvoda, dok naše 800 000 četvornih ovaj hektara je pod korovom. U ovome trenutku ja bi na kraju samo zaključio, odma otvoriti tržnice, ako može u trgovačkim lancima se prodavat strana uvozni poljoprivredni proizvodi može se i po mjerama prodavati i u Zagrebu i Splitu, i Sinju i Osijeku naši domaći proizvodi jel je to jedini način da opstanu naši OPG-ovi. Mi moramo u ovome trenutku krize mijenjati paradigmu, usmjerit se prema vlastitoj proizvodnji, prema samoodrživosti, a za to RH ima uvjete. Samo slavonsko polje može hraniti pola Europe, a ne da nam bude pod korovom. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Bulju.
Poštovane kolegice i kolege, sve vas najljepše pozdravljam. Nastavljamo s radom. Samo nekoliko rečenica prije nego što krenemo sa slobodnim raspravama. Htio bih u ime svih zastupnica i zastupnika još jednom izraziti zahvalnost svima onima koji u ovim zahtjevnim trenucima brinu o našem zdravlju, o našoj sigurnosti. U prvom redu zahvalio bih se doktorima, medicinskim sestrama, medicinskom osoblju. Zahvalio bih se isto tako hrvatskoj policiji i inspektoratu, u slučaju ovdje Zagreba, HV-u, vatrogascima, svim službama koje su sudjelovale u sanaciji potresa. Zahvalio bih se isto tako svim onim radnicima, blagajnicama, trgovcima, našim prijevoznicima, svima dakle koji omogućavaju da u RH život ide što je normalnije moguće s obzirom na okolnosti u kojima se nalazimo. Evo danas sam pogledao ako se sjećate kada samo počeli prošli tjedan u srijedu, bilo je u svijetu 18 tisuća i otprilike 600 umrlih od koronavirusa, danas je taj broj preko 42000, dakle samo u 7 dana više od 24000 ljudi je umrlo od koronavirusa. Što se RH tiče te brojke hvala Bogu nisu na tim razinama i nadam se da ćemo uspjeti i dalje uspješno odoljevati izazovima koje sa sobom nosi ovaj koronavirus. Dakle, još jednom hvala svima, hvala ljudima koji vode Stožer civilne zaštite, ali ponavljam još jednom, posebno onima koji su na prvoj crti. Idemo sada sa našim radom. Kao što smo najavili, prvo je iznošenje stajališta klubova i onda imamo danas dvije točke dnevnog reda. Prvi je na redu poštovani kolega Miro Bulj u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče, kolegice i kolege. U ovoj koronavirus krizi koja je i zdravstvena prije svega i ekonomska i svakojaka kriza, mislim da bi bilo vrijedno uvaženi predsjedniče, kolegice i kolege na samom početku sjetit se i pogibelji prvoga hrvatskog redarstvenika Josipa Jovića. Vidim da su jučer bile delegacije predsjednika, MUP-a, sabor, ne znam, nisam dobio informaciju…
Bio je izaslanik, ministar i moj HS-a.
Mislim da bi bilo dobro i da se u saboru prisjetimo tog prve žrtve tog prve suze hrvatske za slobodu. Mislim da je dobro se u ovim trenucima sjećati tog zajedništva, a Josip Jović kao prva žrtva za slobodu hrvatskoga naroda je u biti primjer kako se tribamo boriti u teškim vremenima za RH i da njihova žrtva nije uzaludna. Stoga bih evo ovdje da bar kratko ustanemo i prisjetimo se i odamo počast prvom redarstveniku Josipu Joviću, a i svim ostalim hrvatskim braniteljima koji su utkali svoje živote u temelje RH. Evo ja bih sada krenuo sa onim što sam mislio, kratko bi samo rekao da isto također kao što je rekao i predsjednik svim službama i volonterima ljudima koji su u Crvenome križu, u Civilnoj zaštiti na nižim razinama, nisu vidljivi, znam volonter sam, s njima radim, surađujem, to su isto velike žrtve koje daju svoje vrijeme, riskiraju svoje zdravlje da bi pomogli poglavito našim nemoćnim i starijima. Pa ja bi ovdje samo krenuo i rekao bi da kao što sam rekao, citirao bi da je najbitnija sloboda. Citirao bi ovdje Ivana Gundulića koji je napisao još u 17. stoljeću, „Sva srebra, sva zlata, svi ljudski životi ne mogu biti plata tvojoj čistoj lipoti“. Znači, kad govorimo o slobodi onda ne možemo dozvoliti da se kriza producira kroz to da ljudi postaju čipirani priko mobitela. Sloboda je bitna, kriza je teška. Samoizolaciju moramo poštivati i samoizolaciju moramo kažnjavati, oni koji krše to. Međutim, o tako lijepoj, o tako dragoj, o tako slatkoj slobodi za koju je dao svoj život Josip Jović mislim kolegice i kolege da puno ozbiljnije trebamo raspravljati nego da se ljudi priko mobitela prate sada kad smo se izborili za slobodu i da u biti oni koji su bili na visokim pozicijama za vrime Jugoslavnije, za vrime komunizma, da nam sada kroje onaj način kako ćemo pratiti. Boriti se protiv krize da. Evo ja imam jedan primjer. Imamo problem poljoprivrede. Vidimo nekakve mjere koje se daju, al međutim, ja bi ovdje predložio da se hitno otvore tržnice, baš tržnice i štandovi i da se to kontrolira i da se prodaju naše vrgorske jagode, ljudi me zovu, imat će problem i svi ostali proizvodi jel ne vidim niti jedan razlog da se ne mogu kontrolirati naše tržnice koje su vanka gdje su ugroženije ove u trgovačkom lancu di prodaju stranu uvoznu robu i poljoprivredne proizvode da na ovaj način hitno se, evo ja bi poziv poslao ovdje, otvore tržnice, al naravno uz poštivanje svih mjera koje se triba pridržavati. Jednostavno moramo tako pomoći našim poljoprivrednicima. Također ovde bi spomenuo naše zdravstvene djelatnike, predsjednik sabora ih je pozdravio, svi ih odavde pozdravljamo mislim i divimo se, ali mislim da tribamo reći i nešto što bi trebalo odmah poduzeti. Zvali su me medicinsko osoblje iz kninske bolnice koji od 12. mjeseca nisu primili putne troškove, a dnevno putuju po 150 km, iz Knina, iz Splita, iz Drniša ne primaju putne troškove. Pa evo ovdje pozivam župana šibensko-kninskoga ministra sam upoznao pisanim putom, da tim našim herojima koji se sad pozivamo, da im se riješe putni troškovi, to bi bilo korektno prema tim ljudima koji se ovdje pozivamo. Također, na kraju bih rekao da je vrlo značajna ovdje solidarnost, zajedništvo, ali evo, žao mi je što EU ne pokaziva solidarnost prema našim susjedima Talijanima. Hvala lijepo.
Sada je 12,47 minuta, da nikoga ne oštetimo, budući da ne vidim nikoga, osim g. Hrga. Molim? Da znam. E dobro. Izvanredne okolnosti, više tolerancije. Izjašnjavanje po klubovima i klubovi nezavisnih zastupnika, prvi je g. Grmoja ispred Kluba zastupnika Mosta. Čekali smo ga, čekali smo vas, g. Grmoja. I dočekali. Izvolite.
Ja ne znam je li nekakva greška ili, g. Petrov bi u ime kluba, ja sam imao pojedinačnu raspravu. A stanke su ovo. Aha, aha, aha, okej. Dobro, bili smo tu vani, nezgodno je dakle ovaj i jutros sam napadnut od strane predsjednika Sabora, da sam nekakav prevarant, šibicar, iako mi zastupnici nismo mogli uopće biti ovdje jer je dvoje zastupnika iz našeg kluba bilo tu i nismo znali za ovaj dogovor kojeg su sklopili zastupnik SDP-a Peđa Grbin i predsjednik Jandroković. Tako da mislim da bi se, i evo, molim da se predsjednik Sabora ispriča zbog toga, nismo imali nikakve loše namjere, željeli smo po Poslovniku replicirati. Što se tiče samog stajališta, što se tiče samog stajališta g. Bačiću, pa evo, dopustite mi da iznesem stajalište u ime kluba [[Upadica Radin: G. Grmoja dajte molim vas. Izvolite. Izvolite govoriti.]] Pa ometaju me. Dakle mi smo sasvim jasno komunicirali i tijekom one prve, prvog paketa gospodarskih mjera, odnosno mjera za pomoć gospodarstvu, da ćemo to podržati i podržali samo, ali i tada smo upozoravali premijera da to nije dovoljno. Točno se sjećam replike koju sam imao prema predsjedniku Vlade, gdje sam rekao da naši poduzetnici, naši obrtnici ne traže odgode nego traže otpis. Sada je premijer konačno shvatio da jednostavno, ovaj prvi paket mjera nije bio dovoljan i išao je sa ovim snažnijim, konkretnim mjerama što smo od njega i tražili i naravno da ćemo to podržati, ali isto tako, treba upozoriti na stvari koje ovim prijedlogom nisu riješene. Što ćemo s deložacijama, što ćemo sa kreditima? Uputit ćemo u sklopu ovih naših mjera, evo, ja sam skupio za naših 7 zakona za hitnu proceduru, ali zamolit ću i kolege zastupnike i za još jedan zakonski prijedlog koji se tiče moratorija na kredite i ovrhe, zaustavljanje deložacija, jednostavno to se ne smije događati u ovom trenutku i isto tako, što se tiče ovih rezova koji su najavljeni. Kolegica Čikotić je upozorila na to da se krenulo u rezanje projekata iz EU fondova, javnih nabava, to je nešto što je nedopustivo. Ako ćete rezati, krenite prvo od sebe, krenite od županija, ministre Mariću, krenite od rasipanja novca u javnih ustanovama, odnosno ustanovama pod nadzorom županije. Naš cjelokupan zdravstveni sustav ne funkcionira, zato su odgovorni župani i tu prvo tražite sredstva, a ne da idete u rezanje projekata, a onda ćete vrlo vjerojatno ići i u rezanje plaća onima koji su na prvoj crti, našim liječnicima, našim medicinskim sestrama, našim policajcima, ljudima koji rade na granici, učiteljima, profesorima, je li njima mislite rezati plaće? Mi ćemo biti njihov glas jer dok ne dirnete u županije i dok tu ne počnete rezati, onda nemate nikakvo pravo dirati plaće onih koji su na prvoj crti. Njima plaće trebate povećati. Liječnicima, medicinskim sestrama, znači, policiji, vojsci, znači njima plaće trebate u ovom trenutku povećati. I nećemo dopustiti da ih dirate dok ne dirnete u županije, dok ne dirnete u župane, nema šanse da će vam to proći. Koncesije Miro, da koncesije, sjetimo se kako je otišao župan Ževrnja, odnosno kako nije postao kandidat. Što se događalo na Zlatnom ratu i što se događa oko Bena koncesije, što se događa u Dubrovačko-neretvanskoj županiji zna kolega Bačić jako dobro na koji način se dodjeljuju koncesije, kako se pogoduje, kako se mešetari. Tu dirajte, kad to dirnete onda ćete moći uopće razmišljat o tome da dirate ove ljudi koji su sada na prvoj crti. Ali mi kažemo ne dirati nego im i povećati plaće u ovom trenutku. To treba biti vaš prijedlog. I u tom smislu evo mogu samo reći, podržat ćemo ove mjere, ali ni ovo neće biti dovoljno. Predložit ćemo snažnije mjere kroz naš zakonski paket. Hvala.
Hvala.
Idemo na 6. raspravu, Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista poštovani kolega Božo Petrov. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Zadnjih smo tjedana podosta raspravljali o mnogim aspektima ove krize koja je nastala zbog epidemije koronavirusa i to najviše u zdravstvenim i ekonomskim aspektima i to je dobro. Ali naravno, postoje još određene stvari koje se nisu riješile. Nakon što su donijete neke neodgodive mjere, još su ostale čitave skupine građana koje nisu ostale zaštićene svim ovim mjerama koje su donesene. U prvom redu, to su građani s kreditima za koje tražimo moratorij bez kamata za vrijeme trajanja epidemije. Isto tako, to su ovršeni i blokirani građani za koje tražimo moratorij na ovrhe jer ako drugi imaju pravo napredah, onda imaju pravo na predah i oni. Također, tu su nezaposleni koji su izgubili posao jer je nažalost Vlada čekala, izgubila vrijeme sa onim pravim mjerama koje su naknado došle, ostali su bez posla. Isto tako, tu su sezonci koji su čekali popriličan broj mjeseci da bi se mogli zaposliti sad u sezoni koje očito neće biti. Smatram da svim ovim skupinama i još brojnim drugim skupinama treba pomoći barem na jednak način kako se to pomoglo gospodarstvu. Također tu su i naši poljoprivrednici kojima netko treba reći, kako će moći uz ovakve mjere moći odraditi proljetne radove u poljoprivredni, na koji način će doći do radne snage, kako će plasirati svoje proizvode. Pa do sada su europske zemlje već pokrenule ekstenzivne programe poticaja nezaposlenih, upravo na sezonske radove u poljoprivredi. Naša država čeka samo ne znam što čeka. Također, kriza nas je naučila mnogo čemu. Ja mislim da je kriza konačno pokazala svu besmislenost teritorijalnog ustroja s 500 ili više općina, županija u trenutku kad vam elektronički sustav za izdavanje e-propusnica u 2 do 3 dana izda pola milijuna propusnica onda vam zapravo pokazuje besmislenost takvog sustava. Zašto izdavaju? Pa zato što vam neke lokalne samouprave ne ispunjavaju niti najosnovnije funkcije za život ljudi. U njima nemate čak naći niti jednu ozbiljnu trgovinu, ni bankomat, pa naravno da će trebati tražiti e-propusnice, ali biti će zanimljivo razdoblje nakon ovoga, bit će odlična podloga sve ove informacije koje smo dobili sa izdavanjem e-propusnica mogu biti odlična podloga za analizu svih nepotrebnih lokalnih samouprava. Također, epidemija je pokazala boljke birokracije, odjednom u roku od par dana, par tjedana više nema hodanja od šaltera do šaltera, više se ne nose naramci papira, ne traži se više pečati, ništa više ne treba. Sada je dovoljno poslati doslovno mail i ispuniti neku brzu aplikaciju, sve riješeno. A sve se to događa za vrijeme dok za 50% državnih službenika kući, radi smanjenim intenzitetom ili ne radi uopće. Tako da će i to biti jako dobra podloga za rješavanje problema u birokraciji kad kriza prođe. Ali na kraju moram reći da će ova kriza biti pravi test povjerenja za državu i za državne institucije, test povjerenja od strane građana. Povjerenje građana u državne institucije nije baš na visokim granama zadnje vrijeme, ali ova kriza može pomoći državi da se ti trendovi okrenu. I sve to ovisi o tome kako će se državne institucije nositi s ovom krizom koliko će se moći prilagoditi građanima, njihovim potrebama. I možemo vidjeti da sustav zdravstva u tome dobro funkcionira i može se prilagoditi, sustav lokalnih samouprava ne, ali već su određeni nanijeli štetu upravo tom povjerenju građana u državne institucije jer su pokušali zlorabiti ovu krizu tako da mogu progurati svoje težnje za sveobuhvatnim nadzorom građana. Apeliram na vas da to ne radite. Upravo je ovo vrijem u kojem može Hrvatska pokazati da kroz demokratske institucije se možemo boriti s krizom [[Upadica: Hvala.]] i nositi s njezinim posljedicama.
NASTAVAK NAKON STANKE A i mi smo, samo moram čekat, koliko je prošlo vrimena, 26, prošlo je 27, al nema nikoga tu, 10, 10, tko je prijavljen, Bulj je tu, Glasnovnić, Panenić nema, evo Glasnović je tu, Kajtaz, dobro možemo mi početi. Evo, kolege nastavljamo dalje s radom, slijedi iznošenje stajališta. Prvo iznošenje stajališta će iznijeti u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolege evo danas ste ovde u saboru imali smo priliku glasati o zakonu, o izmjenama Zakona o poljoprivrednom zemljištu koji sam dao prijedlog da se onemogući prodaja poljoprivrednoga zemljišta stranim, pravnim i fizičkim osobama. U ovo vrijeme kada je poljoprivreda vidimo koliko bitna i značajna i da Hrvatska nije samodostatna u poljoprivrednoj proizvodnji. Vi taj prijedlog većina HDZ i njeni partneri nisu to podržali što smatram da je sramotno, ako je to mogle druge članice EU kao npr. Mađarska da poljoprivredno zemljište zaštite da je to nacionalni interes u ovome trenutku izražavam svoje minimalno negodovanje sa ovakvom politikom prema ključnom resursu, a to je poljoprivredno zemljište kojega pozivam još jednom moramo uzorati i zasaditi pod hitno u ovo vrijeme. I očekujem te mjere od lokalne, državne razine zbog toga šta državna razina se izgubila u ovome svemu, a korona kriza je pokazala da smo imali katastrofalnu poljoprivrednu politiku i politiku prema hrvatskome selu. Zato još jednom pozivam sve, zaorimo ono šta je naše privatno, počev ja od sebe i ono što je državno podijelite hrvatskom seljaku jel 2/3 Hrvatske su prazne. Ja bi ovdje isto kazao, evo donosimo brojne mjere sabor se danas prestaje s radom, pred nama je vrijeme Uskrsa najvećeg kršćanskog blagdana u i tako je i u RH. Evo vidimo da su tržnice još uvijek zatvorene, očekujem da će se otvoriti da se mogu prodavati poljoprivredni naši proizvodi u ovo vrijeme, ali što vidimo da trgovački lanci je dozvoljeno da se prodaje strana uvozna roba, vidimo da se tu će pokušao provući tj. provući se zakoni kojima se otvara put za EUR-o u ovo vrijeme korone krize što je također sramotno, ali ključno po meni je, evo mi danas imamo ovde sabor, nas 151, razdvoje smo, pridržajemo se mjera, a evo ovdje pošto je u Hrvatskoj Uskrs najveći blagdan kršćanski blagdan kojega naš narod tradicijom slavi kao svoj najveći blagdan i između ostaloga u ovo vrijeme bi bilo dobro, ako možemo u trgovačke lance, pozivam biskupe, pozivam sve one koji mogu utjecati da u ovo vrijeme se omogući ili u prostorima unutar crkve pridržavajući se mjera kao što se i mi ovdje pridržavamo mjera, tako i van ovaj crkvenih objekata, ispred crkava u dvorištima. Da se omogući vjernicima uz pridržavanje svih mjera u ovome najvećem blagdanu u Hrvatskoj, da se omogući vjernicima da mogu prisustvovati svetim misama na taj blagdan. Ako mi možemo ovdje u saboru, ako se može u trgovačkim lancima, ako se može mislim da bi to tribala biti mjera i da se tu osigura naravno ovaj razmak, fizički razmak …/nerazumljivo/… mjera jer to u ovome trenutku kada evo odlazimo mi svojim kućama, premda je sabor treba nastaviti raditi doniti evo još mjera, poglavito mjere o odgodi ovrha i kredita, vrlo bitno za naše građane, međutim mi ćemo otići bez toga da smo glasali. I još jednom evo za ovaj Uskrs bi tribalo mir tim ljudima, a ne poslije Uskrsa nastavljati sa mjerama gdje će ljudi sada moraju plaćati račune, moraju plaćati kredite, trebalo je osigurati te mjere. I još jednom gdje se god strana roba, trgovačkim lancima prodaje, prehrambeni proizvodi, može se ući, može se kupovati premda su tržnice još uvijek zatvorene, očekujem da je, najavio je, najavljeno je od stožera da će ih otvoriti, ljudi su naši poljoprivrednici i domaći proizvodi su ovaj poglavito voće, povrće, ono šta se uzgaja u ovome trenutku od jagoda Vrgoračkih i ostalih proizvoda, mliječnih proizvoda su, ne može to stati, to se treba prodati, otvorite trgovačke lance, ovaj ako su otvoreni trgovački lanci otvorimo tržnice, naravno svima želim sretan Uskrs, a poglavito pozivam još jednom naše nadležne da omoguće, ako mi možemo držat ovde sabor da se vjernicima [[Upadica: Vrijeme.]] omogući da budu imat svete mise. Hvala lijepo.
Zahvaljujem.
Evo ga, sad ćemo prijeći onda na slobodni govor. Prvi je na red Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo ja bih se ovdje obratio svojim sugrađanima, svojim Splitsko-dalmatinskom županijom, ali i cijelom narodu hrvatskom da ovdje kažemo što znači Split, županije, a poglavito Splitsko-dalmatinska županija koja je u biti tvornica uhljeba danas kada cijela Hrvatska, cijela Splitsko-dalmatinska županija je u bunkeru. Koja poštivamo mjere stručnjaka po pitanju COVID-a u istom tom Splitsko-dalmatinskoj županiji ulazi virus COVID tamo gdje ne bi smio ući, naravno uz uhljeba kojega je postavio Ante Sanader pod, tj. tajnik, jedan od glavnih ljudi Andreja Plenkovića kojega je postavio nakon gubitka izbora u za gradonačelnika u Omišu. Naravno, uz asistenciju Bobana koji ga svesrdno podržaje jer godinama sam tražio kao županijski vijećnik, predsjednik Kluba MOST-a da se tome čovjeku ne da povjerenje i da se taj čovjek makne sa mjesta šefa, tj. ravnatelja Doma za starije i nemoćne u Splitu. I baš tamo gdje nismo smili, dok smo mi svi u bunkeru, zabija nam se gol u produžecima, uz pomoć Ante Sanadera koji šuti ovo cijelo vrijeme i aktualnoga župana Bobana. Ovo je dokaz da su županije najveći kočničari razvoja RH. I da je vrijeme da ovaj saziv sad na kraju ovoga mandata napravi pravu stvar i ukine županije. Otkad su županije osnovane samo je iz Dalmatinske zagore odselilo 100 000 ljudi. A danas kada se branimo od koronavirusa, baš na tome mjestu gdje je postavljen uhljeb, ugroženi su životi i zdravlje naših ljudi, nažalost već su neki i umrli, štićenici doma za starije i nemoguće. I ne samo da su ugrozili domove za starije i nemoćne nego su ugrozili i centar za smještaj odraslih osoba u Centru Juraj Bonači i štićenike jer djelatnike iz toga doma su poslali sada u ispomoć u domove za starije i nemoćne u Biokovku i u Vukovar, u ulici Vukovar u Splitu u starački dom. I sada ti ljudi, naši štićenici koji su 100%-tni invalidi, koji imaju autizam, njijzih, njih 24-ero po 7 dana non stop u kontinuitetu štite dvoje ljudi, njegovatelj i medicinski tehničar. Ugroženi su sada životi i tih ljudi u zdravstvenim institucijama. Što poduzima ministrica socijalne skrbi? Apsolutno ništa. Dok u isto vrijeme držite tiskovne u Splitu i pozivate narod, poglavito župan Boban u uniformi kao heroj poziva ljude da se drže mjera, on je donio virus, on, direktno on priko svoga uhljeba. I ovdje nije samo pitanje g. Ivana Škaričića. Ovdje je pitanje odgovornosti Ante Sanadera, kolega Bačiću, Ante Sanadera koji nije stavio stručne ljude, koji nije stavio stručne ljude na mjesto u starački dom, dok smo mi svi, kolega Bačiću, u izolaciji, dok medicinsko osoblje riskira svoje živote, slabo opremljeno bez zaštitnih sredstava, u isto vrijeme ti ljudi su doveli koronavirus tj. zabili su nam u produžecima u 95.-oj minuti, isti ti ljudi. Zbog toga ovaj saziv sabora mora sad na kraju, mi moramo to donijeti, ukiniti županije, one su nepotrebne. Ovo je vapaj svih ljudi, ne samo ove Dalmatinske Zagore i Splitsko-dalmatinske županije, nego cijele RH, skinimo te lance sa sebe, oslobodimo lokalne samouprave, oslobodimo se od tih faraona, oslobodimo se od tih kraljevina njihovih koje služe isključivo za uhljebljivanje, održavanje vlasti, a vidite što su nam napravili. Stoga pozivam odgovorne, Bobana, Sanadera, da oni dadu ostavku ako već nemaju hrabrosti [[Upadica: Vrijeme]] dati ostavku Škaričiću. Hvala lijepo.
Prekidamo na trenutak raspravu o ovome zakonu kako bi omogućili iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prva je gospođa Sonja Čikotić koja će govoriti u ime MOST-a nezavisnih lista. Izvolite.
Potpredsjedniče HS-a, hvala vam. Poštovane kolegice i kolege. Danas ću govoriti o situaciji koja je trenutno u Hrvatskoj, kakva će Hrvatska sutra biti nakon provođenja svih ovih mjera i nedovoljne njihove učinkovitosti, nedovoljnog njihovog intenziteta ili nedovoljnog obuhvata određenih skupina građana. Reći ću da opet i ovdje ću zahvaliti svim medicinskim sestrama, svim tehničarima, svim blagajnicama i blagajnicima, prodavačima koji vrijedno rade u ovoj krizi i svakodnevno odlaze na svoja radna mjesta. Ova izvanredna situacija trebala bi nas sve primorati na solidarnost i na zajedništvo i nitko ne bi trebao ostati sam. Svi bi trebali stvoriti taj lanac solidarnosti između građana, a mjere koje Vlada predlaže i mi oporbeni zastupnici trebale bi zasigurno osigurati da se ne stvori novi sloj siromašnih, novi sloj obespravljenih građana koji će teško ili nikako moći pomirivati svoje životne potrebe nakon završetka korone krize. Danas na dnevnom redu je i Zakon o zaustavljanju ovrha na novčanim sredstvima koje provodi FINA, upitala sam što je sa onim sredstvima nad kojima se provodi ovrha od HZMO-a, što je sa onim ovrhama koje provode poslodavci? Ponovno imamo kašnjenje, imat ćemo dvije mjere koje će stići zakašnjelo, ovršeni, blokirani građani danas teško žive, isto tako i njihova djeca. Danas je prema izvješću pravobraniteljice za djecu 300.000 ljudi u Hrvatskoj u siromaštvu i na granici siromaštva, a nakon ove krize bojim se da će broj biti sve veći. Svakodnevno mi se obraćaju majke koje su kod kuće sa djecom koje koriste roditeljski dopust kojima roditeljski dopust ističe ili je već istekao i moraju se vratiti na svoja radna mjesta, koja nemaju kome povjeriti djecu na brigu i na odgoj, na čuvanje jer znamo vrtići su zatvoreni, škole su zatvorene, kako one koje su nezaposlene zapravo krenuti u potragu za poslom u ovoj situaciji i kako zapravo one koje se moraju vratiti na radno mjesto, kako da zapravo tu brigu o djeci i kome da ju povjere. Isto tako moram reći da broji upiti dolaze i sa strane poduzetnika koji imaju, znači pravne osobe koji koriste određene mjere za likvidnost, ali im prijete ovrhe jer nisu radile evo već mjesec i po dana, imaju zadužnice i na osobna imena. Zašto ne predložimo da u određenim mjerama i kod pravnih osoba bude to spriječeno, a sredstva koja daje, koja su omogućena za likvidnost sigurno bi se trebala koristiti i usmjerivati na jedan dio dugova prema dobavljačima, a isto tako i održavanje tekuće likvidnosti tvrtke. Pozivam Vladu da, obzirom da stalno zagovara solidarnost i zajedništvo, u tome i napravi iskorak u vidu zakonskog rješenja koje će javnom sektoru, onima koji dobro žive u jednoj od najsiromašnijih članica EU, koji imaju velike plaće i koji su dugo bili nezamjenjivi menadžeri razno raznih agencija, da sada im se ograniče primanja jer moramo svi biti solidarni, a i građane pozivam da nastave niz sa svim nezamjenjivim menadžerima koji danas primaju 30 i 40 tisuća kuna neto plaće i da nije dovoljno da pozivamo ih samo na solidarnost, već je potrebno učiniti puno veće mjere i da ne dopustimo kroz ove zakonske mjere koje se donose danas u Hrvatskom saboru, da se omogući pojedinačno određenim kastama bogaćenje. Znači, bogaćenje pojedinaca, da ne netko ne bi iskoristio opet ovu situaciju da izađe sa plijenom. Isto tako moram reći da preko 300.000 ljudi u Hrvatskoj je znači blokirano. Nas zanima njihov život, zanima nas na koji način oni podmiruju svoje režije i na koji način će zapravo oni iz ove krize izaći još siromašniji i hoće li osjetiti te dugotrajne posljedice puno, puno duže.
Hvala lijepo.
Sljedeća iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, uvažena zastupnica Sonja Čikotić.
Poštovane kolegice i kolege, uvaženi saborski zastupnici. Ja bih htjela danas govoriti o nekoliko tema koje muče i s kojima se građani mi svakodnevno obraćaju. Jedna stvar su ovrhe i blokade. Danas je izglasan zakon koji će osiguravati 3+3 moratorija za one građane čija se ovrha provodi nad novčanim sredstvima, ali od strane FINA-e. Oni kojima ovrhu provodi HZMO i onima kojima ovrhu provodi poslodavac, na njih ovaj zakonski prijedlog se neće odnositi. Isto tako, izglasano je niz drugih zakona koji su došli u ovu sabornicu. Saborski zakoni koji dolaze od strane oporbenih stranaka nisu došli još djelomično na red. Meni se svakodnevno obraćaju žene i koje moraju raditi, znači rade na zanimanjima koje je Civilni stožer dozvolio da se redovno obavljaju. Škola se obavlja putem daljine. Te žene danas su više nego ikad diskriminirane na radnom mjestu jer brojni poslodavci zapravo ne shvaćaju da one nemaju kome povjeriti ženu, odnosno njihovu djecu na čuvanje. Mi znamo da su žene u hrvatskom društvu tradicionalno njegovateljice, da one često rade na određeno, da rade sezonski, da rade za niža primanja i da posljedično tome slabije napreduju u svojim karijerama. Danas te žene, te majke ne mogu na dovoljan način biti zaštićene na tržištu rada i to je ono na što želim ukazati. U ovim kriznim vremenima nitko ne bi trebao ostati sam i solidarnost bi nam trebala biti na prvom mjestu. Poslije ove krize ne smijemo dozvoliti da se stvori novi sloj siromašnih građana, a ona čujem iz vladajućih redova kako nije bilo dovoljno vremena, kako nema dovoljno vremena, kako ne može se to na brzinu napraviti određeni zakoni koji bi zasigurno pomogli brojnom dijelu građana jer smatram da je uz Zakon o obustavi sredstava i provođenjem sredstava na ovrhama nad novčanim sredstvima sigurno trebao se naći odmah i Ovršni zakon kako bi svi građani koji su u toj situaciji da imaju ovrhe, da su blokirani, imali jednaka prava i primali znači svoje pune mirovine i svoje pune plaće jer i oni su isto u ovoj izvanrednoj situaciji i oni još uvijek ne mogu financirati sve ono što treba i oni su izravno pogođeni. Pogođeni su znači radnici, isto tako, javljaju se radnici, zabrinuti su za svoja radna mjesta. Zabrinuti su hoće li uopće biti turističke sezone i hoće li i na koji način biti pozvani oni koji su trebali sezonski zapravo odrađivati tu sezonu. Moram napomenuti kada je bio Zakon o financiranju političkih aktivnosti, izborne promidžbe i o referendumu, moramo se sjetiti da je bio donesen za nekoliko dana, da je održana maratonska sjednica i da kada je to bilo u korist onih političkih pobornika toga istoga, da je taj zakon bio izglasan i donesen i objavljen u Narodnim novinama u svega jednome danu. Čujem i čitam iz novina kako ministar uprave kaže, pa nismo mi ti koji će reći ta i ta općina treba postojati, ta i ta općina treba biti. A tko bi to drugi trebao znati nego ministar uprave? Ili bi se ministar uprave radije bavio problemima i poteškoćama turističkog sektora, problemima i poteškoćama turističke sezone, bi li on radije bio ministar turizma? Mene zapravo zaprepaštava činjenica da je država izašla sa nekim subvencijama prema radnicima, prema poslodavcima, ali ne kreće od sebe. Oni su krenuli u zaduživanje, a zapravo onaj isti birokratski teritorijalni ustroj na koji se godinama eminentni stručnjaci upozoravaju, nije održivo, nije učinkovito, nije učinkovito ni za građane, ni za fiskalnu blagajnu, oni se naprosto tome oglušuju. Pozivam Vladu da krene od sebe, da krene u reformu javne uprave, u reformu teritorijalnog ustroja jer zasigurno, to ne samo da bi bilo financijski učinkovito, to bi bilo zapravo učinkovito i za život građana jer neke stvari bi bile učinkovito napravljene i neki procesi bi kraće trajali. Hvala.
Hvala.
Sada prelazimo na objedinjenu raspravu, oprostite, ja se već žurim naprijed, sada ćemo naravno ići uobičajeno iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i prvi će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Božo Petrov. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Ja ću danas govoriti o dva koncepta u duhu ove obljetnice koju je upravo spomenuo gospodin Reiner, duhu demokracije prvih višestranačkih izbora, govorit ću o dva koncepta bitna, konceptu vladavine prava i konceptu pravne sigurnosti. U razvijenim demokratskim društvima poput Njemačke i Švicarske o tim konceptima se ne treba previše raspravljati, oni su samorazumljivi. Njihovi građani uzimaju kao notornu činjenicu da su zakoni precizno i jasno napisani i s druge strane da država, državne ustanove, pogotovo državni represivni aparat će prema svim građanima se odnositi jednako, postupati isto da su oni svi jednaki po zakonu. S druge strane, mislim da ne trebamo trošiti previše riječi da bismo zaključili kako hrvatski građani imaju ponešto drukčije iskustvo sa tim konceptom vladavine prava. A jedan tipičan slučaj hrvatskog koncepta vladavine prava se dogodio neki dan kada su inspektori Državnog inspektorata ušli u ugostiteljske objekte, otkrili navodne nezakonitosti, zatvorili te ugostiteljske objekte i odalamili ih ozbiljnom financijskom kaznom. Mislim da ovaj primjer postupanja Državnog inspektorata pokazuje dvije bitne stvari, prva bitna stvar da građani trebaju znati da ova Vlada i ove državne institucije nemaju namjeru išta ozbiljno promijeniti nakon što epidemija prođe i da sve ove velike priče poput promjene paradigme i sličnoga su jeftina obmana koja će trajati do trenutka dok ne prođu parlamentarni izbori, a nakon što prođu parlamentarni izbori, sve će se vratiti na staro. Ponovo će vam trebati kariole papira, štambiljanja, pečatiranja, a s druge strane gušit će se one koji pokušavaju zaraditi svoj kruh i to će ih se gušiti u tišini. S druge strane još dodatno, druga stvar bitna nisu naučene lekcije koje su trebale biti naučene o vladavini prava. Ja ću reći da je HS dao ovlasti stožeru da u trenucima kao što su ovi imaju mogućnost urediti kako će se određeni objekti, ugostiteljski objekti funkcionirati. Ponovit ću vam, HS je dao ovlasti. Nisu dale ovlasti hrvatske gospodarske komore, turističke zajednice, zavodi za javno zdravstvo, a oni se svi sada javljaju i tumače dodatno te odluke stožera. Zašto? Zašto se javljaju, zašto oni imaju to potrebu tumačiti? Kada stožer da određene mjere, one se objavljuju u Narodnim novinama, objavljuju se zato da svima budu dostupne i te odluke trebaju biti jasne i precizne. Ne smije biti dodatnih tumačenja a upravo tu se je pogriješilo, donesena je mjera koja nije bila dovoljno jasna, nije bila dovoljno precizna, zato se svi drugi javljaju sad, trebaju davati dodatna tumačenja. Ali nije ispravno. I upravo zbog te pogreške nastradali su oni koji se u ovakvoj krizi pokušavaju borit i za svoje zaposlenike pronaći kruh. Stvorena je pravna nesigurnost, narušena vladavina prava a tu cijenu su platili hrvatski ugostitelji. Mislim da je ovo tipičan slučaj hrvatske verzije vladavine prava a i podsjetnik građanima. Dragi građani, ništa se neće promijeniti u ovoj priči. Promjene se događaju samo na izborima.
Fala lijepo. Sada je na redu ispred Kluba HNS-a g. Čuraj, nema ga. I sada je ispred MOST-a nezavisnih lista g. Bulj će imat svoj nastup, izvolite.
Poštovani građani, kolegice i kolege. U RH ova kriza je razobličila sve loše politike, ova kriza je pokazala kako je od narođene hrvatske vlasti u biti su sad otkrili taj jorgan ispod kojega su se oni krili u svojim farsama, u svojim maglama i gdje god pogledamo vidimo te njihove dimne zavjese da su bile, samo moramo čak reć ne dimne zavjese nego sapunice, baluni od sapunice. Ja bih odma također, a to uvijek naglašavamo, a poglavito mi iz ruralnih područja rekao da sve ono što se nije radilo i ono na što se upozoravalo godinama i ono što se zaboravilo a u biti na ruralnim područjima je ugašena nada, znači jednostavno je prekidač ciljano da bi se pogodovalo poglavito određenim lobijima, da bi se pod ovim svjetlima obmanjivao narod i naravno kroz ogromnu medijsku promidžbu. Što se tiče same poljoprivrede, poljoprivreda je najbitnija grana, hrana je jedna od najbitnijih grana uz sve ostale, ali ipak hrana je osnova života, voda i energetika. Sve te tri stvari u RH postoje i mogućnosti i resursi i potencijali međutim je činjenica da kad pogledamo hrvatsku poljoprivredu samo to neobrađeno zemljište i 700.000 hektara kad pogledamo 400.000 državnog zemljišta i da 2 godine 20 puta je u stvari minjan Zakon o poljoprivrednom zemljištu zadnji je prije 2 godine, od 400.000 m2 niti 1% nije podijeljeno poljoprivrednog zemljišta. Dao sam u proceduru hitnu Zakon o izmjenama, izmjenu Zakona o poljoprivrednom zemljištu da se napokon podijeli zemljište hrvatskom seljaku, hrvatskim OPG-ovima i da se napokon počne obrađivati. To nije prihvaćeno. Naravno da problem javne uprave, tj. problem funkcioniranja lokalnih, županijskih i državne vlasti je vidljiv. Vidljiv je iz više razloga zato što je sad izašlo na vidilo da županije su nepotrebne, triba ih ugasiti. Iako itko ima šansu to ima ovaj sabor. Sve što je valjalo i donekle dok je, šta je bilo organizirano to je uništeno, domovi zdravlja su doslovno, doslovno i zdravstvene usluge su doslovno ne prepolovljene, nego zdravstvene usluge su doslovno uništene, doslovno. I korona kriza je pokazala koliko je značajni ti domovi zdravlja, hitne pomoći koje su bile organizirane, ali nikoga nije briga. Šta je bitno? Bitno je da županije imaju domove zdravlja pod svojom kontrolom i da te iste županije ubiti zapošljavaju činovnike unutar domova zdravlja, pa tako prija bia Petric, sada je misto njega Rađa, Rađa je bio njemu savjetnik, sad je ovaj njemu savjetnik, a uništeno sve. 6 mjeseci žene čekaju u mojoj Cetinskoj krajini da se upišu na UZV dojke i taj dan bude red jednom nakon 6 mjeseci bude red ajme, guše se u redovima. Pa ajmo ukinut stacionar, pa kolega Bačić se sića ajmo ukinut rodilište, a dođu na alku ko će trkat alku. Mislim jednostavno i iz te perspektive nije se dobro radilo i to je taj demografski pad, to je taj demografski pad koji je najgori. I na kraju bi samo rekao, korona kriza nam je otvorila oči ali i nadu da se može drugačije i mora drugačije, da je uvrede koje sam dobivao, da bolje da te Zagora nije rodila, čobane i tako, da sam ja ponosan na te uvrede jer dolazim, seljak sam i uša sam u politiku baš zbog tih ukravačenih figura koje su uništile hrvatsku državu. Na kraju bi se osvrnuo, a i danas sam, a i jučer sam na temelje hrvatske države, nakon izjave uhititi, locirati, transferirati, isporučiti, Vladimira Šeksa, nakon izjave Nenada Stazića da 45 godine nikada nije završio, da '45. Pobjednici nisu završili svoj posao da je tribalo još pobiti Hrvata, nakon izjave nakon 2017. gdje je šarafciger koalicija Andreja Plenkovića, Vrdoljaka i Pupovca skinula ploču 11-storici junaka i jučerašnje izjave Zorana Milanovića o ovoj krizi kad trebamo biti složni i zajedno da triba skinuti ploču i baciti u smeće je krajnje žalosno, sramotno, ispod svake razine i ovom, i ovim je činom Zoran Milanović nastavio politiku Kolinde Grabar Kitarović, Vladimira Šeksa, Andreja Plenkovića i svih onih koji su se izrugivali [[Upadica: Hvala lijepa.]] sa žrtvama u predizborne svrhe. Hvala lijepa.
Sljedeći klub zastupnika je onaj Mosta nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Poštovani građani, poštovane kolegice i kolege. Koronavirus je prikazao sve, tj. otvorio, raskrio jorgan sa loših politika koje su uništile ono što je bitno za samodostatnost i sramotno je što je RH, opet ću ponoviti, ne poduzima ništa, poglavito Ministarstvo poljoprivrede, po pitanju neobrađenoga zemljišta u vlasništvu države od ukupno 700 tisuća hektara poljoprivrednoga zemljišta. 400 je u vlasništvu RH. Zakon o poljoprivrednom zemljištu je se minjao 20 puta. 20. Zadnji put prije 2 godine za vrijeme Tolušića, ministrica evo, sad je ministrica Vučković, niti 1% se nije dodijelilo poljoprivrednoga zemljišta u ovo vrijeme. Nastavi li se ovakva politika, nastavi li se ova kriza pandemijska, da li ćemo biti, ne samo samodostatni, da li ćemo imati dovoljno hrane, da li će zavladati možda glas kod neobrađenih površina, sada kada je trebala biti najviše u jeku sjetve. Tu je prokazana i korupcija u poljoprivredi nikada više se nije ulagalo u poticaje poljoprivrednicima, a nikad manji proizvodnju nismo imali, nikada veći uvoz. Priko 3 milijarde EUR-a uvozimo, uvozimo prehrambenih proizvoda. Od toga najviše svinjetine i smrznutih tjestenina, od znači žitarica, a imamo Slavoniju. Od silosa koji su 30-tak godina opljačkani puni žita, do danas se apsolutno ništa nije poduzelo. To ministarstvo koje je tribalo razvijati poljoprivredu, koje je trebalo ulagati u selo i seljaka, srljali su kao guske u magli, ne svi, jer određeni su isključivo lobiji i štetočine uvozne unutar ministarstva i začuđujuće je da sam ja dao više od mjesec, mjesec dana prijedlog u hitnu proceduru, da se podijeli zemljište hrvatskom seljaku, hrvatskom poljoprivredniku da apsolutno još nije došao ni u raspravu. S tim bi se u tom mom prijedlogu bi se odmakli župani i supotpis njihovi treba dat, znači jednostavno ih odmaknuti jel program ne radi za dodjelu poljoprivrednog zemljišta, radi lokalna samouprava, ali na kome je području zemljište, ali oni moraju u istom trenutku dati i županu da to potpiše. Naravno župani ne potpisivaju, poglavito gdje lokalni čelnici nisu, nemaju njihovu stranačku iskaznicu. Nama je prvo izbaciti županije. I ovde bih poslao poruku da je ovaj sabor ima priliku, sada je pandemija pokazala da su županije višak. Mi moramo ukinuti županije, ja sam se kandidira za župana Splitsko-dalmatinske županije, ušao sam u drugi krug, dobija sa najviše glasova, moj glavni moto je bio bit ću posljednji župan, ukinimo županije. One koče razvoj poljoprivrede. Samo u mojoj županiji Sinjsko polje nije navodnjeno. Čemu služe županije? A koncesije, evo ovde je ministar Bošnjaković, tada je bio zastupnik, sićate se koncesije na Bolu, na Braču, sjećate se kako se upravlja sa pomorskim dobrom, sve je to u rukama župana koji su faraoni. Oni su kočnica. Mi moramo stvarno decentralizirati RH i onda će se razvijati i poljoprivreda i stočarstvo, jel tko najbolje zna što se događa u područjima lokalnih sredina, znaju naravno lokalni čelnici i ljudi koji žive na tome mjestu, a ne danas gradonačelnici i načelnici moraju biti isključivo, ja to garantiram i u našem klubu je bilo takvih jednostavno su morali igrati kako im župan kaže, otišli su naravno iz kluba jer je nepoželjno biti u Klubu MOST-a jer neće ništa ostvariti za svoje lokalne jedinice. Moraju biti protrčka županova, lokalni čelnici, ej ljudi moji i ti župani, ti faraoni vladaju. Uništili su poljoprivredu, ministrica Vučković ništa ne poduzima, niti je briga, dao sam prijedlog zakona neka ga prepiše, a oni lokalni čelnici koji ne podijele zemljište, lokalni čelnik, pa to imamo, mislim to je katastrofa. Što ako zavlada da nema više uvoza, ako se države zatvore, ako ova kriza potraje, što onda? Ministre, što je biti? Zato kupujmo domaće, obrađujmo, zaorimo naše oranice i napokon budimo samodostatni, napokon, a uništimo uvozne štetočine unutar ministarstava [[Upadica: Hvala.]] i to je šutnja ministrice Vučković.
Hvala, hvala lijepa.
Sada prelazimo na slobodni govor. Prvi je na redu Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista, poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala. Dragi ljudi, poštovani građani. U moru zdravstvenih problema zbog epidemije koronavirusa, sve više se suočavamo i s gospodarskim i drugim društvenim aspektima ove krize, koja bi po svemu sudeći mogla i potrajati kroz jedan duži vremenski period. Već sada znamo da će ekonomske posljedice krize biti nezamislive. Podaci i procjene koji pristižu iz vodećih svjetskih ekonomija, oni koji su motor svjetskog gospodarstva su u najmanju ruku zabrinjavajući. Njemačka Vlada predviđa pad njemačkog BDP-a od preko 6%, a nezaposlenost u SAD-u dosegnula je povijesne vrhunce iz 30-ih godina 20. st. U brojkama samo u posljednjih mjesec dana tamo je bez posla ostalo preko 25 milijuna ljudi. Promatrajući te nestvarne brojke moramo se zapitati kako će se sve to odraziti na hrvatsku malu, a k tome i otvorenu ekonomiju, koja se prema svojoj relativnoj snazi i strukturi ne nalazi ni blizu svjetskog vrha. Na kraju krajeva, posljedice krize najviše će se odraziti na one koji su posljednji u lancu ekonomije, ali i na kojima gospodarstvo istovremeno i počiva, a to su radnici. Iskustvo krize iz 2008. g. nama u Hrvatskoj, ali i diljem Europe, pokazalo je da su na tržištu rada najugroženiji mladi radnici, oni do 30 ili 35 godina života. Prisjetimo se, recesija izazvana financijskom krizom iz 2008. uzrokovala je nezaposlenost mladih koja je u nekim zemljama EU kroz veći broj godina prelazila i preko 50%. Hrvatska je po nezaposlenosti mladih ljudi bila na samom vrhu nažalost, uz Grčku i neke druge države bilježili smo znači stope nezaposlenosti mladih najmanje preko 30%. Dugotrajna nezaposlenost mladih radnika, besperspektivnost, nemogućnost napredovanja u plaću, niske plaće, nesigurni poslovi, sezonalnost poslova koje su obavljali i nestabilnost primanja, kreditna nesposobnost, ali i druge nepravde, znamo do čega su dovele, do odlaska naših ljudi iz Hrvatske u Njemačku, Irsku i dr. zemlje. Ovoga puta moramo biti pametniji. Prvi podaci o nezaposlenosti mladih radnika u razvijenijim zapadnim ekonomijama govore da njihova nezaposlenost u okolnostima epidemije koronavirusa raste 4-5 puta brže od nezaposlenosti starijih generacija radnika i ja s ovog mjesta apeliram na Vladu da reagiramo brzo i odlučno za mlade ljude koji su tek nedavno ušli u svijet rada, za one koji će i u ovo i u narednim godinama tražiti svoj prvi posao, moramo imati plan i ponuditi im budućnost i perspektivu u Hrvatskoj. Most će zato mladima ponuditi viziju njihove budućnosti i to ovdje u Hrvatskoj i zato stalno predlažemo nove mjere Vladi, predložili smo set gospodarskih zakona za ublažavanje posljedica ove krize. Isto tako, tražili smo još u ožujku moratorij na ovrhe i na kredite. Znate što se dogodilo? Dok je Slovenija odmah donijela moratorij na ovrhe, naša Vlada to čini tek sada, mi danas o tome ovdje u HS-u raspravljamo. Ja postavljam pitanje ovdje svima vama, zar je moguće da Vlada RH kalkulira sa životima naših građana? Zašto to kažem? Da su u ožujku mjere donesene za 3 mjeseca, do izbora kada ih planiraju u srpnju te mjere bi bile gotove, ali oni to donose sada da te mjere vrijede do izbora, a nakon izbora, tko živ, tko mrtav. To je poruka vladajućih, mi tražimo moratorij na ovrhe znači kroz cijelu ovu godinu, moratorij na kredite i kamate što Vlada ne želi donijeti, kroz cijelu ovu godinu, uputili smo i zakonski prijedlog. I isto tako, poručujem Vladi, sad je vrijeme za reforme. Jedina smo politička opcija koja je u proceduru u zakonski prijedlog pretočila teritorijalni preustroj, smanjenje broja znači jedinica lokalne samouprave, smanjenje broja političara i dužnosnika. Vladajući, vrijeme je za promjenu.
Hvala. Idemo sada na drugu raspravu, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvažene kolegice i kolege, poštovani građani. Korona kriza je otvorila svima oči. Otvorila je oči i to je vidljivo po pitanju županija, da li su županije potrebne, da li je novi preustroj potreban. Sada i onim slipcima koji su iz stranačkih kuteva gledali potrebe županija je razvidno da su županije ključ i glavna štetočina razvoja RH. U ovoj korona krizi u mojoj Dalmaciji kada nas je ministar Beroš i stožer pozivali na bunker, kada su nas pozivali da se držimo socijalnih distanca, da se držimo mjera, kada su zatvoreni ugostiteljski objekti, kada je sve zatvoreno toga je se narod pridržavao, međutim kako sam i kazao sada ću ponoviti, u 95.minuti su nam uvalili tamo gdje nije smjelo biti virusa, a to je u dom za starije i nemoćne. I tko nam je to uvalio? Baš onaj kojega je zagovarao, štiti, njegov glavni mentor Ante Sanader dok je bio župan, sada glavni čovjek Andreja Plenkovića desna ruka i Blaženko Boban župan. Čovjek ravnatelj kažu da su 10 dana imali temperaturu stariji i nemoćni i da su tek kada se to eskaliralo oni pozvali da se to provjeri, da se testiraju štićenici. 17 mrtvih. I danas doli imamo zaraženih. Jučer 5 u Splitsko-dalmatinskoj županiji umrlih, svaki dan sve gore i gore vijesti zbog čovjeka koji nije odradio svoj posao i kaže ministar Beroš nakon pustih izjava, pustih analiza, pustih izvješća, kaže kriv je virus. Županije su kočnice razvoja, županije nisu one šta se poziva ova Vlada one gdje se decentralizira moć sa državne razine. Ne, oni su protočni bojler gdje se daje novac iz decentraliziranih sredstava za zdravstvo, a znamo što su napravili od zdravstvenih usluga da doslovno žene u mojoj dalmatinskoj zagori u toj županiji u redovima čekaju da se upišu na UZV dojke, brojne ne dočekaju, umru, ne dočekaju da ih se pregleda. Imao sam brojne, nisam bio saborski zastupnik zbog gašenja u Sinju i stacionara i radiologije i rendgena i loše hitne pomoći i ne da su ljudi, ljudi koji rade su odlični, međutim nedostatak ljudstva i nebriga. Ali taj novac koji se decentralizira on ostaje u županijama u uhljebljivanju i to je glavna kočnica razvoja. Od kada su županije, ponavljam, osnovane iz dalmatinske Zagore od Krke do Neretve je iselilo 100.000 ljudi. Veće štete su napravili nego svi okupatori od Osmanskog carstva pa sve na ovamo svi koji su prošli od Kraljevine Jugoslavije, od fašista, nacista, komunista, veće štetočine su napravili. Zamislite koliku moć ti župani imaju faraoni da zbog njih i zbog zakona koji im je omogućio nemamo navodnjavanje, ključnih naših polja i površina zbog toga imamo 800.000 hektara neobrađenog poljoprivrednog zemljišta, nije navodnjeno Sinjsko polje, Petrovo polje. Pa stani, jeli to normalno u 21.stoljeću kada imamo milijarde na raspolaganju iz eu sredstava. Ključni projekt razvoja kao što su vertikale, spojevi na autoput cetinskog, drniškog, kninskog kraja što sam predlagao nisu odrađeni, a gospodarenje otpadom i očuvanje okoliša da ne govorim. Samo štetni projekti Lećevica koje će štete napraviti, koje su štetočine i koliko su novca uzeli to je katastrofa, isključivo da bi uhljebljavali. Ovaj saziv je imao šansu, nije to ispunio, žao mi je jel je bitan, nije ugasio županije. Zato ugasimo županije.
Hvala.
Sada je na redu g. Miro Bulj koji će iznositi stajalište Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege, evo ja ću samo kratko na ovo što je kolega Milošević rekao, da HS mora prihvatiti ono i mi svi građani, RH, što nam Vijeće Europe tj. Europski parlament i nalaže u deklaraciji, osuditi sve totalitarne režime, fašistički, nacistički i komunistički i pokloniti se svim žrtvama. Ali, neću nikada prihvatiti da se etiketira hrvatski narod 2020. i ustaškim i nacističkim i onima koji ne dozvoljava prava bilo kome. Bilo kojoj manjini i bilo kojoj skupini, a pogotovo uspoređivati insignije iz Domovinskoga rata sa bilo kojim režimom iz prošlosti iz II. svj. rata, bilo ustaškim ili bilo kojim drugim, i to neću kao čovjek i kao hrvatski branitelj prihvatiti. Jer ljudi pod insignijama HOS-a koje je prihvatilo kao udrugu Vlada Ivice Račana, a to kolega Milošević zna, da je Udruga hrvatskih bojovnika HOS-a prihvaćena od Ivice Račana, ponavljam, Vlade, ministra Ivaniševića, prema tome, kolega Miloševiću, ne stavljate hipoteku hrvatskom narodu da je zločinački i porast fašizma. To je jednostavno laž i to neću nikada ja kao čovjek prihvatiti. Čovjek koji iznimno poštiva sve ljude, pa naravno između toga, mislim da je cijeli korpus hrvatski, politički i sve nacionalne manjine. Ali da će netko stavljati hipoteku na hrvatski narod da je fašistički 2020. g., to neću dozvoliti. Naravno da ste, kolega Miloševiću zaboravili reći o četničkim spomenicima kao npr. u Vukovaru zločincu Šoškočaninu i ostalima. Ali, ja o tome ne bih, ja bih se zadržao na ovome da mi kao narod, kao politički narod sa nacionalnim manjinama svi skupa se pozivamo na ono što nam Europa daje i što ja prihvaćam kao čovjek, da osudimo sve zločine, sve totalitarne režime. I komunistički i fašistički i nacistički i poklonimo se svim žrtvama. Hipoteku da je hrvatski narod fašistički i da ga stavljaju u kalupe Drugog svjetskog rata. Nemojte se ljutiti, ne prihvaćam jer niste realni, niste govorili o ljudima koji su branili sa tim insignijama Hrvatsku državu koje triba razdvojiti od velikosrpske četničke agresije. A ja bi sada se vratio na ono što sam mislio. RH govoriti RH ima ogromna sredstva iz EU za aglomeracije. U mojoj cetinskoj krajini u mome Sinju kroz sred Sinja prolazi otvorena kanalizacija koja utječe u Cetinu, ne riješen je velik dio i septičke jame tako da ugrožava i rijeku Cetinu i zdravlje ljudi i žalosno je da u 21.stoljeću je to tako, ali je činjenica ta. I sada kada je taj projekt 2023.trebao biti gotov, tj. kada je trebao biti odrađen, izveden sredstva su osiguranja, ministar je prošle godine i potpisao 302 milijuna kuna, raspisali su se javni radovi, međutim Hrvatske vode, grad Sinj, gradonačelnica, vodovod lokalni su krivu procjenu napravili. Umjesto procijenjenih radova za aglomeraciju Sinj koji je ogroman projekat, 213 milijuna najniža ponuda koja je raspisana prije nekoliko dana i otvorena je prije nekoliko dana … je duplo veća od procijenjene. Umjesto 213 milijuna koliko je procijenjeno najniža ponuda je 418 milijuna ili 205 milijuna više. A do 2023.ako ne završimo projekt aglomeracije propada nam novac. Iz europskih fondova tu je 220 milijuna kuna osigurano, to je za Sinj, cetinsku krajinu, Zagoru pa i Hrvatsku ogroman novac. Pozivam ovdje nadležno ministarstvo, Hrvatske vode da hitno reagiraju jel ovaj projekat i sredstva iz eu fondova ne smidu propast. I sramotno je da u 2021. u Sinju centru dalmatinske Zagore propada projekat aglomeracije i zbog toga pozivam one koji se naslikavaju kada potpisivaju ugovore od ministra Ćorića do direktora Hrvatskih voda, gradonačelnica Sinja, predstavnika vodovoda da napokon se riješi ovaj problem jel to će biti nesaglediva šteta ne riješi li se ovaj problem. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada je na redu gospodin Ante Bačić koji će govoriti u ime HDZ-a.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Kolegice i kolege. Pratimo sva događanja vezano za pandemiju korona virusa i sve štete koje je načinila u RH pa tako i našem obrazovnom sustavu. Mislim da u zadnjih mjesec, dva dana isključivo pričamo o osnovnom i srednjem školstvu i našim učenicima hoće li sada pohađati nastavu, kako će završiti svoju školsku godinu, na koji način će se zaključiti ocjene, što će biti s maturantima, djecom u vrtiću i ostalima. Mislim da u našem medijskom prostoru, a posebice evo i u Saboru i u izlaganjima samog Ministarstva znanosti i obrazovanja imam osjećaj da smo zanemarili jednu poveću skupinu u našem društvu, a to je 160.000 studenata naših sveučilišta u Hrvatskoj, veleučilišta, privatnih učilišta koji među njima nekih 30% uopće ne sudjeluje u nikakvom obliku online nastave, što je mislim obaveza svih fakulteta da se sprovedu, ali normalno određeni fakulteti imaju vezano i oko kadra i oko same tehnike problema oko izvođenja nastave. Tako da veliki broj naših studenata upravo u ovim trenucima zadnjih dva mjeseca niti sudjeluju u bilo kakvom obliku svoje akademske naobrazbe, a znamo da se bližu rokovi, ali i kraj same akademske godine i puno je neizvjesnosti, puno je upitnika kako će sve to završiti i kako će sami studenti ne položiti ispite, nego i neki koji su pri kraju ili im je ostao samo diplomski kako će i diplomirati na svojim sveučilištima. Mislim da je to tema koju definitivno trebamo otvoriti u našem i medijskom prostoru, ali i političkome. I drago mi je da je Hrvatski studentski zbor upravo prošli tjedan uputio niz prijedloga i mjera vezano za ovu tematiku koju bi ovdje naglasio i prošao s vama i mislim da definitivno trebamo otvoriti dijalog sa Hrvatskim studentskim zborom i sve mjere koje su provedive i prijedlozi koji su racionalni prihvatiti ih da ne bi bilo problema ili da ne bi išlo nešto na uštrb studenata. Što se tiče same nastave, Hrvatski studentski zbor predložio je dostupnu literaturu za učenje online putem, to znači da sve udžbenike i materijale vezano za bilo kakvo polaganje ispita mora se preko online knjižnica integrirati na razini RH i uvesti u prostor da budu dostupni svim studentima. Šta se tiče digitalne kompetencije nastavnog osoblja, tu je Hrvatski studentski zbor išao i dalje te predložio da izmjenama Zakona o znanstvenoj djelatnosti čak ta kompetencija digitalnog izvođenja nastave uđe i u uvjet za unapređenje određenih znanstvenih zvanja na našim fakultetima. Moramo već sada otvoriti dijalog i razmisliti hoće li biti potrebno uvažiti njihov zahtjev, a to je vezano za produljenje same akademske godine, povećanje ispitnih rokova kada vidimo da sad u 4.mjesec su bili, tj. trebali su biti izvanredni ispitni rokovi koje pojedini fakulteti nisu ispoštovali, tako da vjerujem da će ministarstvo uskočiti i dati upute da definitivno moramo produljiti i samu akademsku godinu, ali uvrstiti i još dodatne ispitne rokove kako ne bi bilo nikakvih nepotrebnih zaostataka. Što se tiče samog pravilnika o uvjetima i načinu ostvarenja prava na pokrića troškova studentske prehrane, vidjeli smo da u pojedinim studentskim centrima na razini RH i samim menzama došlo je do problema da nije puno studenata normalno radi same korone moglo biti prisutno u samim restoranima, ali nije ni dozvoljeno iznošenje pripremljene hrane van restorana gdje bi mogli u svojim domovima i kućama nastaviti konzumirati istu i moramo već razmisliti lagano o naručivanju i plaćanju online putem upravo te hrane, tako da dovodimo i do točke izrade smart ix-ice koja će imati poseban čip i koja je budućnost mislim na našim sveučilištima i studentskim centrima jer će dovesti do mogućnosti beskontaktnog plaćanja u studentskim restoranima, ali i ostalih pogodnosti koja će sama smart ix-ica imati. Pošto mi vrijeme ističe samo naglasit ću samo da trebamo podržati studente u prijedlogu da se odstupi od svih rezanja troškova vezano za razvoj studentskog standarda jer mislim da je to budućnost u koju definitivno trebamo ulagati. Hvala.
Hvala i vama.
U ime Kluba zastupnika MOSTa nezavisnih lista, sada će govoriti zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Evo prije samog govora i svoje namjere da nešto kažem, uvaženi kolega Ljubiću, uvaženi potpredsjedniče, uvaženi tajniče Hrvatskog sabora i uvaženi stručni suradnici predsjednika Hrvatskoga sabora. Mislim da evo još jednom izrazim sućut obitelji poginulih hrvatskih vojnika, pilota Hrvatskog ratnog zrakoplovstva koji je veliki gubitak za i hrvatske Oružane snage i obitelj i mi jedino što možemo reći, zahvaliti na svemu što su učinili i očekujem da nakon ovoga svega, Hrvatsko ratno zrakoplovstvo prebrodi ove teške trenutke i obitelji poginulih i naravno na kraju bi samo rekao, iskrenu sućut obitelji i neka počivaju u miru Božjeme. Evo, sada je 12 sati, evo žao mi je što govorim nikome osim vama, nemojte se ljutiti potpredsjedniče, vama uvaženi glavni tajniče i ovaj vama stručne suradnice i suradnici hrvatskog predsjednika Sabora, teško je govoriti pa ću se vama obratiti da danas u mojoj Splitsko-dalmatinskoj županiji, naravno i građanima se obraćam, u mojoj Splitsko-dalmatinskoj županiji, danas na Braču koji je pod mjerama Kriznog stožera civilne zaštite, jučer je 9 novozaraženih. Nakon toga što smo znači zaštitili, slušali civilni stožer, nakon toga što smo se držali mjera, fizičkih distanci, nakon svega što smo napravili, nakon što smo zatvorili ugostiteljske objekte, nakon što smo sve, sada je baš otoci su ti koji su zatvoreni i prema svemu vidljivo da je čovjek koji je zaražen korona virusom, otišao na naš otok Brač, 14 000 ljudi i sad u prvome testiranju imamo 9 novozaraženih što je apsolutni kiks Stožera civilne zaštite i Splitsko-dalmatinske županije na čelu kojega je zapovjednik Blaženko Boban. Naravno da ću se još jednom vratiti, nikoga ne osuđujem ni za smrt ni ovo ni ono, ali je činjenica da krivo kadroviranje je uzrokovalo u staračkome domu tj. u Domu za starije i nemoćne u Splitu, uzrokovalo je, uvaženi suradnici predsjednika Hrvatskog sabora, uzrokovala je smrt 18 štićenika starijih i nemoćnih bez obzira na izjavu koja je potvrdila da sustav nije funkcionirao, medicinsko osoblje iz doma za starije i nemoćne, potvrđuju da i sam ravnatelj Škaričić kojega su doveli kad je izgubio mjesto gradonačelnika, nema veze s tim poslom niti je u zdravstvenoj struci, koji je priznao da je više dana, više štićenika bilo, imalo temperaturu ali da se nije ništa poduzimalo. Ja mislim da izjava g. Beroša je da je virus kriv, u ovom slučaju nije i mislim da nije dobro šta Boban, Sanader i A. Plenković politiziraju sa Stožerom za civilnu zaštitu i ono što su dobro napravili, što treba i pozdraviti, na ovaj način su u biti ispolitizirali. I to nije dobro. A oni koji su krivci, da nam je u produžecima upao virus u 95. minuti, u biti i dalje se politički štite a oni su urušili sustav Splitsko-dalmatinske županije, i po pitanju zdravstvenih usluga u domu zdravlja, i po pitanju bolnica, ja sam ovdje predlagao amandmane za našu splitsku bolnicu, niko nije prihvatio tada a domovi zdravlja su jednostavno ostaju sve više i više bez usluga zbog lošeg upravljanja Splitsko-dalmatinskom županijom. Zbog toga bi nacionalni stožer trebao donositi odluke odgovorne i smijeniti Stožer civilne zaštite Splitsko-dalmatinske županije jer oni će ugroziti, jer oni su oni koji su ugrozili zdravlje i sigurnost svojim nečinjenjem naroda i cijele Hrvatske poglavito Splitsko-dalmatinske županije. Hvala vam lijepo, stručni suradnici.
Hvala. Mi ćemo sjednicu nastaviti u utorak, 12. svibnja sa točkama Prijedlog izmjene i dopune državnog proračuna RH za 2020. g. i projekcija za 2021. i 2022. te Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju državnog proračuna RH za 2020. g., drugo čitanje, P.Z. br. 946. Želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 12,08 SATI
Idemo sada na slobodne rasprave. Prvi je na redu Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Poštovani građani, kolege, kolegice i kolege zastupnici. RH je imala i ima veliku priliku postići samodostatnost u proizvodnji hrane. Zato sam u ovome mandatu i predložio kako bi zaštitio domaću proizvodnju zdrave hrane i zaustavio odlazak ljudi i stanovnika iz RH, predložio Zakon o zabrani GMO-a, Zakon o zabrani glifosata, Zakon o hitnoj dodjeli od 700 000 hektara neobrađenog poljoprivrednoga zemljišta hrvatskim poljoprivrednicima i hrvatskom seljaku. Također sam kao hitnu mjeru, u hitnu proceduru predložio Zakon o zabrani prodaje poljoprivrednoga zemljišta strancima. Još je ostalo 50 dana, manje od 50 dana do 1.7., tada istječe 7 godina od moratorija za prodaju poljoprivrednoga zemljišta strancima. Ovdje postavljam pitanje ministrici poljoprivrede. Postavljam pitanje hrvatskoj Vladi, a i nama saborskim zastupnicima, što je se poduzelo po pitanju da se zaustavi prodaja poljoprivrednoga zemljišta od 1.7., znači od, evo za 50 dana? Hrvatska država ima taj resurs koji je resurs opstanka ovih ljudi i samodostatnosti bez obzira šta je ova Vlada premijera Plenkovića cijelo vrijeme, pa i kolege zastupnici određeni su govorili da su to moje tlapnje, da je to nemoguće. Ako može Mađarska zabraniti prodaju poljoprivrednoga zemljišta stranim pravnim i fizičkim osobama, ne vidim niti jedan razlog zbog čega hrvatska Vlada šuti o tome problemu? Još je ostalo 50 dana da mogu stranci kupiti zemlju, zasađivati GMO, trovati našu zemlju glifosatima. Također sam dao Zakon o zabrani korištenja glifosata, međutim, apsolutno mi ne znamo što je Vlada poduzela. Hitno zaustaviti taj proces. Ako je mogla Malta, ako su mogli i drugi. Brojne države kad su ušle u EU, npr. Poljska, imala je koristi o, poglavito po pitanju poljoprivrede. RH je postala najveći uvoznik u trenutku kada se najviše ulaže poticaja u poljoprivredu. Uvozimo 20 milijardi kuna prehrambenih proizvoda, od svinjetine, pekarskih proizvoda, sve uvozimo, a naša zemlja je pod korovom. Ova kriza je razgolitila sve. To Mađari nisu dozvolili. Čak se usuđuju dok smo u EU, Orban crtati karte di je RH pod Mađarskom. Čak Tajani, prijatelj Andreja Plenkovića kaže da je hrvatska Dalmacija i Istra talijanska. E gospodine fašistu Tajaniju, to nije istina. I oni me toliko i ne zamaraju. Zamara me i zabrinjava me muk hrvatske Vlade. I učestalo fotografiranje čelnih ljudi hrvatske Vlade sa takvim i tim ljudima dok je RH prazna, 2/3 RH su prazne. Predlagali smo u ovome mandatu jel smatramo mi u Klubu MOST-a da je hrvatska zemlja borbe vrijedna. Predlagali smo i IGP da zaštitimo naš Jadran, da sačuvamo naše resurse na Jadranu i to ova Vlada nije prihvatila. U ovome mandatu kada je bilo saborskih zastupnika koji su pokretali te teme po prvi put i dio ih je prihvatio da suvereno vladamo svojim resursima jel ova kriza će pokazati kako veliki, od Njemačke, pa nadalje, nije briga za hrvatskim narodom. Sve moramo učiniti da od 1.7. naš ključni resurs uz vode, šume, energetiku, naš Jadran, poljoprivredno zemljište ne dođe u ruke stranim vlasnicima, pravnim i fizičkim osobama. To je naše suvereno hrvatsko pravo. Hvala lijepo.
Time smo završili sa replikama i sljedećih više-manje pola sata iznosit će se stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. U ime Mosta nezavisnih lista govorit će g. Grmoja. Izvolite.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, evo, cijeli dan ovdje novinari pitaju o danu raspuštanja Sabora. Špekulira se o ponedjeljku i sasvim je jasno da su vladajući odlučili ići na izbore jer nema drugog načina da zadrže vlast. Dakle sve ove mjere koje su donijeli za naše gospodarstvenike, za naše građane, isteći će do 7. mj., u 9. mj. tko živ, tko mrtav i prije toga treba otići na izbore, iskoristiti to da većina građana uopće neće moći izaći na izbore jer prvo, imat ćemo redove na biračkim mjestima, drugo, dio ljudi se boji izaći na izbore u strahu od koronavirusa kojeg su upravo vladajući proizveli. Ja osobno smatram da je taj strah pretjeran, ali to ste vi cijelo vrijeme radili, zatvorili ste cijelu zemlju u karantenu, uvukao se strah među ljude, uništili se gospodarstvo i sad prije nego što se vide razmjeri krize koja nas očekuje, idete to kapitalizirati. Vaša glasačka mašinerija će izaći na izbore, a kome će se čekati na biračkom mjestu, na temperaturi iznad 30 celzijevih stupnjeva u 7. mj. Dakle, sve ste posložili, ali, ja mislim da je narod počeo otvarati oči, da im je jasno o čemu se ovdje radi, o jednoj velikoj prevari i ono što je zapravo sramotno da ključne stvari niste riješili. Niste donijeli moratorij na kredite i kamate. U gradu Zagrebu se sprema ogromna pljačka, 45 milijardi kuna je u pitanju, ne možete se dogovoriti oko podjele plijena, to je sukob mafijaških organizacija. Pitanje je tko će dobiti lovu, hoće li dobiti kumovi i jataci ili sponzori određenih političkih stranaka i sad se čeka da se to odigra znači nakon izbora. To je svima jasno, a vi ćete morati odgovoriti na pitanje kako su naši građani kojima ste odredili mjere samoizolacije od bio-terorista preko noći postali oni koje želite vidjeti van njihovih domova, koje želite vidjeti na biračkim mjestima, a sve što je dovoljno da stave maskicu za koju ste, uzgred, budi rečeno, jedno vrijeme tvrdili da je potrebno, jedno vrijeme da je nepotrebna, pa sad opet da je potrebna. Dakle, radi se o jednoj, ja bih rekao velikoj prevari, ali građani su vas razotkrili i to će vam se pokazati i znači pokazat će vam se već i na ovim izborima. Iako ćete učiniti sve da odziv hrvatskih birača bude što manji. Ne želite uvesti elektroničko ni dopisno glasovanje koje je Most predlagao. Niti jedan zakon koji smo dali ovdje u proceduru niste podržali. Za spas našeg gospodarstva, odbili ste ukinuti parafiskalne namete. Zašto? Zato što su vaši uhljebi u Hrvatskoj gospodarskoj komori, vaši uhljebi su u Hrvatskoj turističkoj zajednici, samo opterećujete naše ljude. Možete li mi, kolega Bačiću odgovoriti kako će u našoj Dubrovačko-neretvanskoj županiji, u našoj Splitsko-dalmatinskoj županiji, ljudi koji imaju apartmane, a ništa od turizma nema, vi ih tjerate da plate i pristojbu za HRT u svakom svom apartmanu, za svaki prijamnik. A od sezone nema ništa. Sve ste im namete ostavili, uništili ste turizam ovakvim restriktivnim mjerama, a sada kad vi trebate na izbore, kad se radi o vašim glavama, e onda sve može. Onda sve igra. U potpunosti ste uništili hrvatsko gospodarstvo, što ćete napraviti da spasite barem nešto od našeg turizma? Hoćete li barem ukinuti HRT pristojbu za ljude koji imaju apartmane koji neće biti puni ovo ljeto, a svaki mjesec će morati vama plaćati pretplatu? Ne želite ukinuti članarinu za Hrvatsku turističku zajednicu, ne želite ukinuti članarinu za HGK, ne želite uopće izaći u susret našim građanima. Dosta je toga više. Zahtijevamo pod hitno da se sve ove mjere koje smo predložili da se usvoje i da se pod hitno donese moratorij na kredite i kamate.
I sada na kraju gospodin Miro Bulj iznosit će stajalište Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo poštovani građani. Sada na kraju ovoga mandata tj. kraju ovoga Sabora koji je trebao biti već izbori prije tri godine, međutim nažalost trgovačka koalicija ga je održala uz također brojna obećanja. Ovih dana Vlada može proslaviti uz šampanjac u Splitu i sjednicu prije dvije godine 2018.gdje je obećala Splitsko-dalmatinskoj županiji najvećoj županiji 2 milijarde kuna projekata. To su projekti koji su obećani gdje su se stvorila povjerenstva, timovi, a inače ti projekti su kada ih budem nabrajao vidjet ćete da su već nekoliko puta otvoreni u predizborno vrijeme. Dalmacija je kao što znamo zaboravljena kao i naša Slavonija, znači ruralna područja 2/3 Hrvatske su prazne. Tako je obećao premijer tj. po treći put je dao Draćevac Gradu Splitu kao državna imovina, apsolutno se doli ništa nije pomaklo. Obećao je 196.000 m2 u Žrnovnici zemljišta za stanove, nula kuna, garaže u Splitu u visini od 104 milijuna kuna. Obećao je dalmatinskoj Zagori prometnu povezanost, obećao je tunel RAvča-Drvenik koji spaja sa zaleđem vrgoračkim, Hercegovinom naš otok Hvar, to bi bio u biti i priobalje, nula kuna. Dok je traj projekt 2005.godine Branko Bačić zajedno sa tadašnjim predsjednikom Sabora Lukom Bebićom otvorio taj projekat. Brza cesta spoj Sina i Cetinske krajine kao žile kucavice opstanka na tim područjima, 2016.kada smo bili u suradnji dio vlasti je pokrenut postupak, znači odabrana je varijanta i od tada se stalo, uloženo nula kuna. Također Knin-Drniš spoj ceste tog zabačenoga područja, jedino ga se sjetiti u vrijeme Oluje na Dan pobjeda, Sinja na Dan sinjske alke i Velike Gospe, Vrgorca za Dan vrgoračkih dana vrgoračkog pršuta, Drniša na Dan drniškoga pršuta pometu stolove jel ljudi ih ugoste očekujući obećanja njihova da će ispuniti. Znači Vlada u Dalmaciju je uložila nula kuna, 0, narode nula na kraju mandata. Navodnjavanja, Sinjskog polja dok uvozimo 3 milijarde eura poljoprivrednih proizvoda prehrambenih i to je u porastu ogromnome, kad ulažemo nikad više novca u poticaj, nikad više nismo uvozili, nikad manje nismo izvozili. Sinjsko polje nenavodnjeno, Petrovo polje u Drnišu, Vrgorsko, Imotsko polje nenavodnjeno znači od ulaganja ove Vlade nula kuna. Toliko su obećanja dali da kada sidim u ovome Saboru kada vidim predstavnike Vlade osjećam mučninu. Kako mogu ukravaćeni pod ovim svjetlima reflektora lagati taj narod, narod koji je iselio, narod koji su najkvalitetniji ljudi otišli vani, pola milijuna ljudi, 6% BDP -a od tih ljudi koji danas se vraćaju u Hrvatsku, a nemaju se gdje vratit. U ovome mandatu sam se trudio, ja i moje kolege predlagati brojne zakone da zaštitimo i vladamo suverenim nacionalnim interesima, zaštiti naše more i isključivi gospodarski pojas do zabrane GMO-a i štetne hrane da bi zaštitili domaću proizvodnju, taj sam zakon dao dva puta, zabranu štetnih glifosata. Još je 45 dana do isteka moratorija na prodaju poljoprivrednoga zemljišta i taj sam zakon dao da se zabrani prodaja poljoprivrednog zemljišta stranim i pravnim fizičkim osobama, ako more Mađarska možemo i mi i brojni drugi prijedlozi i rješenja. Apsolutno ništa nisu zaštitili, osim što su davali lažna obećanja.
Hvala lijepa.
U ime kluba MOST-a nezavisnih lista, iznošenje stajališta uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Poštovani građani, na kraju smo mandata i borili smo se i žrtvovali u slobodi za izbore, za demokraciju tako da nas treba sve veseliti izbori kada ćemo izać svi pred narod i kad će narod kazati ono što ima reći, tko će ih zastupati ovdje. Izbori su morali biti prije 3 g. kada je trgovačka većina i žetončići preuzeli upravljanje RH koji apsolutno od onoga što su trebali napraviti, nisu napravili međutim ovdje nije problem izbora, danas, sutra, kad god, problem je kada Nacionalni stožer za civilnu zaštitu se ispolitizira, kada ga vladajuća stranka želi ispolitizirati. Neshvatljivo mi je da čovjek koji gnoji svoju njivu, oranicu kad zaore da bi preživio a u samoizolaciji je, nije s nikim u doticaju, on mora platiti kaznu od 8000 kuna a kada pripadnik nacionalnoga stožera, tijela koje je stručno, u koje su ljudi imali povjerenje, pozivaju na samoizolaciju, pozivaju na da se pridržavamo, Vlada, g. Kopal i Božinović namjeravaju pratiti mobitele, rade se raznorazne aplikacije bez rasprave u ovom Saboru, oduzimaju se ljudska prava i slobode, u sto vrijeme kaže na dan izbora oni ljudi koji mogu metnuti samo maskicu, nema veze šta su u samoizolaciji, otić na biračko mjesto, uzeti kemijsku, zaokružiti i vratiti kemijsku, to je naravno dozvoljeno a poglavito ako ste član stranke HDZ-a ili SDP-a, onda obavezno izađite. I tu je problem. Demokratski izboru su ono što je normalno. Ja sam bio ovdje među 12 saborskih zastupnika kada nismo se htjeli preslagivati i postati žetončići biločiji i nakon nekoliko mjeseci od redovitih izbora, mi smo znači išli na izvanredne izbore. I to u demokraciji nije ništa. Da je ova Vlada imala vjeru, onda bi osigurala u vjeru u demokratske procese, onda bi osigurali i HDZ i SDP elektronsko i dopisno glasanje. I ne bi imali nikakav problem. Svi ljudi bi imali pravo kad bi se to digitaliziralo, pravo glasati. Kako u Hrvatskoj tako i u dijaspori. To nije omogućeno. I naravno da će oni koji, pošto je ovo zadnja stanka, tj. ... [[Govornik se ne razumije.]] mogućnost se govori iznošenje svog stajališta u ime svoga kluba, oni koji su donijeli tu odluku i snose odgovornost o regularnosti izbora. Snose odgovornost. Da svaki građanin RH ima pravo izaći i biti mu osigurano na biralište. Samo je tu problem, znači većina je preuzela tu odgovornost, sve ostalo što se tiče izbora, nikakav problem što se tiče kluba MOST-a, dapače nas osobno vesele izbori. Da narod izabere nove svoje predstavnike. Meni je puno teže prihvatiti što je ova korona kriza u ovome mandatu razotkrila sve loše politike hrvatske Vlade. Kada imamo nikad veći BDP nismo imali od iseljenih Hrvata koji su 6% BDP-a slali u budžet RH, kad je razotkrila šta je sa samodostatnošću naše poljoprivredne proizvodnje, kada uvozimo sve više i više prehrambenih proizvoda a nikada više nismo ulagali u subvencije, kada niste imali hrabrosti ne samo zaorati naših 800 000 ha poljoprivrednoga zemljišta i dati ga i podijeliti našem seljaku, nego od 1.7. strane pravne i fizičke osobe mogu kupiti poljoprivredno zemljište jer izlazi moratorij sedmogodišnji, a ne može Hrvat ni pravna ni fizička osoba to kupiti u Mađarskoj, poljoprivredno zemljište. I mi uvozimo pomidore, ja ih često spominjem, dok u mom Sinjskom polju nema sustav navodnjavanja jer je istekao rok. E to je problem ove krize. Ako se zatvore granice, ne daj bože u pandemiji, nećemo imat pomidora za tri dana ako nismo iz uvoza, a imamo uvjete za sve i zbog toga sam razočaran što niste prihvatili u ove 4 g. prijedloge koje sam vam davao. Hvala lijepo. Poštovani građani, na kraju smo mandata i borili smo se i žrtvovali u slobodi za izbore, za demokraciju tako da nas treba sve veseliti izbori kada ćemo izać svi pred narod i kad će narod kazati ono što ima reći, tko će ih zastupati ovdje. Izbori su morali biti prije 3 g. kada je trgovačka većina i žetončići preuzeli upravljanje RH koji apsolutno od onoga što su trebali napraviti, nisu napravili međutim ovdje nije problem izbora, danas, sutra, kad god, problem je kada Nacionalni stožer za civilnu zaštitu se ispolitizira, kada ga vladajuća stranka želi ispolitizirati. Neshvatljivo mi je da čovjek koji gnoji svoju njivu, oranicu kad zaore da bi preživio a u samoizolaciji je, nije s nikim u doticaju, on mora platiti kaznu od 8000 kuna a kada pripadnik nacionalnoga stožera, tijela koje je stručno, u koje su ljudi imali povjerenje, pozivaju na samoizolaciju, pozivaju na da se pridržavamo, Vlada, g. Kopal i Božinović namjeravaju pratiti mobitele, rade se raznorazne aplikacije bez rasprave u ovom Saboru, oduzimaju se ljudska prava i slobode, u sto vrijeme kaže na dan izbora oni ljudi koji mogu metnuti samo maskicu, nema veze šta su u samoizolaciji, otić na biračko mjesto, uzeti kemijsku, zaokružiti i vratiti kemijsku, to je naravno dozvoljeno a poglavito ako ste član stranke HDZ-a ili SDP-a, onda obavezno izađite. I tu je problem. Demokratski izboru su ono što je normalno. Ja sam bio ovdje među 12 saborskih zastupnika kada nismo se htjeli preslagivati i postati žetončići biločiji i nakon nekoliko mjeseci od redovitih izbora, mi smo znači išli na izvanredne izbore. I to u demokraciji nije ništa. Da je ova Vlada imala vjeru, onda bi osigurala u vjeru u demokratske procese, onda bi osigurali i HDZ i SDP elektronsko i dopisno glasanje. I ne bi imali nikakav problem. Svi ljudi bi imali pravo kad bi se to digitaliziralo, pravo glasati. Kako u Hrvatskoj tako i u dijaspori. To nije omogućeno. I naravno da će oni koji, pošto je ovo zadnja stanka, tj. ... [[Govornik se ne razumije.]] mogućnost se govori iznošenje svog stajališta u ime svoga kluba, oni koji su donijeli tu odluku i snose odgovornost o regularnosti izbora. Snose odgovornost. Da svaki građanin RH ima pravo izaći i biti mu osigurano na biralište. Samo je tu problem, znači većina je preuzela tu odgovornost, sve ostalo što se tiče izbora, nikakav problem što se tiče kluba MOST-a, dapače nas osobno vesele izbori. Da narod izabere nove svoje predstavnike. Meni je puno teže prihvatiti što je ova korona kriza u ovome mandatu razotkrila sve loše politike hrvatske Vlade. Kada imamo nikad veći BDP nismo imali od iseljenih Hrvata koji su 6% BDP-a slali u budžet RH, kad je razotkrila šta je sa samodostatnošću naše poljoprivredne proizvodnje, kada uvozimo sve više i više prehrambenih proizvoda a nikada više nismo ulagali u subvencije, kada niste imali hrabrosti ne samo zaorati naših 800 000 ha poljoprivrednoga zemljišta i dati ga i podijeliti našem seljaku, nego od 1.7. strane pravne i fizičke osobe mogu kupiti poljoprivredno zemljište jer izlazi moratorij sedmogodišnji, a ne može Hrvat ni pravna ni fizička osoba to kupiti u Mađarskoj, poljoprivredno zemljište. I mi uvozimo pomidore, ja ih često spominjem, dok u mom Sinjskom polju nema sustav navodnjavanja jer je istekao rok. E to je problem ove krize. Ako se zatvore granice, ne daj bože u pandemiji, nećemo imat pomidora za tri dana ako nismo iz uvoza, a imamo uvjete za sve i zbog toga sam razočaran što niste prihvatili u ove 4 g. prijedloge koje sam vam davao. Hvala lijepo.
Hvala.
Sljedeći klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Poštovani narode, poštovane kolegice i kolege. Danas će se raspustiti HS i izbori su izraz demokracije za koju sam se borio ja i moje kolege u Domovinskom ratu, hrvatski branitelji. Posebno bih se zahvalio svome Klubu zastupnika MOST-a koji smo se zajedno borili, pokušali mijenjati stvari jer u Hrvatskoj bez borbe za narod apsolutno nema pomaka, a ovaj Dom je baš to tijelo. Ovo ne smije biti tijelo koje će biti nečija produžena ruka, ruka žetončića, ruka preslagivanja, ruka osobnih interesa. Ovdje trebamo govoriti o onome što je narodu potrebno i što treba i za što su nas uputili ovdje. Tako evo za 40 dana istječe moratorij na prodaju poljoprivrednoga zemljišta, a ono je neobrađeno, neuzorano dok predsjedavamo EU i dok smo mogli riješiti ovaj problem, nažalost nitko ništa od Vlade nije poduzeo, ni premijer, ni ministrica. Dao sam ovdje sa svojim kolegama brojne zakone što se tiče zaštite poljoprivrednoga zemljišta, što se tiče nacionalnoga interese zaštite isključivog gospodarskog pojasa našeg Jadrana, bez bogata sela nema ni bogate Slavonije, zbog toga i jesu 2/3 RH prazne. Danas kad se raspuštamo pitam Vladu što će iza 6.mjeseca s radnicima, minimalci kasne, poduzetnici govore da ne mogu isplatiti svojim radnicima ni minimalce. U 6.mjesecu na kraju istječe moratorij, što će iza, što će biti sa radnicima? Što će biti sa onim ljudima koje su ove loše politike 6% BDP-a od onih koje smo iselili vanka koji su izgubili svoj posao ne svojom krivnjom, nego su ih loše politike Hrvatske potjerale vanka. Ova politika, znači ova korona kriza je pokazala do čega je dovela hrvatski narod politika. Hrvatski zastupnici, narodni zastupnici, isključivo se moraju boriti za narod. I mi smo se borili u Domovinskome ratu za slobodnu i demokratsku RH. Podsjećam vas kolegice i kolege, dragi moj narode da je u Splitu prije dvije godine bila sjednica Vlade za Dalmaciju gdje su obećane dvije milijarde kuna kako za spojeve ceste prema cetinskom kraju, vrgorskom kraju, imotskom kraju, drniškom kraju, šibenskom kraju, znat koliko je uloženo do sada na kraju Vlade? Nula kuna, nula kuna osim obećanja koja će sada mećati kamene temeljce dole u dalmatinskoj Zagori, Lici, koji će mećati pod šibenskom, zadarskom zaleđu. O tome sam govorio. Predlagao sam i osobno brojne zakone, poglavito da zaštitimo našu prehrambenu proizvodnju, našu poljoprivredu, da zabranimo GMO uvoz, prijevoz, trgovinu, ali isključivo da zabranimo da tom zabranom sačuvamo domaću proizvodnju. Nažalost, danas imamo 800.000 hektara neobrađenog poljoprivrednog zemljišta. Samo moja Dalmacija ima 200.000 hektara, da se obradi to poljoprivredno zemljište mogli bi raniti i hraniti samo Dalmacija 11 milijuna kuna, dok mi uvozimo pomidore i ostale prehrambene proizvode iz Italije, Španjolske. Neka samo dva dana zatvore granicu, mi nećemo imati dovoljno prehrambenih proizvoda. Zbog toga osjećam obavezu da se zahvalim narodu koji mi je dao glasove i mojim saborskim zastupnicima kolegama iz MOST-a. Trudili smo se i pokazali smo da nismo ničiji žetončići i pozivam narod da na idućim izborima glasa za ljude koji će se boriti za njih, a nikakve demagoge koji su isključivo u datim trenucima i samo i samo žetončići, a nikako narodni zastupnici. Narodni zastupnik kojega narod hrani i on je jedino obavezan odgovarati hrvatskom narodu, ni Bruxellesu, ni premijeru, ni bilo kome. Još jednom na kraju bih se poglavito zahvalio našim službenicima koji su nas trpili ovdje četiri godine. Hvala lijepa.
Hvala.
Sada je na redu gospodin Miro Bulj koji će iznositi stajalište Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, evo ja ću jer danas se prisjećamo međunarodnog priznanja Hrvatske naše domovine. Međutim, u tim teškim vremenima najviše su dali znači hrvatski branitelji. Međutim, činjenica je da je to više nego licemjerno kad vidimo kako se neki pozivaju na te dane jer ministar Ćorić koji je otišao odavde je prekršio Zakon o hrvatskim braniteljima po pitanju tj. natječaju za ravnatelja Nacionalnog parka Krka jer mu je puno bitnije bilo da zaposli osobu tu i da namjesti natječaj za osobu koja ima dvije stranačke iskaznice, iskaznicu HDZ-a i HNS-a vašeg gospodo zastupnici koalicijskog partnera Ivana Vrdoljaka ili ne znam možda ima iskaznicu i stanke Milorada Pupovca SDSS-a jer je tu Duić koji je i progurao tu osobu za ravnateljicu nacionalnog parka je u biti u savezu sa tom vašom strankom, a vi se pozivate na nekakve vrijednosti o Domovinskom ratu. Pa vaš gospodo ministar krši Zakon o hrvatskim braniteljima. Gospođa Ljiljana Zmijanović je hrvatski branitelj i danas je tj. izašlo u javnosti da je rješenje inspektorata da je prekršen Zakon o hrvatskim braniteljima, a u 7. mjesecu prošle godine je znači donesena presuda, pravomoćna presuda da je gđa. Ljiljana Zmijanović, tj. da je ova ravnateljica gđa. koja je sad Nela Slavica, da je protuzakonito zaposlena i da se nije poštivao Zakon o hrvatskim braniteljima bez obzira što gđa. Zmijanović ima bolje uvjete zbog toga što je bila hrvatski branitelj, izvidnik u Domovinskome ratu. Ali vama je puno gospodo, bitniji ministru Čoriću je puno bitnije kako zaposliti stranačku osobu koja ima iskaznicu HNS-a, u isto vrijeme, da vašu gospodine, i vašu g. Šipiću, vaše stranke, gospodo iz HDZ-a. Prema tome, ja sam i tražio tematsku sjednicu bio Odbora za branitelje poslije pravomoćne presude, gdje je opet zaposlio istu osobu, pa zamislite koliko je carstvo Pauka župana i Dujića, koliko je carstvo u šibenskoj županiji. Zamislite, u nacionalni park zaposliti osobu koja ima gore uvjete stručne, kvalitete i još nema status hrvatskog branitelja i ovo je po drugi put na današnji dan izlazi informacija kad se prisjećamo, znači međunarodnog priznanja RH da ministar Čorić koji je inače štetočina ekološka jer on ima namjeru, da radi svoj posao, onda ne bi iz Vrgorca 120 km iz istih sanitarnih uvjeta donio rješenje da se .../nerazumljivo/... sa zajedno sa inspektoratom, da se prevozi smeće 100 km u Sinj, u Sinj, g. Šipiću, ja mislim da ćete vi to pokušati riješiti s time jer ste rekli da ste riješili, ali i dalje rješenje to stoji. Još jednom na kraju, moram ponoviti, na današnji dan, evo, poruka svim hrvatskim braniteljima iz toga vremena. Kako se osjećate i zbog čega odlazite i iz ove Hrvatske i vaša djeca zbog toga što je bitnije što je kandidat za ravnatelja Nacionalnog parka Krka imao dvije stranačke iskaznice, HNS-a i HDZ-a. A gđa. Zmijanović koja je bila braniteljica Domovinskog rata, koja ima bolje stručne kvalitete nego ova gospođa, međutim, ova je zaposlena, bez obzira na pravomoćnu presudu koju je opet ministar Čorić koji ovdje bahato se ponaša kad odgovara na pitanja, koje je prekršio i sad opet je inspektorat donio isto rješenje da se krši Zakon o braniteljima bez obzira. Žao mi je što ovdje nije ministar Medved koji nije stao baš čvrsto na odboru, žao mi je ovdje što nije g. Đakić koji je kalkulirao kad sazvati tu sjednicu kao predsjednik veterana. Meni je žao što ti ljudi nisu stali iza branitelja, a pozivate se ovdje licemjerno na današnji dan. Evo, jedan od razloga zbog čega je manji broj, kako je rekao premijer Plenković dobio glasova za županijama tradicionalnim HDZ-a i zbog toga što su te županije štetočine zajedno sa našim Ministarstvom okoliša koji poterao ljude zbog ovih stvari jer su im bitnije iskaznice [[Upadica Radin: Hvala g. Bulj.]] HDZ-a i HNS-a nego stručne kvalitete [[Upadica Radin: Hvala.]] i status branitelja. Hvala lijepo.
I posljednji je gospodin Miro Bulj, koji će iznositi stajalište Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Kolegice i kolege, drago mi je što je ovde tajnik ministarstva prometa gospodin Bilavuer sa svojim suradnikom isključivo što ću govoriti o temi, sinoć smo bili jutros tj. do 3,5 sata je bila rasprava o ministrici Divjak, sinoć sam to i spomenuo. U obrazovnom sustavu znači postoje problemi, a ovdi su ključna djeca. Mi imamo jedan ogroman problem poglavito u Cetinskoj krajini premda je u RH prošle godine izgorilo 10 autobusa u kojima su bili djeca. Znači ovo što se dogodilo sa domom za starije i nemoćne je katastrofa, a ovih 10 autobusa samo u mom Sinju i Cetinskoj krajini je izgorilo 4 autobusa svaki mjesec redovito jedan. I naravno ja sam prije 3 mjeseca posao da se napravi inspekcijski nadzor autobusa. Jedino šta sam dobio, dobio sam odgovor da je od vašeg znači od inspekcije, to je vaš resor, da je izvršen nadzor Prometa Sinj i da je upućen MUP-u. I na tome se ostalo 2 mjeseca od odgovora, 2,5 mjeseca. Međutim, prije neki dan opet je autobus izgorio. Znate li zbog čega? Autobusi su stari, nije ih briga za našu djecu, a vlasnika apsolutno ne briga to je jedna posebna priča, to je priča za Ministarstvo financija. Promet Makarska je bila strateški patner Autoprijevoza Sinj, 2005. godine u mjesecu veljači je potpisan ugovor o restrukturiranju i konsolidaciji, apsolutno ništa iz ugovora nije postignuto, ali je bila garancija znači garancija, bankovna garancija koja se nalazi u ministarstvu da je 17,9 milijuna kuna. Bile su …/nerazumljivo/… da se kupe u iznosu, ne znam točno ali meni se čini 12 ili 13 miliona kuna u 2-3 godine da se kupi novi autobusi. Pa naša djeca se gospodo voze u autobusima starijim od 20 godina. Isti taj vlasnik Prometa Sinj ima i Promet Makarsku, nove autobuse za Njemačku, za Split, međutim djecu voda, vozi u pa naši roditelji plaču meni, ej grču, svoju dicu kad meću ko da ste ih metnuli ja sam rekao u atomsku bombu koju će ispaliti. Pa zamislite vi 4 autobusa su u posljednje vrijeme izgorila, koji je strah poslat svoje dijete u školu, a mi ovdje govorimo o tabletizaciji, zato sam sinoć rekao i ministrici jer i ona mora reagirati na ovo. Jer ministarstvo decentralizira sredstva i subvencionira županija preko ministarstva određene, naravno i lokalne samouprave kako koja i koliko koja može jel roditeljima pomažu i to je ok. Međutim, čovjek je napravio na autobusnom kolodvoru pola je napravio tehnički pregled, dakako, čista korupcija uvaženi tajniče. Očekujem od vas da se riješi ovaj koruptivni sustav, da se naša dica ne vozaju u autobusima starim 20.g., da roditelji ne drću kad će se izgoriti njihovo dijete u autobusima, nije mi dovoljan samo dopis od vas, nije mi dovoljan dopis od vas da, da je izvršen inspekcijski nalaz i šta sad šta je izvršen inspekcijski nalaz, bit će u redu, al je tu, nad zemljištom vlasnika je napravljen tehnički pregled, tko pregledaje, kako pregledaje, zatražio sami i sjednicu Gradskoga vijeća grada Sinja, očekujem uključenje i županije, ne smimo dozvoliti da naša djeca budu ugroženi životi djece, ma i starijih i nemoćnih, naše djece, u ovome slučaju svih putnika, al uglavnom najslađi mu je novac koji je subvencioniran, gdje natrpa autobus u one, u hodnike šta je neprilagođeno za djecu, uvijek izgorjelo vebasto, al autobus im u cijelosti izgori, jedino prisebnošću vozača ta djeca nisu izgorila, zamislite vi da 50 djece izgori u autobusu, autobusi izgore do kosti, do željeza, ništa nema i idalje nitko ništa ne poduzima, ja imam taj inspekcijski nalaz, ja ću vam ga dostavit, zato mi je drago šta ste ovdje, riješite ovu koruptivnu hobotnicu koja je se uvukla i ugrožava živote naše djece jel nemaju sigurnosti u prometu. Na području Cetinske krajine to je ogroman problem, 4 autobusa su izgorila u nekoliko dana, a ovaj dobija uredno novac, vlasnik novac na račun, a ništa nije ispoštivao, vlasnik se zove Mate Jujnović, to bolje zna Šuker, on je potpisao s njim taj ugovor kao ministar financija i odavde pozivam i ministra financija da vidi je li ispoštivan [[Upadica: Vrijeme]] ugovor i neka naplati bankarsku garanciju [[Upadica: Fala]] Hvala lijepo.
Fala lijepa, gotovi smo sa iznošenjem stajališta
Sada će biti govor po klubovima i nezavisni zastupnici, dakle slobodni govor pa vas molim oni koji neće slušati govore da napuste sabornicu, a oni koji govore prvi je na redu kolega Slaven Dobrović iz MOST-a neka se pripremi.
Poštovane kolegice i kolege, evo molim vas da sjednemo na mjesta. Tko želi ostati i krećemo sa stajalištima u ime kluba. Možemo malo dobiti tišine kako bi prvo u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govorio poštovani zastupnik Slaven Dobrović. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege.
Kolegice i kolege molim vas, ajde izvolite kolega Dobrović.
Hvala lijepo. Građani grada Zagreba već su više od 2 tjedna izloženi bitno pogoršanim uvjetima življenja, odnosno pogoršanoj kvaliteti zraka. To se posebno odnosi na čestično zagađenje koje je definirano najčešće, dakle na mjernim stanicama kao PM10 i mjereno a definira se naravno i na druge načine. No niti drugi parametri poput dušikovih oksida ili hlapljivih organskih spojeva nisu puno bolji. Možemo postaviti pitanje što je tomu uzrok. Sasvim sigurno vremenske prilike su te koje u posljednjih dva tjedna ne dozvoljavaju razrjeđivanje i disipaciju zagađenja koje se u Zagrebu stvara. To znači da dobar dio onoga što emitiramo ostalo zarobljeno stagnantnom atmosferom nad Zagrebom što je dovelo do povećanja koncentracija. To je podiglo Zagreb visoko na ljestvice najzagađenijih gradova svijeta u kratko vrijeme, u svega nekoliko dana. No, je li to, dakle samo ta viša sila ili ovdje ima i odgovornosti onih koji desetljećima upravljaju gradom. Do odgovora možemo doći kad malo razmotrimo što sve emitira dakle ova zagađenja. Dakle znamo dobro, promet, sustav i grijanje kroz brojne pojedinačne peći i kotlovnice ali i loše gospodarenje otpadom su među najvažnijim segmentima koji emitiraju zagađenje. Kako smanjiti emisije u prometu? Jasno je da se treba jačati sustav javnog prijevoza posebno onog koje je pogonjeno električnom energijom, istovremeno raditi na protočnosti prometa i smanjenju broja vozila sa motorima s unutarnjim izgaranjem. Što je trend u Zagrebu? Možemo pogledati jednu od zadnjih studija pod nazivom optimalizacija prometnih tokova na cestovnoj mreži grada Zagreba i opaziti ćemo upravo suprotne trendove. Dakle u zadnjih 30 godina postoji jasan i stabilan trend povećanja korištenja osobnih automobila uz istodobni trend smanjenja korištenja javnog prijevoza. Je li i to izravna posljedica loše politike upravljanja gradom u ovom segmentu? Odgovor je da. Peći i kotlovnice, sustavi grijanja. Znamo svi da lošija goriva i stari kotlovi zagađuju više. Ugljen se već dugo i ne koristi no nema nikakvog opravdanja niti za lož ulje kao energent osim što zagađuje ono je i skupo. Danas više nisu ni plin ni kondenzacijski kotlovi najbolje spasonosno rješenje što se dugo takvim smatralo jer je i plin naravno fosilno gorivo koje emitira određena zagađenja a u ostalom generira i staklenički otisak, odnosno ugljični otisak, danas su ... [[Govornik se ne razumije.]] i obnovljivi izvori ti koji nude najbolje rješenje. Njihova cijena je sve povoljnija i postaju konkurentni dakle za primjenu. I onda dolazimo do pitanja kako je onda moguće da se i dan danas u brojnim ustanovama pod upravljanjem grada koristi upravo lož ulje, dakle radi se o školama, vrtićima i raznim domovima, lož ulje u gradu Zagrebu i možemo reći koliko je onda čestica koje danas bilježimo u zagrebačkom zraku posljedica baš ove prakse. Dakle sasvim sigurno radi se o zamjetnom doprinosu. Odgovorna ili neodgovorna politika jasna je. Dakle neodgovorna politika i evo pogledajmo i otpad. Otpadom se može gospodariti kao u Zagrebu gdje se ne znam tko, što, kada i kuda odvozi, gdje i kada recimo i kompostiranje stvara smrad gdje se uporno ne želi stvoriti cjeloviti suvisli sustav s optimiranim prijevozom, nužnom infrastrukturom i uz pravedan sustav naplate i odgovornost na svim razinama. No može se naravno i mora gospodariti drugačije, kao što se to čini i može vidjeti u brojnim već gradovima i općinama u Hrvatskoj, što će doprinijeti naravno i boljoj efikasnosti i manjim emisijama. Sumarno u tom sektoru situacija je katastrofalna. Dakle zaključak je nije samo zrak, odnosno atmosferske prilike su te koje su nam dale mogućnost da vidimo katastrofalno stanje niza politika dakle u Zagrebu koje je sigurno moraju i trebaju popraviti. Hvala lijepo.
Hvala.
Sada je na redu poštovani kolega Nikola Grmoja, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, znači govorit ću o aktualnostima, RH je nažalost pretvorena u zemlju u kojoj interesne skupine i pojedinci više ne prezaju ni od čega, posljednjih u nizu dokaza da je tome tako je i slučaj jedne banke u RH koja je javno objavila oglas kojim potražuje Agenciju za odnose s javnošću, popularni piar, koja će vršiti pritisak na Ustavni sud kako bi to visoko državno tijelo donijelo odluku u korist te i drugih banaka. Taj slučaj neki danas žele pripisati nespretnosti, isto kao što neki pokušavaju opravdati brutalne likvidacije tajnih službi propalog režima osebujnim stilom izražavanja. Međutim, ovdje se ne radi o nikakvim nespretnostima, radi se o riječima i dijelima koja su izrečena i počinjena s umišljajem. Nažalost, naše institucije ostavljaju dojam da se na njih može utjecati lobiranjem i manipuliranjem javnošću. Konkretno, glede našeg Ustavnog suda taj je dojam stvoren onog trenutka kada su se dvije najveće parlamentarne stranke upustile u političku trgovinu oko mjesta Ustavnom sudu i kada su kao suce izabrale potrošene političare umjesto vrsnih pravnika i stručnjaka. Čemu se onda čudimo ako pojedinci ili interesne skupine misle da na takav sud mogu utjecati. S druge strane povjerenje u državne institucije i pravnu državu topi se poput polarne kape na Arktiku, a kada govorimo upravo o tom povjerenju moramo se osvrnuti i na slučaj naše policajke koja je doživjela seksualno uznemiravanje od svoga kolege policajca i to u službi čije je geslo sigurnost i povjerenje. Prijavivši to djelo očekivala je da će je institucije ove države zaštiti, a da će pravosuđe efikasno kazniti počinitelja, umjesto toga doživjela je poniženje kroz sudsku presudu koja je izrečena u ime RH, njezina bol i patnja su se dogodili, znači ne, ne samo jednom za vrijeme tog čina, nego i ovom presudom. Epilog tog slučaja dobili smo ovih dana kroz javnu ispriku predsjednika Vrhovnog suda zbog pogreške suda. Mi možemo vjerovati u iskrenost te isprike, ali se ne možemo ne zapitati koliko još ljudi zaslužuje ispriku hrvatskog pravosuđa zbog štete koje im je ono nanijelo. Istovremeno, sin jednog generala koji je snimljen s ministrom unutarnjih poslova nije osuđen na zatvorsku kaznu zbog posjedovanja 5 kg droge, već mu je kazna zamijenjena radom za opće dobro. Kako nakon toga itko iz ove Vlade može govoriti o borbi protiv kriminala, protiv dilera, protiv droge, kako nakon ovakvih slučajeva itko može govoriti o borbi protiv korupcije, veliki nažalost mogu sve, a gaze se mali, banke mogu, sinovi uglednika mogu, a privid reda u ovoj državi se uvodi na nogometnim utakmicama gdje će se ljudi privoditi zbog dvije popijene pive, naravno u ložama će teći šampanjac. Još je jedan primjer kako ova država i ova Vlada bez ikakvog osjećaja gazi običnog čovjeka koji se bori za svoju egzistenciju i egzistenciju svoje obitelji, to je Zakon o doprinosima, izmijenjen još krajem 2018.g., tim izmjenama uvedeni su povećani nameti za doprinose direktora i članova uprava tvrtki. Upozoravali smo tada tijekom rasprave i kroz amandman da će mnogi naši mali poduzetnici, posebno početnici i mladi imati velike probleme da namaknu novac za plaćanje novih nameta, Ministarstvo financija i Vlada nisu imali sluha za naše male poduzetnike, to kad kažemo poduzetnici čini se kao da su neki ljudi koji imaju novca, to su i naše frizerke, svi ljudi koji imaju nekakve obrte. Danas kada te obveze dolaze na naplatu mnogim našim mikro i malim poduzetnicima prijeti blokada i zatvaranje. Mi u MOST-u jučer smo predložili rješenje, očekujem od vas kolege da ga podržite i da pomognemo ljudima da mogu nastaviti raditi i živjeti ovdje u RH. Hvala.
Poštovane kolegice i kolege, sad ćemo krenuti sa iznošenjem stajališta u ime klubova i prvi će govoriti u ime Kluba MOST-a nezavisnih lista poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Govorit ću o temi koja je pitanje sigurnosti u prometu pogotovo kada imamo činjenicu i statističke pokazatelje da je prošle godine izgorilo 10 autobusa u RH. Ja bi se sada ovdje još jednom upozorio, a i u sutra ću imati tiskovnu a imat ćemo i građanske akcije na području Sinja i Cetinske krajine zbog toga što svaki mjesec izgori jedan autobus u kojemu se nalazi pun djece i evo, u posljednjih nekoliko mjeseci izgorila su 4 autobusa Prometa Sinj gdje su jedino spretnošću vozača i brzinom vozača jednostavno spašeni životi, pun autobusa naše djece. Roditelji se osjećaju toliko nesigurno da kada šalju svoju djecu u školu, da me je doslovno, mene kao zastupnika zovu često da ne znaju kako izraziti svoju nesigurnost, jednostavno plaču za svojom djecom i šalju ih kao da ih šalju u smrt. Ja mislim da je ovo jedna od ozbiljnih tema o kojima trebamo raspravljati jer sigurnost u prometu je vrlo značajna. Činjenica da vlasnici autobusa poglavito sad ću se vratiti na autoprijevoz tj. na Promet Sinj koji je preuzet 2000., tj. koji je strateški partner postao Promet Makarska 2005. gdje je u ugovoru o restrukturiranju i konsolidaciji autoprijevoza nije ispunjen niti jedan uvjetu ugovora, gdje je tada i vlasnik se obavezao kupiti Prometa Makarske kao strateški partner i autobuse u iznosima od 12 milijuna kuna međutim nikada to nije uzeto nego čak je pola autobusnoga kolodvora, javnoga dobra napravio stanicu za tehnički promet, sam kontrolira autobuse. Autobusi izgledaju kao da su iz Ruande. Ja ne mogu vjerovati, takvi mu nisu u Prometu Makarska u Makarskoj, takvi mu nisu na putu za Berlin, za Njemačku, evo nema dana da ne zovu roditelji stao autobus, pun je autobus djece, nesigurno, i o tome sam ja pisao, evo ja sam pisao mjerodavnim institucijama još 31., tj. 17. listopada 2019. g. sam uputio prometnu inspekciji koja je poslala nalaz nakon nekoliko, nakon 10-ak dana da je to uputila MUP-u. Pošto je ovdje uvaženi tajnik, ja očekujem od MUP-a da mi kaže šta je sa tim autobusima koji vizualno kad ih vidite, izgledaju kao da su iz pretprošloga stoljeća, ono u nastanku autobusa, jednostavno ti autobusi staju na prometnici kad vozi studente od Splita do Sinja i unutra je, puni su autobusi, ne samo na sjedalima nego i u onim hodnicima. Često izgaranje autobusa, česti požari u autobusima, jednostavno moramo zaustaviti i očito se ovdje radi o korupciji i koruptivnom sustavu jer primjera, dao je garancije vlasnik Prometa Makarska, Mate Jujnović, 17 milijuna kuna koje se nalaze te garancije bankarske u Ministarstvu financija. Da li je ispoštivao ugovor? Evo pitam sve ministre od ministra Šukera koji je to odradio pa do današnjega ministra financija. I dalje stoji u trezoru taj novac, stari autobusi, ljudi se boje, svoji roditelji slati svoju djecu u školu na ruralnim područjima. Čak i ovaj autobus koji goni studente Sinj-Split, međutim mi znamo da je škola osnivač županije, da su subvencionira i Ministarstvo prosvjete, obrazovanja, subvencionira, tu je lokalna samouprava i županija međutim, nitko apsolutno nitko, ja sam zatražio i tematsku sjednicu uz 12 potpisa u gradu Sinju i očekujem da će biti ta sjednica, da ćemo postaviti i zaključak međutim zbog nečinjenja imamo i grupe na društvenim mrežama, ja ću u Sinju sa tim građanima jer je to moja obveza kao zastupnika, krenuti u građanske akcije s tim da ću uvaženi tajniče, ispred ministarstva dovesti te ljude sa slikama tih autobusa u kojima se prevoze njihova djeca. Što ako se dogodi da taj autobus koji često gori, izgore djeca u njemu ? Teško je i pomisliti koja je to tragedija. Zaustavimo korupciju u sustavu prometa. Ovdje je čista korupcija, ovdje se direktno utječe na tehnički pregled tih autobusa koji su prastari, čak sindikalci su izjavljivali da su u nas autobusi stariji od 20 g. najveći broj. Od 20 godina. Kad smo uređivali taxi službu, to je nešto drukčije, onda sada je novim zakonom 5 g. može biti taxi star, a autobusi od 50 g. prevoze našu djecu bez ikakvih poštivanja pravila i tehničkih uvjeta. Svi imaju oni potvrdu da su oni tehnički ispravni, to je čista korupcija i građani kreću u akciju. Ja u Sinju krećem u građanske akcije jer je to moja obveza u zaštiti djece. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća klub je onaj poštovanog zastupnika Mosta nezavisnih lista, Mire Bulja koji će govoriti u ime kluba.
Hvala lijepo uvažene kolege. Također, evo na početku bi apsolutno osudio napade na novinare. Svi mi ponekada imamo primjedbe, poglavito mi koji ... [[Govornik se ne razumije.]] na novinare, ali napadi na novinare i na medije fizičke, verbalne ili fizičke treba osuditi svi mi, zbog toga što je to izravan udar na demokraciju i ja ovim putem, evo dajem potporu novinarima dajem njihovim novinarskim slobodama, a bez obzira što smo ponekad, ponavljam svi mi nezadovoljni s nekim člancima, s nekim pisanjima, ali okvirno, bez medija im do pisanja nema slobode. Međutim, ja bih okvirno sada govorio ovdje ono što mi je vrlo bitno, to su projekti u Dalmaciji. Prije nekoliko dana, 10-tak dana, premijer Plenković je došao u i sa svojim suradnicima i svojim protukandidatima i g. Stierom i g. Kovačem obilaziti malo ... [[Govornik se ne razumije.]] Split, bilo je nekakva proslava pa su otišli u Imotski i došli su u Imotski obećati da će do 2023. g. biti žila kucavica za imotski kraj gotova, to je znači od Zagvozda do Imotskoga pristupni put, koji će bit na autoput i koji je zaista značajan, međutim, ovo je do sada jedno 10. put, da se taj 10. put, 10. predizbori su u predizborno vrijeme da im se obećao taj put Imoćanima. Ja bih napomenuo da sam ja davao amandmane 4. puta za redom, niti jednom nije prihvaćen. Kao i to odbijen je, tu je ministar evo, prometa, odbijali su te amandmane, kao i spojeve u Dalmatinskoj zagori i Drniša i Knina, a pogotovo pokrenuti projekat brze ceste od Križica do Kukuzovca, to je spoj Cetinske krajine, koja je veća od Međimurske županije, to uvijek ponavljam, površinski, a po broju stanovnika je veća od Ličko-senjske županije. Naravno da sam ja i postavio kamene temeljce jer i prije izbora kad je dolazio ministar Kujundžić, Plenković u Zagvozd otvarati ne znam, sve što ne, ja sam postavio kamene temeljce tako da oni već sad mogu krenuti. Obećati nešto da će oni završiti 2023., a ove godine su izbori, pa što oni stvarno mažu oči tim ljudima u Dalmatinskoj zagori? I to je osnovni razlog zbog čega ljudi odlaze. 2016. g. je pokrenut znači studija izvedivosti za, godinama se pričalo za spoj cetinskog kraja i Sinja, sa na autoput i to je zaista, s tim projektom Sinj i cetinski kraj postaju predgrađe Splita. Split je prenapučen i splitski bazen preko 300 tisuća ljudi od Trogira do Omiša i jednostavno se nema di razvijati. I cetinski kraj, kao i Dalmatinska zagora su najperspektivnija područja za opstanak ljudi i za dolazak ljudi u Hrvatskoj. Ali za žila kucavica bi zaista cetinski kraj, Dalmatinsku zagoru, uz ove vertikale, bili bi predgrađe Splita i u turističko vrijeme, u vrijeme turizma jer znamo da je dolje brand i turizam bi ljudi s toga područja imali što pokazati. I ulaganja u turizam treba povećati, znači odmah automatski išlo, poljoprivredna proizvodnja jer moramo znati da nemamo sustav riješen ni odvodnje dovoljno dobro. I Sinjskom polju, Vrgorskom polju, Petrovom polju, Drniškom polju, znači Kninskom polju, to su područja koja se iseljavaju. S ovim projektom kojega zaslužuju, evo, samo rijeka Cetina uvaženi tajniče, tj. suradniče ministra prometa, samo rijeka Cetina godišnje da 40% hidroenergije RH, a ovdje se s nama doslovno rugaju sa tom cestom koja je predviđena negdje oko 200 milijuna kuna, koja bi u biti, ponavljam, približila cetinski kraj Splitu, postali bi predgrađe, uvjeti za življenje bi bili fenomenalni, bolji nego u gradu jer Split u ovome trenutku je prenapučen. Površinski se nemaju gdje graditi ni stanovi ni kuće ni zgrade i taj projekat je žila kucavica opstanka ljudi na tim područjima, dakle, iseljavaju. A mi imamo obrnuto, evo, Petar Škorić zna da je doslovno sve prazno u Dalmatinskog zagori i tome je naravno krivci su lažna obećanja svih župana, te županije su rak-rane odlaska ljudi iz toga područja, samo otkad su županije osnovane, 100 tisuća ljudi je manje. Je li dovoljno? O brojevima, koliko se škola zatvorilo, koliko zdravstvenih usluga je nestalo jednostavno, o tome ću drugim putem, a ovim putem još jednom, nemojte mazati narodu oči ni ministar Butković ni premijer Plenković. Hvala lijepo.
Sada je na redu poštovani kolega Nikola Grmoja, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče, kolegice i kolege, dakle svake srijede, na svakoj stanci s razmakom od samo tjedan dana toliko je novih afera ili repriza onih stari koji se guraju pod tepih kako bi se ostvario taj privid stabilnosti, to je jasno već svima, to je samo krinka za prekrivanje rasula koje vlada u ovoj zemlji. Koliko je političke i ljudske odgovornosti potrebno da se građane sustavno obmanjuje i laže da je sve u redu u životno važnom sektoru poput zdravstva i da smo izgubili 4.g., a doslovno se ništa nije poduzelo, dakle imat ćemo novog ministra, on će imati nekakvo kratko vrijeme u kojem naravno neće moći ništa napraviti i to je ono što nas ja vjerujem sve treba zabrinuti. Pacijenti su ispaštali, liječnici, medicinske sestre, svi građani, ali se nije htjelo popustiti iako su činjenice govorile da čovjek koji upravlja hrvatskim zdravstvom ništa ne čini i ne poduzima, ni oko ogromnih dugova, niti oko tretmana pacijenata, niti oko statusa medicinskih djelatnika, kadroviralo se, imenovala se upravna vijeća, guralo se u ladice, prikrivalo i kada je MOST u dva navrata sve to obuhvatio u 52 razloga za odlazak ministra, nitko nije želio slušati, niste željeli slušati vi kolege iz vladajuće koalicije, nije želio slušati premijer, tu je srčano branio ministra Kujundžića, a jučer pred kraj mandata opet samo igrokazi i reprize već viđenih predstava. Nije ministar otišao zbog stanja u hrvatskom zdravstvu nego zbog percepcije, zbog dojma kako je rekao premijer, otišao je zbog stabilnosti HDZ-a i Vlade a to je najbitnije. Nisu bitni ni hrvatski pacijenti, nisu bitni ni liječnici, nisu bitne ni medicinske sestre. Zdravstvo je na koljenima, obrazovanje ne miče s mrtve točke, sve je manje djece u školskim klupama a sve više gurua koji nam prodaju maglu. Demografija je u takvom stanu da se ljudi s pravom pitaju gdje je ta strategija s kojom Vlada maše, je li to ona ista strategija kao za zdravstvo i obrazovanje, nepostojeća kao carevo novo ruho u Andersenovoj bajci. Znači Hrvatska nestaje a Vlada od najavljenih 100 demografskih mjera, sutra iznosi samo jednu. Znači ja mislim da su ih 99 najavili. Znači na dnevni red se stavlja Zakon o rodiljnim i roditeljskim potporama koji je nedovoljan, nije bilo nikakve konstruktivne rasprave, nema mjera da se obitelji zadrže u Hrvatskoj, znači oni na vlasti na mare za bilokoga osim za sebe, za tu savršenu lopovsku ravnotežu, kako sam je jednom prilikom ovdje nazvao u Hrvatskom saboru, tu ravnotežu korupcija, afera i lažnih obećanja. Mi smo predstavili konkretnu mjeru i što se tiče ovih rodiljnih i roditeljskih potpora, govorili su o njoj jučer naši Sonja Čikotić i Slaven Dobrović, govorit ćemo o njoj i sutra, upućujemo zakonske prijedloge koji idu u korist naših građana ali nitko ne sluša i s odmakom se dogodi sve ono o čemu smo govorili. Prije godinu i pol smo govorili da ministar Kujundžić treba otići, evo sada on odlazi, to smo govorili i za ove ostale ministre u Vladi. Govorili smo isto tako da je dogovorena koalicija HNS-a i HDZ-a, tada me predsjednik HDZ-a optuživao da sam lažac, bilo je tu i gorih optužbi ali sve se na kraju pokazalo kao točno, sve se pokazalo, da kolega Čuraj iz HNS-a, sve se pokazalo kao točno ali nažalost to se sve događa sa odmakom ali ljudi pomalo otvaraju oči, ja sam uvjeren da će prepoznati one koji nude rješenja, koji se bore za interese građana a da će reći dosta ovim korupcijskim aferama, dosta korupciji, dosta lažnih obećanjima. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Sonja Čikotić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Danas ću govoriti ovdje o demografskim promjenama. Nama hitno u Hrvatskoj treba demografska strategija koja će biti na period od 10 godina kako bi mlade obitelji mogle zasnovati svoje obitelji i kako bi znali planirati svoju obiteljsku politiku. Isto tako ne govorim ovdje samo o onim prvim pomoćima koje se daju, to su recimo pomoći pri rođenju djeteta, pa onda imamo sustav rodiljnih naknada i potpora, isto tako želim govoriti o majkama njegovateljicama. Znači i tu treba napraviti jedan određeni iskorak prema tim ženama na način da im se materijalno na određeni način povećaju im se materijalni uvjeti njima i njihovim obiteljima. Isto tako želim govoriti o pomoćnicima u nastavi. Sve to čini zapravo jedan sustav koji nužan za onu zemlju koja zapravo želi demografsku revitalizaciju. Svake godine početkom školske godine imamo problem, hoće li se na vrijeme ugovoriti pomoćnici u nastavi. Imamo različite prakse od županije do županije, neke županije isplaćuju regrese, neke županije ne isplaćuju, neke isplaćuju božićnice, u nekim županijama na vrijeme krene taj proces odabira pomoćnika, a neki neka djeca svog pomoćnika ne zateknu u razredu kada krene školska godina. Mi kao država ako želimo se baviti demografskom revitalizacijom, ako nam je to zaista bitna jedna javna politika trebamo svakako imati osigurane izvore sredstava za pomoćnike u nastavi te isto tako ne svoditi njihov status na osnovu jednog pravilnika nego to trebamo riješiti zakonom koji će onda biti u ovom zakonodavnom tijelu izglasan i kako bi ti pomoćnici i ta djeca kojih je oko 4.500 imali i uživali povjerenje u sustav da sutra neće biti prepušteni sami sebi i obiteljima. Isto tako što se tiče samih rodiljnih naknada, nama je bitno da ta demografska strategija napravi jedan standard za majku i za djecu. Dosta je toga da po prebivalištu majke odnosno prebivalištu djeteta ovise njihova prava. Ako ste rođeni i ako ste rodilja u nekoj maloj slavonskoj općini za svoje dijete primit ćete neki dar otprilike oko tisuću, dvije ili pet tisuća kuna. Ako dolazite iz neke bogate općine ili grada to će biti višestruko više. Bez te strategije koja je ključna za demografsku revitalizaciju sa ključnim mjerama mi trebamo zapravo poručiti da ne može u 555 općina i gradova biti različita cijena vrtića. Pa svi smo državljani RH. To je ono za što se MOST zalaže. Isto tako trebamo osigurati da kroz tu demografsku politiku budu uključene i druge politike, obiteljska, recimo dječji doplaci da oni ne budu 199 kuna, 249 kuna ili 299 kuna. To je jednostavno nedovoljno u ovom vremenu, to je nedovoljno da bude ozbiljno da osoba čije kućanstvo ima 534 kune po članu kućanstva može primati znači njegova obitelj za dijete 299 kuna. Znači to je granica siromaštva, to je siromaštvo, 300.000 djece u Hrvatskoj je u granici od siromaštva. Kada govorimo i o Ministarstvu demografije, ono što nedostaje Obiteljski zakon. Gdje je Obiteljski zakon? Koliko traju postupci pred centrom za socijalnu skrb, koje sve to ovlasti imaju u centrima za socijalnu skrb kako bi zapravo zaštitili prava djece kako roditelji skrbnici ne bi išli u dugotrajne postupke pred sudovima i dodatno opterećivali pravosuđe? Isto tako kada se rješava pitanje i skrbi, kada se rješava i pitanja alimentacija, imaju li stvarno ta djeca brze postupke, događaju li se ti zapravo presude, ti postupci, koliko godina im treba, a u pitanju je dječji život. Jesu li majke, samohrane majke na neki način dobrodošle u našem društvu, koje smo mi mehanizme od lokalne, regionalne zajednice osigurali da ta djeca imaju jednake prilike. Ne zalažem se i neću se zalagati da budemo svi isti, ali ću se uvijek zalagati da imamo svi jednake prilike pogotovo u obrazovanju, pogotovo u obrazovanju i u pravima socijalnim pravima. Znači, naša djeca, naše majke najviše su vrednote hrvatskog društva. Vrijeme je da imamo jednu konstruktivnu politiku koja neće pitati koliko nešto košta nego koliko je to učinkovito za naše društvo i za našu djecu koja su naša budućnost. Hvala.
Hvala vam lijepa, time bismo završili današnji rad. Mi ćemo nastaviti u srijedu 5. veljače u 9 i 30 sa točkom Prijedlog Strategije energetskog razvoja RH do 2030. s pogledom na 2050. godinu i želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 13,10 SATI.
5. na redu Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i poštovani kolega Slaven Dobrović. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Sabora. Pozdravljam sve kolegice i kolege. Jučer sam u javnom prostoru imao prilike govoriti o sustavu gospodarenja otpadom koji pokazuje vrlo loše znakove, dakle kritizirao sam sustav, poslije toga vrlo brzo priliku odgovoriti imao je nadležni ministar Ćorić. Ja sam govorio i o uredbi i o nekim devijantnim pojavama, ministar se osvrnuo samo na uredbu kao da je prečuo to da preko 50 jedinice lokalne samouprave i komunalaca je putem pritužbe odnosno potvrđeno je i na Ustavnom sudu dalo prigovor uredbi koja doista ima ozbiljnih poteškoća. Međutim, ministar je propustio načiniti nešto drugo, odgovoriti na primjedbe oko toga kako se gradi sustav, oko toga da se inzistira na onome što je ustvari mjera neuspješnosti sustava, to su centri za gospodarenje otpadom tzv. u kojem dospijeva ostatak ono što komunalni sustav nije uspio odvojiti, pripremiti za kružno gospodarstvo. Naravno da je to u velikom nesrazmjeru s onim što je počeo i premijer govoriti kada navelike hvali europski zeleni plan. I ja bih upozorio ministra da prouči malo o čemu se radi u Babinoj gori, Lučinom razdolju, Lećevici i da su to projekti koji imaju izraziti klijentelistički karakter koji vode uglavnom županije koje nemaju niti znanja, niti sposobnosti, niti odgovornosti za taj sektor. Centri koji su iznimno skupi, koji ne mogu zadovoljiti i ispuniti ciljeve koji stoje u sektoru i centri koji su predstavljaju veliku ugrozu i za okoliš i za ljude. Dakle to je puna istina, a istovremeno se ne gradi ono jedino što može omogućiti jedinicama lokalne samouprave da ispune ciljeve, ono što postoji i u Prelogu i u Krku i u Osijeku i ono što njima omogućuje neki su već postigli ciljeve. Dakle to je jako važno ministre. A ova klijentelizam, dakle koji je nažalost prožeo cijelo hrvatsko društvo i koji je posebno prisutan u ovom sektoru doista izjeda budućnost Hrvatske. On će biti kadar potrošiti praktički sve raspoložive novce na krivi način, dakle radi se o jednoj političkoj trgovini i posebno u Zagrebu imamo na djelu tu situaciju, osim toga grad Zagreb se jedini nije uopće bunio na ovu uredbu i mislim da smo danas odnosno ovih dana u prilici vidjeti šta to ustvari imamo u Zagrebu odnosno u cijeloj Hrvatskoj. Da li smo izgubili u potpunosti sve kriterije prema općem dobru, prema napretku, prema interesu građana? To će pokazati ponašanje prema GUP-u koji Bandić uporno GUP-u grada Zagreba koji Bandić uporno gura, koji je eklatantno jedan klijentelistički projekt protivan struci jer možemo vidjeti da je cijela struka urbanistička, arhitektonska, kulturna se prilično jedinstveno dakle i institucionalno i pojedinačno digla protiv tog projekta. Dakle to sve skupa negirati i podržati na Skupštini grada Zagreba takav projekt će ustvari jako puno toga reći odnosno dokazat će ono što se zna ovih dana čuti da je HDZ odnosno predsjednik Vlade mentor i zaštitnik Milana Bandića koji pak ovdje u Saboru isto tako služi svojoj svrsi. Mislim da je vrijeme da to svi skupa vidimo tako kako jest i da znamo [[Upadica: Hvala.]] suditi na izborima. Hvala lijepo.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj Mosta i nezavisnih lista i u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Marko Sladoljev. Izvolite.
Hvala. Poštovani zastupnici dakle u kakvoj političkoj žabokrečini mi živimo govori izjava gradonačelnika Bandića koji inače vrlo rijetko govori istinu, a danas je rekao brutalnu istinu o pojedinim zastupnicima, a to je: „Dok sam vam bio ćaća onda ste šutjeli, a sada sam vam najveći lopov.“ Dakle, on je detektirao prijetvornost ljudi koji sada glume oporbu, a izašao je iz njihovog inkubatora i zapravo su oni zapravo krivi što je Milan Bandić danas na čelu Grada Zagreba. Međutim, danas ću govoriti o GUP-u, o onome što je aktualno u Zagrebačkoj skupštini i o onome što je zagrebački Most predložio amandmane koje naravno nisu bili prihvaćeni. Praktički se nije očitovalo o njima. Političko projektiranje Grada Zagreba koje donosi samo probleme jer nema sposobnost sagledavanja cjeline, postojeći temeljni GUP na koje se referiraju ove izmjene i dopune je GUP iz 1986. godine. Nastale su velike promjene koje zahtijevaju novi GUP. Prošlo je 34 godine, a da se urbanističko planiranje grada nije pomaknulo s mrtve točke i uhvatilo u korak s novim načinima projektiranja i rješavanja prostornih problema. U Hrvatskoj promjene društvenog uređenja iz socijalizma i ulazak u kapitalističko društvo i tržišno gospodarstvo, društveno vlasništvo u privatno vlasništvo, a urbanizam grada nije uhvatio korak s promjenama. Gdje su promišljanja o održivom razvoju grada? Demografskim projekcijama razvoja, očite klimatske promjene, rješavanje problematike kružnog gospodarenja otpada, razvoj prometne infrastrukture na temelju kojih strategija se grad razvija? Kompletna struka se protivi ovakvoj nekompetentnoj i politikanskoj devastaciji Zagreba. Predviđene izmjene i dopune sadrže 200 točaka koje su prilagođene pojedinačnim, privatnim interesima i uništavanju cjelovitosti kvalitetnog rješavanja grada. Predsjednik HZUA u svom predavanju je izložio Zagreb je iscrpljen, urbano tkivo je devastirano. To je lice privatnika i gradskih činovnika. I upravo ti činovnici žele veliko zeleno gradsko zemljište dragulj Zagreba zalog prošlih generacija za budućnost područje današnjeg Hipodroma devastirati dok im neuređeni stoje lokaliteti u centru grada kao što su područje Badela i Gredelja s kojim ne znaju što bi iako ih je grad skupo platio. Globalno u svijetu se gradovi planiraju multidisciplinarnim pristupom, ozbiljnim i dugotrajnim procjenama u koji su uključeni i javnost i struka. Grad Zagreb na žalost nema strategije, pa posljedično nema ni vizije razvija grada, nego kroz GUP rješava partikularne klijentelističke i privatne interese. Poziva zastupnike u gradskoj skupštini ako imaju imalo morala i dostojanstva da odbace ove izmjene GUP-a. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika je biti će onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
U RH hrvatski građani po našem, po izvješću da imamo u službenom Državnom zavodu za statistiku pojedu oko 10 kg ribe, nažalost uvozimo ribu dok u isto vrijeme imamo jedno od najvećih ribogojilišta u Europi, to je na, na rijeci Ruda, pritok rijeke Cetine gdje je '80.-tih godina izgrađeno ribogojilište za pastrve. Na tome ribogojilištu je radilo 40-tak ljudi, cijelo to mjesto, to je općina, otok u Cetinskoj krajini, cijelo to mjesto prekrasno gdje imamo izvor ruda i tu ovaj to ribogojilište danas je pretvoreno u komunalni otpad, za ovo imamo, nemamo puno riječi, imamo samo tri riječi, privatizacija, dugovi, stečaj. Gradski vijećnici iz te općine i ljudi iz općine Otok Dalmatinski i gradski i općinski vijećnici i narod s toga područja priželjkivao je rješavanje toga ribogojilišta, 240 bazena, od toga 100 bazena za mliječenje ribe, pastve, se pretvara u komunalni otpad. Ovo ribogojilište koje je imalo znači 140 velikih bazena, ne računajući 100 malih kao što sam rekao za mlać pastrve, dakle ukupno 200 tih 40 bazena i bazenčića smatra se rijetkim gospodarskim kompleksom ne samo u RH, nestručnim vodstvom ribogojilišta, mijenjanje vlasnika, ostajanje dugova, a sve je kulminiralo prije 2.g. kada se i definitivno zatvara. Tadašnji, tadašnji, znači to je i vlasnik iz Ogulina, jednostavno je otišao, digao ruke, tko je tu sve upetljan nitko živ ne zna, međutim narod toga područja odakle se iseljava šalje snažan krik prema Vladi, vijećnici pišu pisma premijeru, svi se, znači to im je opstanak, pretvara se u komunalni nered, to je jedan prekrasan, drugi put ću vam donijet sliku kako izgleda ruda, kako izgleda to ribogojilište, u komunalni nered umjesto da 30-40 obitelji kao što je nekada radilo bude tu, tu je se, kapacitet je preko 800 tona proizvodnje ribe, 240 bazena i to je ukinuto, čista rijeka, pritok rijeke Cetine teče i premijer ne odgovara, Ministarstvo poljoprivrede ne odgovara, naravno ljudi sada najavljuju prosvjede tu koji žive, od ribogojilišta koji je bio perspektivan mi Hrvati koji uvozimo ribu smrznutu ko zna odakle je sve dovedeno, mi uništavamo ribogojilište koje je izgrađeno '80.-tih godina i koje imalo bi svoju perspektivu na tržištu, pa čak i za izvoz kao što je bilo. Zbog čega se ne čuje krik tih ljudi? Ne mogu shvatiti da je nekome u interesu toliko rasturiti u ove tri riječi koje često ponavljamo svi iz svojih krajeva, privatizacija, dugovi, stečaj, privatizacija, dugovi, stečaj i tako kod ovoga ribogojilišta gdje Hrvati nažalost kad svi se pozivamo na ribu da je zdrava prehrana, nažalost još uvijek zaostajemo i za europskim, i u Europi je negdje oko 25,5 kg po glavi stanovnika, u nas je to nažalost evo puno manje, u Portugalu je 55 kg, znači potrebe za ribom su tu, poglavito slatkovodnom ribom, najveće ribogojilište na rijeci Ruda u općini Otok, u, u selu Ruda je zaboravljeno od svih, ne krivnjom ovih ljudi, najveće, najlipše, čista bistra voda, zdrava prehrana, uništeno. Evo ja sam imao ovo obavezu sad ovdje kazati, reć da stojim iza svih tih ljudi, tih mještana, poglavito tih mladih ljudi koji su digli svoj glas i stajat ću uz njih, a ovom, ovim putem pozivam premijera, ministricu, sve nadležne da imamo sve resurse i da se napokon zaustavi propadanje ribogojilišta na rijeci Rudi i da se krene u proizvodnju ribe pastrve, a imamo [[Upadica: Hvala]] sve uvjete za to. Hvala lijepo.
Idemo na drugo izlaganje u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštivani kolega Božo Petrov, izvolite.
Ivan je čudan u zadnje vrijeme, razdražljiv je, ima 15 g. i njegovi roditelji to pripisuju adolescenciji, jednom normalnom razvoju. Na trenutke gotovo dolazi do euforije, nakon toga postoje trenuci crnila i dok se roditelji nadaju da je to jedna prolazna faza, prvo stiže poziv iz škole. Roditelji saznaju da Ivan već dugo izbiva iz škole, katastrofalne ocjene, također prati katastrofalan odnos prema profesorima, prema kolegama. Nakon toga stiže poziv iz policije jer noćna mora ne prestaje. Ivan je pronađen, uhvaćen u krađi a u pretresu mu je nađen extasy. Kako je jedno dobro dijete došlo do počinitelja kaznenih djela? I kako mu je zapečaćen život prije nego je pošteno uopće u njega zagazio? I ovo što ste čuli nije izoliran primjer. Trenutno u našem društvu vlada epidemija o kojoj se ne govori, pune se stupci o korona virusu, o egzotičnom virusu iz daleke Kine, o onoj epidemiji koja danas vlada u Hrvatskoj, vlada gotovo pa omerta, tišina. Dana u Hrvatskoj imate gotovo 100 000 ovisnika o kockanju i igrama na sreću. Sudbina jednog ovisnika dotiče 4 do 8 osoba u njegovoj okolini i molim vas, prije nego odmahnete rukom i prije nego zabijete glavu u pijesak kao nojevi, ja ću vas upozoriti da onaj Ivan, ono dobro dijete u početku priče, može biti vaš sin ili vaš unuk jednog dana. Zašto? Zato što je tako posložen sustav u Hrvatskoj. Stručnjaci kažu, Hrvatska je otvoren sustav za igre na sreću. Kladionice, kasina, lako se otvaraju na svakom koraku, imate ih na korak do škole. Konkretno, prema podacima DZSS-a, 90-ih je godina u Hrvatskoj bilo oko 350 prodajnih mjesta registriranih za priređivanje i prodaju igara na sreću. 2009. preko 1600, danas, danas u RH imate preko 4000 uplatnih mjesta za priređivanje igara klađenja, preko 7500 automata, 234 automat kluba, 15 kasina, to je taj otvoreni sustav gdje se igre na sreću intenzivno reklamiraju a on nas je doveo do slijedećeg. Kockanje je jedno od najučestalijih ovisnosti u Hrvata s preko 100 000 ovisnika. 40% maloljetnika se redovito tjedno kladi. 13% maloljetnika ima ozbiljnih psiho-socijalnih problema vezanih za kockanje. U Kanadi npr. samo 1,3%. Problematično kockanje je povezano antisocijalnim poremećajem ličnosti, zlouporabom alkohola i droga, kaznenim djelima. Ja zato pozivam sve, posebno Vladu RH da si osvijeste problem jer danas imate na desetke tisuća uništenih života i obitelji što dugoročno izjeda i državi i društvo a država trenutno nema niti sustavno praćenje pojavnosti osoba koje patološki kockaju, niti se poštuju zakonske norme, nacionalna strategija za borbu protiv ovisnosti koja je napisana prije 3 g. još uvijek čami u ladicama ministarstva. Treba što prije bolje zakonski regulirati igre na sreću, treba uvesti prakse prepoznavanja mladih u riziku, implementirati preventivne intervencije, educirati nastavnike i da se razumijemo, postoje pilot projekti koji su uspješni, koji su probno pokazali odlične rezultate poput projekta na Edukacijsko-rehabilitacijskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu pod nazivom „Tko zapravo pobjeđuje?“, nažalost država još uvijek nema sluha. Trebamo li ovdje dodirnuti dno dok ne shvatimo razinu problema? Ali ako vas i nije briga za druge, ja vas podsjećam na nešto drugo. Ivan je možda jednog dana Ante, možda Marko, možda jednog dana vaš sin ili vaš unuk.
Gospodin Miro Bulj.
Hvala lijepo. Nevladine udruge, Europski dom i Europski pokret za Hrvatsku organiziraju natjecanju Europa u školi pod naslovom: „Europa koja povezuje“. Djeca bi trebala pisati literalne izričaje o dajte miru šansu i protiv toga bi trebali, nitko ne bi trebao imati ništa. A u podnaslovu piše da se u posljednjih 75 godina nije dogodio rat na području Europske unije. Odavle vam postavljam pitanje da li će ministrici Blaženki Divljak da li će prihvatiti ovaj zahtjev i naputak ovih nevladinih udruga u ovome obliku gdje se negira Domovinski rat ili Hrvatska nije unutar Europske unije. Ovim literalnim radom koji se daje djeci u biti se ne spominje Domovinski rat, ako kažu da 75 godina nije bilo rata u Europskoj uniji onda mi ne pripadamo Europskoj uniji a sada predsjedamo u Europskoj uniji. Smatram da istina i mir se može proistječi naravno i poticati pisanje o miru, o nikakvoj agresiji i protivno ratovanju. Međutim, velikosrpska, četnička agresija se smije zaboraviti zbog šaljem ovaj upit ministrici Divjak da li će naša djeca u trećem i četvrtom razredu srednje škole pisati o znači o miru tj. od 75 godina da je mir u Europskoj uniji što je totalna laž. Mi ne smijemo zaboraviti, trebamo govoriti o miru, ali ne smijemo pristati na to da se zaboravlja velikosrpska, četnička agresija i uloga hrvatskog čovjeka, hrvatskih vojnika i istina o hrvatskome vojniku u Domovinskome ratu. Očekujem naravno brz odgovor ministrice Divjak da se ne marginalizira i zaboravlja naša povijest. Jer ako našoj djeci govorimo da 75 godina nije bilo rata na našem području, onda to sve govori najviše o nama, a poglavito o istini o Domovinskome ratu. Ja bih još sada ovdje kazao da kada o Domovinskom ratu govorim ovdje i ravnatelj HTV-a da još jednom ga pozovem sa ove govornice u stanci oko koja je pitanje znači Domovinskoga rata koji se zaboravlja i pokušaje se i u školske učionice provući da nije bilo Domovinskoga rata, da je jednostavno, da smo mi u Europskoj uniji, sad kad predsjedamo njom, kad pozivamo se na povezivanje, tribamo govoriti istinu o Domovinskome ratu. Zbog toga vas još jednom pozivamo da zaštitite i sačuvate arhive iz Domovinskoga rata, da zaštitite te materijale koji su naši ratni snimatelji snimali, i Lederer je i poginuo, drugi su riskirali svoje živote, umjesto puške nosili su kameru, zabilježili su Domovinski rat i smatram da je to jedan od vrlo značajnih materijala. Žao mi je što se više prema tomu ne odnosite i što se ta istina ne iznosi u učionicama, a ne da se gura u učionice da je 75 godina bio mir u Europskoj uniji, i mi na to ne smijemo pristati. Onaj tko pristane na ovu laž i onaj tko gurne ovu priču u školu da se piše da 75 godina u Europi nije, u Europskoj uniji nije bio rat, to je ravno ponižavanju, pljuvanju po temeljima hrvatske države koja je nastala u Domovinskome ratu, znači to je namjerno namećanje ovoga s čime se vi hvalite da vi prenosite sve što treba prenijeti iz Rijeke, ali zaštitite arhivu iz Domovinskog rata, audio, video zapise, ako to ne zaštitite i ako se počne gurati i vraćati nazad ovo što se sad pokušaje ili kroz režimske obilježja kao što je bivša zastava Republike, ovaj jugoslavenska ili slične stvari, onda namećete laž u javnost i ruše se izravno temelji Republike Hrvatske, izravno kroz učionice i kroz ministricu Divjak. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Naravno iznošenje, kod stajališta svatko može govoriti što god hoće, ali to je bio nastavak rasprave od prije, pa onda malo neuobičajeno, ali čujte, imate pravo na to, pa. Završavamo sa iznošenjem stajališta.
Sljedeći klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Hrvatska je bila humana u najtežim vremenima Domovinskog rata kada je primala izbjeglice koje je pred srpskočetničkim okupatorima bježao iz BiH u tim vremenima kada je veći dio Hrvatske bio okupiran, gospodarski ugrožen, tada smo pokazali svoju humanost. Međutim, ja sam uvijek da se ljudima u teškoći pomogne i Hrvatska tu zna iskazat se u teškim vremenima pa čak i građanskim inicijativama koje su u teškim trenucima pomagale naš narod je pomagati drugome. Međutim ja bi ovdje ukazao na jedan problem koji sam govorio u više navrata, međutim kako vrijeme odmiče taj problem sve više i više eskalira, a u biti fokus javnosti s toga odlazi, a to je problem ilegalnih migranata na područjima RH. Naša granica je tisuću kilometara prema BiH i ovome dijelu Srbije, ljudi ilegalni migranti prelaze granicu bez bilo koje kontrole, s tim da odmah pohvalim 6000 i nešto naših policajaca, rade maksimalan posao, ali za tolku granicu jednostavno nemamo kapaciteta. Ja kao svjedok doli na tome području događaju se da ljudi prelaze granicu ilegalno i da se naši ljudi ne osjećaju sigurno i za svoja materijalna, a i za svoje živote. Primjer sam navodio u nekoliko navrata u Vrgoračkom području i cijelom području cijele granice i mom sinjskom, kninskom, Lici, šibenskom, znači prema Gorskom kotaru, jednostavno ljudi prelaze granicu da policajaca nema dovoljno. Čitam danas izjave da se traži povlačenje hrvatskog vojnika iz Afganistana, tu se nema šta čekati, dosta su hrvatski vojnici bili mete i glineni golubovi i više to ne tribamo dozvoliti. Hrvatski vojnik po zakonu kojega imamo može obavljati policijske poslove, po Zakonu o granici. I odavde još jednom tražim da se osigura sigurnost naših građana, njihova osobna i njihova materijalna sigurnost na granicama gdje nekontrolirano ulaze ilegalni migranti. Ono što je nekontrolirano nije dobro, ljudi su bojazni, ti ljudi u svojoj, tko su sve ti ljudi, ja ne želim naravno da triba bit ta humana crta, triba pomoć ljudima, ali postoji način na koji način se to radi, a ne na način da mi kao država sve države okolne nisu prihvatile Marakeški kompakt, nisu prihvatile tu priču isključivo da bi zaštitile sigurnost sebe i svojih građana, međutim to su sada nesigurna područja, pogranična područja su trenutno nesigurna. Naši građani se ne osjećaju sigurno, hrvatska policija koja radi svoj posao najbolje što može nema dovoljno ljudskih kapaciteta da očuva tu granicu i to je istina. Pozivao sam se ovdje na zakon koji je donesen u ovome Saboru da hrvatska vojska može raditi policijske poslove na granici, a naravno da da to treba zatražiti ministar policije, tj. ministar unutarnjih poslova od hrvatske vojske. Evo samo na području Vrgorca dolazi ministar Krstičević, imamo nekontrolirane ilegalne ulaske i tu se ljudi ne osjećaju sigurno. Ja sam bio to su sela gdje su kuće, na sami par kuća i te mlade obitelji se boje, one su u strahu jel ako vas neko zove u dva sata po noći da vam je nađeno auto koje je bilo u garaži 10km udaljeno od vašega mjesta onda znate o čemu se radi. Boje se za svoju djecu, a prvo što moramo mi po Ustavu osigurati, zaštititi naše granice i osigurati unutar tih granica sigurnost našim građanima. S ovoga mjesta pozivam, zbog sigurnosti naših građana, zbog sigurnosti njihovog vlasništva, zbog sigurnosti opstanka ljudi na tom području, zbog ekonomskog razvoja, zbog svega da Hrvatska vojska izađe na granice u skladu sa zakonom i da zaštiti granice od ilegalnih ulazaka migranata. Ja ne mogu nikako prihvatiti ono što je prihvaćeno da nam ovdje nije dozvoljeno da raspravljamo o Marakeškom kompaktu, a primjera u Bundestagu se raspravljalo. Kao saborski zastupnici, ja kao saborski zastupnik pozivam nadležne da se po zakonu vojska izađe na granice. Hvala lijepa.
Hvala vam kolega Lovrinović, nastavljamo sa iznošenjem stajališta kluba zastupnika, slijedeći je kolega Miro Bulj, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Evo s ove govornice sam često govorio o problemima u zdravstvu gdje imamo zdravstvene usluge, u školstvu koja provode reforme a u biti propadaju stropovi učenicima na glavu, nemamo spužve, nema krede, za obrisat tablu spužve, 1001 problem koje vi kolegice i kolege ovdje govorite svakodnevno se ne rješavaju u RH. Međutim danas moram progovoriti u ime kluba MOST-a o jednoj temi koja se posljednjih dana potresa afera vezana uz sukobe unutar tajne i mistične masonske organizacije u kojoj su izašle informacije da je današnji državni odvjetnik g. Dražen Jelenić bio mjesec i pol dana, učlanio se u tu mističnu tajnu organizaciju masonsku, mjesec i pol dana prije nego što ga je HDZ izabrao i predložio a Peđa Grbin i SDP zdušno podržali. Postoji li itko ovdje da radi za opći interes a da ne radi za interese tih tajnih organizacija? Da li moguće da u RH je državni odvjetnik imao iskaznicu masona dok Liljana Zmijanović koja je imala prednost i po pitanju struke u nacionalnom parku, nije ništa značila to što je bila status branitelja? Ovdje govorimo gospodo o Vladi Andreja Plenkovića i njegovoj odgovornosti uz supotporu, podržavanja znači kao uvjeta da bi postao državni odvjetnik sa masonskom iskaznicom. Da li je interes državnoga odvjetnika i javni interes ispred njegovoga osobnoga interesa? Da li je ta tajna organizacija kako kažu uglednih, moćnih ljudi i svih društvenih slojeva i skupina ispred općeg interesa? Da li je toliki utjecaj meštara unutar tih masonskih organizacija da mogu zovnuti kao šta je šef meštar Nikica Gabrić koji nazove bivšeg državnog odvjetnika, sadašnjega zamjenika kako prenose mediji, Bajića i daje mu naloge kako raditi? Da li šef masonskih loža može snimati državnoga odvjetnika? Pa gdje je tu interes RH? Pa dal je interes RH ovdje pogažen? Da, pogažen je sramotno, pogažen je Ustav RH, pogažena je institucija ključna državnog odvjetnika RH koji je stavio masonsku organizaciju tajnu ispred jer javnosti nije rekao da je član te tajne mistične masonske organizacije. Postavljam ovdje pitanje Vladi Andreja Plenkovića, da li je njegova odgovornost što je imenovan taj čovjek i što tajne službe nisu odradile taj posao? Čiji interes zastupa državni odvjetnik sada, ako je nama tajio, nama saborskim zastupnicima, čiji je njegov interes i što on štiti? Evo postavio bih pitanje, evo pošto je šef Nikica Gabrić meštar od masona u RH, možda nešto više zna naš potpredsjednik, bio je i vozač njegov, g. Milijan Brkić, možda znadu svi sve, dal je RH ovde, što smo mi? Pa jesmo mi država? Državni odvjetnik RH ovde podržan jednoglasno od strane tj. ja sam, mi i MOST smo glasali protiv, ja sam glasao protiv, neki suzdržani, ali vi g. Bačiću, pa postoji li ovdje hrvatski interes il je sve interes tajnih mističkih organizacija? Što vi kažete na ovo? Pa zato se RH raspada jel institucije kad je puno kriminala, korupcije, ratnog profiterstva, privatizacije, ne rade svoj posao nego očito su ispred javnoga interesa, interesi mističnih tajnih masonskih organizacija. Ovime bi državni odvjetnik trebao dati ostavku, a ovdje je prevelika odgovornost naravno i premijera koji ga je predložio i vas gospodo koji su ga podržali [[Upadica: Hvala vam]] Andreja Plenkovića. Hvala lijepo.
Prelazimo na iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. U ime MOST-a nezavisnih lista govorit će gospodin Slaven Dobrović. Izvolite.
Hvala lijepo. Sektor gospodarenja otpadom u Hrvatskoj ovih mjeseci izaziva sve veću pozornost javnosti. Na državnoj razini dominiraju loše odluke poput očito neustavne uredbe o gospodarenju komunalnim otpadom, zatim poznata nam je i odluka o redoslijedu i dinamici zatvaranja odlagališta bez prave alternative, a najgora je sporost i neefikasnost u izgradnji nacionalne infrastrukture, sortirnica, kompostišta, centara za ponovnu uporabu bez čega ostajemo nesposobni ispuniti ciljeve ciljane stope recikliranja. No, aktivnosti ima međutim na krivom mjestu i odnose se na infrastrukturu za obradu nerazvrstanog ostatka čiji je ukupni kapacitet u stvari mjera neuspješnosti sektora. Da to su famozni CGO-i i ŽCGO-i županijski centri za gospodarenje otpadom, za čiju se skupu izgradnju već desetljećima pripremaju županije koje su inače u ovom sektoru bez iskustva, bez kompetencija, a i bez odgovornosti. Dva već izgrađena centra Marišćina i Kaštijun imaju silnih problema u radu, doprinos recikliranju je mizeran, emisije čestica i neugodnih mirisa su svakodnevica, a jedan od njih već drugi put gubi sudski okolišnu dozvolu. No, nema zaustavljanja u Dubrovačko-neretvanskoj županiji planira se centar za gospodarenje otpadom Lučino Razdolje vrijedan čak pola milijarde kuna. U Splitsko-dalmatinskoj županiji se za Lećevicu raspisuje natječaj vrijedan 330 milijuna kuna, Zadarska županija zainteresirana je za 377 iskazanih milijuna vrijednu investiciju CGO Biljane Donje, a vrijedi spomenuti i Karlovačku županiju koja skrbi o 290 milijuna vrijednom CGO Babina Gora. U svakoj od ovih županija CGO-ovi i ŽCGO je najveća investicija koju su ikad županijske vlasti vodile i kontrolirale. Upravo zato je tako zdušno brane unatoč svim argumentima neovisne struke, unatoč zdravom razumu i unatoč poraznom iskustvu sa Marišćinom i Kaštijunom. Nije važno ni to da je zdrava alternativa i do 10 puta jeftinija kao niti to da se ovim investicijama ne omogućuje postizanje ciljeva nego suprotno, stvara ugroza i šteta za okoliš i zdravlje ljudi. Dakle, dali smo im javni novac za skupu klijentelističku mizeriju od rješenja, a ne tražimo odgovornost. Kao što su sada župan Istarske i župan Primorsko-goranske županije prilično sa strane kad se poteže pitanje rada njihovih centara tako će se izmaknuti i ovi sada župani kad se jednom novci potroše, ciljevi ne ispune, a okoliš trajno zagadi. A Zagreb, da svi su znaci da klijentela i te kako stoluje u Zagrebu. Ima već preko godinu i pol dana da je pokrenut projekt izrade studijsko projektne dokumentacije za izgradnju Centra za gospodarenje otpadom Zagreb, cijena je prava sitnica, 30 milijuna kuna samo za dokumentaciju. Treba li reći da se za te novce moglo ne nacrtati, nego napraviti, izvesti dobar dio infrastrukture za dostizanja željenih, traženih stopa recikliranja. Jasno je da uvijek i posvuda u Hrvatskoj cijeli postupak od zamisli, pomno osmišljenih natječaja, kontrole izbora izvođača, do realizacije vodi posebno organizirana i ustrojena klijentela na što sam ovdje u saboru posebno upozorio i predsjednika Vlade. Jer znamo, sasvim sigurno, da nadležni ministar u ovome ne vidi nikakav problem. Ima li nade za promjenu? Tko može natjerati ove župane i ostale na odgovornost? Sad su u igri mahom HDZ-ovi župani makar je za Marišćinu odgovoran SDP-ov, za Kaštijun IDS-ov župan. Kad je zajednički naziv klijentela stranačka pripadnost manje je bitna. Stoga moja poruka danas ovdje ide zainteresiranoj hrvatskoj javnosti, svim ljudima spremnim na neki javni angažman, nade za Hrvatsku zemlju prosperiteta ima, sve dok ima i nas spremnih za javni interes i odlučnih u odbijanju primamljivih klijentelističkih ponuda. Bez upornosti i zajedništva ništa se promijeniti neće. Hvala lijepo.
Fala i vama.
Sljedeći klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, ja bih malo sa masona, slobodnih zidara ili zidara koji imaju mistriju, oni su mi puno bitniji, premda ovi masoni su zauzeli sve očito dužnosti i više se ne zna tko je vitez od kojega reda, koje ovaj, tko je ovaj slobodni zidar, tko je meštar kome, ko je koga voza, jel potpredsjednik sabora voza ovoga ili onaj onoga, više se ne zna ništa i u biti postoji li paralelni sustav? Danas smo ovdje svjedočili jednom igrokazu vladajuće većine koja je napravila cirkus od RH i to na onome vrlo bitnom pitanju popisu stanovništva di bi statistički, di, di će se viditi statistički nakon toga popisa stanovništva 2021. što su napravili, to će im biti indigo što su radili, kakve su politike provodili. Ovi koji se danas na čelu sa Andrejom Plenkovićem, Miloradom Pupovcom, ne znam, Sauchom, Vrdoljakom, Bandićem, pozivaju na gospodarski rast moramo kazati da, imamo u RH gospodarski rast, ali imamo i 6,5% BDP-a od iseljenih Hrvata. Znači, … [[Govornik se ne razumije]] je Andrej Plenković je provodio i koalicija sa SDSS-om Milorada Pupovca, HNS-a, Sauche, koga li sve ne, je provodio politiku koja se provodila '60.-tih godina u Jugoslaviji. Samo još goru, onda su odlazili ljudi, muževi, ostavljali svoje obitelji, poglavito u mojim krajevima i vraćali su se, a sada odlaze sve, cijele obitelji. Imamo primjere da uglavnom više nemamo plača u rodilištima naše djece što je pozitivno, vidimo da sve više i više, manje se rađa u RH, ali sve više plača na autobusnim kolodvorima, baka, djedova, roditelja koji ispraćaju svoje unuke, sinove, kćeri. I to je ta politika koja je danas ovdje kroz igrokaz napravljena, ta neprirodna koalicija koja jednostavno pola SDP-a je prišlo u, u, u, u, na stranu HDZ-ovih saborskih zastupnika il Bandićevih, više se ne zna tko upravlja državom. Tolika je moć svih tih paralelnih linija da se ovdje zapitamo, pa ima li netko da nije u tim tajnim organizacijama brojnih vitezova, masona, zidara il sve tih kojih tajnih organizacija. Zato danas kad promatram sve reforme na koje se pozivao Andrej Plenković, a poglavito obrazovnu reformu, na tablete, tehnologiju, novi način učenja, kad pogledamo sve te prosvjede vidimo da je obrazovanje dovedeno na razinu, primjer ću vam navest da školama stropovi padaju djeci po glavi, a ministrica maše ovdje laptopima i na, eu Brnazama, velikom mjestu kraj Sinja, 5000 stanovnika, naselje veće od brojnih gradova, pa strop samo ne znam kako su ljudi ostali živi, djeca, a imamo problem da nemaju spužvu za obrisati ploču ili kredu, to je danas takva situacija i zbog toga mladi odlaze. Zašto mladi odlaze? Pa mi nemamo dječjih vrtića od 30% lokalnih samouprava za jedno dijete. I sad se ovdje oni bore, bit će im indigo i Miloradu Pupovcu i Andreju Plenkoviću, bit će im indigo od njihove nebrige, bit će im nebrige jel te elite koje vode danas državu uz etno biznisa, biznismena Milorada Pupovca koji apsolutno ja ne znam kad je on bio doli u Biljanima, u doli u svojim rodnom mistu, ja odem doli da vidim kako ljudi žive. Katastrofalno Milorade Pupovac žive, žao mi je šta nije ostao ovdje, šta nemam mogućnost njemu reć to u lice jel ga nije briga za tim ljudima. RH izumire, 2/3 RH su prazne, a nismo provodili politiku zaštite IGP-a, od ove godine stranci mogu kupovati poljoprivredno zemljište, nismo navodili, navodnjavanje izvršili naših polja, 700 000 m2, 700 000 m2 imamo neobrađenog čistog očuvanog poljoprivrednog zemljišta, a naši poljoprivrednici odlaze u Irsku saditi kumpir. Jel to popis stanovništva? Što se tiče OPG-ova ovaj mlječnih krava, imali smo 64000 prije nekoliko godina, danas imamo 4000. Uvozimo 3 milijarde EUR-a hrane, to vam je popis gospodo oko kojega se vi shvaćate. Jel to igrokaz te političke oligarhije koja je dotukla hrvatski narod i tome triba reći dosta.
Hvala lijepa. Evo, time smo iscrpili današnji rad, mi ćemo nastaviti s radom u srijedu 26. veljače u 9,30 sati. Prva točka bit će Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina, drugo čitanje, P.Z.E br. 824. Želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 13,37 SATI ... [[Govornik naknadno uključen.]] želim svima i predlažem da odmah krenemo na posao. Po običaju, krenut ćemo sa iznošenjem stajališta u ime klubova i prvi će u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolegice i kolege, puno puta s ove govornice progovarao sam o jednom konkretnom slučaju ozbiljne sumnje na korupciju. O slučaju koji je razotkrio hrvatski diplomat Damir Sabljak. Ono što je bitno naglasiti da su se te afere u našim veleposlanstvima događale za vrijeme premijera Zorana Milanovića i ministrice Vesne Pusić, a ono što je gotovo nevjerojatno u toj priči, da je te afere odlučila zataškati HDZ-ova vladajuća većina. Državno odvjetništvo RH na čelu sa državnim odvjetnikom Draženom Jelenićem u ovom slučaju se ponijelo kao zaštitnik visokopozicioniranih osoba u Ministarstvu vanjskih poslova i u Vladi RH. Zašto ovaj slučaj smatram važnim? Znači svatko tko prati, možemo reći sad gotovo već tu sagu, shvaća kakvu je poruku u ovom slučaju poslao premijer Plenković, Vlada, a sve to u potporu DORH-a. Sve je sažeto u dvije jednostavne misli koje je izrekao hrvatski premijer. Prva je bila kada je poručio ovdje meni kao odgovor na pitanje da ovakve prijave, nepravilnosti u državnim tijelima, poput prijave diplomata Sabljaka ne vode ničemu. Tada je DORH na javni mig premijera Plenkovića ekspresno, znači isti dan odbacilo kaznenu prijavu g. Sabljaka a u odbačaj kaznene prijave nemamo uvida do današnjeg dana. Niti g. Sabljak niti Antikorupcijsko vijeće HS-a. Druga kapitalna misao premijera Plenkovića izgovorena u ovoj sabornici ili ne znam je li to bilo negdje drugdje, bila izjava, ja mogu što hoću. Njome je na jednostavan, iskren i otvoren način opisao stanje duha u, kako on voli reći, njegovoj Vladi. Danas u jeku unutarstranačkih izbora, premijere se odvažio govoriti kako će on stati na čelo borbe protiv korupcije. Istina je upravo suprotna. Sve što je dosad činio, činio je kao glavni pokrovitelj, mecena i zaštitnik korupcije. U njegovom mandatu i mandatu ove Vlade, sve bi se napravilo kako bi hrabri ljudi, prijavitelji korupcije bili šikanirani, obezvrijeđeni i marginalizirani. Tako i Damir Sabljak, zbog svoje hrabrosti da progovori o nepravilnostima u Ministarstvu vanjskih poslova, izloženje disciplinskom postupku, u kojem ga se htjelo sankcionirati, a očigledno ga se željelo i ostaviti na ulici bez posla i budućnosti. Eto, draga gospodo, tako izgleda borba protiv korupcije u Hrvatskoj. Za kraj bih htio reći i nekoliko riječi o tome kakav bi trebao biti hrvatski glavni državni odvjetnik. Na čelo DORH-a trebala bi doći osoba koja je hrabra, koja se spremna izložiti, svjesna da kriminalci neće mirno čekati da ih se pohapsi te da će ostati obilježena tom funkcijom cijeli svoj život. Zato nam i treba osoba neupitnog životopisa, neovisna o bilo kojim interesima i utjecajima, masonskim utjecajima nekih drugih tajnih organizacija, interesnih skupina i bilo kakvim drugim utjecajima. Moja je procjena da ovaj saziv Sabora sa ovom i ovakvom parlamentarnom većinom, nema snage izabrati takvu osobu, niti će takvu osobu ova Vlada predložiti. Kada bi se to u nekom nevjerojatnom stjecaju čudotvornih okolnosti i dogodilo, novi bi glavni državni odvjetnik odmah nakon glasovanja došao za ovu govornicu, zahvalio se na imenovanju, a potom bi ispred sebe u pravcu Remetinca osobno prepratio i neke koji možda danas sjede u ovoj dvorani. Hvala.
G. Miro Bulj će iznositi stajališta Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, evo, vidimo sada da je problem virus, Korona virus. Međutim, ja ću sada trenutno govoriti o jednom, također, gospodarski i ekonomski velikom problemu, koji zbog nerada, nebrige svih institucija jednostavno dovodimo u pitanje samo projekat koji je u vrijednosti, koji je najviše financiran, najvećih dijelom iz EU fondova, to su sustavi aglomeracije. Samo u Cetinskoj krajini, odakle ja dolazim, to je 670 milijuna kuna, projekat splitski bazen, znači, sa Kaštelima taj, negdje oko 2 milijarde kuna, tu prelazi čak 3 milijarde kuna. Projekat koji mora biti gotov do 2023. g., znači kraj. Mi imamo problem da ti sustavi aglomeracije, tj. odvodnja i kanalizacija jednostavno nisu sve čestice riješene, imovinsko-pravni odnosi jer u uredima državne uprave, a sada županijama, primjera u Sinju, gdje je trebalo očistiti 2 tisuće čestica, tj. trasu kuda prolaze, imovinsko-pravni odnosi kuda prolazi kanalizacija i odvodnja, niti 70% je očišćeno tih čestica. I sad dolazi problem. Znači mi sredstva koja imamo predviđena za aglomeracije, za primjera Sinj, kroz koji, kroz centar grada prolazi otvorena kanalizacija, problem Kaštelanskog zaljeva, gdje u more ulazi otvorena kanalizacija, dovodimo upitnost taj projekat jer nemamo radnika dovoljno primjera u Sinju, samo jedan radnik je u tome uredu sad županijskom. Samo jedan na rješavanju imovinsko-pravnih odnosa. A u kancelarijama gdje nema potrebnih, di nije potrebno i u uredima gdje nisu potrebni takav broj ljudi, jednostavno je prekrcano. Znači, upozoravam još jednom i ministarstvo nadležno i od, i Hrvatske vode i vodovode lokalne i lokalnu samoupravu, ne završi li se ovaj projekat do 2023. aglomeracija, sustav aglomeracije, propast će samo u Splitsko-dalmatinskoj županiji 3 milijarde kuna. I sad je upitno kad se raspiše taj natječaj, hoće li biti uopće operative dovoljno da se odradi do 2023. jer ćemo morati mi plaćati penale iz našega proračuna. Maloprije kolega iz HSS-a dobro spomenuo, problemi koji se pojavljuju oko Korona virusa, znači, koji će uzrokovati po svima i velike štete i na gospodarstvo, ekonomiju i naravno da bih volio, evo i preporuka premijeru, nadležnim ministrima, pošto predsjedamo EU-om, da će velike štete imati naši OPG-ovi, naši turistički djelatnici koji se bave, da će imati štete. Imaju li procjene i da ... [[Govornik se ne razumije.]] model tj. način već ako se pozivaju na EU, predsjedamo, da EU nam osigura sredstva za ove štete koje će nastati u turizmu, za štete koje će nastati u, na OPG-ovima u poljoprivredi i u bilo kojoj drugoj grani. U ovome slučaju, što je kolega govorio i po pitanju radnika u cestovnom prometu, tj. vozača. Neka bude suverenistički nastrojen ovaj put i neka reče ovde ljudima koji su došli iz Bruxellesa ili u Bruxellesu, već kad upravljamo, da osigura sredstva koja će nastati, ne samo zdravstvene posljedice, nego i po pitanju znači širenje Korona virusa izazvat će ekonomske i gospodarske probleme u RH. I dali mi uopće imamo nekakvu strategiju zaštite maloga obiteljskog gospodarstva u slučaju ako bude utjecaj, ako onima ikakve projekcije, utjecajna malog poljoprivrednika, na malog obrtnika, oče mu država pomoći ili neka premijer Plenković kada već predsjedamo EU potakne to pitanje da iz sredstava EU iz određenih fondova ili sad se donosi proračun neka se pomogne našim poljoprivrednicima, OPG-ovima, poduzetnicima, našim obrtnicima, svima koji će imati štete zbog ovih zbog pojave virusa koje će očito biti. Imat će određene štete ili će se dogoditi da mi ono što smo uvozili iz Italije nećemo moći uvoziti zbog vjerojatno nećemo zbog kontrola, prema tome dolazimo u jednu situaciju gdje moramo biti jasni i zaštiti opstanak naših koje ovaj virus izazvati opstanak naših gospodarstvenika. Hvala lijepo.
Hvala i vama.
Poštovane kolegice i kolege dobro jutro, srijeda je, prvi dan kada je plenarna sjednica u tjednu i imamo slobodne rasprave. Dakle, prvi je na redu poštovani kolega Miro Bulj u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege evo svjedoci smo da se u EU mijenja paradigma, da se granice štite od ilegalnih ulazaka migranata. Vidimo da je ključ u rukama ugroze Europe od vala migrantskoga je u Erdoganu. Znači loše politike EU su došle kraju i ovisnost o Erdoganu je očito prevelika. Međutim svi koji su se pozivali na europsko rješenje očito su pogriješili. Dali su velike alate, prevelike alate u ruke jednoga čovjeka i nije se znala EU nositi s tom krizom. Međutim, ja ću ovdje ukazati na ono što sam govorio mjesecima, a to su ilegalni ulasci migranata u RH. Govorio sam prije 5-6 mjeseci o problemu nad pograničnim područjima gdje migranti ulaze protupropisno tj. ulaze nekontrolirano i naravno ugrožavaju sigurnost i rade ogromne materijalne štete našim građanima na tom području u ovom slučaju evo ja ću navesti jedan primjer, al to je uz cijelo pogranično područje južno od Gorskog kotara sve dole prema znači jugu, prema Dalmaciji. O tome slučaju sam nekoliko puta govori, čovjeku kojemu je migrant ukrao auto iz garaže u 2 sata poslije ponoći, u selu Orah u Vrgorcu. Čovjek se zove Mate Vujčić, u 2 sata ponoći zvala ga je policija da mu je pronađeno auto na krovu, razbijeno skroz. Iz garaže njegove osobne je ukradeno vozilo. Pisao sam, ta šteta, migrant je uhićen, migrant je osuđen, uvjetno pušten i otišao je, ali ne može se naplatiti šteta čovjeku koji, čovjeku koji je ilegalni migrant. I tako na stotine ljudi. Nego taj čovjek je morao digniti, mora je ovaj kazneni sud kad je osudio mora je se ovaj prije tužbe protiv RH podnio je zahtjev za mirenje, DORH umjesto da odgovori čovjeku u roku 3 mjeseca, ni dan danas čovjeku DORH nije odgovorio, a 4 mjeseca su već prošla davno, a u roku od 3 mjeseca. Sad se čovjek mora tužiti sa državom, a država je kriva šta je ilegalni migrant ušao preko granice. Sve ovo gospodo predugo traje, a ako država izgubi tužbu morat će platiti štetu, troškove postupka i odvjetnika, zatezne kamate. Država mora, gospodo, osigurati mehanizme obeštećenja ljudi koji trpe konkretnu štetu od nelegalnih migracija. Država je dužna obeštetiti te ljude. To pitanje treba Andrej Plenković koji sad predsjeda EU dignuti na razinu EU. I mi smo morali već konzumirati zakon donesen 2016. Hrvatska vojska na hrvatske granice. Da se ne događaju štete i da se, našim građanima i da ljudi se ne osjećaju ugroženi na tim područjima kako za sebe tako za svoju imovinu. Vidim sad se klima mijenja, kažu da imamo zakonske uvjete iz 2016., tada je MOST bio ovaj to predložio, tada je imao to ministarstvo i smatram da je to minimalno što smo trebali napraviti. Ne sutra nego već prije. Mi imamo obavezu zaštiti sigurnost građana, sigurnost njihove imovine, sigurnost gospodarstva, sigurnost turističke turizma, ekonomsku sigurnost jer na tim područjima ionako ljudi teško žive. Demografskih mjera apsolutno za ta područja nema, ljudi žive od poljoprivrede i teško žive i još sada žive u strahu od ilegalnih migranata. Pozivam Andreja Plenkovića koji mijenja sada paradigmu da prije svega zaštiti građane RH i da nađe mehanizme obeštećenja ljudi koji trpe konkretne štete od nelegalnih migracija. I pozivam ga da ovo pitanje u zaštitu hrvatskih građana digne na razinu EU i da to EU financira. Hvala lijepo.
Slijedeći klub biti će onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo, danas cijeli dan govorimo o projekcijama klimatskim promjenama i onoga što nas očekuje, međutim ja ću se …/nerazumljivo/… realnom životu i ono što se događa u prostoru po pitanju ilegalnih odlagališta, to sam spomenuo maloprije u svojoj raspravi, govorit ću o bivšim rudokopima gdje su bivši vlasnici rudokopa imali obavezu sanirati te rudokope poslije eksploatacije, nažalost rudokopi nisu sanirani, umjesto da imamo problem divljih odlagališta u tim rudokopima ja ću navesti brojne primjere gdje sam imamo u svome mjestu u svome selu gdje živim, jer sam rođen kraj rudokopa isključivo smo bili samo eksploatacijsko polje, al kad je trebala biti sanacija tada je se dogodilo da su te tvrtke otišle u stečaj i tako su Pilatovski oprali ruke i zakonodavstvo je stalo tu u slučaju da jednostavno ljudi ne mogu ovaj, da se ne može, ne mogu sanirati te krvave rane. Na području Cetinskog kraja su brojni rudokopi, evo nedavno je bilo znači poslije slanih stina prije nekoliko godina bila je kava u Brnazama rudokop bivši, sada imamo problem u selu Košute koje se nalazi u sastavu grada Trilja gdje se napuštena kava koja je poznata po pržini ili pijesku koji se koristio i prodavao u cijeloj Dalmaciji, BiH kao sirovina za žbukanje i zidanje, tu je se desetljećima kopao i ugljen za poznatu sinjsku reru, feratu reru koja je bila funkcionirala od 903. prošlog stoljeća do 1962. godine, nažalost sada taj rudokop je postao divlje odlagalište za cijelu Dalmaciju i jednostavno prije nekoliko godina su ljudi zatražili da se sanira taj, sa građevinskim otpadom ta rupa, tj. taj rudokop, nažalost nije se sanirao nego je se dogodilo da se dovodi ne samo građevinski otpad nego i komunalni otpad i posljednjih nekoliko, prije nekoliko dana su ljudi prosvjedovali u selu Košute, ponavljam to je u gradu Trilju. Grad Trilj pere ruke da mu zakon ne dozvoljava, Konstruktor koji je vlasnik toga je u stečaju, prema tome ljudi su jednostavno, Trilj je prije nekoliko godina stavio nekakvu prepreku, barijeru koja se otvarala i sada svi sa područja Dalmacije odlažu tu otpad koji nije selektiran i to je postalo odlagalište. Znači u Cetinskoj krajini nije samo problem otpada i sanacije Mojanke koje sad iz Vrgorca se namjerava poslati otpad, još je živo rješenje al nećemo dozvoliti, međutim krvave rane uvaženi tajniče kad ste već ovdje su rudokopi koji nisu izvršena sanacija jer jednostavno su te tvrtke ošle u stečaj, uredno su eksploatirale, imale dobit na štetu tih građana, a danas nisu to sanirano i sad su to divlja odlagališta na području Vetinske krajine, a znamo šta to znači. U ovome slučaju govorim o kavi u rudokopu mi kažemo kava u selu Košute gdje su se ljudi usprotivili i neće stati na tome. Ja sam danas poslao i pitanje ministru što će poduzeti jer vidim da gradonačelnik grada Trilja kao podržava inicijativu, al da je problem nerješiv. Tko će riješiti problem divljeg odlagališta, na 100-tine tona, ali moramo znati da je tona odlaganja komunalnog i tog otpada 400 kuna na odlagalištima, a tu se dnevno dolaze šleperi, na jednome šleperu po 15-tak tisuća kuna netko uštedi, a zagađuje okoliš, zagađuje pritoke rijeke Cetine i Košutićani su poručili ovaj put kao i prije Brnažani, kao i moji Suhaćani i Karakašićani na tim brojnim rudokopima koji nisu sanirani da neće postati ovaj Kerepovac i divlje odlagalište. Ne znam što ćete poduzeti, ali znam da građani neće dozvoliti ovakvo ponašanje. Pozivam Ministarstvo okoliša, fond za okoliš da poduzmu nekakve mjere, dosta ja Pilatovskih pranja ruku od nadležnog ministarstva, Fonda za okoliš, gradonačelnika grada Trilja, gradonačelnika i načelnika ostalih općina, svi peru Pilatovske ruke, tvrtke peru Pilatovske ruke, a bivši rudokopi koji su uredno eksploatirani i bila je ogromna dobit, peru ruke ili su otišli u stečaj bez obzira šta su imali zakonsku obavezu sanacije. O ovome se treba [[Upadica: Hvala]] stati hitno na kraj. Hvala.
Sada prelazimo na sljedeću svakodnevnu točku dnevnog reda, znači prijava za iznošenje Znači iznošenje stajališta, oprostite, u ime Kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prvi je u ime MOST-a gospodin Bulj.
Hvala lijepa. U ovaj naš petak pozdravljam vas kolegice i kolege zastupnici koji ste ovdje, a oni, i pozdravljam saborske zastupnice i zastupnike ma gdje, ostale, ma gdje god bili. Jučer je ovdje bio znači održana sjednica Odbora za Hrvate izvan RH o položaju hrvatskih nacionalnih manjina, tu su bili hrvatske manjine iz više zemalja, naši sunarodnjaci, iznosili su svoje probleme koje svakodnevno, s kojima se svakodnevno suočavaju. U nekim državama nažalost kao npr. u Srbiji položaj hrvatske manjine je malo je reći vrlo težak i nepovoljan. I ono što se moglo čuti od predstavnika gospodina Žigmanova nacionalne manjine hrvatske u Republici Srbiji je više nego zabrinjavajuće. Treba podsjetit da RH i Republika Srbija sklopile su još tamo 2004., potpisale su 2005. ratificirale međunarodni sporazum o odnosu prema manjinama kojima se obavezale i zajamčile određena prava srpskoj manjini u Hrvatskoj i hrvatskoj manjini u Srbiji. Taj sporazum je utemeljen na načelu reciprociteta, ali u praksi Republika Srbija ga ne poštuje. Tako npr. hrvatska manjina u Srbiji nema zajamčeno pravo predstavnika u parlamentu tj. Narodnoj skupštini Srbije. Prije neki da Vučić predsjednik Republike Srbije raspisao parlamentarne izbore u Srbiji i hrvatski predstavnici, naši sunarodnjaci mogu na njima sudjelovati samo na općim listama, a ne na posebnim listama kao što imaju primjera srpska nacionalna manjina i ostale nacionalne manjine u RH. Na sjednici Odbora Hrvata izvan RH čuli smo i zabrinjavajuće vijesti o šikaniranju hrvatske manjine od strane lokalnih i državnih vlasti u Republici Hrvatskoj. Hrvati trpe u Srbiji, Republici Srbiji nasilje i uvrede, a nitko ne reagira, ni vlast Srbije, ali nažalost ni hrvatska Vlada, ni ambasada ništa ne poduzimaju. Pa tako je početkom veljače razbijeni su prozori na zgradi hrvatskoga društva Stjepana Radića u Slankamenu u ovoj godini, 10 dana poslije opljačkano je hrvatsko društvo u Ljubi kraj granice sa Hrvatskom i tako konstantno u povećanju četništva koje je predvođeno Vojislavom Šešeljom, a naravno njegovim početnikom Vučićem Hrvati nemaju apsolutno nikakva prava. Čisto radi toga reciprociteta koji je potpisan 2004. ratificiran 2005. u RH srpska nacionalna manjina ima 3 zastupnika saborska zagarantirana, 4 državna tajnika, 11 dožupana, 40-tak dogradonačelnika i načelnika, a Hrvati u Srbiji naši sunarodnjaci nula. Isto tako moram napomenuti da u znači u Republici znači Srbiji imamo i veliki nesrazmjer u novcu, kada se uspoređuju podaci koliko po pripadniku manjine dobiju Srbi u Hrvatskoj, a koliko Hrvati u Srbiji, Hrvati u Srbiji primaju 1 kunu po pripadniku manjine, a Srbi u Hrvatskoj 37 kuna po pripadniku nacionalne manjine. Dapače, tamo je, mi nemamo, tamo hrvatski manjina nema pravo na svoga zastupnika, bez obzira na reciprocitet, zagarantiranog, a ovdje je srpska nacionalna manjina u većini. Pa da li je to reciprocitet? I zato sam ja na poziv gospodina Žigmanova obećao da ću otići vidjeti kako Hrvati žive u Srbiji. Hvala.
Idemo sada na poštovanog kolegu Božu Petrova u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite.
Hvala. Zadnjih mjeseci cijeli svijet trese se pod krizom epidemije koronavirusa koja se već debelo osjeća i u RH. I taj virus pogađa sve, ne djeluje selektivno, pogađa i visoko razvijene države i one države tzv. trećeg svijeta. Utječe na naše zdravlje, na naše društvene odnose, al ono što je najvažnije, utječe među ostalim i na ekonomiju. Ja vas molim nemojte zabiti glavu u pijesak kao nojevi, kao što se već napravilo 2008. na pragu recesije kad su nam oni koji su tada bili na vlasti u RH govorili da smo mi ekonomski neovisni, da to na nas neće utjecati. Na kraju, kad su zabili glavu u pijesak, recesiju smo osjećali idućih 10.g. Ova epidemija, ovi poremećaji koji se danas događaju na ekonomskom tržištu utječu na sve nas, utjecat će na sve nas. Treba se napraviti mjere, treba nam precizan plan s konkretnim prijedlozima, trebamo prilagoditi sve one naše mjere, amortizirati i pripremiti gospodarstvo da se što prije izvuče iz svega onoga što će se događat. Ne smijete zatvoriti oči, niste veći od Kine, niste jači od Italije, ali za razliku od njih imate još uvijek dovoljno vremena za pripremiti se. Imate različite prijedloge koji se već pojavljuju u javnosti, od toga da država djeluje i intervenira jače u kontekstu naknada radnika za bolovanje, kako bi svi ljudi koji imaju sumnju na bolest se prijavili. Osim toga, pojavljuju se prijedlozi o moratoriju plaćanja poreza, drugih davanja za poduzetnike i slično. Vodeći računa o ovoj situaciju mi ćemo vam iznijeti par prijedloga iz našeg ekonomskog programa MOST-a za koje smatramo da i u normalnoj situaciji se trebaju uvesti, a pogotovo u ovakvoj situaciji. Prije svega, ja želim podsjetiti da naši poduzetnici plaćaju predujam poreza na dobit. To znači da poduzetnici plaćaju unaprijed mjesečno porez po onom izračunu, po procjeni kako su to, kakav su, kakvu su dobit imali prošle godine, pa sad mi recite je li normalno da turističke agencije, jel očekujete da će, da će, je li očekujete da će turističke agencije imati jednaku dobit sada kao što su imali prošle godine bez ove epidemije, kada danas imate doslovno višu silu, nije normalno, nije realno, nije korektno. Druga, drugi prijedlog koji dajemo da država prestane oporezivati reinvestiranu dobit poduzetnika, a to znači da sav novac, svu onu dobit koju poduzetnici ostvare i koju žele vratiti nazad u svoju tvrtku da im se ne oporezuje, s time će i mi u to vjerujemo, se lakše pokrenuti gospodarstvo, bit će manja šteta. Osim toga, smatramo da u trgovačkim društvima troškovi reprezentacije u poreznom smislu priznaju se u 100%-tnom iznosu. Zašto? Zato što ćete onda time pojačati domaću potrošnju. A kolko smo mogli vidjeti, značajni udio BDP-a vi bazirate upravo na domaćoj potrošnji, onda je morate na određeni način i stimulirati. Sve ovo su samo dio mjera koje se trebaju poduzeti. Mi smatramo da pomoć gospodarstvenicima u trenutku kad ih pogađa doslovno viša sila, da ona treba postojati, da treba postojati konkretan plan. Ma uostalom, sve ove mjere koje smo vam predlagali u ovom trenutku ja ću reć da smo ih predlagali i u standardnim okolnostima jer smatramo da se treba poticati gospodarstvo jer će se otvarati radna mjesta, a pogotovo u ovakvim okolnostima, nemojte zabiti glavu u pijesak.
G. Miro Bulj iznosit će stajališta MOST-a, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani građani koji gledate, svi znamo da je Hrvatska Bogom dana zemlja za proizvodnju najkvalitetnijih poljoprivrednih proizvoda i hrane. Često sam govorio s ovoga mjesta, a često su i drugi ponavljali, Hrvatska je jaka samo koliko je jako hrvatsko selo. Ova kriza koja se događa, koja je tu među nama zbog koronavirusa pokazuje koliko je važno da Hrvatska ima jaku poljoprivrednu proizvodnju kojom zadovoljava svoje potrebe. Nažalost Hrvatska uvozi više od 2,5 milijarde eura prehrambenih proizvoda. Nažalost uvozni lobiji, štetočine unutar ministarstava su dovele do situacija da Hrvatska kod bilo koje ugroze, pitanje se postavlja da će biti dovoljno hrane i prehrambenih proizvoda iz vlastitog uzgoja. Međutim, je činjenica da u Hrvatskoj imamo 790 tisuća četvornih metara neobrađenoga poljoprivrednoga zemljišta koje se uglavnom priprema za prodaju stranim pravnim i fizičkim osobama. Zato baš danas nakon ove ugroze više nego ikada pozivam sve, kupujmo domaće i lokalne proizvode i hranu, kupujmo svi hrvatsko. Važno je da svi sudjelujemo u očuvanju proizvodnje u Hrvatskoj i pomognemo našim seljacima i OPG-ima da opstanu. Konačno, moramo napustiti štetne politike uvoznih lobija koje su upropastile domaću poljoprivredu u korist tih istih uvoznih lobija. Zato pozivam još jednom sve građane, sve nas pojedince, da zajedno još jednom, snažna poruka. Kupujmo domaće, kupujmo lokalno, kupujmo u hrvatskog seljaka. Kupujmo hrvatske poljoprivredne proizvode. Hvala.
I u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista ponovo ćemo čuti poštovanog zastupnika Miru Bulja.
Hvala lijepo. Evo, vidimo da u Hrvatskoj se događaju ono što se događa i u našim susjednim državama i u cijelome svijetu da nam ugroza prijeti i da smo sada sučelili se, da smo sada pred zidom i da jednostavno trebamo cijelo vrijeme upozoravati i govoriti ono što je najbitnije, a to je proizvodnja, očuvanje proizvodnje i prehrambenih proizvoda, a inače proizvodnje, je koronavirus će uzrokovati nesagledive posljedice. Još ne znamo što će se događati međutim, je također, činjenica da mi, kao saborski zastupnici s ovoga mjesta trebamo ponavljati konstantno da kupujemo domaće proizvode, da ulažemo u poljoprivrednu proizvodnju, da ulažemo u gospodarstvo i za opstanak naših ljudi na ovim područjima. Nažalost evo vidimo da će se sad tih rezultati ugroze vidjeti da koji su učinci što nemamo proizvodnju, tj. što uvozimo 2,5 milijarde eura proizvoda prehrambenih, ali evo, očekujem od svih nas da promičemo domaće, da kupujemo domaće, da zaštitimo hrvatsko selo i seljaka i na taj način ćemo osigurati budućnost bez obzira što se u ovome trenutku nalazimo pred tom ugrozom. I još jednom, kupujmo domaće. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Time smo završili sa današnjim radom i mi ćemo nastaviti sa radom u srijedu, 18. ožujka u 9,30. Prva točka bit će Prijedlog Zakona o izvršavanju kazne zatvora, prvo čitanje, P.Z. br. 852. Želim vam ugodan vikend i da što manje imamo novooboljelih od korone u državi. Hvala. SJEDNICA PREKINUTA U 14,30 SATI.
Idemo na 5 raspravu, u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege, poštovani građani najprije bih se u ime Kluba MOST-a u ime svih zahvalio našim zdravstvenim djelatnicima koji su na prvoj liniji obrane, našim radnicama i radnicima u trgovini, u ugostiteljstvu koji još uvijek rade, svima onim volonterima koji se nesebično žrtvuju u pomoći našim nemoćnima, svima onima koji daju nesebični doprinos da ova kriza se prebrodi, ova ugroza koja je pred nama, a koja je i u tijeku. Zbog toga kad govorimo o ovoj krizi onda moramo kazati ono što je ova kriza uzrokovala i onu paradigmu koju trebamo mijenjati. Mi svi moramo se zapitati koliko smo zajedno kao politike učinili za samoodrživost hrvatskog gospodarstva, hrvatske poljoprivrede, hrvatske ekonomije. Nažalost u RH više uvozimo hrane nego ikada, mi danas gospodo imamo poljoprivredno zemljište koje je neobrađeno, mi danas imamo poljoprivredno zemljište 800.000 četvornih kilometara koje je neograđeno, imamo državno zemljište koje nije podijeljeno našim seljacima. Mi moramo se okrenuti hitno odmah sad u ovoj krizi i u ovoj ugrozi proizvodnji hrane. Mi moramo zaštiti hrvatskog seljaka, ako hrvatsko selo nije na čelu u bilo kakvoj ugrozi, a kamoli u ovoj ugrozi koju imamo od ovoga virusa, korona virusa onda ćemo imati nesagledive posljedice. Osobno smatram da se svi tribamo staviti na raspolaganje i da tribamo svi zajedno pozvati sve naše građane da se ponašaju odgovorno. Mi moramo svi pomoći bez obzira oporba ili vladajući mjerama Vlade međutim očekivati je od Vlade da određene mjere koje nudi oporba da će prihvatiti. Ovo je vrijeme kada nema političkog nadmudrivanja i nadmetanja. Znamo svi da je MOST nezavisnih lista mnogo dao prijedlog ai možda bio najkritičniji prema Vladi RH, prema Andreju Plenkoviću i njegovoj Vladi, al u ovome trenutku samo nam ostaje konsenzus u borbi za, protiv ove krize. Ne samo po pitanju zdravstvene krize nego i gospodarskog opstanka ljudi u RH. Kao što sam rekao od poljoprivrede, turizma, gospodarstva svih vidova i grana. I zato mjere koje se donose koje će MOST i predložiti i koje je već predložio u idućim raspravama očekujem da ćemo svi zajedno i sagledati i donijeti ono što je nabolje u ovome trenutku. Najbitnija je poruka mijenjajmo paradigmu, oslonimo se na svoje snage, vratimo ljude na područja da žive, da proizvode i da hrvatsko selo bude na čelu. Jer ako nemamo bogata seljaka nećemo imati ni bogate države. Nažalost 2/3 Hrvatske su prazne. Ovoj krizi svi se tribamo staviti na raspolaganje. I još jednom pozivam sve one koji mogu pomoći, pa bilo svome susjedu koji je stariji da se svi angažiramo. Naravno da svi moramo se držati preventivnih mjera i slušati upute naših mjerodavnih službi. Svi trebamo dati doprinos sebe, zbog toga je evo i MOST nezavisnih lista kao stranka dao sve svoje urode na raspolaganju nacionalnom stožeru u borbi protiv ovog virusa. I dajemo sve i vjerujem da ćemo svi zajedno, hrvatski narod je prošao mnoge krize, ovo je nevidljivi neprijatelj i da ćemo na zajedništvu, slozi i jedinstvu pobijediti ovaj virus i da ćemo na zajedništvu, slozi i jedinstvu svi na kraju kao pobjednici mijenjati paradigmu i da će Hrvatska živjeti. I napokon na kraju samo da samo kažem, svima nama, sada trebamo biti samo jedno, samo ljudi. Hvala lijepo.
Kao što smo jučer najavili, sad ćemo prijeći na iznošenje stajalište u ime kluba. Prvi je u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića trebao govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović, nema ga ovdje, gubi pravo na govor. Slijedeći je u ime … …/Upadica sa strane, ne razumije se. Dobro, može, naravno, Klub zastupnika SDP-a povlači, dobro. U ime Kluba zastupnik MOST-a poštovana zastupnica Ines Strenja je. Izvolite.
Zahvaljujem. Unatoč čestom nezadovoljstvu o tome kako funkcioniramo u mirnodopskim uvjetima ekstremne situacije nas često prikažu u najboljem svjetlu i u dobru i u zlu i u nogometu i u ratu i ovaj korona virus. Ne znamo što nas čeka u Hrvatskoj i možemo samo epidemiološki predviđati najgore scenarije poput talijanskog no zasad se čini da su nam krivulje širenja zaraze trome. Drugim riječima imamo solidno prolazno vrijeme u odnosu na susjede pa i na svijet. Smatram da u ovom trenutku moramo na dosadašnjem radu posebno zahvaliti Nacionalnom kriznom stožeru koji nas korak po korak vode u ovo krizno vrijeme. Ono što vam s ove pozicije želim poručiti je slijedeće. Kao i za brojna druga medicinska stanja ovdje puno učitije izbor je u velikoj mjeri u našim rukama i sastoji se u nečinjenu, u neizlaženju, neokupljanju, nesocijaliziranju. Pokažimo zajedništvo u distanciranju. To je na vama dragi građani i to je zbog vas. Neki od nas to mogu manje od drugih jer im je poziv aktivna skrb o našem i vašem zdravlju. Liječnici i drugo zdravstveno osoblje su na prvoj crti obrane. Oni su ujedno i oni pod najvećim rizikom zaraze i svjesni toga se izlažu, pomažu, organiziraju i žrtvuju, rade bez odmora ne štedeći se kao i u miru samo još više i teže. U ovom trenutku radi 14.000 liječnika i 30.000 medicinskih sestara i na njima je jedan ogroman teret koji će oni iznijeti na svojim leđima i u to čvrsto vjerujemo. Dakle, oni u ovom trenutku će raditi još teže i opasnije i voljela bih da hrvatska javnost to prepoznaje i cijeni. Apeliram na medije da izbjegavaju senzacionalizam pod krinkom transparentnosti. Ujedno pozdravljam i ni malo ne umanjujem sve one o kojima će država u ovom periodu ovisiti, a to su oni koji će omogućiti normalno funkcioniranje države i posebno pozdravljam i prodavačice i vozače kamiona i sve volontere Crvenog krža i svih drugih udruga koji će vjerno i svaki dan unatoč opasnosti omogućiti da ova država normalno funkcionira. Ispričavam se sve one koje sam u ovom trenutku zaboravila pozdraviti. Trenutačno ništa nije normalno, a privid normalnog ponašanja u nenormalnim okolnostima dovodi u pitanje zdrav razum. Zato vas sve molim da se strogo prilagodite ovim ratnim uvjetima u kojima klasična hrabrost više nije vrlina. Moralna maksima za sve nas je ista. Izbjegavanje društva i kontakata. Rekla sam da je izvanredno stanje nalik ratu, ali na sreću nije pravi rat. Epidemije imaju svoje zakonitosti i izvjesno je da će za koji mjesec i ova biti iza nas. Zbog toga zadržimo hladne glave, panika ništa dobrog ne donosi. Osobito se brinimo za svoje najstarije, najkrhkije, najpodložnije lošim ishodima i to prvenstveno brigom o vlastitom ponašanju. No, brinimo se i aktivno tako da smo im na usluzi. Ovakve situacije podsjećaju nas na opće i specifične društvene vrijednosti, na neupitne istine, na ono što je stvarno vrijedno, na solidarnost koja određuje svaku individualnu sudbinu, na značenje javnog zdravstva kojemu ni povijest ni sadašnjost, a izvjesno ni budućnost ne nalazi alternativu, na domovinu koju nas određuje fizički, duhovno, zemljopisno i socijalno koja je veća i jača od svakog novca i materijalnog blaga i na državu koja nam uz dobru strategiju kakvu nam danas predstavljaju krizni stožer i ministar zdravstva pruža najveću sigurnost. Ovo je vrijeme prijezira prema sebičnosti, laži, oholosti, pohlepi i površnosti. Jučer smo posebno pričali o ratnom profiterstvu, danas su mi poslali iz nekoliko mjesta iz Hrvatske obična kutija, kutija masaka, maski one najjeftinije koje su bile 50 lipa, sada je ta jedna kutija 480 kuna, dakle 50 komada 480 kuna plus PDV. Sramite se, sramite se. Dakle, vrijeme u kojem ne prolazi licemjerje, slatkorječivost, prazna retorika ni politička demagogija, vrijeme kada svaki pogrešan potez dolazi na naplatu, vrijeme kada moramo imati vjeru u druge i činiti tako da drugi imaju vjeru u nas. Hvala.
Hvala.
G. Miro Bulj iznosit će stajalište Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, poštovani građani. Ja bi samo evo na početku pohvalio, primjer govorila je i kolegica i kolega prije mene su govorili o zaštitnim maskama, problemu medicinske opreme. Ja bi samo kratko ovdje iskoristio priliku da ukažem na pozitivne primjere onih krojačica koje su zatvorile svoje salone i besplatno uz svoj materijal i sve koje znači proizvode te maske, to je primjer udruženih žena, uglavnom žena koje su u Sinju imale krojačke salone i sada ih ima nekoliko desetina koje zajedno rade maske i za plućni odjel, za splitsku bolnicu, za Dom zdravlja Sinj, za rodilišta, znači besplatno rade dok se ove stvari na koje sam ja i hvala im od srca, ja ću pohvalit ovdje svoje Sinjanke a vjerovatno i srce mi je veliko, imaju veliko cetinsko sinjsko srce, ali pohvalio bi sve ostale koji rade i druge poslove ali ovdje je primjer žena koje su sad zatvorile, nemaju nikakve potpore, dok drugi ratni profiteri prodaju ono šta je bilo 5 lp, ja sam rekao, evo kolega Čuraj iz HNS-a, drago mi je da je HNS to baš rekao, kad sam odgovorio da su to ratni profiteri koji od 50 lp sad stvaraju 12 ili 20 kn, tada mi je kolega Čuraj iz HNS-a rekao da je to tržište. To je ratno profiterstvo. To je najgori oblik neljudskosti. Ako bilo šta sad ovdje imamo, evo mi ovdje u ovom parlamentu, oporba ili vladajući, to je da budemo ljudi, da budemo, ljudskost je ostala i zato bilokakve loše znači ono što ne valja, treba kažnjavati, ratno profiterstvo, ako je proglašeno ratno stanje tj. u borbi ne sa šuškom ali u borbi protiv neprijatelja koji nosi pušku ali protiv korona virusa. Još jednom svima tim ljudima hvala, evo ja sam istakao, to je krojačice odakle ja dolazim, ali vidim i u cijeloj Hrvatskoj da ima ljudi koji dok je zaključano, tu humanu crtu pokazuju i treba nam solidarnost. A kad govorimo o solidarnosti, onda trebamo početi od vrha do dna. Ako treba smanjiti ne znam, plaće, ne znam udrugama civilnim, udrugama, znači sav taj novac moramo upumpavati za opstanak radnih mjesta. Mi sad moramo mijenjati paradigmu, ja sam dao brojne zakone poglavito po pitanju poljoprivrednoga zemljišta, poljoprivrede i problema uvoza. Da budemo samodostatni jer imamo Slavoniju koja bi mogla hraniti 20 milijuna ljudi, danas je nama 800 000 ha zemlje je poljoprivredne, čiste je pod korovom a 400 000 ha je vlasništvo država. 2 g. da smo donijeli zakon, samo 11 000 km2 je podijeljeno, niti 2%. Ja sam dao jedan zakon i pitao sam ovdje premijera, da je nama osnovni problem proizvodnja hrane i uvoza, prehrambenih proizvoda kojih uvozimo 2,5 milijarde. A manje izvozimo milijardu eura, i to je žalosno. Jer mi smo ovisnici postali o uvoznu prehrane. Uvozni lobiji su napravili štete i moramo mijenjati paradigmu. Dao sam i zakon u proceduru kojim bi skinuli znači ako je država, ministarstvo dalo lokalnim samoupravama da naprave programe dodijele zemljište, na to mora davati mišljenje županija. I županija to vraća. Zašto? Jer želi kontrolirat. Pa to treba izbacit, pa ja ću veo premijeru Plenkoviću ili ministrici Vučković, dajem sve ovlasti da se podjeli zemlja hrvatskom seljaku. I ponovit ću još jednom što je bitno, ako sad ne promijenimo da moramo više proizvoditi, poglavito prehrambenih proizvoda, hrane, da uvozimo žito, proizvode od žitarica. Kruh, pecivo mi uvozimo zamrznuto, pa to je katastrofa. Svinjetinu uvozimo, a korov nam na poljoprivrednom zemljištu. Ja im dajem potporu da podijele zemljište odmah prije sjetve, sad tih 400.000 hektara državnog zemljišta, proizvodimo domaće, kupujmo domaće, kupujmo lokalno, mijenjajmo sad iz ove teške zdravstvene situacije paradigmu, skroz je mijenjajmo. Krive smo politike vodili, pa priznajmo. Svelo je se sve na uvozne lobije. Pomidore uvijek spominjem iz Italije mi u turističkoj sezoni uvozimo, a Sinjsko polje neobrađeno, bistra rijeka Cetina ide nemamo sustav navodnjavanja. U ovome trenutku kupujmo domaće, dajmo zemljište poljoprivredno hrvatskome seljaku, bez jaka seljaka nema jake Hrvatske države. Hvala.
Idemo dalje 10 je na radu Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Božo Petrov. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, to što danas zasjedamo u ovoj zgradi samo je jedna od slika izvanredne situacije u kojoj se naša država našla. I danas smo mogli, mogli smo svjedočiti ovih tjedana i onim potresnim slikama od razrušenja Grada Zagreba, pa i od onih puno težih potresnih slika starijih, nemoćnih osoba koje je zadesila ova kriza. S druge strane postojale su i one slike koje bode, one slike koje dižu duh, a to to su svi oni ljudi koji se danas bore u Hrvatskoj sa ovom krizom od zdravstvenih djelatnika, policajaca, svih onih kojima je na teret pala upravo ova kriza. Ono što je bitno mi smo ti koji biraju slike, pogotovo one slike kojima ćemo svjedočiti u budućnosti jer u ovom trenutku mi se borimo sa onim prvim kratkoročnim mjerama i u zdravstvu i u ekonomiji. Znamo da ova kriza neće biti samo zdravstvene kriza nego je na pomolu vidimo i kuca jako dobro i ekonomska kriza. I tu u ekonomiji vrijede pravila gotovo ista kao i za zdravlje, korona virus će puno lakše pogoditi osobu koja je imunokompromitirana, koja je ugroženog zdravlja, puno teže će pogoditi osobu koja je zdrava. Na isti takav način funkcionira ekonomija. Zemlje sa čvrstom zdravom, jakom ekonomijom puno brže će se izvući iz ove krize nego zemlje koje su ostale na samo jednoj gospodarskoj djelatnosti, turizmu. Ali ovo nije vrijeme za plakanje, ja bih rekao da je ovo nama prilika da se nešto napravi, pa ako već svi pozivi zadnjih godina s različitih strana nisu bili dovoljni da se konačno krene nešto raditi, pa možda je ovo pravi poticaj. Možda nam je ovo trenutak u kojem trebamo konačno početi razmišljati dugoročno. Mi konačno trebamo biti zemlja i mislim da to možemo napraviti i mislim da je pravo vrijeme. Mi konačno trebamo biti zemlja koja nije ovisna o uvozu, nego izvozna zemlja, konačno zemlja koja nešto proizvodi konkretno i proizvode sa dodanom vrijednošću. I ako ćemo na pravi način pristupiti, ako ćemo odabrati prave mjere one srednjoročne i dugoročne, mi nećemo ovisiti o samo jednoj gospodarskoj djelatnosti i neće nas trebati biti strah hoće li netko kihnuti i hoćemo li zbog toga gubiti poslove i mi smo ti koji ćemo onda na kraju birati hoćemo li imati slike budućnosti koje su sretne, koje bodre ili ćemo imati potresne slike jer ćemo imati ljude na ulicama. Ja bih zato pozvao Vladu i sve one koji su danas politički akteri da stave svoje glave na skup, sve ove mjere koje mi slušamo kratkoročno, one su kratkoročne, da, treba osloboditi poduzetnike od doprinosa tako da bi ljudi mogli zadržati posao, da treba uliti bespovratna sredstva u gospodarstvo jer poduzetnici hrane ovu državu i država s njima treba podijeliti rizik svega toga. Da, treba staviti moratorij na kredite, treba se ukinuti akontacija poreza na dobit, sve to treba, al to su kratkoročne mjere, srednjoročne i dugoročne mjere trebaju i tu pozivam državu da ne bježi od onoga što ona u prvom redu treba napravit, a to je rezanje svih troškova. Danas u ovakvoj krizi se jasno vidi koji dijelovi sustava, javnog sustava su potrebni i vitalni, koji nisu i to je ono što država odmah treba rezati. Sav novac skupljen na takav način se treba uliti u gospodarstvo i to je jedini način da možemo birati one bolje slike, one koje bodre i nemojte oklijevati, sa svakim danom oklijevanja može nam biti samo gore. Sa svakim danom što brže djelujemo brže ćemo izaći iz krize, brže ćemo pomoći ne samo nama [[Upadica: Hvala vam]] nego i bližnjima. Hvala.
Hvala.
Slijedi iznošenje stajališta Kluba zastupnika HNS-a. Budući da nema zastupnika Milorada Batinića, slijedi iznošenje stajališta Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a, nema ni zastupnika Hrga. Slijedi iznošenje onda stajališta Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, budući da je tu zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Kolegice i kolege, uvaženi predsjedavajući. Tržnice za poljoprivredne i domaće proizvode su zatvorene. Moramo hitno otvoriti tržnice, naravno, pridržavajući se mjera. Jer, ako ne otvorimo tržnice, i mlijeko i poljoprivredne proizvode će se morati prolijevati, a mi ćemo i dalje uvoziti i mliječne proizvode i poljoprivredne proizvode. Poglavito su sada ugroženi znači ljudi koji, evo primjer ću navesti, evo sad će biti vrijeme jagoda, gdje će se prodavati jagode? Gdje će se prodavati mlijeko i gdje će se prodavati poljoprivredni sadni materijal, a znamo da brojni ljudi u ovome trenutku imaju svoje rasadnike koji će prodavati sadni materijal, sada je vrijeme sadnje, sjetve. A mi smo zatvorili tržnice, dok u isto vrijeme u ovoj krizi uvozimo poljoprivredne proizvode. Tržnice vanka mogu se također, uz određene mjere održati i prodavati se, domaći sir, domaće kiselina ili vrhnje, domaći, sve domaći proizvodi. Pa ljudi moji, pa ne možemo mi izolirati naše selo i seljaka, a uvoziti strane proizvode. Ionako su izolirani, ostavljeni sami sa sobom već godinama. Umjesto da promičemo sada kupnju domaćih proizvoda na tržnicama, da organiziramo na tržnicama mjere, da se drže mjera koje je zadao stožer, jer to je vanjski prostor, bolje nego u trgovačkim lancima. Ugroženije su blagajnice u trgovačkome lancu nego naše bakice koje tamo prodaju na tržnicama, na peškarijama, prodaje domaći proizvod. S ovoga mjesta moramo svi zajedno poslati poruku. Pa ljudi što nam je? Pa ne možemo sad ugasiti domaćeg poljoprivrednika da naš čovjek koji je jutros pomuzao krave mora prolijevati mlijeko jer ga nema di prodati. I domaće vrhnje i domaći svježi sir, pa ugroženo nam je sve. I što ćemo sad? U trgovačkim lancima kupovati robne zalihe stranih proizvođača? Ja mislim da tome trebamo sad u ovome trenutku stati na kraj. Zato kupujmo domaće i organizirajmo, apsolutno sa mjerama koje traži stožer da se to bude skontrolirano spuštano prema lokalnim stožerima, civilnim stožerima, stožerima za civilnu zaštitu, da se organizira na tržnicama prodaja. Ako ne može biti 30 bakica, more biti 9. I da se organizira uz pomoć civilnog stožera sve mjere zaštitne. I način da se ostane, da ostane ta proizvodnja. Ili primjera, sada sadni materijal. Kako će prodavati sadni materijal poljoprivredni, naši poljoprivrednici, koji se bave s time, koji imaju svoje staklenike, plastenike. Na koji način, cvjećari, na koji način će naši domaći to prodavati? Gdje će oni to prodavati? To su prodavali uglavnom na tržnicama. Na stočnim sajmovima kojih sad nema, ali tržnice su im jedini način i to je tako u tradiciji i običajima napravljeno. Zbog toga, pozivam još jednom, zaštitimo domaće proizvođače koji dižu sve više i više svoj glas. Zaustavimo uvozni lobi, sada vidimo rezultate uvoznih lobija i šteta koje su učinjene po pitanju naše proizvodnje. Mi znamo da uvozimo prehrambenih proizvoda 2,5 milijarde eura, pa čak uvozimo od žitarica proizvode, kruh, peciva, svinjetinu. Što ćemo sad? Ove godine znači nećemo usijati ništa ni posaditi. Jednostavno, ovim mjerama moramo sagledati da ljudi mogu proći iz jedne općine u drugu općina, da obrađuju u traktorima, naravno, sami, neće ih biti 10 u traktorima. I da se otvore tržnice, ne otvore li se tržnice, bit će uništeno selo. Mi uza sve mjere, poštivajući mjere, ne govorim ovdje da se ne poštivaju mjere koje je dao Nacionalni stožer, nego dapače, i da u koordinaciji sa civilnim stožerima, civilne zaštite na lokalnoj samoupravi, regionalnu, organizira se prodaja na tržnicama domaćih proizvoda. Jer, mi ćemo ih na ovaj način dokrajčiti. U trgovačkim lancima možemo kupovati strani sir, strane proizvode, a domaće vrgoračke jagode, kako ćemo njih prodavati? Hajde objasnite mi kako ćemo ih prodavati, sad evo dolaze na rod za tjedan, dva. Na koji način ćemo prodavati, evo govorim jedan primjer. Zato otvorite odmah tržnice uza sve mjere koje treba poštivati. Ako se može strana roba prodavati, prehrambeni proizvodi u trgovačkim lancima, ne vidim niti jedan razlog da se ne prodaje na našim tržnicama [[Upadica: Hvala.]] odmah otvoriti tržnice. Hvala lijepo.
Slijedeće stajalište je uvaženog zastupnika Mira Bulja u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Hvala lijepo. Ja bi iskoristio ovaj trenutak također evo na kraju ovog tjednog zasjedanja sabora da se još jednom evo pošaljemo zahvale onima koji su na prvoj crti od liječnika, zdravstvenih djelatnika do trgovkinja do svih koji sada rade, a poglavito policajci, vatrogasci, svi vojnici, svi oni koji imaju obavezu i koji su zaslužni za održavanje ovoga sustava i poslije ove zdravstvene krize moramo razmišljati da očuvamo našu domaću proizvodnju. Ja sam jučer upozorio tj. ukazao na problem zatvaranja tržnica, u ovome trenutku kada uvozimo talijansko povrće i voće, zabranjen je izvoz hrvatskih proizvoda, tako da imamo problem da doslovno naši mljekari, proizvođači sira, proizvođači vrhnja, proizvođači voća, povrća, jednostavno ono što ne može trajati dugo će morati bacati te svoje proizvode. Da bi zaštitili domaću proizvodnju sada moramo mijenjati skroz paradigmu danas je i bio moj zakon ovdje uvršten u dnevni red u hitnu proceduru, neka ga slobodno Vlada prepiše, da se napokon zemljište poljoprivredno u vlasništvu RH, 400.000 hektara, 400.000 hektara državnog vlasništva ukupno nešto manje od 800.000 hektara poljoprivrednog zemljišta je pod korovom, čistog zemljišta. Znači, pozivam da Vlada podijeli to zemljište u skraćenom postupku pa bez ikakve obaveze i koncesije ali onima koji žele raditi, a ne da bude pod korovom. I ogroman je problem tih ljudi koji sada proizvode, primjer zovu me ljudi koji se bave, koji proizvode vrgorske, vrgoračke jagode na koji način će oni sada to distribuirati. Stoga pozivam nacionalni stožer je sinoć i rekao da će dozvoliti otvaranje tržište u određenim zatvorenim prostorima, međutim od Zagreba u svakom kvartu ima tržnica koja se može kontrolirati i zaštitit po mjerama koje imamo. Možemo znači, evo u mome gradu Sinju također ima tržnica, pa bolji su uvjeti tu i sigurniji uvjeti se mogu stvoriti nego ponavljam u trgovačkim lancima. Zato hitno otvoriti po uputstvima i mjerama koje imamo u trgovačkim lancima gdje uglavnom uvozna roba da se hitno otvore naše tržnice jer ljudi nemaju gdje proizvođači naši mali OPG-ovi nemaju gdje sa svojom robom. I obaveza svih lokalnih stožera, ne samo, da se organizira ta prodaja na tržnicama i način i model dostave te robe. Sada kada su ljudi, općine odvojene jedne od, primjera odvojene Sinj od Hrvaca pa gdje će oni sa hrvatečkim proizvodima, gdje će ovi sa vrgorskim proizvodima, znači moramo hitno naći model i taj model je jednostavan. Ako ugroženije su ponavljam blagajnice u trgovačkim lancima nego te naše bakice koje bi se trebale organizirati naravno po uputstvima i pravilima nacionalnoga stožera i svim mjerama da se hitno počne sa prodajom ovaj poljoprivrednih proizvoda sa naših OPG-ova. Jednostavno ćemo uništiti i ovo šta je ostalo, dok u isto vrijeme sve to uvozimo iz drugih država. Znači, mi nemamo niti jedan razlog da hitno se ne otvore tržnice. Sinoć je kazano da će se otvoriti, Nacionalni stožer, tržnice, ali uvjeti ovo ono. Nemamo kad čekat. Danas odma moraju biti otvorene tržnice u skladu sa mjerama koje su, za koje se trebaju poštivati i kupovati domaće proizvode, kupovati domaće, kupovati hrvatsko, kupovati lokalno, pa nemamo druge sad poruke, moramo mijenjati paradigmu. Ako smo dosada pogodovali uvoznim lobijima, jel jednostavno 2,5 milijarde, 2,5-3 milijarde EUR-a uvozimo prehrambenih proizvoda, a nikada više nismo ulagali u poljoprivredu stoga poticaja, a nikad manje nismo proizvodili. Uvozimo svinjetine, uvozimo pekarskih proizvoda, dok naše 800 000 četvornih ovaj hektara je pod korovom. U ovome trenutku ja bi na kraju samo zaključio, odma otvoriti tržnice, ako može u trgovačkim lancima se prodavat strana uvozni poljoprivredni proizvodi može se i po mjerama prodavati i u Zagrebu i Splitu, i Sinju i Osijeku naši domaći proizvodi jel je to jedini način da opstanu naši OPG-ovi. Mi moramo u ovome trenutku krize mijenjati paradigmu, usmjerit se prema vlastitoj proizvodnji, prema samoodrživosti, a za to RH ima uvjete. Samo slavonsko polje može hraniti pola Europe, a ne da nam bude pod korovom. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Bulju.
Poštovane kolegice i kolege, sve vas najljepše pozdravljam. Nastavljamo s radom. Samo nekoliko rečenica prije nego što krenemo sa slobodnim raspravama. Htio bih u ime svih zastupnica i zastupnika još jednom izraziti zahvalnost svima onima koji u ovim zahtjevnim trenucima brinu o našem zdravlju, o našoj sigurnosti. U prvom redu zahvalio bih se doktorima, medicinskim sestrama, medicinskom osoblju. Zahvalio bih se isto tako hrvatskoj policiji i inspektoratu, u slučaju ovdje Zagreba, HV-u, vatrogascima, svim službama koje su sudjelovale u sanaciji potresa. Zahvalio bih se isto tako svim onim radnicima, blagajnicama, trgovcima, našim prijevoznicima, svima dakle koji omogućavaju da u RH život ide što je normalnije moguće s obzirom na okolnosti u kojima se nalazimo. Evo danas sam pogledao ako se sjećate kada samo počeli prošli tjedan u srijedu, bilo je u svijetu 18 tisuća i otprilike 600 umrlih od koronavirusa, danas je taj broj preko 42000, dakle samo u 7 dana više od 24000 ljudi je umrlo od koronavirusa. Što se RH tiče te brojke hvala Bogu nisu na tim razinama i nadam se da ćemo uspjeti i dalje uspješno odoljevati izazovima koje sa sobom nosi ovaj koronavirus. Dakle, još jednom hvala svima, hvala ljudima koji vode Stožer civilne zaštite, ali ponavljam još jednom, posebno onima koji su na prvoj crti. Idemo sada sa našim radom. Kao što smo najavili, prvo je iznošenje stajališta klubova i onda imamo danas dvije točke dnevnog reda. Prvi je na redu poštovani kolega Miro Bulj u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče, kolegice i kolege. U ovoj koronavirus krizi koja je i zdravstvena prije svega i ekonomska i svakojaka kriza, mislim da bi bilo vrijedno uvaženi predsjedniče, kolegice i kolege na samom početku sjetit se i pogibelji prvoga hrvatskog redarstvenika Josipa Jovića. Vidim da su jučer bile delegacije predsjednika, MUP-a, sabor, ne znam, nisam dobio informaciju…
Bio je izaslanik, ministar i moj HS-a.
Mislim da bi bilo dobro i da se u saboru prisjetimo tog prve žrtve tog prve suze hrvatske za slobodu. Mislim da je dobro se u ovim trenucima sjećati tog zajedništva, a Josip Jović kao prva žrtva za slobodu hrvatskoga naroda je u biti primjer kako se tribamo boriti u teškim vremenima za RH i da njihova žrtva nije uzaludna. Stoga bih evo ovdje da bar kratko ustanemo i prisjetimo se i odamo počast prvom redarstveniku Josipu Joviću, a i svim ostalim hrvatskim braniteljima koji su utkali svoje živote u temelje RH. Evo ja bih sada krenuo sa onim što sam mislio, kratko bi samo rekao da isto također kao što je rekao i predsjednik svim službama i volonterima ljudima koji su u Crvenome križu, u Civilnoj zaštiti na nižim razinama, nisu vidljivi, znam volonter sam, s njima radim, surađujem, to su isto velike žrtve koje daju svoje vrijeme, riskiraju svoje zdravlje da bi pomogli poglavito našim nemoćnim i starijima. Pa ja bi ovdje samo krenuo i rekao bi da kao što sam rekao, citirao bi da je najbitnija sloboda. Citirao bi ovdje Ivana Gundulića koji je napisao još u 17. stoljeću, „Sva srebra, sva zlata, svi ljudski životi ne mogu biti plata tvojoj čistoj lipoti“. Znači, kad govorimo o slobodi onda ne možemo dozvoliti da se kriza producira kroz to da ljudi postaju čipirani priko mobitela. Sloboda je bitna, kriza je teška. Samoizolaciju moramo poštivati i samoizolaciju moramo kažnjavati, oni koji krše to. Međutim, o tako lijepoj, o tako dragoj, o tako slatkoj slobodi za koju je dao svoj život Josip Jović mislim kolegice i kolege da puno ozbiljnije trebamo raspravljati nego da se ljudi priko mobitela prate sada kad smo se izborili za slobodu i da u biti oni koji su bili na visokim pozicijama za vrime Jugoslavnije, za vrime komunizma, da nam sada kroje onaj način kako ćemo pratiti. Boriti se protiv krize da. Evo ja imam jedan primjer. Imamo problem poljoprivrede. Vidimo nekakve mjere koje se daju, al međutim, ja bi ovdje predložio da se hitno otvore tržnice, baš tržnice i štandovi i da se to kontrolira i da se prodaju naše vrgorske jagode, ljudi me zovu, imat će problem i svi ostali proizvodi jel ne vidim niti jedan razlog da se ne mogu kontrolirati naše tržnice koje su vanka gdje su ugroženije ove u trgovačkom lancu di prodaju stranu uvoznu robu i poljoprivredne proizvode da na ovaj način hitno se, evo ja bi poziv poslao ovdje, otvore tržnice, al naravno uz poštivanje svih mjera koje se triba pridržavati. Jednostavno moramo tako pomoći našim poljoprivrednicima. Također ovde bi spomenuo naše zdravstvene djelatnike, predsjednik sabora ih je pozdravio, svi ih odavde pozdravljamo mislim i divimo se, ali mislim da tribamo reći i nešto što bi trebalo odmah poduzeti. Zvali su me medicinsko osoblje iz kninske bolnice koji od 12. mjeseca nisu primili putne troškove, a dnevno putuju po 150 km, iz Knina, iz Splita, iz Drniša ne primaju putne troškove. Pa evo ovdje pozivam župana šibensko-kninskoga ministra sam upoznao pisanim putom, da tim našim herojima koji se sad pozivamo, da im se riješe putni troškovi, to bi bilo korektno prema tim ljudima koji se ovdje pozivamo. Također, na kraju bih rekao da je vrlo značajna ovdje solidarnost, zajedništvo, ali evo, žao mi je što EU ne pokaziva solidarnost prema našim susjedima Talijanima. Hvala lijepo.
Sada je 12,47 minuta, da nikoga ne oštetimo, budući da ne vidim nikoga, osim g. Hrga. Molim? Da znam. E dobro. Izvanredne okolnosti, više tolerancije. Izjašnjavanje po klubovima i klubovi nezavisnih zastupnika, prvi je g. Grmoja ispred Kluba zastupnika Mosta. Čekali smo ga, čekali smo vas, g. Grmoja. I dočekali. Izvolite.
Ja ne znam je li nekakva greška ili, g. Petrov bi u ime kluba, ja sam imao pojedinačnu raspravu. A stanke su ovo. Aha, aha, aha, okej. Dobro, bili smo tu vani, nezgodno je dakle ovaj i jutros sam napadnut od strane predsjednika Sabora, da sam nekakav prevarant, šibicar, iako mi zastupnici nismo mogli uopće biti ovdje jer je dvoje zastupnika iz našeg kluba bilo tu i nismo znali za ovaj dogovor kojeg su sklopili zastupnik SDP-a Peđa Grbin i predsjednik Jandroković. Tako da mislim da bi se, i evo, molim da se predsjednik Sabora ispriča zbog toga, nismo imali nikakve loše namjere, željeli smo po Poslovniku replicirati. Što se tiče samog stajališta, što se tiče samog stajališta g. Bačiću, pa evo, dopustite mi da iznesem stajalište u ime kluba [[Upadica Radin: G. Grmoja dajte molim vas. Izvolite. Izvolite govoriti.]] Pa ometaju me. Dakle mi smo sasvim jasno komunicirali i tijekom one prve, prvog paketa gospodarskih mjera, odnosno mjera za pomoć gospodarstvu, da ćemo to podržati i podržali samo, ali i tada smo upozoravali premijera da to nije dovoljno. Točno se sjećam replike koju sam imao prema predsjedniku Vlade, gdje sam rekao da naši poduzetnici, naši obrtnici ne traže odgode nego traže otpis. Sada je premijer konačno shvatio da jednostavno, ovaj prvi paket mjera nije bio dovoljan i išao je sa ovim snažnijim, konkretnim mjerama što smo od njega i tražili i naravno da ćemo to podržati, ali isto tako, treba upozoriti na stvari koje ovim prijedlogom nisu riješene. Što ćemo s deložacijama, što ćemo sa kreditima? Uputit ćemo u sklopu ovih naših mjera, evo, ja sam skupio za naših 7 zakona za hitnu proceduru, ali zamolit ću i kolege zastupnike i za još jedan zakonski prijedlog koji se tiče moratorija na kredite i ovrhe, zaustavljanje deložacija, jednostavno to se ne smije događati u ovom trenutku i isto tako, što se tiče ovih rezova koji su najavljeni. Kolegica Čikotić je upozorila na to da se krenulo u rezanje projekata iz EU fondova, javnih nabava, to je nešto što je nedopustivo. Ako ćete rezati, krenite prvo od sebe, krenite od županija, ministre Mariću, krenite od rasipanja novca u javnih ustanovama, odnosno ustanovama pod nadzorom županije. Naš cjelokupan zdravstveni sustav ne funkcionira, zato su odgovorni župani i tu prvo tražite sredstva, a ne da idete u rezanje projekata, a onda ćete vrlo vjerojatno ići i u rezanje plaća onima koji su na prvoj crti, našim liječnicima, našim medicinskim sestrama, našim policajcima, ljudima koji rade na granici, učiteljima, profesorima, je li njima mislite rezati plaće? Mi ćemo biti njihov glas jer dok ne dirnete u županije i dok tu ne počnete rezati, onda nemate nikakvo pravo dirati plaće onih koji su na prvoj crti. Njima plaće trebate povećati. Liječnicima, medicinskim sestrama, znači, policiji, vojsci, znači njima plaće trebate u ovom trenutku povećati. I nećemo dopustiti da ih dirate dok ne dirnete u županije, dok ne dirnete u župane, nema šanse da će vam to proći. Koncesije Miro, da koncesije, sjetimo se kako je otišao župan Ževrnja, odnosno kako nije postao kandidat. Što se događalo na Zlatnom ratu i što se događa oko Bena koncesije, što se događa u Dubrovačko-neretvanskoj županiji zna kolega Bačić jako dobro na koji način se dodjeljuju koncesije, kako se pogoduje, kako se mešetari. Tu dirajte, kad to dirnete onda ćete moći uopće razmišljat o tome da dirate ove ljudi koji su sada na prvoj crti. Ali mi kažemo ne dirati nego im i povećati plaće u ovom trenutku. To treba biti vaš prijedlog. I u tom smislu evo mogu samo reći, podržat ćemo ove mjere, ali ni ovo neće biti dovoljno. Predložit ćemo snažnije mjere kroz naš zakonski paket. Hvala.
Hvala.
Idemo na 6. raspravu, Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista poštovani kolega Božo Petrov. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Zadnjih smo tjedana podosta raspravljali o mnogim aspektima ove krize koja je nastala zbog epidemije koronavirusa i to najviše u zdravstvenim i ekonomskim aspektima i to je dobro. Ali naravno, postoje još određene stvari koje se nisu riješile. Nakon što su donijete neke neodgodive mjere, još su ostale čitave skupine građana koje nisu ostale zaštićene svim ovim mjerama koje su donesene. U prvom redu, to su građani s kreditima za koje tražimo moratorij bez kamata za vrijeme trajanja epidemije. Isto tako, to su ovršeni i blokirani građani za koje tražimo moratorij na ovrhe jer ako drugi imaju pravo napredah, onda imaju pravo na predah i oni. Također, tu su nezaposleni koji su izgubili posao jer je nažalost Vlada čekala, izgubila vrijeme sa onim pravim mjerama koje su naknado došle, ostali su bez posla. Isto tako, tu su sezonci koji su čekali popriličan broj mjeseci da bi se mogli zaposliti sad u sezoni koje očito neće biti. Smatram da svim ovim skupinama i još brojnim drugim skupinama treba pomoći barem na jednak način kako se to pomoglo gospodarstvu. Također tu su i naši poljoprivrednici kojima netko treba reći, kako će moći uz ovakve mjere moći odraditi proljetne radove u poljoprivredni, na koji način će doći do radne snage, kako će plasirati svoje proizvode. Pa do sada su europske zemlje već pokrenule ekstenzivne programe poticaja nezaposlenih, upravo na sezonske radove u poljoprivredi. Naša država čeka samo ne znam što čeka. Također, kriza nas je naučila mnogo čemu. Ja mislim da je kriza konačno pokazala svu besmislenost teritorijalnog ustroja s 500 ili više općina, županija u trenutku kad vam elektronički sustav za izdavanje e-propusnica u 2 do 3 dana izda pola milijuna propusnica onda vam zapravo pokazuje besmislenost takvog sustava. Zašto izdavaju? Pa zato što vam neke lokalne samouprave ne ispunjavaju niti najosnovnije funkcije za život ljudi. U njima nemate čak naći niti jednu ozbiljnu trgovinu, ni bankomat, pa naravno da će trebati tražiti e-propusnice, ali biti će zanimljivo razdoblje nakon ovoga, bit će odlična podloga sve ove informacije koje smo dobili sa izdavanjem e-propusnica mogu biti odlična podloga za analizu svih nepotrebnih lokalnih samouprava. Također, epidemija je pokazala boljke birokracije, odjednom u roku od par dana, par tjedana više nema hodanja od šaltera do šaltera, više se ne nose naramci papira, ne traži se više pečati, ništa više ne treba. Sada je dovoljno poslati doslovno mail i ispuniti neku brzu aplikaciju, sve riješeno. A sve se to događa za vrijeme dok za 50% državnih službenika kući, radi smanjenim intenzitetom ili ne radi uopće. Tako da će i to biti jako dobra podloga za rješavanje problema u birokraciji kad kriza prođe. Ali na kraju moram reći da će ova kriza biti pravi test povjerenja za državu i za državne institucije, test povjerenja od strane građana. Povjerenje građana u državne institucije nije baš na visokim granama zadnje vrijeme, ali ova kriza može pomoći državi da se ti trendovi okrenu. I sve to ovisi o tome kako će se državne institucije nositi s ovom krizom koliko će se moći prilagoditi građanima, njihovim potrebama. I možemo vidjeti da sustav zdravstva u tome dobro funkcionira i može se prilagoditi, sustav lokalnih samouprava ne, ali već su određeni nanijeli štetu upravo tom povjerenju građana u državne institucije jer su pokušali zlorabiti ovu krizu tako da mogu progurati svoje težnje za sveobuhvatnim nadzorom građana. Apeliram na vas da to ne radite. Upravo je ovo vrijem u kojem može Hrvatska pokazati da kroz demokratske institucije se možemo boriti s krizom [[Upadica: Hvala.]] i nositi s njezinim posljedicama.
NASTAVAK NAKON STANKE A i mi smo, samo moram čekat, koliko je prošlo vrimena, 26, prošlo je 27, al nema nikoga tu, 10, 10, tko je prijavljen, Bulj je tu, Glasnovnić, Panenić nema, evo Glasnović je tu, Kajtaz, dobro možemo mi početi. Evo, kolege nastavljamo dalje s radom, slijedi iznošenje stajališta. Prvo iznošenje stajališta će iznijeti u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolege evo danas ste ovde u saboru imali smo priliku glasati o zakonu, o izmjenama Zakona o poljoprivrednom zemljištu koji sam dao prijedlog da se onemogući prodaja poljoprivrednoga zemljišta stranim, pravnim i fizičkim osobama. U ovo vrijeme kada je poljoprivreda vidimo koliko bitna i značajna i da Hrvatska nije samodostatna u poljoprivrednoj proizvodnji. Vi taj prijedlog većina HDZ i njeni partneri nisu to podržali što smatram da je sramotno, ako je to mogle druge članice EU kao npr. Mađarska da poljoprivredno zemljište zaštite da je to nacionalni interes u ovome trenutku izražavam svoje minimalno negodovanje sa ovakvom politikom prema ključnom resursu, a to je poljoprivredno zemljište kojega pozivam još jednom moramo uzorati i zasaditi pod hitno u ovo vrijeme. I očekujem te mjere od lokalne, državne razine zbog toga šta državna razina se izgubila u ovome svemu, a korona kriza je pokazala da smo imali katastrofalnu poljoprivrednu politiku i politiku prema hrvatskome selu. Zato još jednom pozivam sve, zaorimo ono šta je naše privatno, počev ja od sebe i ono što je državno podijelite hrvatskom seljaku jel 2/3 Hrvatske su prazne. Ja bi ovdje isto kazao, evo donosimo brojne mjere sabor se danas prestaje s radom, pred nama je vrijeme Uskrsa najvećeg kršćanskog blagdana u i tako je i u RH. Evo vidimo da su tržnice još uvijek zatvorene, očekujem da će se otvoriti da se mogu prodavati poljoprivredni naši proizvodi u ovo vrijeme, ali što vidimo da trgovački lanci je dozvoljeno da se prodaje strana uvozna roba, vidimo da se tu će pokušao provući tj. provući se zakoni kojima se otvara put za EUR-o u ovo vrijeme korone krize što je također sramotno, ali ključno po meni je, evo mi danas imamo ovde sabor, nas 151, razdvoje smo, pridržajemo se mjera, a evo ovdje pošto je u Hrvatskoj Uskrs najveći blagdan kršćanski blagdan kojega naš narod tradicijom slavi kao svoj najveći blagdan i između ostaloga u ovo vrijeme bi bilo dobro, ako možemo u trgovačke lance, pozivam biskupe, pozivam sve one koji mogu utjecati da u ovo vrijeme se omogući ili u prostorima unutar crkve pridržavajući se mjera kao što se i mi ovdje pridržavamo mjera, tako i van ovaj crkvenih objekata, ispred crkava u dvorištima. Da se omogući vjernicima uz pridržavanje svih mjera u ovome najvećem blagdanu u Hrvatskoj, da se omogući vjernicima da mogu prisustvovati svetim misama na taj blagdan. Ako mi možemo ovdje u saboru, ako se može u trgovačkim lancima, ako se može mislim da bi to tribala biti mjera i da se tu osigura naravno ovaj razmak, fizički razmak …/nerazumljivo/… mjera jer to u ovome trenutku kada evo odlazimo mi svojim kućama, premda je sabor treba nastaviti raditi doniti evo još mjera, poglavito mjere o odgodi ovrha i kredita, vrlo bitno za naše građane, međutim mi ćemo otići bez toga da smo glasali. I još jednom evo za ovaj Uskrs bi tribalo mir tim ljudima, a ne poslije Uskrsa nastavljati sa mjerama gdje će ljudi sada moraju plaćati račune, moraju plaćati kredite, trebalo je osigurati te mjere. I još jednom gdje se god strana roba, trgovačkim lancima prodaje, prehrambeni proizvodi, može se ući, može se kupovati premda su tržnice još uvijek zatvorene, očekujem da je, najavio je, najavljeno je od stožera da će ih otvoriti, ljudi su naši poljoprivrednici i domaći proizvodi su ovaj poglavito voće, povrće, ono šta se uzgaja u ovome trenutku od jagoda Vrgoračkih i ostalih proizvoda, mliječnih proizvoda su, ne može to stati, to se treba prodati, otvorite trgovačke lance, ovaj ako su otvoreni trgovački lanci otvorimo tržnice, naravno svima želim sretan Uskrs, a poglavito pozivam još jednom naše nadležne da omoguće, ako mi možemo držat ovde sabor da se vjernicima [[Upadica: Vrijeme.]] omogući da budu imat svete mise. Hvala lijepo.
Zahvaljujem.
Evo ga, sad ćemo prijeći onda na slobodni govor. Prvi je na red Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo ja bih se ovdje obratio svojim sugrađanima, svojim Splitsko-dalmatinskom županijom, ali i cijelom narodu hrvatskom da ovdje kažemo što znači Split, županije, a poglavito Splitsko-dalmatinska županija koja je u biti tvornica uhljeba danas kada cijela Hrvatska, cijela Splitsko-dalmatinska županija je u bunkeru. Koja poštivamo mjere stručnjaka po pitanju COVID-a u istom tom Splitsko-dalmatinskoj županiji ulazi virus COVID tamo gdje ne bi smio ući, naravno uz uhljeba kojega je postavio Ante Sanader pod, tj. tajnik, jedan od glavnih ljudi Andreja Plenkovića kojega je postavio nakon gubitka izbora u za gradonačelnika u Omišu. Naravno, uz asistenciju Bobana koji ga svesrdno podržaje jer godinama sam tražio kao županijski vijećnik, predsjednik Kluba MOST-a da se tome čovjeku ne da povjerenje i da se taj čovjek makne sa mjesta šefa, tj. ravnatelja Doma za starije i nemoćne u Splitu. I baš tamo gdje nismo smili, dok smo mi svi u bunkeru, zabija nam se gol u produžecima, uz pomoć Ante Sanadera koji šuti ovo cijelo vrijeme i aktualnoga župana Bobana. Ovo je dokaz da su županije najveći kočničari razvoja RH. I da je vrijeme da ovaj saziv sad na kraju ovoga mandata napravi pravu stvar i ukine županije. Otkad su županije osnovane samo je iz Dalmatinske zagore odselilo 100 000 ljudi. A danas kada se branimo od koronavirusa, baš na tome mjestu gdje je postavljen uhljeb, ugroženi su životi i zdravlje naših ljudi, nažalost već su neki i umrli, štićenici doma za starije i nemoguće. I ne samo da su ugrozili domove za starije i nemoćne nego su ugrozili i centar za smještaj odraslih osoba u Centru Juraj Bonači i štićenike jer djelatnike iz toga doma su poslali sada u ispomoć u domove za starije i nemoćne u Biokovku i u Vukovar, u ulici Vukovar u Splitu u starački dom. I sada ti ljudi, naši štićenici koji su 100%-tni invalidi, koji imaju autizam, njijzih, njih 24-ero po 7 dana non stop u kontinuitetu štite dvoje ljudi, njegovatelj i medicinski tehničar. Ugroženi su sada životi i tih ljudi u zdravstvenim institucijama. Što poduzima ministrica socijalne skrbi? Apsolutno ništa. Dok u isto vrijeme držite tiskovne u Splitu i pozivate narod, poglavito župan Boban u uniformi kao heroj poziva ljude da se drže mjera, on je donio virus, on, direktno on priko svoga uhljeba. I ovdje nije samo pitanje g. Ivana Škaričića. Ovdje je pitanje odgovornosti Ante Sanadera, kolega Bačiću, Ante Sanadera koji nije stavio stručne ljude, koji nije stavio stručne ljude na mjesto u starački dom, dok smo mi svi, kolega Bačiću, u izolaciji, dok medicinsko osoblje riskira svoje živote, slabo opremljeno bez zaštitnih sredstava, u isto vrijeme ti ljudi su doveli koronavirus tj. zabili su nam u produžecima u 95.-oj minuti, isti ti ljudi. Zbog toga ovaj saziv sabora mora sad na kraju, mi moramo to donijeti, ukiniti županije, one su nepotrebne. Ovo je vapaj svih ljudi, ne samo ove Dalmatinske Zagore i Splitsko-dalmatinske županije, nego cijele RH, skinimo te lance sa sebe, oslobodimo lokalne samouprave, oslobodimo se od tih faraona, oslobodimo se od tih kraljevina njihovih koje služe isključivo za uhljebljivanje, održavanje vlasti, a vidite što su nam napravili. Stoga pozivam odgovorne, Bobana, Sanadera, da oni dadu ostavku ako već nemaju hrabrosti [[Upadica: Vrijeme]] dati ostavku Škaričiću. Hvala lijepo.
Prekidamo na trenutak raspravu o ovome zakonu kako bi omogućili iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prva je gospođa Sonja Čikotić koja će govoriti u ime MOST-a nezavisnih lista. Izvolite.
Potpredsjedniče HS-a, hvala vam. Poštovane kolegice i kolege. Danas ću govoriti o situaciji koja je trenutno u Hrvatskoj, kakva će Hrvatska sutra biti nakon provođenja svih ovih mjera i nedovoljne njihove učinkovitosti, nedovoljnog njihovog intenziteta ili nedovoljnog obuhvata određenih skupina građana. Reći ću da opet i ovdje ću zahvaliti svim medicinskim sestrama, svim tehničarima, svim blagajnicama i blagajnicima, prodavačima koji vrijedno rade u ovoj krizi i svakodnevno odlaze na svoja radna mjesta. Ova izvanredna situacija trebala bi nas sve primorati na solidarnost i na zajedništvo i nitko ne bi trebao ostati sam. Svi bi trebali stvoriti taj lanac solidarnosti između građana, a mjere koje Vlada predlaže i mi oporbeni zastupnici trebale bi zasigurno osigurati da se ne stvori novi sloj siromašnih, novi sloj obespravljenih građana koji će teško ili nikako moći pomirivati svoje životne potrebe nakon završetka korone krize. Danas na dnevnom redu je i Zakon o zaustavljanju ovrha na novčanim sredstvima koje provodi FINA, upitala sam što je sa onim sredstvima nad kojima se provodi ovrha od HZMO-a, što je sa onim ovrhama koje provode poslodavci? Ponovno imamo kašnjenje, imat ćemo dvije mjere koje će stići zakašnjelo, ovršeni, blokirani građani danas teško žive, isto tako i njihova djeca. Danas je prema izvješću pravobraniteljice za djecu 300.000 ljudi u Hrvatskoj u siromaštvu i na granici siromaštva, a nakon ove krize bojim se da će broj biti sve veći. Svakodnevno mi se obraćaju majke koje su kod kuće sa djecom koje koriste roditeljski dopust kojima roditeljski dopust ističe ili je već istekao i moraju se vratiti na svoja radna mjesta, koja nemaju kome povjeriti djecu na brigu i na odgoj, na čuvanje jer znamo vrtići su zatvoreni, škole su zatvorene, kako one koje su nezaposlene zapravo krenuti u potragu za poslom u ovoj situaciji i kako zapravo one koje se moraju vratiti na radno mjesto, kako da zapravo tu brigu o djeci i kome da ju povjere. Isto tako moram reći da broji upiti dolaze i sa strane poduzetnika koji imaju, znači pravne osobe koji koriste određene mjere za likvidnost, ali im prijete ovrhe jer nisu radile evo već mjesec i po dana, imaju zadužnice i na osobna imena. Zašto ne predložimo da u određenim mjerama i kod pravnih osoba bude to spriječeno, a sredstva koja daje, koja su omogućena za likvidnost sigurno bi se trebala koristiti i usmjerivati na jedan dio dugova prema dobavljačima, a isto tako i održavanje tekuće likvidnosti tvrtke. Pozivam Vladu da, obzirom da stalno zagovara solidarnost i zajedništvo, u tome i napravi iskorak u vidu zakonskog rješenja koje će javnom sektoru, onima koji dobro žive u jednoj od najsiromašnijih članica EU, koji imaju velike plaće i koji su dugo bili nezamjenjivi menadžeri razno raznih agencija, da sada im se ograniče primanja jer moramo svi biti solidarni, a i građane pozivam da nastave niz sa svim nezamjenjivim menadžerima koji danas primaju 30 i 40 tisuća kuna neto plaće i da nije dovoljno da pozivamo ih samo na solidarnost, već je potrebno učiniti puno veće mjere i da ne dopustimo kroz ove zakonske mjere koje se donose danas u Hrvatskom saboru, da se omogući pojedinačno određenim kastama bogaćenje. Znači, bogaćenje pojedinaca, da ne netko ne bi iskoristio opet ovu situaciju da izađe sa plijenom. Isto tako moram reći da preko 300.000 ljudi u Hrvatskoj je znači blokirano. Nas zanima njihov život, zanima nas na koji način oni podmiruju svoje režije i na koji način će zapravo oni iz ove krize izaći još siromašniji i hoće li osjetiti te dugotrajne posljedice puno, puno duže.
Hvala lijepo.
Sljedeća iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, uvažena zastupnica Sonja Čikotić.
Poštovane kolegice i kolege, uvaženi saborski zastupnici. Ja bih htjela danas govoriti o nekoliko tema koje muče i s kojima se građani mi svakodnevno obraćaju. Jedna stvar su ovrhe i blokade. Danas je izglasan zakon koji će osiguravati 3+3 moratorija za one građane čija se ovrha provodi nad novčanim sredstvima, ali od strane FINA-e. Oni kojima ovrhu provodi HZMO i onima kojima ovrhu provodi poslodavac, na njih ovaj zakonski prijedlog se neće odnositi. Isto tako, izglasano je niz drugih zakona koji su došli u ovu sabornicu. Saborski zakoni koji dolaze od strane oporbenih stranaka nisu došli još djelomično na red. Meni se svakodnevno obraćaju žene i koje moraju raditi, znači rade na zanimanjima koje je Civilni stožer dozvolio da se redovno obavljaju. Škola se obavlja putem daljine. Te žene danas su više nego ikad diskriminirane na radnom mjestu jer brojni poslodavci zapravo ne shvaćaju da one nemaju kome povjeriti ženu, odnosno njihovu djecu na čuvanje. Mi znamo da su žene u hrvatskom društvu tradicionalno njegovateljice, da one često rade na određeno, da rade sezonski, da rade za niža primanja i da posljedično tome slabije napreduju u svojim karijerama. Danas te žene, te majke ne mogu na dovoljan način biti zaštićene na tržištu rada i to je ono na što želim ukazati. U ovim kriznim vremenima nitko ne bi trebao ostati sam i solidarnost bi nam trebala biti na prvom mjestu. Poslije ove krize ne smijemo dozvoliti da se stvori novi sloj siromašnih građana, a ona čujem iz vladajućih redova kako nije bilo dovoljno vremena, kako nema dovoljno vremena, kako ne može se to na brzinu napraviti određeni zakoni koji bi zasigurno pomogli brojnom dijelu građana jer smatram da je uz Zakon o obustavi sredstava i provođenjem sredstava na ovrhama nad novčanim sredstvima sigurno trebao se naći odmah i Ovršni zakon kako bi svi građani koji su u toj situaciji da imaju ovrhe, da su blokirani, imali jednaka prava i primali znači svoje pune mirovine i svoje pune plaće jer i oni su isto u ovoj izvanrednoj situaciji i oni još uvijek ne mogu financirati sve ono što treba i oni su izravno pogođeni. Pogođeni su znači radnici, isto tako, javljaju se radnici, zabrinuti su za svoja radna mjesta. Zabrinuti su hoće li uopće biti turističke sezone i hoće li i na koji način biti pozvani oni koji su trebali sezonski zapravo odrađivati tu sezonu. Moram napomenuti kada je bio Zakon o financiranju političkih aktivnosti, izborne promidžbe i o referendumu, moramo se sjetiti da je bio donesen za nekoliko dana, da je održana maratonska sjednica i da kada je to bilo u korist onih političkih pobornika toga istoga, da je taj zakon bio izglasan i donesen i objavljen u Narodnim novinama u svega jednome danu. Čujem i čitam iz novina kako ministar uprave kaže, pa nismo mi ti koji će reći ta i ta općina treba postojati, ta i ta općina treba biti. A tko bi to drugi trebao znati nego ministar uprave? Ili bi se ministar uprave radije bavio problemima i poteškoćama turističkog sektora, problemima i poteškoćama turističke sezone, bi li on radije bio ministar turizma? Mene zapravo zaprepaštava činjenica da je država izašla sa nekim subvencijama prema radnicima, prema poslodavcima, ali ne kreće od sebe. Oni su krenuli u zaduživanje, a zapravo onaj isti birokratski teritorijalni ustroj na koji se godinama eminentni stručnjaci upozoravaju, nije održivo, nije učinkovito, nije učinkovito ni za građane, ni za fiskalnu blagajnu, oni se naprosto tome oglušuju. Pozivam Vladu da krene od sebe, da krene u reformu javne uprave, u reformu teritorijalnog ustroja jer zasigurno, to ne samo da bi bilo financijski učinkovito, to bi bilo zapravo učinkovito i za život građana jer neke stvari bi bile učinkovito napravljene i neki procesi bi kraće trajali. Hvala.
Hvala.
Sada prelazimo na objedinjenu raspravu, oprostite, ja se već žurim naprijed, sada ćemo naravno ići uobičajeno iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i prvi će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Božo Petrov. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Ja ću danas govoriti o dva koncepta u duhu ove obljetnice koju je upravo spomenuo gospodin Reiner, duhu demokracije prvih višestranačkih izbora, govorit ću o dva koncepta bitna, konceptu vladavine prava i konceptu pravne sigurnosti. U razvijenim demokratskim društvima poput Njemačke i Švicarske o tim konceptima se ne treba previše raspravljati, oni su samorazumljivi. Njihovi građani uzimaju kao notornu činjenicu da su zakoni precizno i jasno napisani i s druge strane da država, državne ustanove, pogotovo državni represivni aparat će prema svim građanima se odnositi jednako, postupati isto da su oni svi jednaki po zakonu. S druge strane, mislim da ne trebamo trošiti previše riječi da bismo zaključili kako hrvatski građani imaju ponešto drukčije iskustvo sa tim konceptom vladavine prava. A jedan tipičan slučaj hrvatskog koncepta vladavine prava se dogodio neki dan kada su inspektori Državnog inspektorata ušli u ugostiteljske objekte, otkrili navodne nezakonitosti, zatvorili te ugostiteljske objekte i odalamili ih ozbiljnom financijskom kaznom. Mislim da ovaj primjer postupanja Državnog inspektorata pokazuje dvije bitne stvari, prva bitna stvar da građani trebaju znati da ova Vlada i ove državne institucije nemaju namjeru išta ozbiljno promijeniti nakon što epidemija prođe i da sve ove velike priče poput promjene paradigme i sličnoga su jeftina obmana koja će trajati do trenutka dok ne prođu parlamentarni izbori, a nakon što prođu parlamentarni izbori, sve će se vratiti na staro. Ponovo će vam trebati kariole papira, štambiljanja, pečatiranja, a s druge strane gušit će se one koji pokušavaju zaraditi svoj kruh i to će ih se gušiti u tišini. S druge strane još dodatno, druga stvar bitna nisu naučene lekcije koje su trebale biti naučene o vladavini prava. Ja ću reći da je HS dao ovlasti stožeru da u trenucima kao što su ovi imaju mogućnost urediti kako će se određeni objekti, ugostiteljski objekti funkcionirati. Ponovit ću vam, HS je dao ovlasti. Nisu dale ovlasti hrvatske gospodarske komore, turističke zajednice, zavodi za javno zdravstvo, a oni se svi sada javljaju i tumače dodatno te odluke stožera. Zašto? Zašto se javljaju, zašto oni imaju to potrebu tumačiti? Kada stožer da određene mjere, one se objavljuju u Narodnim novinama, objavljuju se zato da svima budu dostupne i te odluke trebaju biti jasne i precizne. Ne smije biti dodatnih tumačenja a upravo tu se je pogriješilo, donesena je mjera koja nije bila dovoljno jasna, nije bila dovoljno precizna, zato se svi drugi javljaju sad, trebaju davati dodatna tumačenja. Ali nije ispravno. I upravo zbog te pogreške nastradali su oni koji se u ovakvoj krizi pokušavaju borit i za svoje zaposlenike pronaći kruh. Stvorena je pravna nesigurnost, narušena vladavina prava a tu cijenu su platili hrvatski ugostitelji. Mislim da je ovo tipičan slučaj hrvatske verzije vladavine prava a i podsjetnik građanima. Dragi građani, ništa se neće promijeniti u ovoj priči. Promjene se događaju samo na izborima.
Fala lijepo. Sada je na redu ispred Kluba HNS-a g. Čuraj, nema ga. I sada je ispred MOST-a nezavisnih lista g. Bulj će imat svoj nastup, izvolite.
Poštovani građani, kolegice i kolege. U RH ova kriza je razobličila sve loše politike, ova kriza je pokazala kako je od narođene hrvatske vlasti u biti su sad otkrili taj jorgan ispod kojega su se oni krili u svojim farsama, u svojim maglama i gdje god pogledamo vidimo te njihove dimne zavjese da su bile, samo moramo čak reć ne dimne zavjese nego sapunice, baluni od sapunice. Ja bih odma također, a to uvijek naglašavamo, a poglavito mi iz ruralnih područja rekao da sve ono što se nije radilo i ono na što se upozoravalo godinama i ono što se zaboravilo a u biti na ruralnim područjima je ugašena nada, znači jednostavno je prekidač ciljano da bi se pogodovalo poglavito određenim lobijima, da bi se pod ovim svjetlima obmanjivao narod i naravno kroz ogromnu medijsku promidžbu. Što se tiče same poljoprivrede, poljoprivreda je najbitnija grana, hrana je jedna od najbitnijih grana uz sve ostale, ali ipak hrana je osnova života, voda i energetika. Sve te tri stvari u RH postoje i mogućnosti i resursi i potencijali međutim je činjenica da kad pogledamo hrvatsku poljoprivredu samo to neobrađeno zemljište i 700.000 hektara kad pogledamo 400.000 državnog zemljišta i da 2 godine 20 puta je u stvari minjan Zakon o poljoprivrednom zemljištu zadnji je prije 2 godine, od 400.000 m2 niti 1% nije podijeljeno poljoprivrednog zemljišta. Dao sam u proceduru hitnu Zakon o izmjenama, izmjenu Zakona o poljoprivrednom zemljištu da se napokon podijeli zemljište hrvatskom seljaku, hrvatskim OPG-ovima i da se napokon počne obrađivati. To nije prihvaćeno. Naravno da problem javne uprave, tj. problem funkcioniranja lokalnih, županijskih i državne vlasti je vidljiv. Vidljiv je iz više razloga zato što je sad izašlo na vidilo da županije su nepotrebne, triba ih ugasiti. Iako itko ima šansu to ima ovaj sabor. Sve što je valjalo i donekle dok je, šta je bilo organizirano to je uništeno, domovi zdravlja su doslovno, doslovno i zdravstvene usluge su doslovno ne prepolovljene, nego zdravstvene usluge su doslovno uništene, doslovno. I korona kriza je pokazala koliko je značajni ti domovi zdravlja, hitne pomoći koje su bile organizirane, ali nikoga nije briga. Šta je bitno? Bitno je da županije imaju domove zdravlja pod svojom kontrolom i da te iste županije ubiti zapošljavaju činovnike unutar domova zdravlja, pa tako prija bia Petric, sada je misto njega Rađa, Rađa je bio njemu savjetnik, sad je ovaj njemu savjetnik, a uništeno sve. 6 mjeseci žene čekaju u mojoj Cetinskoj krajini da se upišu na UZV dojke i taj dan bude red jednom nakon 6 mjeseci bude red ajme, guše se u redovima. Pa ajmo ukinut stacionar, pa kolega Bačić se sića ajmo ukinut rodilište, a dođu na alku ko će trkat alku. Mislim jednostavno i iz te perspektive nije se dobro radilo i to je taj demografski pad, to je taj demografski pad koji je najgori. I na kraju bi samo rekao, korona kriza nam je otvorila oči ali i nadu da se može drugačije i mora drugačije, da je uvrede koje sam dobivao, da bolje da te Zagora nije rodila, čobane i tako, da sam ja ponosan na te uvrede jer dolazim, seljak sam i uša sam u politiku baš zbog tih ukravačenih figura koje su uništile hrvatsku državu. Na kraju bi se osvrnuo, a i danas sam, a i jučer sam na temelje hrvatske države, nakon izjave uhititi, locirati, transferirati, isporučiti, Vladimira Šeksa, nakon izjave Nenada Stazića da 45 godine nikada nije završio, da '45. Pobjednici nisu završili svoj posao da je tribalo još pobiti Hrvata, nakon izjave nakon 2017. gdje je šarafciger koalicija Andreja Plenkovića, Vrdoljaka i Pupovca skinula ploču 11-storici junaka i jučerašnje izjave Zorana Milanovića o ovoj krizi kad trebamo biti složni i zajedno da triba skinuti ploču i baciti u smeće je krajnje žalosno, sramotno, ispod svake razine i ovom, i ovim je činom Zoran Milanović nastavio politiku Kolinde Grabar Kitarović, Vladimira Šeksa, Andreja Plenkovića i svih onih koji su se izrugivali [[Upadica: Hvala lijepa.]] sa žrtvama u predizborne svrhe. Hvala lijepa.
Sljedeći klub zastupnika je onaj Mosta nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Poštovani građani, poštovane kolegice i kolege. Koronavirus je prikazao sve, tj. otvorio, raskrio jorgan sa loših politika koje su uništile ono što je bitno za samodostatnost i sramotno je što je RH, opet ću ponoviti, ne poduzima ništa, poglavito Ministarstvo poljoprivrede, po pitanju neobrađenoga zemljišta u vlasništvu države od ukupno 700 tisuća hektara poljoprivrednoga zemljišta. 400 je u vlasništvu RH. Zakon o poljoprivrednom zemljištu je se minjao 20 puta. 20. Zadnji put prije 2 godine za vrijeme Tolušića, ministrica evo, sad je ministrica Vučković, niti 1% se nije dodijelilo poljoprivrednoga zemljišta u ovo vrijeme. Nastavi li se ovakva politika, nastavi li se ova kriza pandemijska, da li ćemo biti, ne samo samodostatni, da li ćemo imati dovoljno hrane, da li će zavladati možda glas kod neobrađenih površina, sada kada je trebala biti najviše u jeku sjetve. Tu je prokazana i korupcija u poljoprivredi nikada više se nije ulagalo u poticaje poljoprivrednicima, a nikad manji proizvodnju nismo imali, nikada veći uvoz. Priko 3 milijarde EUR-a uvozimo, uvozimo prehrambenih proizvoda. Od toga najviše svinjetine i smrznutih tjestenina, od znači žitarica, a imamo Slavoniju. Od silosa koji su 30-tak godina opljačkani puni žita, do danas se apsolutno ništa nije poduzelo. To ministarstvo koje je tribalo razvijati poljoprivredu, koje je trebalo ulagati u selo i seljaka, srljali su kao guske u magli, ne svi, jer određeni su isključivo lobiji i štetočine uvozne unutar ministarstva i začuđujuće je da sam ja dao više od mjesec, mjesec dana prijedlog u hitnu proceduru, da se podijeli zemljište hrvatskom seljaku, hrvatskom poljoprivredniku da apsolutno još nije došao ni u raspravu. S tim bi se u tom mom prijedlogu bi se odmakli župani i supotpis njihovi treba dat, znači jednostavno ih odmaknuti jel program ne radi za dodjelu poljoprivrednog zemljišta, radi lokalna samouprava, ali na kome je području zemljište, ali oni moraju u istom trenutku dati i županu da to potpiše. Naravno župani ne potpisivaju, poglavito gdje lokalni čelnici nisu, nemaju njihovu stranačku iskaznicu. Nama je prvo izbaciti županije. I ovde bih poslao poruku da je ovaj sabor ima priliku, sada je pandemija pokazala da su županije višak. Mi moramo ukinuti županije, ja sam se kandidira za župana Splitsko-dalmatinske županije, ušao sam u drugi krug, dobija sa najviše glasova, moj glavni moto je bio bit ću posljednji župan, ukinimo županije. One koče razvoj poljoprivrede. Samo u mojoj županiji Sinjsko polje nije navodnjeno. Čemu služe županije? A koncesije, evo ovde je ministar Bošnjaković, tada je bio zastupnik, sićate se koncesije na Bolu, na Braču, sjećate se kako se upravlja sa pomorskim dobrom, sve je to u rukama župana koji su faraoni. Oni su kočnica. Mi moramo stvarno decentralizirati RH i onda će se razvijati i poljoprivreda i stočarstvo, jel tko najbolje zna što se događa u područjima lokalnih sredina, znaju naravno lokalni čelnici i ljudi koji žive na tome mjestu, a ne danas gradonačelnici i načelnici moraju biti isključivo, ja to garantiram i u našem klubu je bilo takvih jednostavno su morali igrati kako im župan kaže, otišli su naravno iz kluba jer je nepoželjno biti u Klubu MOST-a jer neće ništa ostvariti za svoje lokalne jedinice. Moraju biti protrčka županova, lokalni čelnici, ej ljudi moji i ti župani, ti faraoni vladaju. Uništili su poljoprivredu, ministrica Vučković ništa ne poduzima, niti je briga, dao sam prijedlog zakona neka ga prepiše, a oni lokalni čelnici koji ne podijele zemljište, lokalni čelnik, pa to imamo, mislim to je katastrofa. Što ako zavlada da nema više uvoza, ako se države zatvore, ako ova kriza potraje, što onda? Ministre, što je biti? Zato kupujmo domaće, obrađujmo, zaorimo naše oranice i napokon budimo samodostatni, napokon, a uništimo uvozne štetočine unutar ministarstava [[Upadica: Hvala.]] i to je šutnja ministrice Vučković.
Hvala, hvala lijepa.
Sada prelazimo na slobodni govor. Prvi je na redu Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista, poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala. Dragi ljudi, poštovani građani. U moru zdravstvenih problema zbog epidemije koronavirusa, sve više se suočavamo i s gospodarskim i drugim društvenim aspektima ove krize, koja bi po svemu sudeći mogla i potrajati kroz jedan duži vremenski period. Već sada znamo da će ekonomske posljedice krize biti nezamislive. Podaci i procjene koji pristižu iz vodećih svjetskih ekonomija, oni koji su motor svjetskog gospodarstva su u najmanju ruku zabrinjavajući. Njemačka Vlada predviđa pad njemačkog BDP-a od preko 6%, a nezaposlenost u SAD-u dosegnula je povijesne vrhunce iz 30-ih godina 20. st. U brojkama samo u posljednjih mjesec dana tamo je bez posla ostalo preko 25 milijuna ljudi. Promatrajući te nestvarne brojke moramo se zapitati kako će se sve to odraziti na hrvatsku malu, a k tome i otvorenu ekonomiju, koja se prema svojoj relativnoj snazi i strukturi ne nalazi ni blizu svjetskog vrha. Na kraju krajeva, posljedice krize najviše će se odraziti na one koji su posljednji u lancu ekonomije, ali i na kojima gospodarstvo istovremeno i počiva, a to su radnici. Iskustvo krize iz 2008. g. nama u Hrvatskoj, ali i diljem Europe, pokazalo je da su na tržištu rada najugroženiji mladi radnici, oni do 30 ili 35 godina života. Prisjetimo se, recesija izazvana financijskom krizom iz 2008. uzrokovala je nezaposlenost mladih koja je u nekim zemljama EU kroz veći broj godina prelazila i preko 50%. Hrvatska je po nezaposlenosti mladih ljudi bila na samom vrhu nažalost, uz Grčku i neke druge države bilježili smo znači stope nezaposlenosti mladih najmanje preko 30%. Dugotrajna nezaposlenost mladih radnika, besperspektivnost, nemogućnost napredovanja u plaću, niske plaće, nesigurni poslovi, sezonalnost poslova koje su obavljali i nestabilnost primanja, kreditna nesposobnost, ali i druge nepravde, znamo do čega su dovele, do odlaska naših ljudi iz Hrvatske u Njemačku, Irsku i dr. zemlje. Ovoga puta moramo biti pametniji. Prvi podaci o nezaposlenosti mladih radnika u razvijenijim zapadnim ekonomijama govore da njihova nezaposlenost u okolnostima epidemije koronavirusa raste 4-5 puta brže od nezaposlenosti starijih generacija radnika i ja s ovog mjesta apeliram na Vladu da reagiramo brzo i odlučno za mlade ljude koji su tek nedavno ušli u svijet rada, za one koji će i u ovo i u narednim godinama tražiti svoj prvi posao, moramo imati plan i ponuditi im budućnost i perspektivu u Hrvatskoj. Most će zato mladima ponuditi viziju njihove budućnosti i to ovdje u Hrvatskoj i zato stalno predlažemo nove mjere Vladi, predložili smo set gospodarskih zakona za ublažavanje posljedica ove krize. Isto tako, tražili smo još u ožujku moratorij na ovrhe i na kredite. Znate što se dogodilo? Dok je Slovenija odmah donijela moratorij na ovrhe, naša Vlada to čini tek sada, mi danas o tome ovdje u HS-u raspravljamo. Ja postavljam pitanje ovdje svima vama, zar je moguće da Vlada RH kalkulira sa životima naših građana? Zašto to kažem? Da su u ožujku mjere donesene za 3 mjeseca, do izbora kada ih planiraju u srpnju te mjere bi bile gotove, ali oni to donose sada da te mjere vrijede do izbora, a nakon izbora, tko živ, tko mrtav. To je poruka vladajućih, mi tražimo moratorij na ovrhe znači kroz cijelu ovu godinu, moratorij na kredite i kamate što Vlada ne želi donijeti, kroz cijelu ovu godinu, uputili smo i zakonski prijedlog. I isto tako, poručujem Vladi, sad je vrijeme za reforme. Jedina smo politička opcija koja je u proceduru u zakonski prijedlog pretočila teritorijalni preustroj, smanjenje broja znači jedinica lokalne samouprave, smanjenje broja političara i dužnosnika. Vladajući, vrijeme je za promjenu.
Hvala. Idemo sada na drugu raspravu, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvažene kolegice i kolege, poštovani građani. Korona kriza je otvorila svima oči. Otvorila je oči i to je vidljivo po pitanju županija, da li su županije potrebne, da li je novi preustroj potreban. Sada i onim slipcima koji su iz stranačkih kuteva gledali potrebe županija je razvidno da su županije ključ i glavna štetočina razvoja RH. U ovoj korona krizi u mojoj Dalmaciji kada nas je ministar Beroš i stožer pozivali na bunker, kada su nas pozivali da se držimo socijalnih distanca, da se držimo mjera, kada su zatvoreni ugostiteljski objekti, kada je sve zatvoreno toga je se narod pridržavao, međutim kako sam i kazao sada ću ponoviti, u 95.minuti su nam uvalili tamo gdje nije smjelo biti virusa, a to je u dom za starije i nemoćne. I tko nam je to uvalio? Baš onaj kojega je zagovarao, štiti, njegov glavni mentor Ante Sanader dok je bio župan, sada glavni čovjek Andreja Plenkovića desna ruka i Blaženko Boban župan. Čovjek ravnatelj kažu da su 10 dana imali temperaturu stariji i nemoćni i da su tek kada se to eskaliralo oni pozvali da se to provjeri, da se testiraju štićenici. 17 mrtvih. I danas doli imamo zaraženih. Jučer 5 u Splitsko-dalmatinskoj županiji umrlih, svaki dan sve gore i gore vijesti zbog čovjeka koji nije odradio svoj posao i kaže ministar Beroš nakon pustih izjava, pustih analiza, pustih izvješća, kaže kriv je virus. Županije su kočnice razvoja, županije nisu one šta se poziva ova Vlada one gdje se decentralizira moć sa državne razine. Ne, oni su protočni bojler gdje se daje novac iz decentraliziranih sredstava za zdravstvo, a znamo što su napravili od zdravstvenih usluga da doslovno žene u mojoj dalmatinskoj zagori u toj županiji u redovima čekaju da se upišu na UZV dojke, brojne ne dočekaju, umru, ne dočekaju da ih se pregleda. Imao sam brojne, nisam bio saborski zastupnik zbog gašenja u Sinju i stacionara i radiologije i rendgena i loše hitne pomoći i ne da su ljudi, ljudi koji rade su odlični, međutim nedostatak ljudstva i nebriga. Ali taj novac koji se decentralizira on ostaje u županijama u uhljebljivanju i to je glavna kočnica razvoja. Od kada su županije, ponavljam, osnovane iz dalmatinske Zagore od Krke do Neretve je iselilo 100.000 ljudi. Veće štete su napravili nego svi okupatori od Osmanskog carstva pa sve na ovamo svi koji su prošli od Kraljevine Jugoslavije, od fašista, nacista, komunista, veće štetočine su napravili. Zamislite koliku moć ti župani imaju faraoni da zbog njih i zbog zakona koji im je omogućio nemamo navodnjavanje, ključnih naših polja i površina zbog toga imamo 800.000 hektara neobrađenog poljoprivrednog zemljišta, nije navodnjeno Sinjsko polje, Petrovo polje. Pa stani, jeli to normalno u 21.stoljeću kada imamo milijarde na raspolaganju iz eu sredstava. Ključni projekt razvoja kao što su vertikale, spojevi na autoput cetinskog, drniškog, kninskog kraja što sam predlagao nisu odrađeni, a gospodarenje otpadom i očuvanje okoliša da ne govorim. Samo štetni projekti Lećevica koje će štete napraviti, koje su štetočine i koliko su novca uzeli to je katastrofa, isključivo da bi uhljebljavali. Ovaj saziv je imao šansu, nije to ispunio, žao mi je jel je bitan, nije ugasio županije. Zato ugasimo županije.
Hvala.
Sada je na redu g. Miro Bulj koji će iznositi stajalište Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege, evo ja ću samo kratko na ovo što je kolega Milošević rekao, da HS mora prihvatiti ono i mi svi građani, RH, što nam Vijeće Europe tj. Europski parlament i nalaže u deklaraciji, osuditi sve totalitarne režime, fašistički, nacistički i komunistički i pokloniti se svim žrtvama. Ali, neću nikada prihvatiti da se etiketira hrvatski narod 2020. i ustaškim i nacističkim i onima koji ne dozvoljava prava bilo kome. Bilo kojoj manjini i bilo kojoj skupini, a pogotovo uspoređivati insignije iz Domovinskoga rata sa bilo kojim režimom iz prošlosti iz II. svj. rata, bilo ustaškim ili bilo kojim drugim, i to neću kao čovjek i kao hrvatski branitelj prihvatiti. Jer ljudi pod insignijama HOS-a koje je prihvatilo kao udrugu Vlada Ivice Račana, a to kolega Milošević zna, da je Udruga hrvatskih bojovnika HOS-a prihvaćena od Ivice Račana, ponavljam, Vlade, ministra Ivaniševića, prema tome, kolega Miloševiću, ne stavljate hipoteku hrvatskom narodu da je zločinački i porast fašizma. To je jednostavno laž i to neću nikada ja kao čovjek prihvatiti. Čovjek koji iznimno poštiva sve ljude, pa naravno između toga, mislim da je cijeli korpus hrvatski, politički i sve nacionalne manjine. Ali da će netko stavljati hipoteku na hrvatski narod da je fašistički 2020. g., to neću dozvoliti. Naravno da ste, kolega Miloševiću zaboravili reći o četničkim spomenicima kao npr. u Vukovaru zločincu Šoškočaninu i ostalima. Ali, ja o tome ne bih, ja bih se zadržao na ovome da mi kao narod, kao politički narod sa nacionalnim manjinama svi skupa se pozivamo na ono što nam Europa daje i što ja prihvaćam kao čovjek, da osudimo sve zločine, sve totalitarne režime. I komunistički i fašistički i nacistički i poklonimo se svim žrtvama. Hipoteku da je hrvatski narod fašistički i da ga stavljaju u kalupe Drugog svjetskog rata. Nemojte se ljutiti, ne prihvaćam jer niste realni, niste govorili o ljudima koji su branili sa tim insignijama Hrvatsku državu koje triba razdvojiti od velikosrpske četničke agresije. A ja bi sada se vratio na ono što sam mislio. RH govoriti RH ima ogromna sredstva iz EU za aglomeracije. U mojoj cetinskoj krajini u mome Sinju kroz sred Sinja prolazi otvorena kanalizacija koja utječe u Cetinu, ne riješen je velik dio i septičke jame tako da ugrožava i rijeku Cetinu i zdravlje ljudi i žalosno je da u 21.stoljeću je to tako, ali je činjenica ta. I sada kada je taj projekt 2023.trebao biti gotov, tj. kada je trebao biti odrađen, izveden sredstva su osiguranja, ministar je prošle godine i potpisao 302 milijuna kuna, raspisali su se javni radovi, međutim Hrvatske vode, grad Sinj, gradonačelnica, vodovod lokalni su krivu procjenu napravili. Umjesto procijenjenih radova za aglomeraciju Sinj koji je ogroman projekat, 213 milijuna najniža ponuda koja je raspisana prije nekoliko dana i otvorena je prije nekoliko dana … je duplo veća od procijenjene. Umjesto 213 milijuna koliko je procijenjeno najniža ponuda je 418 milijuna ili 205 milijuna više. A do 2023.ako ne završimo projekt aglomeracije propada nam novac. Iz europskih fondova tu je 220 milijuna kuna osigurano, to je za Sinj, cetinsku krajinu, Zagoru pa i Hrvatsku ogroman novac. Pozivam ovdje nadležno ministarstvo, Hrvatske vode da hitno reagiraju jel ovaj projekat i sredstva iz eu fondova ne smidu propast. I sramotno je da u 2021. u Sinju centru dalmatinske Zagore propada projekat aglomeracije i zbog toga pozivam one koji se naslikavaju kada potpisivaju ugovore od ministra Ćorića do direktora Hrvatskih voda, gradonačelnica Sinja, predstavnika vodovoda da napokon se riješi ovaj problem jel to će biti nesaglediva šteta ne riješi li se ovaj problem. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada je na redu gospodin Ante Bačić koji će govoriti u ime HDZ-a.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Kolegice i kolege. Pratimo sva događanja vezano za pandemiju korona virusa i sve štete koje je načinila u RH pa tako i našem obrazovnom sustavu. Mislim da u zadnjih mjesec, dva dana isključivo pričamo o osnovnom i srednjem školstvu i našim učenicima hoće li sada pohađati nastavu, kako će završiti svoju školsku godinu, na koji način će se zaključiti ocjene, što će biti s maturantima, djecom u vrtiću i ostalima. Mislim da u našem medijskom prostoru, a posebice evo i u Saboru i u izlaganjima samog Ministarstva znanosti i obrazovanja imam osjećaj da smo zanemarili jednu poveću skupinu u našem društvu, a to je 160.000 studenata naših sveučilišta u Hrvatskoj, veleučilišta, privatnih učilišta koji među njima nekih 30% uopće ne sudjeluje u nikakvom obliku online nastave, što je mislim obaveza svih fakulteta da se sprovedu, ali normalno određeni fakulteti imaju vezano i oko kadra i oko same tehnike problema oko izvođenja nastave. Tako da veliki broj naših studenata upravo u ovim trenucima zadnjih dva mjeseca niti sudjeluju u bilo kakvom obliku svoje akademske naobrazbe, a znamo da se bližu rokovi, ali i kraj same akademske godine i puno je neizvjesnosti, puno je upitnika kako će sve to završiti i kako će sami studenti ne položiti ispite, nego i neki koji su pri kraju ili im je ostao samo diplomski kako će i diplomirati na svojim sveučilištima. Mislim da je to tema koju definitivno trebamo otvoriti u našem i medijskom prostoru, ali i političkome. I drago mi je da je Hrvatski studentski zbor upravo prošli tjedan uputio niz prijedloga i mjera vezano za ovu tematiku koju bi ovdje naglasio i prošao s vama i mislim da definitivno trebamo otvoriti dijalog sa Hrvatskim studentskim zborom i sve mjere koje su provedive i prijedlozi koji su racionalni prihvatiti ih da ne bi bilo problema ili da ne bi išlo nešto na uštrb studenata. Što se tiče same nastave, Hrvatski studentski zbor predložio je dostupnu literaturu za učenje online putem, to znači da sve udžbenike i materijale vezano za bilo kakvo polaganje ispita mora se preko online knjižnica integrirati na razini RH i uvesti u prostor da budu dostupni svim studentima. Šta se tiče digitalne kompetencije nastavnog osoblja, tu je Hrvatski studentski zbor išao i dalje te predložio da izmjenama Zakona o znanstvenoj djelatnosti čak ta kompetencija digitalnog izvođenja nastave uđe i u uvjet za unapređenje određenih znanstvenih zvanja na našim fakultetima. Moramo već sada otvoriti dijalog i razmisliti hoće li biti potrebno uvažiti njihov zahtjev, a to je vezano za produljenje same akademske godine, povećanje ispitnih rokova kada vidimo da sad u 4.mjesec su bili, tj. trebali su biti izvanredni ispitni rokovi koje pojedini fakulteti nisu ispoštovali, tako da vjerujem da će ministarstvo uskočiti i dati upute da definitivno moramo produljiti i samu akademsku godinu, ali uvrstiti i još dodatne ispitne rokove kako ne bi bilo nikakvih nepotrebnih zaostataka. Što se tiče samog pravilnika o uvjetima i načinu ostvarenja prava na pokrića troškova studentske prehrane, vidjeli smo da u pojedinim studentskim centrima na razini RH i samim menzama došlo je do problema da nije puno studenata normalno radi same korone moglo biti prisutno u samim restoranima, ali nije ni dozvoljeno iznošenje pripremljene hrane van restorana gdje bi mogli u svojim domovima i kućama nastaviti konzumirati istu i moramo već razmisliti lagano o naručivanju i plaćanju online putem upravo te hrane, tako da dovodimo i do točke izrade smart ix-ice koja će imati poseban čip i koja je budućnost mislim na našim sveučilištima i studentskim centrima jer će dovesti do mogućnosti beskontaktnog plaćanja u studentskim restoranima, ali i ostalih pogodnosti koja će sama smart ix-ica imati. Pošto mi vrijeme ističe samo naglasit ću samo da trebamo podržati studente u prijedlogu da se odstupi od svih rezanja troškova vezano za razvoj studentskog standarda jer mislim da je to budućnost u koju definitivno trebamo ulagati. Hvala.
Hvala i vama.
U ime Kluba zastupnika MOSTa nezavisnih lista, sada će govoriti zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Evo prije samog govora i svoje namjere da nešto kažem, uvaženi kolega Ljubiću, uvaženi potpredsjedniče, uvaženi tajniče Hrvatskog sabora i uvaženi stručni suradnici predsjednika Hrvatskoga sabora. Mislim da evo još jednom izrazim sućut obitelji poginulih hrvatskih vojnika, pilota Hrvatskog ratnog zrakoplovstva koji je veliki gubitak za i hrvatske Oružane snage i obitelj i mi jedino što možemo reći, zahvaliti na svemu što su učinili i očekujem da nakon ovoga svega, Hrvatsko ratno zrakoplovstvo prebrodi ove teške trenutke i obitelji poginulih i naravno na kraju bi samo rekao, iskrenu sućut obitelji i neka počivaju u miru Božjeme. Evo, sada je 12 sati, evo žao mi je što govorim nikome osim vama, nemojte se ljutiti potpredsjedniče, vama uvaženi glavni tajniče i ovaj vama stručne suradnice i suradnici hrvatskog predsjednika Sabora, teško je govoriti pa ću se vama obratiti da danas u mojoj Splitsko-dalmatinskoj županiji, naravno i građanima se obraćam, u mojoj Splitsko-dalmatinskoj županiji, danas na Braču koji je pod mjerama Kriznog stožera civilne zaštite, jučer je 9 novozaraženih. Nakon toga što smo znači zaštitili, slušali civilni stožer, nakon toga što smo se držali mjera, fizičkih distanci, nakon svega što smo napravili, nakon što smo zatvorili ugostiteljske objekte, nakon što smo sve, sada je baš otoci su ti koji su zatvoreni i prema svemu vidljivo da je čovjek koji je zaražen korona virusom, otišao na naš otok Brač, 14 000 ljudi i sad u prvome testiranju imamo 9 novozaraženih što je apsolutni kiks Stožera civilne zaštite i Splitsko-dalmatinske županije na čelu kojega je zapovjednik Blaženko Boban. Naravno da ću se još jednom vratiti, nikoga ne osuđujem ni za smrt ni ovo ni ono, ali je činjenica da krivo kadroviranje je uzrokovalo u staračkome domu tj. u Domu za starije i nemoćne u Splitu, uzrokovalo je, uvaženi suradnici predsjednika Hrvatskog sabora, uzrokovala je smrt 18 štićenika starijih i nemoćnih bez obzira na izjavu koja je potvrdila da sustav nije funkcionirao, medicinsko osoblje iz doma za starije i nemoćne, potvrđuju da i sam ravnatelj Škaričić kojega su doveli kad je izgubio mjesto gradonačelnika, nema veze s tim poslom niti je u zdravstvenoj struci, koji je priznao da je više dana, više štićenika bilo, imalo temperaturu ali da se nije ništa poduzimalo. Ja mislim da izjava g. Beroša je da je virus kriv, u ovom slučaju nije i mislim da nije dobro šta Boban, Sanader i A. Plenković politiziraju sa Stožerom za civilnu zaštitu i ono što su dobro napravili, što treba i pozdraviti, na ovaj način su u biti ispolitizirali. I to nije dobro. A oni koji su krivci, da nam je u produžecima upao virus u 95. minuti, u biti i dalje se politički štite a oni su urušili sustav Splitsko-dalmatinske županije, i po pitanju zdravstvenih usluga u domu zdravlja, i po pitanju bolnica, ja sam ovdje predlagao amandmane za našu splitsku bolnicu, niko nije prihvatio tada a domovi zdravlja su jednostavno ostaju sve više i više bez usluga zbog lošeg upravljanja Splitsko-dalmatinskom županijom. Zbog toga bi nacionalni stožer trebao donositi odluke odgovorne i smijeniti Stožer civilne zaštite Splitsko-dalmatinske županije jer oni će ugroziti, jer oni su oni koji su ugrozili zdravlje i sigurnost svojim nečinjenjem naroda i cijele Hrvatske poglavito Splitsko-dalmatinske županije. Hvala vam lijepo, stručni suradnici.
Hvala. Mi ćemo sjednicu nastaviti u utorak, 12. svibnja sa točkama Prijedlog izmjene i dopune državnog proračuna RH za 2020. g. i projekcija za 2021. i 2022. te Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju državnog proračuna RH za 2020. g., drugo čitanje, P.Z. br. 946. Želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 12,08 SATI
Idemo sada na slobodne rasprave. Prvi je na redu Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Poštovani građani, kolege, kolegice i kolege zastupnici. RH je imala i ima veliku priliku postići samodostatnost u proizvodnji hrane. Zato sam u ovome mandatu i predložio kako bi zaštitio domaću proizvodnju zdrave hrane i zaustavio odlazak ljudi i stanovnika iz RH, predložio Zakon o zabrani GMO-a, Zakon o zabrani glifosata, Zakon o hitnoj dodjeli od 700 000 hektara neobrađenog poljoprivrednoga zemljišta hrvatskim poljoprivrednicima i hrvatskom seljaku. Također sam kao hitnu mjeru, u hitnu proceduru predložio Zakon o zabrani prodaje poljoprivrednoga zemljišta strancima. Još je ostalo 50 dana, manje od 50 dana do 1.7., tada istječe 7 godina od moratorija za prodaju poljoprivrednoga zemljišta strancima. Ovdje postavljam pitanje ministrici poljoprivrede. Postavljam pitanje hrvatskoj Vladi, a i nama saborskim zastupnicima, što je se poduzelo po pitanju da se zaustavi prodaja poljoprivrednoga zemljišta od 1.7., znači od, evo za 50 dana? Hrvatska država ima taj resurs koji je resurs opstanka ovih ljudi i samodostatnosti bez obzira šta je ova Vlada premijera Plenkovića cijelo vrijeme, pa i kolege zastupnici određeni su govorili da su to moje tlapnje, da je to nemoguće. Ako može Mađarska zabraniti prodaju poljoprivrednoga zemljišta stranim pravnim i fizičkim osobama, ne vidim niti jedan razlog zbog čega hrvatska Vlada šuti o tome problemu? Još je ostalo 50 dana da mogu stranci kupiti zemlju, zasađivati GMO, trovati našu zemlju glifosatima. Također sam dao Zakon o zabrani korištenja glifosata, međutim, apsolutno mi ne znamo što je Vlada poduzela. Hitno zaustaviti taj proces. Ako je mogla Malta, ako su mogli i drugi. Brojne države kad su ušle u EU, npr. Poljska, imala je koristi o, poglavito po pitanju poljoprivrede. RH je postala najveći uvoznik u trenutku kada se najviše ulaže poticaja u poljoprivredu. Uvozimo 20 milijardi kuna prehrambenih proizvoda, od svinjetine, pekarskih proizvoda, sve uvozimo, a naša zemlja je pod korovom. Ova kriza je razgolitila sve. To Mađari nisu dozvolili. Čak se usuđuju dok smo u EU, Orban crtati karte di je RH pod Mađarskom. Čak Tajani, prijatelj Andreja Plenkovića kaže da je hrvatska Dalmacija i Istra talijanska. E gospodine fašistu Tajaniju, to nije istina. I oni me toliko i ne zamaraju. Zamara me i zabrinjava me muk hrvatske Vlade. I učestalo fotografiranje čelnih ljudi hrvatske Vlade sa takvim i tim ljudima dok je RH prazna, 2/3 RH su prazne. Predlagali smo u ovome mandatu jel smatramo mi u Klubu MOST-a da je hrvatska zemlja borbe vrijedna. Predlagali smo i IGP da zaštitimo naš Jadran, da sačuvamo naše resurse na Jadranu i to ova Vlada nije prihvatila. U ovome mandatu kada je bilo saborskih zastupnika koji su pokretali te teme po prvi put i dio ih je prihvatio da suvereno vladamo svojim resursima jel ova kriza će pokazati kako veliki, od Njemačke, pa nadalje, nije briga za hrvatskim narodom. Sve moramo učiniti da od 1.7. naš ključni resurs uz vode, šume, energetiku, naš Jadran, poljoprivredno zemljište ne dođe u ruke stranim vlasnicima, pravnim i fizičkim osobama. To je naše suvereno hrvatsko pravo. Hvala lijepo.
Time smo završili sa replikama i sljedećih više-manje pola sata iznosit će se stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. U ime Mosta nezavisnih lista govorit će g. Grmoja. Izvolite.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, evo, cijeli dan ovdje novinari pitaju o danu raspuštanja Sabora. Špekulira se o ponedjeljku i sasvim je jasno da su vladajući odlučili ići na izbore jer nema drugog načina da zadrže vlast. Dakle sve ove mjere koje su donijeli za naše gospodarstvenike, za naše građane, isteći će do 7. mj., u 9. mj. tko živ, tko mrtav i prije toga treba otići na izbore, iskoristiti to da većina građana uopće neće moći izaći na izbore jer prvo, imat ćemo redove na biračkim mjestima, drugo, dio ljudi se boji izaći na izbore u strahu od koronavirusa kojeg su upravo vladajući proizveli. Ja osobno smatram da je taj strah pretjeran, ali to ste vi cijelo vrijeme radili, zatvorili ste cijelu zemlju u karantenu, uvukao se strah među ljude, uništili se gospodarstvo i sad prije nego što se vide razmjeri krize koja nas očekuje, idete to kapitalizirati. Vaša glasačka mašinerija će izaći na izbore, a kome će se čekati na biračkom mjestu, na temperaturi iznad 30 celzijevih stupnjeva u 7. mj. Dakle, sve ste posložili, ali, ja mislim da je narod počeo otvarati oči, da im je jasno o čemu se ovdje radi, o jednoj velikoj prevari i ono što je zapravo sramotno da ključne stvari niste riješili. Niste donijeli moratorij na kredite i kamate. U gradu Zagrebu se sprema ogromna pljačka, 45 milijardi kuna je u pitanju, ne možete se dogovoriti oko podjele plijena, to je sukob mafijaških organizacija. Pitanje je tko će dobiti lovu, hoće li dobiti kumovi i jataci ili sponzori određenih političkih stranaka i sad se čeka da se to odigra znači nakon izbora. To je svima jasno, a vi ćete morati odgovoriti na pitanje kako su naši građani kojima ste odredili mjere samoizolacije od bio-terorista preko noći postali oni koje želite vidjeti van njihovih domova, koje želite vidjeti na biračkim mjestima, a sve što je dovoljno da stave maskicu za koju ste, uzgred, budi rečeno, jedno vrijeme tvrdili da je potrebno, jedno vrijeme da je nepotrebna, pa sad opet da je potrebna. Dakle, radi se o jednoj, ja bih rekao velikoj prevari, ali građani su vas razotkrili i to će vam se pokazati i znači pokazat će vam se već i na ovim izborima. Iako ćete učiniti sve da odziv hrvatskih birača bude što manji. Ne želite uvesti elektroničko ni dopisno glasovanje koje je Most predlagao. Niti jedan zakon koji smo dali ovdje u proceduru niste podržali. Za spas našeg gospodarstva, odbili ste ukinuti parafiskalne namete. Zašto? Zato što su vaši uhljebi u Hrvatskoj gospodarskoj komori, vaši uhljebi su u Hrvatskoj turističkoj zajednici, samo opterećujete naše ljude. Možete li mi, kolega Bačiću odgovoriti kako će u našoj Dubrovačko-neretvanskoj županiji, u našoj Splitsko-dalmatinskoj županiji, ljudi koji imaju apartmane, a ništa od turizma nema, vi ih tjerate da plate i pristojbu za HRT u svakom svom apartmanu, za svaki prijamnik. A od sezone nema ništa. Sve ste im namete ostavili, uništili ste turizam ovakvim restriktivnim mjerama, a sada kad vi trebate na izbore, kad se radi o vašim glavama, e onda sve može. Onda sve igra. U potpunosti ste uništili hrvatsko gospodarstvo, što ćete napraviti da spasite barem nešto od našeg turizma? Hoćete li barem ukinuti HRT pristojbu za ljude koji imaju apartmane koji neće biti puni ovo ljeto, a svaki mjesec će morati vama plaćati pretplatu? Ne želite ukinuti članarinu za Hrvatsku turističku zajednicu, ne želite ukinuti članarinu za HGK, ne želite uopće izaći u susret našim građanima. Dosta je toga više. Zahtijevamo pod hitno da se sve ove mjere koje smo predložili da se usvoje i da se pod hitno donese moratorij na kredite i kamate.
I sada na kraju gospodin Miro Bulj iznosit će stajalište Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo poštovani građani. Sada na kraju ovoga mandata tj. kraju ovoga Sabora koji je trebao biti već izbori prije tri godine, međutim nažalost trgovačka koalicija ga je održala uz također brojna obećanja. Ovih dana Vlada može proslaviti uz šampanjac u Splitu i sjednicu prije dvije godine 2018.gdje je obećala Splitsko-dalmatinskoj županiji najvećoj županiji 2 milijarde kuna projekata. To su projekti koji su obećani gdje su se stvorila povjerenstva, timovi, a inače ti projekti su kada ih budem nabrajao vidjet ćete da su već nekoliko puta otvoreni u predizborno vrijeme. Dalmacija je kao što znamo zaboravljena kao i naša Slavonija, znači ruralna područja 2/3 Hrvatske su prazne. Tako je obećao premijer tj. po treći put je dao Draćevac Gradu Splitu kao državna imovina, apsolutno se doli ništa nije pomaklo. Obećao je 196.000 m2 u Žrnovnici zemljišta za stanove, nula kuna, garaže u Splitu u visini od 104 milijuna kuna. Obećao je dalmatinskoj Zagori prometnu povezanost, obećao je tunel RAvča-Drvenik koji spaja sa zaleđem vrgoračkim, Hercegovinom naš otok Hvar, to bi bio u biti i priobalje, nula kuna. Dok je traj projekt 2005.godine Branko Bačić zajedno sa tadašnjim predsjednikom Sabora Lukom Bebićom otvorio taj projekat. Brza cesta spoj Sina i Cetinske krajine kao žile kucavice opstanka na tim područjima, 2016.kada smo bili u suradnji dio vlasti je pokrenut postupak, znači odabrana je varijanta i od tada se stalo, uloženo nula kuna. Također Knin-Drniš spoj ceste tog zabačenoga područja, jedino ga se sjetiti u vrijeme Oluje na Dan pobjeda, Sinja na Dan sinjske alke i Velike Gospe, Vrgorca za Dan vrgoračkih dana vrgoračkog pršuta, Drniša na Dan drniškoga pršuta pometu stolove jel ljudi ih ugoste očekujući obećanja njihova da će ispuniti. Znači Vlada u Dalmaciju je uložila nula kuna, 0, narode nula na kraju mandata. Navodnjavanja, Sinjskog polja dok uvozimo 3 milijarde eura poljoprivrednih proizvoda prehrambenih i to je u porastu ogromnome, kad ulažemo nikad više novca u poticaj, nikad više nismo uvozili, nikad manje nismo izvozili. Sinjsko polje nenavodnjeno, Petrovo polje u Drnišu, Vrgorsko, Imotsko polje nenavodnjeno znači od ulaganja ove Vlade nula kuna. Toliko su obećanja dali da kada sidim u ovome Saboru kada vidim predstavnike Vlade osjećam mučninu. Kako mogu ukravaćeni pod ovim svjetlima reflektora lagati taj narod, narod koji je iselio, narod koji su najkvalitetniji ljudi otišli vani, pola milijuna ljudi, 6% BDP -a od tih ljudi koji danas se vraćaju u Hrvatsku, a nemaju se gdje vratit. U ovome mandatu sam se trudio, ja i moje kolege predlagati brojne zakone da zaštitimo i vladamo suverenim nacionalnim interesima, zaštiti naše more i isključivi gospodarski pojas do zabrane GMO-a i štetne hrane da bi zaštitili domaću proizvodnju, taj sam zakon dao dva puta, zabranu štetnih glifosata. Još je 45 dana do isteka moratorija na prodaju poljoprivrednoga zemljišta i taj sam zakon dao da se zabrani prodaja poljoprivrednog zemljišta stranim i pravnim fizičkim osobama, ako more Mađarska možemo i mi i brojni drugi prijedlozi i rješenja. Apsolutno ništa nisu zaštitili, osim što su davali lažna obećanja.
Hvala lijepa.
U ime kluba MOST-a nezavisnih lista, iznošenje stajališta uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Poštovani građani, na kraju smo mandata i borili smo se i žrtvovali u slobodi za izbore, za demokraciju tako da nas treba sve veseliti izbori kada ćemo izać svi pred narod i kad će narod kazati ono što ima reći, tko će ih zastupati ovdje. Izbori su morali biti prije 3 g. kada je trgovačka većina i žetončići preuzeli upravljanje RH koji apsolutno od onoga što su trebali napraviti, nisu napravili međutim ovdje nije problem izbora, danas, sutra, kad god, problem je kada Nacionalni stožer za civilnu zaštitu se ispolitizira, kada ga vladajuća stranka želi ispolitizirati. Neshvatljivo mi je da čovjek koji gnoji svoju njivu, oranicu kad zaore da bi preživio a u samoizolaciji je, nije s nikim u doticaju, on mora platiti kaznu od 8000 kuna a kada pripadnik nacionalnoga stožera, tijela koje je stručno, u koje su ljudi imali povjerenje, pozivaju na samoizolaciju, pozivaju na da se pridržavamo, Vlada, g. Kopal i Božinović namjeravaju pratiti mobitele, rade se raznorazne aplikacije bez rasprave u ovom Saboru, oduzimaju se ljudska prava i slobode, u sto vrijeme kaže na dan izbora oni ljudi koji mogu metnuti samo maskicu, nema veze šta su u samoizolaciji, otić na biračko mjesto, uzeti kemijsku, zaokružiti i vratiti kemijsku, to je naravno dozvoljeno a poglavito ako ste član stranke HDZ-a ili SDP-a, onda obavezno izađite. I tu je problem. Demokratski izboru su ono što je normalno. Ja sam bio ovdje među 12 saborskih zastupnika kada nismo se htjeli preslagivati i postati žetončići biločiji i nakon nekoliko mjeseci od redovitih izbora, mi smo znači išli na izvanredne izbore. I to u demokraciji nije ništa. Da je ova Vlada imala vjeru, onda bi osigurala u vjeru u demokratske procese, onda bi osigurali i HDZ i SDP elektronsko i dopisno glasanje. I ne bi imali nikakav problem. Svi ljudi bi imali pravo kad bi se to digitaliziralo, pravo glasati. Kako u Hrvatskoj tako i u dijaspori. To nije omogućeno. I naravno da će oni koji, pošto je ovo zadnja stanka, tj. ... [[Govornik se ne razumije.]] mogućnost se govori iznošenje svog stajališta u ime svoga kluba, oni koji su donijeli tu odluku i snose odgovornost o regularnosti izbora. Snose odgovornost. Da svaki građanin RH ima pravo izaći i biti mu osigurano na biralište. Samo je tu problem, znači većina je preuzela tu odgovornost, sve ostalo što se tiče izbora, nikakav problem što se tiče kluba MOST-a, dapače nas osobno vesele izbori. Da narod izabere nove svoje predstavnike. Meni je puno teže prihvatiti što je ova korona kriza u ovome mandatu razotkrila sve loše politike hrvatske Vlade. Kada imamo nikad veći BDP nismo imali od iseljenih Hrvata koji su 6% BDP-a slali u budžet RH, kad je razotkrila šta je sa samodostatnošću naše poljoprivredne proizvodnje, kada uvozimo sve više i više prehrambenih proizvoda a nikada više nismo ulagali u subvencije, kada niste imali hrabrosti ne samo zaorati naših 800 000 ha poljoprivrednoga zemljišta i dati ga i podijeliti našem seljaku, nego od 1.7. strane pravne i fizičke osobe mogu kupiti poljoprivredno zemljište jer izlazi moratorij sedmogodišnji, a ne može Hrvat ni pravna ni fizička osoba to kupiti u Mađarskoj, poljoprivredno zemljište. I mi uvozimo pomidore, ja ih često spominjem, dok u mom Sinjskom polju nema sustav navodnjavanja jer je istekao rok. E to je problem ove krize. Ako se zatvore granice, ne daj bože u pandemiji, nećemo imat pomidora za tri dana ako nismo iz uvoza, a imamo uvjete za sve i zbog toga sam razočaran što niste prihvatili u ove 4 g. prijedloge koje sam vam davao. Hvala lijepo. Poštovani građani, na kraju smo mandata i borili smo se i žrtvovali u slobodi za izbore, za demokraciju tako da nas treba sve veseliti izbori kada ćemo izać svi pred narod i kad će narod kazati ono što ima reći, tko će ih zastupati ovdje. Izbori su morali biti prije 3 g. kada je trgovačka većina i žetončići preuzeli upravljanje RH koji apsolutno od onoga što su trebali napraviti, nisu napravili međutim ovdje nije problem izbora, danas, sutra, kad god, problem je kada Nacionalni stožer za civilnu zaštitu se ispolitizira, kada ga vladajuća stranka želi ispolitizirati. Neshvatljivo mi je da čovjek koji gnoji svoju njivu, oranicu kad zaore da bi preživio a u samoizolaciji je, nije s nikim u doticaju, on mora platiti kaznu od 8000 kuna a kada pripadnik nacionalnoga stožera, tijela koje je stručno, u koje su ljudi imali povjerenje, pozivaju na samoizolaciju, pozivaju na da se pridržavamo, Vlada, g. Kopal i Božinović namjeravaju pratiti mobitele, rade se raznorazne aplikacije bez rasprave u ovom Saboru, oduzimaju se ljudska prava i slobode, u sto vrijeme kaže na dan izbora oni ljudi koji mogu metnuti samo maskicu, nema veze šta su u samoizolaciji, otić na biračko mjesto, uzeti kemijsku, zaokružiti i vratiti kemijsku, to je naravno dozvoljeno a poglavito ako ste član stranke HDZ-a ili SDP-a, onda obavezno izađite. I tu je problem. Demokratski izboru su ono što je normalno. Ja sam bio ovdje među 12 saborskih zastupnika kada nismo se htjeli preslagivati i postati žetončići biločiji i nakon nekoliko mjeseci od redovitih izbora, mi smo znači išli na izvanredne izbore. I to u demokraciji nije ništa. Da je ova Vlada imala vjeru, onda bi osigurala u vjeru u demokratske procese, onda bi osigurali i HDZ i SDP elektronsko i dopisno glasanje. I ne bi imali nikakav problem. Svi ljudi bi imali pravo kad bi se to digitaliziralo, pravo glasati. Kako u Hrvatskoj tako i u dijaspori. To nije omogućeno. I naravno da će oni koji, pošto je ovo zadnja stanka, tj. ... [[Govornik se ne razumije.]] mogućnost se govori iznošenje svog stajališta u ime svoga kluba, oni koji su donijeli tu odluku i snose odgovornost o regularnosti izbora. Snose odgovornost. Da svaki građanin RH ima pravo izaći i biti mu osigurano na biralište. Samo je tu problem, znači većina je preuzela tu odgovornost, sve ostalo što se tiče izbora, nikakav problem što se tiče kluba MOST-a, dapače nas osobno vesele izbori. Da narod izabere nove svoje predstavnike. Meni je puno teže prihvatiti što je ova korona kriza u ovome mandatu razotkrila sve loše politike hrvatske Vlade. Kada imamo nikad veći BDP nismo imali od iseljenih Hrvata koji su 6% BDP-a slali u budžet RH, kad je razotkrila šta je sa samodostatnošću naše poljoprivredne proizvodnje, kada uvozimo sve više i više prehrambenih proizvoda a nikada više nismo ulagali u subvencije, kada niste imali hrabrosti ne samo zaorati naših 800 000 ha poljoprivrednoga zemljišta i dati ga i podijeliti našem seljaku, nego od 1.7. strane pravne i fizičke osobe mogu kupiti poljoprivredno zemljište jer izlazi moratorij sedmogodišnji, a ne može Hrvat ni pravna ni fizička osoba to kupiti u Mađarskoj, poljoprivredno zemljište. I mi uvozimo pomidore, ja ih često spominjem, dok u mom Sinjskom polju nema sustav navodnjavanja jer je istekao rok. E to je problem ove krize. Ako se zatvore granice, ne daj bože u pandemiji, nećemo imat pomidora za tri dana ako nismo iz uvoza, a imamo uvjete za sve i zbog toga sam razočaran što niste prihvatili u ove 4 g. prijedloge koje sam vam davao. Hvala lijepo.
Hvala.
Sljedeći klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Poštovani narode, poštovane kolegice i kolege. Danas će se raspustiti HS i izbori su izraz demokracije za koju sam se borio ja i moje kolege u Domovinskom ratu, hrvatski branitelji. Posebno bih se zahvalio svome Klubu zastupnika MOST-a koji smo se zajedno borili, pokušali mijenjati stvari jer u Hrvatskoj bez borbe za narod apsolutno nema pomaka, a ovaj Dom je baš to tijelo. Ovo ne smije biti tijelo koje će biti nečija produžena ruka, ruka žetončića, ruka preslagivanja, ruka osobnih interesa. Ovdje trebamo govoriti o onome što je narodu potrebno i što treba i za što su nas uputili ovdje. Tako evo za 40 dana istječe moratorij na prodaju poljoprivrednoga zemljišta, a ono je neobrađeno, neuzorano dok predsjedavamo EU i dok smo mogli riješiti ovaj problem, nažalost nitko ništa od Vlade nije poduzeo, ni premijer, ni ministrica. Dao sam ovdje sa svojim kolegama brojne zakone što se tiče zaštite poljoprivrednoga zemljišta, što se tiče nacionalnoga interese zaštite isključivog gospodarskog pojasa našeg Jadrana, bez bogata sela nema ni bogate Slavonije, zbog toga i jesu 2/3 RH prazne. Danas kad se raspuštamo pitam Vladu što će iza 6.mjeseca s radnicima, minimalci kasne, poduzetnici govore da ne mogu isplatiti svojim radnicima ni minimalce. U 6.mjesecu na kraju istječe moratorij, što će iza, što će biti sa radnicima? Što će biti sa onim ljudima koje su ove loše politike 6% BDP-a od onih koje smo iselili vanka koji su izgubili svoj posao ne svojom krivnjom, nego su ih loše politike Hrvatske potjerale vanka. Ova politika, znači ova korona kriza je pokazala do čega je dovela hrvatski narod politika. Hrvatski zastupnici, narodni zastupnici, isključivo se moraju boriti za narod. I mi smo se borili u Domovinskome ratu za slobodnu i demokratsku RH. Podsjećam vas kolegice i kolege, dragi moj narode da je u Splitu prije dvije godine bila sjednica Vlade za Dalmaciju gdje su obećane dvije milijarde kuna kako za spojeve ceste prema cetinskom kraju, vrgorskom kraju, imotskom kraju, drniškom kraju, šibenskom kraju, znat koliko je uloženo do sada na kraju Vlade? Nula kuna, nula kuna osim obećanja koja će sada mećati kamene temeljce dole u dalmatinskoj Zagori, Lici, koji će mećati pod šibenskom, zadarskom zaleđu. O tome sam govorio. Predlagao sam i osobno brojne zakone, poglavito da zaštitimo našu prehrambenu proizvodnju, našu poljoprivredu, da zabranimo GMO uvoz, prijevoz, trgovinu, ali isključivo da zabranimo da tom zabranom sačuvamo domaću proizvodnju. Nažalost, danas imamo 800.000 hektara neobrađenog poljoprivrednog zemljišta. Samo moja Dalmacija ima 200.000 hektara, da se obradi to poljoprivredno zemljište mogli bi raniti i hraniti samo Dalmacija 11 milijuna kuna, dok mi uvozimo pomidore i ostale prehrambene proizvode iz Italije, Španjolske. Neka samo dva dana zatvore granicu, mi nećemo imati dovoljno prehrambenih proizvoda. Zbog toga osjećam obavezu da se zahvalim narodu koji mi je dao glasove i mojim saborskim zastupnicima kolegama iz MOST-a. Trudili smo se i pokazali smo da nismo ničiji žetončići i pozivam narod da na idućim izborima glasa za ljude koji će se boriti za njih, a nikakve demagoge koji su isključivo u datim trenucima i samo i samo žetončići, a nikako narodni zastupnici. Narodni zastupnik kojega narod hrani i on je jedino obavezan odgovarati hrvatskom narodu, ni Bruxellesu, ni premijeru, ni bilo kome. Još jednom na kraju bih se poglavito zahvalio našim službenicima koji su nas trpili ovdje četiri godine. Hvala lijepa.
Hvala.
G. Nenad Stazić, iznosit će stajalište Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] [[Upadica Radin: Mikrofon. Dobro, sad je dobro.]] Dakle, ubojstva se događaju, događala su se i događat će se i dalje, to je nemoguće prevenirati. Ali ono ubojstvo koje se prije 4 dana dogodilo u Splitu, sve nas mora duboko zabrinuti. Jedan 25-godišnji mladić ubio je troje ljudi. Što je uslijedilo nakon tog ubojstva? Erupcija masovnog oduševljenja po društvenim mrežama. Njega se slavi kao hrabra čovjeka, odlučna čovjeka koji se bori za pravdu, koji ima smjelosti pravdu uzeti u svoje ruke i 3 dilera zauvijek ukloniti s ulice Splita. Jedan od tih ubijenih je prije 16 godina motorom usmrtio jednu 8-godišnju djevojčicu. Pobjegao je s mjesta nesreće i zato je dobio, zamislite, 3 godine zatvora. Ova podrška nije samo deklaratorna, skuplja se i novac da se plati njegova obrana. Sve ovo je jedno svjedočanstvo dubokog i vjerojatno nepovratnog sunovrata RH. Institucije države su izgubile sav kredibilitet. Ne vjeruje se nikome, ne vjeruje se policiji, ne vjeruje se sudovima, ne vjeruje se Vladi, ne vjeruje se Saboru, ne vjeruje se predsjednici republike, u jednu riječ, ne vjeruje se nikome. A kako i da im se vjeruje? Kalašnjikov se kupuje kao roba široke potrošnje. Kad su splitsku policiju novinari pitali kako to da je taj mladić uspio nabaviti kalašnjikov, ovi su rekli, ha znate, zemlja je izašla iz rata. Pa da, izašla je iz rata, ali je iz rata izašla '95. g., a mi smo sada u 2020. g. Pa što su radili sve te godine? Zemlja smo u kojoj sramotni primjeri postaju poželjni uzori. Prijeratni harmonikaši i monteri centralnog grijanja danas su naftni magnati. Dileri droge, ugledni uzvanici na inauguraciji sada već odbačene predsjednice. Teroristkinja podržava njezinu kandidaturu, a premijer o tome šuti. Ljude je zahvatio očaj. Što im ostaje? Život u strahu, šutnja, neprestano povlačenje od kriminalnih moćnika ili očajničko uzimanje pravde u svoje ruke? Pa svi su u Splitu znali i znaju tko su dileri droge, svi osim policije. Ubijeni su godinama terorizirali Split, a institucije šute. Koga treba okriviti? Oparu koji s imenom ubojice izlazi prije policije? Koga treba kriviti, Božinovića, koji ni ne pokušava doznati zašto policija nije obavila svoj posao na vrijeme. Koga treba kriviti, Plenkovića, koji na sve odgovara uvijek jednom te istom laži, institucije rade svoj posao, a ova Vlada je uspješna. Koga okriviti, Grabar – Kitarović kojoj su najbolje društvo od početka mandata bili kriminalci, njezin gubitak izbora je dokaz da je narodu dosta. Okriviti ljude na društvenim mrežama koji postaju nervozni i svrstavaju se uz ubojicu jer misle da je i to bolje nego durati tiraju kriminala i bijedu države. Posljednji je trenutak da se oni koji imaju moć da nešto naprave, trgnu, ali slušajući danas premijera prema kojem zemljom teku med i mlijeko, koji ne vidi da ulicama teče krv, da se po kućama valja bijeda, da ljudi tonu u očaj, teško da možemo očekivati bilo što.
Povreda Poslovnika, od koga? A g. Bulj, izvolite.
Hvala lijepo, pa povreda Poslovnika, čl. 238. kolega Stazić neće da kaže kako je on izjavio da '45.g. u Bleiburgu nije završen posao i s tim je pozivao također na ubojstva.
Hvala lijepo na mišljenju, ali nije povreda…
Smatram da se svi najprije trebamo pogledat u ogledalo, što radimo i što činimo. Hvala lijepo.
Fala lijepo na vašem mišljenju, fala lijepo na vašem mišljenju, ali nije povreda Poslovnika, neću dat nikakvu opomenu, ali vi znate da nije povreda Poslovnika to, to je rasprava, raspravite si kad god hoćete.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Sabina Glasovac.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Evo današnjim danom ministrica Divjak odlukom Hrvatskog sabora ostaje ministrica obrazovanja i znanosti. Nikoga to vjerujem tko iti malo poznaje politiku prati politička kretanja nije previše iznenadilo. Ministrica je proizvod trgovačke koalicije, kako je na mjesto ministrice došla, tako je danas na tom mjestu ministrice i ostala. Dok je trgovačke koalicije bit će i ministrice. Postoji jedan ovako zgodan citat na društvenim mrežama koji se širi posljednjih dana koji kaže, ovako jedna fotografija premijera Plenkovića i ministrice i kaže nema tu ljubavi, ostajemo u braku zbog djece. Tako je i u ovoj koaliciji, nema tu međusobnog povjerenja, nema tu kolegijalnosti, nema tu nažalost ni benefita ni za obrazovni sustav i za hrvatsko društvo, ali postoji snažna želja i snažni interes sa se očuva postojeća koalicija. Međutim, bez obzira na to pošto ministrica Divjak ostaje ministrica, ja bih danas iskoristila ovo vrijeme da ju u ime učitelja, nastavnika, roditelja i djece zamolim da ubuduće u ovom drugom valu nabavke tableta djeca dobiju kvalitetnije tablete kojima neće pucati ekrani, koji će imati kamere, kojima će moći pristupiti digitalnim sadržajima. Isto tako molim ju da se počne boriti za zakonitost u sustavu visokog obrazovanja i znanosti i da stane na kraj bezakonju koje se događa na pojedinim institucijama iz tog segmenta. Zamolila bih ju isto tako da donese Zakon o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju i Zakon o osiguravanju kvalitete koji treba unaprijediti taj sustav visokog obrazovanja i znanosti, a u njenom planu normativnih aktivnosti Vlade nalazi se da će ga se donijeti, da će se te zakone donijeti još u zadnjem kvartalu 2018. godine, kasni se previše s tim i neka usmjeri svu svoju snagu na donošenje tih dvaju zakona. Isto tako Zakon o prosvjetnoj inspekciji koji je trebao biti donesen krajem 2019. godine od iznimne je važnosti za naše učitelje i nastavnike posebno u onom dijelu gdje se vrlo često radi o anonimnim prijavama protiv učitelja i nastavnika. Oni su puno nezadovoljstva izražavali i na samom prosvjedu vezano uz taj zakon, pa neka se požuri odnosno kad se kasni već s tim zakonom neka se donese u ovoj posljednjoj godini mandata. Zakon o odgoju i obrazovanju, vjerujem da i ministrica to zna, kojeg smo donijeli u Hrvatskom saboru prije godinu dana donio je brojne probleme u zapošljavanju u hrvatskim školama. Znači odlukom kroz taj zakon da svaka škola utvrđuje svoje kriterije po kojima će zapošljavati učitelje i nastavnike, ali i komisije koje će raspoređivati tehnološke viškove ne da je oslabio utjecaj politike na zapošljavanje u školama nego je zapravo pružio jedan mehanizam da politika kroz posebne kriterije pogodovajući određenim kandidatima zapošljava prema njezinom zakonu one koji su politici poželjni i koji su politici odgovarajući. Mislim da se tome treba stati na kraj. Sada se vidi u ovih godinu dana da je ta stavka zakona iznimno opasna. Kriterije treba unificirati, a ne dozvoliti da ih svako prilagođava kandidatima koje želi zaposliti, to su opasne stvari. Mi trebamo težiti depolitizaciji u sustavu zapošljavanja odgojno obrazovnih radnika, a ne politizaciju i utjecaj politike jačati što je ona napravila svojim zakonom. Ono što se još iskreno nadam da će se novac naš novac transparentnije trošiti, da će se odustati od namještanja natječaja za ravnatelje uprava i savjetnike u Kabinetu ministrice. Pomno ćemo pratiti, ona je provela natječaj, nije imenovala ravnatelje uprava i savjetnike, vjerojatno je čekala da prođe ovaj zahtjev za opozivom, međutim zaista se dovodi ozbiljno u pitanje izbor ljudi koji su do sada bili pomoćnici postat će ravnatelji uprava i oni ljudi koji će postati njeni savjetnici u kabinetu. To što nismo uspjeli ne znači da nismo bili u pravu, opozicija je podsjetit ću tražila opoziv ministra Barišića, ministrice Dalić, ministra Kuščevića, Tolušića, Marića i Žalac [[Upadica: Hvala, hvala lijepa.]] sve ste vi to ovdje izglasali da ostanu, a na kraju su morali otići.
Idemo na 9. raspravu, Kluba zastupnika SDP-a, poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepa kolegice i kolege, danas je srijeda, 22. je siječanj 2020.g. i umjesto na svom radnom mjestu na Trgu Stjepana Radića gradonačelnik Grada Zagreba provodi vrijeme na Zrinjevcu odgovarajući na pitanju i tome da li se osjeća kriv ili ne vezano uz jednu od niza afera u kojima je uključen i za koje postoje pravomoćne optužnice na sudu i za koje treba odgovarati pred hrvatskim sudovima i na kraju krajeva i pred hrvatskim građanima kad god oni bili slijedeći izbori. Ono što vidimo proteklih dana je i da naše pravosuđe koje je rak rana, ja bi rekao, cjelokupnog našeg društva ne radi dovoljno brzo neke stvari koje bi trebalo raditi, pa vidimo da je nakon 10-tak godina tek potvrđena optužnica u Gradu Zagrebu protiv također članova Poglavarstva Grada Zagreba za štetu nanesenu gradu u iznosu 151 milijun kuna u aferi Krašograd, znači sa jedne strane pravosuđe se ponaša ažurno prema običnim građanima, a prema onim moćnicima koji zloupotrebljavaju povjerenje građana kao što je to evidentno u Gradu Zagrebu, afere traju godinama, pa čak i desetljećima i sa te strane se postavlja pitanje zašto je to tako i zbog čega i do kada ćemo takve stvari kao društvo tolerirati. Sigurno je to tako i zbog toga šta gradonačelnik Bandić ima veliko zaleđe HDZ-a i bespogovornu podršku HDZ-a i premijera Plenkovića i na državnoj i na lokalnoj razini jer da to nije tako već odavno bi imali izbore u Gradu Zagrebu i gradonačelnik Bandić više ne bi bio gradonačelnik, on je isključivo gradonačelnik zbog toga šta ga HDZ podržava. Sa druge strane postavlja se pitanje kako funkcionira naše društvo i ja ovdje evo javnosti i ja bi rekao onima koji prate šta se dešava u gradu našem, u našim pravosudnim tijelima, dajem jednu temu, pitajte koliko se ljudi iz USKOK-a i DORH-a zaposlilo u Gradskom poglavarstvu Grada Zagreba, da vidite kako funkcioniraju stvari i da vidite kako gradonačelnik Bandić i na koji način kupuje javnim utjecajem i novcem defakto ovaj spori proces i na neki način zaštitu od progona za netransparentno i po meni nedopustivo upravljanje Gradom Zagrebom. Da vidimo koliko je ljudi iz DORH-a promijenilo poslodavca u Gradsku upravu u Gradu Zagrebu i onda će vam neke stvari biti jasne, koliko je to sve skupa isprepleteno i na koji način nažalost te stvari funkcioniraju u RH i Gradu Zagrebu. I zadnji slučaj gdje se vidi bespogovorna podrška HDZ-a je slučaj gdje 20 zastupnika u gradskoj skupštini na inicijativu SDP-a je podnijelo prijedlog gradskoj skupštini da se raspiše savjetodavni referendum odnosno lokalni referendum građana Grada Zagreba o izmjenama i dopunama GUP-a gdje bi građani odlučili da li žele ove izmjene GUP-a koje guraju HDZ i gradonačelnik Bandić na silu kroz gradsku skupštinu, koje su dobile preko 30 000 primjedbi protiv kojih je struka i svi oni koji se bave planiranjem prostora u Gradu Zagrebu, dali smo mogućnost skupštini da to raspiše i gle čuda, HDZ nije za to, oni su protiv toga odnosno još uvijek se mudro ne izjašnjavaju i postavlja se pitanje šta će odlučiti do same gradske skupštine i kada vidite glasanje HDZ-a na toj skupštini, bit će vam jasno zbog čega je gradonačelnik Bandić još uvijek gradonačelnik i tko ga u biti, drži zbog vlastitih interesa i vlasti na državnoj i na gradskoj razini, gdje se tako lijepo i lagano dijele sinekure. Naravno, tome će doći kraj kada dođu izbori jer više ne vidim niti u jednom filmu mogućnost da gradonačelnik Bandić dobije novi mandat, a sa njim i HDZ u gradu Zagrebu. Kolegice i kolege, zapitajmo se svi zbog čega je situacija takva, zbog čega ljudi osjećaju nepravdu i zbog čega su ljudi bijesni na tu korupcija i takvo upravljanje glavnim [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] gradom RH.
Slijedeći klub zastupnika je trebao biti Klub Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, trebao je govoriti kolega Zekanović međutim nema ga ovdje pa će slijedeći Klub biti onaj SDP-a u ime koje će govoriti poštovana zastupnica Romana Jerković, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege, o primjeru koji zorno pokazuje kako funkcioniraju stvari u RH i o tome koliko su disfunkcionalne državne institucije i oni koji ih vode, već sam govorila. Govorila sam o jednoj tipičnoj hrvatskoj priči i o tome kako politika na svim razinama počevši od one lokalne preko regionalne do državne može biti gluha i slijepa za interese i potrebe svojih građana, kako može biti maćeha onima čije bi interese trebali zastupati, braniti i za koje bi se trebala boriti. Govorila sam o poluotoku Pelješcu, o mjestu Kućište i Perni, što pripada općini Orebić. Govorila sam o potrebi izmještanja trajektne luke iz središta Orebića negdje drugdje i o potrebi izgradnje nove trajektne luke. Nova luka je odavno trebala biti izgrađena jer staroj zbog prometne preopterećenosti nije mjesto u srcu Orebića, to svi znaju. Netko je odlučio da je mjesto za novu luku baš na Perni, kažu nema boljeg rješenja, dobro recimo da nema veze to što je Perna jedan od najljepših dijelova južne strane poluotoka Pelješca i što ga mi svi smatramo Zlatnim ratom, pelješkim Zlatnim ratom. Nema veze to što ljudi tamo koji žive koriste jedini resurs koji imaju, a to je more, to je sunce i to je prekrasna obala, to je izvor njihovih prihoda i njihova egzistencija, tako prehranjuju svoju djecu, tako ih školuju i uzmite im turizam, uzeli ste im život. Recimo da nema veze to što je Pelješko-korčulanski kanal poznat u svjetskim okvirima surfanju na dasci i što su tamo windsurfing i kiting škole. Recimo da nema veze ni to što danas u neposrednoj blizini planirane luke imamo oko 600 ležajeva u domaćinstvima, nekoliko restorana, hotel, kampove i druge ugostiteljske objekte. Recimo da nema veze niti to što 10 godina država ne radi ništa, ali dozvoli mladim ljudima da tamo žive, da osnuju svoje obitelji, da se zaduže u bankama, da dobiju poticaj od države od Europskih fondova, dozvole razvijanje turističke infrastrukture, dozvole gradnju. Recimo da nema veze niti to što je gradnja trajektne luke planirana unutar turističkog kompleksa Komodor. I što sada? E sada, na Perni se planira izgraditi trajektna luka u dužini od 220 metara sa 3 rampe, pored toga dolazi 6 metara od kuća u kojima ljudi žive i koje iznajmljuju turistima. Gledajte, ljudi koji žive dolje bore se za svoju egzistenciju i egzistenciju svoje djece, prepušteni su na milost i nemilost bezobzirnoj politici koja ne mari za interese ljudi. Molili su, pozivali su na razgovor, na dijalog, na dogovor, nisu oni protiv razvoja, nisu oni protiv trajektne luke, oni samo postavljaju pitanja i to vrlo logična. Pitaju zašto izbetonirati 220 metara plaže od koje mi živimo? Zašto doći 6 metara do ispod naših kuća? Zašto su potrebne 3 trajektne rampe? A ja postavljam ovdje javno još dva pitanja. Zašto ih nitno ne sluša? I zašto ih nitko ne želi primiti? U međuvremenu, pazite ovo Upravni sud u Splitu donio je presudu u korist Mjesnog odbora Kučište, Ministarstvo zaštite okoliša koje ih je tužilo tvrdilo je da nije potrebno provesti postupak procjene utjecaja na okoliš. Pa zar je moguće da nisu znali? Ma, ne naravno da su znali, ali su mislili da će im to proći. I još nevjerojatno, u tom istom sporu kojeg je Mjesni odbor Kučište dobio, a ministarstvo izgubilo lučka uprava i Ministarstvo okoliša lažu a je planirana luka Perna udaljena više od 3000 metara od starog grada Korčula. Što nije istina, udaljena je 1300 metara koji je pod zaštitom kao povijesna baština, pa planirana luka na Perni upada u kontaktnu zonu povijesne cjeline starog grada Korčula. Dakle, radi se ne samo o životnoj egzistenciji ljudi koji dole žive i državnom turističkom kompleksu Komodor, već i o nepovratnom nagrđivanju povijesne cjeline. Sve što traže ovi ljudi iz Kučišta je izmjena i dopuna urbanističkog plana, traže da se s njima sjedne za stol, da se razgovara, da se plan promjeni, da se smanji trajektna luka, da ne budu 3 rampe. To što oni traže nije nemoguće, to što oni traže nije suludo, to što oni traže je sasvim razumljivo i logično, oni se bore za svoju egzistenciju. Ja sa naivno vjerovala da mogu im pomoći da mogu dovesti strane dvije za stol za pregovore, vjerovala sam da mogu pozvati i ministra Butkovića i gospodina Branka Bačića, molila sam ih da sjednu s njima za stol, da razgovaraju i da se dogovore. Međutim, nažalost politika je nešto drugo, političari nisu bogovi do kojih je nemoguće [[Upadica: Hvala.]] doći, a nažalost mnogi se tako ponašaju. Hvala lijepo.
8. rasprava Klub zastupnika SDP-a poštovani kolega Nenad Stazić. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedniče Sabora. Jučer se u Hrvatskoj dogodio nečuven, neviđen upravo svinjski skandal. Zagrebački centar za socijalnu skrb odbio je zahtjev istospolnog para Ive Šegote i Mladena Kožića za udomljenjem djeteta. To si je dopustila nekakva Tatjana Brozić Perić, šefica toga centra. Ona je to sebi dopustila unatoč presudi Upravnoga suda. Žena ne poštuje odluke suda, ona misli da je iznad suda, ona misli da je ona iznad zakona i ona sebi dopušta da ne udovolji presudi suda. To je kazneno djelo i da smo mi nekakva država, ali barem nekakva, ta izvjesna Tatjana Brozić Perić do danas u osam sati ujutro do početka svog radnog vremena više ne bi bila na tom mjestu, ona bi bila smijenjena, ona bi bila potjerana jer ne poštuje odluke suda. Tko je to trebao napraviti? Vesna Bedeković ministrica resorna. E sada šta ćemo čekati? Da mi pošaljemo ne znam, 9., 10. zahtjev za smjenom ministra ovdje sada te gospođe ministrice Vesne Bedeković jer dopušta da se u njezinom resoru događaju takvi skandali da nekakva šefica, nekakvog centra za socijalnu skrb sebi dopušta da ne poštuje zakone. Mi se time svrstavamo uz Bjelorusiju i Moldaviju. Praksa udomljenja djeteta kod homoseksualnih parova postoji naravno u Španjolskoj, Austriji, u Njemačko i u Velikoj Britaniji, mi predsjedamo sada Vijećem EU i umjesto da budemo primjer naprednih zemalja, otvorenih zemalja nama nekakva Tatjana Brozić Perić određuje ritam i vuče nas u srednji vijek. Pa to se samo može usporediti sa ovim što je govorio Zekanović ovdje koji ne shvaća da se zakoni moraju poštivaju jer tako određuje Ustav koji napada ovdje homoseksualne parove, registrirano partnerstvo i koji bi se s njima obračunao na najokrutniji način. Hitler je za njih smislio rješenje, slao ih je u koncentracijske logore, Zekonović bi očito htio da se ta praksa nastavi i u Hrvatskoj. E pa neće, neće, dok je ovdje SDP-a neće. Dizat ćemo svoj glas i protiv Zekanovića i protiv te Tatjane Brozić Perić i protiv njezine ministrice Vesne Bedeković koja ne poduzima ništa. Pa što ta Tatjana Brozić Perić nije zabranila da djeca, mala djeca bez pratnje odraslih idu u Crkvu jer im tamo prijeti veća opasnost od popovske pedofilije nego što im prijeti udomljenje kod homoseksualnih parova. Pa to bi bila nekakva briga za djecu. Dal ta žena uopće zna što je briga za djecu? Osam ministara SDP je tražio da se smijeni osam ministara i smijenjeno je, smijenjeno je nakon što ih je Plenković branio, ovo je 14. po redu koji je smijenjen, gotovo cijela Vlada. Ne znaju ministri ispuniti karticu, imovinsku karticu. Mi svi to moramo ispunjavati jer smo dužnosnici, to je vrlo jednostavan postupak, to se radi putem interneta, to bi napravilo dijete u osnovnoj školi to može napraviti, to uvjeren sam bi uspjela čak i Tatjana Brozić Perić napraviti unatoč ovakvim svojim odlukama, ali to ne uspijevaju Plenkovićevi ministri. Pa se pitam [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] predsjedniče, pa možete li nać bar jednog ministra koji je pismen?
Idemo sada na devetu raspravu, Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala vam lijepo. Kolegice i kolege zastupnici, poštovani građani. 1. veljače ove godine na glavnom zagrebačkom trgu održan je veliki skup pod motom „Dosta je“ i preko 20 000 naših sugrađana u gradu Zagrebu došlo je izraziti nezadovoljstvo sa aktualnom vlašću u gradu Zagrebu gradonačelnikom M. Bandićem i HDZ-om kojega svesrdno 3 g. podržava zbog toga šta Bandić kontra uslugom vraća u Hrvatskom saboru preko žetončića g. A. Plenkoviću mir do kraja mandata ali građani više nemaju strpljenja, nemaju više ni volje ni želje gledati tu vrstu trgovine i uvjeren sam da svakim novim prosvjedom u gradu Zagrebu koji će se nastaviti narednih mjeseci, bit će sve više i više naših sugrađana. Ljudi ne žele više trpiti bahatost, lopovluk, netransparentnost i žele pokazati svojim aktivizmom, izlaskom na ulice bez obzira o strankama, politici i onom političaru u gradu Zagrebu, žele reći da nisu zadovoljni. Žele da se njima omogući ponovo da kažu kakav grad Zagreb i kakvu vlast u gradu Zagrebu žele i ne žele da neodgovorni političari troše njihovo vrijeme, novac i rasprodaju njihov prostor. Postoje dvije krucijalne stvari koje su se desile prošli tjedan i koje će se desiti i sutra u Gradskoj skupštini. Jedna je da je Ustavni sud na prijedlog Kluba zastupnika SDP-a ukinuo sramotnu odluku i uredbu Vlade RH kojom se omogućuje poskupljenje za duplo odvoza komunalnog otpada. Super je da je Ustavni sud shvatio koliko je to štetna odlika, koliko može donijeti negativnih posljedica na ljudsko zdravlje ali i na kućne budžete naših sugrađana i građana kroz cijelu Hrvatsku i odlučio je tu odluku promotriti i tu uredbu promotriti pozorno i o njoj donijeti konačnu odluku u nekom skorijem vremenom. Znači dobra je vijest da za veljaču i naredne mjesece u svim gradovima RH pa tako i u gradu Zagrebu neće poskupiti otpad u režiji gradonačelnika Bandića i HDZ-a za duplo koliko je to trebalo poskupiti. Druga stvar, sutra je Gradska skupština i sprema se otimačina zemlje građanima grada Zagreba, famozni GUP i hipodrom i ovdje tražim da HDZ konačno jedan dan prije te skupštine kaže što će napraviti jer bez HDZ-ove podrške Bandiću nema ni GUP-a. Bez HDZ-ovog držanja štange Bandiću nema ni pljačkanja prostora u gradu Zagrebu. Da li je vrijedno g. Plenkoviću vaših 6 mj. mandata u Vladi RH da uništite prostor u gradu Zagrebu i dozvolite ovim muljatorima koji su trenutno u izvršnoj vlasti a vi u skupštini, dr. Prgomet i društvo ih svesrdno podržavate, da li je to vrijedno tih 6 mj. da napravite takav skandal i takvu muljažu u pljačku sa zemljištem? Bilo bi super kada bi se uspjeli barem sada na kraju mandata odmaknuti i oduprijeti tom netransparentnom i pljačkaškom upravljanju gradom Zagrebu. Ukoliko to ne želite, a građani žele promjene u gradu Zagrebu, SDP će uputiti u Gradsku skupštinu prijedlog za opoziv gradonačelnika Zagreba, ukoliko HDZ misli da on upravlja gradom Zagrebom, neće podržati taj opoziv i moguće je da će zbog sitnih interesa, HDZ i dalje ustrajati na održavanju Bandića na životu ali nakon toga će SDP uputiti prijedlog građanima grada Zagreba da svojim potpisom pokrenu postupak referenduma o opozivu gradonačelnika Bandića. Nemamo više vremena za čekanje, dosta nam je sitnih muljaža, trgovina HDZ-a i Bandića. Hvala vam lijepo.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege, evo protekao je i prvi mjesec hrvatskog predsjedanja Vijećem EU. To je nešto na što smo ponosni, to je kako je rekao i predstojnik ureda premijera gospodin Petešić Frka velika čast, odgovornost, ali i prilika za Hrvatsku. S druge pak strane, neki dužnosnici konkretno ministar vanjskih poslova prije neki dan izrazio je svoje negodovanje zašto se mediji, zašto se hrvatska javnost bavi toliko aferama koje proizlaze iz Vlade koje su vezane uz ministre, mahom vezano uz njihove imovinske kartice i nekretnine. I rekao je da bi zapravo mi trebali svi puno više pratiti hrvatsko predsjedanje, da mu nije jasno zašto se toliko bavimo aferama, a toliko malo ono što se događa u hrvatskom predsjedanju. Pa hajmo ona, ona redom. Znači ako je to Hrvatskoj, a sigurno jest velika čast, odgovornost i prilika mene samo zanima zašto Vlada RH u trenutku kada predsjedamo Vijećam EU, kada imamo priliku nametnuti i neke teme koje su bitne za Hrvatsku, ali i nametnuti se i kao jedan odgovoran i važan faktor, ne samo u regiji nego i u EU, zašto Vlada RH ovaj period koristi za to da ponizi Hrvatsku, da radi protiv hrvatskih interesa. Konkretno, buknula je u javnost neki dan vijest da će EU na prijedlog hrvatskog predsjedništva razmotriti smanjenje prava putnicima u zračnom prometu, a samim time veću zaradu aviokompanijama. Što znači da bi se trebalo razmotriti povećanje minimalnog kašnjenja letova od 3 sata za koje putnici mogu tražiti odštetu. Zašto Vlada RH u trenutku kada Hrvatska predsjeda Vijećem EU radi u interesu multinacionalnih kompanija, a protiv hrvatskih građana? Zašto su to teme koje mi namećemo? Na stranu sada odluka 2017. godine koja se isto tako otkrila tek nedavno da je Vlada RH glasala protiv ukidanja naknade za roming građanima unutar granica EU. Još jedna odluka na štetu hrvatskih građana u korist multinacionalnih kompanija. Zašto to RH radi, zašto se na takav način ponaša? Treće, kada cijeli svijet slavi i svečano obilježava 25 godišnji održavanja 4. Kongresa o ženama održanoj u Pekingu, to je znači ključni dokument kojim je usvojena pekinška platforma za djelovanje čiji je cilj osnaživanje žena i stvaranje uvjeta za ravnopravnost spolova. Potpisnice su čak 148 zemalja, a to se može vrlo lijepo povezati sa Sustainable Development Goals Agenda 2030. gdje ključni globalni cilj broj 5 je rodna ravnopravnost, a podcilj 5,6 unutar tog cilja zapravo kaže da se ženama treba osigurati pristup seksualnom i spolnom i reproduktivnom zdravlju, a isto tako da se treba raditi na poboljšanju, znači tog istog, te iste razine seksualnog reproduktivnog zdravlja. Vlada RH u tom trenutku ne samo da se ne pridržava ovih argumenata nego odbija ispuniti odluku Ustavnog suda koja joj je dala za zadatak da donese novi zakon o prekidu, medicinskom prekidu, prekidu trudnoće. Znači, mi u trenutku kada cijeli svijet obilježava neke bitne reći ću to tako obljetnice dokumenata koji trebaju podići razinu standarda medicinske i zdravstvene skrbi o ženama i kada se moramo boriti protiv regresije u pogledu prava na pobačaj, a upravo naš ovaj zakon o kome se jučer nije moglo niti raspravljati je, ide u korak ispunjenju tih globalno održivih ciljeva, Vlada RH u trenutku kada mi predsjedamo naprosto ignorira neke globalne ciljeve, neke globalne dokumente i radi protiv interesa u ovom slučaju ne svih hrvatskih građana, ali zasigurno protiv žena u RH. Lijepo je predsjedati [[Upadica: Hvala.]] ali je još ljepše držati se nekih standarda i ciljeva u interesu građana Republike.
Hvala lijepo.
Sada je na redu Klub zastupnika SDP-a poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege. Poštovani građanke i građani. Drago mi je što evo u ime Kluba zastupnika SDP-a mogu apostrofirati jučerašnji dan 11.2.2020. godine kao jedan od dana najznačajnijih u RH i u gradu Zagrebu gdje su građani uspjeli odnijeti pobjedu nad lošom politikom koja njima upravlja. Jučer u strahu od građana grada Zagreba, gradonačelnik Bandić i HDZ su odigrali jedan mali performans i pokušali kupiti vrijeme do trenutka kada će po njihovom mišljenju opet biti u mogućnosti oteti prostor građanima grada Zagreba. Strah koji se uvukao u kosti gradonačelniku Bandiću i HDZ-u od gubitka unutarstranačkih izbora pa onda nakon toga i parlamentarnih izbora i na kraju izbora za grad Zagreb je prevelik. I zato građani grada Zagreba moraju biti svjesni da pritisak mora biti još jači jer ti vlastodršci, ti ne transparentni upravljači našim sudbinama, ti koji razmišljaju samo o svom interesu i o interesu svojih skupina koje ih financiraju, podržavaju i rade koješta šta mi uopće ne znamo, oni se boje jedino gubitka izbora i vašeg glasa koji ih može promijeniti iz njihovih pozicija. I zbog toga moraju biti svjesni svi da jedino nastavkom pritiska na HDZ i gradonačelnika Bandića možemo doći konačno do promjena u gradu Zagrebu i RH. Jedino pritiskom na tu lošu, koruptivnu, trgovačku, ne transparentnu politiku možemo promijeniti naš grad Zagreb i RH. HDZ i gradonačelnik Bandić se nisu jučer promijenili, oni su samo jučer bili u strahu. Bojali su se građana i trebaju se bojati građana, kako vladaju tako će na izborima i proći. Da li možemo osigurati da građani naše zemlje, da građani našeg grada Zagreba imaju vlast koja zaslužuje njihovo povjerenje, koja će raditi u njihovom interesu, koja će koristiti sve one resurse koje su im na raspolaganju kako bi život u gradu Zagrebu bio bolji? Sigurno da imamo. Da li ćemo koristiti znanje Društva arhitekata u gradu Zagrebu koje nudi drugačiju viziju grada i drugačiji razvoj grada Zagreba? Sigurno hoćemo. Da li ćemo koristiti sve one mogućnosti razvoja koje grad Zagreb ima, da li ćemo ulagati više u škole, vrtiće, da li ćemo ulagati više u to da naši građani osjete svaki dan bolje za sebe i svoje obitelji, a ne za njih nekolicinu koji se prave moćnici, a u biti moćnici nisu jer su jučer pokazali da se boje građana i jučer je, vjerujte mi 11.2. početak promjena u gradu Zagrebu koje ćemo donijeti u najskorijem roku što možemo. Ne smijemo dopustiti da sitni interesi, da se ponašaju tako kako bi zadovoljili interese sebe i onih koji ih financiraju i podržavaju i koje su istrgovali u proteklih nekoliko godina da bi im tu podršku omogućili. Ako bi gledali simboliku građani su ti koji mogu donijeti promjene, građani uz pomoć onih koji će u njihovo ime progovoriti i uz pomoć onih koji će djelovati za njih i interes kada se te promjene dogode. Reći ću vam da svaka sila i svaka svijeća ne može vječno gorjeti. I ova svijeća ne transparentnosti i korupcije i kriminala u gradu Zagrebu će se vrlo brzo ugasiti. Na žalost onih koji su u poziciji sada vidjet će kako će proći na izborima, a gradonačelnik Bandić, vjerujte mi, završit će kao neki ne baš slavni likovi iz naše zagrebačke povijesti. Čini mi se da će gradonačelnik Bandić završiti vrlo slično kao što su završili i oni koji nisu radili u interesu hrvatskih građana u ropotarnici političke povijesti. Hvala lijepo.
Hvala.
Sada će govoriti g. Nenad Stazić koji će iznosit stajalište Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa evo, glavni državni odvjetnik g. Jelenić je morao odstupiti kad se ustanovilo da je on mason. To je u redu, Klub SDP-a protiv toga nema ništa, dapače, pa ne može se biti član tajne organizacije i glavni državni odvjetnik, to je barem jasno. Ko su ti masoni, šta su masoni, nastali u 14. stoljeću kao zidarsko klesarsko graditeljski cehovi, ha onda kasnije prerasli u nekakva tajna ili polutajna društva. Članovi su im bili vrlo popularni ljudi, Volter, Didro, Ruso, Igo koji uvode prosvjetiteljstvo u masoneriju, u Njemačkoj su to Goethe, Fichte, Mozart, Beethoven, mason je bio i Churchill, bili su i svećenici, najpoznatiji kod nas biskup Strossmayer. Ne smiju biti ateisti, nisu smjeli nikada, ne smiju ni danas. Crkva se kasnije udaljila od masona, vjerojatno zbog konkurencije, i jedni i drugi žele utjecati na društvena zbivanja. Evo svjedoci smo, Hrvatska biskupska konferencija svako malo daje priopćenje o nekakvom društvenom problemu kao da je to njihova misija. Dobro, ima čitav niz organizacija koje su slične masonskoj organizaciji, rotary i lions klubovi, ti klubovi za bogatu, a dokonu gospodu. Članovi se međusobno nazivaju, ne nazivaju braćom nego prijateljima, uzajamno si pomažu kao i masoni. Ima i crkvenih redova, neki su pomalo mistični kao i masoni, imaju svoje obrede, posebna odjeća, hijerarhija, svoje nazivlje. Masone vodi veliki meštar, ali veliki meštar vodi i vitezove Sv. Groba Jeruzalemskoga. Taj red je nastao u srednjem vijeku, a član je i potpredsjednik našeg Sabora, g. Željko Reiner. Jedna od zadaća ovoga reda viteškoga je opstanak kršćana na Bliskom Istoku i pronalazak donacija kako bi ti kršćani ostali tamo. To kaže sam vitez Reiner. E sad, mislim da vitez Reiner ima problem. Nije prijavio u imovinskoj kartici da je član tog viteškoga reda, a drugo, ako je to njegova zadaća, prikupljanje donacija i on stvarno prikuplja donacije za opstanak kršćana na Bliskom Istoku, je li to trgovina utjecajem, ako on kao potpredsjednik Sabora prikuplja od nekoga donacije? Pa to bi trebalo ispitati Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa. Dobro, između masona i vitezova ima i razlike. Vitezovi pripadaju Katoličkoj Crkvi, a evo, baš jučer je biskupija u Pennsylvaniji, koja pripada istoj toj Katoličkoj Crkvi, bankrotirala pod financijskim teretom zbog tužbi za spolna zlostavljanja. 110 žrtava, 12 milijuna kuna odštete trebaju platiti, vodi ih biskup Roland Gainer, znači razlikujemo, nije Reiner, nego Gainer. A od početka 2000., 20 katoličkih biskupija proglasilo je bankrot zbog pedofilije. A ovoga, vidite, zanimljivo, kod masona nema. Ne zna se ni za jednog masona koji bi bio optužen za pedofiliju. Koja je onda udruga društveno opasnija? Zašto dopuštamo da neki dužnosnici mogu biti članovi neke organizacije, a drugi ne i to još ove potencijalno opasnije, društveno opasnije, samo zato što pripadaju Katoličkoj Crkvi. Nije mi to baš posve prihvatljivo. Dakle, očekujemo od predsjednika Sabora, očekujemo od premijera i predsjednika HDZ-a, ali i prvenstveno od Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa da se o ovome izjasne. Hvala vam.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,25 SATI]] Evo, poštovane kolegice i kolege, kao što je najavljeno, krećemo sa iznošenjem stajališta u ime kluba zastupnika pa će prvi u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovani zastupnik Bernardić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a. Ovo je drugi petak za redom kako vladajuća većina nema većinu za glasanje. Na ovaj način drugi tjedan za redom HS ne može donositi odluke, rad Sabora je blokiran i ne može donositi zakone bitne za život građana. S druge strane, ovo nije jedina institucija koja je blokirana. Svjedočili smo ovaj tjedan da je DORH ostao bez glavnog državnog odvjetnika. Sustav koji bi trebao brinuti za sigurnost svih građana je sada obezglavljen i ne može se adekvatno brinuti za sigurnost naše zemlje i sve radnje koje je potrebno poduzimati kad je u pitanju korupcija i zaštita građana. Stoga, DORH je još jedna od institucija u kojoj je prisutna kriza. U zemlji dakle vlada kriza ključnih institucija i nitko više ne može kontrolirati što će se dogoditi. Stoga tražimo izbore odmah, kako građani ne bi bili više taoci vladajućih. Hvala vam.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Mirela Amedović, čini mi se prvi put. Jel tako? Evo izvolite, dapače.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice zastupnice i kolege zastupnici danas na dnevnom redu imamo Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina zbog kako predlagač tvrdi izbjegavanja narušavanja tržnog natjecanja na unutarnjem energetskom tržištu u EU i negativnih učinaka na sigurnost opskrbe. Također, predlagač tvrdi da će se zakonom povećati transparentnost i pružiti pravna sigurnost za sudionike na tržištu, posebno ulagače u plinsku infrastrukturu i korisnike sustava. Pa, podsjetimo se transparentnosti koju nam HDZ-ova vlada omogućila 2009. Osim koruptivnih prepuštanja upravljačkih prava nad INOM Sanaderova vlada je 2009. godine s Mađarima ugovorila izdvajanje plinskog biznisa iz INE i to sve na štetu Hrvatske i njezinih građana. Sanaderova vlada je potpisala i ugovor u kome se obvezala da će pod vrlo nepovoljnim uvjetima otkupljivati plin od INE odnosno od MOL-a. Kada je Hrvatska pokušala odustati od toga, MOL nas je tužio i tražio odštetu u milijardama kuna, a onda čudom odustao od naplate kamate i glavnice. Od tada se upravljanje plinskim biznis u Hrvatskoj obavlja u skladu s mađarskom energetskom strategijom pa se i ova Vlada valjda time rukovodi. Ta se Mađarska strategija sastoji od tri dijela. Prvi je bio preuzeti izvore plina i nafte uz vrlo povoljne koncesije i to je riješeno. Riješeno uz pomoć Sanaderove vlade. Drugi je bio prebaciti svu preradu i proizvodnju u Mađarsku, zatvoriti hrvatske rafinerije. Danas Mađarska gradi veliki petrokemijski kompleks koji služi finalnoj i profitabilnijoj proizvodnji, a mi smo baš takav petrokemijski kompleks već uspješno zatvorili u Omišlju. Gle slučajnosti. Treći je bio osigurati više dobavnih pravaca, zbog toga im je i potreban LNG i maksimalne pogodnosti u transportu plina i nafte kroz Hrvatsku. Evo, sad će to dobiti i od ove Hrvatske vlade. Podsjećam vas da je prije 10-tak godina izgrađen magistralni plinovod kroz Liku, za što je Plinacro potrošio više od milijardu kuna, a na njega se nije priključio nitko. Slična je situacija i u Dalmaciji. Očigledno je kome će služiti i ova izgradnja plinovoda od Omišlja do Zlobina. Mađarska energetska strategija uspješno je provedena. A što dobiva Hrvatska? Ovim zakonom omogućuje se Mađarima da uvoze hrvatski plin sa sjevernog Jadrana, plin iz Italije, a podmorski cjevovod je ININ, plin koji dolazi preko Austrije i Slovenije kao i preko LNG terminala i da ga transportiraju naravno po istoj cijeni. Zato će Hrvatska kada ostane bez svog, jeftinijeg plina, kojeg će koristiti građani u Mađarskoj, uvoziti plin. I konačno će aktualna Vlada imati razlog iz džepova građana gradi LNG terminal u Omišlju preko kojeg će moći uvoziti najskuplji plin na svijetu, a taj će joj plin dostavljati Mađari koji će LNG-em upravljati jer će ga Vlada baš kako je i najavila u lex LNG-u predati njima u vlasništvo. A hrvatski građani neka misle da je svaka slučajnost, svaka sličnost tog projekta sa skandalom INA MOL slučajna. No, ajmo malo o Omišlju. Naprosto je nevjerojatno kako se trenutno izvodi najveći energetski projekt u RH plutajući LNG terminal. Najprije je donesen lex LNG koji je suprotan Ustavu RH i europskoj regulativi, spriječena je tržišna utakmica, dodijeljen je monopol državnoj firmi za opskrbu LNG-em dok se taj monopol ne preda Mađarskoj. Plutajući terminal se gradi suprotno odredbama prostornog plana Omišlja i Primorsko-goranske županije, gradnja terminala izvodi se suprotno projektu koji je izričito naveden i odobren u lokacijskoj građevinskoj dozvoli. Takva praksa sigurno ne bi bila dozvoljena niti jednom malom poduzetniku niti privatniku, ali državnoj firmi je to dopušteno. No, ni to nije dosta. Sada i Plinacro, isto tako državna firma, polaže cijevi plinovoda u Omišlju mimo trase zacrtane u prostornom planu. Što će nam zakoni, što će nam uopće prostorni planovi, što nas briga što Ustav propisuje o pravima lokalne samouprave? Iz perspektive malog Omišlja čudim se što se Zagrepčani bune donošenju urbanističkog plana odnosno GUP-a. Kakav god plan imali onaj tko je na poziciji može apsolutno sve. Što god pisalo u prostornom planu državne institucije to ne zanima, radit će se ono što je netko zamislio. Nije nikakvo čudo što smo i javno prepoznati kao zemlja na 126 mjestu i po neovisnom pravosuđu. Iza Srbije i Zimbabvea. Konačno čestitam Hrvatskoj vladi što tako vjerno i dosljedno pomaže provođenje strategije energetskog razvoja ali Mađarske. Čestitam joj što tako hrabro degradira i ignorira stavove lokalne i regionalne zajednice, ponajviše joj čestitam što vjerno slijedi primjer svog bivšeg predsjednika Ive Sanadera i ne odstupa od obrasca na kojeg su građani ove zemlje navikli.
I posljednji je, barem za sada gospodin Gordan Maras koji će iznositi stajalište Kluba zastupnika SDP-a.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, cijenjeni građani, ono što sam htio danas ovdje istaknuti, a što mislim da je potrebno reći, da bez obzira na izazove i krizu koja se evidentno dešava u našoj zemlji i probleme koje imamo sa potencijalnom epidemijom, život nije stao i Vlada bi trebala nastaviti raditi svoj posao. Vlada bi trebala donositi zakone, Vlada bi trebala nuditi rješenja, Vlada bi trebala omogućiti građanima boji život, Vlada bi trebala imati rješenja koje je ovdje maloprije, koje su prije i moji kolege ovdje govorili ovisno situaciji kako bi se trebala razvijati, a ono što je sigurno da ne bi trebalo biti je da Vlada ne upućuje rješenja u sabor da nemamo ovdje rasprave i da je jednostavno nevjerojatno da u ovom trenutku 90 zakonskih rješenja opozicije stoji i čeka raspravu i proceduru, a predsjedništvo sabora odnosno predsjednik sabora i oni koji o tome odlučuju te zakone ne upućuju u proceduru. Znači Vlada ne radi ništa, točka, uskličnik. Vlada je okupirana i premijer Plenković je okupiran danas više time koliko će potpisa donijeti u HDZ, kako će se odviti ti izbori u HDZ-u za dva tjedna nego kako naši građani žive. Vlada ne radi svoj posao, Vlada ne radi ništa da bi građanima bilo bolje, Vlada je jednostavno u standby modu i bavi se sama sobom i bavi se stvarima unutar HDZ-a i to je ono što jednostavno ne smijemo dopustiti i na šta moramo upozoriti. Ovi zadnji mjeseci Plenkovićeve vlade je sigurno nešto šta će ostati upamćeno kao potrošnja vremena i kao potrošnja novca i na kraju krajeva kao nikakvi rezultati. I za Hrvatsku bi bilo bolje, za građane RH bi bilo bolje da se izbori održe što prije, prije ljeta kako bi nova vlada, nova većina mogla nastaviti raditi svoj posao. Jer vjerujte mi ovo je izgubljeno vrijeme, brige mene tko će pobijediti u HDZ-u, da li će to biti Kovač ili Plenković, brige mene da li će se tamo posvaditi i da li će biti izabran Medved ili Penava ili neko od drugih kolega koji su se kandidirali za potpredsjednike. Hrvatski građani od toga nemaju ništa, hrvatski građani nemaju ništa od toga da se ne rješavaju problemi, hrvatski građani nemaju ništa od toga da ova kupljena većina još 6 mjeseci plaća uzme sebi, hrvatski građani nemaju ništa od toga da se svakim danom sve više i više naših iseljava iz RH, da osjećaj pravde i pravednosti u Hrvatskoj ne postoji i na neki način građani i zbog toga odlaze iz RH, da se bavimo masonima, ne masonima, to je nešto što sigurno građanima ništa ne znači. Tako da sa te strane moj poziv ovdje i naš poziv ovdje je da napravimo nešto u interesu hrvatskih građana, da pokušamo dovesti ovaj saziv sabora do kraja i da na izbore idemo što prije. Da vidimo šta hrvatski građani misle i o onima koji su kupljeni u ovom saboru, koji su žetončići, da kažu građani šta misle o onima koji se bore s avetima prošlosti u ovom saboru i kojima je jedina bitna tema tko je šta i kako je prije 30 ili 40 ili 70 godina, da hrvatski građani kažu šta žele i kako žele dalje. Ja sam siguran da ne žele dalje ovako, siguran sam da kupljena koalicija, trgovačka koalicija između gradonačelnika Bandića i premijera Plenkovića nakon ovih izbora više neće biti ta koja će imati većinu u Hrvatskom saboru i neće formirati Hrvatsku vladu, ali ono šta bi nama trebalo biti svima u interesu je da ne izgubimo još 6, 7 mjeseci, jer nitko nema ništa od toga da neki žetončić ovdje u Hrvatskom saboru dobije još 6 plaća, a sa druge strane da za hrvatske građane ne napravi ništa i da na neki način vidimo od petka do petka da čak nema niti većine koja bi izglasala zakone koje ovdje raspravimo u saboru. Pustite gospodo iz HDZ-a hrvatske građane na miru, omogućite im da odaberu novu vlast i da na neki način krenu u neku kvalitetniju perspektivu i budućnost pogotovo što se tiče odlučivanja u Hrvatskom saboru i Hrvatskoj vladi. Hvala lijepo.
Rasprava br. 8. poštovani kolega Gordan Maras, Klub zastupnika SDP-a, izvolite.
Hvala vam lijepa kolegice i kolege. Danas smo odlučili govoriti o jednoj temi koja je, koja je vrlo aktualna i koja opterećuje jako veliki broj naših sugrađana i nakon što je proteklih nekoliko dana ova nesretna i, i, i, i, i opasna epidemija koronavirusa podsjetila da je RH po nekim stvarima daleko od zemlje 21. stoljeća, nego da je zapela u 19. stoljeću kada vidimo da u određenim odgojno obrazovnim ustanovama nemamo ni najosnovnije, dovoljnu količinu najosnovnijih higijenskih potrepština, pojavio se opet jedan političar za onu rubriku vjerovali ili ne. Znači, nakon što sam upozorio u ponedjeljak da u zagrebačkim vrtićima i školama nema dovoljno higijenskog materijala, potrošnog materijala, sapuna, papirnatih ubrusa i svega onoga šta bi naša djeca trebala imati bez obzira bilo epidemije ili ne bilo epidemije, javio se gradonačelnik Bandić koji je izjavio, evo mogu to čak i citirati jednu nevjerojatnu stvar, radi se, radi se o tome da je predložio ukoliko nema sapuna da djeca u školama peru ruke lugom odnosno pepelom, da je on tako radio kad je bio mlad i da je bio puno zdraviji nego šta je sad i mlađi. Siguran sam da pepel odnosno lug ne pomlađuje i, i ne utječe na zdravlje i siguran sam da je ova izjava ne samo bizerna i blesava nego, nego i opasna. I ovdje šaljem vrlo jasnu poruku i gradonačelniku, a i našim građanima da treba izvršiti pritisak na gradsku upravu da napravi ono šta je potrebno, a to je da opremi škole i da investira u higijenske potrepštine u školama i vrtićima i da napravi sve kako bi naša djeca imala normalne uvjete u trenutku obrazovanja. Ovo što je rekao gradonačelnik Bandić vjerojatno personificira njegov odnos prema svom poslu i novcu koji, kojim upravlja u ime građana Grada Zagreba. Podsjetio bi gradonačelnika Bandića da Zagreb ima 10 milijardi kuna proračuna, da je to sasvim dovoljno da opremi odgojno obrazovne ustanove na jedan najkvalitetniji mogući način da naša djeca budu sigurna i da imaju najbolje moguće uvjete, da građani Grada Zagreba opravdano negoduju i prigovaraju i da građani Grada Zagreba nisu kmetovi koji bi trebali samo plaćati porez i davati novac u gradsku blagajnu i da novac koji oni uplaćuju u gradsku blagajnu nije Bandićev novac nego je novac građana Grada Zagreba i novac Grada Zagreba s kojim bi trebali raditi na najbolji mogući način. Znači, g. gradonačelnik živi u nekom svom svijetu i filmu misleći da je novac kojim on upravlja u biti njegov novac i da može sa njim raditi što hoće. Ja mu poručujem da ne može, ja znam da je on svjestan, još godinu dana mandata ima, nakon toga više neće biti gradonačelnik, ali ono šta mogu reći, u narednih godinu dana dužni ste raditi ono što od vas građani Grada Zagreba zahtijevaju. Ukoliko zahtijevaju da se napravi standard u školama i vrtićima kakav bi trebao bit, onda vi to napravite g. Bandiću, a ne šaljete dopis ravnateljima, prebacujete odgovornost na njih, tražite da demantiraju ono šta svi roditelji u Gradu Zagrebu znaju, a to je da nema dovoljno higijenskih potrepština u osnovnim i srednjim školama i vrtićima. I onda se postavlja pitanje zbog čega u Gradu Zagrebu to nije moguće ostvariti, zbog čega u Gradu Zagrebu preplaćujemo usluge na svakoj stavci koju svakodnevno možemo pratiti. Evo, jučer smo vidjeli da je na trnjanskoj Savici predsjednik Vijeća mjesnog odbora HDZ-a platio 9,00 kuna preko Grada Zagreba, znači četku za, za WC od 9,00 kn platio preko 300,00 kn, znači 40 puta više su platili jednu četku i to je jedna ovako slika koja pokazuje kako se novcem upravlja i na koji način oni koji su sada u poziciji u Gradu Zagrebu, a to je gradonačelnik Bandić i HDZ upravljaju našim novcem. I još evo na kraju poruka, gradonačelniče Bandiću, lugom perite ruke vi, a naša djeca će prati onako kako trebaju prati i kako higijenu treba održavati u 21. stoljeću [[Upadica: Hvala vam]] a to je sa dovoljno higijenskih potrepština [[Upadica: Hvala lijepa, hvala lijepa kolega Maras]] Napravite to i slušajte roditelje umjesto da novce [[Upadica: Kolega Maras, hvala vam lijepa]] Mogu završit rečenicu?
Ne možete, prošlo je već 12 sekundi, molim vas da napustite govornicu. Idemo na desetu raspravu, poštovani kolega Peđa Grbin u ime Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Zahvaljujem vam poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Naravno da je u borbi s korona virusom zaštita života i zdravlja građana Republike Hrvatske na prvom mjestu, bez obzira što postoje određena pitanja koja se postavljaju, kao što je recimo pitanje zbog čega Slovenija ima daleko više testiranja na korona virus nego Hrvatska, SDP pruža punu potporu, prvenstveno hrvatskim liječnicima, a onda i nastojanjima Vlade Republike Hrvatske da se spriječi širenje ove opake bolesti. Međutim osim zdravstvenog, ova epidemija ima i očiti ekonomski aspekt koji nažalost ne smijemo zanemariti. Primjerice, ako pogledamo među druge države članice EU i ne samo Italiju koja je najviše pogođena ovom bolešću i očito je da njena Vlada poduzima najviše mjera kako bi ublažila posljedice te bolesti, primjerice Njemačka ili nama susjedna Slovenija već su poduzele velike korake kako bi svojim građanima i gospodarstvu olakšale suočavanje sa predstojećom ekonomskom krizom. Primjerice, u Njemačkoj je Vlada pripremila paket mjera koji je težak 12 milijardi EUR-a, a u susjednoj Sloveniji milijardu EUR-a. S druge strane, odgovor Vlade RH nažalost nije ovako promptan i ažuran. Ministar Marić je tako sinoć izjavio, ponavljam, naša očekivanja ili nadanja idu u smjeru da će kriza početi splašnjavati s toplim vremenom. Takav odgovor ministra financija ne daje mi vjeru da je Vlada RH u ovom trenutku spremna, pripremna i poduzela sve radnje kako bi se, ako već ne spriječila ekonomska kriza, a onda ublažile njene posljedice. Poštovane kolegice i kolege, moja zabrinutost vam mora biti jasna. Dolazim iz Istre koja je posebno teško pogođena posljedicama koronavirusa. S jedne strane istarsko je gospodarstvo orijentirano na turizam, a s druge strane, u onom proizvodnom sektoru, itekako je orijentirano na poslovanje s Italijom. Međutim, turizam je najvažnija gospodarska grana i u cijeloj RH, a Italija je jedan od naših najvećih vanjsko trgovinskih partnera. Kriza u Italiji neminovno se mora prenijeti na RH i od toga ne možemo pobjeći. Zbog toga je pomoć gospodarstvu nužna. Međutim, pomoć gospodarstvu nije dovoljna. U ovoj krizi moramo pogledati i kakve posljedice ona nosi na građanke i građane RH. Primjerice, na području Istre i Primorsko-goranske županije imali smo nesretnu situaciju da su mnogi naši građani ostali bez posla u Uljaniku i 3. Maju. Kako bi se spasili od neimaštine, oni su posao potražili i našli u mnogom broju u Italiji. Danas ti ljudi ne mogu ići na svoj posao, a s druge strane kredite moraju platiti, s druge strane moraju osigurati i djeci uvjete za školovanje, moraju platiti stanarine, režije, kupiti hranu. Vlada RH mora i mi iz SDP-a na nju apeliramo, pod hitno pripremiti mjere kojima će olakšati ovu situaciju gospodarstvu i građanima. Te mjere trebaju ići u smjeru poreznog rasterećenja, ali isto tako te mjere moraju ići u nametanju obveze, primjerice bankama da posebno ugroženim skupinama građana osigura moratorij na otplatu njihovih obveza koje u protivnom građani neće moći plaćati. Poštovane kolegice i kolege, ovo, ovaj moj govor shvatite kao apel, kao molbu prema onima koji su odgovorni za gospodarsku situaciju u RH i za gospodarske mjere, a to je Vlada RH. Počnite raditi svoj posao, predložite konkretne mjere, a ako te mjere budu dobre siguran sam da će uživati potporu svih nas koji sjedimo u HS i koji ovu situaciju ne želimo iskoristiti za skupljanje političkih poena već samo za olakšavanje problema koji se pred našim građankama i građanima evidentno nalaze. Hvala.
Slijedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege, dopustite mi da prije svega u svoje osobno ime, u ime Kluba zastupnika kojem pripadam i u ime SDP-a zahvalim svim zdravstvenim radnicama i radnicima na svemu onome što ovih dana čine kako bi suzbili opasnost koja građankama i građanima RH prijeti od koronavirusa i bolesti koju on izaziva. Također, iskoristit ću ovu priliku da pozovem građanke i građane RH da pažljivo prate obavijesti koje im upućuje, što nacionalni što njihovi regionalni krizni stožeri i da se vode njima jer je to u ovom trenutku najsigurniji način prevencije i sprječavanja širenja ove bolesti koja se pretvorila u svjetsku pandemiju, a u Hrvatskoj u epidemiju. Također, dopustite mi i da izrazim zadovoljstvo što je Vlada RH napokon krenula sa konkretnijim mjerama suzbijanja i prevencije bolesti, kao što je mjera koja je danas predstavljena, a to je zatvaranje obrazovnih institucija u RH, počev od ponedjeljka. Dakle, osnovnih škola, srednjih škola, fakulteta, vrtića, što smatramo u SDP-u da je dobro, da je nužno, da je korisno i da će doprinijeti sprečavanju širenju bolesti. Međutim, isto tako smatramo da ta mjera sama za sebe nije dovoljna. Zatvaranje škola, a bez da se pritom osigura adekvatna briga, skrb o djeci, naprosto nije dovoljno. Po našem viđenju, ovu mjeru je trebala pratiti još jedna, a to je odluka Vlade RH ili ovog Doma da za vrijeme dok škole ne rade, barem jednom roditelju, barem one djece koja su predškolske ili osnovnoškolske dobi, osiguramo da može ostati sa tom djecom kod kuće uz naknadu plaća. Podsjetit ću da je državna tajnica u Ministarstvu obrazovanja, gđa. Ramljak pozvala roditelje da osiguraju da netko bude uz djecu. Roditelji to ne mogu učiniti ako im to nije omogućeno. Kao što mnogi od nas znamo, a danas su nam se javili roditelji sa tim problemom, mnogi od njih su tijekom štrajka prosvjetnih radnika iskoristili svoje godišnje odmore, oni naprosto sada nemaju mogućnost, ako im nema tko čuvati djecu, nego moliti svoje liječnike da im otvori nekakvo fiktivno bolovanje. Zbog toga apeliramo na Vladu RH da što je moguće prije krenemo s mjerom koja će omogućiti jednom roditelju da uz naknadu plaće ili dijela plaće, ostane kod kuće i skrbi o svojoj djeci. Hvala vam lijepo.
3. rasprava poštovani kolega Ranko Ostojić u ime Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Poštovani predsjedniče, štovane kolegice i kolege zastupnici. Vlada RH na prijedlog ministra osniva i imenuje rješenjem Stožer civilne zaštite koji se sastoji od rukovodećih osoba i središnjih tijela državne uprave. Ovo sad govorim iz razloga kad se proglasi katastrofa, rukovođenje radom Stožera civilne zaštite preuzima predsjednik Vlade RH ili po ovlaštenju predsjednika Vlade, član Vlade, načelnik Stožera civilne zaštite RH. Ovo je odredba čl. 22. i na ovom primjeru želim pokazat da SDP u ovoj situaciji koja se naravno može nazvat ozbiljnom katastrofom, želi pokazat svoju odgovornost i maloprije ste vidjeli kod glasanja o izmjenama zakona bez replika, bez javljanja, u nastojanju da se što bolje i kvalitetnije riješi centralizirano upravljanje ovom krizom. Mislim da je jako bitno naglasit da u tome trebamo svi sudjelovat. To ne znači placet za bilo kakvu odluku kako nekome padne na pamet. Interes je prije svega zaštititi građane RH doći u situaciju da koliko god bi mogli prigovarat stotine prigovora dat, da nam je interes svima i da vjerujemo u najbolje namjere ljudi koji jesu stručni da zaštite građane RH i da u tom smislu želimo kao odgovorna stranka dat svoj doprinos. U slučaju nastupanja posebnih okolnosti koje podrazumijevaju događaj ili određeno stanje koje se nije moglo predvidjeti i na koje se nije moglo utjecati, a ugrožava život i zdravlje građana, imovinu veće vrijednosti, znatno narušava okoliš, gospodarsku aktivnost ili uzrokuje znatnu gospodarsku štetu Stožer civilne zaštite donosi odluke u upute koje provode stožeri civilne zaštite lokalne i područne (regionalne) samouprave. Potpuno nam je jasno da se ovo donosi upravo iz razloga da bi se postigla jedinstvenost u postupanju da se ne dogodi da neko u nekom gradu ili općini ima svoje mjere koje odudaraju od intencija da se zaštite svi građani, kao što nema granica među općinama, nema granica među državama želim naglasiti, a to je pitanje da upravo taj virus ne pozna granice. U tom smislu je i naš doprinos da jutros se ne javljamo, da ne kažemo možda bolje namjere koje su mogle biti riješene u sustavu civilne zaštite, ne govoriti o tome da je bilo bolje rješenje i u ranijem zakonskom prijedlogu, ali s obzirom da se radi o ozbiljnoj situaciju, prije svega samo ta poruka. Pitanje brige o svojim državljanima, donošenje brzih odluka, nedopuštanje improvizacije i situacija u kojoj će se ne samo ne širiti panika nego odgovornim odlučivanjem riješiti pitanje onoga što najviše muči građane. Kako se zaštitit to ne možete riješiti samo kroz dvije press konferencije, to treba biti jedinstveno djelovanje. Stoga ću se zaustaviti u bilo kojoj daljnjoj raspravi o ovom pitanju, razgovarat će naravno naši saborski zastupnici i zastupnice o svim drugim stvarima, posebno oko gospodarstva, rješenja koja trebaju spasiti u ovom trenutku možda najugroženije, ali s ove govornice želim u ime SDP-a poslati poruku, a to je ako želimo bit odgovorni zastupnici onda je ovo trenutak u kojem vjerujem da će se nać ozbiljna namjera i Stožera civilne zaštite da posluša pametne savjete, da čuje one rečenice koje nužno ne treba prenositi preko kamera i da će za to biti otvorni. Ovo jeste katastrofa, ovo jeste situacija koja je ozbiljna ne samo za Hrvatsku već za cijeli svijet i u ovom trenutku s naše strane možete računat na podršku u odgovornim mjerama, ali ono što je važno molim vas da to ne iskorištavate. U tom smislu, čim bude prilike jer mi nismo ulagali ni amandman niti prigovarali, ovaj čl. 22.a mora sadržati još jednu odredbu, a to je tko je taj tko odlučuje da Nacionalni stožer preuzima sve ono šta je inače u rukama stožera koji predstavljaju lokalnu i područnu samoupravu. Ja se sa svoje strane zahvaljujem, vjerujem da ćemo svi odgovorno prići ovome i sa strane SDP-a možete računat [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]]
Hvala vam.
Slijedeći će Klub zastupnika biti SDP-a, pa će ovaj u ime toga kluba govoriti poštovani zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, poštovani građani, HS je u ova dva dana pokazao da je dorastao situaciji u kojoj se RH nalazi, da je moguće na jedan demokratski način raspraviti i vjerojatno jednoglasno ili uz veliku većinu glasova donijeti one zakone koji su u jednom dijelu veći ili manji odgovor na ovu situaciju. HS i dalje treba biti mjesto gdje će građani moći preko narodnih zastupnika izraziti ili dobiti odgovore na neke od svojih pitanja ili na neke od bojazni koje imaju u ovoj situaciji. Hrvatski sabor je mjesto koje zbog ozbiljnosti situacije može neka ustavna prava građana i ograničiti u ovoj situaciji. Zbog toga mi u SDP-u tražimo da se u okviru Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav otvori rasprava o primjeni Članka 17. Ustava RH koji jasno govori da se u doba velike prirodne nepogode, pojedine sloboda i prava zajamčena ustavom mogu ograničiti. Ustav je definiraju što se ne može ograničiti ali zadržimo se na tome. Odlukama koje su noćas donesene činjenica je da su ograničena ili koje su već prije donesene, da su neka ustavna prava građana ograničena, pravo na javno okupljanje, pravo na slobodu kretanja, pravo na obavljanje gospodarske djelatnosti. Ali dobro je i Ustavom je propisano da to sabor donese 2/3 većinom, da donese i koliko to može trajati i da donese kada će se ta ograničenja opozvati. Naime, u ovoj situaciji zakonito i uredno funkcioniranje države je puno važnije za građana nego što je to, prije i nadam se što će to uskoro ponovo postati. Ovo je vrijeme kada građani moraju imati veće povjerenje u institucije i državu nego u tzv. normalna vremena i trebamo spriječiti da državna tijela zloupotrebljavaju to povjerenje, jer zlouporaba povjerenja nekom nečija u ovoj situaciji stvara nepotrebnu paniku i bojazan kod građana. Država mora funkcionirati zakonito, mora funkcionirati uredno da tako kažem i nikakve zlouporabe povjerenja koje su dobila određena državna tijela u ovoj situaciji ne bi se trebala događati. Oni koji u ime države danas nastupaju ne bi trebali izlaziti s neprovjerenim informacijama, optuživati druge za nesavjesno funkcioniranje, a da onda oni postanu predmet linča u medijima kao što smo imali recimo slučaj s liječnicima s Rebra pa se mora naknadno izjava ublažavati ili izjava da je netko odbio hospitalizaciju, a obitelj tvrdi drugačije. Može se to provjeriti pa izlaziti u javnost sa provjerenim informacijama. Također pitanje je i slobode medija, pitanje je i nekih drugih demokratskih prava i zbog toga u ovoj situaciji Hrvatski sabor treba biti taj koji će na Ustavom propisani način ograničiti neka prava građana na određeno vrijeme, o tome provesti raspravu, a ne prepustiti tijelima bez demokratskog legitimiteta i bez jasnog mandata da to naprave. Ako je situacija posebna, a jeste, ako je Hrvatsku pogodila velika prirodna katastrofa, a jeste, onda idemo i taj zadatak odraditi onako kako Ustav to od nas zatražio. Ako se sabor ne može sastati to može napraviti Predsjednik Republike, ali jedna odluka u kojoj ćemo pobrojati koja su nam prava građana trenutno ograničena i/ili barem rasprava o takvoj odluci pa da vidimo jel se oko toga svi slažemo i ponovo jedinstveno donošenje u Hrvatskom saboru najbolji je odgovor građanima da će Hrvatska i ovo preživjeti i da će biti onako, a vi volite citirati predsjednika, prvog hrvatskog predsjednika, jedina i vječna. Dakle, Ustav imao, imao zakone, imamo državu i idemo se iz ove situacije izvući kao prava država. Zahvaljujem.
Hvala lijepa.
Sada prelazimo na iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika, prva je gđa. Karolina Leaković ispred SDP-a.
KAROLINA LEAKOVIĆ: Zahvaljujem predsjedavajući, kolegice i kolege. Kolega Šuker je pozivao na povjerenje bezuvjetno u odluke Vlade RH. Iskoristit ću ipak priliku bez obzira na taj poziv, ovdje se osvrnuti na jučerašnju odluku Vlade RH donesenu na telefonskoj sjednici i zapravo zatražiti pojašnjenje takve odluke budući da sam sigurna da hrvatsku javnost, naše građanke i građane zanima zašto je takva odluka donesena. Dakle, riječ je o tome da je Vlada RH donijela rješenje o odobrenju sredstava na teret proračunske zalihe državnog proračuna za ovu godinu i to tako da je, da će se isplatiti predujam od 18 milijuna 937 tisuća i 500 kn društvu Medical and pharma trading za nabavu zaštitnih maski za potrebe sprečavanja širenja koronavirusa. Dakle, riječ je o tome da će se navedenoj privatnoj firmi isplatiti 19 milijuna kuna kako bi se nabavilo 2500 komada zaštitnih maski za potrebe sprečavanja širenja virusa COVID-19. Budući da se radi o tako velikoj količini maski, neću špekulirati, nemam informacija, ali čini se da smo, dakle u ozbiljnom problemu sa nabavom tih zaštitnih sredstava. Ono što mene zapravo zanima i što nas iz Kluba SDP-a zanima, ali ponajprije ponukani naravno o upitima naših građanki i građana su zapravo kriteriji kojima se Vlada vodila kada je baš ovoj privatnoj firmi koja je inače osnovana 3.12.2019. dodijelila ovako veliku potporu za nabavu maski. Dakle, zašto je odabrano baš ovo trgovačko društvo i zašto se zapravo već sada nisu iskoristila ova sredstva kako bi se išlo u direktne dogovore sa proizvođačima ovih potrepština u RH i zašto se zapravo nije na taj način evo u prvoj prilici koja se pojavila nakon donošenja jučerašnjih mjera stimulirala domaća proizvodnja? Vjerujem da postoje razlozi ako igramo na povjerenje. Dakle, voljela bih da premijer, da ministar gospodarstva objasni zašto se ova odluka donijela jučer na telefonskoj sjednici? Riječ je o velikom iznosu koji bi sigurno, dakle mogao dobro doći našim poduzećima, našim proizvođačima, svima onima koji se nalaze u teškoćama uslijed, dakle ove krize. Sigurna sam da nema razloga da se detaljnije javnost ne informira o ovoj jučerašnjoj odluci. Ponajprije zbog toga što očekujemo da će se i u slijedećem razdoblju, dakle nabavljati dodatna medicinska oprema, da će se nabavljati lijekovi, higijenske potrepštine i sve što je zapravo potrebno kako bismo se izborili sa ovim virusom koji, koji nam naravno prijeti. Već smo danas govorili o tome, dakle da kriza može biti i prilika, evo prilike premijeru Plenkoviću, Vladi, da pokaže zapravo koliko se odgovorno zna nositi sa izazovom proizvodnje upravo ovih sredstava u ovom trenutku u RH. Zahvaljujem.
Hvala.
Idemo na 2. raspravu, poštovani kolega Davor Bernardić u ime Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, uvažene kolegice i kolege, evo dopustite mi da na samom početku izrazim svoju iskrenu sućut obitelji poginule djevojčice. Ovaj razorni potres u Gradu Zagrebu je pokazao nužnost donošenja posebnog Zakona za saniranje posljedica potresa u Gradu Zagrebu. To je SDP predložio i očekujem da to Vlada usvoji. SDP-ova Vlada je u najtežim trenucima za Gunju kad je proživljavala horor za vrijeme poplava donijela poseban zakon i obnovila domove. Domove moramo obnoviti za više od 500-tinjak ljudi koji su u centru Zagreba, kao i u Podsljemenskoj zoni u naseljima Markuševec, Markuševačka Trnava, Čučerje i ostalim naseljima koji su pogođeni ovim potresom. No slike iz bolnica pogođenih potresom, posebno iz Petrove, dirnule su svakoga. Još jednom upozorile na nužnost ulaganja u zdravstveni sustav i osiguravanje prikladnih uvjeta za rad, a posebno svih zdravstvenih djelatnika, doktora, medicinskih sestara, svih onima kojima zapravo zahvaljujem što su hladne glave izdržali i ovaj pritisak, kao i na svemu što rade na prvoj crti obrane od ove opake epidemije koja se nažalost sve više širi. Mi u SDP-u smo još prije 2 tjedna pozvali na uvođenje rigoroznijih mjera i na omogućavanje većeg broja testiranja kako bi što efikasnije zaustavili širenje epidemije. To je ne samo naš stav već stav Svjetske zdravstvene organizacije. Pokazalo se da svaki dan odgode rigoroznih mjera vodi u nekontrolirani kaos. Rigorozne mjere su došle 10 dana prekasno, a testiranja je još uvijek premalo. RH je na 4 milijuna stanovnika napravila tek oko 3000 testiranja, Slovenija primjerice 15 puta više. Od svih testiranih u ovom trenutku je 11% pozitivnih na korona virus, što je velik postotak. Ovim putem želim pozvati i Nacionalni stožer i sve nadležne službe da se testove učine dostupnima što većem broju ljudi i na što više lokacije, da se ne štedi na testovima i medicinskoj opremi. Zato je nužno ograničiti trošenje državnog novca jer nam treba svaka kuna i zato mi u SDP-u predlažemo obustavu plaćanja parafiskalnih nameta, barem ovih najvećih dok traje ova kriza, suspenziju svih planova zapošljavanja i u državnoj službi i javnim poduzećima, ali i agencijama, kao i obustavu svih planova javnih nabava osim onih koji nisu u funkciji borbe protiv COVID-19. Ovih dana postaje jasno kako su mjere koje je Vlada donijela nažalost nedovoljne. U provedbi se kasni i građani i poduzetnici u ovom trenutku ne znaju što im je činiti. Nažalost, u ovom trenutku mnogi ljudi su ostali bez posla, ostali su bez prihoda za svoje obitelji, a vremena nema, vrijeme curi. Mi u SDP-u smo još prije 2 tjedna predstavili više od 15 mjera za ublažavanje negativnih posljedica na građane i na gospodarstvo. No, mnogim mjerama koje smo mi predložili i inzistiraju i sami poduzetnici. Stoga šaljemo u proceduru po hitnom postupku paket zakona za spas gospodarstva. I to oslobađanje od uplate akontacija poreza na dobit za sve poduzetnike jer nije vrijeme da u ovom trenutku poduzetnici kreditiraju državu. Drugo, oslobađanje 100% izdataka za doprinose kod isplate plaća radnicima za vrijeme trajanja krize za one koji su prestali s poslovanjem i to temeljem odluke Stožera civilne zaštite. Treće, isplatu 75% neto plaće, a najviše do 5.000,00 kn u tvrtkama pogođenima krizom. Četvrto, moratorij na isplatu kredita tj. na rate kredita građanima i poduzetnicima. Peto, osiguravanje plaćenog dopusta za barem jednog roditelja kako bi mogao provoditi vrijeme sa svojom djecom koja ne idu u školu. 6. predlažemo da sljedeća tri mjeseca saborski zastupnici i ostali državni dužnosnici dijele sudbinu ljudi i da odu tri mjeseca za vrijeme trajanja ove krize na minimalnu plaću, osim onih koji se nalaze na prvoj crti obrane. 7. da se PDV plaća tek po naplati fakture i to u mjesecu u kojem je faktura nastala. 8. predlažemo također da se smanji i ograniči zatezna kamata. 9. da se izmjeni Zakon o porezu na dohodak i da se neoporezivi dio digne do 30.000 kuna kako bi se moglo osigurati isplate radnicima u tvrtkama koje su pogođene sa ove dvije katastrofe. Pozivam vas da budemo odlučni, da donesemo mjere ovaj tjedan jer nema vremena za čekanje i oklijevanje, spasimo gospodarstvo prije nego što se sve uruši. Hvala vam lijepo.
Klub zastupnika SDP-a također će iznijeti svoje stajalište, u njihovo ime govorit će zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege iako je kolega iz HDZ-a maloprije govorio da oporba ne treba upozoravati da HDZ vodi i gradonačelnik Bandić o svemu računa, ja ću ipak nastaviti i upozoravat ćemo ovdje u Hrvatskom saboru na probleme, na probleme koji se događaju svakodnevno i na koje nas građani upozoravaju. Prije nekoliko dana u Gradu Zagrebu smo imali razoran potres jako puno je zgrada oštećeno, jako puno naših sugrađana u ovom trenutku nema mogućnost boravit u svojim domovima nego su zbrinuti na nekim drugim lokacijama, na studenskom domu na Cvjetnom naselju, kod svojih obitelji, možda su neki otišli van grada, ali činjenica je da nam ovo treba biti upozorenje kakve prioritete za budućnost trebamo, trebamo raditi i na šta treba posebno obratiti pažnju kada se potencijalno može dogoditi ovakva jedna katastrofa u Gradu Zagrebu. Znači, ovim putem želim izraziti podršku svim onim ljudima koji su stradali u ovom potresu, žao nam je jako svima zbog svega što se desilo. Ja sam obišao osobno ljude u Markuševcu, u Dankovcu, u Čučerju, pogledali smo tamo, jako puno zgrada je oštećeno i kuća je oštećeno, nažalost statičari i oni svi koji su angažirani oko ovog cijelog postupka popisa šteta nisu uspjeli još sve odraditi, trebalo bi to malo požuriti da ljudi na neki način budu sigurni da li mogu biti u svojim kućama ili ne. Ali ono šta želim ovdje posebno reći da nisam zadovoljan sa količinom novca kojim se misli obeštetiti ljude koji su imali štetu u potresu. Znači jučerašnja najava gradonačelnika grada Zagreba da će biti obeštećeni odnosno da će biti isplaćena šteta ljudima koji imaju štetu na objektu veću od 60% do 5% vrijednosti objekta je zbilja minimalna i mislim da nije dostatna i da tu trebamo voditi računa da se ljude obešteti da im se što prije stave u funkciju njihovi objekti, njihovi domovi, njihove kuće, da na neki način donesemo jedan poseban zakon u Hrvatskom saboru koji bi regulirao takvu katastrofu kao što se desila u gradu Zagrebu i da pokušamo ljudima omogućiti da im se što prije u funkciju stave kuće i domovi, a sa druge strane da ih se obešteti u potpunosti za štetu koju su imali zbog ove katastrofe. Ono što također posebno želim ovdje istaknuti da je problem u gradu Zagrebu neulaganje u ono što mi svi skupa zovemo centar grada odnosno povijesnu jezgru grada svih ovih godina, sada dolaze na naplatu sve one nepotrebne i preplaćeni troškovi nepotrebne investicije. I sav novac koji se godinama ubacivao i ja bih rekao iz gradskog proračuna trošio na jedan netransparentan način. Sad dolaze na naplatu i fontane i zlatni wc-i i opreme i kumovi i raznorazne stvari koje se dešavaju u gradu Zagrebu godinama, umjesto da se ulagalo u one objekte koje građanima zbilja trebaju i koje treba zaštititi zbog svoje dotrajalosti odnosno zbog toga što su napravljene prije više od stotinu godina i jednostavno u njih je trebalo ulagati. Pitanje je sada ovdje koliko je uz ove objekte gdje ljudi žive i škola srednjih, osnovnih, vrtića, bolnica u centru grada oštećeno i zbog čega se u njih nije godinama ulagalo, zbog čega grad Zagreb u njih kao vlasnik godinama nije ulagalo? Da li nam je zbilja potrebno raditi fontane, da li nam je zbilja potrebno bilo preplaćivati godinama određene usluge? Kada vidimo na press konferencijama ljude koji su pod teškim optužnicama za koruptivna djela onda moramo biti svjesni da su sve te proračunske kune koje su godinama Zagrepčani i Zagrepčanke uplaćivali mogli biti kvalitetno iskorištene. I sada naravno treba napraviti zaokret i ja ovdje pozivam gradsku upravu da zaustavi izgradnju spomenika za 35 milijuna kuna ispred gradske uprave, 35 milijuna kuna koje gradi firma povezana sa gradonačelnikom Bandićom, da zaustavi preskupu žičaru koja će koštati 800 milijuna kuna, to nam u ovom trenutku nije prioritet. Trebamo uložiti u ono da saniramo štetu koja se dogodila u gradu Zagrebu, da zaustavi zapošljavanje u gradskoj upravi. Nevjerojatno, u ovom trenutku se u gradskoj upravi desetine službenika zapošljava dok su deseci tisuća naših sugrađana ostali bez posla. Znači moramo u gradu Zagrebu prioritete promijeniti i ja pozivam gradonačelnika da to u ovom trenutku odmah napravi. Hvala lijepa.
Sljedeće iznošenje stajališta uvaženi zastupnik Gordan Maras u ime Kluba zastupnika SDP-a.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, poštovani građani prvenstveno želim ovdje da se zahvalim svim onim djelatnicima u javnim službama koji u ovom trenutku u zdravstvenim prvenstveno vatrogascima, policajcima koji u ovom trenutku rade naporno kako bi se obranili od ove krize i kako bi što jednostavnije i lakše prošli kroz nju, nakon što nas je zadesila i korona virus odnosno globalna pandemija i nakon što nas je pogodio i snažan potres ovu nedjelju. Nažalost, situacija je takva kakva je i ne možemo ništa drugo napraviti nego pokušati zajedno svi skupa se solidarizirati i napraviti što god možemo kako bi kroz nju prošli što jednostavnije i kako bi što prije počeli sa normalnim životima. Također zahvaljujem se građanima koji se pridržavaju mjera koje je izdao nacionalni stožer i koji se, koji poštuju mjere ograničenja kontakata, znači koji poštuju na neki način sve ono kako bi što više zaštitili sebe, svoje obitelji, svoje susjede i cijelu našu zemlju kako bi što prije kroz ovu krizu prošli. Ono što je bitno i što želim ovdje reći da kako god smo zadovoljni kako radi nacionalni stožer i kako se zdravstveno nosimo s ovim problemom nismo zadovoljni brzinom prijedloga Vlade RH koje se odnose na gospodarski dio problema koji je svakodnevno prisutan. Znači kada bi imali usporedno press konferencije kao što imamo svaki dan koji nam daje ministar Beroš vezano uz zdravstveno stanje nacije, kada bi imali press konferencije svaki dan ministra Marića ili premijera Plenkovića o gospodarskom stanju nacije vidjeli bi da svakim danom sve više i više ljudi se ponovo prijavljuje na burze rada, da gospodarstvenici ne znaju kakva im je perspektiva, da tvrtke koje nažalost ne mogu radi ovih mjesec dana i dalje moraju razmišljati o tome kako da plate određene troškove poput doprinosa, paušala na porez na dobit i određenih drugih davanja koje ne trebali plaćati i kako, koji su opterećeni i jednostavno ne znanju koja im je perspektiva. Znači, mi moramo postati svjesni u ovom trenutku već kasnimo sa time zbog toga što je to moralo biti usporedno jedno sa drugim da se uz zdravstvenu situaciju moramo nositi i sa gospodarskom situacijom koja će trajati puno duže nego što traje problem korona virusa na svu sreću jer vjerujem da će to proći, ali će gospodarska kriza trajati čitav, čitav niz mjeseci, a možda i vjerojatno i godina. Tako da s te strane očekivali smo već jučer na Vladi RH set mjera koje bi Hrvatski sabor moga usvojiti kako bi pomogao gospodarstvenicima, kako bi pomogao građanima da čim ova kriza završi mogu nastaviti sa svojim gospodarskim aktivnostima i kako bi sačuvali što veći broj mjera. Kako nije bilo tog prijedloga jučer na sjednici Vlade, Klub zastupnika SDP-a je evo prije nekoliko sati danas uputio 9 zakona i zaključaka koje nadam se da će Hrvatski sabor raspraviti u što skorijem roku, koje obuhvaćaju prijedloge koje mislimo da je nužno napraviti kako bi zaštitili radna mjesta, kako bi zaštitili naše građane da sutra mogu nastaviti sa svojim poslovnim aktivnostima, da mogu zarađivati za sebe, svoju obitelj i na neki način živjeti od svoga rada odnosno da nemamo eksploziju nezaposlenih i da nemamo eksploziju i recesije nakon što prođe ova kriza. Tu se radi prvenstveno o obustavi plaćanja doprinosa za one koji su pogođeni ovom krizom, tu se radi o obustavi akontacije za porez na dobit za one koji su pogođene ovom krizom, tu se obuhvaća čitav niz onih paušalista, obrtnika i onih koji iznajmljuju svoje prostore da ne moraju plaćati taj paušalni porez. Tu se vodi računa o tome da radna mjesta moraju biti zaštićena i na taj način da se poveća izdvajanje ovo koje je Vlada predvidjela 3.200 kuna na 75% prosječne plaće odnosno 5.100 kuna svaki mjesec jer smatramo da u ovom trenutku država mora stati iza svojih zaposlenih, mora stati iza svog gospodarstva, mora stati iza svojih ljudi kako bi nastavili normalno sa svojim životima. Hrvatska i poslovni dio Hrvatske ne smije stati, država je jedina u ovom trenutku koja može dobiti dovoljno sredstava kako bi stala iza svojih građana i smatramo da je ove mjere što prije potrebno provesti i što prije prihvatiti. I pozivam ovdje potpredsjednika sabora da izvijesti predsjednika sabora o tome da se slijedeći tjedan te mjere što prije stave na dnevni red kako bi mogli reći sa stavom da stojim iza građana RH, iza našeg gospodarstva jer kriza će proći radna mjesta moramo sačuvati. Hvala vam lijepo.
Hvala.
Idemo na 7. raspravu Klub zastupnika SDP-a poštovani kolega Davor Bernardić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Mi u SDP-u smatramo da u ovom trenutku zbog situacije u RH uzrokovanom širenjem epidemije korona virusa Hrvatski sabor nastaviti s neprekinutim radom i to na način da se plenarna sjednica održava od ponedjeljka do petka, a ne kao do sad od srijede do petka. Također predlažemo da se zasjedanje Hrvatskog sabora nastavi i sljedeći tjedan, dakle i za vrijeme uskršnjih blagdana s obzirom na stanje u kojem se nalazi naša zemlja. Dnevni red o kojem raspravljamo ovaj tjedan ni na koji način ne odražava stvarno stanje u kojem se naša zemlja nalazi zbog korona virusa. Dnevni red je najblaže rečeno kamilica, a RH je praktički u izvanrednom stanju. Epidemija se nekontrolirano širi, svaki dan se malo ljudi testira, od tog malog broja, 12% ljudi je pozitivno na koronavirus. Virus je ušao praktično u bolnički sustav i stoga je nužno u ovom trenutku zaštititi bolnice i testirati sve zdravstvene djelatnike. U isto vrijeme gospodarstvo je pred potpunim kolapsom. Prisutan je ambijent nepovjerenja, nema plaćanja među dobavljačima, svakog dana stotine ljudi završavaju na cesti bez posla, bez prihoda za svoje obitelji. Među poduzetnicima i građanima širi se neizvjesnost i strah. Ljudi su jednostavno očajni. Mjere koje je donijela Vlada ne daju apsolutno nikakav rezultat. Mi već mjesec dana upozoravamo na posljedice krize i prije 20 dana izašli smo s 15 mjera za smanjivanje negativnog utjecaja ove epidemije na građane i na gospodarstvo. Kako naše mjere nisu usvojene od strane Vlade, SDP je prošli tjedan u proceduru poslao 10, paket od 10 zakona za spas poduzetnika, za spas gospodarstva i za spas građana. Stoga vas ja danas pozivam predsjedniče HS da što prije ovaj tjedan uvrstite naših 10 zakona u saborsku raspravu, da ih uvrstite na dnevni red kako bi mogli pomoći građanima i poduzetnicima. Našim paketom zakona omogućili bi da se barem jednom roditelju osigura plaćen dopust za vrijeme za koje doma provodi sa svojom djecom. S druge strane osigurali bi i isplatu i 75% plaće radnicima u tvrtkama pogođenima krizom, a najviše do iznosa 5.100,00 kn, jednostavno kako bi mogli preživjeti. Omogućimo građanima i poduzetnicima moratorij na kredite godinu dana kako bi poduzetnicima pružili sigurnost u poslovanju, a građanima jednostavno pružili sigurnost da nastave s normalnim životom bez straha i neizvjesnosti. Oslobodimo gospodarstvo plaćanja doprinosa dok traje kriza, obustavimo paušal poreza na dobit i obustavimo porez na dohodak za paušal iste za obrtnike i male iznajmljivače. Ovim putem pozivam Vladu da ukine sve parafiskalne namete za vrijeme krize, da svojim primjerom vrati povjerenje u plaćanja, da skrati plaćanja države prema dobavljačima na 7 dana i da osigura nužnu likvidnost gospodarstvu kroz Europski stabilizacijski mehanizam, kao i da predloži da se PDV obračunava po naplati. Vrijeme je da Vlada izađe iz karantene kad je spašavanje gospodarstva i radnih mjesta u pitanju. Moramo djelovati odmah. RH nema vremena za čekanje, nema vremena za debatne klubove i odgode svih vrsta. Vrijeme je za odluke. A HS je u ovom trenutku zadnja linija obrane demokracije. Izabrani zastupnici predstavljaju volju građana, ali i predstavljaju građane koji su u ovom trenutku najviše pogođeni ovom krizom zbog koronavirusa. Zastupnici su njihov glas. Mi moramo omogućiti da se njihov glas čuje. Stoga predlažemo da prednost pri stavljanju točaka na dnevni red imaju one točke koje su upravo vezano za ublažavanje negativnih posljedica na zdravlje građana i na zdravlje gospodarstva ovdje u HS. Hvala vam.
Klub zastupnika SDP-a također se je prijavio za iznošenje stajališta u njihovo ime govorit će zastupnik Franko Vidović.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Dakle, prvo se moram obratiti vodstvu sabora, mi kao Klub zastupnika SDP-a tražimo da se do kraja sjednice uz Vladin prijedlog mjera provede i rasprava o SDP-ovom prijedlogu mjera također. Ono o čemu želim pričati ovog momenta to je o općini županije iz koje ja dolazim, a to općina Murter. Kao što znamo općina Murter je jedina u Hrvatskoj trenutno u potpunoj karanteni. Želim svima zahvaliti koji su reagirali nakon poziva načelnika općine Turčinova i koji su omogućili da se danas provode i testiranja i da se provode sve druge radnje, a vezano uz zdravlje građana općine Murter. Također, posebno želim istaknuti napor načelnika općine Murter gospodina Tončija Turčinova koji je alarmirao cijelu hrvatsku javnost kad je vidio da su kola krenula nizbrdo i da ništa više ne pomaže osim javnosti. Želim vam prenijeti i njihovu poruku, ubrzajte proces testiranja i testirajte što je moguće više ljudi. Prema mojim informacijama sama općina Murter će ići na mjeru ukidanja poreza na potrošnju koja sad iznosi 3%, također će vjerojatno ići i sa rezanjem komunalne naknade i komunalnih doprinosa. Ono što se otvara kao veliko pitanje je općina Murter nakon Covida-19, općina koja živi cca, u kojoj živi cca 2.000 stanovnika, koja živi od turizma, a marina ne radi, privatni dućani ne rade, pekare ne rade i jedino što radi su 3 dućana u sastavu trgovačkih lanaca i preko njih se trenutno vrši opskrba stanovnika Murtera. Posebno treba apostrofirati da je Murter općina u kojoj ima ukupno 86 restorana od kojih je njih 10-tak vrh hrvatske gastronomske ponude, od čega je 46 restorana stacionirano na Kornatima. Karantena koja je propisana na Murteru je doista karantena, dakle nema nikakvih gospodarskih aktivnosti niti u građevini što u ostatku Hrvatske hvala Bogu nije slučaj i dobro da nije, niti u turizmu, ugostiteljstvu i sl. Radovi koje izvodi sama općina Murter, a radi se o dječjem vrtiću sa vrijednošću investicije od 11 miliona kuna su zaustavljeni, svi projekti i poduzetnički i općinski stoje ovog momenta. Proračun se trenutno praktički ne puni samim tim što zbog karantene službenici ne mogu pristupiti u zgradu općine pa ne mogu ni izdavati račune. Dakle, kad pogledate cijelu tu situaciju općina poput Murtera, općina sa scenariom potpune blokade života, s obzirom da nismo još uvijek na vrhuncu krize sa Covidom-19 se može još dogoditi. Ovim istupom želim apelirati na Vladu RH da za takve općine predloži posebne mjere jer ove predložene nisu dovoljne i nisu u pitanju samo općine nego možda i cijeli gradovi ako dođe do takove situacije. Ne priželjkujem takav scenarij, ali je on moguć i treba za njega biti pripremljen. Nije rješenje da svoja mjesta odvajamo cestovnim preprekama i policijskim brodovima od ostatka svijeta, to nije slika kavu želimo igdje u Hrvatskoj. Možda je ovoga momenta nužda, ali to nije slika koju želimo. Uostalom možda se ljudi iza tih blokada i ne bi baš složili sa tezom da im se ne krše ljudska prava. Takva mjesta nakon što prođe Covid-19 ne možemo prepustiti samima sebi da se gospodarski oporavljaju. I to je ona konačna poruka, dakle tražimo od Vlade RH da donese posebne mjere imajući u vidu slučaj općine Murter i imajući u vidu da takvih općina nažalost može biti još. Hvala.
Sada će iznositi stajalište Kluba zastupnika SDP-a uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Kolegice i kolege. Danas u Hrvatskom saboru raspravljamo o temi koja je od presudne važnosti za našu budućnost i za to kako će naša zemlja izgledati kada kriza sa koronavirusom završi i vjerujem da će većina odnosno svi zastupnici i svi klubovi u HS podržati mjere koje su danas ovdje predložene, ne zato što su one optimalne jer se još neke mjere moraju donijeti, nego zato šta su one dobre kao smjer u kojem trebamo ići i svi zajedno napraviti određene korake, napraviti određene stvari kako bi naša zemlja sutra imala šansu što prije izaći iz gospodarske krize. SDP je predložio 8 zakona, neke od tih stvari koje smo predložili su vladajući prihvatili, neke od tih stvari ćemo tek raspraviti i mislimo da je vrlo važno raspravljati o temama poput moratorija na otplate kredita, znači to je ono na čemu apsolutno inzistiramo i šta ne vidimo u prijedlozima Vlade. Druga stvar je, još uvijek je na stolu to da jedan od zaposlenih roditelja ukoliko nema mogućnosti dobiti slobodno da čuva svoje dijete s obzirom da nam danas djeca ne idu u školu, bi morao imati mogućnost vrijeme provoditi, barem jedan od dva zaposlena roditelja, sa svojim djetetom doma. To je još jedna stvar koja je otvorena i o kojoj ćemo tek u budućnosti raspravljati. Znači, ima jako puno stvari koje Klub zastupnika SDP-a predlaže, predlagat će i ubuduće i vjerujem da će neke od tih stvari kao šta je u ovom prvom, u prvom setu prijedloga, vladajući prihvatiti mada naš prijedlog od 5.100,00 kn naknade nije prihvaćen nego je stavljeno 4.000,00, mada nije u potpunosti prihvaćen ni naš otpis doprinosa koje smo predlagali, ali ajmo pokušati naći najbolji set mjera oko kojeg se možemo svi složiti kako bi našim građanima bilo lakše. Ali sada bi htio upozoriti na jedan problem. Znači, sa jedne strane razgovaramo, dogovaramo, probleme koje treba riješiti na razini države i u HS se rasprava odvija, dok sa druge strane mi u Gradu Zagrebu smo imali jednu katastrofalnu nepogodu, znači pogodio nas je snažan potres prije 12 dana, jako puno naših sugrađana u ovom trenutku nije u svojim kućama, grad još uvijek izgleda kao, kao ratno bojno polje, razrušen, dimnjaci na sve strane, građani u svojem aranžmanu rješavaju svoje probleme. Umjesto da Grad Zagreb pomogne građanima da omogući da se i imovina u vrlo kratkom roku popiše i dimnjaci i ruševine da se raščiste kako bi građani mogli krenuti u obnovu zajedno sa, sa gradom i sa državom svojih domova i javnih institucija, mi to u ovom trenutku nemamo. Štoviše, HDZ, gradonačelnik Bandić i HNS se svađaju oko toga ko bi trebao biti za što nadležan u toj obnovi. Umjesto da je Zakon o obnovi Zagreba također danas na dnevnom redu, umjesto da smo tu već definirali određene stvari kako pomoći građanima, mi toga danas u HS nemamo. Probajte shvatiti gospodo iz HDZ-a, HNS-a i gradonačelniče Bandiću koji obnašate dužnost vlasti na razini Grada Zagreba da građani očekuju da grad stane iza njih, da ne možemo se sada raspravljati ko će imati nadzor nad obnovom grada, ko će imati kakav interes u određenim aktivnostima, da građanima što hitnije treba pomoći. Sa te strane očekujemo da slijedeći tjedan Zakon o obnovi Grada Zagreba bude na dnevnom redu, da slijedeći tjedan znamo vrlo jasno kako i na koji način će se Zagreb obnavljati, da slijedeći tjedan konačno prestanu prepirke između HDZ-a, gradonačelnika Bandića i HNS-a oko toga ko će imati nadzor i šapu nad time šta će se u Gradu Zagrebu i kada i kako obnavljati jer građani od toga nemaju ništa. Probajte shvatiti gospodo da nam je dosta u Gradu Zagrebu takve neodgovorne vlasti, da nam je dosta vlasti HDZ-a i gradonačelnika Bandića i ovim putem pozivam sve one koji nas u ovom trenutku gledaju da danas u 19 sati se oglasimo sa svojih prozora negodovanjem i jasno izrazimo što mislimo o vlasti u Gradu Zagrebu, gradonačelniku Bandiću i HDZ-u, lupanjem po loncima, fućkanjem i pokazati da nismo zadovoljni sa time kako obnova teče u Gradu Zagrebu, kako se grad postavio prema toj obnovi i da li Grad Zagreb stoji iza svojih sugrađana. Dosta je, to se što prije treba promijeniti, moramo misliti o našim sugrađanima, moramo reći da ovo nije dobro i da se ne radi na način da se građane štiti. Hvala vam lijepo.
Hvala. Uvaženi zastupnik Hrg sada će iznosit stajalište, ne pardon sa stajalištima smo gotovi.
Idemo na 5. raspravu, poštovani kolega Davor Bernardić u ime Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege. Mi u SDP-u smo još prije mjesec i pol dana upozoravali na posljedice krize koju će izazvati koronavirus, a prije 3 tjedna smo izašli sa našim prvim paketom sa više od 15 mjera za pomoć građanima i gospodarstvu. Naše mjere tada nisu bile prihvaćene od strane Vlade, ali upravo zbog zakašnjele reakcije Vlade i zbog toga što je vrijeme iz dana u dan curilo, a Hrvatska jednostavno nije imala vremena za čekanje, mi smo u saborsku proceduru poslali paket od naših 10 zakona za pomoć gospodarstvu i pomoć u očuvanju radnih mjesta i to po hitnom postupku. Nakon što smo mi u SDP-u protekla 3 tjedna nudili hrvatskoj javnosti, ali i hrvatskoj Vladi rješenja za pomoć poduzetnicima u nastojanju očuvanja radnih mjesta te ih doslovno gurali, pogotovo hrvatsku Vladu da što brže, više i jače učine u tom smjeru, napravljen je tek jedan korak prema pomoći gospodarstvu. No, sada je potrebno pomoći građanima, posebno onima najugroženijima. Među njima je 70 tisuća korisnika socijalne pomoći, 240 tisuća blokiranih i 400 tisuća umirovljenika, odnosno građana koji imaju prihode ispod praga siromaštva i čije je preživljavanje u vrijeme ove krize, zapravo u potpunosti dovedeno u pitanje. Samo u 2 tjedna trajanja krize, zahvaljujući i zakašnjeloj reakciji Vlade, 20 tisuća radnika je ostalo bez posla. Još 400 tisuća radnika je u strahu od ostanka bez posla. Preko 5 500 stalnih sezonaca i 100 tisuća ljudi koji su nezaposleni na Burzi, a ne primaju nikakvu naknadu, njihova je perspektiva zapošljavanja zbog ove krize gotovo u potpunosti uništena. Radi se zapravo o preko milijun ljudi koji su u ovom trenutku u Hrvatskoj najugroženiji, koji uskoro ne mogu plaćati režije, koji ne mogu plaćati najam, koji jednostavno ne mogu plaćati kredite. I zato će SDP i dalje inzistirati na moratoriju na kredite za građane i to na godinu dana, a ne na 3 mjeseca, ali i na drugim mjerama koje su sutra na raspravi u HS-u, poput povećanja naknade za samoizolirane građane, plaćanog dopusta za jednog roditelja, smanjenja zateznih kamata, prestanka uplate paušalnog poreza za više od 110 tisuća malih iznajmljivača u turizmu, ali i ne samo to. Inzistirat ćemo i na našem 3. paketu mjera za pomoć građanima u vrijeme krize koji smo jučer predstavili, a koji obuhvaća 10 mjera. Prva je naknada od najmanje 4 tisuće kuna mjesečno za iduća 3 mjeseca za nezaposlene koji su dobili otkaz za vrijeme korona krize, njih je 20 tisuća. Drugo, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za korisnike socijalne pomoći, njih je 70 tisuća. Zaštitni dodatak od 750 kn mjesečno za umirovljenike s malim mirovinama, dakle ispod ovog praga od 1940 kn, njih je otprilike između 350 i 400 tisuća. Dalje, naknada od pola minimalne plaće, odnosno 1625 kn za nezaposlene koji se nalaze na Burzi, njih 100 tisuća i koji jednostavno zbog ove krize ne mogu pronaći nikakav drugi posao. 5., naknada stalnim sezoncima u visini minimalne plaće od 3250 kn, njih je 5500. 6., ukidanje RTV pretplate za umirovljenike s malim mirovinama i korisnike socijalne pomoći. 7., subvencija od 500 do 1000 kuna mjesečno za troškove najma stana za sve pogođene skupine, ako su u najmu, 8. na to želim staviti poseban naglasak jer to je nužno napraviti u ovom trenutku, za 240 tisuća blokiranih građana obustavu ovrha i povećanje iznosa plaće slobodnog od ovrhe, kao i izdavanje bankarskih kartica za blokirane građane s odgovarajućim limitom potrošnje. I 10., privremeno ukidanje naknada za online bankarstvo, kako jednostavno ne bi bilo fizičkog kontakta. Ove mjere donose se za na vrijeme od 3 mj. odnosno za vrijeme trajanje ove krize. Smatramo da su ove mjere vrlo konkretne, provedive i da moramo djelovati jednostavno brzo kako bi pomogli najugroženijoj skupini građana. Nezaposlenima, blokiranima, umirovljenicima, stalnim sezoncima i korisnicima socijalne pomoći. Stoga pozivam Vladu da ih razmotri i da ih uvaži kao što je već do sad uvažila neke naše prijedloge.
Zadnje iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika HND-a i uvaženi zastupnika SDP-a uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Riječ jučerašnjeg dana odnosno izraz jučerašnjeg dana bili su politiziranje i konstruktivno zajedništvo. Citirat ću „Ovo što radi BErnardić je žalosno, sada nam on daje lekcije. Ovo nije vrijeme za politiziranje sve što bi bilo konstruktivno mi smo uvijek spremni razmotriti, ali politiziranje u ovoj situaciji nije dobrodošlo“. To je rekao jučer na pressici Stožera civilne zaštite potpredsjednik Vlade i ministar unutarnjih poslova gospodin Božinović i time je malo zloupotrijebio pressice stožera za politiziranje. Gospodine potpredsjedniče, niste ni vi odoljeli jučer i vi ste isto imali jednu od svojih nastupa gdje ste nas također optužili za politiziranje, rekli ste da „nije vrijeme za zabavu i politička nadmetanja, već je ovo vrijeme koje zahtjeva zajedništvo i koncentraciju na te probleme i pozvali ste Bernardića da skupa s Vladom traži najbolje rješenje“. Jesam dobro citirao? Tako su prenijeli. Kolegice i kolege, riječ politiziranje na hrvatskom jezičnom portalu znači „baviti se političkim razgovorima, voditi razgovore o politici“ ili „učiniti da što dobije obilježja politike da se prožme politikom“. Ja smatram da je politika jedna dobra i za građane korisna vještina ili znanost ili disciplina, da političari trebaju raditi da građanima bude bolje ili da je politiziranje ili bavljenje politikom nešto što je korisno. A davanje kritike u smislu da politika ili političari na vlasti budu bolji nije politiziranje, to je temelj demokratskog poretka. I nemojte nas više upozoravati da vas ne kritiziramo, da imamo konstruktivno zajedništvo kao firmu za jednoumlje i da vas samo hvalimo, malo vas je ponijelo i stanite na loptu i pustite politički život u Hrvatskoj da ide u normalnom tijeku. U tom smislu pozivam politički izabrane dužnosnike da stinu odore, nije proglašeno izvanredno stanje, da skinu uniforme i ove na nacionalnoj razini i ove na lokalnoj razini. Hrvatska nije proglasila izvanredno stanje, stanje jest posebno, ali dok se ne proglasi izvanredno stanje ponašajmo se kao zrela parlamentarna demokracija. To vrijedi i za građane, to vrijedi i za političare. Prošli put tzv. paket iz ožujka prihvatili smo jednoglasno sa nekoliko prihvaćenih amandmana oporbenih stranka, danas smo glasali za skoro sve vladine zakone iako nijedan oporbeni amandman ovaj put nije prihvaćen. Jel to konstruktivno zajedništvo? Pa nije valjda da je opozicija 100% promašila temu sa svim amandmanima koje je predložila? Danas raspravljamo o paketu oporbenih zakona, nekoliko zakona je prošlo na odborima zahvaljujući glasovima zastupnika vladajuće većine, ali je li politiziranje kada zastupnici HDZ-a vrše pritisak na zastupnike ostatka parlamentarne većine da kada su već glasali za naš zakon da promijene svoj glas? Jeste. Prema tome, ako ćemo govoriti o konstruktivnom zajedništvu onda i malo i vi spustite loptu na zemlji i smirite doživljaj ili recimo nema potrebe za konstruktivnim zajedništvom, stvar je normalna. Jer ono što ste napravili vašoj unutarstranačkoj oporbi uzevši im vidljivost i važnost u unutarstranačkim izborima zbog korone, to nećete napraviti nama. Ovo prvo se tiče samo vas, a ovo drugo se tiče svih građana. I zato dragi građani, prvo, poštujte naputke i odluke stožera, to je za vaše fizičko zdravlje. I drugo, kritizirajte ono što nije dobro, pohvalite ono što je dobro, politizirajte koliko treba jer mi smo demokratska zemlja i to napravite ovo prvo za fizičko zdravlje, a ovo drugo za vaše mentalno zdravlje i naše. Zahvaljujem.
Hvala uvaženom zastupniku Bauku.
Rasprava broj 10 poštovani kolega Boris Lalovac u ime Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Zahvaljujem. Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege, SDP od samog početka korona krize ima aktivnu konstruktivnu ulogu posebno u predlaganju mjera za spas gospodarstva i radnih mjesta. Do sada smo uputili preko 20-tak prijedloga zakona koji još nisu stavljeni na glasanje i na kojima inzistiramo, a koji osiguravaju povećanje osnovice za naknade radnicima u samoizolaciji na iznos prosječne plaće, zatim plaćeni dopust jednom roditelju koji provodi vrijeme kod kuće sa svojom djecom za vrijeme trajanja krize, povećanje iznosa neoporezivog isplata kako bi poslodavci u posebno osjetljivim djelatnostima u uvjetima korona krize mogli dodatno nagraditi svoje radnike, subvencije od 500 do 1.000 kuna mjesečno za troškove najma stana za najpogođenije skupine građana ako su u najmu, suspenzija zatezne kamate. Svakako je važna vidim da je jučer Vlada to uputila je obustava ovrhe i pomoć blokiranima u vidu izdavanja kartica, znači oni moraju ne samo da ih moraju osloboditi ovrhe nego da ne bi se obavljalo posao, odlazili na šaltere moraju im izdati kartice. Zatim mjesečnu naknadu od minimalno, u vidu minimalne plaće za 100.000 nezaposlenih koji danas ne primaju ni kune i 5.500 stalnih sezonaca koji su trebali početi raditi negdje u 4. mjesecu međutim ne dobivaju nikakvu naknadu. Također i predlažemo zaštitni dodatak za umirovljenike i korisnike socijalne pomoći od 750 kuna mjesečno. Upozorit ću samo da se radi oko 400.000 umirovljenika koji imaju do 1.900 kuna mirovine i oko 70.000 korisnika socijalne pomoći koji imaju između 700 i 800 kuna naknade. I svakako posebno važno je moratorij na kredite građana do godine dana bez obračunavanja dodatnih kamata i naknada. Ono što vidimo ovih dana u javnosti da banke su izašle s nekim moratorijem do 3 mjeseca međutim dodatno su opteretile građane kroz razno razne ovjere takvih ugovora. Mislimo da je to nepotrebno i da Vlada treba intervenirati da kada se već rade određeni moratoriji da se tu moraju i staviti određena ograničenja. Međutim, ono što mi upozoravamo je da ova kriza odnosno svi ovi građani koji danas ih Vlada isplaćuje negdje oko 550.000 ljudi oni u 6 i 7 mjesecu nažalost se neće imati vratiti gdje u koje gospodarstvo. To je onaj problem. I zato SDP predlaže moratorij od godinu dana pogotovo za te građane. Zašto? Zato što sva ta poduzeća, sva gospodarstvo tek u 6 i u 7 mjesecu će zapravo startati od nule, oni svi startaju od nule. I ono čega se bojimo ova sadašnja fiktivna nezaposlenost će se eruptirati u nezaposlenosti u 7 i 8 mjesecu. Svi ti poduzetnici, Vlada nema nikakvih instrumenata, sada te ljude drži 3 mjeseca ovako fiktivno, nema nikakvih instrumenata da poslodavci zadrže te radnike i nakon ova 3 mjeseca. Pogotovo imamo problema, a danas je netko o tome već govorio oko isplata plaća naknada, što svakako mora se Vlada osigurati, zabranu isplata bilo kakve dobiti iz prethodnih godina, znači govorimo o keš principu dokle imaju potporu od države. To su važne stvari. Ono što također zabrinjava, jučer sam čuo informaciju da Vlada iz javnih poduzeća kupi likvidnost u državni proračun. Ono što je zapravo najvažnije je sada osigurati likvidnost gospodarstvu, to je osiguravane likvidnosti plaćanja države jer država se može jedina zadužiti po povoljnijim uvjetima u odnosu na poduzeća, znači daju likvidnost gospodarstvu i javna poduzeća moraju osiguravati likvidnost. Vidimo u kojoj se situaciji nalazi Grad Zagreb. Znači najgore bi sada postalo biti ukoliko država, javna poduzeća, lokalne uprave koje će se također naći u velikim problemima neće početi plaćati. Jer gospodarstvo mora, najvažniji oblik likvidnosti odnosno solventnosti trgovačkih društava jel ukoliko se počinje zaustavljati ekonomski ciklus, tada će i ako krene poslije od nelikvidnosti odnosno insolventnosti u društvu mi nećemo dugo vremena gospodarski moći izaći. Dobavljač, dobavljačima ako ne budu plaćali. I zato molim Vladu da sve, naprave paket mjera države da mora plaćati, javna poduzeća da moraju plaćati i lokalna uprava. Jer jedino sada javni sektor može doći do likvidnosti puno brže nego što to može gospodarstvo i zato je ovaj moratorij bitan za banke. Jer ako banke koje su sad samo dale 3 mjeseca legnu sa svojim ovrhama u 7, 8 i 9 mjesecu oni će isisati sav novac iz gospodarstva. Nama je bitno gospodarstvo da ima solventnost i zato je ovaj moratorij jako bitan kako bi se osigurao tijek novca u gospodarstvu pogotovo između dobavljača. Ako se država odrekla prihoda i to smo pozdravili, ako su se poduzetnici odrekli prihoda ne vidim razloga zašto banke obračunavaju kamate [[Upadica: Hvala.]] i ne davaju jednu dugoročnu likvidnost odnosno stabilnost za građane. Hvala lijepo.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Sabina Glasovac, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Danas 22. travnja mjesec dana nakon potresa u Zagrebu, mjesec dana nakon što su učenici napustili školske klupe, mjesec i nešto više dana od kada učenici prate nastavu na daljinu. Jedino što se zna o završetku školske godine i maturi je da se ništa konkretno ne zna. Kao da nije bilo dovoljno zavlačenje, neodlučnost i donošenje loših i pogubnih odluka u štrajku kada smo zbog neodlučnosti pa na kraju i pogrešnih procjena i odluka Vlade izgubili mjesec dana i naše učenike doveli u situaciju da cijelo polugodište praktički ne mogu pratiti nastavu, mi sad i dalje nastavljamo s takvim ponašanjem, pa vrtimo scenarije. Prije mjesec dana svi učenici morat će polagati maturu na daljinu, mi upozoravamo nemojte to raditi djeca nemaju iste uvjete. Prva pretpostavka provođenja mature je ta da se polaže pod jednakim uvjetima, istog dana u isto vrijeme. Ne radite to. Pa djeca nemaju negdje Internet, pa djeca negdje nemaju računala, nemaju mirni kutak, što je s djecom s teškoćama. Hajde odustane se od te sulude ideje i onda se razmišlja, razmišlja, razmišlja i danas dođe se jučer do ideje, aha, da, da, da, provest ćemo mi tu maturu u lipnju ali ne znamo još šta će biti u toj maturi, pa nešto ćemo pregovarati s rektorima tu smo na čekanju nismo s njima ništa ispregovarali da vidimo možemo li s izborim ili bez izbornih predmeta, pa onda ne znamo gdje ćemo, pa u dvoranama ćemo najvjerojatnije jer smo sad postali svjesni činjenice da nema ni jedne škole u Zagrebu zapravo koja je useljiva. Koliko djece nema krov nad glavom? Sad se ide s tom jednom drugom hibridnom idejom, puštaju se probni baloni bez da se to ispregovaralo s ravnateljima, s jedinicama lokalne uprave i samouprave, s epidemiolozima, bez da se postigao jedan konsenzus da se izašlo van i reklo evo mi smo odlučili to, to, to i to. Jasno je da ne možemo predvidjeti neka kretanja, ali moramo moći donositi odluke čak i u ovakvim najtežim situacijama. Mi smo ovo i inače što ministrica jučer predlaže njoj predložili prije 20 dana kad je to još bilo i realno. Znači, prolongirajte maturu, odustanite od on-line mature i smanjite gradivo i izostavite ono iz drugog polugodišta 4 godine, ali danas to više nije realni scenarij. Danas je to passe, to je zakašnjelo, moramo tražiti nova rješenja. 9 zemalja u ovom trenutku u Europi je prolongiralo maturu, Velika Britanija i Nizozemska su je otkazale, Švicarska, Francuska, Malta i Švedska su ukinule dijelove mature. Znači u nizu zemalja s tradicijom mature, matura se ukida i zamjenjuje dobivenim ocjenama, dobro oni valjda vjerojatno imaju više povjerenja u svoj obrazovni, obrazovni sustav, ali su donijeli kakve takve odluke. Mi u ovom trenutku nismo donijeli ništa. Roditelji osjećaju veliku neizvjesnost, jučer zove jedna mama, dijete je inače odlična učenica, ide na natjecanja, ima napadaje panike, nije joj dobro, ima velike fizičke ali i psihičke probleme. Jesmo li mi svjesni što u ovom trenutku ne donošenjem odluka i držanjem u neizvjesnosti radimo djeci? Mi moramo spašavati jednu generaciju koja je puno toga i previše izgubila. Ove zemlje su otkazale ili odgodile maturu, a nisu imale ni potres, ni štrajk, a naša djeca su imala i to. Sada molim vas hajmo svi prekinuti ovu agoniju, ja sam veliki pobornik državne mature i kao jednog osiguravača kvalitete, ali i antikorupcijskog mehanizma prilikom upisa na fakultete, ali mi smo danas u potpuno drugačijim okolnostima i hajmo razmisliti ozbiljno o tome da samo ove godine iznimno ukinemo maturu, da djeci osiguramo završnost zaključivanjem ocjena, da s fakultetima ispregovaramo da ne provode selekcijske postupke, da idemo koliko je moguće na belgijski model da svi upisuju ono što žele, da se selekcija provodi nakon prve godine, a ondje gdje to možda nije moguće, to će možda biti na 3 fakulteta provedimo krajem kolovoza ili početkom rujna nacionalne kvalifikacijske ispite za fakultete koji će imati sadržaj mature za koji su se djeca pripremala, ali im neće biti nikakav dodatni stres i neće biti sigurnosni rizik, a sigurnosni ali i psihološki rizik za učenike i inzistirati na provođenju mature u lipnju, bez obzira pa čak i u situaciji ako se epidemiološka situacija kroz slijedeća 2, 3 tjedna bitno promjeni. Budimo razumni, olakšajmo djeci, nemojmo im otežavati. Svi mi tu smo plaćeni za to da donosimo odluke, a ne da ih prolongiramo, odugovlačimo i dovodimo učenike, djecu, roditelje [[Upadica: Hvala.]] u pat poziciju.
Slijedeće je iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika SDP-a, uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani g. potpredsjedniče. Dok mi ovdje u saboru raspravljamo, na sjednici Vlade RH danas se raspravlja o dvije točke koje su direktno vezano uz hrvatsko pravosuđe i stanje u njemu. Prva točka odnosi se na Zakon o interventnim mjerama u ovršnim i stečajnim postupcima za vrijeme trajanja posebnih okolnosti, koje su posebne okolnosti, naravno svi znamo. Načelno, podržavamo donošenje ovakvog zakona iako je ono zakašnjelo. Međutim, ukazujemo da problem u pravosuđu ne leži samo u ovršnim i stečajnim postupcima. Problem postoji i u parničnim postupcima gdje je građanima onemogućen redovan i normalna pristup sudu, problem postoji i u kaznenim postupcima gdje se u brojnim pritvorskim predmetima, iako teku rokovi, iako prijeti puštanje zatvorenika iz istražnog zatvora, ne održavaju rasprave. Poštovane kolegice i kolege, stanje u pravosuđu je generalno loše. Ova epidemija i potres u Gradu Zagrebu dodatno će ga unazaditi. Zbog čega? Zbog toga što Vlada RH za razliku od primjerice Vlade Republike Slovenije ili Europskog suda za ljudska prava, ne prihvaća ozbiljnost okolnosti u kojima se nalazimo i ne poduzima odgovarajuće mjere kako bi se pritisak na stanje u pravosuđe olakšao. Kad proces sa koronom završi imat ćemo samo gore stanje, imat ćemo više neriješenih predmeta, imat ćemo duže čekanje za naše građanke i građane. Poštovane kolegice i kolege, zbog toga koristim i ovu priliku da još jednom pozovem Vladu RH da poduzme potrebe mjere kako bi se stanje u pravosuđu poboljšalo i kako bi se građanima olakšalo da ne izgube svoja prava. Međutim, to nije jedino pitanje rada pravosuđa koje se danas nalazi pred Vladom RH. Drugo je i posve neočekivano, pazite sad, odluka o osnivanju Povjerenstva za utvrđivanje prijedloga kandidata za glavnog državnog odvjetnika RH. Tijelo koje nije predviđeno Zakonom o državnom odvjetništvu, tijelo za koje nitko tko se bavi državnim odvjetništvom, izborom glavnog državnog odvjetništva, a skromno smatram da spadam u ljude koji se time bave, do jučer navečer dok ga nije najavio ministar pravosuđa u „Dnevniku“ Nove televizije, nije postojalo i niko nije znao za njega. Povjerenstvo za utvrđivanje prijedloga kandidata, čak niti ne kandidata nego prijedloga kandidata, kao u „Alanu Fordu“ za istraživanje ruda i gubljenja vremena. Povjerenstvo koje će iza zatvorenih vrata ispitivati kandidate za državnog odvjetnika i vjerojatno sa budućim glavnim državnim odvjetnikom raspravljati o određenim okolnostima koji možda nisu za to da se iza zatvorenih vrata o njima raspravlja između predstavnika Vlade RH i predstavnika jedne neovisne pravosudne institucije. Poštovane kolegice i kolege, i prije osnivanja ovog povjerenstva ukazivali smo da su nova rješenja u Zakonu o državnom odvjetništvu glede izbora kandidata za glavnog državnog odvjetnika loša. Ona nisu transparentna, ona samo fingiraju transparentnost. Samo omogućavaju Vladi i vlasti da se skrivaju iza drugih tijela prilikom izbora svojeg predstavnika na čelo ovako važne institucije. Ovim povjerenstvom to je otišlo korak naprijed. Ako Vlada RH doista želi pravu transparentnost, ako Vlada RH doista želi da građanke i građani RH, da čitava hrvatska javnost ima uvida u to tko će postati novi glavni državni odvjetnik onda nek predloži svih 6 kandidata koji će se pred očima javnosti, pred kamerama, saslušavati u prostorima HS, pred Odborom za pravosuđe gdje je za to i mjesto. A tada ćemo pojedine kandidate zasigurno pitati o njihovim sastancima sa premijerom i ministrom pravosuđa prije nego što su podnijeli svoju kandidaturu. Ovo što se danas radi je naprosto travestija i još jedan dokaz da na čelu Vlade imamo neodlučne osobe koje ne znaju što bi činile. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika je onaj Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, a govorit će poštovani zastupnik Željko Glasnović. Nema ga. Pa će onda sljedeći klub zastupnika biti onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege zastupnici. Poštovani gledatelji koji nas gledate naši sugrađani. Htio sam evo u ovom kratkom izlaganju se osvrnuti na stvari koje se nažalost dešavaju u glavnom gradu RH gradu Zagrebu koji je uz na ovu epidemiju koju smo doživjeli svi skupa zajedno cijeli svijet, pogodio još i veliki potres 22.3.u 6,24 čini mi se ujutro kada su se svi više-manje zbog tog velikog potresa probudili i izašli iz svojih kuća gdje je grad doživio ogromne štete i na neki način već mjesec i dva dana ne funkcionira i nije doveden u neki osnovni red kako bi građani mogli normalno živjeti. Ovdje suosjećam sa tisućama i tisućama naših sugrađana kojima su oštećeni objekti. Najviše suosjećam s obitelji preminule djevojčice koja je žrtva tog dana bila u potresu i svim onim ostalima koji u ovom trenutku nisu u svojim kućama i koji se jednostavno ne mogu vratiti zbog toga što obnova, pregled statike i svega onoga ne ide kako treba. Također suosjećam s onima koji ne mogu ostvariti normalne životne navike zbog toga šta evo već mjesec i dva dana nisu prikopčani na plin i nemaju mogućnost niti grijanja, niti tople vode. Također moram vam reći da danas šetajući gradom Zagrebom sam vidio još nebrojeni broj dizalica koje rade skidaju dimnjake, skidaju dijelove fasada i to sve skupa presporo i predugo traje i presporo ide. Naravno da sve to Zagrepčani i Zagrepčanke nisu zaslužili i normalno je da grad Zagreb trebao napraviti puno više za svoje građane koji plaćaju najveći prirez u RH i koji jednostavno ne zaslužuju da budu prepušteni sami sebi. Zato da bi imali zaštitu, da bi imali pomoć imamo i državu i grad, ali naš gradonačelnik koji u biti više nije moj gradonačelnik i tako ga ne želim više zvati, umjesto da pomogne građanima, on nastavlja po svojem i radi i dalje po svojem i troši naš novac na način na koji on misli da je to adekvatno. Smiješno je i nevjerojatno i tužno i izaziva ogorčenje svih Zagrepčana i Zagrepčanki informacija da se novac koji je prikupljen u dobrovoljnoj akciji za sanacije potresa u gradu Zagrebu troši na način da taj novac dobijaju na ne natječajima nego direktno pogodbom članovi stranke Milana Bandića 365. Sramota je da tijekom potresa i ove epidemije gradonačelnik Bandić dodjeljuje kultnom kinu Europa također instituciju u kojoj dominiraju članovi njegove stranke. Sramota je da gradonačelnik Bandić i dalje nastavlja otimati novac Zagrepčana i Zagrepčanki i ne pruža im minimalnu zaštitu koju im treba pružiti. Sramota je da gradonačelnik grada Zagreba Milan Bandić za svojeg mandata nije pripremio grad Zagreb na ovakvu katastrofu koja se dogodila. U gradu Zagrebu prvo šta moramo napraviti je promijeniti gradonačelnika Zagreba, moramo napraviti nakon toga plan kako ćemo obnoviti grad Zagreb, a prvo trebamo obnavljati zdravstvene ustanove i osnovne škole, vrtiće, srednje škole, obrazovne ustanove kako bi naša djeca bila siguran i kako bi 11.5.krenuli dalje sa nastavom. Ono što vam želim sada ovdje reć ukoliko danas imate vremena u 19,00 sati ukoliko niste zadovoljni gradonačelnikom Bandićem i ukoliko mu želite poslati poruku da prestane otimati naš novac i da se makne izađite u 19,00 sati na svoje balkone, prozore svojih kuća i stanova i posvetite pet minuta lupanju loncima da mu pošaljemo glasnu poruku kao što je poslao i potres u gradu Zagrebu „odlazi“
Kolega Maras, vi ste riječima sve svojima rekli, ali molim vas, nemojte lupati u Saboru.
Bandiću odlazi.
Temeljem čl. 239. izričem vam opomenu.
Sada je na redu Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Saša Đujić. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Jučer se Plenković hvalio reformama i postignućima ove Vlade. Iste one Vlade koja se hvalila da je obustavila javne nabave prije nekih 3 tjedna. A za to vrijeme njegov direktor pošte mimo Zakona o javnoj nabavi kupuje po duplo većoj cijeni opremu za 131 milijun kuna, a resorni ministar Butković o tome navodno ništa ne zna. Ne samo da javna nabava nije obustavljena, nego se provodi protuzakonito. Sve to skupa neodoljivo podsjeća na ne tako davne koruptivne radnje vezane uz ovu Vladu zbog kojih je moralo otići pola Plenkovićevih ministara. Oporba, nadalje jučer kaže Plenković ima puno razloga biti nezadovoljna. To je točno. Kao što su nezadovoljni i građani koji nisu zaboravili kako su teško živjeli i prije ove pandemije zbog nečinjenja ove Vlade. Tako smo nezadovoljni i mi u oporbi. Nezadovoljni smo kada vidimo kako korona profiteri iz HDZ-a koriste ovu krizu da bi punili vlastite džepove, pa tako šef HEP-a pod pokroviteljstvom ministra Ćorića i pod okriljem korona krize mešetari državnim nekretninama, glavni državni inspektor Mikulić uhljebljuje vlastitu ženu u agenciju za vrijeme korona krize bez javnog natječaja na plaću od 17.000 kuna dok s druge strane građani pogođeni krizom sve teže žive. Do danas nisu se uspjeli dogovoriti tko je odgovoran i kriv za smrt 10 starijih ljudi u Domu umirovljenika u Splitu. Kažu nije HDZ-ov ravnatelj Škaričić, megauhljeb koji je preko 10 dana ušutkavao medicinsku sestru, istu onu koja je pokušala upozoriti na simptome korisnika staračkog doma. Kao što nije kriva ni ravnateljica staračkog doma u Koprivnici, ljudi umiru, a po njima nitko nije kriv. Dok ministar Beroš preporučuje nošenje maski, cijena osobnih namirnica i zaštitne opreme leti u nebo. I šta po tom pitanju poduzima ova Vlada? Po običaju ništa. Pustili su korona profitere da se bogate na tuđoj nesreći. Pustili su i banke da zarađuju ekstra profit na odgodi kredita. Odbili su naš prijedlog moratorija na kredite od godinu dana i tako su se direktno stavili na stranu interesa banaka i krupnog kapitala. Bez obzira što preporučate da nosimo zaštitne maske nećete nas ušutkati, nećete se više skrivati iza virusa i parazitirati na muci građana, javnost čeka odgovore, a javnost čeka i odgovor, ali onaj iskren ako može. Što ste to dogovarali u tajnosti pod okriljem koronakrize i noći s urednicima nekih ili bolje rečeno povlaštenih medija? RH je dosta bahatosti, pljačke, nepravde, laži, prevara, nepotizma, ušutkavanja, korupcije, žetončića i koalicije Bandić-Plenković. RH je dosta bijede i siromaštva. Zbog zakašnjelih reakcija ove Vlade preko 30 000 ljudi je ostalo bez posla, ljudi su ostali bez prihoda za svoje obitelji i ne mogu više plaćati kredite, režije, stanarinu. U stvari prava je istina da je RH pred gospodarskim slomom i to zbog nezabilježene korupcije i zato jer u zadnje 3,5.g. nije provedena niti jedna jedina reforma. Za to vrijeme RH je sustavno pljačkana. RH je pod vodstvom vaše Vlade pesimistična, siromašna, preko milijun ljudi živi na rubu siromaštva, a više od pola toga broja su umirovljenici. Zdravstvo je zbog brojnih afera i dugova pred potpunim kolapsom. Obrazovna reforma ne postoji. Sigurnosni sustav je probijen, a situacija u pravosuđu nikad gora. Iz naše zemlje je u mandatu ove Vlade pobjeglo glavom bez obzira preko 150 000 radno sposobnih, pretežno mladih ljudi. Korupcija je zahvatila sve pore društva. Tonemo po indeksu percepcije korupcije, a Europska komisija nam je lupila pljusku i poslala poruku da smo najkorumpiranija zemlja u EU, što ne čudi kada je samo iz ove Vlada čak 14 ministara moralo otići zbog ozbiljnih sumnji na korupciju, a ta ista Vlada se održava na vlasti političkom korupcijom odnosno kupovinom zastupnika u HS, a Plenković se jučer hvali nekakvim tzv. postignućima ove Vlade. Jedno je sigurno, kad god budu bili izbori, građani RH će reći jedno veliko ne korona profiterima, kalkulantima, korupciji, žetončićima jer građani vam nisu zaboravili niti oprostili. Vrijeme je da se napravi inventura mandata ove Vlade i to ne samo zadnjih mjesec dana nego sve 4.g., vrijeme je da podnesete račun za cijeli ovaj mandat. Hvala lijepo.
Sljedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ranko Ostojić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Štovane kolegice i kolege. Danas svijet je jedinstven vjerojatno u borbi protiv virusa, bio je jedinstven isto tako u jednoj drugoj prigodi, ja se nadam da je to važno i zato s ovog mjesta želim svim građanima i građankama RH čestitati 1. maj, 1. svibnja, dan koji bi trebao biti dan jedinstvene borbe za bolje radne uvjete. Kako to nije običaj u saboru da se blagdan u RH obilježi onda evo ja ću to učiniti u ime onih koji misle da bi to bilo potrebno. Svima onima koji ne rade želim da posao dobiju, svima onima koji rade da budu plaćeni za svoj trud. Svima onima koji su na prvoj crti želim da ostanu zdravi i svima želim bolje sutra, zdrav vam i sretan 1. maj. Iskoristit ću ovu priliku da podsjetim na još jedan zaborav, a to je da na jučerašnji dan umro Ivica Račan, čovjek koji nikada nije izgubio obraz, izbore da, ali je istina slijedeća ni tog premijera i predsjednika vlade i čovjeka koji je prije 30 godina osigurao da dobijemo demokratske izbore bez incidenata, nije se ovaj sabor udostojio sjetiti. Međutim, moja glavna tema je vezana za 49 štićenika doma u Vukovarskoj, govorim o ljudima koji su 7.4. evakuirani tijekom noći kada je 8.4. ministar Beroš zajedno sa ministricom Bedeković došao u Split i tada je izjavio da je netko znao da netko ima temperaturu i to je dovoljno za sankcije. Naravno očito da su ti govori zaboravljeni. Iz ovog slučaja da će izaći upute one su tek 11.4. upućene u staračke domove, a do večer prije toga ministrica Bedeković izjavila da nije imala nikakve informacije da se događaju simptomi ljudi koji su tu noć prevezeni. Nažalost 14 ih je do sada preminulo, iako se tada tvrdilo da su simptomi samo blagi. Ja želim reći da je naravno pronađen pedro, a pedro je virus. To je toliko žalosno u ovoj situaciji, da umjesto da Državno odvjetništvo RH bude jedina institucija koja može reći svojim pravorijekom da li je netko kriv ili ne, mi imamo razne inspekcije, nestanke knjige službe, izjave, intervjue vinovnika koji sebe trebaju samoocijeniti, to se nažalost dogodilo. Stožer je krenuo blago i plemenito, svi su klicali, falile su samo ružine latice, a povijest kao učiteljica života nas može naučiti jednu bitnu stvar, a to je da svaka destabilizacija demokracije, zlouporaba političke moći počinje na isti način. 2 mjeseca nakon toga imamo stožer koji nije niti formaliziran kroz odluku Vlade RH, sastoji se od stručno političkih kadrova HDZ-a, bez izbornog legitimiteta, suspendira zakone, Ustav kao da se radi o nabavci materijala za nekakvu garažu. Ugašena je država, eutanaziran sabor, pokušavaju progoniti ljude na cesti, ali se ne smiju zamjeriti onima radi kojih misle da će dobiti izbore. Sve ovlasti i zakone koje su odbacili nisu uspjeli do kraja provući. Međutim, ja želim poslati poruku da krizno upravljanje sa simpatičnim blagoglagoljivim ministrom Berošem zaboravio da postoji zdravstveni sustav i svi oni koji u ovom trenutku očekuju da dobiju zdravstvenu pomoć. 2 mjeseca su predugo razdoblje to je situacija u kojoj mora reći samo za prva 2 tjedna ove krize u trenutku kad je zamrznuto zdravstvo doživjeli smo slijedeće, a to je da je 150 ljudi više umrlo nego u istom razdoblju prošle godine. Takve brojke su eksponencijalne prema tome vratite sustav nazad, samo je 300 ljudi u ovom trenutku hospitalizirano u bolnicama i ne možete zanemariti zdravlje građana RH to je njihovo ustavno pravo i trebate se toga držati. Zahvaljujem.
Time smo završili sa današnjim radom. Mi ćemo nastaviti u srijedu 6. svibnja u 9,30 sati, sa dopunom dnevnog reda. Želim vam ugodne blagdane i vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 13,15 SATI.
Sada je na redu Klub zastupnika SDP-a i kolega Ranko Ostojić. Izvolite.
Štovane kolegice i kolege, poštovani predsjedniče HS. 2.5. se javnosti obratio Blaženko Boban, župan Splitsko-dalmatinski, lažno se predstavljajući kao načelnik stožera ili šef stožera Splitsko-dalmatinske županije i kao glasnogovornik nacionalnog stožera obratio se vezano za izvještaj inspekcijskog nalaza koji je nacionalni stožer samo spomenuo dan prije toga rezimirajući to u jednostavnoj rečenici, a to je da je sve bilo super odnosno da su se svi pridržavali pravila. Moje pitanje je šta bi bilo da se nisu pridržavali pravila? Danas već imamo 18 preminulih, a situacija koju u tom staračkom domu, ona najbolje oslikava kako se zapravo događa situacija sa laganjem, sa navodnom stručnošću i slično. Znači na toj istoj konferenciji 2.5. Blaženko Boban je izjavio da je 8. travnja, dan iza evakuacije, zatražio izvještaj od ravnatelja doma i ravnateljice nastavnog Zavoda za javno zdravstvo dobio sam na to popodne 9. travnja i u dogovoru s resornim ministrima, ministrom Berošom i ministricom Bedeković dogovorio njihov dolazak u Split. Jako lijepo jer očito da nije primijetio da je ministar Beroš 8. travnja bio u Splitu. On je bio u Splitu bez da su se čekali bilo kakvi dogovori i slično i tada je rekao slijedeće, ako se utvrdi da je netko znao da štićenici imaju temperaturi, to je dozvoljan razlog da se snose sankcije. Ministrica Bedeković je rekla da iz ovog slučaja će izaći nove upute, još detaljnije od ovih koje postoje i činjenica je slijedeća, a to je da iz te situacije moramo nešto naučit jer se radi o situaciji s kojom se dosad nismo susreli. Ta masovna grobnica u ovome trenutku koja se dogodila samo je slika na koji način se zapravo postupa sa onima koji su najranjiviji. Po epidemiološkim izvidima koji su napravljeni itd., navodno je za vrijeme dok su posjete bile zabranjene i sve zaraze koje su se dogodile, dogodile od strane osoblja. To su izjave epidemiologa iz Splita. Naravno, tada se počinje govorit u množini. Prije toga je bilo rečeno 29. da je jedna osoba navodno imala temperaturu. Međutim, onda se počinje spominjat da je 10 dana bilo jako jasno odnosno poznato i moje jednostavno pitanje je bi li itko od vas ili bilo tko u stožeru u svojoj obitelji dopustio da 10 dana ima neko temperaturu, simptome ili slično, a da na to ne reagira, pogotovo u ovoj situaciji? I naravno, tko je kriv? Kriv je virus, tako je i službeno rečeno. Al ono što je istina, a to je da svo ovo vrijeme mi zapravo zaboravljamo činjenicu da su netom nakon evakuacije određene mjere od strane državnog odvjetništva, a to je da se provedu izvidi. I niko ne bi smio bilo šta govorit, ali izgleda da se ovdje čeka možda i smrt onih koji bi bili glavni svjedoci u svemu ovome. Prije svega mislim na glavnu sestru koja je očito postupala po svim uputama i pravilima jer je 29. obavijestila epidemiologe, 7.4. smo imali situaciju sa evakuacijom. Prema tome, pravo pitanje je da li je ovo zapravo udar na pravosuđe? Da li je ovo situacija u kojoj mi imamo varijantu da stožer očito ima i najvišu pravosudnu vlast? Ja sam pito ministra Bošnjakovića ovdje, da li je točno da je to neovisno pravosudno tijelo? On mi je potvrdio i reko da se neće dogodit situacija da će oni to napravit kako treba. E, pa sad me interesira kad će to napokon bit i jedino tijelo koje bi moglo utvrditi je li neko kriv ili nije i možda i optužit virus, i to je moguće u ovim uvjetima, ali me interesira kad će taj nalaz napokon bit gotovo ili ćemo sačekat da svi pomru koji bi možda mogli bit ispitani, s kojima bi se moglo razgovarat i koji bi mogli reć pravu istinu o tome da li je ili nije rađeno sve po pravilima [[Upadica: Hvala vam]] u domu za staračke [[Upadica: Hvala vam]] staračkom domu u Vukovarskoj. Hvala vam.
Sada je na redu g. Gordan Maras, koji će govoriti odnosno iznositi stajališta Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege zastupnici i zastupnice. Poštovani građani, pogotovo se ovdje obraćam Zagrepčankama i Zagrepčanima zbog današnje situacije koja se desila na Trgu sv. Marka, odnosno na sjednici Skupštine grada Zagreba gdje je nekolicina zastupnika, odnosno svi zastupnici opozicije u Gradskoj skupštini njih 20, su organizirali fizičku sjednicu na Trgu sv. Marka i na taj način se uključili u rad Gradske skupštine. Zbog čega su to napravili? Napravili su zbog toga što HDZ i gradonačelnik Bandić uporno već 2 mjeseca izbjegavaju Gradsku skupštinu fizičku kako bi raspravili i donijeli određene prijedloge kojima bi pomogli građanima grada Zagreba. Odbijaju preuzeti odgovornost, odbijaju dati određene mjere, odbijaju čuti kritike građana na svoj račun i sramotno je, kolegice i kolege, dragi moji sugrađani, da prije 140 g. kad je Zagreb pogodio razoran potres, Skupština se organizirala u nekoliko dana. Sada HDZ i gradonačelnik Bandić ne žele mjesecima da se održi Gradska skupština, da se donesu određene mjere. Nakon što je takva Skupština započela sa radom, nakon što su zastupnici oporbe na Trgu sv. Marka zaposjeli Trg sv. Marka i počeli sudjelovati u radu, pojavio se bahati premijer Plenković koji je počeo držati lekcije ničim izazvan izašavši iz Vlade RH, obrušio se na zastupnike i pitao ih što tu rade, zbog čega na taj način organiziraju sjednicu, da je on jučer kao komunicirao sa cijelom Europom, a vidi njih sada ovdje na Trgu sv. Marka, jedan na bahati, neprimjeren, kočijaški način se odnio prema zastupnicima u Gradskoj skupštini i pokazao pravo lice HDZ-a i pravo svoje lice i nervozu, a s druge strane, štićenje i zaštitu kriminalne vlasti u gradu Zagrebu, koja je usput, budi rečeno, pokušala i rastjerati oporbene zastupnike jer su poslali, zamislite, kao da se nalazimo prije 100 godina negdje gdje se rastjeruju nemiri, poslala je vozilo gradske Čistoće da sa šmrkom pokuša rastjerati zastupnike u Gradskoj skupštini. To vam je HDZ, to vam je gradonačelnik Bandić i to vam je koliko oni vode računa o demokraciji i građanima grada Zagreba. I još jedna stvar. Danas na Vladi RH nije bio niti jedan jedini prijedlog zakonski koji bi definirao rješenje problema Zagrepčana i Zagrepčanki. Tražimo zakon o obnovi Zagreba, njega nema. HDZ očito je želi prije raspustiti hrvatski parlament, otići na izbore, nego što je im je to prijeko da naprave zakon koji bi mogao pomoći našim sugrađanima, kako ne bi čekali mjesecima toplu vodu, grijanje, kako ne bi mjesecima čekali da netko kaže, evo, pomoći ćemo, stat ćemo iza vas dok vi budete obnavljali svoje kuće, krovove i dimnjake, kako ne bi građani jesen i zimu dočekali praktično na ulici. To vam je HDZ i to vam je Milan Bandić. Sramotno je da HDZ više razmišlja o svojim foteljama, o parlamentarnim izborima nego o tome da pomogne građanima grada Zagreba. Moramo ih kazniti na izborima, moramo im pokazati da to što rade je svinjarija. Da to šta radi premijer Plenković na taj bahat način, da je to neviđeno, još u RH, a i šire, premijer koji se dolazi nadvikivati, raspravljati sa oporbenim zastupnicima koji jedino što traže, da mogu reći nešto uživo gradonačelniku i njegovoj upravi koja ne radi ništa. Zamislite koji je njihov krimen. Žele jasno i glasno reći što ne valja i jasno i glasno predložiti što bi oni to napravili . Sa druge strane, Bandića štiti Plenković jer uživa njegove koruptivne plodove, njegove vlasti već 3 i nešto godina u gradu Zagrebu i skoro 4 u RH. Nažalost to danas imamo u gradu Zagrebu, nažalost morat ćemo se protiv toga boriti na parlamentarnim izborima jer ukoliko se ne promijeni Vlada, ukoliko se ne promijeni Plenković, Bandić će ostati miran i spokojan. Zaštićen i od propitivanja za kriminal i od toga da ne radi ništa. Partneri vjerni Bandić i Plenković nastavit će uništavati Zagreb i dalje. Hvala vam lijepo.
Budući da smo da su svi oni koji su se prijavili za iznošenje stajališta u ime kluba ovdje, ja predlažem da mi odmah krenemo na iznošenje stajališta, pa će prvo govoriti poštovana zastupnica Karolina Leaković u ime SDP-a. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Željela bih u ovih slijedećih nekoliko minuta upozoriti na postupanje rektora zagrebačkog sveučilišta Damira Borasa, na njegovo autokratsko i samovoljno upravljanje Sveučilištem u Zagrebu. Naime, Senat Sveučilišta u Zagrebu po direktivi rektora Damira Borasa, na svojoj sjednici 28. travnja ove godine odbio je za dekana Filozofskog fakulteta potvrditi Nevena Jovanovića, kandidata kojega je prethodno Vijeće Filozofskog fakulteta još u veljači premoćno izglasalo. Sjednica Senata na Sveučilištu u Zagrebu na kojoj se o tome odlučivalo, održana je u neprimjerenim okolnostima, članice i članovi Senata mogli su se o prijedlogu odluke o uskrati suglasnosti očitovati samo putem e-maila, bez mogućnosti postavljanja pitanja, bez mogućnosti rasprave i bez mogućnosti zapravo očitovanja samoga predloženika na ovakav rektorov prijedlog odluke. Štoviše program kandidata za dekana nije im ni dostavljen u primjerenom roku, obrazloženje ovakve odluke rektor je Senatu dostavio svega par sati prije sjednice iako je za to naravno imao dva mjeseca. No na stranu administrativni proceduralni i organizacijski propusti rektora i Senata koji su evidentni i o kojima zapravo bruji hrvatska ne samo akademska javnost ovaj i protekli tjedan. U ovom slučaju kao i u nekima prije toga, na zagrebačkom sveučilištu suspendirana je demokratska procedura. Senat sveučilišta ne odlučuje transparentno, javno i argumentirano. Sveučilištem rektor sa svojim pouzdanicima upravlja kao da je riječ o njegovom privatnome posjedu, a ne o javnome dobru i o najvećem i najznačajnijem hrvatskom sveučilištu. Mandat rektora Borasa pamtit ćemo, ili mandate rektora Borasa pamtit ćemo po donošenju niza spornih odluka, poput dodjele počasnog doktorata Draganu Čoviću, prijedloga dodjele počasnog doktorata Milanu Bandiću, dodjeljivanja počasnog zvanja prof. emeritusa Vlatku Previšiću i niza drugih odluka a najviše po njegovim pokušajima, opetovanim pokušajima ponižavanja jedne od sastavnica sveučilišta, a to je Filozofski fakultet kojemu je svojedobno on bio i dekan a kojemu ni on a ni njegovi pouzdanici nikada nisu uspjeli zagospodariti. Zato ovo izazivanje krize i zato pokušaj zauzimanja Filozofskog fakulteta. Rektor Boras se očito osobno obračunava sa Filozofskim, onemogućujući toj instituciji autonomiju u izboru vodstva i načina na koji se njima upravlja i ne dirajući tako zapravo osnovne postulate akademskih sloboda i neovisnosti. Rektor očito s Filozofskim, s njegovim radnicima, s njegovim studenticama i studentima ima nerazjašnjene račune a seže to još u doba studentske blokade 2009. g. kada su studenti i profesori protestirali zbog komercijalizacije visokog obrazovanja, Boras je naravno bio na drugoj strani. 2016. g. kada je već bio rektor, propao mu je pokušaj spajanja Filozofskog i Katoličko-bogoslovnog fakulteta jer su i tada nastavnici i studenti na Filozofskom ustali protiv takvoga plana. Danas nakon što im rektor ponovno onemogućuje odlučivanje o vodstvu ali i smjeru razvoja fakulteta, studenti i zaposleni opet su jedinstveni u stavu da ponižavanje Filozofskog i nametanje volje rektora u osvetničkom pohodu neće proći. O rektorskom mandatu g. Borasa pisalo se nadugačko i naširoko, a povoda je bilo na odmet, svaka slijedeća odluka Senata i rektora samo je upitnija i sramotnija od one prethodne. Sveučilište u Zagrebu vodi osoba kojoj su osobni interesi, financijski interesi, kadrovsko spletkarenje, umrežavanje i dodvoravanje ispred interesa znanstvene čestitosti, profesionalnosti, etičnosti, javnog dobra i istine. Rektor Boras privatizirao je javno dobro Sveučilište u Zagrebu. Ono što rektor Boras ne može privatizirati a to je Filozofski fakultet i ono što ne može podjarmiti njegove nastavnike i njegove studentice i studente, on želi degradirati, poniziti i naravno, uništiti. Zato ja s ove govornice u Hrvatskome saboru koristim ovu priliku pozvati hrvatsku javnost, akademsku zajednicu, studentice i studente, građanke i građane da se takvoj samovolji kao i bilokojoj drugoj samovolji bilokojeg drugog uzurpatora javnih dobara, zajednički odupremo. Zahvaljujem.
Hvala lijepa.
Sada je na redu Klub zastupnika SDP-a i kolega Arsen Bauk. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovane kolegice i kolege situacija na otoku Braču nas je podsjetila kako je tanka crta između Covid free zone i žarišta. Dakle, dovoljno je samo jedno malo opuštanje, neovisno jel se to dogodilo u KBC-u Split gdje su otpustili pacijenta, a da ga nisu testirali koji je onda kao osoba koja treba 24-ro satnu skrb došao u bliski kontakt sa rodbinom koja se o njemu brinula i onda se nakon toga zaraza proširila do broja 41 jučer i još 120 testova koje, za koje nismo dobili rezultat, a kako me obavještavaju sa Brača odjednom je došlo i do manjka transparentnosti Zavoda za javno zdravstvo županije tako da više ne objavljuju ove parcijalne rezultate. Ta tanka crta se očituje i na još jednome primjeru. Prije 2 mjeseca svi političari su govorili bit će kako struka kaže, bit će kako struka odredi. Struka odredila malo strožije mjere i politika je to ponavljala. Struka je rekla da oni koji su u samoizolaciji izlaze van su malte ne bioteroristi, struka je odredila da su oni ozbiljna prijetnja zdravlju i počela ih je kažnjavati temeljem zakona i struka je mnogo toga odredila. A onda se stranka sjetila da bi trebalo ići na izbore i svjedočimo svakodnevnom zlostavljanju struke od strane stranke u 14 sati. Kada ljudi iz struke moraju odgovarati na politička pitanja onako kako je stranka zamislila. Onda više ljudi u samoizolaciji nisu bioteroristi nego samo oni koji eto nisu oboljeli pa mogu izaći na izbore ako tako se već odluči. Onda je stranka rekla da u Splitu u onome domu nitko nije kriv pa je struka morala reći da je kriv virus. Onda je stranka rekla da ne bi trebalo raditi nedjeljom pa je nerad nedjeljom epidemiološka mjera. I mnogo toga je stranka rekla što je struka morala potvrditi. Ponovit ću u 14 sati svakog dana svjedočimo zlostavljanju struke od strane stranke. Bit će kako struka odluči postalo je bit će kako stranka odluči, a to da je trebalo biti kako politika odluči predlagali smo kad se donosio Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. Predložili smo da ovlasti stožera dobije Vlada, jer sve odluke koje treba donositi od tada pa nadalje su političke odluke. Balans između gospodarskih aktivnosti koje pospješuje ili poboljšava malo slobodniji režim i mjere koje sprječavaju širenje virusa kojima naravno pogoduje nešto strožiji režim. Taj balans je politička, a ne stručna, ne zdravstvena odluka. To barem znamo. Zato svjedočimo da je, da se svakog dana nepovratno urušava autoritet ljudi koji ispred struke brane političke odluke. Kako nisu vični političkom govoru pretvaraju se polako u klaunove koji moraju svaku svoju rečenicu 4 puta objašnjavati. Zašto ste ih kolege ih HDZ-a doveli u takvu situaciju? Trebali ste napraviti ono što svaki sportaš napravi na vrhuncu karijere. Kad ste mijenjali Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti stožer staviti u savjetničku funkciju i izvršiteljsku, a Vladu u onu koje donose odluke. Ovako ljudi koji su uživali povjerenje građana, to povjerenje polako ali nepovratno gube, a najveća opasnost je da i one logične i dobre odluke koje stožer donosi da ljudi počnu ih gledati s prijezirom jer ih smatraju političkim odlukama. U ime zdravlja svih nas, pozivam stranku da prestane zlostavljati struku. Hvala.
Sada je na redu gđa. Sabina Glasovac koja će iznositi stajalište Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege. Jedina briga ovoj Vladi je kako što prije iskoristiti pozitivne percepcije građana vezano uz rad Nacionalnog stožera i Vlade RH u ovoj krizi i na tom valu organizirati što skorije izbore. Sve druge odluke su kolateralne žrtve priprema za izbore, tako i roditelji, učenici, a posebno maturanti. Fijasko za fijaskom. Prvo fijasko odluke o povratku u škole gdje smo vidjeli da je negdje oko 2% roditelja samo Vladi reklo da, vjerujemo u vas jer nam možete jamčiti sigurnost za normalizaciju obrazovnih procesa u našoj školi i sigurnost, zdravstvenu sigurnost naše djece. Znači, na tom ispitu Vlada je potpuno pala. Sljedeća odluka u koji se srlja je pošto-poto provedba državne mature. 8. lipnja odlukom Vlade RH osovine Plenković i Divjak počinje matura polaganjem prvog ispita u nizu. 25. dana je do državne mature, točnije 17 radnih dana do prvog ispita državne mature. Hajde, hvala Bogu nakon 2 mjeseca se konačno zna što učenici polažu iako ih se do kraja držalo u neizvjesnosti, znaju kada što polažu i to je barem nešto iako je trebalo 2 mjeseca neizvjesnosti da se izađe s tim informacijama, potpune konfuzije, držanje maturanata i roditelja u neizvjesnosti, dovođenja do ludila. E sada je sve na školama. Znaju se i upute HZJZ-a pod kojim uvjetima će se pisati matura. Potpuno drugačiji uvjeti, veliki izazov za ravnatelje, ispitne koordinatore, učitelje i nastavnike koji će biti dežurni na ispitima državne mature, za djecu i za roditelje. Pa tako u tim uputama koje su objavljene 8. svibnja na 4 stranice HZJZ između ostalog i kaže da državnoj maturi ne može pristupiti pristupnik kojem je izrečena mjera samoizolacije te kod kojeg je utvrđena zaraza COVID-om. Ne samo to, učenici koji će moći ući u zgradu i pristupiti državnoj maturi, morat će potpisati sljedeću izjavu, slično nešto onom što su roditelji morali potpisati kad se željela prebaciti odgovornost na njih ne bi li poslali svoju djecu u škole, a u izjavi će morati za ulazak u prostoriju, u zgradu škole, pristup državnoj maturi, sadržaj kaže, HZJZ, ime, prezime, moraju navesti razredni odjel koji pohađaju i OIB. Između ostalog, moraju potpisati sljedeće, izjavljujem da nemam znakove akutne respiratorne bolesti koja može uključivati povišenu tjelesnu temperaturu, kašalj, poteškoće u disanju, poremećaj osjeta njuha i okusa te izjavljujem da neću pristupiti ispitima državne mature ako ću u vrijeme polaganja ispita imati navedene simptome. Također, izjavljujem da mi nije propisana mjera samoizolacije, da nemam saznanja da sam zaražen/zaražena s novim koronavirusom te da neću pristupiti ispitima državne mature ako mi bude izrečena mjera samoizolacije ili ako ću imati saznanja da sam zaražen, zaražena s novim koronavirusom u vrijeme polaganja ispita. To je objavljeno 8. svibnja. Samo 3 dana poslije g. Capak na konferenciji za novinare 11. svibnja izjavljuje slijedeće vezano uz maturante i samoizolaciju. Znači, ovdje ih se traži da potpišu da nisu u samoizolaciji odnosno oni koji su u samoizolaciji ne mogu na ispite državne mature, a on 3 dana poslije poništava ono što je rečeno i objavljeno u službenoj uputama HZJZ-a i kaže, ljudi u samoizolaciji nisu bolesni nego su bili u kontaktu, pa su povećanim rizikom, to je rezervoar iz kojeg se regrutiraju češće pozitivni. Ja mislim da nije problem da oni glasaju na daljinu, ali ako stave masku i nemaju simptome moći će doći glasat. A danas smo imali raspravu i oko mature. Pa djeca koja su u samoizolaciji isto bi mogla s maskom pisati maturu. Dajte ljudi, dogovorite se. Dajte budite normalni, budite odgovorni i dogovorite se. Znači, tek kad se pomisli da ste utvrdili jasna pravila, da ste rasteretili maturante neizvjesnosti, vi opet radite cirkus. Mogu li djeca koja su u samoizolaciji izaći na maturu ili ne mogu izaći na maturu? Trebaju li se držati uputa koje ste vi propisali 8. svibnja ili onoga što ste rekli na konferenciji za novinare 11. svibnja?
Fala lijepa. Sada je na redu g. Peđa Grbin koji će iznositi stajalište Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, ovo iznošenje stajališta namjeravao sam početi na potpuno drugi način, međutim, nakon govora g. Raguža iz Kluba zastupnika HDZ-a prisiljen sam na isto se osvrnuti. Svi koji su slušali taj govor vjerojatno su osupnuti onime što su čuli i ne, poštovane kolegice i kolege, to nije vraćanje u prošlost jer ono što je g. Raguž najavio, to je mračna budućnost kojom je HDZ zaprijetio građanima RH. Valjda po uzoru na svoje partnere iz stranke Fidesz, Orbanove stranke u Mađarskoj koja ovih dana hapsi opozicionare koji se drznu pisati negativno o njoj, HDZ je najavio donošenje zakona kojim će sve nas koji za ustaše kažemo da su ratni zločinci i da su na Bleiburgu bile upravo te ustaše, dakle ratni zločini, za sve nas je predvidio kažnjavanje. To je valjda izborni program s kojim HDZ planira ići u izbore ove 2020. g. Oprostite, ali tome moramo reći jedno odlučno ne. I nakon ove nužne digresije, vratit ću se na temu, na temu zbog koje možda HDZ i pušta ovakve sramotne prijedloge. Vjerojatno zato što ne želi da se čuje o onome što se u Hrvatskoj danas događa. Vjerojatno svi koji prate potpore znaju da je od početka HDZ poslao poruku da poslodavac smije radniku platiti manje nego što je primio od države za tog radnika. Dakle, država će platiti radniku 4 tisuće, poslodavcu za radnika 4 tisuće kuna, a onda ju baš boli briga koliko će od tih 4 tisuće kuna doći radniku. Međutim, poštovane kolegice i kolege, HDZ je danas odlučio krenuti korak dalje. Danas je poslao poruku da ne samo da radniku se smije isplatiti manje nego što država za tog radnika daje, već je posao poruku da poslodavci smiju otpustiti one radnike za koje su dobili potporu. Na stranicama HZZ-a postavljeno je pitanje. Mogu li poslodavci koji su primili naknadu, potporu za radnike za ožujak 2020. te iste radnike otpustiti sa 1. travnjem 2020. g.? odgovor HZZ-a je mogu. Za navedeno nema sankcija. Mogu otpuštati. Od 1. dana smo ukazali na veliki problem ove mjere jer se njome ne pomaže radnicima. Njome se pomaže poslodavcima i mi nemamo nikakav problem sa time da se pomaže poslodavcima da očuvaju radna mjesta, ali ako vi, ako vi propišete da se ti radnici za koje se potpore daju, mogu otpustiti, onda poštovane kolegice i kolege, o očuvanju radnih mjesta nema niti govora. Ovo je nažalost još jedna od mjera kojom je HDZ pokazao da nije u stanju voditi RH, da ne razumije ekonomiju i što je najgore, da ih za radnice i radnike Hrvatske boli briga. G. Aladrović, resorni ministar se proteklih dana zgražao nad onima koji isplaćuju dividendu, a primaju potpore. Od prvog dana uvođenja ove mjere, upozoravali smo ga na taj problem, ali njemu je valjda trebalo 2 mjeseca da ga shvati. Međutim, ovo je kolegice i kolege, daleko gore od toga. Ovime je jasno poslana poruka, uzmite novac, a za radnike, koga boli briga. Jer ako možete dobiti potporu, a nakon toga otpustiti radnike, onda to sa očuvanjem radnih mjesta nema nikakve veze. I znate što je najgore? Odakle je došao novac za tu mjeru? Od 500 milijuna kuna koji su bili namijenjeni za pomoć osobama za invaliditetom kako bi bile zaposlene, kako bi našle posao, za to je bio namijenjen novac koji je danas završio kod onih koji radnike otpuštaju ili kod onih koji kao zatvorene kladionice doista, ali doista ne stvaraju nikakvu posebnu dodanu vrijednost. Otpočetka smo znali da mjere koje HDZ donosi nemaju kriterije, al ovo je još gore od toga. Ovo je pokazatelj da nema nikakvih kriterija za isplatu silnih milijuna iz državnog proračuna, al da nema niti nikakve brige za posljedice koje će takvo ponašanje za hrvatske radnike… [[Govornik se ne čuje]] Hvala.
Oprostite, vrijeme. g. Raguž je digo povredu Poslovnika. Oprostite, vrijeme. g. Raguž je digo povredu Poslovnika.
238. čl. Kolega Grbin, vi ste pokazali osvrtom na moj slobodni govor da SDP nije na razini europskih demokratskih stranaka koje su donošenjem rezolucije u Europskom parlamentu pokazale da imaju isti odnos prema zločinima i komunizma i fašizma. Ako vi opravdavate zločine nad zarobljenim hrvatskim vojnicima i civilima više desetaka tisuća, vi prihvaćate genocid nad hrvatskim narodom.
Hvala. Povreda Poslovnika nije jer je, nije razmatrana čl. 238. kao što ste rekli, niti jednim drugim člankom, ali ovaj dao sam vam mogućnost da kažete ono što mislite, kao što ću dat mogućnost da kaže ono što misli povredom Poslovnika g. Peđi Grbinu.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Kolega je povrijedio čl. 238., duboko je uvrijedio i mene i stranku u kojoj pripadam. SDP i ja osobno uvijek smo osuđivali zločine, uvijek, uvijek bez iznimke. Međutim, ono što ste vi najavili nije osuda zločina, ono je najava proganjanja onih koji propituju karakter ustaškog režima i onih koji su prije 75.g. pobjegli glavom bez obzira iz Zagreba noseći pri tom zlato. Poštovane kolegice i kolege, ovo što ste vi rekli nema veze s vezom i samo se vadite iz onog što ste prije izvalili. Hvala.
Uvaženi zastupnik Arsen Bauk iznijet će stajalište Kluba zastupnika SDP-a.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Na kraju Drugog svjetskog rata širom Europe došlo je do masovne osvete nad nacistima i njihovim pomagačima, od čega nije bila imuna i Francuska. Tamošnji desničari tvrdili su da je na kraju rata bez suđenja likvidirano 105000 kolaboracionista, dok je de Gaulle priznao tek 10842 pogubljenja bez sudske presude pri čemu su ostale zapamćene njegove riječi, ta brojka je bolna, ali je ograničena s obzirom na to koliko su groznih zločina oni počinili i kakve su njihove posljedice. Naknadne procijene francuskih povjesničara potvrđuju brojku od najmanje 50000 nacističkih suradnika je pogubljeno bez sudske presude. U Jugoslaviji se na kraju Drugog svjetskog rata dogodilo ono što se dogodilo i drugdje po Europi. Nastupilo je potpuno bezakonje, bezvlašće, naravno uz znanje i dopuštenje tadašnjeg novog režima vrijeme osvete i bezobzirnog ubijanja zarobljenika i kolaboranata. I drugdje se nakon Drugo svjetskog rata događaju se zastrašujući zločini. Više od 10 milijuna Nijemaca prognano je iz istočno europskih zemalja nakon Hitlerova poraza. Bilo je slučajeva etničkog čišćenja. Iz istočne Europe prognano je nekoliko stotina tisuća Židova koji su preživjeli rat. Poljaci su potjerali Ukrajince, Ukrajinci Poljake, Rusi su prognali Fince, Slovaci i Rumunji Mađare, Bugari su potjerali svoje Turke, Grci su potjerali Albance. Kažu i Jugoslaveni Talijane. U onoj poslijeratnoj osvetničkoj orgiji posvuda su se događale likvidacije poraženih snaga koje nikad nisu sankcionirane, a jedino je kod nas to postao genocid nad razoružanim hrvatskim narodom. Odgovor je jednostavan. Što god je veći zločin pobjednika, to je onda navodno i manji zločin kolaboranata, što god je veća žrtva poslijeratnih likvidacija, lakše je zločince pretvoriti u žrtve. Tada je i ta dva zločina, kolaboracionistički i komunistički lakše izjednačiti, a onda time i njihova kolaboracija postaje prihvatljivija. Bez obzira na sve pokušaje revizije relativizacije mi ne smijemo biti oni koji će negirati zločine koji su se dogodili nakon Drugog svjetskog rata. Danas je 18.g. otkada je predsjednik Vlade RH i prvi predsjednik SDP-a Ivica Račan prvi put došao na Bleiburg. Ja ću povodom te obljetnice pročitati ono što je on tada rekao. Možda bi neke izraze drugačije izgovorio, ali bit bi ostala ista. Danas ovdje izražavam sućut i žaljenje zbog Bleiburga. Ako to već nisu učinili oni koji su morali činimo iznova to mi iako u doba zla Bleiburga i Jasenovca nismo bili ni rođeni ili smo se tek rodili. Prošlost ne možemo mijenjati, ne možemo ni miriti sve one koji su sudjelovali u prošlim krvavim sukobima, ali vrlo je važno da jučerašnji sukobi ne potiču nove i aktualne, vrlo je važno da se jučerašnja mržnja ne prenosi na nove generacije želimo li čuvati i očuvati demokratsku Hrvatsku. Današnja Hrvatska osuđuje svaki zločin upravo zato što je građena na temeljima demokracije i antifašizma odlučnog odbacivanja svakog ekstremizma u ime kojeg su činjeni zločini svake politike, svakog totalitarizma, lijevog i desnog, crvenog ili crnog. Nesreća Bleiburga i križnog puta velika je. Trebamo je pamtiti kao opomenu. Bleiburg je opomena i svjedočanstvo zločina koji se ne smije ponoviti. Stoga upravo ovdje želim još jednom ponoviti kako je važno poštivati ljudska prava, ljudske živote i ustrajati u razumijevanju, toleranciji i miru. Ivica Račan, 15. Svibnja 2020.g. Bleiburg. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika biti će onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ja ću danas koristiti malo neobičniji izričaj i održat ću zadnji govor iz Rock opera „Gubec-beg“ odnosno njegovu zakletvu maču gdje ljudi koji su tlačeni, koji su ostavljeni, obespravljeni govore da će se dignuti i ostvariti svoju slobodu. Sa te strane sramotno je kolegice i kolege, što danas na najsramotniji dan HS-a premijere Plenković bježi od građana Grada Zagreba na zadnji ulaz i pokušava raspustiti HS prije nego što donese … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Oprostite samo, jel to nekome zvoni mobitel i ometa poštovanog zastupnika Marasa?
Mene ne ometa. Ja želim govoriti o ovo je zakletva hrvatskim građanima, danas nije završetak, danas je tek početak. Tjerat ćemo lopove i tjerat ćemo one koji su vas ostavili na cjedilu. Nećemo vas ostaviti na cjedilu. Žetončići koji su pomogli HDZ-u da napravi Zagrebu ovo što je napravio neće u sljedeće sazivu vidjeti Sabora i vjerujte mi, HDZ i gradonačelnik Bandić će platiti građanima Grada Zagreba politički cijenu za ovo šta su napravili Zagrebu. Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, danas u ovom trenutku deseci tisuća naših sugrađana ne znaju gdje će spavati, ne znaju kako će obnoviti svoje stanove, a HDZ i premijer Plenković su odabrali svoje fotelje. Svi oni koji danas podrže raspuštanje Sabora su odabrali svoje fotelje, a ne one kojima treba pomoći. Pogledajte kako glavni grad izgleda nakon 60 dana od potresa, centar grada pun cigli, pun šute. Sramite se. Izdali ste Zagreb. Nemate pravo ni odgovornost više predstavljati građene Grada Zagreba, ali mogu i građani Hrvatske vidjeti kao bi se odnosi prema njima kada bi se slučajno takva nesreća i njima dogodila. Sramotno je 60 dana niste napravili apsolutno ništa. Danas smo čuli ovdje litanije, zahvale, čemu se ovdje zastupnici koji podržavaju HDZ trebaju zahvaljivati, kojim biračima trebaju slati poruke? Da su četiri godine omogućili ne legitimnoj Vladi da bude na čelu RH, da naprave sve što je u njihovoj moći da bi zadržali svoje fotelje. Kada je Agrokorov zakon trebalo donijeti, kada je Martina Dalić svoje prijatelje trebala uhljebiti zakon se donio za deset dana, kada treba pomoći 20, 30.000 Zagrepčana zakona nema 60 dana i poruka je ovdje HDZ-a da čekamo. Sram me što sam dio 9. Saziva HS-a i ispričavam se svim građanima Zagrepčanima i Zagrepčankama šta smo dio ovog cirkusa Andreja Plenkovića. Sve ćemo napraviti naredna dva mjeseca do parlamentarnih izbora da oni više ne odlučuju u RH, da kao oni kao što su Mađar koji je izdao svoje birače, kao oni koji su od početka među njima je jako puno upravo zastupnika koji su sada dio kluba Milana Bandića koji podržavaju one koji za građane Grada Zagreba nisu napravili ništa. I zato još na kraju jednom, ova sjednica, ovaj današnji dan nije završetak, ovo je početak promjena u RH. Promijenit ćemo one kojima je jedini interes njihova fotelja i koji uopće ne vode računa o onima kojima trebaju pomoći, a pomoći treba mnogim građanima i blokiranima i zaštićenim najmoprimcima i onima koji su stradali u potresu i onima koji su ostali bez posla i oni koji su pod ovrhama svima njima treba pomoći. Hrvatskoj treba restart i nadam se da ćemo za taj restart kolegice i kolege, dragi naši sugrađani i sugrađanke imati vašu potporu. Nećemo završiti ovdje i kao šta kaže Gubec-beg u ovoj operi zub za zub. Sve ćemo vam to naplatiti. Zagreb vam to neće oprostiti. Hvala vam lijepo i želim vam svako dobro i nadam se da ćete moći mirno spavati nakon ovog dana i vi gospodine Radin. Hvala lijepo.
G. Nenad Stazić, iznosit će stajalište Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] [[Upadica Radin: Mikrofon. Dobro, sad je dobro.]] Dakle, ubojstva se događaju, događala su se i događat će se i dalje, to je nemoguće prevenirati. Ali ono ubojstvo koje se prije 4 dana dogodilo u Splitu, sve nas mora duboko zabrinuti. Jedan 25-godišnji mladić ubio je troje ljudi. Što je uslijedilo nakon tog ubojstva? Erupcija masovnog oduševljenja po društvenim mrežama. Njega se slavi kao hrabra čovjeka, odlučna čovjeka koji se bori za pravdu, koji ima smjelosti pravdu uzeti u svoje ruke i 3 dilera zauvijek ukloniti s ulice Splita. Jedan od tih ubijenih je prije 16 godina motorom usmrtio jednu 8-godišnju djevojčicu. Pobjegao je s mjesta nesreće i zato je dobio, zamislite, 3 godine zatvora. Ova podrška nije samo deklaratorna, skuplja se i novac da se plati njegova obrana. Sve ovo je jedno svjedočanstvo dubokog i vjerojatno nepovratnog sunovrata RH. Institucije države su izgubile sav kredibilitet. Ne vjeruje se nikome, ne vjeruje se policiji, ne vjeruje se sudovima, ne vjeruje se Vladi, ne vjeruje se Saboru, ne vjeruje se predsjednici republike, u jednu riječ, ne vjeruje se nikome. A kako i da im se vjeruje? Kalašnjikov se kupuje kao roba široke potrošnje. Kad su splitsku policiju novinari pitali kako to da je taj mladić uspio nabaviti kalašnjikov, ovi su rekli, ha znate, zemlja je izašla iz rata. Pa da, izašla je iz rata, ali je iz rata izašla '95. g., a mi smo sada u 2020. g. Pa što su radili sve te godine? Zemlja smo u kojoj sramotni primjeri postaju poželjni uzori. Prijeratni harmonikaši i monteri centralnog grijanja danas su naftni magnati. Dileri droge, ugledni uzvanici na inauguraciji sada već odbačene predsjednice. Teroristkinja podržava njezinu kandidaturu, a premijer o tome šuti. Ljude je zahvatio očaj. Što im ostaje? Život u strahu, šutnja, neprestano povlačenje od kriminalnih moćnika ili očajničko uzimanje pravde u svoje ruke? Pa svi su u Splitu znali i znaju tko su dileri droge, svi osim policije. Ubijeni su godinama terorizirali Split, a institucije šute. Koga treba okriviti? Oparu koji s imenom ubojice izlazi prije policije? Koga treba kriviti, Božinovića, koji ni ne pokušava doznati zašto policija nije obavila svoj posao na vrijeme. Koga treba kriviti, Plenkovića, koji na sve odgovara uvijek jednom te istom laži, institucije rade svoj posao, a ova Vlada je uspješna. Koga okriviti, Grabar – Kitarović kojoj su najbolje društvo od početka mandata bili kriminalci, njezin gubitak izbora je dokaz da je narodu dosta. Okriviti ljude na društvenim mrežama koji postaju nervozni i svrstavaju se uz ubojicu jer misle da je i to bolje nego durati tiraju kriminala i bijedu države. Posljednji je trenutak da se oni koji imaju moć da nešto naprave, trgnu, ali slušajući danas premijera prema kojem zemljom teku med i mlijeko, koji ne vidi da ulicama teče krv, da se po kućama valja bijeda, da ljudi tonu u očaj, teško da možemo očekivati bilo što.
Povreda Poslovnika, od koga? A g. Bulj, izvolite.
Hvala lijepo, pa povreda Poslovnika, čl. 238. kolega Stazić neće da kaže kako je on izjavio da '45.g. u Bleiburgu nije završen posao i s tim je pozivao također na ubojstva.
Hvala lijepo na mišljenju, ali nije povreda…
Smatram da se svi najprije trebamo pogledat u ogledalo, što radimo i što činimo. Hvala lijepo.
Fala lijepo na vašem mišljenju, fala lijepo na vašem mišljenju, ali nije povreda Poslovnika, neću dat nikakvu opomenu, ali vi znate da nije povreda Poslovnika to, to je rasprava, raspravite si kad god hoćete.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Sabina Glasovac.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Evo današnjim danom ministrica Divjak odlukom Hrvatskog sabora ostaje ministrica obrazovanja i znanosti. Nikoga to vjerujem tko iti malo poznaje politiku prati politička kretanja nije previše iznenadilo. Ministrica je proizvod trgovačke koalicije, kako je na mjesto ministrice došla, tako je danas na tom mjestu ministrice i ostala. Dok je trgovačke koalicije bit će i ministrice. Postoji jedan ovako zgodan citat na društvenim mrežama koji se širi posljednjih dana koji kaže, ovako jedna fotografija premijera Plenkovića i ministrice i kaže nema tu ljubavi, ostajemo u braku zbog djece. Tako je i u ovoj koaliciji, nema tu međusobnog povjerenja, nema tu kolegijalnosti, nema tu nažalost ni benefita ni za obrazovni sustav i za hrvatsko društvo, ali postoji snažna želja i snažni interes sa se očuva postojeća koalicija. Međutim, bez obzira na to pošto ministrica Divjak ostaje ministrica, ja bih danas iskoristila ovo vrijeme da ju u ime učitelja, nastavnika, roditelja i djece zamolim da ubuduće u ovom drugom valu nabavke tableta djeca dobiju kvalitetnije tablete kojima neće pucati ekrani, koji će imati kamere, kojima će moći pristupiti digitalnim sadržajima. Isto tako molim ju da se počne boriti za zakonitost u sustavu visokog obrazovanja i znanosti i da stane na kraj bezakonju koje se događa na pojedinim institucijama iz tog segmenta. Zamolila bih ju isto tako da donese Zakon o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju i Zakon o osiguravanju kvalitete koji treba unaprijediti taj sustav visokog obrazovanja i znanosti, a u njenom planu normativnih aktivnosti Vlade nalazi se da će ga se donijeti, da će se te zakone donijeti još u zadnjem kvartalu 2018. godine, kasni se previše s tim i neka usmjeri svu svoju snagu na donošenje tih dvaju zakona. Isto tako Zakon o prosvjetnoj inspekciji koji je trebao biti donesen krajem 2019. godine od iznimne je važnosti za naše učitelje i nastavnike posebno u onom dijelu gdje se vrlo često radi o anonimnim prijavama protiv učitelja i nastavnika. Oni su puno nezadovoljstva izražavali i na samom prosvjedu vezano uz taj zakon, pa neka se požuri odnosno kad se kasni već s tim zakonom neka se donese u ovoj posljednjoj godini mandata. Zakon o odgoju i obrazovanju, vjerujem da i ministrica to zna, kojeg smo donijeli u Hrvatskom saboru prije godinu dana donio je brojne probleme u zapošljavanju u hrvatskim školama. Znači odlukom kroz taj zakon da svaka škola utvrđuje svoje kriterije po kojima će zapošljavati učitelje i nastavnike, ali i komisije koje će raspoređivati tehnološke viškove ne da je oslabio utjecaj politike na zapošljavanje u školama nego je zapravo pružio jedan mehanizam da politika kroz posebne kriterije pogodovajući određenim kandidatima zapošljava prema njezinom zakonu one koji su politici poželjni i koji su politici odgovarajući. Mislim da se tome treba stati na kraj. Sada se vidi u ovih godinu dana da je ta stavka zakona iznimno opasna. Kriterije treba unificirati, a ne dozvoliti da ih svako prilagođava kandidatima koje želi zaposliti, to su opasne stvari. Mi trebamo težiti depolitizaciji u sustavu zapošljavanja odgojno obrazovnih radnika, a ne politizaciju i utjecaj politike jačati što je ona napravila svojim zakonom. Ono što se još iskreno nadam da će se novac naš novac transparentnije trošiti, da će se odustati od namještanja natječaja za ravnatelje uprava i savjetnike u Kabinetu ministrice. Pomno ćemo pratiti, ona je provela natječaj, nije imenovala ravnatelje uprava i savjetnike, vjerojatno je čekala da prođe ovaj zahtjev za opozivom, međutim zaista se dovodi ozbiljno u pitanje izbor ljudi koji su do sada bili pomoćnici postat će ravnatelji uprava i oni ljudi koji će postati njeni savjetnici u kabinetu. To što nismo uspjeli ne znači da nismo bili u pravu, opozicija je podsjetit ću tražila opoziv ministra Barišića, ministrice Dalić, ministra Kuščevića, Tolušića, Marića i Žalac [[Upadica: Hvala, hvala lijepa.]] sve ste vi to ovdje izglasali da ostanu, a na kraju su morali otići.
Idemo na 9. raspravu, Kluba zastupnika SDP-a, poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepa kolegice i kolege, danas je srijeda, 22. je siječanj 2020.g. i umjesto na svom radnom mjestu na Trgu Stjepana Radića gradonačelnik Grada Zagreba provodi vrijeme na Zrinjevcu odgovarajući na pitanju i tome da li se osjeća kriv ili ne vezano uz jednu od niza afera u kojima je uključen i za koje postoje pravomoćne optužnice na sudu i za koje treba odgovarati pred hrvatskim sudovima i na kraju krajeva i pred hrvatskim građanima kad god oni bili slijedeći izbori. Ono što vidimo proteklih dana je i da naše pravosuđe koje je rak rana, ja bi rekao, cjelokupnog našeg društva ne radi dovoljno brzo neke stvari koje bi trebalo raditi, pa vidimo da je nakon 10-tak godina tek potvrđena optužnica u Gradu Zagrebu protiv također članova Poglavarstva Grada Zagreba za štetu nanesenu gradu u iznosu 151 milijun kuna u aferi Krašograd, znači sa jedne strane pravosuđe se ponaša ažurno prema običnim građanima, a prema onim moćnicima koji zloupotrebljavaju povjerenje građana kao što je to evidentno u Gradu Zagrebu, afere traju godinama, pa čak i desetljećima i sa te strane se postavlja pitanje zašto je to tako i zbog čega i do kada ćemo takve stvari kao društvo tolerirati. Sigurno je to tako i zbog toga šta gradonačelnik Bandić ima veliko zaleđe HDZ-a i bespogovornu podršku HDZ-a i premijera Plenkovića i na državnoj i na lokalnoj razini jer da to nije tako već odavno bi imali izbore u Gradu Zagrebu i gradonačelnik Bandić više ne bi bio gradonačelnik, on je isključivo gradonačelnik zbog toga šta ga HDZ podržava. Sa druge strane postavlja se pitanje kako funkcionira naše društvo i ja ovdje evo javnosti i ja bi rekao onima koji prate šta se dešava u gradu našem, u našim pravosudnim tijelima, dajem jednu temu, pitajte koliko se ljudi iz USKOK-a i DORH-a zaposlilo u Gradskom poglavarstvu Grada Zagreba, da vidite kako funkcioniraju stvari i da vidite kako gradonačelnik Bandić i na koji način kupuje javnim utjecajem i novcem defakto ovaj spori proces i na neki način zaštitu od progona za netransparentno i po meni nedopustivo upravljanje Gradom Zagrebom. Da vidimo koliko je ljudi iz DORH-a promijenilo poslodavca u Gradsku upravu u Gradu Zagrebu i onda će vam neke stvari biti jasne, koliko je to sve skupa isprepleteno i na koji način nažalost te stvari funkcioniraju u RH i Gradu Zagrebu. I zadnji slučaj gdje se vidi bespogovorna podrška HDZ-a je slučaj gdje 20 zastupnika u gradskoj skupštini na inicijativu SDP-a je podnijelo prijedlog gradskoj skupštini da se raspiše savjetodavni referendum odnosno lokalni referendum građana Grada Zagreba o izmjenama i dopunama GUP-a gdje bi građani odlučili da li žele ove izmjene GUP-a koje guraju HDZ i gradonačelnik Bandić na silu kroz gradsku skupštinu, koje su dobile preko 30 000 primjedbi protiv kojih je struka i svi oni koji se bave planiranjem prostora u Gradu Zagrebu, dali smo mogućnost skupštini da to raspiše i gle čuda, HDZ nije za to, oni su protiv toga odnosno još uvijek se mudro ne izjašnjavaju i postavlja se pitanje šta će odlučiti do same gradske skupštine i kada vidite glasanje HDZ-a na toj skupštini, bit će vam jasno zbog čega je gradonačelnik Bandić još uvijek gradonačelnik i tko ga u biti, drži zbog vlastitih interesa i vlasti na državnoj i na gradskoj razini, gdje se tako lijepo i lagano dijele sinekure. Naravno, tome će doći kraj kada dođu izbori jer više ne vidim niti u jednom filmu mogućnost da gradonačelnik Bandić dobije novi mandat, a sa njim i HDZ u gradu Zagrebu. Kolegice i kolege, zapitajmo se svi zbog čega je situacija takva, zbog čega ljudi osjećaju nepravdu i zbog čega su ljudi bijesni na tu korupcija i takvo upravljanje glavnim [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] gradom RH.
Slijedeći klub zastupnika je trebao biti Klub Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, trebao je govoriti kolega Zekanović međutim nema ga ovdje pa će slijedeći Klub biti onaj SDP-a u ime koje će govoriti poštovana zastupnica Romana Jerković, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege, o primjeru koji zorno pokazuje kako funkcioniraju stvari u RH i o tome koliko su disfunkcionalne državne institucije i oni koji ih vode, već sam govorila. Govorila sam o jednoj tipičnoj hrvatskoj priči i o tome kako politika na svim razinama počevši od one lokalne preko regionalne do državne može biti gluha i slijepa za interese i potrebe svojih građana, kako može biti maćeha onima čije bi interese trebali zastupati, braniti i za koje bi se trebala boriti. Govorila sam o poluotoku Pelješcu, o mjestu Kućište i Perni, što pripada općini Orebić. Govorila sam o potrebi izmještanja trajektne luke iz središta Orebića negdje drugdje i o potrebi izgradnje nove trajektne luke. Nova luka je odavno trebala biti izgrađena jer staroj zbog prometne preopterećenosti nije mjesto u srcu Orebića, to svi znaju. Netko je odlučio da je mjesto za novu luku baš na Perni, kažu nema boljeg rješenja, dobro recimo da nema veze to što je Perna jedan od najljepših dijelova južne strane poluotoka Pelješca i što ga mi svi smatramo Zlatnim ratom, pelješkim Zlatnim ratom. Nema veze to što ljudi tamo koji žive koriste jedini resurs koji imaju, a to je more, to je sunce i to je prekrasna obala, to je izvor njihovih prihoda i njihova egzistencija, tako prehranjuju svoju djecu, tako ih školuju i uzmite im turizam, uzeli ste im život. Recimo da nema veze to što je Pelješko-korčulanski kanal poznat u svjetskim okvirima surfanju na dasci i što su tamo windsurfing i kiting škole. Recimo da nema veze ni to što danas u neposrednoj blizini planirane luke imamo oko 600 ležajeva u domaćinstvima, nekoliko restorana, hotel, kampove i druge ugostiteljske objekte. Recimo da nema veze niti to što 10 godina država ne radi ništa, ali dozvoli mladim ljudima da tamo žive, da osnuju svoje obitelji, da se zaduže u bankama, da dobiju poticaj od države od Europskih fondova, dozvole razvijanje turističke infrastrukture, dozvole gradnju. Recimo da nema veze niti to što je gradnja trajektne luke planirana unutar turističkog kompleksa Komodor. I što sada? E sada, na Perni se planira izgraditi trajektna luka u dužini od 220 metara sa 3 rampe, pored toga dolazi 6 metara od kuća u kojima ljudi žive i koje iznajmljuju turistima. Gledajte, ljudi koji žive dolje bore se za svoju egzistenciju i egzistenciju svoje djece, prepušteni su na milost i nemilost bezobzirnoj politici koja ne mari za interese ljudi. Molili su, pozivali su na razgovor, na dijalog, na dogovor, nisu oni protiv razvoja, nisu oni protiv trajektne luke, oni samo postavljaju pitanja i to vrlo logična. Pitaju zašto izbetonirati 220 metara plaže od koje mi živimo? Zašto doći 6 metara do ispod naših kuća? Zašto su potrebne 3 trajektne rampe? A ja postavljam ovdje javno još dva pitanja. Zašto ih nitno ne sluša? I zašto ih nitko ne želi primiti? U međuvremenu, pazite ovo Upravni sud u Splitu donio je presudu u korist Mjesnog odbora Kučište, Ministarstvo zaštite okoliša koje ih je tužilo tvrdilo je da nije potrebno provesti postupak procjene utjecaja na okoliš. Pa zar je moguće da nisu znali? Ma, ne naravno da su znali, ali su mislili da će im to proći. I još nevjerojatno, u tom istom sporu kojeg je Mjesni odbor Kučište dobio, a ministarstvo izgubilo lučka uprava i Ministarstvo okoliša lažu a je planirana luka Perna udaljena više od 3000 metara od starog grada Korčula. Što nije istina, udaljena je 1300 metara koji je pod zaštitom kao povijesna baština, pa planirana luka na Perni upada u kontaktnu zonu povijesne cjeline starog grada Korčula. Dakle, radi se ne samo o životnoj egzistenciji ljudi koji dole žive i državnom turističkom kompleksu Komodor, već i o nepovratnom nagrđivanju povijesne cjeline. Sve što traže ovi ljudi iz Kučišta je izmjena i dopuna urbanističkog plana, traže da se s njima sjedne za stol, da se razgovara, da se plan promjeni, da se smanji trajektna luka, da ne budu 3 rampe. To što oni traže nije nemoguće, to što oni traže nije suludo, to što oni traže je sasvim razumljivo i logično, oni se bore za svoju egzistenciju. Ja sa naivno vjerovala da mogu im pomoći da mogu dovesti strane dvije za stol za pregovore, vjerovala sam da mogu pozvati i ministra Butkovića i gospodina Branka Bačića, molila sam ih da sjednu s njima za stol, da razgovaraju i da se dogovore. Međutim, nažalost politika je nešto drugo, političari nisu bogovi do kojih je nemoguće [[Upadica: Hvala.]] doći, a nažalost mnogi se tako ponašaju. Hvala lijepo.
8. rasprava Klub zastupnika SDP-a poštovani kolega Nenad Stazić. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedniče Sabora. Jučer se u Hrvatskoj dogodio nečuven, neviđen upravo svinjski skandal. Zagrebački centar za socijalnu skrb odbio je zahtjev istospolnog para Ive Šegote i Mladena Kožića za udomljenjem djeteta. To si je dopustila nekakva Tatjana Brozić Perić, šefica toga centra. Ona je to sebi dopustila unatoč presudi Upravnoga suda. Žena ne poštuje odluke suda, ona misli da je iznad suda, ona misli da je ona iznad zakona i ona sebi dopušta da ne udovolji presudi suda. To je kazneno djelo i da smo mi nekakva država, ali barem nekakva, ta izvjesna Tatjana Brozić Perić do danas u osam sati ujutro do početka svog radnog vremena više ne bi bila na tom mjestu, ona bi bila smijenjena, ona bi bila potjerana jer ne poštuje odluke suda. Tko je to trebao napraviti? Vesna Bedeković ministrica resorna. E sada šta ćemo čekati? Da mi pošaljemo ne znam, 9., 10. zahtjev za smjenom ministra ovdje sada te gospođe ministrice Vesne Bedeković jer dopušta da se u njezinom resoru događaju takvi skandali da nekakva šefica, nekakvog centra za socijalnu skrb sebi dopušta da ne poštuje zakone. Mi se time svrstavamo uz Bjelorusiju i Moldaviju. Praksa udomljenja djeteta kod homoseksualnih parova postoji naravno u Španjolskoj, Austriji, u Njemačko i u Velikoj Britaniji, mi predsjedamo sada Vijećem EU i umjesto da budemo primjer naprednih zemalja, otvorenih zemalja nama nekakva Tatjana Brozić Perić određuje ritam i vuče nas u srednji vijek. Pa to se samo može usporediti sa ovim što je govorio Zekanović ovdje koji ne shvaća da se zakoni moraju poštivaju jer tako određuje Ustav koji napada ovdje homoseksualne parove, registrirano partnerstvo i koji bi se s njima obračunao na najokrutniji način. Hitler je za njih smislio rješenje, slao ih je u koncentracijske logore, Zekonović bi očito htio da se ta praksa nastavi i u Hrvatskoj. E pa neće, neće, dok je ovdje SDP-a neće. Dizat ćemo svoj glas i protiv Zekanovića i protiv te Tatjane Brozić Perić i protiv njezine ministrice Vesne Bedeković koja ne poduzima ništa. Pa što ta Tatjana Brozić Perić nije zabranila da djeca, mala djeca bez pratnje odraslih idu u Crkvu jer im tamo prijeti veća opasnost od popovske pedofilije nego što im prijeti udomljenje kod homoseksualnih parova. Pa to bi bila nekakva briga za djecu. Dal ta žena uopće zna što je briga za djecu? Osam ministara SDP je tražio da se smijeni osam ministara i smijenjeno je, smijenjeno je nakon što ih je Plenković branio, ovo je 14. po redu koji je smijenjen, gotovo cijela Vlada. Ne znaju ministri ispuniti karticu, imovinsku karticu. Mi svi to moramo ispunjavati jer smo dužnosnici, to je vrlo jednostavan postupak, to se radi putem interneta, to bi napravilo dijete u osnovnoj školi to može napraviti, to uvjeren sam bi uspjela čak i Tatjana Brozić Perić napraviti unatoč ovakvim svojim odlukama, ali to ne uspijevaju Plenkovićevi ministri. Pa se pitam [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] predsjedniče, pa možete li nać bar jednog ministra koji je pismen?
Idemo sada na devetu raspravu, Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala vam lijepo. Kolegice i kolege zastupnici, poštovani građani. 1. veljače ove godine na glavnom zagrebačkom trgu održan je veliki skup pod motom „Dosta je“ i preko 20 000 naših sugrađana u gradu Zagrebu došlo je izraziti nezadovoljstvo sa aktualnom vlašću u gradu Zagrebu gradonačelnikom M. Bandićem i HDZ-om kojega svesrdno 3 g. podržava zbog toga šta Bandić kontra uslugom vraća u Hrvatskom saboru preko žetončića g. A. Plenkoviću mir do kraja mandata ali građani više nemaju strpljenja, nemaju više ni volje ni želje gledati tu vrstu trgovine i uvjeren sam da svakim novim prosvjedom u gradu Zagrebu koji će se nastaviti narednih mjeseci, bit će sve više i više naših sugrađana. Ljudi ne žele više trpiti bahatost, lopovluk, netransparentnost i žele pokazati svojim aktivizmom, izlaskom na ulice bez obzira o strankama, politici i onom političaru u gradu Zagrebu, žele reći da nisu zadovoljni. Žele da se njima omogući ponovo da kažu kakav grad Zagreb i kakvu vlast u gradu Zagrebu žele i ne žele da neodgovorni političari troše njihovo vrijeme, novac i rasprodaju njihov prostor. Postoje dvije krucijalne stvari koje su se desile prošli tjedan i koje će se desiti i sutra u Gradskoj skupštini. Jedna je da je Ustavni sud na prijedlog Kluba zastupnika SDP-a ukinuo sramotnu odluku i uredbu Vlade RH kojom se omogućuje poskupljenje za duplo odvoza komunalnog otpada. Super je da je Ustavni sud shvatio koliko je to štetna odlika, koliko može donijeti negativnih posljedica na ljudsko zdravlje ali i na kućne budžete naših sugrađana i građana kroz cijelu Hrvatsku i odlučio je tu odluku promotriti i tu uredbu promotriti pozorno i o njoj donijeti konačnu odluku u nekom skorijem vremenom. Znači dobra je vijest da za veljaču i naredne mjesece u svim gradovima RH pa tako i u gradu Zagrebu neće poskupiti otpad u režiji gradonačelnika Bandića i HDZ-a za duplo koliko je to trebalo poskupiti. Druga stvar, sutra je Gradska skupština i sprema se otimačina zemlje građanima grada Zagreba, famozni GUP i hipodrom i ovdje tražim da HDZ konačno jedan dan prije te skupštine kaže što će napraviti jer bez HDZ-ove podrške Bandiću nema ni GUP-a. Bez HDZ-ovog držanja štange Bandiću nema ni pljačkanja prostora u gradu Zagrebu. Da li je vrijedno g. Plenkoviću vaših 6 mj. mandata u Vladi RH da uništite prostor u gradu Zagrebu i dozvolite ovim muljatorima koji su trenutno u izvršnoj vlasti a vi u skupštini, dr. Prgomet i društvo ih svesrdno podržavate, da li je to vrijedno tih 6 mj. da napravite takav skandal i takvu muljažu u pljačku sa zemljištem? Bilo bi super kada bi se uspjeli barem sada na kraju mandata odmaknuti i oduprijeti tom netransparentnom i pljačkaškom upravljanju gradom Zagrebu. Ukoliko to ne želite, a građani žele promjene u gradu Zagrebu, SDP će uputiti u Gradsku skupštinu prijedlog za opoziv gradonačelnika Zagreba, ukoliko HDZ misli da on upravlja gradom Zagrebom, neće podržati taj opoziv i moguće je da će zbog sitnih interesa, HDZ i dalje ustrajati na održavanju Bandića na životu ali nakon toga će SDP uputiti prijedlog građanima grada Zagreba da svojim potpisom pokrenu postupak referenduma o opozivu gradonačelnika Bandića. Nemamo više vremena za čekanje, dosta nam je sitnih muljaža, trgovina HDZ-a i Bandića. Hvala vam lijepo.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege, evo protekao je i prvi mjesec hrvatskog predsjedanja Vijećem EU. To je nešto na što smo ponosni, to je kako je rekao i predstojnik ureda premijera gospodin Petešić Frka velika čast, odgovornost, ali i prilika za Hrvatsku. S druge pak strane, neki dužnosnici konkretno ministar vanjskih poslova prije neki dan izrazio je svoje negodovanje zašto se mediji, zašto se hrvatska javnost bavi toliko aferama koje proizlaze iz Vlade koje su vezane uz ministre, mahom vezano uz njihove imovinske kartice i nekretnine. I rekao je da bi zapravo mi trebali svi puno više pratiti hrvatsko predsjedanje, da mu nije jasno zašto se toliko bavimo aferama, a toliko malo ono što se događa u hrvatskom predsjedanju. Pa hajmo ona, ona redom. Znači ako je to Hrvatskoj, a sigurno jest velika čast, odgovornost i prilika mene samo zanima zašto Vlada RH u trenutku kada predsjedamo Vijećam EU, kada imamo priliku nametnuti i neke teme koje su bitne za Hrvatsku, ali i nametnuti se i kao jedan odgovoran i važan faktor, ne samo u regiji nego i u EU, zašto Vlada RH ovaj period koristi za to da ponizi Hrvatsku, da radi protiv hrvatskih interesa. Konkretno, buknula je u javnost neki dan vijest da će EU na prijedlog hrvatskog predsjedništva razmotriti smanjenje prava putnicima u zračnom prometu, a samim time veću zaradu aviokompanijama. Što znači da bi se trebalo razmotriti povećanje minimalnog kašnjenja letova od 3 sata za koje putnici mogu tražiti odštetu. Zašto Vlada RH u trenutku kada Hrvatska predsjeda Vijećem EU radi u interesu multinacionalnih kompanija, a protiv hrvatskih građana? Zašto su to teme koje mi namećemo? Na stranu sada odluka 2017. godine koja se isto tako otkrila tek nedavno da je Vlada RH glasala protiv ukidanja naknade za roming građanima unutar granica EU. Još jedna odluka na štetu hrvatskih građana u korist multinacionalnih kompanija. Zašto to RH radi, zašto se na takav način ponaša? Treće, kada cijeli svijet slavi i svečano obilježava 25 godišnji održavanja 4. Kongresa o ženama održanoj u Pekingu, to je znači ključni dokument kojim je usvojena pekinška platforma za djelovanje čiji je cilj osnaživanje žena i stvaranje uvjeta za ravnopravnost spolova. Potpisnice su čak 148 zemalja, a to se može vrlo lijepo povezati sa Sustainable Development Goals Agenda 2030. gdje ključni globalni cilj broj 5 je rodna ravnopravnost, a podcilj 5,6 unutar tog cilja zapravo kaže da se ženama treba osigurati pristup seksualnom i spolnom i reproduktivnom zdravlju, a isto tako da se treba raditi na poboljšanju, znači tog istog, te iste razine seksualnog reproduktivnog zdravlja. Vlada RH u tom trenutku ne samo da se ne pridržava ovih argumenata nego odbija ispuniti odluku Ustavnog suda koja joj je dala za zadatak da donese novi zakon o prekidu, medicinskom prekidu, prekidu trudnoće. Znači, mi u trenutku kada cijeli svijet obilježava neke bitne reći ću to tako obljetnice dokumenata koji trebaju podići razinu standarda medicinske i zdravstvene skrbi o ženama i kada se moramo boriti protiv regresije u pogledu prava na pobačaj, a upravo naš ovaj zakon o kome se jučer nije moglo niti raspravljati je, ide u korak ispunjenju tih globalno održivih ciljeva, Vlada RH u trenutku kada mi predsjedamo naprosto ignorira neke globalne ciljeve, neke globalne dokumente i radi protiv interesa u ovom slučaju ne svih hrvatskih građana, ali zasigurno protiv žena u RH. Lijepo je predsjedati [[Upadica: Hvala.]] ali je još ljepše držati se nekih standarda i ciljeva u interesu građana Republike.
Hvala lijepo.
Sada je na redu Klub zastupnika SDP-a poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege. Poštovani građanke i građani. Drago mi je što evo u ime Kluba zastupnika SDP-a mogu apostrofirati jučerašnji dan 11.2.2020. godine kao jedan od dana najznačajnijih u RH i u gradu Zagrebu gdje su građani uspjeli odnijeti pobjedu nad lošom politikom koja njima upravlja. Jučer u strahu od građana grada Zagreba, gradonačelnik Bandić i HDZ su odigrali jedan mali performans i pokušali kupiti vrijeme do trenutka kada će po njihovom mišljenju opet biti u mogućnosti oteti prostor građanima grada Zagreba. Strah koji se uvukao u kosti gradonačelniku Bandiću i HDZ-u od gubitka unutarstranačkih izbora pa onda nakon toga i parlamentarnih izbora i na kraju izbora za grad Zagreb je prevelik. I zato građani grada Zagreba moraju biti svjesni da pritisak mora biti još jači jer ti vlastodršci, ti ne transparentni upravljači našim sudbinama, ti koji razmišljaju samo o svom interesu i o interesu svojih skupina koje ih financiraju, podržavaju i rade koješta šta mi uopće ne znamo, oni se boje jedino gubitka izbora i vašeg glasa koji ih može promijeniti iz njihovih pozicija. I zbog toga moraju biti svjesni svi da jedino nastavkom pritiska na HDZ i gradonačelnika Bandića možemo doći konačno do promjena u gradu Zagrebu i RH. Jedino pritiskom na tu lošu, koruptivnu, trgovačku, ne transparentnu politiku možemo promijeniti naš grad Zagreb i RH. HDZ i gradonačelnik Bandić se nisu jučer promijenili, oni su samo jučer bili u strahu. Bojali su se građana i trebaju se bojati građana, kako vladaju tako će na izborima i proći. Da li možemo osigurati da građani naše zemlje, da građani našeg grada Zagreba imaju vlast koja zaslužuje njihovo povjerenje, koja će raditi u njihovom interesu, koja će koristiti sve one resurse koje su im na raspolaganju kako bi život u gradu Zagrebu bio bolji? Sigurno da imamo. Da li ćemo koristiti znanje Društva arhitekata u gradu Zagrebu koje nudi drugačiju viziju grada i drugačiji razvoj grada Zagreba? Sigurno hoćemo. Da li ćemo koristiti sve one mogućnosti razvoja koje grad Zagreb ima, da li ćemo ulagati više u škole, vrtiće, da li ćemo ulagati više u to da naši građani osjete svaki dan bolje za sebe i svoje obitelji, a ne za njih nekolicinu koji se prave moćnici, a u biti moćnici nisu jer su jučer pokazali da se boje građana i jučer je, vjerujte mi 11.2. početak promjena u gradu Zagrebu koje ćemo donijeti u najskorijem roku što možemo. Ne smijemo dopustiti da sitni interesi, da se ponašaju tako kako bi zadovoljili interese sebe i onih koji ih financiraju i podržavaju i koje su istrgovali u proteklih nekoliko godina da bi im tu podršku omogućili. Ako bi gledali simboliku građani su ti koji mogu donijeti promjene, građani uz pomoć onih koji će u njihovo ime progovoriti i uz pomoć onih koji će djelovati za njih i interes kada se te promjene dogode. Reći ću vam da svaka sila i svaka svijeća ne može vječno gorjeti. I ova svijeća ne transparentnosti i korupcije i kriminala u gradu Zagrebu će se vrlo brzo ugasiti. Na žalost onih koji su u poziciji sada vidjet će kako će proći na izborima, a gradonačelnik Bandić, vjerujte mi, završit će kao neki ne baš slavni likovi iz naše zagrebačke povijesti. Čini mi se da će gradonačelnik Bandić završiti vrlo slično kao što su završili i oni koji nisu radili u interesu hrvatskih građana u ropotarnici političke povijesti. Hvala lijepo.
Hvala.
Sada će govoriti g. Nenad Stazić koji će iznosit stajalište Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa evo, glavni državni odvjetnik g. Jelenić je morao odstupiti kad se ustanovilo da je on mason. To je u redu, Klub SDP-a protiv toga nema ništa, dapače, pa ne može se biti član tajne organizacije i glavni državni odvjetnik, to je barem jasno. Ko su ti masoni, šta su masoni, nastali u 14. stoljeću kao zidarsko klesarsko graditeljski cehovi, ha onda kasnije prerasli u nekakva tajna ili polutajna društva. Članovi su im bili vrlo popularni ljudi, Volter, Didro, Ruso, Igo koji uvode prosvjetiteljstvo u masoneriju, u Njemačkoj su to Goethe, Fichte, Mozart, Beethoven, mason je bio i Churchill, bili su i svećenici, najpoznatiji kod nas biskup Strossmayer. Ne smiju biti ateisti, nisu smjeli nikada, ne smiju ni danas. Crkva se kasnije udaljila od masona, vjerojatno zbog konkurencije, i jedni i drugi žele utjecati na društvena zbivanja. Evo svjedoci smo, Hrvatska biskupska konferencija svako malo daje priopćenje o nekakvom društvenom problemu kao da je to njihova misija. Dobro, ima čitav niz organizacija koje su slične masonskoj organizaciji, rotary i lions klubovi, ti klubovi za bogatu, a dokonu gospodu. Članovi se međusobno nazivaju, ne nazivaju braćom nego prijateljima, uzajamno si pomažu kao i masoni. Ima i crkvenih redova, neki su pomalo mistični kao i masoni, imaju svoje obrede, posebna odjeća, hijerarhija, svoje nazivlje. Masone vodi veliki meštar, ali veliki meštar vodi i vitezove Sv. Groba Jeruzalemskoga. Taj red je nastao u srednjem vijeku, a član je i potpredsjednik našeg Sabora, g. Željko Reiner. Jedna od zadaća ovoga reda viteškoga je opstanak kršćana na Bliskom Istoku i pronalazak donacija kako bi ti kršćani ostali tamo. To kaže sam vitez Reiner. E sad, mislim da vitez Reiner ima problem. Nije prijavio u imovinskoj kartici da je član tog viteškoga reda, a drugo, ako je to njegova zadaća, prikupljanje donacija i on stvarno prikuplja donacije za opstanak kršćana na Bliskom Istoku, je li to trgovina utjecajem, ako on kao potpredsjednik Sabora prikuplja od nekoga donacije? Pa to bi trebalo ispitati Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa. Dobro, između masona i vitezova ima i razlike. Vitezovi pripadaju Katoličkoj Crkvi, a evo, baš jučer je biskupija u Pennsylvaniji, koja pripada istoj toj Katoličkoj Crkvi, bankrotirala pod financijskim teretom zbog tužbi za spolna zlostavljanja. 110 žrtava, 12 milijuna kuna odštete trebaju platiti, vodi ih biskup Roland Gainer, znači razlikujemo, nije Reiner, nego Gainer. A od početka 2000., 20 katoličkih biskupija proglasilo je bankrot zbog pedofilije. A ovoga, vidite, zanimljivo, kod masona nema. Ne zna se ni za jednog masona koji bi bio optužen za pedofiliju. Koja je onda udruga društveno opasnija? Zašto dopuštamo da neki dužnosnici mogu biti članovi neke organizacije, a drugi ne i to još ove potencijalno opasnije, društveno opasnije, samo zato što pripadaju Katoličkoj Crkvi. Nije mi to baš posve prihvatljivo. Dakle, očekujemo od predsjednika Sabora, očekujemo od premijera i predsjednika HDZ-a, ali i prvenstveno od Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa da se o ovome izjasne. Hvala vam.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,25 SATI]] Evo, poštovane kolegice i kolege, kao što je najavljeno, krećemo sa iznošenjem stajališta u ime kluba zastupnika pa će prvi u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovani zastupnik Bernardić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a. Ovo je drugi petak za redom kako vladajuća većina nema većinu za glasanje. Na ovaj način drugi tjedan za redom HS ne može donositi odluke, rad Sabora je blokiran i ne može donositi zakone bitne za život građana. S druge strane, ovo nije jedina institucija koja je blokirana. Svjedočili smo ovaj tjedan da je DORH ostao bez glavnog državnog odvjetnika. Sustav koji bi trebao brinuti za sigurnost svih građana je sada obezglavljen i ne može se adekvatno brinuti za sigurnost naše zemlje i sve radnje koje je potrebno poduzimati kad je u pitanju korupcija i zaštita građana. Stoga, DORH je još jedna od institucija u kojoj je prisutna kriza. U zemlji dakle vlada kriza ključnih institucija i nitko više ne može kontrolirati što će se dogoditi. Stoga tražimo izbore odmah, kako građani ne bi bili više taoci vladajućih. Hvala vam.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Mirela Amedović, čini mi se prvi put. Jel tako? Evo izvolite, dapače.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice zastupnice i kolege zastupnici danas na dnevnom redu imamo Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina zbog kako predlagač tvrdi izbjegavanja narušavanja tržnog natjecanja na unutarnjem energetskom tržištu u EU i negativnih učinaka na sigurnost opskrbe. Također, predlagač tvrdi da će se zakonom povećati transparentnost i pružiti pravna sigurnost za sudionike na tržištu, posebno ulagače u plinsku infrastrukturu i korisnike sustava. Pa, podsjetimo se transparentnosti koju nam HDZ-ova vlada omogućila 2009. Osim koruptivnih prepuštanja upravljačkih prava nad INOM Sanaderova vlada je 2009. godine s Mađarima ugovorila izdvajanje plinskog biznisa iz INE i to sve na štetu Hrvatske i njezinih građana. Sanaderova vlada je potpisala i ugovor u kome se obvezala da će pod vrlo nepovoljnim uvjetima otkupljivati plin od INE odnosno od MOL-a. Kada je Hrvatska pokušala odustati od toga, MOL nas je tužio i tražio odštetu u milijardama kuna, a onda čudom odustao od naplate kamate i glavnice. Od tada se upravljanje plinskim biznis u Hrvatskoj obavlja u skladu s mađarskom energetskom strategijom pa se i ova Vlada valjda time rukovodi. Ta se Mađarska strategija sastoji od tri dijela. Prvi je bio preuzeti izvore plina i nafte uz vrlo povoljne koncesije i to je riješeno. Riješeno uz pomoć Sanaderove vlade. Drugi je bio prebaciti svu preradu i proizvodnju u Mađarsku, zatvoriti hrvatske rafinerije. Danas Mađarska gradi veliki petrokemijski kompleks koji služi finalnoj i profitabilnijoj proizvodnji, a mi smo baš takav petrokemijski kompleks već uspješno zatvorili u Omišlju. Gle slučajnosti. Treći je bio osigurati više dobavnih pravaca, zbog toga im je i potreban LNG i maksimalne pogodnosti u transportu plina i nafte kroz Hrvatsku. Evo, sad će to dobiti i od ove Hrvatske vlade. Podsjećam vas da je prije 10-tak godina izgrađen magistralni plinovod kroz Liku, za što je Plinacro potrošio više od milijardu kuna, a na njega se nije priključio nitko. Slična je situacija i u Dalmaciji. Očigledno je kome će služiti i ova izgradnja plinovoda od Omišlja do Zlobina. Mađarska energetska strategija uspješno je provedena. A što dobiva Hrvatska? Ovim zakonom omogućuje se Mađarima da uvoze hrvatski plin sa sjevernog Jadrana, plin iz Italije, a podmorski cjevovod je ININ, plin koji dolazi preko Austrije i Slovenije kao i preko LNG terminala i da ga transportiraju naravno po istoj cijeni. Zato će Hrvatska kada ostane bez svog, jeftinijeg plina, kojeg će koristiti građani u Mađarskoj, uvoziti plin. I konačno će aktualna Vlada imati razlog iz džepova građana gradi LNG terminal u Omišlju preko kojeg će moći uvoziti najskuplji plin na svijetu, a taj će joj plin dostavljati Mađari koji će LNG-em upravljati jer će ga Vlada baš kako je i najavila u lex LNG-u predati njima u vlasništvo. A hrvatski građani neka misle da je svaka slučajnost, svaka sličnost tog projekta sa skandalom INA MOL slučajna. No, ajmo malo o Omišlju. Naprosto je nevjerojatno kako se trenutno izvodi najveći energetski projekt u RH plutajući LNG terminal. Najprije je donesen lex LNG koji je suprotan Ustavu RH i europskoj regulativi, spriječena je tržišna utakmica, dodijeljen je monopol državnoj firmi za opskrbu LNG-em dok se taj monopol ne preda Mađarskoj. Plutajući terminal se gradi suprotno odredbama prostornog plana Omišlja i Primorsko-goranske županije, gradnja terminala izvodi se suprotno projektu koji je izričito naveden i odobren u lokacijskoj građevinskoj dozvoli. Takva praksa sigurno ne bi bila dozvoljena niti jednom malom poduzetniku niti privatniku, ali državnoj firmi je to dopušteno. No, ni to nije dosta. Sada i Plinacro, isto tako državna firma, polaže cijevi plinovoda u Omišlju mimo trase zacrtane u prostornom planu. Što će nam zakoni, što će nam uopće prostorni planovi, što nas briga što Ustav propisuje o pravima lokalne samouprave? Iz perspektive malog Omišlja čudim se što se Zagrepčani bune donošenju urbanističkog plana odnosno GUP-a. Kakav god plan imali onaj tko je na poziciji može apsolutno sve. Što god pisalo u prostornom planu državne institucije to ne zanima, radit će se ono što je netko zamislio. Nije nikakvo čudo što smo i javno prepoznati kao zemlja na 126 mjestu i po neovisnom pravosuđu. Iza Srbije i Zimbabvea. Konačno čestitam Hrvatskoj vladi što tako vjerno i dosljedno pomaže provođenje strategije energetskog razvoja ali Mađarske. Čestitam joj što tako hrabro degradira i ignorira stavove lokalne i regionalne zajednice, ponajviše joj čestitam što vjerno slijedi primjer svog bivšeg predsjednika Ive Sanadera i ne odstupa od obrasca na kojeg su građani ove zemlje navikli.
I posljednji je, barem za sada gospodin Gordan Maras koji će iznositi stajalište Kluba zastupnika SDP-a.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, cijenjeni građani, ono što sam htio danas ovdje istaknuti, a što mislim da je potrebno reći, da bez obzira na izazove i krizu koja se evidentno dešava u našoj zemlji i probleme koje imamo sa potencijalnom epidemijom, život nije stao i Vlada bi trebala nastaviti raditi svoj posao. Vlada bi trebala donositi zakone, Vlada bi trebala nuditi rješenja, Vlada bi trebala omogućiti građanima boji život, Vlada bi trebala imati rješenja koje je ovdje maloprije, koje su prije i moji kolege ovdje govorili ovisno situaciji kako bi se trebala razvijati, a ono što je sigurno da ne bi trebalo biti je da Vlada ne upućuje rješenja u sabor da nemamo ovdje rasprave i da je jednostavno nevjerojatno da u ovom trenutku 90 zakonskih rješenja opozicije stoji i čeka raspravu i proceduru, a predsjedništvo sabora odnosno predsjednik sabora i oni koji o tome odlučuju te zakone ne upućuju u proceduru. Znači Vlada ne radi ništa, točka, uskličnik. Vlada je okupirana i premijer Plenković je okupiran danas više time koliko će potpisa donijeti u HDZ, kako će se odviti ti izbori u HDZ-u za dva tjedna nego kako naši građani žive. Vlada ne radi svoj posao, Vlada ne radi ništa da bi građanima bilo bolje, Vlada je jednostavno u standby modu i bavi se sama sobom i bavi se stvarima unutar HDZ-a i to je ono što jednostavno ne smijemo dopustiti i na šta moramo upozoriti. Ovi zadnji mjeseci Plenkovićeve vlade je sigurno nešto šta će ostati upamćeno kao potrošnja vremena i kao potrošnja novca i na kraju krajeva kao nikakvi rezultati. I za Hrvatsku bi bilo bolje, za građane RH bi bilo bolje da se izbori održe što prije, prije ljeta kako bi nova vlada, nova većina mogla nastaviti raditi svoj posao. Jer vjerujte mi ovo je izgubljeno vrijeme, brige mene tko će pobijediti u HDZ-u, da li će to biti Kovač ili Plenković, brige mene da li će se tamo posvaditi i da li će biti izabran Medved ili Penava ili neko od drugih kolega koji su se kandidirali za potpredsjednike. Hrvatski građani od toga nemaju ništa, hrvatski građani nemaju ništa od toga da se ne rješavaju problemi, hrvatski građani nemaju ništa od toga da ova kupljena većina još 6 mjeseci plaća uzme sebi, hrvatski građani nemaju ništa od toga da se svakim danom sve više i više naših iseljava iz RH, da osjećaj pravde i pravednosti u Hrvatskoj ne postoji i na neki način građani i zbog toga odlaze iz RH, da se bavimo masonima, ne masonima, to je nešto što sigurno građanima ništa ne znači. Tako da sa te strane moj poziv ovdje i naš poziv ovdje je da napravimo nešto u interesu hrvatskih građana, da pokušamo dovesti ovaj saziv sabora do kraja i da na izbore idemo što prije. Da vidimo šta hrvatski građani misle i o onima koji su kupljeni u ovom saboru, koji su žetončići, da kažu građani šta misle o onima koji se bore s avetima prošlosti u ovom saboru i kojima je jedina bitna tema tko je šta i kako je prije 30 ili 40 ili 70 godina, da hrvatski građani kažu šta žele i kako žele dalje. Ja sam siguran da ne žele dalje ovako, siguran sam da kupljena koalicija, trgovačka koalicija između gradonačelnika Bandića i premijera Plenkovića nakon ovih izbora više neće biti ta koja će imati većinu u Hrvatskom saboru i neće formirati Hrvatsku vladu, ali ono šta bi nama trebalo biti svima u interesu je da ne izgubimo još 6, 7 mjeseci, jer nitko nema ništa od toga da neki žetončić ovdje u Hrvatskom saboru dobije još 6 plaća, a sa druge strane da za hrvatske građane ne napravi ništa i da na neki način vidimo od petka do petka da čak nema niti većine koja bi izglasala zakone koje ovdje raspravimo u saboru. Pustite gospodo iz HDZ-a hrvatske građane na miru, omogućite im da odaberu novu vlast i da na neki način krenu u neku kvalitetniju perspektivu i budućnost pogotovo što se tiče odlučivanja u Hrvatskom saboru i Hrvatskoj vladi. Hvala lijepo.
Rasprava br. 8. poštovani kolega Gordan Maras, Klub zastupnika SDP-a, izvolite.
Hvala vam lijepa kolegice i kolege. Danas smo odlučili govoriti o jednoj temi koja je, koja je vrlo aktualna i koja opterećuje jako veliki broj naših sugrađana i nakon što je proteklih nekoliko dana ova nesretna i, i, i, i, i opasna epidemija koronavirusa podsjetila da je RH po nekim stvarima daleko od zemlje 21. stoljeća, nego da je zapela u 19. stoljeću kada vidimo da u određenim odgojno obrazovnim ustanovama nemamo ni najosnovnije, dovoljnu količinu najosnovnijih higijenskih potrepština, pojavio se opet jedan političar za onu rubriku vjerovali ili ne. Znači, nakon što sam upozorio u ponedjeljak da u zagrebačkim vrtićima i školama nema dovoljno higijenskog materijala, potrošnog materijala, sapuna, papirnatih ubrusa i svega onoga šta bi naša djeca trebala imati bez obzira bilo epidemije ili ne bilo epidemije, javio se gradonačelnik Bandić koji je izjavio, evo mogu to čak i citirati jednu nevjerojatnu stvar, radi se, radi se o tome da je predložio ukoliko nema sapuna da djeca u školama peru ruke lugom odnosno pepelom, da je on tako radio kad je bio mlad i da je bio puno zdraviji nego šta je sad i mlađi. Siguran sam da pepel odnosno lug ne pomlađuje i, i ne utječe na zdravlje i siguran sam da je ova izjava ne samo bizerna i blesava nego, nego i opasna. I ovdje šaljem vrlo jasnu poruku i gradonačelniku, a i našim građanima da treba izvršiti pritisak na gradsku upravu da napravi ono šta je potrebno, a to je da opremi škole i da investira u higijenske potrepštine u školama i vrtićima i da napravi sve kako bi naša djeca imala normalne uvjete u trenutku obrazovanja. Ovo što je rekao gradonačelnik Bandić vjerojatno personificira njegov odnos prema svom poslu i novcu koji, kojim upravlja u ime građana Grada Zagreba. Podsjetio bi gradonačelnika Bandića da Zagreb ima 10 milijardi kuna proračuna, da je to sasvim dovoljno da opremi odgojno obrazovne ustanove na jedan najkvalitetniji mogući način da naša djeca budu sigurna i da imaju najbolje moguće uvjete, da građani Grada Zagreba opravdano negoduju i prigovaraju i da građani Grada Zagreba nisu kmetovi koji bi trebali samo plaćati porez i davati novac u gradsku blagajnu i da novac koji oni uplaćuju u gradsku blagajnu nije Bandićev novac nego je novac građana Grada Zagreba i novac Grada Zagreba s kojim bi trebali raditi na najbolji mogući način. Znači, g. gradonačelnik živi u nekom svom svijetu i filmu misleći da je novac kojim on upravlja u biti njegov novac i da može sa njim raditi što hoće. Ja mu poručujem da ne može, ja znam da je on svjestan, još godinu dana mandata ima, nakon toga više neće biti gradonačelnik, ali ono šta mogu reći, u narednih godinu dana dužni ste raditi ono što od vas građani Grada Zagreba zahtijevaju. Ukoliko zahtijevaju da se napravi standard u školama i vrtićima kakav bi trebao bit, onda vi to napravite g. Bandiću, a ne šaljete dopis ravnateljima, prebacujete odgovornost na njih, tražite da demantiraju ono šta svi roditelji u Gradu Zagrebu znaju, a to je da nema dovoljno higijenskih potrepština u osnovnim i srednjim školama i vrtićima. I onda se postavlja pitanje zbog čega u Gradu Zagrebu to nije moguće ostvariti, zbog čega u Gradu Zagrebu preplaćujemo usluge na svakoj stavci koju svakodnevno možemo pratiti. Evo, jučer smo vidjeli da je na trnjanskoj Savici predsjednik Vijeća mjesnog odbora HDZ-a platio 9,00 kuna preko Grada Zagreba, znači četku za, za WC od 9,00 kn platio preko 300,00 kn, znači 40 puta više su platili jednu četku i to je jedna ovako slika koja pokazuje kako se novcem upravlja i na koji način oni koji su sada u poziciji u Gradu Zagrebu, a to je gradonačelnik Bandić i HDZ upravljaju našim novcem. I još evo na kraju poruka, gradonačelniče Bandiću, lugom perite ruke vi, a naša djeca će prati onako kako trebaju prati i kako higijenu treba održavati u 21. stoljeću [[Upadica: Hvala vam]] a to je sa dovoljno higijenskih potrepština [[Upadica: Hvala lijepa, hvala lijepa kolega Maras]] Napravite to i slušajte roditelje umjesto da novce [[Upadica: Kolega Maras, hvala vam lijepa]] Mogu završit rečenicu?
Ne možete, prošlo je već 12 sekundi, molim vas da napustite govornicu. Idemo na desetu raspravu, poštovani kolega Peđa Grbin u ime Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Zahvaljujem vam poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Naravno da je u borbi s korona virusom zaštita života i zdravlja građana Republike Hrvatske na prvom mjestu, bez obzira što postoje određena pitanja koja se postavljaju, kao što je recimo pitanje zbog čega Slovenija ima daleko više testiranja na korona virus nego Hrvatska, SDP pruža punu potporu, prvenstveno hrvatskim liječnicima, a onda i nastojanjima Vlade Republike Hrvatske da se spriječi širenje ove opake bolesti. Međutim osim zdravstvenog, ova epidemija ima i očiti ekonomski aspekt koji nažalost ne smijemo zanemariti. Primjerice, ako pogledamo među druge države članice EU i ne samo Italiju koja je najviše pogođena ovom bolešću i očito je da njena Vlada poduzima najviše mjera kako bi ublažila posljedice te bolesti, primjerice Njemačka ili nama susjedna Slovenija već su poduzele velike korake kako bi svojim građanima i gospodarstvu olakšale suočavanje sa predstojećom ekonomskom krizom. Primjerice, u Njemačkoj je Vlada pripremila paket mjera koji je težak 12 milijardi EUR-a, a u susjednoj Sloveniji milijardu EUR-a. S druge strane, odgovor Vlade RH nažalost nije ovako promptan i ažuran. Ministar Marić je tako sinoć izjavio, ponavljam, naša očekivanja ili nadanja idu u smjeru da će kriza početi splašnjavati s toplim vremenom. Takav odgovor ministra financija ne daje mi vjeru da je Vlada RH u ovom trenutku spremna, pripremna i poduzela sve radnje kako bi se, ako već ne spriječila ekonomska kriza, a onda ublažile njene posljedice. Poštovane kolegice i kolege, moja zabrinutost vam mora biti jasna. Dolazim iz Istre koja je posebno teško pogođena posljedicama koronavirusa. S jedne strane istarsko je gospodarstvo orijentirano na turizam, a s druge strane, u onom proizvodnom sektoru, itekako je orijentirano na poslovanje s Italijom. Međutim, turizam je najvažnija gospodarska grana i u cijeloj RH, a Italija je jedan od naših najvećih vanjsko trgovinskih partnera. Kriza u Italiji neminovno se mora prenijeti na RH i od toga ne možemo pobjeći. Zbog toga je pomoć gospodarstvu nužna. Međutim, pomoć gospodarstvu nije dovoljna. U ovoj krizi moramo pogledati i kakve posljedice ona nosi na građanke i građane RH. Primjerice, na području Istre i Primorsko-goranske županije imali smo nesretnu situaciju da su mnogi naši građani ostali bez posla u Uljaniku i 3. Maju. Kako bi se spasili od neimaštine, oni su posao potražili i našli u mnogom broju u Italiji. Danas ti ljudi ne mogu ići na svoj posao, a s druge strane kredite moraju platiti, s druge strane moraju osigurati i djeci uvjete za školovanje, moraju platiti stanarine, režije, kupiti hranu. Vlada RH mora i mi iz SDP-a na nju apeliramo, pod hitno pripremiti mjere kojima će olakšati ovu situaciju gospodarstvu i građanima. Te mjere trebaju ići u smjeru poreznog rasterećenja, ali isto tako te mjere moraju ići u nametanju obveze, primjerice bankama da posebno ugroženim skupinama građana osigura moratorij na otplatu njihovih obveza koje u protivnom građani neće moći plaćati. Poštovane kolegice i kolege, ovo, ovaj moj govor shvatite kao apel, kao molbu prema onima koji su odgovorni za gospodarsku situaciju u RH i za gospodarske mjere, a to je Vlada RH. Počnite raditi svoj posao, predložite konkretne mjere, a ako te mjere budu dobre siguran sam da će uživati potporu svih nas koji sjedimo u HS i koji ovu situaciju ne želimo iskoristiti za skupljanje političkih poena već samo za olakšavanje problema koji se pred našim građankama i građanima evidentno nalaze. Hvala.
Slijedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege, dopustite mi da prije svega u svoje osobno ime, u ime Kluba zastupnika kojem pripadam i u ime SDP-a zahvalim svim zdravstvenim radnicama i radnicima na svemu onome što ovih dana čine kako bi suzbili opasnost koja građankama i građanima RH prijeti od koronavirusa i bolesti koju on izaziva. Također, iskoristit ću ovu priliku da pozovem građanke i građane RH da pažljivo prate obavijesti koje im upućuje, što nacionalni što njihovi regionalni krizni stožeri i da se vode njima jer je to u ovom trenutku najsigurniji način prevencije i sprječavanja širenja ove bolesti koja se pretvorila u svjetsku pandemiju, a u Hrvatskoj u epidemiju. Također, dopustite mi i da izrazim zadovoljstvo što je Vlada RH napokon krenula sa konkretnijim mjerama suzbijanja i prevencije bolesti, kao što je mjera koja je danas predstavljena, a to je zatvaranje obrazovnih institucija u RH, počev od ponedjeljka. Dakle, osnovnih škola, srednjih škola, fakulteta, vrtića, što smatramo u SDP-u da je dobro, da je nužno, da je korisno i da će doprinijeti sprečavanju širenju bolesti. Međutim, isto tako smatramo da ta mjera sama za sebe nije dovoljna. Zatvaranje škola, a bez da se pritom osigura adekvatna briga, skrb o djeci, naprosto nije dovoljno. Po našem viđenju, ovu mjeru je trebala pratiti još jedna, a to je odluka Vlade RH ili ovog Doma da za vrijeme dok škole ne rade, barem jednom roditelju, barem one djece koja su predškolske ili osnovnoškolske dobi, osiguramo da može ostati sa tom djecom kod kuće uz naknadu plaća. Podsjetit ću da je državna tajnica u Ministarstvu obrazovanja, gđa. Ramljak pozvala roditelje da osiguraju da netko bude uz djecu. Roditelji to ne mogu učiniti ako im to nije omogućeno. Kao što mnogi od nas znamo, a danas su nam se javili roditelji sa tim problemom, mnogi od njih su tijekom štrajka prosvjetnih radnika iskoristili svoje godišnje odmore, oni naprosto sada nemaju mogućnost, ako im nema tko čuvati djecu, nego moliti svoje liječnike da im otvori nekakvo fiktivno bolovanje. Zbog toga apeliramo na Vladu RH da što je moguće prije krenemo s mjerom koja će omogućiti jednom roditelju da uz naknadu plaće ili dijela plaće, ostane kod kuće i skrbi o svojoj djeci. Hvala vam lijepo.
3. rasprava poštovani kolega Ranko Ostojić u ime Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Poštovani predsjedniče, štovane kolegice i kolege zastupnici. Vlada RH na prijedlog ministra osniva i imenuje rješenjem Stožer civilne zaštite koji se sastoji od rukovodećih osoba i središnjih tijela državne uprave. Ovo sad govorim iz razloga kad se proglasi katastrofa, rukovođenje radom Stožera civilne zaštite preuzima predsjednik Vlade RH ili po ovlaštenju predsjednika Vlade, član Vlade, načelnik Stožera civilne zaštite RH. Ovo je odredba čl. 22. i na ovom primjeru želim pokazat da SDP u ovoj situaciji koja se naravno može nazvat ozbiljnom katastrofom, želi pokazat svoju odgovornost i maloprije ste vidjeli kod glasanja o izmjenama zakona bez replika, bez javljanja, u nastojanju da se što bolje i kvalitetnije riješi centralizirano upravljanje ovom krizom. Mislim da je jako bitno naglasit da u tome trebamo svi sudjelovat. To ne znači placet za bilo kakvu odluku kako nekome padne na pamet. Interes je prije svega zaštititi građane RH doći u situaciju da koliko god bi mogli prigovarat stotine prigovora dat, da nam je interes svima i da vjerujemo u najbolje namjere ljudi koji jesu stručni da zaštite građane RH i da u tom smislu želimo kao odgovorna stranka dat svoj doprinos. U slučaju nastupanja posebnih okolnosti koje podrazumijevaju događaj ili određeno stanje koje se nije moglo predvidjeti i na koje se nije moglo utjecati, a ugrožava život i zdravlje građana, imovinu veće vrijednosti, znatno narušava okoliš, gospodarsku aktivnost ili uzrokuje znatnu gospodarsku štetu Stožer civilne zaštite donosi odluke u upute koje provode stožeri civilne zaštite lokalne i područne (regionalne) samouprave. Potpuno nam je jasno da se ovo donosi upravo iz razloga da bi se postigla jedinstvenost u postupanju da se ne dogodi da neko u nekom gradu ili općini ima svoje mjere koje odudaraju od intencija da se zaštite svi građani, kao što nema granica među općinama, nema granica među državama želim naglasiti, a to je pitanje da upravo taj virus ne pozna granice. U tom smislu je i naš doprinos da jutros se ne javljamo, da ne kažemo možda bolje namjere koje su mogle biti riješene u sustavu civilne zaštite, ne govoriti o tome da je bilo bolje rješenje i u ranijem zakonskom prijedlogu, ali s obzirom da se radi o ozbiljnoj situaciju, prije svega samo ta poruka. Pitanje brige o svojim državljanima, donošenje brzih odluka, nedopuštanje improvizacije i situacija u kojoj će se ne samo ne širiti panika nego odgovornim odlučivanjem riješiti pitanje onoga što najviše muči građane. Kako se zaštitit to ne možete riješiti samo kroz dvije press konferencije, to treba biti jedinstveno djelovanje. Stoga ću se zaustaviti u bilo kojoj daljnjoj raspravi o ovom pitanju, razgovarat će naravno naši saborski zastupnici i zastupnice o svim drugim stvarima, posebno oko gospodarstva, rješenja koja trebaju spasiti u ovom trenutku možda najugroženije, ali s ove govornice želim u ime SDP-a poslati poruku, a to je ako želimo bit odgovorni zastupnici onda je ovo trenutak u kojem vjerujem da će se nać ozbiljna namjera i Stožera civilne zaštite da posluša pametne savjete, da čuje one rečenice koje nužno ne treba prenositi preko kamera i da će za to biti otvorni. Ovo jeste katastrofa, ovo jeste situacija koja je ozbiljna ne samo za Hrvatsku već za cijeli svijet i u ovom trenutku s naše strane možete računat na podršku u odgovornim mjerama, ali ono što je važno molim vas da to ne iskorištavate. U tom smislu, čim bude prilike jer mi nismo ulagali ni amandman niti prigovarali, ovaj čl. 22.a mora sadržati još jednu odredbu, a to je tko je taj tko odlučuje da Nacionalni stožer preuzima sve ono šta je inače u rukama stožera koji predstavljaju lokalnu i područnu samoupravu. Ja se sa svoje strane zahvaljujem, vjerujem da ćemo svi odgovorno prići ovome i sa strane SDP-a možete računat [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]]
Hvala vam.
Slijedeći će Klub zastupnika biti SDP-a, pa će ovaj u ime toga kluba govoriti poštovani zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, poštovani građani, HS je u ova dva dana pokazao da je dorastao situaciji u kojoj se RH nalazi, da je moguće na jedan demokratski način raspraviti i vjerojatno jednoglasno ili uz veliku većinu glasova donijeti one zakone koji su u jednom dijelu veći ili manji odgovor na ovu situaciju. HS i dalje treba biti mjesto gdje će građani moći preko narodnih zastupnika izraziti ili dobiti odgovore na neke od svojih pitanja ili na neke od bojazni koje imaju u ovoj situaciji. Hrvatski sabor je mjesto koje zbog ozbiljnosti situacije može neka ustavna prava građana i ograničiti u ovoj situaciji. Zbog toga mi u SDP-u tražimo da se u okviru Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav otvori rasprava o primjeni Članka 17. Ustava RH koji jasno govori da se u doba velike prirodne nepogode, pojedine sloboda i prava zajamčena ustavom mogu ograničiti. Ustav je definiraju što se ne može ograničiti ali zadržimo se na tome. Odlukama koje su noćas donesene činjenica je da su ograničena ili koje su već prije donesene, da su neka ustavna prava građana ograničena, pravo na javno okupljanje, pravo na slobodu kretanja, pravo na obavljanje gospodarske djelatnosti. Ali dobro je i Ustavom je propisano da to sabor donese 2/3 većinom, da donese i koliko to može trajati i da donese kada će se ta ograničenja opozvati. Naime, u ovoj situaciji zakonito i uredno funkcioniranje države je puno važnije za građana nego što je to, prije i nadam se što će to uskoro ponovo postati. Ovo je vrijeme kada građani moraju imati veće povjerenje u institucije i državu nego u tzv. normalna vremena i trebamo spriječiti da državna tijela zloupotrebljavaju to povjerenje, jer zlouporaba povjerenja nekom nečija u ovoj situaciji stvara nepotrebnu paniku i bojazan kod građana. Država mora funkcionirati zakonito, mora funkcionirati uredno da tako kažem i nikakve zlouporabe povjerenja koje su dobila određena državna tijela u ovoj situaciji ne bi se trebala događati. Oni koji u ime države danas nastupaju ne bi trebali izlaziti s neprovjerenim informacijama, optuživati druge za nesavjesno funkcioniranje, a da onda oni postanu predmet linča u medijima kao što smo imali recimo slučaj s liječnicima s Rebra pa se mora naknadno izjava ublažavati ili izjava da je netko odbio hospitalizaciju, a obitelj tvrdi drugačije. Može se to provjeriti pa izlaziti u javnost sa provjerenim informacijama. Također pitanje je i slobode medija, pitanje je i nekih drugih demokratskih prava i zbog toga u ovoj situaciji Hrvatski sabor treba biti taj koji će na Ustavom propisani način ograničiti neka prava građana na određeno vrijeme, o tome provesti raspravu, a ne prepustiti tijelima bez demokratskog legitimiteta i bez jasnog mandata da to naprave. Ako je situacija posebna, a jeste, ako je Hrvatsku pogodila velika prirodna katastrofa, a jeste, onda idemo i taj zadatak odraditi onako kako Ustav to od nas zatražio. Ako se sabor ne može sastati to može napraviti Predsjednik Republike, ali jedna odluka u kojoj ćemo pobrojati koja su nam prava građana trenutno ograničena i/ili barem rasprava o takvoj odluci pa da vidimo jel se oko toga svi slažemo i ponovo jedinstveno donošenje u Hrvatskom saboru najbolji je odgovor građanima da će Hrvatska i ovo preživjeti i da će biti onako, a vi volite citirati predsjednika, prvog hrvatskog predsjednika, jedina i vječna. Dakle, Ustav imao, imao zakone, imamo državu i idemo se iz ove situacije izvući kao prava država. Zahvaljujem.
Hvala lijepa.
Sada prelazimo na iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika, prva je gđa. Karolina Leaković ispred SDP-a.
KAROLINA LEAKOVIĆ: Zahvaljujem predsjedavajući, kolegice i kolege. Kolega Šuker je pozivao na povjerenje bezuvjetno u odluke Vlade RH. Iskoristit ću ipak priliku bez obzira na taj poziv, ovdje se osvrnuti na jučerašnju odluku Vlade RH donesenu na telefonskoj sjednici i zapravo zatražiti pojašnjenje takve odluke budući da sam sigurna da hrvatsku javnost, naše građanke i građane zanima zašto je takva odluka donesena. Dakle, riječ je o tome da je Vlada RH donijela rješenje o odobrenju sredstava na teret proračunske zalihe državnog proračuna za ovu godinu i to tako da je, da će se isplatiti predujam od 18 milijuna 937 tisuća i 500 kn društvu Medical and pharma trading za nabavu zaštitnih maski za potrebe sprečavanja širenja koronavirusa. Dakle, riječ je o tome da će se navedenoj privatnoj firmi isplatiti 19 milijuna kuna kako bi se nabavilo 2500 komada zaštitnih maski za potrebe sprečavanja širenja virusa COVID-19. Budući da se radi o tako velikoj količini maski, neću špekulirati, nemam informacija, ali čini se da smo, dakle u ozbiljnom problemu sa nabavom tih zaštitnih sredstava. Ono što mene zapravo zanima i što nas iz Kluba SDP-a zanima, ali ponajprije ponukani naravno o upitima naših građanki i građana su zapravo kriteriji kojima se Vlada vodila kada je baš ovoj privatnoj firmi koja je inače osnovana 3.12.2019. dodijelila ovako veliku potporu za nabavu maski. Dakle, zašto je odabrano baš ovo trgovačko društvo i zašto se zapravo već sada nisu iskoristila ova sredstva kako bi se išlo u direktne dogovore sa proizvođačima ovih potrepština u RH i zašto se zapravo nije na taj način evo u prvoj prilici koja se pojavila nakon donošenja jučerašnjih mjera stimulirala domaća proizvodnja? Vjerujem da postoje razlozi ako igramo na povjerenje. Dakle, voljela bih da premijer, da ministar gospodarstva objasni zašto se ova odluka donijela jučer na telefonskoj sjednici? Riječ je o velikom iznosu koji bi sigurno, dakle mogao dobro doći našim poduzećima, našim proizvođačima, svima onima koji se nalaze u teškoćama uslijed, dakle ove krize. Sigurna sam da nema razloga da se detaljnije javnost ne informira o ovoj jučerašnjoj odluci. Ponajprije zbog toga što očekujemo da će se i u slijedećem razdoblju, dakle nabavljati dodatna medicinska oprema, da će se nabavljati lijekovi, higijenske potrepštine i sve što je zapravo potrebno kako bismo se izborili sa ovim virusom koji, koji nam naravno prijeti. Već smo danas govorili o tome, dakle da kriza može biti i prilika, evo prilike premijeru Plenkoviću, Vladi, da pokaže zapravo koliko se odgovorno zna nositi sa izazovom proizvodnje upravo ovih sredstava u ovom trenutku u RH. Zahvaljujem.
Hvala.
Idemo na 2. raspravu, poštovani kolega Davor Bernardić u ime Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, uvažene kolegice i kolege, evo dopustite mi da na samom početku izrazim svoju iskrenu sućut obitelji poginule djevojčice. Ovaj razorni potres u Gradu Zagrebu je pokazao nužnost donošenja posebnog Zakona za saniranje posljedica potresa u Gradu Zagrebu. To je SDP predložio i očekujem da to Vlada usvoji. SDP-ova Vlada je u najtežim trenucima za Gunju kad je proživljavala horor za vrijeme poplava donijela poseban zakon i obnovila domove. Domove moramo obnoviti za više od 500-tinjak ljudi koji su u centru Zagreba, kao i u Podsljemenskoj zoni u naseljima Markuševec, Markuševačka Trnava, Čučerje i ostalim naseljima koji su pogođeni ovim potresom. No slike iz bolnica pogođenih potresom, posebno iz Petrove, dirnule su svakoga. Još jednom upozorile na nužnost ulaganja u zdravstveni sustav i osiguravanje prikladnih uvjeta za rad, a posebno svih zdravstvenih djelatnika, doktora, medicinskih sestara, svih onima kojima zapravo zahvaljujem što su hladne glave izdržali i ovaj pritisak, kao i na svemu što rade na prvoj crti obrane od ove opake epidemije koja se nažalost sve više širi. Mi u SDP-u smo još prije 2 tjedna pozvali na uvođenje rigoroznijih mjera i na omogućavanje većeg broja testiranja kako bi što efikasnije zaustavili širenje epidemije. To je ne samo naš stav već stav Svjetske zdravstvene organizacije. Pokazalo se da svaki dan odgode rigoroznih mjera vodi u nekontrolirani kaos. Rigorozne mjere su došle 10 dana prekasno, a testiranja je još uvijek premalo. RH je na 4 milijuna stanovnika napravila tek oko 3000 testiranja, Slovenija primjerice 15 puta više. Od svih testiranih u ovom trenutku je 11% pozitivnih na korona virus, što je velik postotak. Ovim putem želim pozvati i Nacionalni stožer i sve nadležne službe da se testove učine dostupnima što većem broju ljudi i na što više lokacije, da se ne štedi na testovima i medicinskoj opremi. Zato je nužno ograničiti trošenje državnog novca jer nam treba svaka kuna i zato mi u SDP-u predlažemo obustavu plaćanja parafiskalnih nameta, barem ovih najvećih dok traje ova kriza, suspenziju svih planova zapošljavanja i u državnoj službi i javnim poduzećima, ali i agencijama, kao i obustavu svih planova javnih nabava osim onih koji nisu u funkciji borbe protiv COVID-19. Ovih dana postaje jasno kako su mjere koje je Vlada donijela nažalost nedovoljne. U provedbi se kasni i građani i poduzetnici u ovom trenutku ne znaju što im je činiti. Nažalost, u ovom trenutku mnogi ljudi su ostali bez posla, ostali su bez prihoda za svoje obitelji, a vremena nema, vrijeme curi. Mi u SDP-u smo još prije 2 tjedna predstavili više od 15 mjera za ublažavanje negativnih posljedica na građane i na gospodarstvo. No, mnogim mjerama koje smo mi predložili i inzistiraju i sami poduzetnici. Stoga šaljemo u proceduru po hitnom postupku paket zakona za spas gospodarstva. I to oslobađanje od uplate akontacija poreza na dobit za sve poduzetnike jer nije vrijeme da u ovom trenutku poduzetnici kreditiraju državu. Drugo, oslobađanje 100% izdataka za doprinose kod isplate plaća radnicima za vrijeme trajanja krize za one koji su prestali s poslovanjem i to temeljem odluke Stožera civilne zaštite. Treće, isplatu 75% neto plaće, a najviše do 5.000,00 kn u tvrtkama pogođenima krizom. Četvrto, moratorij na isplatu kredita tj. na rate kredita građanima i poduzetnicima. Peto, osiguravanje plaćenog dopusta za barem jednog roditelja kako bi mogao provoditi vrijeme sa svojom djecom koja ne idu u školu. 6. predlažemo da sljedeća tri mjeseca saborski zastupnici i ostali državni dužnosnici dijele sudbinu ljudi i da odu tri mjeseca za vrijeme trajanja ove krize na minimalnu plaću, osim onih koji se nalaze na prvoj crti obrane. 7. da se PDV plaća tek po naplati fakture i to u mjesecu u kojem je faktura nastala. 8. predlažemo također da se smanji i ograniči zatezna kamata. 9. da se izmjeni Zakon o porezu na dohodak i da se neoporezivi dio digne do 30.000 kuna kako bi se moglo osigurati isplate radnicima u tvrtkama koje su pogođene sa ove dvije katastrofe. Pozivam vas da budemo odlučni, da donesemo mjere ovaj tjedan jer nema vremena za čekanje i oklijevanje, spasimo gospodarstvo prije nego što se sve uruši. Hvala vam lijepo.
Klub zastupnika SDP-a također će iznijeti svoje stajalište, u njihovo ime govorit će zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege iako je kolega iz HDZ-a maloprije govorio da oporba ne treba upozoravati da HDZ vodi i gradonačelnik Bandić o svemu računa, ja ću ipak nastaviti i upozoravat ćemo ovdje u Hrvatskom saboru na probleme, na probleme koji se događaju svakodnevno i na koje nas građani upozoravaju. Prije nekoliko dana u Gradu Zagrebu smo imali razoran potres jako puno je zgrada oštećeno, jako puno naših sugrađana u ovom trenutku nema mogućnost boravit u svojim domovima nego su zbrinuti na nekim drugim lokacijama, na studenskom domu na Cvjetnom naselju, kod svojih obitelji, možda su neki otišli van grada, ali činjenica je da nam ovo treba biti upozorenje kakve prioritete za budućnost trebamo, trebamo raditi i na šta treba posebno obratiti pažnju kada se potencijalno može dogoditi ovakva jedna katastrofa u Gradu Zagrebu. Znači, ovim putem želim izraziti podršku svim onim ljudima koji su stradali u ovom potresu, žao nam je jako svima zbog svega što se desilo. Ja sam obišao osobno ljude u Markuševcu, u Dankovcu, u Čučerju, pogledali smo tamo, jako puno zgrada je oštećeno i kuća je oštećeno, nažalost statičari i oni svi koji su angažirani oko ovog cijelog postupka popisa šteta nisu uspjeli još sve odraditi, trebalo bi to malo požuriti da ljudi na neki način budu sigurni da li mogu biti u svojim kućama ili ne. Ali ono šta želim ovdje posebno reći da nisam zadovoljan sa količinom novca kojim se misli obeštetiti ljude koji su imali štetu u potresu. Znači jučerašnja najava gradonačelnika grada Zagreba da će biti obeštećeni odnosno da će biti isplaćena šteta ljudima koji imaju štetu na objektu veću od 60% do 5% vrijednosti objekta je zbilja minimalna i mislim da nije dostatna i da tu trebamo voditi računa da se ljude obešteti da im se što prije stave u funkciju njihovi objekti, njihovi domovi, njihove kuće, da na neki način donesemo jedan poseban zakon u Hrvatskom saboru koji bi regulirao takvu katastrofu kao što se desila u gradu Zagrebu i da pokušamo ljudima omogućiti da im se što prije u funkciju stave kuće i domovi, a sa druge strane da ih se obešteti u potpunosti za štetu koju su imali zbog ove katastrofe. Ono što također posebno želim ovdje istaknuti da je problem u gradu Zagrebu neulaganje u ono što mi svi skupa zovemo centar grada odnosno povijesnu jezgru grada svih ovih godina, sada dolaze na naplatu sve one nepotrebne i preplaćeni troškovi nepotrebne investicije. I sav novac koji se godinama ubacivao i ja bih rekao iz gradskog proračuna trošio na jedan netransparentan način. Sad dolaze na naplatu i fontane i zlatni wc-i i opreme i kumovi i raznorazne stvari koje se dešavaju u gradu Zagrebu godinama, umjesto da se ulagalo u one objekte koje građanima zbilja trebaju i koje treba zaštititi zbog svoje dotrajalosti odnosno zbog toga što su napravljene prije više od stotinu godina i jednostavno u njih je trebalo ulagati. Pitanje je sada ovdje koliko je uz ove objekte gdje ljudi žive i škola srednjih, osnovnih, vrtića, bolnica u centru grada oštećeno i zbog čega se u njih nije godinama ulagalo, zbog čega grad Zagreb u njih kao vlasnik godinama nije ulagalo? Da li nam je zbilja potrebno raditi fontane, da li nam je zbilja potrebno bilo preplaćivati godinama određene usluge? Kada vidimo na press konferencijama ljude koji su pod teškim optužnicama za koruptivna djela onda moramo biti svjesni da su sve te proračunske kune koje su godinama Zagrepčani i Zagrepčanke uplaćivali mogli biti kvalitetno iskorištene. I sada naravno treba napraviti zaokret i ja ovdje pozivam gradsku upravu da zaustavi izgradnju spomenika za 35 milijuna kuna ispred gradske uprave, 35 milijuna kuna koje gradi firma povezana sa gradonačelnikom Bandićom, da zaustavi preskupu žičaru koja će koštati 800 milijuna kuna, to nam u ovom trenutku nije prioritet. Trebamo uložiti u ono da saniramo štetu koja se dogodila u gradu Zagrebu, da zaustavi zapošljavanje u gradskoj upravi. Nevjerojatno, u ovom trenutku se u gradskoj upravi desetine službenika zapošljava dok su deseci tisuća naših sugrađana ostali bez posla. Znači moramo u gradu Zagrebu prioritete promijeniti i ja pozivam gradonačelnika da to u ovom trenutku odmah napravi. Hvala lijepa.
Sljedeće iznošenje stajališta uvaženi zastupnik Gordan Maras u ime Kluba zastupnika SDP-a.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, poštovani građani prvenstveno želim ovdje da se zahvalim svim onim djelatnicima u javnim službama koji u ovom trenutku u zdravstvenim prvenstveno vatrogascima, policajcima koji u ovom trenutku rade naporno kako bi se obranili od ove krize i kako bi što jednostavnije i lakše prošli kroz nju, nakon što nas je zadesila i korona virus odnosno globalna pandemija i nakon što nas je pogodio i snažan potres ovu nedjelju. Nažalost, situacija je takva kakva je i ne možemo ništa drugo napraviti nego pokušati zajedno svi skupa se solidarizirati i napraviti što god možemo kako bi kroz nju prošli što jednostavnije i kako bi što prije počeli sa normalnim životima. Također zahvaljujem se građanima koji se pridržavaju mjera koje je izdao nacionalni stožer i koji se, koji poštuju mjere ograničenja kontakata, znači koji poštuju na neki način sve ono kako bi što više zaštitili sebe, svoje obitelji, svoje susjede i cijelu našu zemlju kako bi što prije kroz ovu krizu prošli. Ono što je bitno i što želim ovdje reći da kako god smo zadovoljni kako radi nacionalni stožer i kako se zdravstveno nosimo s ovim problemom nismo zadovoljni brzinom prijedloga Vlade RH koje se odnose na gospodarski dio problema koji je svakodnevno prisutan. Znači kada bi imali usporedno press konferencije kao što imamo svaki dan koji nam daje ministar Beroš vezano uz zdravstveno stanje nacije, kada bi imali press konferencije svaki dan ministra Marića ili premijera Plenkovića o gospodarskom stanju nacije vidjeli bi da svakim danom sve više i više ljudi se ponovo prijavljuje na burze rada, da gospodarstvenici ne znaju kakva im je perspektiva, da tvrtke koje nažalost ne mogu radi ovih mjesec dana i dalje moraju razmišljati o tome kako da plate određene troškove poput doprinosa, paušala na porez na dobit i određenih drugih davanja koje ne trebali plaćati i kako, koji su opterećeni i jednostavno ne znanju koja im je perspektiva. Znači, mi moramo postati svjesni u ovom trenutku već kasnimo sa time zbog toga što je to moralo biti usporedno jedno sa drugim da se uz zdravstvenu situaciju moramo nositi i sa gospodarskom situacijom koja će trajati puno duže nego što traje problem korona virusa na svu sreću jer vjerujem da će to proći, ali će gospodarska kriza trajati čitav, čitav niz mjeseci, a možda i vjerojatno i godina. Tako da s te strane očekivali smo već jučer na Vladi RH set mjera koje bi Hrvatski sabor moga usvojiti kako bi pomogao gospodarstvenicima, kako bi pomogao građanima da čim ova kriza završi mogu nastaviti sa svojim gospodarskim aktivnostima i kako bi sačuvali što veći broj mjera. Kako nije bilo tog prijedloga jučer na sjednici Vlade, Klub zastupnika SDP-a je evo prije nekoliko sati danas uputio 9 zakona i zaključaka koje nadam se da će Hrvatski sabor raspraviti u što skorijem roku, koje obuhvaćaju prijedloge koje mislimo da je nužno napraviti kako bi zaštitili radna mjesta, kako bi zaštitili naše građane da sutra mogu nastaviti sa svojim poslovnim aktivnostima, da mogu zarađivati za sebe, svoju obitelj i na neki način živjeti od svoga rada odnosno da nemamo eksploziju nezaposlenih i da nemamo eksploziju i recesije nakon što prođe ova kriza. Tu se radi prvenstveno o obustavi plaćanja doprinosa za one koji su pogođeni ovom krizom, tu se radi o obustavi akontacije za porez na dobit za one koji su pogođene ovom krizom, tu se obuhvaća čitav niz onih paušalista, obrtnika i onih koji iznajmljuju svoje prostore da ne moraju plaćati taj paušalni porez. Tu se vodi računa o tome da radna mjesta moraju biti zaštićena i na taj način da se poveća izdvajanje ovo koje je Vlada predvidjela 3.200 kuna na 75% prosječne plaće odnosno 5.100 kuna svaki mjesec jer smatramo da u ovom trenutku država mora stati iza svojih zaposlenih, mora stati iza svog gospodarstva, mora stati iza svojih ljudi kako bi nastavili normalno sa svojim životima. Hrvatska i poslovni dio Hrvatske ne smije stati, država je jedina u ovom trenutku koja može dobiti dovoljno sredstava kako bi stala iza svojih građana i smatramo da je ove mjere što prije potrebno provesti i što prije prihvatiti. I pozivam ovdje potpredsjednika sabora da izvijesti predsjednika sabora o tome da se slijedeći tjedan te mjere što prije stave na dnevni red kako bi mogli reći sa stavom da stojim iza građana RH, iza našeg gospodarstva jer kriza će proći radna mjesta moramo sačuvati. Hvala vam lijepo.
Hvala.
Idemo na 7. raspravu Klub zastupnika SDP-a poštovani kolega Davor Bernardić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Mi u SDP-u smatramo da u ovom trenutku zbog situacije u RH uzrokovanom širenjem epidemije korona virusa Hrvatski sabor nastaviti s neprekinutim radom i to na način da se plenarna sjednica održava od ponedjeljka do petka, a ne kao do sad od srijede do petka. Također predlažemo da se zasjedanje Hrvatskog sabora nastavi i sljedeći tjedan, dakle i za vrijeme uskršnjih blagdana s obzirom na stanje u kojem se nalazi naša zemlja. Dnevni red o kojem raspravljamo ovaj tjedan ni na koji način ne odražava stvarno stanje u kojem se naša zemlja nalazi zbog korona virusa. Dnevni red je najblaže rečeno kamilica, a RH je praktički u izvanrednom stanju. Epidemija se nekontrolirano širi, svaki dan se malo ljudi testira, od tog malog broja, 12% ljudi je pozitivno na koronavirus. Virus je ušao praktično u bolnički sustav i stoga je nužno u ovom trenutku zaštititi bolnice i testirati sve zdravstvene djelatnike. U isto vrijeme gospodarstvo je pred potpunim kolapsom. Prisutan je ambijent nepovjerenja, nema plaćanja među dobavljačima, svakog dana stotine ljudi završavaju na cesti bez posla, bez prihoda za svoje obitelji. Među poduzetnicima i građanima širi se neizvjesnost i strah. Ljudi su jednostavno očajni. Mjere koje je donijela Vlada ne daju apsolutno nikakav rezultat. Mi već mjesec dana upozoravamo na posljedice krize i prije 20 dana izašli smo s 15 mjera za smanjivanje negativnog utjecaja ove epidemije na građane i na gospodarstvo. Kako naše mjere nisu usvojene od strane Vlade, SDP je prošli tjedan u proceduru poslao 10, paket od 10 zakona za spas poduzetnika, za spas gospodarstva i za spas građana. Stoga vas ja danas pozivam predsjedniče HS da što prije ovaj tjedan uvrstite naših 10 zakona u saborsku raspravu, da ih uvrstite na dnevni red kako bi mogli pomoći građanima i poduzetnicima. Našim paketom zakona omogućili bi da se barem jednom roditelju osigura plaćen dopust za vrijeme za koje doma provodi sa svojom djecom. S druge strane osigurali bi i isplatu i 75% plaće radnicima u tvrtkama pogođenima krizom, a najviše do iznosa 5.100,00 kn, jednostavno kako bi mogli preživjeti. Omogućimo građanima i poduzetnicima moratorij na kredite godinu dana kako bi poduzetnicima pružili sigurnost u poslovanju, a građanima jednostavno pružili sigurnost da nastave s normalnim životom bez straha i neizvjesnosti. Oslobodimo gospodarstvo plaćanja doprinosa dok traje kriza, obustavimo paušal poreza na dobit i obustavimo porez na dohodak za paušal iste za obrtnike i male iznajmljivače. Ovim putem pozivam Vladu da ukine sve parafiskalne namete za vrijeme krize, da svojim primjerom vrati povjerenje u plaćanja, da skrati plaćanja države prema dobavljačima na 7 dana i da osigura nužnu likvidnost gospodarstvu kroz Europski stabilizacijski mehanizam, kao i da predloži da se PDV obračunava po naplati. Vrijeme je da Vlada izađe iz karantene kad je spašavanje gospodarstva i radnih mjesta u pitanju. Moramo djelovati odmah. RH nema vremena za čekanje, nema vremena za debatne klubove i odgode svih vrsta. Vrijeme je za odluke. A HS je u ovom trenutku zadnja linija obrane demokracije. Izabrani zastupnici predstavljaju volju građana, ali i predstavljaju građane koji su u ovom trenutku najviše pogođeni ovom krizom zbog koronavirusa. Zastupnici su njihov glas. Mi moramo omogućiti da se njihov glas čuje. Stoga predlažemo da prednost pri stavljanju točaka na dnevni red imaju one točke koje su upravo vezano za ublažavanje negativnih posljedica na zdravlje građana i na zdravlje gospodarstva ovdje u HS. Hvala vam.
Klub zastupnika SDP-a također se je prijavio za iznošenje stajališta u njihovo ime govorit će zastupnik Franko Vidović.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Dakle, prvo se moram obratiti vodstvu sabora, mi kao Klub zastupnika SDP-a tražimo da se do kraja sjednice uz Vladin prijedlog mjera provede i rasprava o SDP-ovom prijedlogu mjera također. Ono o čemu želim pričati ovog momenta to je o općini županije iz koje ja dolazim, a to općina Murter. Kao što znamo općina Murter je jedina u Hrvatskoj trenutno u potpunoj karanteni. Želim svima zahvaliti koji su reagirali nakon poziva načelnika općine Turčinova i koji su omogućili da se danas provode i testiranja i da se provode sve druge radnje, a vezano uz zdravlje građana općine Murter. Također, posebno želim istaknuti napor načelnika općine Murter gospodina Tončija Turčinova koji je alarmirao cijelu hrvatsku javnost kad je vidio da su kola krenula nizbrdo i da ništa više ne pomaže osim javnosti. Želim vam prenijeti i njihovu poruku, ubrzajte proces testiranja i testirajte što je moguće više ljudi. Prema mojim informacijama sama općina Murter će ići na mjeru ukidanja poreza na potrošnju koja sad iznosi 3%, također će vjerojatno ići i sa rezanjem komunalne naknade i komunalnih doprinosa. Ono što se otvara kao veliko pitanje je općina Murter nakon Covida-19, općina koja živi cca, u kojoj živi cca 2.000 stanovnika, koja živi od turizma, a marina ne radi, privatni dućani ne rade, pekare ne rade i jedino što radi su 3 dućana u sastavu trgovačkih lanaca i preko njih se trenutno vrši opskrba stanovnika Murtera. Posebno treba apostrofirati da je Murter općina u kojoj ima ukupno 86 restorana od kojih je njih 10-tak vrh hrvatske gastronomske ponude, od čega je 46 restorana stacionirano na Kornatima. Karantena koja je propisana na Murteru je doista karantena, dakle nema nikakvih gospodarskih aktivnosti niti u građevini što u ostatku Hrvatske hvala Bogu nije slučaj i dobro da nije, niti u turizmu, ugostiteljstvu i sl. Radovi koje izvodi sama općina Murter, a radi se o dječjem vrtiću sa vrijednošću investicije od 11 miliona kuna su zaustavljeni, svi projekti i poduzetnički i općinski stoje ovog momenta. Proračun se trenutno praktički ne puni samim tim što zbog karantene službenici ne mogu pristupiti u zgradu općine pa ne mogu ni izdavati račune. Dakle, kad pogledate cijelu tu situaciju općina poput Murtera, općina sa scenariom potpune blokade života, s obzirom da nismo još uvijek na vrhuncu krize sa Covidom-19 se može još dogoditi. Ovim istupom želim apelirati na Vladu RH da za takve općine predloži posebne mjere jer ove predložene nisu dovoljne i nisu u pitanju samo općine nego možda i cijeli gradovi ako dođe do takove situacije. Ne priželjkujem takav scenarij, ali je on moguć i treba za njega biti pripremljen. Nije rješenje da svoja mjesta odvajamo cestovnim preprekama i policijskim brodovima od ostatka svijeta, to nije slika kavu želimo igdje u Hrvatskoj. Možda je ovoga momenta nužda, ali to nije slika koju želimo. Uostalom možda se ljudi iza tih blokada i ne bi baš složili sa tezom da im se ne krše ljudska prava. Takva mjesta nakon što prođe Covid-19 ne možemo prepustiti samima sebi da se gospodarski oporavljaju. I to je ona konačna poruka, dakle tražimo od Vlade RH da donese posebne mjere imajući u vidu slučaj općine Murter i imajući u vidu da takvih općina nažalost može biti još. Hvala.
Sada će iznositi stajalište Kluba zastupnika SDP-a uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Kolegice i kolege. Danas u Hrvatskom saboru raspravljamo o temi koja je od presudne važnosti za našu budućnost i za to kako će naša zemlja izgledati kada kriza sa koronavirusom završi i vjerujem da će većina odnosno svi zastupnici i svi klubovi u HS podržati mjere koje su danas ovdje predložene, ne zato što su one optimalne jer se još neke mjere moraju donijeti, nego zato šta su one dobre kao smjer u kojem trebamo ići i svi zajedno napraviti određene korake, napraviti određene stvari kako bi naša zemlja sutra imala šansu što prije izaći iz gospodarske krize. SDP je predložio 8 zakona, neke od tih stvari koje smo predložili su vladajući prihvatili, neke od tih stvari ćemo tek raspraviti i mislimo da je vrlo važno raspravljati o temama poput moratorija na otplate kredita, znači to je ono na čemu apsolutno inzistiramo i šta ne vidimo u prijedlozima Vlade. Druga stvar je, još uvijek je na stolu to da jedan od zaposlenih roditelja ukoliko nema mogućnosti dobiti slobodno da čuva svoje dijete s obzirom da nam danas djeca ne idu u školu, bi morao imati mogućnost vrijeme provoditi, barem jedan od dva zaposlena roditelja, sa svojim djetetom doma. To je još jedna stvar koja je otvorena i o kojoj ćemo tek u budućnosti raspravljati. Znači, ima jako puno stvari koje Klub zastupnika SDP-a predlaže, predlagat će i ubuduće i vjerujem da će neke od tih stvari kao šta je u ovom prvom, u prvom setu prijedloga, vladajući prihvatiti mada naš prijedlog od 5.100,00 kn naknade nije prihvaćen nego je stavljeno 4.000,00, mada nije u potpunosti prihvaćen ni naš otpis doprinosa koje smo predlagali, ali ajmo pokušati naći najbolji set mjera oko kojeg se možemo svi složiti kako bi našim građanima bilo lakše. Ali sada bi htio upozoriti na jedan problem. Znači, sa jedne strane razgovaramo, dogovaramo, probleme koje treba riješiti na razini države i u HS se rasprava odvija, dok sa druge strane mi u Gradu Zagrebu smo imali jednu katastrofalnu nepogodu, znači pogodio nas je snažan potres prije 12 dana, jako puno naših sugrađana u ovom trenutku nije u svojim kućama, grad još uvijek izgleda kao, kao ratno bojno polje, razrušen, dimnjaci na sve strane, građani u svojem aranžmanu rješavaju svoje probleme. Umjesto da Grad Zagreb pomogne građanima da omogući da se i imovina u vrlo kratkom roku popiše i dimnjaci i ruševine da se raščiste kako bi građani mogli krenuti u obnovu zajedno sa, sa gradom i sa državom svojih domova i javnih institucija, mi to u ovom trenutku nemamo. Štoviše, HDZ, gradonačelnik Bandić i HNS se svađaju oko toga ko bi trebao biti za što nadležan u toj obnovi. Umjesto da je Zakon o obnovi Zagreba također danas na dnevnom redu, umjesto da smo tu već definirali određene stvari kako pomoći građanima, mi toga danas u HS nemamo. Probajte shvatiti gospodo iz HDZ-a, HNS-a i gradonačelniče Bandiću koji obnašate dužnost vlasti na razini Grada Zagreba da građani očekuju da grad stane iza njih, da ne možemo se sada raspravljati ko će imati nadzor nad obnovom grada, ko će imati kakav interes u određenim aktivnostima, da građanima što hitnije treba pomoći. Sa te strane očekujemo da slijedeći tjedan Zakon o obnovi Grada Zagreba bude na dnevnom redu, da slijedeći tjedan znamo vrlo jasno kako i na koji način će se Zagreb obnavljati, da slijedeći tjedan konačno prestanu prepirke između HDZ-a, gradonačelnika Bandića i HNS-a oko toga ko će imati nadzor i šapu nad time šta će se u Gradu Zagrebu i kada i kako obnavljati jer građani od toga nemaju ništa. Probajte shvatiti gospodo da nam je dosta u Gradu Zagrebu takve neodgovorne vlasti, da nam je dosta vlasti HDZ-a i gradonačelnika Bandića i ovim putem pozivam sve one koji nas u ovom trenutku gledaju da danas u 19 sati se oglasimo sa svojih prozora negodovanjem i jasno izrazimo što mislimo o vlasti u Gradu Zagrebu, gradonačelniku Bandiću i HDZ-u, lupanjem po loncima, fućkanjem i pokazati da nismo zadovoljni sa time kako obnova teče u Gradu Zagrebu, kako se grad postavio prema toj obnovi i da li Grad Zagreb stoji iza svojih sugrađana. Dosta je, to se što prije treba promijeniti, moramo misliti o našim sugrađanima, moramo reći da ovo nije dobro i da se ne radi na način da se građane štiti. Hvala vam lijepo.
Hvala. Uvaženi zastupnik Hrg sada će iznosit stajalište, ne pardon sa stajalištima smo gotovi.
Idemo na 5. raspravu, poštovani kolega Davor Bernardić u ime Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege. Mi u SDP-u smo još prije mjesec i pol dana upozoravali na posljedice krize koju će izazvati koronavirus, a prije 3 tjedna smo izašli sa našim prvim paketom sa više od 15 mjera za pomoć građanima i gospodarstvu. Naše mjere tada nisu bile prihvaćene od strane Vlade, ali upravo zbog zakašnjele reakcije Vlade i zbog toga što je vrijeme iz dana u dan curilo, a Hrvatska jednostavno nije imala vremena za čekanje, mi smo u saborsku proceduru poslali paket od naših 10 zakona za pomoć gospodarstvu i pomoć u očuvanju radnih mjesta i to po hitnom postupku. Nakon što smo mi u SDP-u protekla 3 tjedna nudili hrvatskoj javnosti, ali i hrvatskoj Vladi rješenja za pomoć poduzetnicima u nastojanju očuvanja radnih mjesta te ih doslovno gurali, pogotovo hrvatsku Vladu da što brže, više i jače učine u tom smjeru, napravljen je tek jedan korak prema pomoći gospodarstvu. No, sada je potrebno pomoći građanima, posebno onima najugroženijima. Među njima je 70 tisuća korisnika socijalne pomoći, 240 tisuća blokiranih i 400 tisuća umirovljenika, odnosno građana koji imaju prihode ispod praga siromaštva i čije je preživljavanje u vrijeme ove krize, zapravo u potpunosti dovedeno u pitanje. Samo u 2 tjedna trajanja krize, zahvaljujući i zakašnjeloj reakciji Vlade, 20 tisuća radnika je ostalo bez posla. Još 400 tisuća radnika je u strahu od ostanka bez posla. Preko 5 500 stalnih sezonaca i 100 tisuća ljudi koji su nezaposleni na Burzi, a ne primaju nikakvu naknadu, njihova je perspektiva zapošljavanja zbog ove krize gotovo u potpunosti uništena. Radi se zapravo o preko milijun ljudi koji su u ovom trenutku u Hrvatskoj najugroženiji, koji uskoro ne mogu plaćati režije, koji ne mogu plaćati najam, koji jednostavno ne mogu plaćati kredite. I zato će SDP i dalje inzistirati na moratoriju na kredite za građane i to na godinu dana, a ne na 3 mjeseca, ali i na drugim mjerama koje su sutra na raspravi u HS-u, poput povećanja naknade za samoizolirane građane, plaćanog dopusta za jednog roditelja, smanjenja zateznih kamata, prestanka uplate paušalnog poreza za više od 110 tisuća malih iznajmljivača u turizmu, ali i ne samo to. Inzistirat ćemo i na našem 3. paketu mjera za pomoć građanima u vrijeme krize koji smo jučer predstavili, a koji obuhvaća 10 mjera. Prva je naknada od najmanje 4 tisuće kuna mjesečno za iduća 3 mjeseca za nezaposlene koji su dobili otkaz za vrijeme korona krize, njih je 20 tisuća. Drugo, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za korisnike socijalne pomoći, njih je 70 tisuća. Zaštitni dodatak od 750 kn mjesečno za umirovljenike s malim mirovinama, dakle ispod ovog praga od 1940 kn, njih je otprilike između 350 i 400 tisuća. Dalje, naknada od pola minimalne plaće, odnosno 1625 kn za nezaposlene koji se nalaze na Burzi, njih 100 tisuća i koji jednostavno zbog ove krize ne mogu pronaći nikakav drugi posao. 5., naknada stalnim sezoncima u visini minimalne plaće od 3250 kn, njih je 5500. 6., ukidanje RTV pretplate za umirovljenike s malim mirovinama i korisnike socijalne pomoći. 7., subvencija od 500 do 1000 kuna mjesečno za troškove najma stana za sve pogođene skupine, ako su u najmu, 8. na to želim staviti poseban naglasak jer to je nužno napraviti u ovom trenutku, za 240 tisuća blokiranih građana obustavu ovrha i povećanje iznosa plaće slobodnog od ovrhe, kao i izdavanje bankarskih kartica za blokirane građane s odgovarajućim limitom potrošnje. I 10., privremeno ukidanje naknada za online bankarstvo, kako jednostavno ne bi bilo fizičkog kontakta. Ove mjere donose se za na vrijeme od 3 mj. odnosno za vrijeme trajanje ove krize. Smatramo da su ove mjere vrlo konkretne, provedive i da moramo djelovati jednostavno brzo kako bi pomogli najugroženijoj skupini građana. Nezaposlenima, blokiranima, umirovljenicima, stalnim sezoncima i korisnicima socijalne pomoći. Stoga pozivam Vladu da ih razmotri i da ih uvaži kao što je već do sad uvažila neke naše prijedloge.
Zadnje iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika HND-a i uvaženi zastupnika SDP-a uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Riječ jučerašnjeg dana odnosno izraz jučerašnjeg dana bili su politiziranje i konstruktivno zajedništvo. Citirat ću „Ovo što radi BErnardić je žalosno, sada nam on daje lekcije. Ovo nije vrijeme za politiziranje sve što bi bilo konstruktivno mi smo uvijek spremni razmotriti, ali politiziranje u ovoj situaciji nije dobrodošlo“. To je rekao jučer na pressici Stožera civilne zaštite potpredsjednik Vlade i ministar unutarnjih poslova gospodin Božinović i time je malo zloupotrijebio pressice stožera za politiziranje. Gospodine potpredsjedniče, niste ni vi odoljeli jučer i vi ste isto imali jednu od svojih nastupa gdje ste nas također optužili za politiziranje, rekli ste da „nije vrijeme za zabavu i politička nadmetanja, već je ovo vrijeme koje zahtjeva zajedništvo i koncentraciju na te probleme i pozvali ste Bernardića da skupa s Vladom traži najbolje rješenje“. Jesam dobro citirao? Tako su prenijeli. Kolegice i kolege, riječ politiziranje na hrvatskom jezičnom portalu znači „baviti se političkim razgovorima, voditi razgovore o politici“ ili „učiniti da što dobije obilježja politike da se prožme politikom“. Ja smatram da je politika jedna dobra i za građane korisna vještina ili znanost ili disciplina, da političari trebaju raditi da građanima bude bolje ili da je politiziranje ili bavljenje politikom nešto što je korisno. A davanje kritike u smislu da politika ili političari na vlasti budu bolji nije politiziranje, to je temelj demokratskog poretka. I nemojte nas više upozoravati da vas ne kritiziramo, da imamo konstruktivno zajedništvo kao firmu za jednoumlje i da vas samo hvalimo, malo vas je ponijelo i stanite na loptu i pustite politički život u Hrvatskoj da ide u normalnom tijeku. U tom smislu pozivam politički izabrane dužnosnike da stinu odore, nije proglašeno izvanredno stanje, da skinu uniforme i ove na nacionalnoj razini i ove na lokalnoj razini. Hrvatska nije proglasila izvanredno stanje, stanje jest posebno, ali dok se ne proglasi izvanredno stanje ponašajmo se kao zrela parlamentarna demokracija. To vrijedi i za građane, to vrijedi i za političare. Prošli put tzv. paket iz ožujka prihvatili smo jednoglasno sa nekoliko prihvaćenih amandmana oporbenih stranka, danas smo glasali za skoro sve vladine zakone iako nijedan oporbeni amandman ovaj put nije prihvaćen. Jel to konstruktivno zajedništvo? Pa nije valjda da je opozicija 100% promašila temu sa svim amandmanima koje je predložila? Danas raspravljamo o paketu oporbenih zakona, nekoliko zakona je prošlo na odborima zahvaljujući glasovima zastupnika vladajuće većine, ali je li politiziranje kada zastupnici HDZ-a vrše pritisak na zastupnike ostatka parlamentarne većine da kada su već glasali za naš zakon da promijene svoj glas? Jeste. Prema tome, ako ćemo govoriti o konstruktivnom zajedništvu onda i malo i vi spustite loptu na zemlji i smirite doživljaj ili recimo nema potrebe za konstruktivnim zajedništvom, stvar je normalna. Jer ono što ste napravili vašoj unutarstranačkoj oporbi uzevši im vidljivost i važnost u unutarstranačkim izborima zbog korone, to nećete napraviti nama. Ovo prvo se tiče samo vas, a ovo drugo se tiče svih građana. I zato dragi građani, prvo, poštujte naputke i odluke stožera, to je za vaše fizičko zdravlje. I drugo, kritizirajte ono što nije dobro, pohvalite ono što je dobro, politizirajte koliko treba jer mi smo demokratska zemlja i to napravite ovo prvo za fizičko zdravlje, a ovo drugo za vaše mentalno zdravlje i naše. Zahvaljujem.
Hvala uvaženom zastupniku Bauku.
Rasprava broj 10 poštovani kolega Boris Lalovac u ime Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Zahvaljujem. Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege, SDP od samog početka korona krize ima aktivnu konstruktivnu ulogu posebno u predlaganju mjera za spas gospodarstva i radnih mjesta. Do sada smo uputili preko 20-tak prijedloga zakona koji još nisu stavljeni na glasanje i na kojima inzistiramo, a koji osiguravaju povećanje osnovice za naknade radnicima u samoizolaciji na iznos prosječne plaće, zatim plaćeni dopust jednom roditelju koji provodi vrijeme kod kuće sa svojom djecom za vrijeme trajanja krize, povećanje iznosa neoporezivog isplata kako bi poslodavci u posebno osjetljivim djelatnostima u uvjetima korona krize mogli dodatno nagraditi svoje radnike, subvencije od 500 do 1.000 kuna mjesečno za troškove najma stana za najpogođenije skupine građana ako su u najmu, suspenzija zatezne kamate. Svakako je važna vidim da je jučer Vlada to uputila je obustava ovrhe i pomoć blokiranima u vidu izdavanja kartica, znači oni moraju ne samo da ih moraju osloboditi ovrhe nego da ne bi se obavljalo posao, odlazili na šaltere moraju im izdati kartice. Zatim mjesečnu naknadu od minimalno, u vidu minimalne plaće za 100.000 nezaposlenih koji danas ne primaju ni kune i 5.500 stalnih sezonaca koji su trebali početi raditi negdje u 4. mjesecu međutim ne dobivaju nikakvu naknadu. Također i predlažemo zaštitni dodatak za umirovljenike i korisnike socijalne pomoći od 750 kuna mjesečno. Upozorit ću samo da se radi oko 400.000 umirovljenika koji imaju do 1.900 kuna mirovine i oko 70.000 korisnika socijalne pomoći koji imaju između 700 i 800 kuna naknade. I svakako posebno važno je moratorij na kredite građana do godine dana bez obračunavanja dodatnih kamata i naknada. Ono što vidimo ovih dana u javnosti da banke su izašle s nekim moratorijem do 3 mjeseca međutim dodatno su opteretile građane kroz razno razne ovjere takvih ugovora. Mislimo da je to nepotrebno i da Vlada treba intervenirati da kada se već rade određeni moratoriji da se tu moraju i staviti određena ograničenja. Međutim, ono što mi upozoravamo je da ova kriza odnosno svi ovi građani koji danas ih Vlada isplaćuje negdje oko 550.000 ljudi oni u 6 i 7 mjesecu nažalost se neće imati vratiti gdje u koje gospodarstvo. To je onaj problem. I zato SDP predlaže moratorij od godinu dana pogotovo za te građane. Zašto? Zato što sva ta poduzeća, sva gospodarstvo tek u 6 i u 7 mjesecu će zapravo startati od nule, oni svi startaju od nule. I ono čega se bojimo ova sadašnja fiktivna nezaposlenost će se eruptirati u nezaposlenosti u 7 i 8 mjesecu. Svi ti poduzetnici, Vlada nema nikakvih instrumenata, sada te ljude drži 3 mjeseca ovako fiktivno, nema nikakvih instrumenata da poslodavci zadrže te radnike i nakon ova 3 mjeseca. Pogotovo imamo problema, a danas je netko o tome već govorio oko isplata plaća naknada, što svakako mora se Vlada osigurati, zabranu isplata bilo kakve dobiti iz prethodnih godina, znači govorimo o keš principu dokle imaju potporu od države. To su važne stvari. Ono što također zabrinjava, jučer sam čuo informaciju da Vlada iz javnih poduzeća kupi likvidnost u državni proračun. Ono što je zapravo najvažnije je sada osigurati likvidnost gospodarstvu, to je osiguravane likvidnosti plaćanja države jer država se može jedina zadužiti po povoljnijim uvjetima u odnosu na poduzeća, znači daju likvidnost gospodarstvu i javna poduzeća moraju osiguravati likvidnost. Vidimo u kojoj se situaciji nalazi Grad Zagreb. Znači najgore bi sada postalo biti ukoliko država, javna poduzeća, lokalne uprave koje će se također naći u velikim problemima neće početi plaćati. Jer gospodarstvo mora, najvažniji oblik likvidnosti odnosno solventnosti trgovačkih društava jel ukoliko se počinje zaustavljati ekonomski ciklus, tada će i ako krene poslije od nelikvidnosti odnosno insolventnosti u društvu mi nećemo dugo vremena gospodarski moći izaći. Dobavljač, dobavljačima ako ne budu plaćali. I zato molim Vladu da sve, naprave paket mjera države da mora plaćati, javna poduzeća da moraju plaćati i lokalna uprava. Jer jedino sada javni sektor može doći do likvidnosti puno brže nego što to može gospodarstvo i zato je ovaj moratorij bitan za banke. Jer ako banke koje su sad samo dale 3 mjeseca legnu sa svojim ovrhama u 7, 8 i 9 mjesecu oni će isisati sav novac iz gospodarstva. Nama je bitno gospodarstvo da ima solventnost i zato je ovaj moratorij jako bitan kako bi se osigurao tijek novca u gospodarstvu pogotovo između dobavljača. Ako se država odrekla prihoda i to smo pozdravili, ako su se poduzetnici odrekli prihoda ne vidim razloga zašto banke obračunavaju kamate [[Upadica: Hvala.]] i ne davaju jednu dugoročnu likvidnost odnosno stabilnost za građane. Hvala lijepo.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Sabina Glasovac, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Danas 22. travnja mjesec dana nakon potresa u Zagrebu, mjesec dana nakon što su učenici napustili školske klupe, mjesec i nešto više dana od kada učenici prate nastavu na daljinu. Jedino što se zna o završetku školske godine i maturi je da se ništa konkretno ne zna. Kao da nije bilo dovoljno zavlačenje, neodlučnost i donošenje loših i pogubnih odluka u štrajku kada smo zbog neodlučnosti pa na kraju i pogrešnih procjena i odluka Vlade izgubili mjesec dana i naše učenike doveli u situaciju da cijelo polugodište praktički ne mogu pratiti nastavu, mi sad i dalje nastavljamo s takvim ponašanjem, pa vrtimo scenarije. Prije mjesec dana svi učenici morat će polagati maturu na daljinu, mi upozoravamo nemojte to raditi djeca nemaju iste uvjete. Prva pretpostavka provođenja mature je ta da se polaže pod jednakim uvjetima, istog dana u isto vrijeme. Ne radite to. Pa djeca nemaju negdje Internet, pa djeca negdje nemaju računala, nemaju mirni kutak, što je s djecom s teškoćama. Hajde odustane se od te sulude ideje i onda se razmišlja, razmišlja, razmišlja i danas dođe se jučer do ideje, aha, da, da, da, provest ćemo mi tu maturu u lipnju ali ne znamo još šta će biti u toj maturi, pa nešto ćemo pregovarati s rektorima tu smo na čekanju nismo s njima ništa ispregovarali da vidimo možemo li s izborim ili bez izbornih predmeta, pa onda ne znamo gdje ćemo, pa u dvoranama ćemo najvjerojatnije jer smo sad postali svjesni činjenice da nema ni jedne škole u Zagrebu zapravo koja je useljiva. Koliko djece nema krov nad glavom? Sad se ide s tom jednom drugom hibridnom idejom, puštaju se probni baloni bez da se to ispregovaralo s ravnateljima, s jedinicama lokalne uprave i samouprave, s epidemiolozima, bez da se postigao jedan konsenzus da se izašlo van i reklo evo mi smo odlučili to, to, to i to. Jasno je da ne možemo predvidjeti neka kretanja, ali moramo moći donositi odluke čak i u ovakvim najtežim situacijama. Mi smo ovo i inače što ministrica jučer predlaže njoj predložili prije 20 dana kad je to još bilo i realno. Znači, prolongirajte maturu, odustanite od on-line mature i smanjite gradivo i izostavite ono iz drugog polugodišta 4 godine, ali danas to više nije realni scenarij. Danas je to passe, to je zakašnjelo, moramo tražiti nova rješenja. 9 zemalja u ovom trenutku u Europi je prolongiralo maturu, Velika Britanija i Nizozemska su je otkazale, Švicarska, Francuska, Malta i Švedska su ukinule dijelove mature. Znači u nizu zemalja s tradicijom mature, matura se ukida i zamjenjuje dobivenim ocjenama, dobro oni valjda vjerojatno imaju više povjerenja u svoj obrazovni, obrazovni sustav, ali su donijeli kakve takve odluke. Mi u ovom trenutku nismo donijeli ništa. Roditelji osjećaju veliku neizvjesnost, jučer zove jedna mama, dijete je inače odlična učenica, ide na natjecanja, ima napadaje panike, nije joj dobro, ima velike fizičke ali i psihičke probleme. Jesmo li mi svjesni što u ovom trenutku ne donošenjem odluka i držanjem u neizvjesnosti radimo djeci? Mi moramo spašavati jednu generaciju koja je puno toga i previše izgubila. Ove zemlje su otkazale ili odgodile maturu, a nisu imale ni potres, ni štrajk, a naša djeca su imala i to. Sada molim vas hajmo svi prekinuti ovu agoniju, ja sam veliki pobornik državne mature i kao jednog osiguravača kvalitete, ali i antikorupcijskog mehanizma prilikom upisa na fakultete, ali mi smo danas u potpuno drugačijim okolnostima i hajmo razmisliti ozbiljno o tome da samo ove godine iznimno ukinemo maturu, da djeci osiguramo završnost zaključivanjem ocjena, da s fakultetima ispregovaramo da ne provode selekcijske postupke, da idemo koliko je moguće na belgijski model da svi upisuju ono što žele, da se selekcija provodi nakon prve godine, a ondje gdje to možda nije moguće, to će možda biti na 3 fakulteta provedimo krajem kolovoza ili početkom rujna nacionalne kvalifikacijske ispite za fakultete koji će imati sadržaj mature za koji su se djeca pripremala, ali im neće biti nikakav dodatni stres i neće biti sigurnosni rizik, a sigurnosni ali i psihološki rizik za učenike i inzistirati na provođenju mature u lipnju, bez obzira pa čak i u situaciji ako se epidemiološka situacija kroz slijedeća 2, 3 tjedna bitno promjeni. Budimo razumni, olakšajmo djeci, nemojmo im otežavati. Svi mi tu smo plaćeni za to da donosimo odluke, a ne da ih prolongiramo, odugovlačimo i dovodimo učenike, djecu, roditelje [[Upadica: Hvala.]] u pat poziciju.
Slijedeće je iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika SDP-a, uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani g. potpredsjedniče. Dok mi ovdje u saboru raspravljamo, na sjednici Vlade RH danas se raspravlja o dvije točke koje su direktno vezano uz hrvatsko pravosuđe i stanje u njemu. Prva točka odnosi se na Zakon o interventnim mjerama u ovršnim i stečajnim postupcima za vrijeme trajanja posebnih okolnosti, koje su posebne okolnosti, naravno svi znamo. Načelno, podržavamo donošenje ovakvog zakona iako je ono zakašnjelo. Međutim, ukazujemo da problem u pravosuđu ne leži samo u ovršnim i stečajnim postupcima. Problem postoji i u parničnim postupcima gdje je građanima onemogućen redovan i normalna pristup sudu, problem postoji i u kaznenim postupcima gdje se u brojnim pritvorskim predmetima, iako teku rokovi, iako prijeti puštanje zatvorenika iz istražnog zatvora, ne održavaju rasprave. Poštovane kolegice i kolege, stanje u pravosuđu je generalno loše. Ova epidemija i potres u Gradu Zagrebu dodatno će ga unazaditi. Zbog čega? Zbog toga što Vlada RH za razliku od primjerice Vlade Republike Slovenije ili Europskog suda za ljudska prava, ne prihvaća ozbiljnost okolnosti u kojima se nalazimo i ne poduzima odgovarajuće mjere kako bi se pritisak na stanje u pravosuđe olakšao. Kad proces sa koronom završi imat ćemo samo gore stanje, imat ćemo više neriješenih predmeta, imat ćemo duže čekanje za naše građanke i građane. Poštovane kolegice i kolege, zbog toga koristim i ovu priliku da još jednom pozovem Vladu RH da poduzme potrebe mjere kako bi se stanje u pravosuđu poboljšalo i kako bi se građanima olakšalo da ne izgube svoja prava. Međutim, to nije jedino pitanje rada pravosuđa koje se danas nalazi pred Vladom RH. Drugo je i posve neočekivano, pazite sad, odluka o osnivanju Povjerenstva za utvrđivanje prijedloga kandidata za glavnog državnog odvjetnika RH. Tijelo koje nije predviđeno Zakonom o državnom odvjetništvu, tijelo za koje nitko tko se bavi državnim odvjetništvom, izborom glavnog državnog odvjetništva, a skromno smatram da spadam u ljude koji se time bave, do jučer navečer dok ga nije najavio ministar pravosuđa u „Dnevniku“ Nove televizije, nije postojalo i niko nije znao za njega. Povjerenstvo za utvrđivanje prijedloga kandidata, čak niti ne kandidata nego prijedloga kandidata, kao u „Alanu Fordu“ za istraživanje ruda i gubljenja vremena. Povjerenstvo koje će iza zatvorenih vrata ispitivati kandidate za državnog odvjetnika i vjerojatno sa budućim glavnim državnim odvjetnikom raspravljati o određenim okolnostima koji možda nisu za to da se iza zatvorenih vrata o njima raspravlja između predstavnika Vlade RH i predstavnika jedne neovisne pravosudne institucije. Poštovane kolegice i kolege, i prije osnivanja ovog povjerenstva ukazivali smo da su nova rješenja u Zakonu o državnom odvjetništvu glede izbora kandidata za glavnog državnog odvjetnika loša. Ona nisu transparentna, ona samo fingiraju transparentnost. Samo omogućavaju Vladi i vlasti da se skrivaju iza drugih tijela prilikom izbora svojeg predstavnika na čelo ovako važne institucije. Ovim povjerenstvom to je otišlo korak naprijed. Ako Vlada RH doista želi pravu transparentnost, ako Vlada RH doista želi da građanke i građani RH, da čitava hrvatska javnost ima uvida u to tko će postati novi glavni državni odvjetnik onda nek predloži svih 6 kandidata koji će se pred očima javnosti, pred kamerama, saslušavati u prostorima HS, pred Odborom za pravosuđe gdje je za to i mjesto. A tada ćemo pojedine kandidate zasigurno pitati o njihovim sastancima sa premijerom i ministrom pravosuđa prije nego što su podnijeli svoju kandidaturu. Ovo što se danas radi je naprosto travestija i još jedan dokaz da na čelu Vlade imamo neodlučne osobe koje ne znaju što bi činile. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika je onaj Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, a govorit će poštovani zastupnik Željko Glasnović. Nema ga. Pa će onda sljedeći klub zastupnika biti onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege zastupnici. Poštovani gledatelji koji nas gledate naši sugrađani. Htio sam evo u ovom kratkom izlaganju se osvrnuti na stvari koje se nažalost dešavaju u glavnom gradu RH gradu Zagrebu koji je uz na ovu epidemiju koju smo doživjeli svi skupa zajedno cijeli svijet, pogodio još i veliki potres 22.3.u 6,24 čini mi se ujutro kada su se svi više-manje zbog tog velikog potresa probudili i izašli iz svojih kuća gdje je grad doživio ogromne štete i na neki način već mjesec i dva dana ne funkcionira i nije doveden u neki osnovni red kako bi građani mogli normalno živjeti. Ovdje suosjećam sa tisućama i tisućama naših sugrađana kojima su oštećeni objekti. Najviše suosjećam s obitelji preminule djevojčice koja je žrtva tog dana bila u potresu i svim onim ostalima koji u ovom trenutku nisu u svojim kućama i koji se jednostavno ne mogu vratiti zbog toga što obnova, pregled statike i svega onoga ne ide kako treba. Također suosjećam s onima koji ne mogu ostvariti normalne životne navike zbog toga šta evo već mjesec i dva dana nisu prikopčani na plin i nemaju mogućnost niti grijanja, niti tople vode. Također moram vam reći da danas šetajući gradom Zagrebom sam vidio još nebrojeni broj dizalica koje rade skidaju dimnjake, skidaju dijelove fasada i to sve skupa presporo i predugo traje i presporo ide. Naravno da sve to Zagrepčani i Zagrepčanke nisu zaslužili i normalno je da grad Zagreb trebao napraviti puno više za svoje građane koji plaćaju najveći prirez u RH i koji jednostavno ne zaslužuju da budu prepušteni sami sebi. Zato da bi imali zaštitu, da bi imali pomoć imamo i državu i grad, ali naš gradonačelnik koji u biti više nije moj gradonačelnik i tako ga ne želim više zvati, umjesto da pomogne građanima, on nastavlja po svojem i radi i dalje po svojem i troši naš novac na način na koji on misli da je to adekvatno. Smiješno je i nevjerojatno i tužno i izaziva ogorčenje svih Zagrepčana i Zagrepčanki informacija da se novac koji je prikupljen u dobrovoljnoj akciji za sanacije potresa u gradu Zagrebu troši na način da taj novac dobijaju na ne natječajima nego direktno pogodbom članovi stranke Milana Bandića 365. Sramota je da tijekom potresa i ove epidemije gradonačelnik Bandić dodjeljuje kultnom kinu Europa također instituciju u kojoj dominiraju članovi njegove stranke. Sramota je da gradonačelnik Bandić i dalje nastavlja otimati novac Zagrepčana i Zagrepčanki i ne pruža im minimalnu zaštitu koju im treba pružiti. Sramota je da gradonačelnik grada Zagreba Milan Bandić za svojeg mandata nije pripremio grad Zagreb na ovakvu katastrofu koja se dogodila. U gradu Zagrebu prvo šta moramo napraviti je promijeniti gradonačelnika Zagreba, moramo napraviti nakon toga plan kako ćemo obnoviti grad Zagreb, a prvo trebamo obnavljati zdravstvene ustanove i osnovne škole, vrtiće, srednje škole, obrazovne ustanove kako bi naša djeca bila siguran i kako bi 11.5.krenuli dalje sa nastavom. Ono što vam želim sada ovdje reć ukoliko danas imate vremena u 19,00 sati ukoliko niste zadovoljni gradonačelnikom Bandićem i ukoliko mu želite poslati poruku da prestane otimati naš novac i da se makne izađite u 19,00 sati na svoje balkone, prozore svojih kuća i stanova i posvetite pet minuta lupanju loncima da mu pošaljemo glasnu poruku kao što je poslao i potres u gradu Zagrebu „odlazi“
Kolega Maras, vi ste riječima sve svojima rekli, ali molim vas, nemojte lupati u Saboru.
Bandiću odlazi.
Temeljem čl. 239. izričem vam opomenu.
Sada je na redu Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Saša Đujić. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Jučer se Plenković hvalio reformama i postignućima ove Vlade. Iste one Vlade koja se hvalila da je obustavila javne nabave prije nekih 3 tjedna. A za to vrijeme njegov direktor pošte mimo Zakona o javnoj nabavi kupuje po duplo većoj cijeni opremu za 131 milijun kuna, a resorni ministar Butković o tome navodno ništa ne zna. Ne samo da javna nabava nije obustavljena, nego se provodi protuzakonito. Sve to skupa neodoljivo podsjeća na ne tako davne koruptivne radnje vezane uz ovu Vladu zbog kojih je moralo otići pola Plenkovićevih ministara. Oporba, nadalje jučer kaže Plenković ima puno razloga biti nezadovoljna. To je točno. Kao što su nezadovoljni i građani koji nisu zaboravili kako su teško živjeli i prije ove pandemije zbog nečinjenja ove Vlade. Tako smo nezadovoljni i mi u oporbi. Nezadovoljni smo kada vidimo kako korona profiteri iz HDZ-a koriste ovu krizu da bi punili vlastite džepove, pa tako šef HEP-a pod pokroviteljstvom ministra Ćorića i pod okriljem korona krize mešetari državnim nekretninama, glavni državni inspektor Mikulić uhljebljuje vlastitu ženu u agenciju za vrijeme korona krize bez javnog natječaja na plaću od 17.000 kuna dok s druge strane građani pogođeni krizom sve teže žive. Do danas nisu se uspjeli dogovoriti tko je odgovoran i kriv za smrt 10 starijih ljudi u Domu umirovljenika u Splitu. Kažu nije HDZ-ov ravnatelj Škaričić, megauhljeb koji je preko 10 dana ušutkavao medicinsku sestru, istu onu koja je pokušala upozoriti na simptome korisnika staračkog doma. Kao što nije kriva ni ravnateljica staračkog doma u Koprivnici, ljudi umiru, a po njima nitko nije kriv. Dok ministar Beroš preporučuje nošenje maski, cijena osobnih namirnica i zaštitne opreme leti u nebo. I šta po tom pitanju poduzima ova Vlada? Po običaju ništa. Pustili su korona profitere da se bogate na tuđoj nesreći. Pustili su i banke da zarađuju ekstra profit na odgodi kredita. Odbili su naš prijedlog moratorija na kredite od godinu dana i tako su se direktno stavili na stranu interesa banaka i krupnog kapitala. Bez obzira što preporučate da nosimo zaštitne maske nećete nas ušutkati, nećete se više skrivati iza virusa i parazitirati na muci građana, javnost čeka odgovore, a javnost čeka i odgovor, ali onaj iskren ako može. Što ste to dogovarali u tajnosti pod okriljem koronakrize i noći s urednicima nekih ili bolje rečeno povlaštenih medija? RH je dosta bahatosti, pljačke, nepravde, laži, prevara, nepotizma, ušutkavanja, korupcije, žetončića i koalicije Bandić-Plenković. RH je dosta bijede i siromaštva. Zbog zakašnjelih reakcija ove Vlade preko 30 000 ljudi je ostalo bez posla, ljudi su ostali bez prihoda za svoje obitelji i ne mogu više plaćati kredite, režije, stanarinu. U stvari prava je istina da je RH pred gospodarskim slomom i to zbog nezabilježene korupcije i zato jer u zadnje 3,5.g. nije provedena niti jedna jedina reforma. Za to vrijeme RH je sustavno pljačkana. RH je pod vodstvom vaše Vlade pesimistična, siromašna, preko milijun ljudi živi na rubu siromaštva, a više od pola toga broja su umirovljenici. Zdravstvo je zbog brojnih afera i dugova pred potpunim kolapsom. Obrazovna reforma ne postoji. Sigurnosni sustav je probijen, a situacija u pravosuđu nikad gora. Iz naše zemlje je u mandatu ove Vlade pobjeglo glavom bez obzira preko 150 000 radno sposobnih, pretežno mladih ljudi. Korupcija je zahvatila sve pore društva. Tonemo po indeksu percepcije korupcije, a Europska komisija nam je lupila pljusku i poslala poruku da smo najkorumpiranija zemlja u EU, što ne čudi kada je samo iz ove Vlada čak 14 ministara moralo otići zbog ozbiljnih sumnji na korupciju, a ta ista Vlada se održava na vlasti političkom korupcijom odnosno kupovinom zastupnika u HS, a Plenković se jučer hvali nekakvim tzv. postignućima ove Vlade. Jedno je sigurno, kad god budu bili izbori, građani RH će reći jedno veliko ne korona profiterima, kalkulantima, korupciji, žetončićima jer građani vam nisu zaboravili niti oprostili. Vrijeme je da se napravi inventura mandata ove Vlade i to ne samo zadnjih mjesec dana nego sve 4.g., vrijeme je da podnesete račun za cijeli ovaj mandat. Hvala lijepo.
Sljedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ranko Ostojić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Štovane kolegice i kolege. Danas svijet je jedinstven vjerojatno u borbi protiv virusa, bio je jedinstven isto tako u jednoj drugoj prigodi, ja se nadam da je to važno i zato s ovog mjesta želim svim građanima i građankama RH čestitati 1. maj, 1. svibnja, dan koji bi trebao biti dan jedinstvene borbe za bolje radne uvjete. Kako to nije običaj u saboru da se blagdan u RH obilježi onda evo ja ću to učiniti u ime onih koji misle da bi to bilo potrebno. Svima onima koji ne rade želim da posao dobiju, svima onima koji rade da budu plaćeni za svoj trud. Svima onima koji su na prvoj crti želim da ostanu zdravi i svima želim bolje sutra, zdrav vam i sretan 1. maj. Iskoristit ću ovu priliku da podsjetim na još jedan zaborav, a to je da na jučerašnji dan umro Ivica Račan, čovjek koji nikada nije izgubio obraz, izbore da, ali je istina slijedeća ni tog premijera i predsjednika vlade i čovjeka koji je prije 30 godina osigurao da dobijemo demokratske izbore bez incidenata, nije se ovaj sabor udostojio sjetiti. Međutim, moja glavna tema je vezana za 49 štićenika doma u Vukovarskoj, govorim o ljudima koji su 7.4. evakuirani tijekom noći kada je 8.4. ministar Beroš zajedno sa ministricom Bedeković došao u Split i tada je izjavio da je netko znao da netko ima temperaturu i to je dovoljno za sankcije. Naravno očito da su ti govori zaboravljeni. Iz ovog slučaja da će izaći upute one su tek 11.4. upućene u staračke domove, a do večer prije toga ministrica Bedeković izjavila da nije imala nikakve informacije da se događaju simptomi ljudi koji su tu noć prevezeni. Nažalost 14 ih je do sada preminulo, iako se tada tvrdilo da su simptomi samo blagi. Ja želim reći da je naravno pronađen pedro, a pedro je virus. To je toliko žalosno u ovoj situaciji, da umjesto da Državno odvjetništvo RH bude jedina institucija koja može reći svojim pravorijekom da li je netko kriv ili ne, mi imamo razne inspekcije, nestanke knjige službe, izjave, intervjue vinovnika koji sebe trebaju samoocijeniti, to se nažalost dogodilo. Stožer je krenuo blago i plemenito, svi su klicali, falile su samo ružine latice, a povijest kao učiteljica života nas može naučiti jednu bitnu stvar, a to je da svaka destabilizacija demokracije, zlouporaba političke moći počinje na isti način. 2 mjeseca nakon toga imamo stožer koji nije niti formaliziran kroz odluku Vlade RH, sastoji se od stručno političkih kadrova HDZ-a, bez izbornog legitimiteta, suspendira zakone, Ustav kao da se radi o nabavci materijala za nekakvu garažu. Ugašena je država, eutanaziran sabor, pokušavaju progoniti ljude na cesti, ali se ne smiju zamjeriti onima radi kojih misle da će dobiti izbore. Sve ovlasti i zakone koje su odbacili nisu uspjeli do kraja provući. Međutim, ja želim poslati poruku da krizno upravljanje sa simpatičnim blagoglagoljivim ministrom Berošem zaboravio da postoji zdravstveni sustav i svi oni koji u ovom trenutku očekuju da dobiju zdravstvenu pomoć. 2 mjeseca su predugo razdoblje to je situacija u kojoj mora reći samo za prva 2 tjedna ove krize u trenutku kad je zamrznuto zdravstvo doživjeli smo slijedeće, a to je da je 150 ljudi više umrlo nego u istom razdoblju prošle godine. Takve brojke su eksponencijalne prema tome vratite sustav nazad, samo je 300 ljudi u ovom trenutku hospitalizirano u bolnicama i ne možete zanemariti zdravlje građana RH to je njihovo ustavno pravo i trebate se toga držati. Zahvaljujem.
Time smo završili sa današnjim radom. Mi ćemo nastaviti u srijedu 6. svibnja u 9,30 sati, sa dopunom dnevnog reda. Želim vam ugodne blagdane i vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 13,15 SATI.
Sada je na redu Klub zastupnika SDP-a i kolega Ranko Ostojić. Izvolite.
Štovane kolegice i kolege, poštovani predsjedniče HS. 2.5. se javnosti obratio Blaženko Boban, župan Splitsko-dalmatinski, lažno se predstavljajući kao načelnik stožera ili šef stožera Splitsko-dalmatinske županije i kao glasnogovornik nacionalnog stožera obratio se vezano za izvještaj inspekcijskog nalaza koji je nacionalni stožer samo spomenuo dan prije toga rezimirajući to u jednostavnoj rečenici, a to je da je sve bilo super odnosno da su se svi pridržavali pravila. Moje pitanje je šta bi bilo da se nisu pridržavali pravila? Danas već imamo 18 preminulih, a situacija koju u tom staračkom domu, ona najbolje oslikava kako se zapravo događa situacija sa laganjem, sa navodnom stručnošću i slično. Znači na toj istoj konferenciji 2.5. Blaženko Boban je izjavio da je 8. travnja, dan iza evakuacije, zatražio izvještaj od ravnatelja doma i ravnateljice nastavnog Zavoda za javno zdravstvo dobio sam na to popodne 9. travnja i u dogovoru s resornim ministrima, ministrom Berošom i ministricom Bedeković dogovorio njihov dolazak u Split. Jako lijepo jer očito da nije primijetio da je ministar Beroš 8. travnja bio u Splitu. On je bio u Splitu bez da su se čekali bilo kakvi dogovori i slično i tada je rekao slijedeće, ako se utvrdi da je netko znao da štićenici imaju temperaturi, to je dozvoljan razlog da se snose sankcije. Ministrica Bedeković je rekla da iz ovog slučaja će izaći nove upute, još detaljnije od ovih koje postoje i činjenica je slijedeća, a to je da iz te situacije moramo nešto naučit jer se radi o situaciji s kojom se dosad nismo susreli. Ta masovna grobnica u ovome trenutku koja se dogodila samo je slika na koji način se zapravo postupa sa onima koji su najranjiviji. Po epidemiološkim izvidima koji su napravljeni itd., navodno je za vrijeme dok su posjete bile zabranjene i sve zaraze koje su se dogodile, dogodile od strane osoblja. To su izjave epidemiologa iz Splita. Naravno, tada se počinje govorit u množini. Prije toga je bilo rečeno 29. da je jedna osoba navodno imala temperaturu. Međutim, onda se počinje spominjat da je 10 dana bilo jako jasno odnosno poznato i moje jednostavno pitanje je bi li itko od vas ili bilo tko u stožeru u svojoj obitelji dopustio da 10 dana ima neko temperaturu, simptome ili slično, a da na to ne reagira, pogotovo u ovoj situaciji? I naravno, tko je kriv? Kriv je virus, tako je i službeno rečeno. Al ono što je istina, a to je da svo ovo vrijeme mi zapravo zaboravljamo činjenicu da su netom nakon evakuacije određene mjere od strane državnog odvjetništva, a to je da se provedu izvidi. I niko ne bi smio bilo šta govorit, ali izgleda da se ovdje čeka možda i smrt onih koji bi bili glavni svjedoci u svemu ovome. Prije svega mislim na glavnu sestru koja je očito postupala po svim uputama i pravilima jer je 29. obavijestila epidemiologe, 7.4. smo imali situaciju sa evakuacijom. Prema tome, pravo pitanje je da li je ovo zapravo udar na pravosuđe? Da li je ovo situacija u kojoj mi imamo varijantu da stožer očito ima i najvišu pravosudnu vlast? Ja sam pito ministra Bošnjakovića ovdje, da li je točno da je to neovisno pravosudno tijelo? On mi je potvrdio i reko da se neće dogodit situacija da će oni to napravit kako treba. E, pa sad me interesira kad će to napokon bit i jedino tijelo koje bi moglo utvrditi je li neko kriv ili nije i možda i optužit virus, i to je moguće u ovim uvjetima, ali me interesira kad će taj nalaz napokon bit gotovo ili ćemo sačekat da svi pomru koji bi možda mogli bit ispitani, s kojima bi se moglo razgovarat i koji bi mogli reć pravu istinu o tome da li je ili nije rađeno sve po pravilima [[Upadica: Hvala vam]] u domu za staračke [[Upadica: Hvala vam]] staračkom domu u Vukovarskoj. Hvala vam.
Sada je na redu g. Gordan Maras, koji će govoriti odnosno iznositi stajališta Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege zastupnici i zastupnice. Poštovani građani, pogotovo se ovdje obraćam Zagrepčankama i Zagrepčanima zbog današnje situacije koja se desila na Trgu sv. Marka, odnosno na sjednici Skupštine grada Zagreba gdje je nekolicina zastupnika, odnosno svi zastupnici opozicije u Gradskoj skupštini njih 20, su organizirali fizičku sjednicu na Trgu sv. Marka i na taj način se uključili u rad Gradske skupštine. Zbog čega su to napravili? Napravili su zbog toga što HDZ i gradonačelnik Bandić uporno već 2 mjeseca izbjegavaju Gradsku skupštinu fizičku kako bi raspravili i donijeli određene prijedloge kojima bi pomogli građanima grada Zagreba. Odbijaju preuzeti odgovornost, odbijaju dati određene mjere, odbijaju čuti kritike građana na svoj račun i sramotno je, kolegice i kolege, dragi moji sugrađani, da prije 140 g. kad je Zagreb pogodio razoran potres, Skupština se organizirala u nekoliko dana. Sada HDZ i gradonačelnik Bandić ne žele mjesecima da se održi Gradska skupština, da se donesu određene mjere. Nakon što je takva Skupština započela sa radom, nakon što su zastupnici oporbe na Trgu sv. Marka zaposjeli Trg sv. Marka i počeli sudjelovati u radu, pojavio se bahati premijer Plenković koji je počeo držati lekcije ničim izazvan izašavši iz Vlade RH, obrušio se na zastupnike i pitao ih što tu rade, zbog čega na taj način organiziraju sjednicu, da je on jučer kao komunicirao sa cijelom Europom, a vidi njih sada ovdje na Trgu sv. Marka, jedan na bahati, neprimjeren, kočijaški način se odnio prema zastupnicima u Gradskoj skupštini i pokazao pravo lice HDZ-a i pravo svoje lice i nervozu, a s druge strane, štićenje i zaštitu kriminalne vlasti u gradu Zagrebu, koja je usput, budi rečeno, pokušala i rastjerati oporbene zastupnike jer su poslali, zamislite, kao da se nalazimo prije 100 godina negdje gdje se rastjeruju nemiri, poslala je vozilo gradske Čistoće da sa šmrkom pokuša rastjerati zastupnike u Gradskoj skupštini. To vam je HDZ, to vam je gradonačelnik Bandić i to vam je koliko oni vode računa o demokraciji i građanima grada Zagreba. I još jedna stvar. Danas na Vladi RH nije bio niti jedan jedini prijedlog zakonski koji bi definirao rješenje problema Zagrepčana i Zagrepčanki. Tražimo zakon o obnovi Zagreba, njega nema. HDZ očito je želi prije raspustiti hrvatski parlament, otići na izbore, nego što je im je to prijeko da naprave zakon koji bi mogao pomoći našim sugrađanima, kako ne bi čekali mjesecima toplu vodu, grijanje, kako ne bi mjesecima čekali da netko kaže, evo, pomoći ćemo, stat ćemo iza vas dok vi budete obnavljali svoje kuće, krovove i dimnjake, kako ne bi građani jesen i zimu dočekali praktično na ulici. To vam je HDZ i to vam je Milan Bandić. Sramotno je da HDZ više razmišlja o svojim foteljama, o parlamentarnim izborima nego o tome da pomogne građanima grada Zagreba. Moramo ih kazniti na izborima, moramo im pokazati da to što rade je svinjarija. Da to šta radi premijer Plenković na taj bahat način, da je to neviđeno, još u RH, a i šire, premijer koji se dolazi nadvikivati, raspravljati sa oporbenim zastupnicima koji jedino što traže, da mogu reći nešto uživo gradonačelniku i njegovoj upravi koja ne radi ništa. Zamislite koji je njihov krimen. Žele jasno i glasno reći što ne valja i jasno i glasno predložiti što bi oni to napravili . Sa druge strane, Bandića štiti Plenković jer uživa njegove koruptivne plodove, njegove vlasti već 3 i nešto godina u gradu Zagrebu i skoro 4 u RH. Nažalost to danas imamo u gradu Zagrebu, nažalost morat ćemo se protiv toga boriti na parlamentarnim izborima jer ukoliko se ne promijeni Vlada, ukoliko se ne promijeni Plenković, Bandić će ostati miran i spokojan. Zaštićen i od propitivanja za kriminal i od toga da ne radi ništa. Partneri vjerni Bandić i Plenković nastavit će uništavati Zagreb i dalje. Hvala vam lijepo.
Budući da smo da su svi oni koji su se prijavili za iznošenje stajališta u ime kluba ovdje, ja predlažem da mi odmah krenemo na iznošenje stajališta, pa će prvo govoriti poštovana zastupnica Karolina Leaković u ime SDP-a. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Željela bih u ovih slijedećih nekoliko minuta upozoriti na postupanje rektora zagrebačkog sveučilišta Damira Borasa, na njegovo autokratsko i samovoljno upravljanje Sveučilištem u Zagrebu. Naime, Senat Sveučilišta u Zagrebu po direktivi rektora Damira Borasa, na svojoj sjednici 28. travnja ove godine odbio je za dekana Filozofskog fakulteta potvrditi Nevena Jovanovića, kandidata kojega je prethodno Vijeće Filozofskog fakulteta još u veljači premoćno izglasalo. Sjednica Senata na Sveučilištu u Zagrebu na kojoj se o tome odlučivalo, održana je u neprimjerenim okolnostima, članice i članovi Senata mogli su se o prijedlogu odluke o uskrati suglasnosti očitovati samo putem e-maila, bez mogućnosti postavljanja pitanja, bez mogućnosti rasprave i bez mogućnosti zapravo očitovanja samoga predloženika na ovakav rektorov prijedlog odluke. Štoviše program kandidata za dekana nije im ni dostavljen u primjerenom roku, obrazloženje ovakve odluke rektor je Senatu dostavio svega par sati prije sjednice iako je za to naravno imao dva mjeseca. No na stranu administrativni proceduralni i organizacijski propusti rektora i Senata koji su evidentni i o kojima zapravo bruji hrvatska ne samo akademska javnost ovaj i protekli tjedan. U ovom slučaju kao i u nekima prije toga, na zagrebačkom sveučilištu suspendirana je demokratska procedura. Senat sveučilišta ne odlučuje transparentno, javno i argumentirano. Sveučilištem rektor sa svojim pouzdanicima upravlja kao da je riječ o njegovom privatnome posjedu, a ne o javnome dobru i o najvećem i najznačajnijem hrvatskom sveučilištu. Mandat rektora Borasa pamtit ćemo, ili mandate rektora Borasa pamtit ćemo po donošenju niza spornih odluka, poput dodjele počasnog doktorata Draganu Čoviću, prijedloga dodjele počasnog doktorata Milanu Bandiću, dodjeljivanja počasnog zvanja prof. emeritusa Vlatku Previšiću i niza drugih odluka a najviše po njegovim pokušajima, opetovanim pokušajima ponižavanja jedne od sastavnica sveučilišta, a to je Filozofski fakultet kojemu je svojedobno on bio i dekan a kojemu ni on a ni njegovi pouzdanici nikada nisu uspjeli zagospodariti. Zato ovo izazivanje krize i zato pokušaj zauzimanja Filozofskog fakulteta. Rektor Boras se očito osobno obračunava sa Filozofskim, onemogućujući toj instituciji autonomiju u izboru vodstva i načina na koji se njima upravlja i ne dirajući tako zapravo osnovne postulate akademskih sloboda i neovisnosti. Rektor očito s Filozofskim, s njegovim radnicima, s njegovim studenticama i studentima ima nerazjašnjene račune a seže to još u doba studentske blokade 2009. g. kada su studenti i profesori protestirali zbog komercijalizacije visokog obrazovanja, Boras je naravno bio na drugoj strani. 2016. g. kada je već bio rektor, propao mu je pokušaj spajanja Filozofskog i Katoličko-bogoslovnog fakulteta jer su i tada nastavnici i studenti na Filozofskom ustali protiv takvoga plana. Danas nakon što im rektor ponovno onemogućuje odlučivanje o vodstvu ali i smjeru razvoja fakulteta, studenti i zaposleni opet su jedinstveni u stavu da ponižavanje Filozofskog i nametanje volje rektora u osvetničkom pohodu neće proći. O rektorskom mandatu g. Borasa pisalo se nadugačko i naširoko, a povoda je bilo na odmet, svaka slijedeća odluka Senata i rektora samo je upitnija i sramotnija od one prethodne. Sveučilište u Zagrebu vodi osoba kojoj su osobni interesi, financijski interesi, kadrovsko spletkarenje, umrežavanje i dodvoravanje ispred interesa znanstvene čestitosti, profesionalnosti, etičnosti, javnog dobra i istine. Rektor Boras privatizirao je javno dobro Sveučilište u Zagrebu. Ono što rektor Boras ne može privatizirati a to je Filozofski fakultet i ono što ne može podjarmiti njegove nastavnike i njegove studentice i studente, on želi degradirati, poniziti i naravno, uništiti. Zato ja s ove govornice u Hrvatskome saboru koristim ovu priliku pozvati hrvatsku javnost, akademsku zajednicu, studentice i studente, građanke i građane da se takvoj samovolji kao i bilokojoj drugoj samovolji bilokojeg drugog uzurpatora javnih dobara, zajednički odupremo. Zahvaljujem.
Hvala lijepa.
Sada je na redu Klub zastupnika SDP-a i kolega Arsen Bauk. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovane kolegice i kolege situacija na otoku Braču nas je podsjetila kako je tanka crta između Covid free zone i žarišta. Dakle, dovoljno je samo jedno malo opuštanje, neovisno jel se to dogodilo u KBC-u Split gdje su otpustili pacijenta, a da ga nisu testirali koji je onda kao osoba koja treba 24-ro satnu skrb došao u bliski kontakt sa rodbinom koja se o njemu brinula i onda se nakon toga zaraza proširila do broja 41 jučer i još 120 testova koje, za koje nismo dobili rezultat, a kako me obavještavaju sa Brača odjednom je došlo i do manjka transparentnosti Zavoda za javno zdravstvo županije tako da više ne objavljuju ove parcijalne rezultate. Ta tanka crta se očituje i na još jednome primjeru. Prije 2 mjeseca svi političari su govorili bit će kako struka kaže, bit će kako struka odredi. Struka odredila malo strožije mjere i politika je to ponavljala. Struka je rekla da oni koji su u samoizolaciji izlaze van su malte ne bioteroristi, struka je odredila da su oni ozbiljna prijetnja zdravlju i počela ih je kažnjavati temeljem zakona i struka je mnogo toga odredila. A onda se stranka sjetila da bi trebalo ići na izbore i svjedočimo svakodnevnom zlostavljanju struke od strane stranke u 14 sati. Kada ljudi iz struke moraju odgovarati na politička pitanja onako kako je stranka zamislila. Onda više ljudi u samoizolaciji nisu bioteroristi nego samo oni koji eto nisu oboljeli pa mogu izaći na izbore ako tako se već odluči. Onda je stranka rekla da u Splitu u onome domu nitko nije kriv pa je struka morala reći da je kriv virus. Onda je stranka rekla da ne bi trebalo raditi nedjeljom pa je nerad nedjeljom epidemiološka mjera. I mnogo toga je stranka rekla što je struka morala potvrditi. Ponovit ću u 14 sati svakog dana svjedočimo zlostavljanju struke od strane stranke. Bit će kako struka odluči postalo je bit će kako stranka odluči, a to da je trebalo biti kako politika odluči predlagali smo kad se donosio Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. Predložili smo da ovlasti stožera dobije Vlada, jer sve odluke koje treba donositi od tada pa nadalje su političke odluke. Balans između gospodarskih aktivnosti koje pospješuje ili poboljšava malo slobodniji režim i mjere koje sprječavaju širenje virusa kojima naravno pogoduje nešto strožiji režim. Taj balans je politička, a ne stručna, ne zdravstvena odluka. To barem znamo. Zato svjedočimo da je, da se svakog dana nepovratno urušava autoritet ljudi koji ispred struke brane političke odluke. Kako nisu vični političkom govoru pretvaraju se polako u klaunove koji moraju svaku svoju rečenicu 4 puta objašnjavati. Zašto ste ih kolege ih HDZ-a doveli u takvu situaciju? Trebali ste napraviti ono što svaki sportaš napravi na vrhuncu karijere. Kad ste mijenjali Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti stožer staviti u savjetničku funkciju i izvršiteljsku, a Vladu u onu koje donose odluke. Ovako ljudi koji su uživali povjerenje građana, to povjerenje polako ali nepovratno gube, a najveća opasnost je da i one logične i dobre odluke koje stožer donosi da ljudi počnu ih gledati s prijezirom jer ih smatraju političkim odlukama. U ime zdravlja svih nas, pozivam stranku da prestane zlostavljati struku. Hvala.
Sada je na redu gđa. Sabina Glasovac koja će iznositi stajalište Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege. Jedina briga ovoj Vladi je kako što prije iskoristiti pozitivne percepcije građana vezano uz rad Nacionalnog stožera i Vlade RH u ovoj krizi i na tom valu organizirati što skorije izbore. Sve druge odluke su kolateralne žrtve priprema za izbore, tako i roditelji, učenici, a posebno maturanti. Fijasko za fijaskom. Prvo fijasko odluke o povratku u škole gdje smo vidjeli da je negdje oko 2% roditelja samo Vladi reklo da, vjerujemo u vas jer nam možete jamčiti sigurnost za normalizaciju obrazovnih procesa u našoj školi i sigurnost, zdravstvenu sigurnost naše djece. Znači, na tom ispitu Vlada je potpuno pala. Sljedeća odluka u koji se srlja je pošto-poto provedba državne mature. 8. lipnja odlukom Vlade RH osovine Plenković i Divjak počinje matura polaganjem prvog ispita u nizu. 25. dana je do državne mature, točnije 17 radnih dana do prvog ispita državne mature. Hajde, hvala Bogu nakon 2 mjeseca se konačno zna što učenici polažu iako ih se do kraja držalo u neizvjesnosti, znaju kada što polažu i to je barem nešto iako je trebalo 2 mjeseca neizvjesnosti da se izađe s tim informacijama, potpune konfuzije, držanje maturanata i roditelja u neizvjesnosti, dovođenja do ludila. E sada je sve na školama. Znaju se i upute HZJZ-a pod kojim uvjetima će se pisati matura. Potpuno drugačiji uvjeti, veliki izazov za ravnatelje, ispitne koordinatore, učitelje i nastavnike koji će biti dežurni na ispitima državne mature, za djecu i za roditelje. Pa tako u tim uputama koje su objavljene 8. svibnja na 4 stranice HZJZ između ostalog i kaže da državnoj maturi ne može pristupiti pristupnik kojem je izrečena mjera samoizolacije te kod kojeg je utvrđena zaraza COVID-om. Ne samo to, učenici koji će moći ući u zgradu i pristupiti državnoj maturi, morat će potpisati sljedeću izjavu, slično nešto onom što su roditelji morali potpisati kad se željela prebaciti odgovornost na njih ne bi li poslali svoju djecu u škole, a u izjavi će morati za ulazak u prostoriju, u zgradu škole, pristup državnoj maturi, sadržaj kaže, HZJZ, ime, prezime, moraju navesti razredni odjel koji pohađaju i OIB. Između ostalog, moraju potpisati sljedeće, izjavljujem da nemam znakove akutne respiratorne bolesti koja može uključivati povišenu tjelesnu temperaturu, kašalj, poteškoće u disanju, poremećaj osjeta njuha i okusa te izjavljujem da neću pristupiti ispitima državne mature ako ću u vrijeme polaganja ispita imati navedene simptome. Također, izjavljujem da mi nije propisana mjera samoizolacije, da nemam saznanja da sam zaražen/zaražena s novim koronavirusom te da neću pristupiti ispitima državne mature ako mi bude izrečena mjera samoizolacije ili ako ću imati saznanja da sam zaražen, zaražena s novim koronavirusom u vrijeme polaganja ispita. To je objavljeno 8. svibnja. Samo 3 dana poslije g. Capak na konferenciji za novinare 11. svibnja izjavljuje slijedeće vezano uz maturante i samoizolaciju. Znači, ovdje ih se traži da potpišu da nisu u samoizolaciji odnosno oni koji su u samoizolaciji ne mogu na ispite državne mature, a on 3 dana poslije poništava ono što je rečeno i objavljeno u službenoj uputama HZJZ-a i kaže, ljudi u samoizolaciji nisu bolesni nego su bili u kontaktu, pa su povećanim rizikom, to je rezervoar iz kojeg se regrutiraju češće pozitivni. Ja mislim da nije problem da oni glasaju na daljinu, ali ako stave masku i nemaju simptome moći će doći glasat. A danas smo imali raspravu i oko mature. Pa djeca koja su u samoizolaciji isto bi mogla s maskom pisati maturu. Dajte ljudi, dogovorite se. Dajte budite normalni, budite odgovorni i dogovorite se. Znači, tek kad se pomisli da ste utvrdili jasna pravila, da ste rasteretili maturante neizvjesnosti, vi opet radite cirkus. Mogu li djeca koja su u samoizolaciji izaći na maturu ili ne mogu izaći na maturu? Trebaju li se držati uputa koje ste vi propisali 8. svibnja ili onoga što ste rekli na konferenciji za novinare 11. svibnja?
Fala lijepa. Sada je na redu g. Peđa Grbin koji će iznositi stajalište Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, ovo iznošenje stajališta namjeravao sam početi na potpuno drugi način, međutim, nakon govora g. Raguža iz Kluba zastupnika HDZ-a prisiljen sam na isto se osvrnuti. Svi koji su slušali taj govor vjerojatno su osupnuti onime što su čuli i ne, poštovane kolegice i kolege, to nije vraćanje u prošlost jer ono što je g. Raguž najavio, to je mračna budućnost kojom je HDZ zaprijetio građanima RH. Valjda po uzoru na svoje partnere iz stranke Fidesz, Orbanove stranke u Mađarskoj koja ovih dana hapsi opozicionare koji se drznu pisati negativno o njoj, HDZ je najavio donošenje zakona kojim će sve nas koji za ustaše kažemo da su ratni zločinci i da su na Bleiburgu bile upravo te ustaše, dakle ratni zločini, za sve nas je predvidio kažnjavanje. To je valjda izborni program s kojim HDZ planira ići u izbore ove 2020. g. Oprostite, ali tome moramo reći jedno odlučno ne. I nakon ove nužne digresije, vratit ću se na temu, na temu zbog koje možda HDZ i pušta ovakve sramotne prijedloge. Vjerojatno zato što ne želi da se čuje o onome što se u Hrvatskoj danas događa. Vjerojatno svi koji prate potpore znaju da je od početka HDZ poslao poruku da poslodavac smije radniku platiti manje nego što je primio od države za tog radnika. Dakle, država će platiti radniku 4 tisuće, poslodavcu za radnika 4 tisuće kuna, a onda ju baš boli briga koliko će od tih 4 tisuće kuna doći radniku. Međutim, poštovane kolegice i kolege, HDZ je danas odlučio krenuti korak dalje. Danas je poslao poruku da ne samo da radniku se smije isplatiti manje nego što država za tog radnika daje, već je posao poruku da poslodavci smiju otpustiti one radnike za koje su dobili potporu. Na stranicama HZZ-a postavljeno je pitanje. Mogu li poslodavci koji su primili naknadu, potporu za radnike za ožujak 2020. te iste radnike otpustiti sa 1. travnjem 2020. g.? odgovor HZZ-a je mogu. Za navedeno nema sankcija. Mogu otpuštati. Od 1. dana smo ukazali na veliki problem ove mjere jer se njome ne pomaže radnicima. Njome se pomaže poslodavcima i mi nemamo nikakav problem sa time da se pomaže poslodavcima da očuvaju radna mjesta, ali ako vi, ako vi propišete da se ti radnici za koje se potpore daju, mogu otpustiti, onda poštovane kolegice i kolege, o očuvanju radnih mjesta nema niti govora. Ovo je nažalost još jedna od mjera kojom je HDZ pokazao da nije u stanju voditi RH, da ne razumije ekonomiju i što je najgore, da ih za radnice i radnike Hrvatske boli briga. G. Aladrović, resorni ministar se proteklih dana zgražao nad onima koji isplaćuju dividendu, a primaju potpore. Od prvog dana uvođenja ove mjere, upozoravali smo ga na taj problem, ali njemu je valjda trebalo 2 mjeseca da ga shvati. Međutim, ovo je kolegice i kolege, daleko gore od toga. Ovime je jasno poslana poruka, uzmite novac, a za radnike, koga boli briga. Jer ako možete dobiti potporu, a nakon toga otpustiti radnike, onda to sa očuvanjem radnih mjesta nema nikakve veze. I znate što je najgore? Odakle je došao novac za tu mjeru? Od 500 milijuna kuna koji su bili namijenjeni za pomoć osobama za invaliditetom kako bi bile zaposlene, kako bi našle posao, za to je bio namijenjen novac koji je danas završio kod onih koji radnike otpuštaju ili kod onih koji kao zatvorene kladionice doista, ali doista ne stvaraju nikakvu posebnu dodanu vrijednost. Otpočetka smo znali da mjere koje HDZ donosi nemaju kriterije, al ovo je još gore od toga. Ovo je pokazatelj da nema nikakvih kriterija za isplatu silnih milijuna iz državnog proračuna, al da nema niti nikakve brige za posljedice koje će takvo ponašanje za hrvatske radnike… [[Govornik se ne čuje]] Hvala.
Oprostite, vrijeme. g. Raguž je digo povredu Poslovnika. Oprostite, vrijeme. g. Raguž je digo povredu Poslovnika.
238. čl. Kolega Grbin, vi ste pokazali osvrtom na moj slobodni govor da SDP nije na razini europskih demokratskih stranaka koje su donošenjem rezolucije u Europskom parlamentu pokazale da imaju isti odnos prema zločinima i komunizma i fašizma. Ako vi opravdavate zločine nad zarobljenim hrvatskim vojnicima i civilima više desetaka tisuća, vi prihvaćate genocid nad hrvatskim narodom.
Hvala. Povreda Poslovnika nije jer je, nije razmatrana čl. 238. kao što ste rekli, niti jednim drugim člankom, ali ovaj dao sam vam mogućnost da kažete ono što mislite, kao što ću dat mogućnost da kaže ono što misli povredom Poslovnika g. Peđi Grbinu.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Kolega je povrijedio čl. 238., duboko je uvrijedio i mene i stranku u kojoj pripadam. SDP i ja osobno uvijek smo osuđivali zločine, uvijek, uvijek bez iznimke. Međutim, ono što ste vi najavili nije osuda zločina, ono je najava proganjanja onih koji propituju karakter ustaškog režima i onih koji su prije 75.g. pobjegli glavom bez obzira iz Zagreba noseći pri tom zlato. Poštovane kolegice i kolege, ovo što ste vi rekli nema veze s vezom i samo se vadite iz onog što ste prije izvalili. Hvala.
Uvaženi zastupnik Arsen Bauk iznijet će stajalište Kluba zastupnika SDP-a.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Na kraju Drugog svjetskog rata širom Europe došlo je do masovne osvete nad nacistima i njihovim pomagačima, od čega nije bila imuna i Francuska. Tamošnji desničari tvrdili su da je na kraju rata bez suđenja likvidirano 105000 kolaboracionista, dok je de Gaulle priznao tek 10842 pogubljenja bez sudske presude pri čemu su ostale zapamćene njegove riječi, ta brojka je bolna, ali je ograničena s obzirom na to koliko su groznih zločina oni počinili i kakve su njihove posljedice. Naknadne procijene francuskih povjesničara potvrđuju brojku od najmanje 50000 nacističkih suradnika je pogubljeno bez sudske presude. U Jugoslaviji se na kraju Drugog svjetskog rata dogodilo ono što se dogodilo i drugdje po Europi. Nastupilo je potpuno bezakonje, bezvlašće, naravno uz znanje i dopuštenje tadašnjeg novog režima vrijeme osvete i bezobzirnog ubijanja zarobljenika i kolaboranata. I drugdje se nakon Drugo svjetskog rata događaju se zastrašujući zločini. Više od 10 milijuna Nijemaca prognano je iz istočno europskih zemalja nakon Hitlerova poraza. Bilo je slučajeva etničkog čišćenja. Iz istočne Europe prognano je nekoliko stotina tisuća Židova koji su preživjeli rat. Poljaci su potjerali Ukrajince, Ukrajinci Poljake, Rusi su prognali Fince, Slovaci i Rumunji Mađare, Bugari su potjerali svoje Turke, Grci su potjerali Albance. Kažu i Jugoslaveni Talijane. U onoj poslijeratnoj osvetničkoj orgiji posvuda su se događale likvidacije poraženih snaga koje nikad nisu sankcionirane, a jedino je kod nas to postao genocid nad razoružanim hrvatskim narodom. Odgovor je jednostavan. Što god je veći zločin pobjednika, to je onda navodno i manji zločin kolaboranata, što god je veća žrtva poslijeratnih likvidacija, lakše je zločince pretvoriti u žrtve. Tada je i ta dva zločina, kolaboracionistički i komunistički lakše izjednačiti, a onda time i njihova kolaboracija postaje prihvatljivija. Bez obzira na sve pokušaje revizije relativizacije mi ne smijemo biti oni koji će negirati zločine koji su se dogodili nakon Drugog svjetskog rata. Danas je 18.g. otkada je predsjednik Vlade RH i prvi predsjednik SDP-a Ivica Račan prvi put došao na Bleiburg. Ja ću povodom te obljetnice pročitati ono što je on tada rekao. Možda bi neke izraze drugačije izgovorio, ali bit bi ostala ista. Danas ovdje izražavam sućut i žaljenje zbog Bleiburga. Ako to već nisu učinili oni koji su morali činimo iznova to mi iako u doba zla Bleiburga i Jasenovca nismo bili ni rođeni ili smo se tek rodili. Prošlost ne možemo mijenjati, ne možemo ni miriti sve one koji su sudjelovali u prošlim krvavim sukobima, ali vrlo je važno da jučerašnji sukobi ne potiču nove i aktualne, vrlo je važno da se jučerašnja mržnja ne prenosi na nove generacije želimo li čuvati i očuvati demokratsku Hrvatsku. Današnja Hrvatska osuđuje svaki zločin upravo zato što je građena na temeljima demokracije i antifašizma odlučnog odbacivanja svakog ekstremizma u ime kojeg su činjeni zločini svake politike, svakog totalitarizma, lijevog i desnog, crvenog ili crnog. Nesreća Bleiburga i križnog puta velika je. Trebamo je pamtiti kao opomenu. Bleiburg je opomena i svjedočanstvo zločina koji se ne smije ponoviti. Stoga upravo ovdje želim još jednom ponoviti kako je važno poštivati ljudska prava, ljudske živote i ustrajati u razumijevanju, toleranciji i miru. Ivica Račan, 15. Svibnja 2020.g. Bleiburg. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika biti će onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ja ću danas koristiti malo neobičniji izričaj i održat ću zadnji govor iz Rock opera „Gubec-beg“ odnosno njegovu zakletvu maču gdje ljudi koji su tlačeni, koji su ostavljeni, obespravljeni govore da će se dignuti i ostvariti svoju slobodu. Sa te strane sramotno je kolegice i kolege, što danas na najsramotniji dan HS-a premijere Plenković bježi od građana Grada Zagreba na zadnji ulaz i pokušava raspustiti HS prije nego što donese … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Oprostite samo, jel to nekome zvoni mobitel i ometa poštovanog zastupnika Marasa?
Mene ne ometa. Ja želim govoriti o ovo je zakletva hrvatskim građanima, danas nije završetak, danas je tek početak. Tjerat ćemo lopove i tjerat ćemo one koji su vas ostavili na cjedilu. Nećemo vas ostaviti na cjedilu. Žetončići koji su pomogli HDZ-u da napravi Zagrebu ovo što je napravio neće u sljedeće sazivu vidjeti Sabora i vjerujte mi, HDZ i gradonačelnik Bandić će platiti građanima Grada Zagreba politički cijenu za ovo šta su napravili Zagrebu. Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, danas u ovom trenutku deseci tisuća naših sugrađana ne znaju gdje će spavati, ne znaju kako će obnoviti svoje stanove, a HDZ i premijer Plenković su odabrali svoje fotelje. Svi oni koji danas podrže raspuštanje Sabora su odabrali svoje fotelje, a ne one kojima treba pomoći. Pogledajte kako glavni grad izgleda nakon 60 dana od potresa, centar grada pun cigli, pun šute. Sramite se. Izdali ste Zagreb. Nemate pravo ni odgovornost više predstavljati građene Grada Zagreba, ali mogu i građani Hrvatske vidjeti kao bi se odnosi prema njima kada bi se slučajno takva nesreća i njima dogodila. Sramotno je 60 dana niste napravili apsolutno ništa. Danas smo čuli ovdje litanije, zahvale, čemu se ovdje zastupnici koji podržavaju HDZ trebaju zahvaljivati, kojim biračima trebaju slati poruke? Da su četiri godine omogućili ne legitimnoj Vladi da bude na čelu RH, da naprave sve što je u njihovoj moći da bi zadržali svoje fotelje. Kada je Agrokorov zakon trebalo donijeti, kada je Martina Dalić svoje prijatelje trebala uhljebiti zakon se donio za deset dana, kada treba pomoći 20, 30.000 Zagrepčana zakona nema 60 dana i poruka je ovdje HDZ-a da čekamo. Sram me što sam dio 9. Saziva HS-a i ispričavam se svim građanima Zagrepčanima i Zagrepčankama šta smo dio ovog cirkusa Andreja Plenkovića. Sve ćemo napraviti naredna dva mjeseca do parlamentarnih izbora da oni više ne odlučuju u RH, da kao oni kao što su Mađar koji je izdao svoje birače, kao oni koji su od početka među njima je jako puno upravo zastupnika koji su sada dio kluba Milana Bandića koji podržavaju one koji za građane Grada Zagreba nisu napravili ništa. I zato još na kraju jednom, ova sjednica, ovaj današnji dan nije završetak, ovo je početak promjena u RH. Promijenit ćemo one kojima je jedini interes njihova fotelja i koji uopće ne vode računa o onima kojima trebaju pomoći, a pomoći treba mnogim građanima i blokiranima i zaštićenim najmoprimcima i onima koji su stradali u potresu i onima koji su ostali bez posla i oni koji su pod ovrhama svima njima treba pomoći. Hrvatskoj treba restart i nadam se da ćemo za taj restart kolegice i kolege, dragi naši sugrađani i sugrađanke imati vašu potporu. Nećemo završiti ovdje i kao šta kaže Gubec-beg u ovoj operi zub za zub. Sve ćemo vam to naplatiti. Zagreb vam to neće oprostiti. Hvala vam lijepo i želim vam svako dobro i nadam se da ćete moći mirno spavati nakon ovog dana i vi gospodine Radin. Hvala lijepo.
Gđa. Marija Puh koja će iznosit stajalište Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti nezavisnih zastupnika, pazite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani potpredsjedniče HS, evo, nažalost prošlu subotu u Zagorju se dogodila nezapamćena tragedija u kojoj je živote izgubilo 6-ero osoba. Prvo bi željela obiteljima i poznanicima stradalih izraziti svoju duboku sućut. Postojala je opasnost i od puno veće tragedije, no zahvaljujući profesionalnoj i brzoj reakciji naših vatrogasaca, nije došlo do proširenja požara na susjedni objekt u kojem su bili smješteni i drugi štićenici doma. Problematika staračkih domova i odnosa prema starim i nemoćnim danas je bila spomenuta u nekoliko navrata i smatram da je to jedna od stvari koje se moraju početi hitno rješavati jer smo nažalost država koja stari i iz dana u dan postoji potreba za sve više i više mjesta u staračkim domovima. Kako su nažalost mjesta u javnim domovima ograničena zbog nedovoljne pokrivenosti, već duže vrijeme se govori o privatnom otvaranju staračkih domova koji se nažalost u žargonu nazivaju kao odličan biznis. I naravno, sve bi bilo u redu da se poštuju propisi i uvjeti koji moraju biti zadovoljeni da bi ljudi u tim domovima mogli biti smješteni i živjeti sretno i zadovoljno. No, nažalost velikoj većini je prioritet kako zaraditi što više novaca uz što manje ulaganja, a što često ide na štetu njihovih korisnika. No da se ja zapravo vratim na ono o čemu želim govoriti, a to su vatrogasci. Naši vatrogasci odradili su odličan posao kao i uvijek do sada i na tome im čestitam. Na području Krapinsko-zagorske županije uz 2 JVP postoji i 81 DVD, a tradicija vatrogastva stara je više od 155.g. U Krapinsko-zagorskoj županiji na 1000 stanovnika imamo više od 12 operativnih vatrogasaca što nas svrstava u sam vrh u RH i mislim da možemo biti na ponos. Isto tako, Krapinsko-zagorska županija je u vrhu po gustoći naseljenosti, što znači da ukoliko dođe do požara ili bilo kakve katastrofe, veće su šanse da šteta bude ne samo materijalna, nego i u ljudskim životima. Razgovarajući s vatrogascima, s čelnicima DVD-a često sam dobivala bojazan s njihove strane oko ishoda eventualnih intervencija zbog stanja opreme s kojom oni raspolažu. I županije i jedinice lokalne samouprave sudjeluju u financiranju vatrogastva i to najčešće sa sredstvima znatno većima od onih koji su zakonom propisana jer su sami svjesni toga da ukoliko dođe do bilo kakve nesreće, DVD-a su prva i najbliža koja mogu priskočiti u pomoć, no nažalost i ta pojačana sredstva često nisu dovoljna za konkretna ulaganja u opremu. Vozni park kojim raspolažu u prosjeku je stariji daleko više od 25.g., te iako je on redovno održavan, nisu sigurni da će svaki put kad će biti potreban njihov hitan izlazak na intervenciju biti upotrebljiv odnosno da li će im kamioni upaliti ili neće. U 2019.g. do listopada, znači u 9 mjeseci na području naše županije vatrogasci su imali 652 intervencije što znači zapravo da se u Krapinsko-zagorskoj županiji u prosjeku više od dva puta izlazi na intervenciju. Od 1. siječnja ove godine na snagu je stupio novi Zakon o vatrogastvu kojim je oformljen Državni ured za vatrogastvo. Vjerujem da ćemo nakon nekoliko mjeseci imati povratnu informaciju o samoj primjeni zakona i njegovoj efikasnosti, a moj apel je da se prilikom buduće nabave i raspodjele opreme i opremanja vatrogasnih društava vodi računa o stanju i starosti opreme kojom raspolažu zagorski vatrogasci, a i o gustoći naseljenosti jer nikakva materijalna šteta na rijetko naseljenim područjima ne može se mjeriti sa jednim izgubljenim životom. Ne bi željela da se opet dovedemo u situaciju da se nakon neke buduće tragedije pitamo što se moglo uraditi i tko je to mogao uraditi. Trebamo reagirati na vrijeme i spriječiti bilo kakvu mogućnost da ikad dođemo u situaciju da se moramo pitati kako se nešto dogodilo i zašto se je dogodilo. Zagorski vatrogasci zaslužuju bolju opremu i ne želim da se opet nađemo u situaciji da od predsjednika vatrogasnog društva čujem da se boji intervencije jer nije siguran kako će ona proći. Zahvaljujem.
Hvala i vama.
Idemo i na zadnju raspravu danas, poštovani kolega Ivica Mišić u ime Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Poštovane kolegice i kolege. Pitam se kuda idemo, koji je pravac ove države? Tko nam pokušava odrediti budućnost govoreći o petokraci u Rijeci koji nekakav umjetnik, riječki umjetnik Nemanja Cvijanović pokušava simbolizirati ponovo i vratiti petokraku kao simbol Hrvata i Hrvatstva, znajući da Rijeka sad predsjeda europskom prijestolnicom kulture, ja osobno pitam se zašto se to uvijek dešava tako, što se to dešava u ovoj hrvatskoj državi? Zašto mi tu istu petokraku nismo osudili? Da li slučajno taj isti umjetnik Cvijanović mogao je staviti simbol Vukovara, mogao je staviti Vodotoranj vukovarski u Rijeku, da vidi kako je ta petokraka ušla u Vukovar, kako je uništila hrvatsku državu, kako je nismo osudili i zašto to mi nismo osudili, ja si postavljam pitanje. Nažalost i naša ministrica Obuljen je, rekla, to je umjetničko izražavanje. Gospodo, mi moramo jednom stati, moramo jednom reći, dosta petokrake, moramo je osuditi, dosta je takvih stvari koje se dešavaju u ovoj hrvatskoj državi. Bilo bi primjereno bilo označiti Vukovar kao simbol borbe za hrvatsku državu, vjerojatno su i oni tenkovi koji su ušli u Vukovar četnički izašli iz sijena nekakvog, ... [[Govornik se ne razumije.]] naravno da nisu, da su to bivše JNA države, Jugoslavije koje su s petokrakom zvijezdom pobili toliko ljudi u Vukovaru, pobili toliko ljudi u ovo zadnje vrijeme u Hrvatskoj, da bi se netko danas naslađivao i vraćao na 45. g. Nije samo pitanje tog Nemanje Cvijanovića, koji naravno, ne želi to staviti, koji želi idealizirati petokraku, koji žele iz lijeve strane SDP-ove dići petokraku u zvijezde. Možda će 25. svibnja, možda će ponovno staviti taj isti, taj isti neboder je sagradila nekad talijanska talijanski nekakav, vojska dok je još bila 41. g. u, a i oni su stavili svoju petokraku kao simbol gore. Nisu u pitanje samo njega, pitanje, evo i Beljak, kolega koji je neki dan rekao kako je trebalo ubiti više ljudi, znamo da je UDBA odradila ono što je odradila, znači po njemu je trebalo još više, nažalost. Sjedimo u Saboru, kolega je rekao da nisu završili posao još od 45., da bi trebalo dovršiti, netko je rekao da smo slučajna država, pa je sad naracija ovdje predsjednika, ne može biti na Markovom trgu, možda im smeta i ova Crkva sv. Marka pa ćemo to napraviti, umanjiti vrijednost predsjednika države, dok gledamo Engleze koliko drže svoju kraljicu, svoju tradiciju. Mi svoju tradiciju želimo srušiti, onu koju smo imali, koju smo i znali, znajući da su Radića ubili u Beogradu. To ovom predsjedniku ... [[Govornik se ne razumije.]] HSS-a ne znači ništa. Pa ja ovdje vas pitam i pitam sam sebe, kuda idemo, što to radimo? Da li ta ideologija komunizma je trebala biti osuđena u hrvatskoj državi, a nije. Zbog čega ovih 30 godina lutamo? Zbog čega jasno ne kažemo da imamo spomenike sa četničkim obilježjima u Hrvatskoj? Zašto se ti spomenici ne sruše? Mi ovdje u ovoj državi i ovom Saboru ne želimo o tome razgovarati. Ja želim da se razgovara o ovom Domovinskom ratu koji sada i ovi naši branitelji koji nisu dobili ono što su trebali dobiti. Niti mirovine, već su neki lažni ušli koje treba istražiti i naravno, poizbacivati. Zašto se to ne radi u ovoj državi? Zbog čega. Ne znam. Znam, ne da ne znam, znam. Zašto se štiti taj idealizam komunizma? Koliko je jama i okolo. Znamo svi. neki dan sam bio u Posavini, pa sam u jednoj štali, govorio sam to ovdje. 558 ljudi su ubili u jednoj štali gdje nitko nije zapamtio ... [[Govornik se ne razumije.]] u čitavom selu, gdje samo takvo .../nerazumljivo/..., ima tih takvih 10-tak. Gdje je 11 tisuća ljudi pobijeno u tom komunizmu, o tom petokrakom. Danas su nas pobili pod petokrakom, da ne pričamo o Bleiburgu i jamama svugdje po Hrvatskoj koji nitko neće osuditi i koji svi to stavljaju pod tepih. Gospodo, moramo biti jasni, moramo znati što idemo i kuda idemo i moramo osuditi taj komunistički zločin koji su napravili i u II. Svj. ratu i danas koji ga žele vratiti na scenu. Hvala lijepo.
Sljedeći je Klub zastupnika … … /Upadica Sabolek: … [[ne razumije se]] kriminala./… Onaj Stranke rada i solidarnosti nezavisnih zastupnika u ime kojega će govoriti poštovana zastupnica Marija Puh. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Evo ja bih danas ovih 5 minuta iskoristila da upoznam naše građane upoznam sa sutrašnjim Danom crvenih haljina koji se održava u raznim mjestima RH a taj dan je namijenjen da se podigne svijest o moždanom udaru i opasnostima koje dolaze od moždanog udara. Nažalost, moždani udar je globalna epidemija koja ugrožava živote, koja ugrožava zdravlje ljudi a nažalost kod oboljelih, ugrožava jako i njihovu kvalitetu života. Vodeći uzrok smrti u svijetu je moždani udar dok je u RH od moždanog udara smrtnost druga po redu. Zašto crvene haljine i zbog čega su izražene crvene haljine sutra? Zbog toga jer od moždanog udara posebno su ugrožene žene. Čak jedna od pet žena dobije moždani udar. Evo nas je ovdje u sabornici 6 žena, nažalost ka d se pogledamo, velike statističke varijante su ne daj bože ali da jedna od nas pretrpi tu odvratnu bolest. Također od moždanog udara umre duplo više žena nego što ih umre od karcinoma dojke. Također moždani udar je prvi uzrok invalidnosti kod žena. Zašto je jako važno govoriti o moždanom udaru i posljedicama koje on donosi? Prema europskom izvješću, jedna od pet osoba ne prepoznaje niti jedan simptom moždanog udara kod druge osobe. Samo polovica ljudi kad bi primijetila da se nešto dešava sa osobom koja je dobila moždani udar bi pozvala Hitnu pomoć. To je pokazalo europsko istraživanje. Nažalost simptomi se pojave izrazito brzo a također ponekad i nestanu jako brzo a oni mogu biti različiti, ovisno o koji dio mozga oni pogađaju. Kao najčešći način na koji možemo prepoznati da li osoba ima moždani udar i doživljava moždani udar je da se prate njegovo lice, ruke i govor, znači to su tri osnovna načina a sve vas građani pozivam da sutra i narednih danas se odazovete na akcije koje se održavaju povodom Dana crvenih haljina, da malo proučite po internetu i potražite koji su simptomi moždanog udara jer nikad ne znate kada ćete možda biti u situaciji da nekome može spasiti život ukoliko ćete znati to prepoznati zato smatram da je najvažniji korak u borbi protiv moždanog udara edukacija. Zašto edukacija? Zato jer se možemo prvenstveno naučiti na koji način da spriječimo uzroke samog moždanog udara, kako da promijenimo svoj stil života i samim time smanjimo rizik da jednog dana doživimo moždani udar a s druge strane da se upoznamo sa simptomima koje prouzročuje moždani udar, da možemo pomoći sebi ili nekome drugome ukoliko doživi moždani udar. Zato vas sve skupa pozivam da se odazovete što više na akcije, da se upoznate sa simptomima moždanog udara a posebno svoje Zagorce pozivam u srijedu na tribinu koja će se održati u Krapini s početkom u 18 sati na temu „Čovjek je čovjek lijek – prevencija moždanog udara“. Zahvaljujem.
Hvala lijepa.
I posljednje iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika u ime Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika kolega Ivica Mišić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovane kolegice i kolege. Ja ću danas nešto reći o BiH i Srpskoj Republici. Moram, jel dobivamo nekakve pozive da su naši Hrvati u Srpskoj Republici jako, jako ugroženi. Šta se to dešava u Srpskoj Republici takozvanoj jel, kako prolaze naši Hrvati u Srpskoj Republici koji su izgnani, ne prognani ili protjerani već izgnani znači Hrvati koji se ne bi ni smjeli vratiti u Republiku Srpsku? Žalosno je da je prošlo već 27 godina od početka rata do danas da ti ljudi najelementarnija prava nemaju na svoj opstanak i na svoju budućnost. To vam govori i biskup Komarica na televiziji kako u Srpskoj Republici se oduzima zemlja Hrvatima, kako se Crkvi oduzima zemlja, kako se ne poštuje Ustav BiH, kako ne funkcionira ta država pa apsolutno nikako, kako Hrvati da ostanu u toj državi. Mi ovdje u Hrvatskoj i u ovom Saboru govorimo o pravima manjina, naravno da svako i svako u ovoj zemlji i ovoj državi manjine imaju prava i trebaju ih ostvariti. Mi govorimo o pravima suverenog naroda u BiH, a šta je to suverenost, šta se dešava sa suverenosti da vi ne možete na vašoj zemlji u vašem selu izgraditi kuće i ne možete biti vlasnici te imovine. Sada se politikom Republike Srpske donosi zakon da se imovina oduzme Hrvatima koji nisu prisutni u tim dijelovima. Pošto su izgnani Hrvati i u Americi i u Engleskoj i u Australiji i u Njemačkoj čak ne znaju šta se dešava u Republici Srpskoj, šta se namjerava napraviti od svega toga, a dobro znamo da je Bosanska Posavina bila većinski hrvatski narod, dobro znamo da je u Banja Luci živilo 30% Hrvata, dobro znamo da je u Prijedoru i okolo da su u Sanskom Mostu živjeli do Jajca Hrvati. Zašto ih danas nećemo? Jel ovo možda kraj našeg naroda u Bosni? Pitamo se šta to radi Europa, šta to radi međunarodna zajednica, šta to radi Srpska Republika, šta to rade svi političari hrvatski u BiH, šta to radi neki naši političari koji sjede u Skupštini Srpske Republike koji se ne oglašavaju, koji ne traže, koji ne mole, šta su to radile dosadašnje politike, šta je to uradila politika prognanih 200.000 Hrvata da ih vrate svojim domovima, da im naprave kuće? Ako Bosna hoće u Europu, a znamo kako se treba ponašati ako ćemo biti europski dio svijeta, Hrvati su se borili za čitavu BiH, Hrvati su priznali BiH niti imamo prava u Srpskoj Republici, ama baš nikakva, a i u Federaciji vidimo da gubimo određena mjesta koja bi trebali imati, biraju nam neki drugi. Postavljam pitanje, koliko nam toga treba i pitam se tko je ugrožen u ovoj Europi današnjoj, ugroženi su Hrvati u Bosni, ugroženi, prognani, izgnani. Danas više se ovim izbjeglicama iz Sirije bavimo što naravno treba ljude pomoći, nisam protiv toga, nitko se ne bavi niti novinari, niti politika o Hrvatima iz Bosne. Ja sad odavde pitam i molit ću premijera, evo i sada Milanović je sada predsjednik države pa nek izvoli ići u Srpsku Republiku, neka razgovaraju, premijer je pokušavao bar u onom dijelu gdje je trebala autocesta ići, ja mu se tu opet zahvaljujem, ali nije sve kraj, ovo je tek početak nečega gdje je Srpska Republika želi oduzeti svu zemlju hrvatskom narodu koji nije tamo, a oni su istjerani i prognani. To je ono pitanje o kojem treba razgovarati u ovoj državi, mi smo domicilni narod u BiH, zato predlažem i tražim i od Vlade i vanjskih poslova da se pobrinu malo jer Komarica sam i nadbiskup Puljić ne mogu riješiti pitanje Hrvata preko 200, 250.000 nas nema u Bosni, a Bosna je kako znamo, mi smo najstariji narod u BiH prije nego i Muslimani i Srbi. Hvala vam.
Sljedeći klub zastupnika biti će onaj Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Marija Puh. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Evo, danas obilježavamo Dan ružičastih majica, odnosno dan borbe protiv vršnjačkog nasilja. Taj dan počeo se obilježavati 2007. g. u Kanadu kada su, kada je cijelo jedno razredno odjeljenje pružilo podršku dječaku koji je bio zlostavljan jer je došao u ružičastoj majici zbog podrške svojoj majci, a 2017. godine je ovaj Visoki dom zadnju srijedu u veljači proglasio Danom borbe protiv vršnjačkog nasilja. Govorimo o ovom danu ovdje za ovom govornicom jer u posljednjih par dana stvarno smo preplavljeni raznoraznim vijestima i svi su se jako bazirali i na korona virus koji nam prijeti, ali definitivno današnji dan ne smije ostati sa strane i ne smije promaknuti ni u medijima niti nigdje drugdje. Važno je da se priča o tome i da se osvijesti ljude koliki je to problem. Naime, Kraljevski koledž u Londonu je radio istraživanje koje je pokazalo jako zabrinjavajuće podatke, a to je da se one osobe koje su bile žrtve vršnjačkog nasilja osjećale posljedice i 40 godina nakon njihovog zlostavljanja, osjećale su razne tjelesne, psihičke i socijalne posljedice. Znači ljudi koji su zlostavljani u školi i od svojih vršnjaka su skloni depresiji, skloni su anksioznosti, a što je ono najgore jako im strašno pada samopouzdanje te jako često pomisle na samoubojstvo. Važno je o tome govoriti, važno je tome posvetiti se na isti način kao što smo se sada posvetili i korona virusu. Znači imamo stožer za borbu protiv korona virusa, a mislim da treba i hitno stožer za borbu protiv vršnjačkog nasilja jer naša djeca ako će biti zdravija, ako će se bolje osjećati imat ćemo bolju budućnost. Ono što još jako brine, to je elektroničko nasilje koje je nažalost u sve većem rastu i djeca svi već imaju mobitele, laptope, tablete, nažalost 5% djece je izjavilo da je konstantno svakodnevno izloženo zlostavljanju ili maltretiranju od strane svojih vršnjaka, dok je nešto veći broj njih rekao da su dobili neki komentar ili zlobnu poruku, ali se na njega nisu toliko osvrtali, ali to nije bilo sustavno. Vlada je nedavno donijela Akcijski plan za prevencija nasilja u školama, no mislim da bi trebalo puno više raditi na tome. U tom akcijskom planu propisani su određeni postupci i sve to više, ali mislim da bi trebali više razgovarati i mi sa djecom, pričati sa njima na način da shvate da loše riječi koje jedni drugima izgovaraju ostavljaju trajne posljedice na njihove prijatelje odnosno njihove poznanike. Također jedan podatak na koji sam naišla i o kojem bi trebalo voditi računa, pogotovo vezano za taj akcijski plan, za prevenciju nasilja koji je donesen na Vladi je to kada je Poliklinika za zaštitu djece u Zagrebu radila jedno istraživanje među učiteljima u školama došli su do rezultata da 17,5% učitelja najvjerojatnije ne bi reagiralo ako bi vidjeli neku lošu poruku namijenjenom nekom drugom učeniku jer djeca svašta pišu. Mislim da bi bilo važno da se osvijesti da nije bitno djeca svašta pišu, djecu treba upozoriti da to što se svašta piše može ostaviti znatne posljedice. Zahvaljujem.
Hvala.
Ispred Stranke rada i solidarnosti govorit će g. Ivica Mišić.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovane kolege i kolegice. Jučer smo bili na Odboru za iseljene Hrvate i bili su nam gosti, kao što je Miro Bulj maloprije govorio, iz susjednih zemalja gdje naši Hrvati žive. Znači bilo je iz Italije, Slovenije, Austrije, Mađarske, Češke, Rumunjske, Bugarske, Makedonije i Crne Gore. Bilo je to lijepo jučer slušati kako žive Hrvati izvan Hrvatske. Moram priznati, bilo mi je drago da sam ih upoznao u prvi puta nakon 5 godina, da su ljudi došli, da nam kažu kako se dešava i što se dešava njima u zemljama u kojima oni žive. Slušajući nacionalne manjine u Hrvatskoj i promatrajući njihova prava, stekao sam dojam da otprilike, a tako i mislim da najbolja prava imaju manjine u Hrvatskoj, od svih susjednih zemalja gdje mi živimo. A posebno ću g. Furio, reći malo o Talijanima, pa da vidimo koliko naši Hrvati imaju tamo prava. ne toliko koliko vi ovdje imate kod nas. Druga stvar, naravno da nisu ugroženi kao što su ugroženi u Srbiji, Crnoj Gori, Makedoniji, BiH. Ne možemo reći, evo, Slovenci nas nisu priznali kao manjinu iako nas tamo ima 50 tisuća. Njih 10 nismo priznali, ne znam radi čega, ali tu je istina. Crnoj Gori naši Hrvati su najnepoželjniji narod u toj državi, znači svi narodi su poželjniji kod ispitivanja, mi smo bili zadnji narod koji bi željeli Crnogorci da žive u Crnoj Gori. U Srbiji da ne pričamo. Kolega Bulj je maloprije rekao da ne da su ugroženi, ne da ih maltretiraju, već je opasnost živjeti tamo. Druga stvar, oni tamo nemaju nikakva prava, izbori dolaze naravno, ako prođeš preko neke stranke i slučajno možeš doći u njihov parlament, drugačije nemaju šanse. Mi smo sve potpisali, sve smo učinili, ono što smo potpisali i po Ustavu, pitam se, tko je potpisao da nije tvrdo rekao da moramo i mi biti učesnici u njihovom parlamentu. Sramotno, ali istinito. U Mađarskoj, bar mogu biti u parlamentu, ali ne mogu glasovati, ne mogu određivati. U Austriji isto imaju problema, ali su bogata zemlja pa se to manje primijeti. U Makedoniji, Makedonija ovdje, makedonska manjina dobiva nekakvih, koliko, ako sam dobro razumio, nemojte me držati za riječ, 150 tisuća eura godišnje, naš narod u Makedoniji ne dobije 0 kuna, ama baš ništa. Pa ja vas pitam, tko je ugrožen u ovoj okolini, tko je ugrožen u ovoj državi? U BiH, odakle sam potječem, što se dešava Hrvatima koji su izdani, koji imaju svoje ništa? Ne smiju se ni vratiti u svoje kuće, a ne daj Bože da netko odavde iz Hrvatske kaže da ih treba pomoći i da Dodika pritisne da se naprave te kuće, da se ljudi vrate, to je 200, 250 tisuća ljudi. Postavlja se pitanje kakvu mi to politiku vodimo? Što to mi činimo? Evo, ja sam u odboru 5 godina, želio sam obići sve, vidjeti kako žive, otići u Srbiju i u Mađarsku, pa i Makedoniju, to smo kroz 5.g. trebali svi obić. Nismo naravno da nismo jel bitni smo samo da sjedimo, da pričamo, a u stvari da ne pomjerimo ništa. To nije posao. Ja to smatram da to nije posao. Posao je ono kada sjednemo, dogovorimo, idemo, odradimo posao, takav kakav možemo, a možemo puno više neg što činimo. Ja bi rekao najbitniji je komfor u saboru, da sam ja tu, a sve ostalo oko mene neka stoji onakvo kakvo je, kakvo je. Zato se sporo razvijamo, zato sporo radimo, zato sporo, zato nam djeca odoše iz moje Slavonije. Nemamo 30.g. prugu koja je povezana Vinkovci-Zagreb. Nijedna Vlada dosada, evo i ja se nadam ova Vlada još nešto čini u tome dijelu, pa zašto je to uništeno? Svaka dva minuta vlak je kroz Vinkovce prolazio za istok, 3000 ljudi iz Vinkovaca je radilo na željeznici, danas vam prođe 80, a prolazilo je od 400 do 450 vlakova. Postavljam evo ovdje pitanje i javnosti i svima, šta činimo da budemo bolji, da budemo konkretniji i [[Upadica: Fala]] da radimo, ne da pričamo [[Upadica: Fala lijepo, fala]] kao i uvijek? Hvala vam.
Pa ako želimo raditi niko nas ne sprečava u tome, ja sam 4 put, ja sam 4 puta bio u Italiji kod Hrvata, u Moliseu i to je jako daleko g. Mišić i čudim se da vi, da vi iz, a čudim, a čudim se da vi iz, iz, iz tog odbora ne posjećujete Hrvate izvan domovine, a to bi bila vaša obaveza. Ja sam kažem bio 4 puta kod njih, a smatran sam tamo kao kod kuće od njih, kao kod kuće se smatram od njih, a naša ustavna obaveza i vaša ustavna obaveza je da ih posjetite. Hvala lijepa. Idemo dalje, sutra, ne sutra pardon, u srijedu 11. ožujka nastavljamo u 9,30 sa Izvješćem o poslovanju Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2017.g. i dalje još 3 točke imamo nakon ove, što i možete naći naravno na sajtu. SJEDNICA PREKINUTA U 11,01 SATI.
Idemo sada na zadnju raspravu, poštovani kolega Kažimir Varda u ime Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Htio bih se obratiti i sugrađankama i sugrađanima grada Zagreba u ime kluba Stranke rada i solidarnosti, nezavisnih zastupnika. Prije svega pridružujem se izrazima sućuti obiteljima Carevića čija je 15-godišnja kći Anamarija teško ozlijeđena u potresu preminula. No, odmah nakon potresa kao što ste svjedoci sat vremena na terenu su bile sve gradske komunalne službe, Čistoća, Zagrebačke ceste, Zrinjevac, Vodoopskrba, Odvodnja, Plinara, Komunalno redarstvo, Policija i Hrvatska vojska, oni su do sada odradili tisuće postupanja. Samo jučer odrađeno je više od 500 hitnih intervencija. Gradske službe u suradnji sa vojskom RH, vatrogasnim postrojbama iz Zagreba isti dan su očistile sve ulice grada na čemu svima njima ovom prilikom još jedanput zahvaljujem. Stotine volontera građevinske struke izišli su na teren i rade od ujutro do kasno u noć radi prvih izvida i prvih procjena stanja statike zgrada da se vidi mogu li se ljudi vratiti u objekte ili moraju zamjenski smještaj. Građanima je osiguran smještaj koji su ostali bez sigurnog krova nad glavom u studentskom Cvjetnom naselju, a njih 250 sinoć je tamo dobilo dom kao i topli obrok koji su im osigurali Zagrebački dobri dom i zagrebački Crveni križ dok je Holding osigurao dvije besplatne linije na kojima se javljaju ljudi kojima je potreban smještaj ili koji su na bilo koji način pogođeni u potresu. Kako je to bilo moguće u takvom kratkom roku ovako sve organizirati? Znate, zahvaljujući i pripremama i organizaciji koje grad Zagreb, Gradski ured za izvanredne situacije na čelu sa gospodinom Kalinićem napravio ne samo taj dan nego daleko prije, pripremajući i civilnu zaštitu, obavještavajući građene prigodnim plakatima i lecima koje smo svi dobili na kućnu adresu što napraviti u slučaju potresa. Neki su se političari i u Gradskoj skupštini pa i mediji i javnost izrugivali, ismijavali tim pripremama smatrajući da se to Kalinić igra, kao malo dijete u vrtiću. Evo rezultata. U najmanju ruku ako mu se ne ispričati, a onda bar pohvaliti sve ovo što sam do sada nabrojio. Htio bih na kraju spomenuti jedan problem koji nam ostaje, a to je onih 5% iznosa koji se priznaje kod konačno potvrđene štete na imovini pojedinog oštećenika kao i što se tiče roka za prijavu štete. Moram reći da je gradonačelnik grada Zagreba koji je proglasio elementarnu štetu se obratio Ministarstvu financija sa zahtjevom za produženje roka što je Ministarstvo financija i odobrilo, pa se novi rok za prijavu štete umjesto 8 dana odredio u 30 dana, ali predlažemo da se s obzirom na visinu isplate za utvrđenu štetu koja je po sadašnjim propisima 5% iznosa konačno potvrđene štete, predlažemo Vladi da donese odluku da ta visina štete može biti i viša od 5% konačne potvrđene štete i mi ćemo sigurno kao klub u svakom slučaju podržati takvu odluku. Za kraj drage sugrađanke i sugrađani, hvala vam na držanju ne samo vezano za ovaj potres već i svih ovih dana dok se borimo protiv epidemije koronavirusa nastojeći iz svega izaći sa što manje štete i sa što manje izgubljenih života. Molim vas i osobno i u ime kluba da i dalje pratite obavijesti nadležnih stožera i institucija koji čine sve da iz ove bitke ispadnemo kao pobjednici. Ne podliježite lažnih proroka, lažnih medicinara i populista jer uz pomoć vrijednih ljudi koji svakodnevno, izlažući, izlažuju se brojnim ugrozama, brinu o našem zdravlju i održavanju svih neophodnih funkcija. Zajedničko hvala svima njima, liječnicima, sestrama, hitnim službama, pripadnicima HV-a, policije i civilne zaštite, volonterima i našim zagrebačkim komunalnim službama. Budite dragi sugrađani i sugrađanke odgovorni i čuvajte sebe i svoje bližnje. Hvala.
Hvala vam.
Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika također će iznijeti svoje stajalište u njihovo ime govorit će zastupnik Mladen Madjer.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Na početku hvala svima koji ovih dana daju svaki svoj atom snage kako bi pomogli u ovim strašnim nepogodama. Proživljavamo teško vrijeme za Hrvatsku, ali vrijeme teče dalje i očekuju nas novi izazovi i ne smijemo u ovom trenutku zaboraviti ili uništiti ono što imamo. Ja bih danas prvenstveno govorio o OPG-ima iako su moji prethodnici već upozoravali na problem OPG-a. Nažalost, ovo je vrijeme u kojem moramo učiniti nešto više za naše proizvođače da izvanrednim mjerama spriječimo bezočan uvoz koji nas čini nažalost ovisnima, a naša OPG vodi u ekonomsku propast. Mi konkretno kao Stranka rada i solidarnosti imamo dva konkretna prijedloga što se tiče OPG-ova. Prvi prijedlog je da se u što kraćem roku sazove sastanak ljudi svih prehrambenih lanaca kako naših tako i stranih, da im se na tom sastanku izloži i upitati ih jesu li spremni uraditi nešto za zemlju u kojoj rade i žive koji za ljude na kojima zarađuju, a čak profit iznose i van? Jesu li spremni u određenom vremenu preuzeti poljoprivredne i ratarske proizvode od domaćih proizvođača? Pitati ih otvoreno za cijenu, ali da tu cijenu i dokumentiraju ukoliko ima cijenu koju momentalno prodaju robe. Ukoliko je velika razlika u cijenama neka našim proizvođačima plaćaju onu koju plaćaju uvoznu robu u inozemstvu, a onda bi država trebala snositi troškove razlike i isplaćivati našim proizvođačima koji jasno moraju izaći sa jednom korektnom cijenom. Ukoliko nisu spremni na to, treba razmisliti o zabrani uvoza nekih proizvoda te isto tako ako situacija zahtjeva čak uvesti izvanredno stanje. Ne smijemo dozvoliti da uništimo naša obiteljska poljoprivredna gospodarstva. Druga mjera koju predlažemo, a isto se čulo to je otvaranja tržnica, znači u skladu sa naputcima Stožera civilne zaštite. Primjer znači da se može organizirati, ak se može organizirati kupovina u velikim trgovačkim lancima, ja sam uvjeren da se tako može organizirati i prodaja u tržnicama. Evo primjer znači da se popuni svaki drugi štand u svakom drugom redu da se formira ulaz sa kontrolom ulaska kupaca, isto kao što se kontroliraju u velikim lancima gdje se prodaje nažalost hrana koja je uvezena. Također, to je prilika da u takvim okolnostima ulazak na tržnicu imaju prvenstveno naši proizvođači, a ne preprodavači i šverceri. Također treba i limitirati cijenu na tržnicama. Također sve ovo je bolje nego rušenje plastenika, zaoravanje povrća, voća i cvijeća. Također apeliram na Ministarstvo poljoprivrede i Vladu RH da se isplati u što kraćem roku poticaj kako bi se osigurala proljetna sjetva, a ne da se čeka rok od 30.6. kad i rok za posljednju isplatu. Ovim mjerama, prijedlogom, znači Vladi štitimo naše proizvođače jel poljoprivreda se ne smije zaustaviti. I zato poručujem svima onima koji se bore da opstane neka se drže, a svima nama da dobro razmislimo jel ako nema poljoprivrede bili bi ili ćemo biti gladni. Hvala.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom, prvi dan u tjednu plenarne sjednice, slobodni govor, prvi je na redu poštovani kolega Mladen Madjer u ime Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege. Jasno treba odati priznanje svima onima koji se bore sa ovim virusom, priznanje Stožeru civilne zaštite, ali u ovom momentu možda treba i dati neke prijedloge oko poboljšanja funkcioniranja određenih stvari u RH. Između ostalog htio bi reći prvenstveno o OPG-ovima što sam i na prošlom izlaganju govorio, a radi se o tržnicama. Pozdravljam jasno i funkcioniranje on line tržnica iako svi smo svjesni da dugoročno je to veliki problem za sve oni koji tu sudjeluju jel znači od svog vremena, od onih troškova koji imaju sa dostavom, a jasno da ne mogu potrošaču zaračunati veću cijenu. Upozoravali smo na to da Vlada mora napraviti hitan sastanak, hitan sastanak sa svim prehrambenim lancima, da mora prisiliti prehrambene lance da otkupe sve proizvode naših OPG-ova, moraju prisiliti. Ukoliko se radi o cijeni, da je cijena veća naših proizvođača, a manja od lanaca koji prodaju, mora sudjelovati država u podmirenju te razlike cijene. Ako ne to, to je otvaranje tržnica. Evo, ministar Božinović je jučer rekao da razmatraju neke, neke ideje oko otvaranja tržnica. Tržnice se moraju pod hitno otvoriti, moraju se otvoriti pod hitno poštivajući naredne mjere Stožera civilne zaštite. A to je moguće napravit uvjeravam sa komunalnim redarima koji će stajati na ulasku i izlasku tržnice, ograničavanja ljudi koji će biti na tržnicama. To je moguće napraviti i moramo našim OPG-ovima dozvoliti dolazak na tržnicu i prodaju. Moramo im to dozvoliti jel ćemo uništiti i ovo malo proizvodnje što nažalost imamo, da samo podsjetim da smo u prošloj godini uvezli znači za milijardu i 400 milijuna EUR-a poljoprivrednih proizvoda. To će se povećati ako uništimo i ovo malo što imamo, a nažalost ovo je vrijeme, možda trenutak da to ispravimo. Također htio bi malo obratit se i na izdavanje propusnica. Radi se prvenstveno o OPG-ovima odnosno o poljoprivrednicima, ratarima koji sudjeluju sada u pripremi, jasno neće ovaj tjedan s obzirom da je veliki tjedan, u pripremi tla za proljetnu sjetvu. Mislim da nevjerojatno da iz jednog mjesta gdje je razdaljina čak u jednoj općini je granica jedna ulica općina od općine da mora imati propusnicu. Moramo biti malo fleksibilniji, zašto ti ljudi, oni idu u svoj traktor, oni jedini koji sjedaju u svoj traktor i idu na svoju njivu, ide orat zemlju, ide pripremat za proljetnu sjetvu i mi njega opterećujemo da mora izvaditi propusnicu. Pa mislim da to nije potrebno. Ostavimo nek ljudi pripreme zemlju, nek idu u sjetvu, jel meni nije jasno, neće on u svom traktoru prepeljati virus, neće zaraziti na polju zeca, fazana ili srnu, nema nikoga u blizini. Mislim da trebamo to razmotriti. Također apeliram na Vladu da hitno sazove sastanak sa svim otkupljivačima žita. Nama slijedi šesti, sedmi mjesec žetva, znači pšenica, uljana repica i ječam. Moramo razmotriti kolike su potrebe RH, kolike su potrebe RH da se to uskladišti, da se stvore, da se otkupi sav višak proizvoda, da se stvore robne zalihe. Ne smijemo dozvoliti da se roba izveze. Znači praktički ako bude viška da se napravi izlaz. Zabraniti izlaz ove robe, a to je vrlo brzo i mislim da bi Vlada morala u što kraćem roku sjesti sa svim otkupljivačima. Jasno da je tu i, što sam napomenul da Vlada mora hitno isplatiti poticaje, ne treba čekati 30.6., isplatiti poticaj seljacima, OPG-ovima za proljetnu sjetvu, a nešto više ću o svom prijedlogu kad dođe Zakon o poljoprivredi. Hvala lijepo.
Slijedeće iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, uvaženi zastupnik Ivica Mišić.
Hvala potpredsjedniče sabora, poštovane kolege i kolegice. Pošto ne mogu pratiti vrijeme, zaželio bi svima Hrvatima i svima u svijetu sretan i blagoslovljen Uskrs. Naravno, želim reći i zahvalit se našem stožeru, liječnicima, policiji, vojsci i vatrogascima, navijačima koji su pomogli i poslije ovog potresa i ovog zla koje se desilo u svijetu, pošast korone koja je prekrila čitav svijet. Time vidimo da smo mali na ovom svijetu, da niko nije veličine, sve veličine danas padaju dok ne riješimo problem korone. Poštovana gospodo, ja znam ko je najviše ugrožen danas, to su obrtnici i poduzetnici i poljoprivrednici. To je daleko, daleko najugroženiji dio svijeta. Pošto sam i sam poduzetnik znam šta se dešava kad dođete u firmu zatvorenu, kada imate radnike i kada ne možete normalno funkcionirati kao normalan čovjek. Zašto to govorim? Neću optužiti nikoga i reći da je svakome lako i u politici i bilo gdje, u gospodarstvu i u bilo čemu, ali u gospodarstvu je daleko, daleko najjače, najgore. Kako riješiti problem? Teško. Mi znamo svi da smo Slavoniju zapustili, znamo da smo poljoprivredu uništili, znamo da nismo napravili ništa od rata do danas, da je Slavonija ostala prazna, da poljoprivrednici jedva dišu. Vidite, danas nemamo više, vjerojatno nećemo imat turizam onaj koji smo trebali imat, gdje smo se najviše oslanjali i gdje smo najviše ulagali. Pitam se da smo uložili u Slavoniju, u stvari ne mogu reć da se nije ulagalo, ali se nije vodilo računa o ulaganju i naša poljoprivreda je došla u problem. Znamo problem Agrokora i svega drugog. Ali na kraju moram reći i moram se zahvaliti ovoj Vladi danas koja je donijela mjere koje kako tako, napravila je jedan ustupak poduzetnicima, obrtnicima i poljoprivredi, ja bi rekao osvježila je dan u jednom trenutku kad smo se svi pobojali da ćemo stvarno biti na koljenima. Naravno, to neće ozdravit poduzetnika, neće moći napredovati, ali sasvim mu je lakše kada ne mora svojim radnicima bar isplatiti onu plaću koje nema, nisu svi poduzetnici, ni obrtnici bili u dobrom položaju, posebno poljoprivrednici, ali evo sad je Bog dao da svi vidimo koje smo mi veličine, da poljoprivredu dignemo, da je plasiramo na naše, danas sutra, more koje će kada proradit, mi danas ne znamo ništa šta će biti za 2, 3 ili 5 mjeseci. Ja se bojim da ovo ne potraje duže, smatram da i ova država naša koja smatram da je dosta dobro vođena u zadnje vrijeme, da imali smo suficite, da ćemo to uspjeti potrošiti, onda naravno moramo ić u zaduženje. Kako će sve ovo teći, to ćemo vidjeti i moramo našim građanima poručiti da budu strpljivi, da se čuvaju, najbitniji je život što smo mi ovdje i pokazali, što svijet to nije pokazao, bitni su bili biznis i novac i u Americi, i u Francuskoj i u Švedskoj i u Engleskoj i Španjolskoj i Italiji, mi smo ipak pokazali jednu veličinu gdje smo zaštitili čovjeka, struka, Vlada je počela poštivati struku, dala joj otvorene ruke i smatram da je uradila jedan dobar posao jer čovjek je ispred svega, da li on ima 20 ili 80-90.g. Poslije smrti sve nestaje. Prema tome, zaštitili smo naše građane koliko smo mogli i s te strane moram biti zahvalan i čestitati i našoj Vladi i svim naporima koji se vrše, do kad će trajati, ja to ne znam, nitko to ne zna na ovom svijetu i smatram da nekakve stvari moramo promijeniti i moramo drugačije razmišljati. Nadam se poslije svega ovog kad stane da će i čitav svijet ići u jednom drugom smjeru nego što je do sad išao. Neki dan, u stvari jučer sretnem čovjeka, kada je potres nažalost pogodio i Zagreb, pa mi kaže, ja sam pobjegao iz zgrade, možete misliti iz zgrade su svi pobjegli, bilo je 12-ero djece i 17-ero pasa. To je samo uputa čitavom svijetu i svima da se okrenemo malo više ljudima, da budemo malo skromniji, skrušeniji i da počnemo raditi jednom kako bi trebalo biti uređeni svijet. Hvala vam.
Hvala. Sljedeće iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti uvaženi zastupnik Mladen Madjer.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Osvrnuo bih se na stanje u poljoprivredi. Smatram da Ministarstvo poljoprivrede mi se čini da je nekako uspavano i da ne radi ono što bi moglo nažalost u ovim teškim trenucima za Hrvatsku da ne radi dovoljno da zaštiti OPG-ove. Tražili smo da se napravi isplata poticaja prije proljetne sjetve, evo proljetna sjetva je pri kraju, isplata poticaja nema. Možda na terenu je, ali po svim informacijama sa terena isplata poticaja nije krenula. Upozoravali smo ovih dana isto na moguće nestašice hrane i mogućnosti glada koji bi se mogao pojaviti nažalost. Apeliram na Ministarstvo poljoprivrede i na Vladu RH da hitno napravi sastanak sa onima koji su glavni u robnim zalihama da se otkupe svi proizvode kojih momentalno ima na OPG-ima da nam se ne dogodi upravo što se najavljuje, a znamo koliko smo uvezli prošlu godinu za milijardu 450 milijuna eura poljoprivrednih proizvoda. Također omogućiti pomoć u gospodarstvu, to što je najavljeno i u poljoprivredi, a i rješavanje poljoprivrednog zemljišta. Znači hitno se mora promijeniti Zakon o poljoprivrednom zemljištu i omogućiti OPG-ima da postanu vlasnici zemlje, a ne da su u zakupu. Također krenulo se sa revalorizacijom cijene zakupa zemljišta, nažalost stalo se, zanima me isto zbog čega se stalo, zbog čega ne ide svojim tokom što se tiče revalorizacije? Evo Stranka rada i solidarnosti napravila je program za poljoprivredu, razvoj sela i oni koji su radili oni koji su stvarno uključeni u proizvodnju, a ne kao to su do sada radili programe praktički iz vrha piramide, a ne od dna, znači program koji su radili oni koji su direktno uključeni u proizvodnju. Kroz nekoliko dana ćemo ga i predstaviti direktno na OPG-u gdje ćemo ukazati i dati prijedloge oporavka hrvatskog sela. S obzirom da dolazim iz Koprivničko-križevačke županije jučer je stožer izvijestio o novom prodoru korona virusa u starački dom. Stvarno je nedopustivo da nakon Splita nam se dogodi prodor korona virusa u starački dom. Tražimo od ministra Beroša, od ministra Božinovića da hitno naprave istragu oko uzroka koji su pogodovali da se pojavi virus i da se na pravi novo izvorište virusa u staračkom domu u Koprivnici, a nakon njihovog nalaza također i odgovornost onih koji su to trebali to spriječiti od ravnateljice, od epidemiološkog zavoda, od Stožera civilne zaštite. Smatramo da je to bilo nedopustivo da nam se ponovi ono što se dogodilo u Splitu, a sigurno su bile neke nepravilnosti jer upućeno je anonimno pismo koje je došlo od djelatnika Doma za starije osobe u Koprivnici gdje oni ukazuju na propuste koji su se događali u domovima i na lažno obavještavanje i Stožera civilne zaštite i donošenja odluka. I smatram da je zadatak na ministru Berošu i na ministru Božinoviću da istraže tko je to dozvolio i što je uzrok ovom širenju žarišta u domu. A nažalost evo kruže i video zapisi od jednog sastanka, sastanka stožera jučer civilne zaštite gdje je načelnik Stožera civilne zaštite nije znao da su uključeni mikrofoni gdje se praktički izruguju sa ovim gdje se traže oklade koliko će biti opet zaraženih i novo zaraženih. Mislim da to u ovo vrijeme nije u redu i mislim da bi trebali snositi određeni ljudi odgovornosti za ovo što se dogodilo. Hvala.
Sada je na redu Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, poštovana kolegica Ermina Lekaj Prljaskaj. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani građani RH. Prije svega bih željela još jednom izraziti punu potporu radu Nacionalnog stožera civilne zaštite i zahvaliti svim zdravstvenim djelatnicima koji u ovim osobito teškim trenucima stoje na prvoj crti obrane od širenja zaraze korone. Međutim, suočavanje s krizom zahtijeva u ovom trenutku i iskorak prema normalizaciji čitavog društvenog života, a u tom smislu za osobitu, bitna normaliza, u tom smislu je osobito bitna normalizacija i gospodarskog života. Predstavljene Vladine mjere za pokretanje gospodarskih i drugih djelatnosti te aktivnosti koje će biti poduzete u smjeru popuštanja ranije uvedenih mjera, predstavljaju značajan preduvjet i važan korak prema oporavku domaćeg gospodarstva. Kontinuirana i pravodobna opskrba stanovništva prehrambenim proizvodima, osobito pekarskim proizvodima, predstavlja značajan moment u osiguranju svih tih preduvjeta. Stoga bi se u svom današnjem obraćanju prvenstveno osvrnula na rad i djelatnost malih poduzetnika, odnosno obrtnika koji se bave pekarstvom. Ova kriza je duboko pogodila i pekarski obrt u cijelosti, posebice u male obiteljske tvrtke koje kontinuirano investiraju svoju dobit u proširenju svojih proizvodnih kapaciteta te zapošljavanju radnika izvan vlastitog obiteljskog kruga. Od izbijanja krize zabilježen je dramatičan pad prodaje pekarskih proizvoda. Nažalost čitava pekarska industrija u RH je već godinama zapostavljena pa se stoga u ovoj djelatnosti još bolnije osjećaju posljedice gospodarske krize izazvane virozom korone. Kako bi se osigurala konkurentnost u pekarstvu, potrebna su značajna ulaganja, a budući da su poduzetnici iz ove branše bili opterećeni i značajnim davanjima prema državi, rezervnih sredstva za daljnju efikasnu modernizaciju je bilo izuzetno malo. Zbog navedenih razloga mnogi su se poduzetnici, a osobito mali obrtnici danas nalaze u osobito teškoj situaciji. Neovisno o svim nagomilanim problemima, s kojima se danas moraju suočavati, oni su još jednom pokazali svoju nesebičnost i plemenitost te su se snažno solidarilizirali sa svim svojim sugrađanima, a u pojedinim županijama u suradnji sa stožerima nacionalne zaštite i volonterima Crvenog križa nastavljaju se ranije započete humanitarne akcije. U ovim teškim trenucima osobito je značajna i uloga medija i njihovo nepristrano i pravodobno izvještavanje čitave hrvatske javnosti. U tom smislu smatram da je bilo krajnje neprimjereno i neprofesionalno emitirati na jednoj od televizija prilog vezan za rad pekare bez suglasnosti njezina vlasnika uz korištenje snimaka napravljenih skrivenom kamerom. Umjesto senzacionalizma i ekshibicija, upravo nam je danas više nego ikada prije potreban profesionalan pristup poslu. Ova ocjena se nepristrano odnosi na sve struke u RH. Ukoliko bi tko ovu krizu zloupotrebljava za stjecanje nepripadajuće dobiti, pozivam sve nadležne institucije da sankcioniraju takve pojedince, a ne da se bezrazložno medijski stigmatizira čitava jedna poduzetnička zajednica. Također, bi isto navela da su brojni proizvođači iz pekarske industrije koji trpe štete zbog nove regulacije radnog vremena po njihovim trgovinama, predložila da se radno vrijeme za njih počinje od 6 sati do 21 sat. Znači molim sve nadležne da uzmu u obzir do sada sve iznesene argumente da se usvajanjem predložene regulacije radnog vremena specijaliziranih trgovina pekarskih proizvoda spasi čitava jedna djelatnost čiji su nositelji odgovorni za očuvanje brojnih radnih mjesta, ali i za neophodnu opskrbu čitavog stanovništva nužnim prehrambenim proizvodima.
Idemo na 6-tu raspravu, poštovani kolega Ivica Mišić u ime Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika. Izvolite.
Hvala predsjedniče sabora. Poštovani kolege i kolegice, poštovani hrvatski građani, želim vam, vas uputiti da je svibanj mjesec, mjesec žalosti hrvatskog naroda, mjesec u kome je ubijeno najviše Hrvata u povijesti Hrvatske, više nego što je ubila korona virus danas u čitavom svijetu, mjesec u kome je sjetimo se 12 redarstvenika u Borovu, mladih ljudi koji su ubijeni, za koga nitko nije odgovarao, sjetimo se 51 ubijeni čovjek u zapadnoj Slavoniji gdje naš predsjednik Hrvatske države nije htio ni svijeću zapaliti i vijenac postaviti. Pitam se zašto je to tako? Zato što je za nekoga ovo slučajna država, zato što je za nekoga ova država nije potrebna i oni je ne žele. Šta su htjeli s tim? Htjeli su umanjiti vrijednost Domovinskog rata, htjeli su umanjiti i proglasiti Hrvatsku na neki način još uvijek ustaškom državom. Sjetimo se bivšeg predsjednika koji je rekao u Izraelu, da ustaška zmija u hrvatskim, na hrvatskim grudima još uvijek stoji. Sjetimo se onih koji su rekli da nije dovoljno ubijeno ljudi u Hrvatskoj, sjetimo se tih 200.000 ubijenih ljudi i 200.000 djece i nevinih na Bleiburgu. Sjetimo se svih tih uvreda da smo mi agresori na BiH. Čitajući gospodina Ostojića koji je rekao da mu je Tito podario lijepu mladost, pitam sada ovdje gospodo da li je netko lijepu mladost tim 12 redarstvenika podario, da li je u Vukovaru netko podario onoj djeci 70 ubijenih i mladih ljudi koji su izginuli bez potrebe u svojoj državi. Da li je tu netko podario lijepu mladost? Da li je lijepa mladost bila poslije rata istjerani i protjeranih Hrvata i ubijenih od '45.-'48., da li je to bila lijepa mladost? Nije gospodo. Da li je onaj Francuz slučajno došao iz Francuske da pogine u Vukovaru i da izgubi svoju lijepu mladost? Pitam vas, tko želi ovu Hrvatsku proglasiti ustaškom, tko je nacrto u Splitu, kukasti križ? Zašto su podcjenjivali predsjednicu koja je grlila na onoj kiši naše reprezentativce koji su se borili za Hrvatsku u sportu, koji su osvojili 2 mjesto i pljuvali svugdje po hrvatskim medijima? Da li je ona volila Hrvatsku? Pokazala je domoljublje, pokazala je ljubav prema sportu, prema državi i prema svom narodu u odnosu na ovih danas koji to govore. Tko nam predaje povijest gospodo? Nekakav Tvrtko Jakovina, Markovina, Klasić, Puhovski, nigdje ne možete vidjeti povjesničara koji bi govorio istinu o Hrvatskoj državi i o hrvatskim braniteljima kao Ante Nazor, Jurčević i sl. Gdje su ti veliki desničari koji se sakrivaju po potrebi i žele pokazati da su desničari pa onda su odradili posao za Milanovića. Ja vas sada pitam gospodo, gdje mi idemo? Hrvatska država sigurno ne želi biti ustaška država i niti nije, ali sigurno neće biti ni komunistička, ni onakvu kakvu ste vi želili, ustvari je ne želite ni danas. Sjetimo se govora Tuđmana u Vukovaru pa ću ga počet, pokušati citirati. Ovako je rekao, smetaju vam bijelo polje, smeta vam za dom spremni, smeta vam spomen ploča HOS-a, smeta vam Oluja, smeta vam katolička crkva na televiziji, a onda je lijepo rekao, to je lako rješivo, van iz Hrvatske. I njega ste ucjenjivali i pokušali natjerati da sve što je hrvatsko da se skloni iz ove Hrvatske države. E gospodo neće biti, neće ići nikada i vi više nećete uspjeti skloniti od ovog '91. godine rata kojega vi doslovno ne priznajete i koji želite ga u svakom slučaju proglasiti HOS-ovske ustašama, a to mladi ljudi nisu, ti mladi ljudi borili se za Hrvatsku državu i pod hrvatskom zastavom i HOS-ovom. Vi nikada, nikada nećete više uspjeti ono što vi želite gospodo, a i vi kad ste imali lijepu mladost [[Upadica: Zahvaljujem.]] a tuđe uništili. Hvala.
Sedma rasprava, poštovani kolega Mladen Madjer u ime Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika. Izvolite.
Saborski zastupnici, Stranka rada i solidarnosti je tražila od Vlade i ministarstva isplata poticaja i dobro je da je, da su poticaji isplaćeni no stanje u poljoprivredi i dalje nije bajno. Ali jasno da nije krivac samo ova Vlada za ovakvo stanje u poljoprivredi. Krive su i prošle vlade koje su svojim neodgovornim ponašanjem dovele poljoprivrednu proizvodnju na ovako nisku granu. Ja se nadam da je ova Vlada u ovoj teškoj situaciji za, ekonomskoj situaciji za Hrvatsku, Europu i za cijeli svijet pojavom korona virusa uvidjela stanje proizvodnje u poljoprivredi u Hrvatskoj. Stranka rada i solidarnosti upozorava stalno Vladu i Ministarstvo poljoprivrede da se mora više pažnje posvetiti našim obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima odnosno našim proizvođačima. I napominjemo, moramo zaštiti naše proizvode, moramo zaštiti naša obiteljska poljoprivredna gospodarstva. Jasno da to možemo prvenstveno da im osiguramo sigurnu prodaju njihovih proizvoda, a to znači da sva proizvedena roba na obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima mora biti i otkupljena. Na prvom mjestu moramo zaštiti znači naše proizvode od mandarina, lubenica, jabuka, salata, graha meso, moraju biti prvo otkupljeni i plasirani na naše tržište. Mi smo svjesni da nažalost mi ne proizvodimo toliko da možemo opskrbiti naša tržišta, ali se ne smije događati da uvozimo robu, a naša obiteljska poljoprivredna gospodarstva istovremeno ne mogu tu robu koju smo uvezli ne mogu prodati. Jednom treba jasno stati na kraj uvoznom lobiju i svima onima koji se bogate i pune džepove na štetu naših OPG-a. Dajmo da konačno naša roba, roba proizvedena na našim OPG-ima bila ona velika i mala završe u našim školama, vrtićima, bolnicama, policiji, vojsci, staračkim domovima. Znajmo konačno reći ne svim manipulatorima koji rade na štetu naših OPG-ova. Uvjeravam se da, uvjeravam vas da sve to možemo riješiti ako ima dobre volje i ako se stvarno želi pomoći našim OPG-ima ili je cilj da se uništi i ovo malo proizvodnje što je ostalo u Hrvatskoj. Jasno da smo svjesni da kao članica EU trebamo poštivati Zakon o javnoj nabavi, ali istovremeno vas pitam da li naša roba, jabuke, mandarine, lubenice ili nešto drugo bude po pojedinim europskim državama prije nego li oni prodaju svoju robu. Baš zanimljivo, a isto poštuju sigurno Zakon o javnoj nabavi. Ima još mogućnosti oko pomoći OPG-ovima i pomoći da im osiguramo što lakšu proizvodnju, a time da im omogućimo da budu konkurentni prema proizvodima u drugim zemljama EU, a to su npr. rješavanje poljoprivrednog zemljišta. Naši OPG-ovi moraju postati vlasnici poljoprivrednog zemljišta. Zatim osnivanje otkupnih distributivnih centara kao i drugačija isplata poticaja. Ovo izgradnje samih otkupnih centara ćemo više objasniti u programu koji je napravila Stanka rada 365, no još nemam puno vremena pa bi malo još htio reći o poljoprivrednim mirovinama. Već sam govorio da negdje ima oko 65.000 poljoprivrednih mirovina, ali sramotno je da skoro 20.000 poljoprivrednih mirovina je ispod one socijalne pomoći, ispod 800 kuna. Mi imamo prijedlog zakona, hitni postupak, znači gdje se predviđa za starije osobe pomoć od 800 kuna, a opet govorim da skoro 20.000 poljoprivrednih mirovina ja ispod 800 kuna. Da li je to normalno da oni koji su 365 dana radili na svojem imanju, proveli znači u svojim njivama, u svojim stajama i velim 365 dana radili i imaju sramotnu mirovinu koja je manja od socijalne, socijalne naknade i koja će biti vjerojatno i izglasana naknada za pomoć starijim osobama od 800 kuna. Hvala.
Gospodin Ivan Mišić, iznositi će stajalište Kluba zastupnika Strane rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče sabora. Poštovani kolege i kolegice, ovaj mjesec je mjesec tuge za sve Hrvate, trebali smo nazočiti na Bleiburgu na misi da se podsjetimo na naše ubijene i pobijene naše Hrvate koji su željeli izaći iz one Hrvatske. Danas promatrajući naša biskupska konferencija je donijela da se održi misa u Zagrebu i u Sarajevu u katedrali i vidimo da se kardinal Puljić napada u medijima Bosne i bosanski antifašisti su se digli na zadnje noge govoreći i protestirajući u Bosni da to se ne desi. Pitam se danas, čemu to ide, šta je to? Naš bivši predsjednik sramotni Mesić je dao izjavu za bosansku televiziju da se u Bleiburgu nije ništa desilo. Ja vas danas pitam da li su zločinci ljudi koji nisu imali prilike branit se na nikakvim sudovima ili su zločinci oni koji su pobili 200.000 ljudi bez suda i bez ikakvih dokazivanja. Ako znamo da je Tito proglašen kao najveći, među 10 najvećih zločinaca u svijetu, pitam se šta je onda ta njegova vojska? Razmislite, da li je ona napravila, da li je ona zločinačka, to dajem na razmišljanje. Neki novinari iz Amerike su došli u Britaniju, ustvari unuci naših Hrvata pa su te Engleske, Britanske časnike ispitivali šta se to desilo. Ti ljudi su na televiziji snimljeno ima plakali i žalili za onim što su izručili Titu tu vojsku i JNA. Naravno za to nitko nije osuđen, pa i danas negiraju te zločine. Sjetimo se Sime Dubaića koji je sam priznao, ispovjedio se kako je rekao, da ne može umrijeti da ne kaže istinu. Sam je napisao u svojoj knjizi i javno rekao da je ubio 30.000 Hrvata. Sjetimo se zazidanih Hrvata, sjetimo se svih tih jama kojih u Hrvatskoj ima 850, u Sloveniji 600, Srbiji 180 i Bosni 90. Da li su to zločini? Po ovome antifašizmu, to nisu zločini jer je to trebalo sve bez suda pobiti. Sjetimo se fra Filipa Lukende i sestre Cecilije koja je ubijena u selu kod Banja Luke i zapaljeni. Da li su možda i oni da će biti zločini u budućnosti? Sjetimo se Briševa, sela gdje su pobili skoro pa čitavo selo. Gdje mi to idemo? Da li će nas opet oni isti proglasiti zločincima? Da li će Vukovar i Srebrenica danas, sutra biti zločin, ako oni budu vladali jer smo demokratski izabrali hrvatsku državu? Pod upitnikom, mi smo kao rasturili Jugoslaviju iako je Milošević svojom silom pokušao to napraviti. Da li će doći do revizije povijesti? Da li ćemo jednostavno jednom sazreti kao ljudi u hrvatskoj državi i reći idemo ispitivati sve zločine koji su počinjeni na ovom dijelu svijeta? To antifašisti ne žele. Ubiti 200 tisuća ljudi bez suda, bez dokaza, za njih je to zločinac. Sramotno je da je Mesić tako govorio na jednoj bosanskoj televiziji, a nažalost hrvatski narod je zaveden, biramo one koji Hrvatsku nisu željeli i nikad je ne žele. Nećemo, nadam se da doći do revizije povijesti i da će se jednog dana pokazati vrijeme što se dešavalo i tko je ustvari zločinac. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika biti će onaj Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, a govorit će poštovani zastupnik Kažimir Varda.
Evo moram se obratiti i građanima Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije i Zagrebačke županije vezano uz posljedice potresa. Nažalost evo očekivali smo da će zakon o obnovi doći još u ovom sazivu Sabora, ali ono što smo uspjeli zapravo je i nastojanje Grada Zagreba, gradonačelnika i stručnih službi da se zakon dotjera na način što su evo u zadnjoj fazi prihvaćene primjedbe Grada Zagreba, što zakon ajde da kažemo sad na nešto i sliči i što ide u redovnu proceduru da damo mogućnost građanima da u javnoj raspravi daju svoje primjedbe i svoja mišljenja. No, upravo zbog toga što je samo u Gradu Zagrebu oštećeno više od 20.000 objekata, od toga najviše stambenih i što je neupotrebljivo oko 1112 građevina, privremeno neupotrebljivo preko 4000 i uporabljivo sa određenim odstupanjima 6500 ove brojke pokazuju i potvrđuju koliko je potrebno donijeti što prije ovaj zakon kako bismo svim građanima kojima su stambeni objekti stradali u potresu omogućili normalan povratak svakodnevnom životu u što skorije vrijeme. Povijesno-urbana cjelina koja je najviše stradala predstavlja identitet ovoga grada i ove države te je potrebno poduzeti hitne mjere sanacije štete, a nakon toga pristupili cjelovitoj obnovi koja bi uključivala i konstruktorsko pojačanje građevine kao i ostalo uređenje u pogledu energetske učinkovitosti, urbanizma, mobilnosti i drugo. Građani su, to imamo prilike vidjeti danas i jučer pred zgradom Sabora su zbog predstojećih izbora, a najave raspuštanja Sabora i rokova za sastavljanje nove vlade ostali u zrakopraznom prostoru i mislimo da je zbog odgovornosti prema građanima minimum odgovornosti da im na ovaj način zajamčimo donošenje zakona što prije kako bi znali kad i pod kojim uvjetima mogu računati na pomoć u obnovi svojih domova. Mi smo predložili i stavili u proceduru Prijedlog zaključka o ovom Saboru pa ću ja biti slobodan da vam pročitam te tri točke. Zaključkom se zadužuje Vlada RH da uputi Zakon o obnovi grada oštećenim potresom na području Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije i Zagrebačke županije na prvu radnu sjednicu HS-a, a koji će biti usuglašen sa strukom, zahtjevima građana i Grada Zagreba. Nadalje, s obzirom na potrebna financijska sredstva za obnovu zgrada, stanova, kuća oštećenih u potresu predlažemo da se sredstva osiguraju iz državnog proračuna, proračuna Grada Zagreba, proračuna Krapinsko-zagorske i Zagrebačke županije, eu fondova i ostalih dostupnih izvora financiranja. Ali predlažemo i da Vlada RH pokrene proceduru izmjene Zakona o proračunu i Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave u smislu oslobađanja limita za zaduženja na financijskom tržištu iz kojih bi se financirala obnova područja zahvaćenih potresom i pravedniju raspodjelu sredstava od poreza na dohodak. Osobno mislim da će u javnoj raspravi, a to i građani traže, za razliku od onog plana Ministarstva graditeljstva koji je bio da se prijedlog zakona da u hitnu proceduru i savjetovanje od tri do pet dana, da će nam ovih redovna procedura ovih mjesec dana omogućiti da građani daju svoje primjedbe i svoje prijedloge kako bi došli do što boljeg zakona o obnovi ne samo Grada Zagreba nego i Krapinsko-zagorske županije i Zagrebačke županije nakon posljedica potresa. Hvala vam lijepo.
Gđa. Marija Puh koja će iznosit stajalište Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti nezavisnih zastupnika, pazite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani potpredsjedniče HS, evo, nažalost prošlu subotu u Zagorju se dogodila nezapamćena tragedija u kojoj je živote izgubilo 6-ero osoba. Prvo bi željela obiteljima i poznanicima stradalih izraziti svoju duboku sućut. Postojala je opasnost i od puno veće tragedije, no zahvaljujući profesionalnoj i brzoj reakciji naših vatrogasaca, nije došlo do proširenja požara na susjedni objekt u kojem su bili smješteni i drugi štićenici doma. Problematika staračkih domova i odnosa prema starim i nemoćnim danas je bila spomenuta u nekoliko navrata i smatram da je to jedna od stvari koje se moraju početi hitno rješavati jer smo nažalost država koja stari i iz dana u dan postoji potreba za sve više i više mjesta u staračkim domovima. Kako su nažalost mjesta u javnim domovima ograničena zbog nedovoljne pokrivenosti, već duže vrijeme se govori o privatnom otvaranju staračkih domova koji se nažalost u žargonu nazivaju kao odličan biznis. I naravno, sve bi bilo u redu da se poštuju propisi i uvjeti koji moraju biti zadovoljeni da bi ljudi u tim domovima mogli biti smješteni i živjeti sretno i zadovoljno. No, nažalost velikoj većini je prioritet kako zaraditi što više novaca uz što manje ulaganja, a što često ide na štetu njihovih korisnika. No da se ja zapravo vratim na ono o čemu želim govoriti, a to su vatrogasci. Naši vatrogasci odradili su odličan posao kao i uvijek do sada i na tome im čestitam. Na području Krapinsko-zagorske županije uz 2 JVP postoji i 81 DVD, a tradicija vatrogastva stara je više od 155.g. U Krapinsko-zagorskoj županiji na 1000 stanovnika imamo više od 12 operativnih vatrogasaca što nas svrstava u sam vrh u RH i mislim da možemo biti na ponos. Isto tako, Krapinsko-zagorska županija je u vrhu po gustoći naseljenosti, što znači da ukoliko dođe do požara ili bilo kakve katastrofe, veće su šanse da šteta bude ne samo materijalna, nego i u ljudskim životima. Razgovarajući s vatrogascima, s čelnicima DVD-a često sam dobivala bojazan s njihove strane oko ishoda eventualnih intervencija zbog stanja opreme s kojom oni raspolažu. I županije i jedinice lokalne samouprave sudjeluju u financiranju vatrogastva i to najčešće sa sredstvima znatno većima od onih koji su zakonom propisana jer su sami svjesni toga da ukoliko dođe do bilo kakve nesreće, DVD-a su prva i najbliža koja mogu priskočiti u pomoć, no nažalost i ta pojačana sredstva često nisu dovoljna za konkretna ulaganja u opremu. Vozni park kojim raspolažu u prosjeku je stariji daleko više od 25.g., te iako je on redovno održavan, nisu sigurni da će svaki put kad će biti potreban njihov hitan izlazak na intervenciju biti upotrebljiv odnosno da li će im kamioni upaliti ili neće. U 2019.g. do listopada, znači u 9 mjeseci na području naše županije vatrogasci su imali 652 intervencije što znači zapravo da se u Krapinsko-zagorskoj županiji u prosjeku više od dva puta izlazi na intervenciju. Od 1. siječnja ove godine na snagu je stupio novi Zakon o vatrogastvu kojim je oformljen Državni ured za vatrogastvo. Vjerujem da ćemo nakon nekoliko mjeseci imati povratnu informaciju o samoj primjeni zakona i njegovoj efikasnosti, a moj apel je da se prilikom buduće nabave i raspodjele opreme i opremanja vatrogasnih društava vodi računa o stanju i starosti opreme kojom raspolažu zagorski vatrogasci, a i o gustoći naseljenosti jer nikakva materijalna šteta na rijetko naseljenim područjima ne može se mjeriti sa jednim izgubljenim životom. Ne bi željela da se opet dovedemo u situaciju da se nakon neke buduće tragedije pitamo što se moglo uraditi i tko je to mogao uraditi. Trebamo reagirati na vrijeme i spriječiti bilo kakvu mogućnost da ikad dođemo u situaciju da se moramo pitati kako se nešto dogodilo i zašto se je dogodilo. Zagorski vatrogasci zaslužuju bolju opremu i ne želim da se opet nađemo u situaciji da od predsjednika vatrogasnog društva čujem da se boji intervencije jer nije siguran kako će ona proći. Zahvaljujem.
Hvala i vama.
Idemo i na zadnju raspravu danas, poštovani kolega Ivica Mišić u ime Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Poštovane kolegice i kolege. Pitam se kuda idemo, koji je pravac ove države? Tko nam pokušava odrediti budućnost govoreći o petokraci u Rijeci koji nekakav umjetnik, riječki umjetnik Nemanja Cvijanović pokušava simbolizirati ponovo i vratiti petokraku kao simbol Hrvata i Hrvatstva, znajući da Rijeka sad predsjeda europskom prijestolnicom kulture, ja osobno pitam se zašto se to uvijek dešava tako, što se to dešava u ovoj hrvatskoj državi? Zašto mi tu istu petokraku nismo osudili? Da li slučajno taj isti umjetnik Cvijanović mogao je staviti simbol Vukovara, mogao je staviti Vodotoranj vukovarski u Rijeku, da vidi kako je ta petokraka ušla u Vukovar, kako je uništila hrvatsku državu, kako je nismo osudili i zašto to mi nismo osudili, ja si postavljam pitanje. Nažalost i naša ministrica Obuljen je, rekla, to je umjetničko izražavanje. Gospodo, mi moramo jednom stati, moramo jednom reći, dosta petokrake, moramo je osuditi, dosta je takvih stvari koje se dešavaju u ovoj hrvatskoj državi. Bilo bi primjereno bilo označiti Vukovar kao simbol borbe za hrvatsku državu, vjerojatno su i oni tenkovi koji su ušli u Vukovar četnički izašli iz sijena nekakvog, ... [[Govornik se ne razumije.]] naravno da nisu, da su to bivše JNA države, Jugoslavije koje su s petokrakom zvijezdom pobili toliko ljudi u Vukovaru, pobili toliko ljudi u ovo zadnje vrijeme u Hrvatskoj, da bi se netko danas naslađivao i vraćao na 45. g. Nije samo pitanje tog Nemanje Cvijanovića, koji naravno, ne želi to staviti, koji želi idealizirati petokraku, koji žele iz lijeve strane SDP-ove dići petokraku u zvijezde. Možda će 25. svibnja, možda će ponovno staviti taj isti, taj isti neboder je sagradila nekad talijanska talijanski nekakav, vojska dok je još bila 41. g. u, a i oni su stavili svoju petokraku kao simbol gore. Nisu u pitanje samo njega, pitanje, evo i Beljak, kolega koji je neki dan rekao kako je trebalo ubiti više ljudi, znamo da je UDBA odradila ono što je odradila, znači po njemu je trebalo još više, nažalost. Sjedimo u Saboru, kolega je rekao da nisu završili posao još od 45., da bi trebalo dovršiti, netko je rekao da smo slučajna država, pa je sad naracija ovdje predsjednika, ne može biti na Markovom trgu, možda im smeta i ova Crkva sv. Marka pa ćemo to napraviti, umanjiti vrijednost predsjednika države, dok gledamo Engleze koliko drže svoju kraljicu, svoju tradiciju. Mi svoju tradiciju želimo srušiti, onu koju smo imali, koju smo i znali, znajući da su Radića ubili u Beogradu. To ovom predsjedniku ... [[Govornik se ne razumije.]] HSS-a ne znači ništa. Pa ja ovdje vas pitam i pitam sam sebe, kuda idemo, što to radimo? Da li ta ideologija komunizma je trebala biti osuđena u hrvatskoj državi, a nije. Zbog čega ovih 30 godina lutamo? Zbog čega jasno ne kažemo da imamo spomenike sa četničkim obilježjima u Hrvatskoj? Zašto se ti spomenici ne sruše? Mi ovdje u ovoj državi i ovom Saboru ne želimo o tome razgovarati. Ja želim da se razgovara o ovom Domovinskom ratu koji sada i ovi naši branitelji koji nisu dobili ono što su trebali dobiti. Niti mirovine, već su neki lažni ušli koje treba istražiti i naravno, poizbacivati. Zašto se to ne radi u ovoj državi? Zbog čega. Ne znam. Znam, ne da ne znam, znam. Zašto se štiti taj idealizam komunizma? Koliko je jama i okolo. Znamo svi. neki dan sam bio u Posavini, pa sam u jednoj štali, govorio sam to ovdje. 558 ljudi su ubili u jednoj štali gdje nitko nije zapamtio ... [[Govornik se ne razumije.]] u čitavom selu, gdje samo takvo .../nerazumljivo/..., ima tih takvih 10-tak. Gdje je 11 tisuća ljudi pobijeno u tom komunizmu, o tom petokrakom. Danas su nas pobili pod petokrakom, da ne pričamo o Bleiburgu i jamama svugdje po Hrvatskoj koji nitko neće osuditi i koji svi to stavljaju pod tepih. Gospodo, moramo biti jasni, moramo znati što idemo i kuda idemo i moramo osuditi taj komunistički zločin koji su napravili i u II. Svj. ratu i danas koji ga žele vratiti na scenu. Hvala lijepo.
Sljedeći je Klub zastupnika … … /Upadica Sabolek: … [[ne razumije se]] kriminala./… Onaj Stranke rada i solidarnosti nezavisnih zastupnika u ime kojega će govoriti poštovana zastupnica Marija Puh. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Evo ja bih danas ovih 5 minuta iskoristila da upoznam naše građane upoznam sa sutrašnjim Danom crvenih haljina koji se održava u raznim mjestima RH a taj dan je namijenjen da se podigne svijest o moždanom udaru i opasnostima koje dolaze od moždanog udara. Nažalost, moždani udar je globalna epidemija koja ugrožava živote, koja ugrožava zdravlje ljudi a nažalost kod oboljelih, ugrožava jako i njihovu kvalitetu života. Vodeći uzrok smrti u svijetu je moždani udar dok je u RH od moždanog udara smrtnost druga po redu. Zašto crvene haljine i zbog čega su izražene crvene haljine sutra? Zbog toga jer od moždanog udara posebno su ugrožene žene. Čak jedna od pet žena dobije moždani udar. Evo nas je ovdje u sabornici 6 žena, nažalost ka d se pogledamo, velike statističke varijante su ne daj bože ali da jedna od nas pretrpi tu odvratnu bolest. Također od moždanog udara umre duplo više žena nego što ih umre od karcinoma dojke. Također moždani udar je prvi uzrok invalidnosti kod žena. Zašto je jako važno govoriti o moždanom udaru i posljedicama koje on donosi? Prema europskom izvješću, jedna od pet osoba ne prepoznaje niti jedan simptom moždanog udara kod druge osobe. Samo polovica ljudi kad bi primijetila da se nešto dešava sa osobom koja je dobila moždani udar bi pozvala Hitnu pomoć. To je pokazalo europsko istraživanje. Nažalost simptomi se pojave izrazito brzo a također ponekad i nestanu jako brzo a oni mogu biti različiti, ovisno o koji dio mozga oni pogađaju. Kao najčešći način na koji možemo prepoznati da li osoba ima moždani udar i doživljava moždani udar je da se prate njegovo lice, ruke i govor, znači to su tri osnovna načina a sve vas građani pozivam da sutra i narednih danas se odazovete na akcije koje se održavaju povodom Dana crvenih haljina, da malo proučite po internetu i potražite koji su simptomi moždanog udara jer nikad ne znate kada ćete možda biti u situaciji da nekome može spasiti život ukoliko ćete znati to prepoznati zato smatram da je najvažniji korak u borbi protiv moždanog udara edukacija. Zašto edukacija? Zato jer se možemo prvenstveno naučiti na koji način da spriječimo uzroke samog moždanog udara, kako da promijenimo svoj stil života i samim time smanjimo rizik da jednog dana doživimo moždani udar a s druge strane da se upoznamo sa simptomima koje prouzročuje moždani udar, da možemo pomoći sebi ili nekome drugome ukoliko doživi moždani udar. Zato vas sve skupa pozivam da se odazovete što više na akcije, da se upoznate sa simptomima moždanog udara a posebno svoje Zagorce pozivam u srijedu na tribinu koja će se održati u Krapini s početkom u 18 sati na temu „Čovjek je čovjek lijek – prevencija moždanog udara“. Zahvaljujem.
Hvala lijepa.
I posljednje iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika u ime Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika kolega Ivica Mišić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovane kolegice i kolege. Ja ću danas nešto reći o BiH i Srpskoj Republici. Moram, jel dobivamo nekakve pozive da su naši Hrvati u Srpskoj Republici jako, jako ugroženi. Šta se to dešava u Srpskoj Republici takozvanoj jel, kako prolaze naši Hrvati u Srpskoj Republici koji su izgnani, ne prognani ili protjerani već izgnani znači Hrvati koji se ne bi ni smjeli vratiti u Republiku Srpsku? Žalosno je da je prošlo već 27 godina od početka rata do danas da ti ljudi najelementarnija prava nemaju na svoj opstanak i na svoju budućnost. To vam govori i biskup Komarica na televiziji kako u Srpskoj Republici se oduzima zemlja Hrvatima, kako se Crkvi oduzima zemlja, kako se ne poštuje Ustav BiH, kako ne funkcionira ta država pa apsolutno nikako, kako Hrvati da ostanu u toj državi. Mi ovdje u Hrvatskoj i u ovom Saboru govorimo o pravima manjina, naravno da svako i svako u ovoj zemlji i ovoj državi manjine imaju prava i trebaju ih ostvariti. Mi govorimo o pravima suverenog naroda u BiH, a šta je to suverenost, šta se dešava sa suverenosti da vi ne možete na vašoj zemlji u vašem selu izgraditi kuće i ne možete biti vlasnici te imovine. Sada se politikom Republike Srpske donosi zakon da se imovina oduzme Hrvatima koji nisu prisutni u tim dijelovima. Pošto su izgnani Hrvati i u Americi i u Engleskoj i u Australiji i u Njemačkoj čak ne znaju šta se dešava u Republici Srpskoj, šta se namjerava napraviti od svega toga, a dobro znamo da je Bosanska Posavina bila većinski hrvatski narod, dobro znamo da je u Banja Luci živilo 30% Hrvata, dobro znamo da je u Prijedoru i okolo da su u Sanskom Mostu živjeli do Jajca Hrvati. Zašto ih danas nećemo? Jel ovo možda kraj našeg naroda u Bosni? Pitamo se šta to radi Europa, šta to radi međunarodna zajednica, šta to radi Srpska Republika, šta to rade svi političari hrvatski u BiH, šta to radi neki naši političari koji sjede u Skupštini Srpske Republike koji se ne oglašavaju, koji ne traže, koji ne mole, šta su to radile dosadašnje politike, šta je to uradila politika prognanih 200.000 Hrvata da ih vrate svojim domovima, da im naprave kuće? Ako Bosna hoće u Europu, a znamo kako se treba ponašati ako ćemo biti europski dio svijeta, Hrvati su se borili za čitavu BiH, Hrvati su priznali BiH niti imamo prava u Srpskoj Republici, ama baš nikakva, a i u Federaciji vidimo da gubimo određena mjesta koja bi trebali imati, biraju nam neki drugi. Postavljam pitanje, koliko nam toga treba i pitam se tko je ugrožen u ovoj Europi današnjoj, ugroženi su Hrvati u Bosni, ugroženi, prognani, izgnani. Danas više se ovim izbjeglicama iz Sirije bavimo što naravno treba ljude pomoći, nisam protiv toga, nitko se ne bavi niti novinari, niti politika o Hrvatima iz Bosne. Ja sad odavde pitam i molit ću premijera, evo i sada Milanović je sada predsjednik države pa nek izvoli ići u Srpsku Republiku, neka razgovaraju, premijer je pokušavao bar u onom dijelu gdje je trebala autocesta ići, ja mu se tu opet zahvaljujem, ali nije sve kraj, ovo je tek početak nečega gdje je Srpska Republika želi oduzeti svu zemlju hrvatskom narodu koji nije tamo, a oni su istjerani i prognani. To je ono pitanje o kojem treba razgovarati u ovoj državi, mi smo domicilni narod u BiH, zato predlažem i tražim i od Vlade i vanjskih poslova da se pobrinu malo jer Komarica sam i nadbiskup Puljić ne mogu riješiti pitanje Hrvata preko 200, 250.000 nas nema u Bosni, a Bosna je kako znamo, mi smo najstariji narod u BiH prije nego i Muslimani i Srbi. Hvala vam.
Sljedeći klub zastupnika biti će onaj Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Marija Puh. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Evo, danas obilježavamo Dan ružičastih majica, odnosno dan borbe protiv vršnjačkog nasilja. Taj dan počeo se obilježavati 2007. g. u Kanadu kada su, kada je cijelo jedno razredno odjeljenje pružilo podršku dječaku koji je bio zlostavljan jer je došao u ružičastoj majici zbog podrške svojoj majci, a 2017. godine je ovaj Visoki dom zadnju srijedu u veljači proglasio Danom borbe protiv vršnjačkog nasilja. Govorimo o ovom danu ovdje za ovom govornicom jer u posljednjih par dana stvarno smo preplavljeni raznoraznim vijestima i svi su se jako bazirali i na korona virus koji nam prijeti, ali definitivno današnji dan ne smije ostati sa strane i ne smije promaknuti ni u medijima niti nigdje drugdje. Važno je da se priča o tome i da se osvijesti ljude koliki je to problem. Naime, Kraljevski koledž u Londonu je radio istraživanje koje je pokazalo jako zabrinjavajuće podatke, a to je da se one osobe koje su bile žrtve vršnjačkog nasilja osjećale posljedice i 40 godina nakon njihovog zlostavljanja, osjećale su razne tjelesne, psihičke i socijalne posljedice. Znači ljudi koji su zlostavljani u školi i od svojih vršnjaka su skloni depresiji, skloni su anksioznosti, a što je ono najgore jako im strašno pada samopouzdanje te jako često pomisle na samoubojstvo. Važno je o tome govoriti, važno je tome posvetiti se na isti način kao što smo se sada posvetili i korona virusu. Znači imamo stožer za borbu protiv korona virusa, a mislim da treba i hitno stožer za borbu protiv vršnjačkog nasilja jer naša djeca ako će biti zdravija, ako će se bolje osjećati imat ćemo bolju budućnost. Ono što još jako brine, to je elektroničko nasilje koje je nažalost u sve većem rastu i djeca svi već imaju mobitele, laptope, tablete, nažalost 5% djece je izjavilo da je konstantno svakodnevno izloženo zlostavljanju ili maltretiranju od strane svojih vršnjaka, dok je nešto veći broj njih rekao da su dobili neki komentar ili zlobnu poruku, ali se na njega nisu toliko osvrtali, ali to nije bilo sustavno. Vlada je nedavno donijela Akcijski plan za prevencija nasilja u školama, no mislim da bi trebalo puno više raditi na tome. U tom akcijskom planu propisani su određeni postupci i sve to više, ali mislim da bi trebali više razgovarati i mi sa djecom, pričati sa njima na način da shvate da loše riječi koje jedni drugima izgovaraju ostavljaju trajne posljedice na njihove prijatelje odnosno njihove poznanike. Također jedan podatak na koji sam naišla i o kojem bi trebalo voditi računa, pogotovo vezano za taj akcijski plan, za prevenciju nasilja koji je donesen na Vladi je to kada je Poliklinika za zaštitu djece u Zagrebu radila jedno istraživanje među učiteljima u školama došli su do rezultata da 17,5% učitelja najvjerojatnije ne bi reagiralo ako bi vidjeli neku lošu poruku namijenjenom nekom drugom učeniku jer djeca svašta pišu. Mislim da bi bilo važno da se osvijesti da nije bitno djeca svašta pišu, djecu treba upozoriti da to što se svašta piše može ostaviti znatne posljedice. Zahvaljujem.
Hvala.
Ispred Stranke rada i solidarnosti govorit će g. Ivica Mišić.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovane kolege i kolegice. Jučer smo bili na Odboru za iseljene Hrvate i bili su nam gosti, kao što je Miro Bulj maloprije govorio, iz susjednih zemalja gdje naši Hrvati žive. Znači bilo je iz Italije, Slovenije, Austrije, Mađarske, Češke, Rumunjske, Bugarske, Makedonije i Crne Gore. Bilo je to lijepo jučer slušati kako žive Hrvati izvan Hrvatske. Moram priznati, bilo mi je drago da sam ih upoznao u prvi puta nakon 5 godina, da su ljudi došli, da nam kažu kako se dešava i što se dešava njima u zemljama u kojima oni žive. Slušajući nacionalne manjine u Hrvatskoj i promatrajući njihova prava, stekao sam dojam da otprilike, a tako i mislim da najbolja prava imaju manjine u Hrvatskoj, od svih susjednih zemalja gdje mi živimo. A posebno ću g. Furio, reći malo o Talijanima, pa da vidimo koliko naši Hrvati imaju tamo prava. ne toliko koliko vi ovdje imate kod nas. Druga stvar, naravno da nisu ugroženi kao što su ugroženi u Srbiji, Crnoj Gori, Makedoniji, BiH. Ne možemo reći, evo, Slovenci nas nisu priznali kao manjinu iako nas tamo ima 50 tisuća. Njih 10 nismo priznali, ne znam radi čega, ali tu je istina. Crnoj Gori naši Hrvati su najnepoželjniji narod u toj državi, znači svi narodi su poželjniji kod ispitivanja, mi smo bili zadnji narod koji bi željeli Crnogorci da žive u Crnoj Gori. U Srbiji da ne pričamo. Kolega Bulj je maloprije rekao da ne da su ugroženi, ne da ih maltretiraju, već je opasnost živjeti tamo. Druga stvar, oni tamo nemaju nikakva prava, izbori dolaze naravno, ako prođeš preko neke stranke i slučajno možeš doći u njihov parlament, drugačije nemaju šanse. Mi smo sve potpisali, sve smo učinili, ono što smo potpisali i po Ustavu, pitam se, tko je potpisao da nije tvrdo rekao da moramo i mi biti učesnici u njihovom parlamentu. Sramotno, ali istinito. U Mađarskoj, bar mogu biti u parlamentu, ali ne mogu glasovati, ne mogu određivati. U Austriji isto imaju problema, ali su bogata zemlja pa se to manje primijeti. U Makedoniji, Makedonija ovdje, makedonska manjina dobiva nekakvih, koliko, ako sam dobro razumio, nemojte me držati za riječ, 150 tisuća eura godišnje, naš narod u Makedoniji ne dobije 0 kuna, ama baš ništa. Pa ja vas pitam, tko je ugrožen u ovoj okolini, tko je ugrožen u ovoj državi? U BiH, odakle sam potječem, što se dešava Hrvatima koji su izdani, koji imaju svoje ništa? Ne smiju se ni vratiti u svoje kuće, a ne daj Bože da netko odavde iz Hrvatske kaže da ih treba pomoći i da Dodika pritisne da se naprave te kuće, da se ljudi vrate, to je 200, 250 tisuća ljudi. Postavlja se pitanje kakvu mi to politiku vodimo? Što to mi činimo? Evo, ja sam u odboru 5 godina, želio sam obići sve, vidjeti kako žive, otići u Srbiju i u Mađarsku, pa i Makedoniju, to smo kroz 5.g. trebali svi obić. Nismo naravno da nismo jel bitni smo samo da sjedimo, da pričamo, a u stvari da ne pomjerimo ništa. To nije posao. Ja to smatram da to nije posao. Posao je ono kada sjednemo, dogovorimo, idemo, odradimo posao, takav kakav možemo, a možemo puno više neg što činimo. Ja bi rekao najbitniji je komfor u saboru, da sam ja tu, a sve ostalo oko mene neka stoji onakvo kakvo je, kakvo je. Zato se sporo razvijamo, zato sporo radimo, zato sporo, zato nam djeca odoše iz moje Slavonije. Nemamo 30.g. prugu koja je povezana Vinkovci-Zagreb. Nijedna Vlada dosada, evo i ja se nadam ova Vlada još nešto čini u tome dijelu, pa zašto je to uništeno? Svaka dva minuta vlak je kroz Vinkovce prolazio za istok, 3000 ljudi iz Vinkovaca je radilo na željeznici, danas vam prođe 80, a prolazilo je od 400 do 450 vlakova. Postavljam evo ovdje pitanje i javnosti i svima, šta činimo da budemo bolji, da budemo konkretniji i [[Upadica: Fala]] da radimo, ne da pričamo [[Upadica: Fala lijepo, fala]] kao i uvijek? Hvala vam.
Pa ako želimo raditi niko nas ne sprečava u tome, ja sam 4 put, ja sam 4 puta bio u Italiji kod Hrvata, u Moliseu i to je jako daleko g. Mišić i čudim se da vi, da vi iz, a čudim, a čudim se da vi iz, iz, iz tog odbora ne posjećujete Hrvate izvan domovine, a to bi bila vaša obaveza. Ja sam kažem bio 4 puta kod njih, a smatran sam tamo kao kod kuće od njih, kao kod kuće se smatram od njih, a naša ustavna obaveza i vaša ustavna obaveza je da ih posjetite. Hvala lijepa. Idemo dalje, sutra, ne sutra pardon, u srijedu 11. ožujka nastavljamo u 9,30 sa Izvješćem o poslovanju Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2017.g. i dalje još 3 točke imamo nakon ove, što i možete naći naravno na sajtu. SJEDNICA PREKINUTA U 11,01 SATI.
Idemo sada na zadnju raspravu, poštovani kolega Kažimir Varda u ime Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Htio bih se obratiti i sugrađankama i sugrađanima grada Zagreba u ime kluba Stranke rada i solidarnosti, nezavisnih zastupnika. Prije svega pridružujem se izrazima sućuti obiteljima Carevića čija je 15-godišnja kći Anamarija teško ozlijeđena u potresu preminula. No, odmah nakon potresa kao što ste svjedoci sat vremena na terenu su bile sve gradske komunalne službe, Čistoća, Zagrebačke ceste, Zrinjevac, Vodoopskrba, Odvodnja, Plinara, Komunalno redarstvo, Policija i Hrvatska vojska, oni su do sada odradili tisuće postupanja. Samo jučer odrađeno je više od 500 hitnih intervencija. Gradske službe u suradnji sa vojskom RH, vatrogasnim postrojbama iz Zagreba isti dan su očistile sve ulice grada na čemu svima njima ovom prilikom još jedanput zahvaljujem. Stotine volontera građevinske struke izišli su na teren i rade od ujutro do kasno u noć radi prvih izvida i prvih procjena stanja statike zgrada da se vidi mogu li se ljudi vratiti u objekte ili moraju zamjenski smještaj. Građanima je osiguran smještaj koji su ostali bez sigurnog krova nad glavom u studentskom Cvjetnom naselju, a njih 250 sinoć je tamo dobilo dom kao i topli obrok koji su im osigurali Zagrebački dobri dom i zagrebački Crveni križ dok je Holding osigurao dvije besplatne linije na kojima se javljaju ljudi kojima je potreban smještaj ili koji su na bilo koji način pogođeni u potresu. Kako je to bilo moguće u takvom kratkom roku ovako sve organizirati? Znate, zahvaljujući i pripremama i organizaciji koje grad Zagreb, Gradski ured za izvanredne situacije na čelu sa gospodinom Kalinićem napravio ne samo taj dan nego daleko prije, pripremajući i civilnu zaštitu, obavještavajući građene prigodnim plakatima i lecima koje smo svi dobili na kućnu adresu što napraviti u slučaju potresa. Neki su se političari i u Gradskoj skupštini pa i mediji i javnost izrugivali, ismijavali tim pripremama smatrajući da se to Kalinić igra, kao malo dijete u vrtiću. Evo rezultata. U najmanju ruku ako mu se ne ispričati, a onda bar pohvaliti sve ovo što sam do sada nabrojio. Htio bih na kraju spomenuti jedan problem koji nam ostaje, a to je onih 5% iznosa koji se priznaje kod konačno potvrđene štete na imovini pojedinog oštećenika kao i što se tiče roka za prijavu štete. Moram reći da je gradonačelnik grada Zagreba koji je proglasio elementarnu štetu se obratio Ministarstvu financija sa zahtjevom za produženje roka što je Ministarstvo financija i odobrilo, pa se novi rok za prijavu štete umjesto 8 dana odredio u 30 dana, ali predlažemo da se s obzirom na visinu isplate za utvrđenu štetu koja je po sadašnjim propisima 5% iznosa konačno potvrđene štete, predlažemo Vladi da donese odluku da ta visina štete može biti i viša od 5% konačne potvrđene štete i mi ćemo sigurno kao klub u svakom slučaju podržati takvu odluku. Za kraj drage sugrađanke i sugrađani, hvala vam na držanju ne samo vezano za ovaj potres već i svih ovih dana dok se borimo protiv epidemije koronavirusa nastojeći iz svega izaći sa što manje štete i sa što manje izgubljenih života. Molim vas i osobno i u ime kluba da i dalje pratite obavijesti nadležnih stožera i institucija koji čine sve da iz ove bitke ispadnemo kao pobjednici. Ne podliježite lažnih proroka, lažnih medicinara i populista jer uz pomoć vrijednih ljudi koji svakodnevno, izlažući, izlažuju se brojnim ugrozama, brinu o našem zdravlju i održavanju svih neophodnih funkcija. Zajedničko hvala svima njima, liječnicima, sestrama, hitnim službama, pripadnicima HV-a, policije i civilne zaštite, volonterima i našim zagrebačkim komunalnim službama. Budite dragi sugrađani i sugrađanke odgovorni i čuvajte sebe i svoje bližnje. Hvala.
Hvala vam.
Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika također će iznijeti svoje stajalište u njihovo ime govorit će zastupnik Mladen Madjer.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Na početku hvala svima koji ovih dana daju svaki svoj atom snage kako bi pomogli u ovim strašnim nepogodama. Proživljavamo teško vrijeme za Hrvatsku, ali vrijeme teče dalje i očekuju nas novi izazovi i ne smijemo u ovom trenutku zaboraviti ili uništiti ono što imamo. Ja bih danas prvenstveno govorio o OPG-ima iako su moji prethodnici već upozoravali na problem OPG-a. Nažalost, ovo je vrijeme u kojem moramo učiniti nešto više za naše proizvođače da izvanrednim mjerama spriječimo bezočan uvoz koji nas čini nažalost ovisnima, a naša OPG vodi u ekonomsku propast. Mi konkretno kao Stranka rada i solidarnosti imamo dva konkretna prijedloga što se tiče OPG-ova. Prvi prijedlog je da se u što kraćem roku sazove sastanak ljudi svih prehrambenih lanaca kako naših tako i stranih, da im se na tom sastanku izloži i upitati ih jesu li spremni uraditi nešto za zemlju u kojoj rade i žive koji za ljude na kojima zarađuju, a čak profit iznose i van? Jesu li spremni u određenom vremenu preuzeti poljoprivredne i ratarske proizvode od domaćih proizvođača? Pitati ih otvoreno za cijenu, ali da tu cijenu i dokumentiraju ukoliko ima cijenu koju momentalno prodaju robe. Ukoliko je velika razlika u cijenama neka našim proizvođačima plaćaju onu koju plaćaju uvoznu robu u inozemstvu, a onda bi država trebala snositi troškove razlike i isplaćivati našim proizvođačima koji jasno moraju izaći sa jednom korektnom cijenom. Ukoliko nisu spremni na to, treba razmisliti o zabrani uvoza nekih proizvoda te isto tako ako situacija zahtjeva čak uvesti izvanredno stanje. Ne smijemo dozvoliti da uništimo naša obiteljska poljoprivredna gospodarstva. Druga mjera koju predlažemo, a isto se čulo to je otvaranja tržnica, znači u skladu sa naputcima Stožera civilne zaštite. Primjer znači da se može organizirati, ak se može organizirati kupovina u velikim trgovačkim lancima, ja sam uvjeren da se tako može organizirati i prodaja u tržnicama. Evo primjer znači da se popuni svaki drugi štand u svakom drugom redu da se formira ulaz sa kontrolom ulaska kupaca, isto kao što se kontroliraju u velikim lancima gdje se prodaje nažalost hrana koja je uvezena. Također, to je prilika da u takvim okolnostima ulazak na tržnicu imaju prvenstveno naši proizvođači, a ne preprodavači i šverceri. Također treba i limitirati cijenu na tržnicama. Također sve ovo je bolje nego rušenje plastenika, zaoravanje povrća, voća i cvijeća. Također apeliram na Ministarstvo poljoprivrede i Vladu RH da se isplati u što kraćem roku poticaj kako bi se osigurala proljetna sjetva, a ne da se čeka rok od 30.6. kad i rok za posljednju isplatu. Ovim mjerama, prijedlogom, znači Vladi štitimo naše proizvođače jel poljoprivreda se ne smije zaustaviti. I zato poručujem svima onima koji se bore da opstane neka se drže, a svima nama da dobro razmislimo jel ako nema poljoprivrede bili bi ili ćemo biti gladni. Hvala.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom, prvi dan u tjednu plenarne sjednice, slobodni govor, prvi je na redu poštovani kolega Mladen Madjer u ime Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege. Jasno treba odati priznanje svima onima koji se bore sa ovim virusom, priznanje Stožeru civilne zaštite, ali u ovom momentu možda treba i dati neke prijedloge oko poboljšanja funkcioniranja određenih stvari u RH. Između ostalog htio bi reći prvenstveno o OPG-ovima što sam i na prošlom izlaganju govorio, a radi se o tržnicama. Pozdravljam jasno i funkcioniranje on line tržnica iako svi smo svjesni da dugoročno je to veliki problem za sve oni koji tu sudjeluju jel znači od svog vremena, od onih troškova koji imaju sa dostavom, a jasno da ne mogu potrošaču zaračunati veću cijenu. Upozoravali smo na to da Vlada mora napraviti hitan sastanak, hitan sastanak sa svim prehrambenim lancima, da mora prisiliti prehrambene lance da otkupe sve proizvode naših OPG-ova, moraju prisiliti. Ukoliko se radi o cijeni, da je cijena veća naših proizvođača, a manja od lanaca koji prodaju, mora sudjelovati država u podmirenju te razlike cijene. Ako ne to, to je otvaranje tržnica. Evo, ministar Božinović je jučer rekao da razmatraju neke, neke ideje oko otvaranja tržnica. Tržnice se moraju pod hitno otvoriti, moraju se otvoriti pod hitno poštivajući naredne mjere Stožera civilne zaštite. A to je moguće napravit uvjeravam sa komunalnim redarima koji će stajati na ulasku i izlasku tržnice, ograničavanja ljudi koji će biti na tržnicama. To je moguće napraviti i moramo našim OPG-ovima dozvoliti dolazak na tržnicu i prodaju. Moramo im to dozvoliti jel ćemo uništiti i ovo malo proizvodnje što nažalost imamo, da samo podsjetim da smo u prošloj godini uvezli znači za milijardu i 400 milijuna EUR-a poljoprivrednih proizvoda. To će se povećati ako uništimo i ovo malo što imamo, a nažalost ovo je vrijeme, možda trenutak da to ispravimo. Također htio bi malo obratit se i na izdavanje propusnica. Radi se prvenstveno o OPG-ovima odnosno o poljoprivrednicima, ratarima koji sudjeluju sada u pripremi, jasno neće ovaj tjedan s obzirom da je veliki tjedan, u pripremi tla za proljetnu sjetvu. Mislim da nevjerojatno da iz jednog mjesta gdje je razdaljina čak u jednoj općini je granica jedna ulica općina od općine da mora imati propusnicu. Moramo biti malo fleksibilniji, zašto ti ljudi, oni idu u svoj traktor, oni jedini koji sjedaju u svoj traktor i idu na svoju njivu, ide orat zemlju, ide pripremat za proljetnu sjetvu i mi njega opterećujemo da mora izvaditi propusnicu. Pa mislim da to nije potrebno. Ostavimo nek ljudi pripreme zemlju, nek idu u sjetvu, jel meni nije jasno, neće on u svom traktoru prepeljati virus, neće zaraziti na polju zeca, fazana ili srnu, nema nikoga u blizini. Mislim da trebamo to razmotriti. Također apeliram na Vladu da hitno sazove sastanak sa svim otkupljivačima žita. Nama slijedi šesti, sedmi mjesec žetva, znači pšenica, uljana repica i ječam. Moramo razmotriti kolike su potrebe RH, kolike su potrebe RH da se to uskladišti, da se stvore, da se otkupi sav višak proizvoda, da se stvore robne zalihe. Ne smijemo dozvoliti da se roba izveze. Znači praktički ako bude viška da se napravi izlaz. Zabraniti izlaz ove robe, a to je vrlo brzo i mislim da bi Vlada morala u što kraćem roku sjesti sa svim otkupljivačima. Jasno da je tu i, što sam napomenul da Vlada mora hitno isplatiti poticaje, ne treba čekati 30.6., isplatiti poticaj seljacima, OPG-ovima za proljetnu sjetvu, a nešto više ću o svom prijedlogu kad dođe Zakon o poljoprivredi. Hvala lijepo.
Slijedeće iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, uvaženi zastupnik Ivica Mišić.
Hvala potpredsjedniče sabora, poštovane kolege i kolegice. Pošto ne mogu pratiti vrijeme, zaželio bi svima Hrvatima i svima u svijetu sretan i blagoslovljen Uskrs. Naravno, želim reći i zahvalit se našem stožeru, liječnicima, policiji, vojsci i vatrogascima, navijačima koji su pomogli i poslije ovog potresa i ovog zla koje se desilo u svijetu, pošast korone koja je prekrila čitav svijet. Time vidimo da smo mali na ovom svijetu, da niko nije veličine, sve veličine danas padaju dok ne riješimo problem korone. Poštovana gospodo, ja znam ko je najviše ugrožen danas, to su obrtnici i poduzetnici i poljoprivrednici. To je daleko, daleko najugroženiji dio svijeta. Pošto sam i sam poduzetnik znam šta se dešava kad dođete u firmu zatvorenu, kada imate radnike i kada ne možete normalno funkcionirati kao normalan čovjek. Zašto to govorim? Neću optužiti nikoga i reći da je svakome lako i u politici i bilo gdje, u gospodarstvu i u bilo čemu, ali u gospodarstvu je daleko, daleko najjače, najgore. Kako riješiti problem? Teško. Mi znamo svi da smo Slavoniju zapustili, znamo da smo poljoprivredu uništili, znamo da nismo napravili ništa od rata do danas, da je Slavonija ostala prazna, da poljoprivrednici jedva dišu. Vidite, danas nemamo više, vjerojatno nećemo imat turizam onaj koji smo trebali imat, gdje smo se najviše oslanjali i gdje smo najviše ulagali. Pitam se da smo uložili u Slavoniju, u stvari ne mogu reć da se nije ulagalo, ali se nije vodilo računa o ulaganju i naša poljoprivreda je došla u problem. Znamo problem Agrokora i svega drugog. Ali na kraju moram reći i moram se zahvaliti ovoj Vladi danas koja je donijela mjere koje kako tako, napravila je jedan ustupak poduzetnicima, obrtnicima i poljoprivredi, ja bi rekao osvježila je dan u jednom trenutku kad smo se svi pobojali da ćemo stvarno biti na koljenima. Naravno, to neće ozdravit poduzetnika, neće moći napredovati, ali sasvim mu je lakše kada ne mora svojim radnicima bar isplatiti onu plaću koje nema, nisu svi poduzetnici, ni obrtnici bili u dobrom položaju, posebno poljoprivrednici, ali evo sad je Bog dao da svi vidimo koje smo mi veličine, da poljoprivredu dignemo, da je plasiramo na naše, danas sutra, more koje će kada proradit, mi danas ne znamo ništa šta će biti za 2, 3 ili 5 mjeseci. Ja se bojim da ovo ne potraje duže, smatram da i ova država naša koja smatram da je dosta dobro vođena u zadnje vrijeme, da imali smo suficite, da ćemo to uspjeti potrošiti, onda naravno moramo ić u zaduženje. Kako će sve ovo teći, to ćemo vidjeti i moramo našim građanima poručiti da budu strpljivi, da se čuvaju, najbitniji je život što smo mi ovdje i pokazali, što svijet to nije pokazao, bitni su bili biznis i novac i u Americi, i u Francuskoj i u Švedskoj i u Engleskoj i Španjolskoj i Italiji, mi smo ipak pokazali jednu veličinu gdje smo zaštitili čovjeka, struka, Vlada je počela poštivati struku, dala joj otvorene ruke i smatram da je uradila jedan dobar posao jer čovjek je ispred svega, da li on ima 20 ili 80-90.g. Poslije smrti sve nestaje. Prema tome, zaštitili smo naše građane koliko smo mogli i s te strane moram biti zahvalan i čestitati i našoj Vladi i svim naporima koji se vrše, do kad će trajati, ja to ne znam, nitko to ne zna na ovom svijetu i smatram da nekakve stvari moramo promijeniti i moramo drugačije razmišljati. Nadam se poslije svega ovog kad stane da će i čitav svijet ići u jednom drugom smjeru nego što je do sad išao. Neki dan, u stvari jučer sretnem čovjeka, kada je potres nažalost pogodio i Zagreb, pa mi kaže, ja sam pobjegao iz zgrade, možete misliti iz zgrade su svi pobjegli, bilo je 12-ero djece i 17-ero pasa. To je samo uputa čitavom svijetu i svima da se okrenemo malo više ljudima, da budemo malo skromniji, skrušeniji i da počnemo raditi jednom kako bi trebalo biti uređeni svijet. Hvala vam.
Hvala. Sljedeće iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti uvaženi zastupnik Mladen Madjer.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Osvrnuo bih se na stanje u poljoprivredi. Smatram da Ministarstvo poljoprivrede mi se čini da je nekako uspavano i da ne radi ono što bi moglo nažalost u ovim teškim trenucima za Hrvatsku da ne radi dovoljno da zaštiti OPG-ove. Tražili smo da se napravi isplata poticaja prije proljetne sjetve, evo proljetna sjetva je pri kraju, isplata poticaja nema. Možda na terenu je, ali po svim informacijama sa terena isplata poticaja nije krenula. Upozoravali smo ovih dana isto na moguće nestašice hrane i mogućnosti glada koji bi se mogao pojaviti nažalost. Apeliram na Ministarstvo poljoprivrede i na Vladu RH da hitno napravi sastanak sa onima koji su glavni u robnim zalihama da se otkupe svi proizvode kojih momentalno ima na OPG-ima da nam se ne dogodi upravo što se najavljuje, a znamo koliko smo uvezli prošlu godinu za milijardu 450 milijuna eura poljoprivrednih proizvoda. Također omogućiti pomoć u gospodarstvu, to što je najavljeno i u poljoprivredi, a i rješavanje poljoprivrednog zemljišta. Znači hitno se mora promijeniti Zakon o poljoprivrednom zemljištu i omogućiti OPG-ima da postanu vlasnici zemlje, a ne da su u zakupu. Također krenulo se sa revalorizacijom cijene zakupa zemljišta, nažalost stalo se, zanima me isto zbog čega se stalo, zbog čega ne ide svojim tokom što se tiče revalorizacije? Evo Stranka rada i solidarnosti napravila je program za poljoprivredu, razvoj sela i oni koji su radili oni koji su stvarno uključeni u proizvodnju, a ne kao to su do sada radili programe praktički iz vrha piramide, a ne od dna, znači program koji su radili oni koji su direktno uključeni u proizvodnju. Kroz nekoliko dana ćemo ga i predstaviti direktno na OPG-u gdje ćemo ukazati i dati prijedloge oporavka hrvatskog sela. S obzirom da dolazim iz Koprivničko-križevačke županije jučer je stožer izvijestio o novom prodoru korona virusa u starački dom. Stvarno je nedopustivo da nakon Splita nam se dogodi prodor korona virusa u starački dom. Tražimo od ministra Beroša, od ministra Božinovića da hitno naprave istragu oko uzroka koji su pogodovali da se pojavi virus i da se na pravi novo izvorište virusa u staračkom domu u Koprivnici, a nakon njihovog nalaza također i odgovornost onih koji su to trebali to spriječiti od ravnateljice, od epidemiološkog zavoda, od Stožera civilne zaštite. Smatramo da je to bilo nedopustivo da nam se ponovi ono što se dogodilo u Splitu, a sigurno su bile neke nepravilnosti jer upućeno je anonimno pismo koje je došlo od djelatnika Doma za starije osobe u Koprivnici gdje oni ukazuju na propuste koji su se događali u domovima i na lažno obavještavanje i Stožera civilne zaštite i donošenja odluka. I smatram da je zadatak na ministru Berošu i na ministru Božinoviću da istraže tko je to dozvolio i što je uzrok ovom širenju žarišta u domu. A nažalost evo kruže i video zapisi od jednog sastanka, sastanka stožera jučer civilne zaštite gdje je načelnik Stožera civilne zaštite nije znao da su uključeni mikrofoni gdje se praktički izruguju sa ovim gdje se traže oklade koliko će biti opet zaraženih i novo zaraženih. Mislim da to u ovo vrijeme nije u redu i mislim da bi trebali snositi određeni ljudi odgovornosti za ovo što se dogodilo. Hvala.
Sada je na redu Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, poštovana kolegica Ermina Lekaj Prljaskaj. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani građani RH. Prije svega bih željela još jednom izraziti punu potporu radu Nacionalnog stožera civilne zaštite i zahvaliti svim zdravstvenim djelatnicima koji u ovim osobito teškim trenucima stoje na prvoj crti obrane od širenja zaraze korone. Međutim, suočavanje s krizom zahtijeva u ovom trenutku i iskorak prema normalizaciji čitavog društvenog života, a u tom smislu za osobitu, bitna normaliza, u tom smislu je osobito bitna normalizacija i gospodarskog života. Predstavljene Vladine mjere za pokretanje gospodarskih i drugih djelatnosti te aktivnosti koje će biti poduzete u smjeru popuštanja ranije uvedenih mjera, predstavljaju značajan preduvjet i važan korak prema oporavku domaćeg gospodarstva. Kontinuirana i pravodobna opskrba stanovništva prehrambenim proizvodima, osobito pekarskim proizvodima, predstavlja značajan moment u osiguranju svih tih preduvjeta. Stoga bi se u svom današnjem obraćanju prvenstveno osvrnula na rad i djelatnost malih poduzetnika, odnosno obrtnika koji se bave pekarstvom. Ova kriza je duboko pogodila i pekarski obrt u cijelosti, posebice u male obiteljske tvrtke koje kontinuirano investiraju svoju dobit u proširenju svojih proizvodnih kapaciteta te zapošljavanju radnika izvan vlastitog obiteljskog kruga. Od izbijanja krize zabilježen je dramatičan pad prodaje pekarskih proizvoda. Nažalost čitava pekarska industrija u RH je već godinama zapostavljena pa se stoga u ovoj djelatnosti još bolnije osjećaju posljedice gospodarske krize izazvane virozom korone. Kako bi se osigurala konkurentnost u pekarstvu, potrebna su značajna ulaganja, a budući da su poduzetnici iz ove branše bili opterećeni i značajnim davanjima prema državi, rezervnih sredstva za daljnju efikasnu modernizaciju je bilo izuzetno malo. Zbog navedenih razloga mnogi su se poduzetnici, a osobito mali obrtnici danas nalaze u osobito teškoj situaciji. Neovisno o svim nagomilanim problemima, s kojima se danas moraju suočavati, oni su još jednom pokazali svoju nesebičnost i plemenitost te su se snažno solidarilizirali sa svim svojim sugrađanima, a u pojedinim županijama u suradnji sa stožerima nacionalne zaštite i volonterima Crvenog križa nastavljaju se ranije započete humanitarne akcije. U ovim teškim trenucima osobito je značajna i uloga medija i njihovo nepristrano i pravodobno izvještavanje čitave hrvatske javnosti. U tom smislu smatram da je bilo krajnje neprimjereno i neprofesionalno emitirati na jednoj od televizija prilog vezan za rad pekare bez suglasnosti njezina vlasnika uz korištenje snimaka napravljenih skrivenom kamerom. Umjesto senzacionalizma i ekshibicija, upravo nam je danas više nego ikada prije potreban profesionalan pristup poslu. Ova ocjena se nepristrano odnosi na sve struke u RH. Ukoliko bi tko ovu krizu zloupotrebljava za stjecanje nepripadajuće dobiti, pozivam sve nadležne institucije da sankcioniraju takve pojedince, a ne da se bezrazložno medijski stigmatizira čitava jedna poduzetnička zajednica. Također, bi isto navela da su brojni proizvođači iz pekarske industrije koji trpe štete zbog nove regulacije radnog vremena po njihovim trgovinama, predložila da se radno vrijeme za njih počinje od 6 sati do 21 sat. Znači molim sve nadležne da uzmu u obzir do sada sve iznesene argumente da se usvajanjem predložene regulacije radnog vremena specijaliziranih trgovina pekarskih proizvoda spasi čitava jedna djelatnost čiji su nositelji odgovorni za očuvanje brojnih radnih mjesta, ali i za neophodnu opskrbu čitavog stanovništva nužnim prehrambenim proizvodima.
Idemo na 6-tu raspravu, poštovani kolega Ivica Mišić u ime Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika. Izvolite.
Hvala predsjedniče sabora. Poštovani kolege i kolegice, poštovani hrvatski građani, želim vam, vas uputiti da je svibanj mjesec, mjesec žalosti hrvatskog naroda, mjesec u kome je ubijeno najviše Hrvata u povijesti Hrvatske, više nego što je ubila korona virus danas u čitavom svijetu, mjesec u kome je sjetimo se 12 redarstvenika u Borovu, mladih ljudi koji su ubijeni, za koga nitko nije odgovarao, sjetimo se 51 ubijeni čovjek u zapadnoj Slavoniji gdje naš predsjednik Hrvatske države nije htio ni svijeću zapaliti i vijenac postaviti. Pitam se zašto je to tako? Zato što je za nekoga ovo slučajna država, zato što je za nekoga ova država nije potrebna i oni je ne žele. Šta su htjeli s tim? Htjeli su umanjiti vrijednost Domovinskog rata, htjeli su umanjiti i proglasiti Hrvatsku na neki način još uvijek ustaškom državom. Sjetimo se bivšeg predsjednika koji je rekao u Izraelu, da ustaška zmija u hrvatskim, na hrvatskim grudima još uvijek stoji. Sjetimo se onih koji su rekli da nije dovoljno ubijeno ljudi u Hrvatskoj, sjetimo se tih 200.000 ubijenih ljudi i 200.000 djece i nevinih na Bleiburgu. Sjetimo se svih tih uvreda da smo mi agresori na BiH. Čitajući gospodina Ostojića koji je rekao da mu je Tito podario lijepu mladost, pitam sada ovdje gospodo da li je netko lijepu mladost tim 12 redarstvenika podario, da li je u Vukovaru netko podario onoj djeci 70 ubijenih i mladih ljudi koji su izginuli bez potrebe u svojoj državi. Da li je tu netko podario lijepu mladost? Da li je lijepa mladost bila poslije rata istjerani i protjeranih Hrvata i ubijenih od '45.-'48., da li je to bila lijepa mladost? Nije gospodo. Da li je onaj Francuz slučajno došao iz Francuske da pogine u Vukovaru i da izgubi svoju lijepu mladost? Pitam vas, tko želi ovu Hrvatsku proglasiti ustaškom, tko je nacrto u Splitu, kukasti križ? Zašto su podcjenjivali predsjednicu koja je grlila na onoj kiši naše reprezentativce koji su se borili za Hrvatsku u sportu, koji su osvojili 2 mjesto i pljuvali svugdje po hrvatskim medijima? Da li je ona volila Hrvatsku? Pokazala je domoljublje, pokazala je ljubav prema sportu, prema državi i prema svom narodu u odnosu na ovih danas koji to govore. Tko nam predaje povijest gospodo? Nekakav Tvrtko Jakovina, Markovina, Klasić, Puhovski, nigdje ne možete vidjeti povjesničara koji bi govorio istinu o Hrvatskoj državi i o hrvatskim braniteljima kao Ante Nazor, Jurčević i sl. Gdje su ti veliki desničari koji se sakrivaju po potrebi i žele pokazati da su desničari pa onda su odradili posao za Milanovića. Ja vas sada pitam gospodo, gdje mi idemo? Hrvatska država sigurno ne želi biti ustaška država i niti nije, ali sigurno neće biti ni komunistička, ni onakvu kakvu ste vi želili, ustvari je ne želite ni danas. Sjetimo se govora Tuđmana u Vukovaru pa ću ga počet, pokušati citirati. Ovako je rekao, smetaju vam bijelo polje, smeta vam za dom spremni, smeta vam spomen ploča HOS-a, smeta vam Oluja, smeta vam katolička crkva na televiziji, a onda je lijepo rekao, to je lako rješivo, van iz Hrvatske. I njega ste ucjenjivali i pokušali natjerati da sve što je hrvatsko da se skloni iz ove Hrvatske države. E gospodo neće biti, neće ići nikada i vi više nećete uspjeti skloniti od ovog '91. godine rata kojega vi doslovno ne priznajete i koji želite ga u svakom slučaju proglasiti HOS-ovske ustašama, a to mladi ljudi nisu, ti mladi ljudi borili se za Hrvatsku državu i pod hrvatskom zastavom i HOS-ovom. Vi nikada, nikada nećete više uspjeti ono što vi želite gospodo, a i vi kad ste imali lijepu mladost [[Upadica: Zahvaljujem.]] a tuđe uništili. Hvala.
Sedma rasprava, poštovani kolega Mladen Madjer u ime Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika. Izvolite.
Saborski zastupnici, Stranka rada i solidarnosti je tražila od Vlade i ministarstva isplata poticaja i dobro je da je, da su poticaji isplaćeni no stanje u poljoprivredi i dalje nije bajno. Ali jasno da nije krivac samo ova Vlada za ovakvo stanje u poljoprivredi. Krive su i prošle vlade koje su svojim neodgovornim ponašanjem dovele poljoprivrednu proizvodnju na ovako nisku granu. Ja se nadam da je ova Vlada u ovoj teškoj situaciji za, ekonomskoj situaciji za Hrvatsku, Europu i za cijeli svijet pojavom korona virusa uvidjela stanje proizvodnje u poljoprivredi u Hrvatskoj. Stranka rada i solidarnosti upozorava stalno Vladu i Ministarstvo poljoprivrede da se mora više pažnje posvetiti našim obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima odnosno našim proizvođačima. I napominjemo, moramo zaštiti naše proizvode, moramo zaštiti naša obiteljska poljoprivredna gospodarstva. Jasno da to možemo prvenstveno da im osiguramo sigurnu prodaju njihovih proizvoda, a to znači da sva proizvedena roba na obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima mora biti i otkupljena. Na prvom mjestu moramo zaštiti znači naše proizvode od mandarina, lubenica, jabuka, salata, graha meso, moraju biti prvo otkupljeni i plasirani na naše tržište. Mi smo svjesni da nažalost mi ne proizvodimo toliko da možemo opskrbiti naša tržišta, ali se ne smije događati da uvozimo robu, a naša obiteljska poljoprivredna gospodarstva istovremeno ne mogu tu robu koju smo uvezli ne mogu prodati. Jednom treba jasno stati na kraj uvoznom lobiju i svima onima koji se bogate i pune džepove na štetu naših OPG-a. Dajmo da konačno naša roba, roba proizvedena na našim OPG-ima bila ona velika i mala završe u našim školama, vrtićima, bolnicama, policiji, vojsci, staračkim domovima. Znajmo konačno reći ne svim manipulatorima koji rade na štetu naših OPG-ova. Uvjeravam se da, uvjeravam vas da sve to možemo riješiti ako ima dobre volje i ako se stvarno želi pomoći našim OPG-ima ili je cilj da se uništi i ovo malo proizvodnje što je ostalo u Hrvatskoj. Jasno da smo svjesni da kao članica EU trebamo poštivati Zakon o javnoj nabavi, ali istovremeno vas pitam da li naša roba, jabuke, mandarine, lubenice ili nešto drugo bude po pojedinim europskim državama prije nego li oni prodaju svoju robu. Baš zanimljivo, a isto poštuju sigurno Zakon o javnoj nabavi. Ima još mogućnosti oko pomoći OPG-ovima i pomoći da im osiguramo što lakšu proizvodnju, a time da im omogućimo da budu konkurentni prema proizvodima u drugim zemljama EU, a to su npr. rješavanje poljoprivrednog zemljišta. Naši OPG-ovi moraju postati vlasnici poljoprivrednog zemljišta. Zatim osnivanje otkupnih distributivnih centara kao i drugačija isplata poticaja. Ovo izgradnje samih otkupnih centara ćemo više objasniti u programu koji je napravila Stanka rada 365, no još nemam puno vremena pa bi malo još htio reći o poljoprivrednim mirovinama. Već sam govorio da negdje ima oko 65.000 poljoprivrednih mirovina, ali sramotno je da skoro 20.000 poljoprivrednih mirovina je ispod one socijalne pomoći, ispod 800 kuna. Mi imamo prijedlog zakona, hitni postupak, znači gdje se predviđa za starije osobe pomoć od 800 kuna, a opet govorim da skoro 20.000 poljoprivrednih mirovina ja ispod 800 kuna. Da li je to normalno da oni koji su 365 dana radili na svojem imanju, proveli znači u svojim njivama, u svojim stajama i velim 365 dana radili i imaju sramotnu mirovinu koja je manja od socijalne, socijalne naknade i koja će biti vjerojatno i izglasana naknada za pomoć starijim osobama od 800 kuna. Hvala.
Gospodin Ivan Mišić, iznositi će stajalište Kluba zastupnika Strane rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče sabora. Poštovani kolege i kolegice, ovaj mjesec je mjesec tuge za sve Hrvate, trebali smo nazočiti na Bleiburgu na misi da se podsjetimo na naše ubijene i pobijene naše Hrvate koji su željeli izaći iz one Hrvatske. Danas promatrajući naša biskupska konferencija je donijela da se održi misa u Zagrebu i u Sarajevu u katedrali i vidimo da se kardinal Puljić napada u medijima Bosne i bosanski antifašisti su se digli na zadnje noge govoreći i protestirajući u Bosni da to se ne desi. Pitam se danas, čemu to ide, šta je to? Naš bivši predsjednik sramotni Mesić je dao izjavu za bosansku televiziju da se u Bleiburgu nije ništa desilo. Ja vas danas pitam da li su zločinci ljudi koji nisu imali prilike branit se na nikakvim sudovima ili su zločinci oni koji su pobili 200.000 ljudi bez suda i bez ikakvih dokazivanja. Ako znamo da je Tito proglašen kao najveći, među 10 najvećih zločinaca u svijetu, pitam se šta je onda ta njegova vojska? Razmislite, da li je ona napravila, da li je ona zločinačka, to dajem na razmišljanje. Neki novinari iz Amerike su došli u Britaniju, ustvari unuci naših Hrvata pa su te Engleske, Britanske časnike ispitivali šta se to desilo. Ti ljudi su na televiziji snimljeno ima plakali i žalili za onim što su izručili Titu tu vojsku i JNA. Naravno za to nitko nije osuđen, pa i danas negiraju te zločine. Sjetimo se Sime Dubaića koji je sam priznao, ispovjedio se kako je rekao, da ne može umrijeti da ne kaže istinu. Sam je napisao u svojoj knjizi i javno rekao da je ubio 30.000 Hrvata. Sjetimo se zazidanih Hrvata, sjetimo se svih tih jama kojih u Hrvatskoj ima 850, u Sloveniji 600, Srbiji 180 i Bosni 90. Da li su to zločini? Po ovome antifašizmu, to nisu zločini jer je to trebalo sve bez suda pobiti. Sjetimo se fra Filipa Lukende i sestre Cecilije koja je ubijena u selu kod Banja Luke i zapaljeni. Da li su možda i oni da će biti zločini u budućnosti? Sjetimo se Briševa, sela gdje su pobili skoro pa čitavo selo. Gdje mi to idemo? Da li će nas opet oni isti proglasiti zločincima? Da li će Vukovar i Srebrenica danas, sutra biti zločin, ako oni budu vladali jer smo demokratski izabrali hrvatsku državu? Pod upitnikom, mi smo kao rasturili Jugoslaviju iako je Milošević svojom silom pokušao to napraviti. Da li će doći do revizije povijesti? Da li ćemo jednostavno jednom sazreti kao ljudi u hrvatskoj državi i reći idemo ispitivati sve zločine koji su počinjeni na ovom dijelu svijeta? To antifašisti ne žele. Ubiti 200 tisuća ljudi bez suda, bez dokaza, za njih je to zločinac. Sramotno je da je Mesić tako govorio na jednoj bosanskoj televiziji, a nažalost hrvatski narod je zaveden, biramo one koji Hrvatsku nisu željeli i nikad je ne žele. Nećemo, nadam se da doći do revizije povijesti i da će se jednog dana pokazati vrijeme što se dešavalo i tko je ustvari zločinac. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika biti će onaj Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, a govorit će poštovani zastupnik Kažimir Varda.
Evo moram se obratiti i građanima Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije i Zagrebačke županije vezano uz posljedice potresa. Nažalost evo očekivali smo da će zakon o obnovi doći još u ovom sazivu Sabora, ali ono što smo uspjeli zapravo je i nastojanje Grada Zagreba, gradonačelnika i stručnih službi da se zakon dotjera na način što su evo u zadnjoj fazi prihvaćene primjedbe Grada Zagreba, što zakon ajde da kažemo sad na nešto i sliči i što ide u redovnu proceduru da damo mogućnost građanima da u javnoj raspravi daju svoje primjedbe i svoja mišljenja. No, upravo zbog toga što je samo u Gradu Zagrebu oštećeno više od 20.000 objekata, od toga najviše stambenih i što je neupotrebljivo oko 1112 građevina, privremeno neupotrebljivo preko 4000 i uporabljivo sa određenim odstupanjima 6500 ove brojke pokazuju i potvrđuju koliko je potrebno donijeti što prije ovaj zakon kako bismo svim građanima kojima su stambeni objekti stradali u potresu omogućili normalan povratak svakodnevnom životu u što skorije vrijeme. Povijesno-urbana cjelina koja je najviše stradala predstavlja identitet ovoga grada i ove države te je potrebno poduzeti hitne mjere sanacije štete, a nakon toga pristupili cjelovitoj obnovi koja bi uključivala i konstruktorsko pojačanje građevine kao i ostalo uređenje u pogledu energetske učinkovitosti, urbanizma, mobilnosti i drugo. Građani su, to imamo prilike vidjeti danas i jučer pred zgradom Sabora su zbog predstojećih izbora, a najave raspuštanja Sabora i rokova za sastavljanje nove vlade ostali u zrakopraznom prostoru i mislimo da je zbog odgovornosti prema građanima minimum odgovornosti da im na ovaj način zajamčimo donošenje zakona što prije kako bi znali kad i pod kojim uvjetima mogu računati na pomoć u obnovi svojih domova. Mi smo predložili i stavili u proceduru Prijedlog zaključka o ovom Saboru pa ću ja biti slobodan da vam pročitam te tri točke. Zaključkom se zadužuje Vlada RH da uputi Zakon o obnovi grada oštećenim potresom na području Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije i Zagrebačke županije na prvu radnu sjednicu HS-a, a koji će biti usuglašen sa strukom, zahtjevima građana i Grada Zagreba. Nadalje, s obzirom na potrebna financijska sredstva za obnovu zgrada, stanova, kuća oštećenih u potresu predlažemo da se sredstva osiguraju iz državnog proračuna, proračuna Grada Zagreba, proračuna Krapinsko-zagorske i Zagrebačke županije, eu fondova i ostalih dostupnih izvora financiranja. Ali predlažemo i da Vlada RH pokrene proceduru izmjene Zakona o proračunu i Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave u smislu oslobađanja limita za zaduženja na financijskom tržištu iz kojih bi se financirala obnova područja zahvaćenih potresom i pravedniju raspodjelu sredstava od poreza na dohodak. Osobno mislim da će u javnoj raspravi, a to i građani traže, za razliku od onog plana Ministarstva graditeljstva koji je bio da se prijedlog zakona da u hitnu proceduru i savjetovanje od tri do pet dana, da će nam ovih redovna procedura ovih mjesec dana omogućiti da građani daju svoje primjedbe i svoje prijedloge kako bi došli do što boljeg zakona o obnovi ne samo Grada Zagreba nego i Krapinsko-zagorske županije i Zagrebačke županije nakon posljedica potresa. Hvala vam lijepo.
Sada je na redu gospodin Damjan Vucelić koji će iznositi stajalište, ovdje ne piše, osobno ovaj kao nezavisni [[Upadica: Tako da.]] dobro, hvala.
Poštovane kolege i kolegice, poštovani potpredsjedniče, ponajviše poštovani građani koji ste evo platiti novi Audi 6 za potpredsjednika sabora tu iza mene, dok istovremeno gladujete, dok istovremeno [[Upadica: Nemojte razgovarati se, nemojte, nemojte komunicirati sa mnom, komunicirajte sa javnošću.]] nemate za drva, nemate za grijanje.
Slušajte me malo, komunicirajte sa javnošću, a ne sa mnom.
Ovako, povreda sad ste upravo povrijedili Poslovnik Članak 33. i 34., ne komuniciram s vama.
Nemate pravo komunicirati sa …
Molim vas dopustite mi da iznesem svoje stajalište.
Jel ste vi gluh ili što?
Jel vi mene slušate?
Jeste vi gluh?
Hoćete me prestat prekidat?
Dobro, budući da niste gluh dobili ste i prvu opomenu.
Odlično, sad mi dopustite molim vas da nastavim dalje sa govorom.
Je dopustit ću vam da, da kažete vaše misli.
Ovaj, dakle ljudi nemaju za grijanje, ljudi nemaju za hranu dok s druge stane potpredsjednik sabora si evo uzima na lizing auto od preko 300.000 kuna, ne samo on, troje ih je, ali evo da nastavim ja sa svojim govorom. Napokon smo dočeli i to predsjedanjem Vijećem EU. Premijer Plenković se mjesecima hvalio kako će eto Hrvatska predsjedati zajednicom od 500 miliona ljudi. Silno se trudio ostaviti dojam kako je to jako velika stvar, kako je eto on osobno za to zaslužan, kako ga svi vole i poštuju i kako je on jako uspješan političar. Međutim, to niti najmanje nije njegova zasluga. Predsjedavanjem Vijećem EU funkcionira poput vrtuljka, svako dođe na red kad-tad, na svojih 6 mjeseci i to samo zato što je član u EU. Nije to dakle plod nekih Plenkovićevih napora i njegovih diplomatskih vještina, niti je to potvrda čak ni važnosti i utjecaja Hrvatske u Europi. Međutim, postoji mjesto i vrijeme gdje se vidi utjecaj Hrvatske u Europi, a to je kod dobivanja važnih pozicija, poput recimo predsjednika Europske komisije, predsjednika Europskog vijeća, predsjednika parlamenta, predsjednika 20 odbora i predsjednika 2 pododbora parlamenta. Tu su se vidjele vještine i utjecaj ove Vlade i tu se vidjelo šta su one ustvari svojom sluganjskom politikom dobile i na što su svele Hrvatsku. I dok su Nijemci uzeli šefa komisije, Talijani, Talijani Tajanija su stavili i postavili sa mjesta parlamenta i zamijenio ga je opet Talijan Sassoli, Francuzi su uzeli Europsku centralnu banku, a premijer Plenković se nije uspio izboriti niti za mjesto zadnjeg odnosno četvrtog potpredsjednika zadnjeg pododbora, od 125 predsjedničkih odbora i pododbora, 125. Mi nemamo niti jedno, nismo nikada niti imali u stvari niti jedno. Plenković čak nema niti hrabrosti lupiti šakom o stol i reći europskim birokratima zakinuti smo, a ako mi nećemo cijeniti sami sebe pa kako možemo očekivati uopće od drugih da ni nas cijene. Isto tako Plenkovićeva se Vlada hvalila na sve strane silnim uspjehom zadovoljenjem tehničkih uvjeta za Schengen što je tek jedan mali koraka kojeg su zamislite Rumunjska i Bugarska ostvarile prije 8 godina. Oni još i dalje nisu u Schengenu, mali tehnički korak koji Plenković prezentira ko veliki, veliki uspjeh. Jako tužno. A koji su onda prioriteti našeg predsjedanja Albanija i Sjeverna Makedonija? Umjesto da se barem onda iskoristi to članstvo u EU i predsjedanje u EU za borbu protiv korupcije i razvoj obnovljivih izvora energije, naglasak je opet na vanjskoj politici. Albanija i Sjeverna Makedonija i njihovo pristupanje EU, jer to je ono najbitnije hrvatskim građanima, ono šta će riješiti njihove probleme. Ma neće, ali to je ono što je bitno Plenkoviću, pokazati da je EU još uvijek poželjna. A gospodin Plenković se treba početi baviti pravim problemima ove zemlje, gospodarstvom, demografijom, korupcijom, a ne živjeti u oblacima vanjske politike i diplomacije. Neki uspjesi u vanjskoj politici, a koji to zapravo nisu ne mogu nadoknaditi silne neuspjehe u unutarnjoj politici u Hrvatskoj. Hvala potpredsjedavajući.
Hvala i vama na, nadahnuo me je vaš govor. Sada je na redu gospodin Damjan Vucelić koji će iznositi stajalište, ovdje ne piše, osobno ovaj kao nezavisni [[Upadica: Tako da.]] dobro, hvala.
Poštovane kolege i kolegice, poštovani potpredsjedniče, ponajviše poštovani građani koji ste evo platiti novi Audi 6 za potpredsjednika sabora tu iza mene, dok istovremeno gladujete, dok istovremeno [[Upadica: Nemojte razgovarati se, nemojte, nemojte komunicirati sa mnom, komunicirajte sa javnošću.]] nemate za drva, nemate za grijanje.
Slušajte me malo, komunicirajte sa javnošću, a ne sa mnom.
Ovako, povreda sad ste upravo povrijedili Poslovnik Članak 33. i 34., ne komuniciram s vama.
Nemate pravo komunicirati sa …
Molim vas dopustite mi da iznesem svoje stajalište.
Jel ste vi gluh ili što?
Jel vi mene slušate?
Jeste vi gluh?
Hoćete me prestat prekidat?
Dobro, budući da niste gluh dobili ste i prvu opomenu.
Odlično, sad mi dopustite molim vas da nastavim dalje sa govorom.
Je dopustit ću vam da, da kažete vaše misli.
Ovaj, dakle ljudi nemaju za grijanje, ljudi nemaju za hranu dok s druge stane potpredsjednik sabora si evo uzima na lizing auto od preko 300.000 kuna, ne samo on, troje ih je, ali evo da nastavim ja sa svojim govorom. Napokon smo dočeli i to predsjedanjem Vijećem EU. Premijer Plenković se mjesecima hvalio kako će eto Hrvatska predsjedati zajednicom od 500 miliona ljudi. Silno se trudio ostaviti dojam kako je to jako velika stvar, kako je eto on osobno za to zaslužan, kako ga svi vole i poštuju i kako je on jako uspješan političar. Međutim, to niti najmanje nije njegova zasluga. Predsjedavanjem Vijećem EU funkcionira poput vrtuljka, svako dođe na red kad-tad, na svojih 6 mjeseci i to samo zato što je član u EU. Nije to dakle plod nekih Plenkovićevih napora i njegovih diplomatskih vještina, niti je to potvrda čak ni važnosti i utjecaja Hrvatske u Europi. Međutim, postoji mjesto i vrijeme gdje se vidi utjecaj Hrvatske u Europi, a to je kod dobivanja važnih pozicija, poput recimo predsjednika Europske komisije, predsjednika Europskog vijeća, predsjednika parlamenta, predsjednika 20 odbora i predsjednika 2 pododbora parlamenta. Tu su se vidjele vještine i utjecaj ove Vlade i tu se vidjelo šta su one ustvari svojom sluganjskom politikom dobile i na što su svele Hrvatsku. I dok su Nijemci uzeli šefa komisije, Talijani, Talijani Tajanija su stavili i postavili sa mjesta parlamenta i zamijenio ga je opet Talijan Sassoli, Francuzi su uzeli Europsku centralnu banku, a premijer Plenković se nije uspio izboriti niti za mjesto zadnjeg odnosno četvrtog potpredsjednika zadnjeg pododbora, od 125 predsjedničkih odbora i pododbora, 125. Mi nemamo niti jedno, nismo nikada niti imali u stvari niti jedno. Plenković čak nema niti hrabrosti lupiti šakom o stol i reći europskim birokratima zakinuti smo, a ako mi nećemo cijeniti sami sebe pa kako možemo očekivati uopće od drugih da ni nas cijene. Isto tako Plenkovićeva se Vlada hvalila na sve strane silnim uspjehom zadovoljenjem tehničkih uvjeta za Schengen što je tek jedan mali koraka kojeg su zamislite Rumunjska i Bugarska ostvarile prije 8 godina. Oni još i dalje nisu u Schengenu, mali tehnički korak koji Plenković prezentira ko veliki, veliki uspjeh. Jako tužno. A koji su onda prioriteti našeg predsjedanja Albanija i Sjeverna Makedonija? Umjesto da se barem onda iskoristi to članstvo u EU i predsjedanje u EU za borbu protiv korupcije i razvoj obnovljivih izvora energije, naglasak je opet na vanjskoj politici. Albanija i Sjeverna Makedonija i njihovo pristupanje EU, jer to je ono najbitnije hrvatskim građanima, ono šta će riješiti njihove probleme. Ma neće, ali to je ono što je bitno Plenkoviću, pokazati da je EU još uvijek poželjna. A gospodin Plenković se treba početi baviti pravim problemima ove zemlje, gospodarstvom, demografijom, korupcijom, a ne živjeti u oblacima vanjske politike i diplomacije. Neki uspjesi u vanjskoj politici, a koji to zapravo nisu ne mogu nadoknaditi silne neuspjehe u unutarnjoj politici u Hrvatskoj. Hvala potpredsjedavajući.
Hvala i vama na, nadahnuo me je vaš govor. Gospodin Čuraj izvolite ispred, koji iznosi stajalište Kluba zastupnika HNS-a.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, kako bi Monty Python rekao „a sada nešto potpuno drugačije“. Naime, ja ću sad ovdje 14 puta govoriti o jednom prijedlogu, o jednoj inicijativi koju sam uputio i prethodnom i sadašnjem ministru uprave, a time zapravo i Vladi u cijelosti. I želim vjerovati da bez obzira koliko puta ja ovo ponavljao da će negdje to ostati, možda ne za ovaj mandat, ali za buduće mandate, da će se netko osvijestiti o onome što je negdje normalno, ustaljena praksa uopće nešto što se ne dvoji i ne dovodi u nikakvo pitanje. Riječ je o primanju odnosno zapošljavanju u javnu odnosno državnu službu. Način je ono što je srž i osnov kvalitetnog, način primanja i samo primanje je osnov i srž kvalitetnog rada državne uprave, ja ću to govoriti u jednom širem terminu i misliti pod tim da bi ona bila zapravo efikasna i time ekonomična jer to je servis građanima i građani imaju pravo da dobiju taj servis na najboljoj mogućoj razini u najmanjoj mogućoj jedinici vremena, najkvalitetnijoj bez ikakvih naklonosti ili što bi Latini rekli sine ira et studio bez bilo kakvih pogodovanja, poznanstava, bilo čega drugoga, kako smo mi navikli iako daleko smo mi sada napredovali, moram priznati odnosno prije 20, 30 godina. Ali i dalje dok god je država najpoželjniji poslodavac jedinice lokalne samouprave, državne tvrtke, javna poduzeća, država u cjelini dotle mi imamo veliki pritisak javnosti građana. A to nije dobro da je država najpoželjniji poslodavac, to nam dosta govori i o ekonomiji, ali zna se kako se kaže, tamo možeš jedino izać smrću ili ne znam čime, još teškom gluposti valjda, a i to je već teško izać iz državne službe, naravno i vlastitom voljom tko god želi. I zato upravo način prijema je jedan od dva osnovna elementa reforme uprave. Prvo, tko se zapošljava, a onda kako oni koji su unutra, kako rade i kako se ocjenjuju i na koji način oni odrađuju svoj posao. Taj drugi dio je još puno teži, ali nije nerješiv, ali ovaj prvi je lakši, ali daje nadu, daje perspektivu, daje pokazatelja u kojem smjeru mi vidimo i želimo. I ne treba izmišljati toplu vodu, nisam ja to izmislio. Imamo sustav EPSO u Europskoj komisiji koji vrši ocjenjivanja, koji vrši testiranja koji radi jedinstvenu rang listu prema postotku rješavanja određenih testova sukladno određenom području za koje se prijavljuješ, jel to pravo, jel to ekonomija, jesu to jezici, jesu to tehničke neke posebni smjerovi itd., ista stvar je i ovdje. Krenimo na jednom pilot projektu, krenimo polako i radimo to sve šire i šire da jednostavno kada se stvori jedinstvena rang lista koje provodi vanjsko tijelo, a mi ga već imamo Agenciju za vanjsko vrednovanje obrazovanja koje provodi državnu maturu, pa uz državnu maturu nek provedu i državna testiranja za rad u državnoj službi pa će se onda jedinice lokalne i regionalne samouprave nakačit na to jel će biti posebno izložene velikom pritisku i kako se tamo rangira tako se ljudi pozivaju na usmene razgovore. To nije gotovo, ali onda je tako svejedno jel ako si ti među prvih deset jesi ti nečiji stric, nećak, sin, stranački pripadnik. Ne, ti si na neovisnom onako zakonski utemeljenom kao državna matura, dakle tu nema ni govora o nekim manipulacijama, pokazao svoje znanje, pokazao svoju stručnost i dobio mogućnost da budeš pozvan na daljnji razgovor. Pa nek se pozovu prvih deset, svejedno, nek se utvrdi još razgovorom tko je ta osoba. I na taj način ćemo otkloniti svaku sumnju, dat će mu perspektivu, nema više veza, nema više politički podobnih, nepodobnih, nema više sumnji ovakvih ili onakvih jel nikoga ne možemo diskriminirati zato što je nekome nešto ili je član nečega ili nešto, ne daj Bože, ali previše puta bude to onako slučajno što bi se reklo ili previše puta se to dogodilo da bi bilo slučajno nažalost. Ali ja ne želim to vjerovat, ja želim vjerovat da mi možemo krenuti tim putem. To nije nikakav space shuttle, ništa revolucionarno, to je nešto što od nas građani očekuju, to je nešto što budi nadu i vjeru u institucije, to je nešto što ja vjerujem da ćemo mi kroz sljedeće godine morati apsolutno napraviti ako držimo do sebe, ako držimo do ciljeva da nam uprava državna i sama država bude efikasna, ekonomična i na usluzi našim građanima. Zahvaljujem.
Hvala vam lijepa. Idite okrijepite se, pojedite nešto, uzmite vitamine B6 i B12, doktor Mrsić B12 više i vidimo se u 15,30. STANKA U 14,39 SATI
Idemo na raspravu broj 8, Klub zastupnika HNS-a, poštovana kolegica Božica Makar. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Kolegice i kolege, nikad nisam mislila da ću ovdje u saboru govoriti o ovoj temi. Za nas u HNS-u pa tako i za mene nema nikakve razlike i mi ne dijelimo ljude ni po nacionalnoj osnovi, ni po bolji kože, opredjeljenju za nas su svi jednaki pa tako i za mene, ali treba poštivati zakone i to svi imamo ista prava i iste obaveze. Na česte primjedbe svojih susjeda, rođaka, poznanika o nesigurnosti i maltretiranju od strane pojedinaca romske nacionalne manjine koji su nedavno doselili u sela našem kraju odgovarala bih da se radi o pojedinačnim slučajevima, da ih treba shvatiti, da im treba pomoći. I zaista tako mislim, treba im pomoći. A nedavno sam i sama u svojoj obitelji osjetila što znači nesigurnost. Nisam do sad izlazila u javnost sa tim podacima, ali prošli tjedan su me kontaktirali novinari da provjere neke činjenice i s obzirom da sam im potvrdila pa ću sad i iznijeti tu o čemu se radi. Naime, na sam Badnjak u noći u kuću moje majke koja ima 82 godine došli su razbojnici, opljačkali je, isprebijali i završila je u bolnici nepokretna. Utvrđeno je od strane policije da se i ovdje radi o pojedincima romske nacionalne manjine koji su doselili nedavno i koji imaju evidentirano već niz prekršajnih i kaznenih djela. Ne želim generalizirati i reći da je romska nacionalna manjina problematična, ali nažalost velik dio pojedinaca jeste. I stvarno došlo je do toga da se naši mještani ne usude izaći na ulice, da se, nisu sigurni u svojim domovima, više nisu to prioritet infrastrukturni projekti, kako poboljšati život, već je osnovni problem sigurnost u vlastitom domu. I treba konačno početi provoditi zakone jer zakoni vrijede za sve, točno je da imamo premalo policije, da imamo premalo socijalnih radnika, ali kad oni odrade svoj posao, pravosuđe bi trebalo odraditi i svoj, a ne da često zakaže. Krenuti treba od djece koja su teško zanemarivana u takvim obiteljima, hodaju sami po ulici do kasno u noć, da tjerana su da prose, na njima su vidljive traume i oni svakodnevno gledaju u svojim domovima što se događa, gdje su tučnjave, prisutno mnogo alkohola i nažalost mnogi od njih ne završe ni osnovno školovanje, često izostaju iz nastave i izlaze iz osnovne škole polupismeni. Djecu treba odgajati i ako se djeca zanemaruju ne bi smjela ostati u takvim obiteljima. Bez obzira na običajno pravo, ne bi se smjelo događati da djevojčice s 13., 14.g. rađaju, sve to je veliko zanemarivanje djece. Bilo bi dobro da i srednja škola postane obavezna ionako već imamo obvezne, besplatne učenike, imamo besplatan prijevoz, pa bi možda i ta djeca završila svoje školovanje i lakše se zaposlila, što je normalno jer bi bila stručna radna snaga. Dakle, ne tražimo ništa drugo nego da se isti zakoni primjenjuju za sve bez obzira radi li se o Hrvatima, radi li se o pripadnicima pojedine nacionalne manjine. U ovom momentu smatram da bi samim povećanjem broja policijskih patrola pridonijelo se bar malo povećanju sigurnosti, zato molim ministra da poveća broj policajaca u PP Ludbreg i tako pomogne mještanima ovog kraja da počnu normalno živiti.
Sljedeći kluba zastupnika je onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolege i kolegice. Ja ću iskoristiti evo, priliku malo samo da podsjetim nešto što sam već nebrojeno puta govorio s ove govornice vezano za određene prijedloge zakonske, inicijative koje upućujem u zadnjih godinu dana. Prva je vezana za uvođenje jedinstvenog sustava zapošljavanja za državnu službu preko jedinstvenog natječaja i jedinstvene rang liste koja bi provodila Agencija za vanjsko vrednovanje obrazovanja. Nešto po uzoru na EPSOS sustav pri zapošljavanju u EU komisiji koji bi jamčio nepristranost, koji bi jamčio kvalitetu, koji bi jamčio mogućnost našim građanima da uz znanje dođu i do željene karijere u državnoj službi koji je nažalost i dan danas prvi izbor većini naših sugrađana zbog vjerojatno gospodarstva koje još nije dovoljno jako da bi to nadjačalo i svih beneficija koje s time nosi. Druga inicijativa koju sam i neki dan ovdje spominjao, jučer zapravo, u raspravi je zakonski izmijeniti nekoliko zakona koji bi osigurali ili jamčili ugradnju detektora ugljičnog monoksida u sva kućanstva gdje postoji trošilo koje ima unutarnje izgaranje, konkretno, najčešće je riječ o plinskim bojlerima, kombi bojlerima na teret distributera i opskrbljivača. Da se njima propiše da kao ujedno od onih članaka u kojima se jamči sigurnost opskrbe i potrošnje krajnjem korisniku da se to uvede kao obveza za sigurnost naših građana jer godišnje 30 ljudi strada, a ne mali broj i smrtno od udisanja ugljičnog monoksida odnosno CO. I imali smo nebrojeno puta u medijima i te žalosne vijesti. S ovime dobili detektor koji bi alarmirao odmah pri najmanjoj količini ugljičnog monoksida u prostoriji i ljudi bi znali, ja vjerujem imali veću dozu i sigurnosti, a samim time i spasili nebrojene živote. To je nešto što očekujem. Treći dio i s kojim ujedno i prelazim što bi rekli, s riječi na djela, naime, nakon ovih izlaganja ću svaki od tih mojih inicijativa sročiti u jedan ovakav zakonski prijedlog, a treći taj prijedlog je možda onako najbanalniji na prvu, a riječ, radi se o prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim medijima, prijedlog koji sam izradio, koji sam danas uputio ministrici kulture, ne u saborsku proceduru, nego ministrici da, ukoliko oni rade na istim izmjenama da ga inkorporiraju u svoje prijedloge, ukoliko se, naravno ne očituju, ne jave, ne odgovore, onda ću ga uputiti i u saborsku proceduru. Naime, vrlo jednostavno, radi se o nečemu što je ovako, kažem, još jednom, možda banalno zvuči, ali ne nešto s čim se svaki sugrađanin, siguran sam su se susreli, znajući to ili ne. Bili svjesni toga ili ne. A to je riječ o emitiranju u audiovizualnoj komercijalnoj komunikaciji, prije svega, hajmo, kad govorimo o televizijskom programu, kada imate određene informativne emisije ili bilo koje druge i onda imate onaj prekid programa, ide onaj jingl koji je najčešće 30 do 40, pa čak i 50% jači u glasnoći nego redoviti program. I isto tako, komercijalni program odnosno reklame. Tj. znači vi imate namješten nivo glasnoće na svom prijemniku na jednu pa malo pojačate da čujete što se priča u nekim emisijama, u informativnim emisijama i onda u jednom trenutku ide prekid programa i onda čujete onako duu duu duu onako lijepo da susjed čuje da vi gledate taj dnevnik ili da gledate tu emisiju i onda idu reklame koje su nešto glasnije i onda se opet vraća, onda vi stišavate, brže-bolje jer netko se u kući kaže stišaj taj televizor, itd. pa možda i dođe do svađa i onda vi stišate i onda krene program i onda opet ne čujete. Pa ne znate jeste više oglušili, pa pojačavate i tako, nažalost brojni naši sugrađani, ja sam siguran da su se tim susreli i to je nešto što nisam ja sada ovako samo vidio pa idem nešto izmišljati. To je nešto što postoji recimo u državama poput Italije i SAD-a gdje to upravo pozitivnim propisima ograničeno za glasnoću audio-vizualne komercijalne komunikacije u odnosu na ostatak programa. Dakle, može se, neka bude prijedlog zakonski je 5% maksimalno odstupanja i ja vjerujem, evo da će to, ako ništa drugo, unijeti manje svađe u naše domove. Hvala.
Hvala.
I posljednje iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Stjepan Ćuraj. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Ja ću kao što sam rekao i u petak dalje ponavljati očigledno da što više da to možda uđe u uho ko neki prijedlog, inicijativa koju ja već ovdje iznosim proteklih godinu dana. Čisto da onako barem sebi budem dosadan, a sa nadom da će se to probiti što dalje. I da odmah ovdje kažem da to i ima svoju, svoje rezultate i da sam doneke u onom nekom najmanjem dijelu nešto i uspio. Prvi dio koji već predlažem godinu dana je uvođenje jedinstvenog sustava zapošljavanja u državnu službu, nadam se i u javni sektor putem jedinstvenoga natječaja, jedinstvene rang liste, po uzoru, ne neku izmišljenu toplu vodu sada ovdje predlagati, nego kako to rade za Europsku komisiju. Imate vanjsko tijelo, nekad to može biti naša Agencija za vanjsko vrednovanje obrazovanja koja provodi državnu maturu po istom načinu, istim skrupulama, sa istom ozbiljnošću i u krajnjoj liniji kaznenim odredbama za bilo kakve malverzacije. Provodi testiranja za određena područja za zapošljavanje u državnu upravu i da se na temelju tih testiranja formira jedinstvena rang lista po određenim profesijama temeljem koje onda se isti ti kandidati javljaju na otvoreni natječaj i bivaju pozivani na razgovore. Mislim da je svima sada jasno, bi trebalo biti jasno što to znači, koja je to nepristranost, koja je to mogućnost da najkvalitetniji ljudi koji su pokazali najviše znanja dođu do onih intervjua usmenih, pa onda neka se odaberu prvih 5 koji su se prijavili ili 10 koji su ste liste bio on 101 ili 781, uglavnom ko je se prijavo, za koji određeni posao, u koje određeno mjesto. Onda više ne bi više ni malo bilo bitno da li su te osobe nečiji rođaci, kumovi, prijatelji, ne daj Bože stranačke pripadnosti ili bilo šta drugo. Znanje, kompetencija i jedinstvena rang lista. To treba krenuti. Drugi dio, drugi prijedlog što sam i na aktualnom satu postavio i iznio kao inicijativu ministru je obvezna ugradnja detektora ugljičnog monoksida u kućanstva pogotovo ona koja se griju na plinski bojler, naravno bilo bi poželjno i na sve vrste grijanja s unutarnjim izgaranjem gdje je taj plin kao potencijalni nusprodukt, na teret distributera i opskrbljivača plinskom energijom odnosno prirodnim plinom. To ne moram spomenuti što znači za sigurnost građana, prema nekim podacima koje sam uspio dobiti, gotovo 30-tak godišnje ljudi se otruje ugljičnim monoksidom, a ne mali broj od tih trovanja završi i smrću. Imali smo i prošle godine takve situacije i mislim da je to sukladno Zakonu o tržištu plina gdje smo dužni, di su opskrbljivači ... [[Govornik se ne razumije.]] dužni isporučiti i obavljati svoj posao na najsigurniji mogući način i postizati sigurnost krajnjih korisnika odnosno građana. Mislim da je to nešto što građane ne bi trebalo koštati, ne bi smjelo koštati, na taj način se povećava sigurnost i apsolutno štitimo i svaki život koji je. I ono treće što sam rekao i što mi je drago da sam u petak dobio potvrdnu informaciju iz Ministarstva kulture da će se prihvatiti moj prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim medijima u kojim sam primijetio, nije postojala, a u svakodnevnom životu se događa situacija gdje imamo dijelove programa televizijskog, a na to se odnosi na radijski koji su dosta ili znatno glasniji od redovnog programa, ostatka, konkretno radi se o reklamama ili onim break jinglovima između pojedinih segmenata programa. Dakle, obratite pozornost, vjerujem da građani su to već i primijetili, kada gledaju određeni program, najviše vijesti, pojačaju da čuju što se govori i u jednom trenutku krenu reklame, krenu jinglovi koji su do 30, 40% glasniji od ostatka programa. Naravno da i susjed onda čuje što, što se ovdje gleda i sluša, da dobije tu i reklamu i da čuju oni u drugim sobama te reklame i prije svega jinglove i mislim da je to praksa koju treba zabraniti, ograničiti to na minimum. To je isto također, nešto što nije sada meni samo tako došlo iznebuha, naravno i sam sam bio svjestan da se to događa, ali prije svega, to je recimo, napravila Italija, to je u Americi tako i mislim da je to nešto za zaštitu i potrošača i samih građana bitno i meni je drago što sam iznio ovaj, taj prijedlog s ove govornice, uputio ga ministarstvu i oni su ga odlučili inkorporirati u svoje izmjene i dopune zakona i da će to zaživjeti. Zato kažem, nastavljam i dalje s ovim prijedlozima i nadam se istom ishodu. Zahvaljujem.
Hvala vam.
12.-ta rasprava Klub zastupnika HNS-a poštovani kolega Stjepan Ćuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, želim, evo sada smo u mjesecu veljači na vrijeme upozoriti, najaviti, što god, kako god ovo nazvali nešto što je neminovno, nešto što će ako nas povijest može nečemu učiti sigurno biti problem u ljetnim mjesecima. Naime, govorim o nečemu što je specifično za kraj odakle ja dolazim, za Osijek, Osječko-baranjsku županiju, ali i druge županije u Hrvatskoj kao što je Međimurska itd. Riječ je o najezdi komaraca. Možda ovo se čini na prvu trivijalno, ali vjerujte mi to je sve osim trivijalnoga. To je i zdravstveni problem kada govorimo da su komarci i prijenosnici određenih virusa, imali smo ne tako davno i one velike bojazni za zika virus, to je gospodarski problem kada govorimo o posljedicama koje to imaju na turizam, pogotovo kontinentalni turizam koji mi svi tako zdušno podržavamo, govorimo da treba se razvijati i hvalimo se kako je odlični pokazatelji, pogotovo evo i kod nas u Osječko-baranjskoj županiji. Ne možemo govoriti o nekom kontinentalnom turizmu kada izađete pa imate u minuti maltene 100-tine uboda, malo pretjerujem ali nije ni daleko. I gospodarski je što se tiče i stočarske proizvodnje koja je pogotovo kad opet govorim o Osječko-baranjskoj županiji jedna od najvećih proizvođača i poljoprivrednih ukupno kao županija, a pogotovo stočarski. I mi tu imamo vječiti problem fiskalnih kapaciteta jedinica lokalnih samouprava jer osim grada Osijeka niti jedna se ne može baš mjeriti niti izdvajati sredstva za bilo kakva tretiranja komaraca, a znamo da su avio tretiranja i to je prošle godine i pokazala velika najezda, veliki problem, čekalo se da se samo riješi od sebe i na kraju opet je morala i država intervenirati i županija se sjetila uključiti, tako da nemojmo čekati kad je kasno. Probajmo sada razmišljati, probajmo prevenirati kao u svemu pa tako i u tome nešto što postaje kažem zdravstveni, gospodarski problem i naravno umanjuje kvalitetu života građana. Ja ne vjerujem da ni jedan građanin u Hrvatskoj ne bi trebao biti građanin nižeg reda i da se to onako stavi sa strane, a to je tamo gore. Jer ja sam to reko ovdje prije ne znam koliko, godinu i neš dana kad sam podnosio i amandman za takav problem, na proračun još 2019., znači 2018. godine, vidio bih kako bi se time rješavalo da se najezda komaraca događa u nekom gradu ili području, županiji na moru. To bi bio nacionalni problem. Siguran sam, što bi se reklo život bi stavio na to. Da u jednom Dubrovniku, Splitu čak Zadru nešta i bude, se pojavi takva najezda. Pa to bi se digla cijela zemlja na noge. Ja ne želim mislim da smo mi građani drugog reda, manje vrijedni, manje bitni samo zato što smo na istoku Hrvatske, samo zato što smo slabije razvijeni, samo zašto što možda nam demografski trendovi ne idu u korist itd., itd. To ne želim misliti, ja mislim da to tako ni ne treba i da u konačnici ne vjerujem da i je, ali nemojmo čekati dok je kasno. Idemo danas razmišljati koje mjere, kako, s kojim financiranjem, na koji način će se to prevenirat i sutra tretirat. Jer kažem, osim grada Osijeka koji kontinuirano svake godine ulaže u to nije dovoljno kada govorimo o Kopačkom ritu, kada govorimo o silnim površinama ne može se samo ograničiti na administrativno područje grada, neka tretiranja … ili bilo kakva druga jel znamo Bože moj komarci znaju doletiti i 50 km doduše možda uz vjetar, ali sigurno 20-ak, 30 km to je najmanji problem, znači to je zona obuhvata. A opet kažem tako nebitno jer mi moramo razmišljati o svakom dijelu naše zemlje. Zato još ovim putem želim na to skrenuti pozornost novom ministru zdravstva jel to je prije svega zdravstveni problem, ali ukupno svima nama da u suradnji sa svim jedinicama lokalne samouprave i županija i grad i ostale općine i Vlada RH da donesu strategiju, planiraju sredstva, da odmah znaju kada, što za koji dio koji će biti osiguran, a ne da čekaju broj uboda da bude nezamisliv, nesnošljiv pa da se počne štrajk. Zahvaljujem.
Hvala.
U ime Kluba zastupnika HNS-a sada će govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, ja ću iskoristiti ovu priliku da podsjetim i ponovim, istaknem, predložim inicijative i inicijativu koju već ovdje predlažem dugi niz mjeseci, pa čak i više od godinu dana. Neke, ono što mogu reći su prihvaćene, inkorporirane u zakonske prijedloge. Danas ne samo po mom skromnom sudu, nego po sudu građanstva i po onome što možemo vidjeti iz učinaka su naveliko pozdravljene i korištene prije svega kada govorimo o mogućnošću povlačenja dijela kapitalizirane štednje iz drugog stupa kod odlaska iz dvostupne mirovine onih 15% koje sam predlagao, koji smo uspjeli i dogovoriti i inkorporirati u zakon i sada veliki 90% građana se odlučuje praktički odnosno preko 80% za taj iznos. Znači može se. Treba biti uporan i imati dobre sugovornike svakako. Drugi dio prijedloga je danas već je krenuo jučer u javnu raspravu vezan je za nekontrolirano … programa o elektroničkim medijima kada se odnosi na reklame i one break jinglove kako bi se stekla veća pozornost gledatelja, slušatelja na upravo te reklame ili reklamu samog programa. Dakle to je jedna nepoštedna ili ne dobra praksa koja nije u cilju zaštite potrošača. Ministarstvo kulture prihvatilo je moj zakonski prijedlog i to je u javnoj raspravi. Ono na čemu ću dalje inzistirati je prije svega kada govorimo o sigurnosti naših građana pogotovo u mjesecima dok je grijanje i uputit ću ovim putem i najavljujem isto tako izmjenu odnosno prijedlog za izmjene i dopune Zakona o tržištu plina da propišemo obveznu ugradnju detektora ugljičnog monoksida u sva kućanstva gdje postoji plinsko trošilo odnosno konkretno plinski bojler koji može osloboditi CO na teret podijeljenih distributera i opskrbljivača. Članak 5. istoga zakona upravo propisuje da je cilj osigurati sigurnu isporuku i korištenje prirodnog plina i to je nešto što je u skladu sa već postojećim normama i to je nešto što smo trebali već davno napraviti jer ne znam koliko ljudi je do sada umrlo od trovanja ugljičnim monoksidom, a godišnje u istraživanju sam našao podatak da gotovo preko 30 trovanja bude u jednoj godini. Znači jedan život je već ako je spašen to je ogromna stvar i to nema cijenu, a mislim da s obzirom na igru novaca koji se kod distributera i operatera tu odnosno opskrbljivača ovdje vrti da to je nešto što je minimum koji treba ako treba i uzeti im iz dobiti neka, ali za sigurnost građana nema tu cijenu. Tako da najavljujem ovim putem da ću to uputiti i sukladno inicijativi koju sam podnio na aktualnom satu resornom ministarstvu i nadam se što skoroj inkorporaciji te ideje ili već nekog oblika te ideje samo sa glavnim i jasnim ciljem da naši građani besplatnu dobiju barem onaj osnovni model, pa sada ako hoće investirati u neke napredne a u istraživanju sam vidio da imaju i one koji mogu dojavljivati sms odnosno na mobitel oni koji mogu odmah iskapčati plin ukoliko detektiraju dakle automatski. Štogod ali sigurnost mora biti na prvom mjestu pogotovo što sve kasnije idemo, što su nam stariji ti bojleri i što se oni manje održavaju. I još bih iskoristio priliku i jednom podsjetio na isto tako jedan prijedlog a vezan je uz rak-ranu našega društva svih građana koji su ga prepoznali a to je vezano uz zapošljavanje u javnom sektoru da jednom za svagda tu otklonimo bilo kakve sumnje, napravimo sustav koji će se bazirati na neovisnom tijelu kao kod državne mature Agencija za vrednovanje visokog obrazovanja jedinstven natječaj, testovi, jedinstvena rang lista po pojedinim sektorima, po postotku rješavanja i onda samo kada pokaže se negdje potreba i natječaj vi se prijavite i sukladno vašoj rangiranosti tako ćete biti i pozvani na daljnje razgovore. Mislim da je to minimum što naši građani bi od nas trebali očekivati da vratimo povjerenje u institucije da najsposobniji oni koji su pokazali najviše znanja budu zapošljavani da nemamo više bilo kakve sumnje jer tamo netko nečiji rođak, kum, prijatelj, stranački kolega što god kada pokaže se kao što to radi se u Europskoj komisiji znanje na testu koji je jednak prema svima koji se može dva puta godišnje obavljati onda dalje je sve stvar formalnosti. To su neke stvari koje sigurno će podići povjerenje i u nas političare i u državni sustav, ali i povećati efikasnost a vjerujem sutra i samu ekonomičnost državne … [[ne razumije se]] Zahvaljujem.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Božica Makar, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, poštovani kolege. Ja nemam problem govoriti pred praznom sabornicom i prozivat svoje kolege jer znam da vjerojatno da li su u klubovima ili na nekim drugim mjestima gdje moraju biti u ovom momentu ali ako ovaj moje apel dođe i do jedne osobe, do jednog našeg građanina, prvenstveno žene i ako to bude dobro, ako za nju da se pokrene čuvši ovu moju raspravu i povede više brige o svom zdravlju, smatram da je ovaj moj govor uspješan. Kao što već znate, danas se obilježava Dan crvenih haljina. Dan posvećen borbi protiv moždanog udara i srčanih bolesti u žena sa ciljem da se potakne žene da se brinu o svom zdravlju. Prvenstveno o zdravlju srca i krvnih žila jer većinu tih bolesti moguće je spriječiti zdravim životnim navikama koje nažalost većina nas nema. Isto tako, želi se potaknuti stručnjake u zdravstvu na posebnu pozornost na moždani udari srčane bolesti kod žena koje su još uvijek nedovoljno prepoznati, nedovoljno izraženi i nedovoljno liječeni. Dan crvenih haljina obilježava se prvog petka u veljači i ovo je već druga godina da se u RH provodi ova kampanja koju je pokrenulo Hrvatsko neurološko društvo 2019. godine. Simbol kampanje je crva haljina, haljina kao univerzalna slika žene i crvena kao boja zdravlja, života i živosti ali i upozorenja. Što se tiče povijesti ove kampanje, istaknula bi da je prva kampanja Dan crvenih haljina, „Go red for woman“ pokrenuta u Americi odnosno Američko kardiološko društvo pokrenulo je kampanju 2004. g. u SAD-u a Svjetska kardiološka federacija, kampanju je proširila na razini svijeta. Danas više od 50 zemalja provodi nacionalnu kampanju „Go red for woman“ podižući svijest i osiguravajući sredstva za borbu protiv srčanih bolesti i moždanih udara kroz organiziranje stručnih skupova, edukacijsko-promotivnih kampanja, modnih revija, zdravstvenih pregleda, sportskih događaja. Znanstvena istraživanja pokazuju da znatno veći broj žena nego muškaraca umire od moždanog udara i srčanih bolesti ali i da moždani udar i srčane bolesti u žena, imaju svoje specifičnosti i drukčije simptome uslijed čega se ne prepoznaju pravovremeno i ne liječe adekvatno. U Hrvatskoj je moždani udar kao i Europi drugi uzrok smrti u muškaraca i žena, u 2018. g. od moždanog udara umrlo je 6137 osoba odnosno 11,6% umrlih. Od toga je 2570 umrlih muškaraca, 9,9% i 3559 umrlih žena što je 13,3% od svih umrlih žena. Iako od moždanog udara umire više žena nego muškaraca, u žena je to još uvijek podcijenjeno kao zdravstveni problem te je potrebna edukacija i podizanje svijesti na razini struke i šire javnosti u problemu moždanog udara kod žena. Također važno je naglasiti da svake godine od moždanog udara umre trostruko više žena nego od karcinoma dojke, važno je biti svjestan čimbenika rizika te poduzeti odgovarajuće mjere suzbijanja ove bolesti. Žene, pozivam sve nas da promijenimo način života i tako smanjimo rizik od nastanka moždanog udara a vaš muškarci da posvetite više pažnje i brige o svojim ženama, majkama, kćerima, kolegicama i prijateljicama. Hvala.
Hvala vam lijepa. Time bismo završilo današnje zasjedanje, mi ćemo nastaviti u srijedu, 12. veljače u 9 i 30 i prva točka bit će Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka, prvo čitanje, P.Z.E. br. 835. Želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 13,50 SATI Slijedeći Klub je onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Stjepan Ćuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege želim ovim putem ponoviti jedan prijedlog kojeg sam iznio kad je bila rasprava o Zakonu o porodiljnim naknadama koji je sada između 2 čitanja u saboru. S obzirom da je moj prijedlog i mislim da se ne tiče samo tog zakona i zato ovim putem ga želim još jednom i učvrstiti i utvrditi, pa ako treba i nadopuniti sa novim prijedlogom izmjena zakona, Zakon o radu, Zakona o mirovinskom osiguranju, a nadam se da će i u drugom čitanju osvanut taj isti prijedlog u Zakonu o porodiljnim naknadama. Naime, radi se o vrlo konkretnoj mjeri koja nije samo demografska nego i ima šire implikacije, a to je da neku stvar koja nam se onako udomaćila i opće prihvaćena je kao nešto u zadnjih par godina od kako smo je donijeli, a to je mogućnost rada do pola radnog vremena i primanja mirovine. Istu analogiju predlažem da se primjeni i na korištenje onih drugih 6 mjeseci odnosno roditeljskog dopusta za muške odnosno za očeve i za majke. Zašto? Ne samo zato što mnogo naših roditelja, nadam se sve veći i veći broj da će biti u budućnosti imaju veću plaću od ovih novih predloženih 4.991,20 kune kao naknade, jel to je maksimum. Pa onaj tko ima 10.000 kuna plaću znači ako hoće ostati sa svojim djetetom još 6 mjeseci prima pola. To bi značilo da on može zadržavati tu naknadu i dobivati još pola plaće, praktički biti na istome ili na svome od onoga što mu je inače plaća ili čak imati povećane prihode ukoliko se to isto može regulirati, ali time ne samo taj financijski aspekt koji se anulira da ljudi mogu znati da odlazak i roditeljstvo neće im … financijske, … neku dobit od plaće s obzirom na te naknade, ja bih volio da je sve veći takvi broj, da su sve veće i veće plaće, ali kada gledamo već i prosječnu plaću to se događa nego i onaj profesionalni aspekt svake majke. Prije svega govorim ovdje o majkama koji nažalost se susreću pri zapošljavanju kod svojih poslodavaca da odlazak na porodiljni ili roditeljski dopust je nešto što se zbilja mora profesionalno planirati, vagati, da se ne bi izgubila mogućnost napredovanja, da se ne stane opet na kraj reda, a i u krajnjoj liniji i kod samog zapošljavanja jer iako to svi znamo da je zabranjeno, ne daj Bože, znamo svi da mnogo poslodavaca kalkulira da li je žena rodila ili nije, da li ima djece ili nema i tu se stvara jedna nepravedna razlika na tržištu rada i to je ono što mi kao država trebamo regulirati, doskočit, anulirat i napravit sve što je u našoj mogućnosti da se potakne i to kao demografska mjera, ali i mogućnost da svi roditelji imaju što bi rekli sve osigurano da ostanu tih drugih 6 mjeseci sa svojim djetetom, ako hoće potpuno ili barem u tih pola radnog vremena gdje se onda zbilja može iskombinirati da je što manje onih koji odluče se raditi već nakon 6 mjeseci, što manje onih koji se odluče ne biti roditelj da ne bi propustili ili financijski jel ne mogu to zbog nekih kredita izdržat ili svega onoga drugoga u interesu djece, u interesu ljudi, u interesu nas kao nacije. I to je konkretno nešto što možda se ne može, ne možda, nego sigurno ne može se riješiti predmetnim zakonom jer nadam se da će se prijedlog inkorporirati između ova dva čitanja, ali ovdje prije svega imamo i druge zakone i o mirovinskom, vjerojatno zbog uplate doprinosa i samog staža, a i Zakona o radu zbog prisustva na radnom mjestu i način na koji je to reguliran za određene osobe. Znate kada dođu inspektori rada da se gleda tko i po kakvoj osnovi gdje što radi. Dakle, to je nešto što nisu velike promjene, a imale bi izuzetno velik značaj. Zahvaljujem.
Nastavljamo sa iznošenjem stajališta u ime kluba zastupnika. Sljedeći je kolega Stjepan Čuraj u ime Kluba zastupnika HNS-a, izvolite kolega.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Ja ću nešto što sam mislio da će već sigurno netko prije mene spomenuti, ali ne znam, očigledno imamo drugačijih tema, smatram da je ovo jedna od bitnijih, pogotovo vanjskopolitičkih tema koje imaju itekako utjecaja na život svakodnevnih ljudi. Naime, prije svega, ovim putem želim jasno i nedvosmisleno reći da je HNS kao stranka koja se zalaže za proeuropsku otvorenu, tolerantnu Hrvatsku najstrože osuđuje izjavu mađarskog premijera da će u savez protiv EU uključiti i Hrvatsku. Tako nešto je doista, po meni nečuveno i da netko si dozvoljava tako i cijeli zemlju ovako paušalno smatrati da može u ime nje govoriti, ova zemlja ima svoje izabrane predstavnike, legalnu vlast, legitimitet i hvala Bogu i pamet da sama odlučuje što je najbolje za nju. Ne treba nam nitko drugi a kroz povijest očigledno imali smo takvih primjera. Hvala Bogu više nismo u nikakvim zajednicama takvim da nam neko nameće nešto što ne želimo. Naime, ta izjava, a ono zapravo što se krije iza nje je samo korak nazad. Ima jedna narodna izreka koja kaže „Ne sijeci granu na kojoj sjediš“. Što je nama EU donijela? Mislim da svi oni koji se bore danas za neke nacionalne interese u isto vrijeme govore kako nismo dovoljno povukli sredstava. Malo je kontradiktorno, ali u pravilu da. EU nam je pružila priliku, mogućnosti koje svaka zemlja treba znati iskoristiti. Ima tu i potencijalnih opasnosti, jedna od njih je svakako ova sloboda tržišta rada, poslovnog nastana itd., ali puno više je tu prilika koje mi koristimo i trebali bi još bolje koristiti, ne samo u smislu onome koji je najokrupljivji, koji svi vidimo kad otvorimo i vrata i nove nogostupe i nove ceste i nove zgrade i energetske obnove i sve ono drugo što se radi sa sredstvima nego i prilike da bolje uredimo našu državu, da učimo od onih koji imaju više iskustva i koji imaju više grešaka iza sebe da ne radimo iste greške. Jel tu je pitanje rasta, pitanje standarda, pitanje prava svih mogućih skupina u društvu i građana općenito, to nama omogućava EU. Bazično više nema potrebe ikakve da netko u nekoj općini, gradu, županiji zna nekoga politički, prijateljski, bilo kako da mu osigura, javi, neka sredstva da nešto za svoje građane napravi. To nam je EU elegantno maknula iz ruku, hvala Bogu, da sada samo trebaš imati pamet i znanje i upornost i raditi za svoju općinu, svoj grad, svoju županiju i ti ćeš donijeti ta sredstva kao što i donose jel u cilju nam je da što više donesemo. A ne da mi budemo ti koji će odlučivati ovom da, ovom ne i sebi dizati neke vrijednosti i ne znam što licitirati. To je najzorniji i osnovniji primjer zašto određene općine rastu, razvijaju se jel hvala Bogu više ne moraju znati nikoga nego samo imati dovoljno pameti i znanja. A da ne govorimo o onim zajedničkim vrijednostima od slobode pa do ljudskosti. I zato mislim ovdje i pozivam još jednom da se brzo, jasno, nedvosmisleno očitujemo kao država i osudimo ovakve izjave i vraćanja ko zna gdje u kakva mračna doba i u kakve ne daj Bože zajednice. A time znači da očekujemo izjavu premijera i novoizabranog predsjednika Milanovića da se to jednom razjasni i da budemo ono što se kaže svoji ljudi i sami određujemo svoje sudbine, a ne da dozvolimo da nas neko vuče nazad i da si režemo sami granu na kojoj sjedimo. Zahvaljujem.
G. Mario Habek će iznositi stajalište Kluba zastupnika HNS-a, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Naime, u travnju prošle godine donijet je Zakon o trgovačkim društvima, kojim se između ostalog propisuje obveza čuvanja poslovnih knjiga u slučaju likvidacije društva. To je definirano čl. 127. Zakona u kojem stoji da poslovne knjige i dokumentaciju društva likvidatori predaju na čuvanje Hrvatskog gospodarskoj komori. HGK dužna je te zaprimljene isprave čuvati i pristupati u skladu s pravilima kojima se uređuje postupanje s arhivskim gradivom i arhivima. Naknada za pohranu i čuvanje poslovnih knjiga i dokumentacije društva podmiruje se na teret društva prije, njegova brisanja u iznosu koji pravilnikom odredi ministar nadležan za poslove pravosuđa. Sam pravilnik donijet je početkom ove godine i iznosi definirani njime dovode, iznosi definirani njime dovode do zaključka da proces zatvaranja društva može znatno financijski opteretiti poduzetnika i kao budući varijabilni trošak u startu negativno utječe na poduzetničke aktivnosti i zdravu investicijsku klimu u zemlji. Ne samo da se u čitavom svom poduzetničkom ciklusu poduzetnik susreće s nizom neopravdanih financijskih nameta, administrativnih barijera i troškova, već ga se time opterećuje i za period nakon što provede postupak likvidacije društva. Donošenjem ovakve odredbe Zakona mislim da smo pogriješili jer direktno štetimo daljem razvoju poduzetništva, posebno onog malog i srednjeg koje čini preko 98% poduzeća u Hrvatskoj i zapošljava gotovo ¾ svih zaposlenih u poslovnim subjektima, no prilikom Zakona, prilikom donošenja Zakona, mi kao zastupnici nismo bili upoznati s visinom naknade koju je naknadno propisao ministar, stoga sam zajedno sa svojim kolegom zastupnikom Stjepanom Čurajem dao prijedlog izmjene Zakona o trgovačkim društvima kojim predlažem ukidanje obaveze plaćanja naknade za čuvanje poslovnih knjiga i dokumentacije društva nakon likvidacije. Vrijeme je da pojednostavimo postojeću praksu, da umjesto krute administracije i prave, pravne nesigurnosti, stvorimo zakonske okvire koji će poticati poduzetničku klimu i zdravo okruženje za dugoročne investicije. Potrebno je osloboditi poduzetnike neopravdanih nameta, ulagati u digitalizaciju usluga javnog servisa i omogućiti poduzetnicima održivi rast i razvoj. Ne kroz ograničavanja već stimuliranja, jer jedino stabilno poduzetništvo uvjet je za uspješno gospodarstvo. Zahvaljujem.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj HNS-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Stjepan Čuraj, izvolite.
Početi, zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Početi ću ovo izlaganje sa citatom „A u HS jutros isti debilizam, čiji je stari bija ustaša, a čiji partizan?“, završen citat. Dakle, dame i gospodo ovo danas, a i ovih dana bome i ovog cijelog mandata sve više i više se pretvara u jedan cirkus, u jedna neprimjerenost, u nešto što ne spada u ovom visokom domu, a onda se čudimo kada isto to vidimo na ulici. Poslovnik HS kaže, čl. 240. st. 4., opomena s oduzetom riječi izreći će se zastupniku i kada, poziva na nasilje ili mržnju odnosno kada vrijeđa hrvatski narod, vjerske, nacionalne i druge zajednice, spolne, rodne i druge skupine, te strane države i međunarodne organizacije, i njihove predstavnike. Možemo reći da se neko drži, neko ne drži, ali mi ovdje trebamo bit primjer i svaki govor mržnje treba osuditi i dok god se mi bavimo onim što hrani najniže strasti naših građana, time gubimo svi, građani skupa s nama. Nije ni čudo što HS ima najbolju ocjenu građana u ono vrijeme kad ne zasjeda, a najviša je institucija ove države, svake države i naroda. Ko je tomu kriv? Pa pomalo svi. Ne može se uprijeti prstom nit u jednu osobu. Pomalo svi. Mediji kojima je to zanimljivo zbog gledanosti jel ljudi vole sukobe i prije će ovo danas biti vijest nego bilo koji prijedlozi koji ovdje dolaze, inicijative, amandmani, promjene, dobre stvari, evo osobno ja ovdje već 10-tak puta sad govorim, sad govorimo o različitim stvarima sigurno koji bi unaprijedili i poboljšali standard hrvatskih građana, neki od njih se i rade, neki se i naprave i tako i treba bit. Ne kažem ja da ću prestat to radit zato što to nije neka vijest, ali ne smije nam sve vijesti odavde dolazit koje potenciraju sukobe, mržnju, netoleranciju i to strogo moramo osudit počevši od masonije, a onda ono što se događa na ulici. I nema izgovora kada vidimo lutke krnje koje se spaljuju, pa sad ova jedna se smije, ova se druga ne smije, ma ni jedna se ne smije koja vrijeđa, koja izaziva govor mržnje, niti jedna i nema opravdanja ako je, ovdje smo mogli partizana, pa sad ćemo moći i ustašu, da parafraziram, nećemo moć. Danas sam mislio govoriti o Danu ružičastih majica odnosno Nacionalnom danu borbe protiv vršnjačkog nasilja. Kolegica Puh je nešto rekla prije toga. I kaže za prevenciju vršnjačkog nasilja važna je edukacija na svim društvenim razinama, a mi odrasli trebali bi biti obrazac pozitivnih primjera kojima šaljemo poruku nulte tolerancije na bilo koji oblik nasilja. To govorim o vršnjačkom nasilju, a mislim da se to može prenijeti na sve drugo. Idemo krenit od nas samih, ne podilazit niskim strastima, ne upadati u zamke i raditi ono za što nas i građani ovdje biraju, a to je raditi za dobrobit svih građana. Sigurno mi ne može nitko reći da podilaženje niskim strastima, identifikacija na nacionalnim osnovama su razlog zašto bi neko trebao bit biran, ma kaki. Danas, hoćemo mi danas u HS nekog birat zato što je određene, se ističe kao određena nacionalna osnova mimo Ustavnog zakona, dakle ne govorimo o ustavnim pravima, … [[Govornik se ne razumije]] nas ostalih 140 ovdje. Dajte molim vas, di to nas vodi? Samo natrag i samo na onaj prvi citat. Zahvaljujem.
Gospodin Stjepan Čuraj iznosit će stajalište Kluba zastupnika HNS-a. vamaIzvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Ja ću malo podsjetiti javnost ono što manje-više svi vidimo, svi znamo, pogotovo kada govorimo o Slavoniji i Baranji, kada govorimo o nejednakostima. Mi ne trebamo daleko gledati razlike u standardu, razlike u načinu životu pa konkretno i razlike u plaćama kada govorimo unutar same Hrvatske. Mi težimo europskim vrijednostima, težimo europskom standardu, razini, a mi sami u Hrvatskoj imamo velike nejednakosti. Trenutno pet slavonsko baranjskih županija u prosjeku ima 80% prosječne neto plaće. 80% ljudi primaju tu plaću ispod prosjeka. Znači realno negdje u Hrvatskoj je oko 6.500 prosječna neto plaća u Slavoniji i Baranji ispod 5.500, a recimo u Zagrebu 7.500, znači gotovo 40% više, za nešto što je 200, 250km, 300 možda maksimalno cestovne linije udaljeno od Zagreba. I onda naravno da niz mjera se pokušava napraviti i čak mogu reći da koncentracija i briga što se tiče projekta Slavonije i Baranje i daje neke rezultate, tu je preko 11 milijardi ugovoreno, povučeno preko 4,5 milijarde za poticanje poduzetništva, obrazovanja, zdravstva, vodoopskrba, odvodnja, energetskih obnova itd., zapošljavanje itd. no oni sve zajedničko imaju i veliku većinu da se to podiže jedna kvaliteta života, da se ulaže u infrastrukturu, ali ne u onu najbitniju možda i džabe nam to ako nećemo imati dovoljno ljudi. Znamo ovdje puno puta u raspravama kada dođe bilo koja tema koja sadrži u sebi željeznice u nazivu svi jako lijepo reći koji je to problem, jako ga lijepo dijagnosticirati. Do sada isti ti koji su uvijek kada su u oporbi prigovarali, kada su bili opozicija tu doslovce nema iznimke nisu ništa puno više napravili, nije to baš da se nešto previše očigledno i moglo. Sada otvaranjem eu fondova imamo jednu priliku, jedna vrata su nam odškrinuta, ali ona nisu dovoljna. Željeznica osim što dolazi do gospodarskog rasta ako se poveže što se tiče logističkih, teretnog prijevoza, ali i putničkog koji onda ima demografsku mjeru jel onda ne bi bila potrebna ona prva migracija naša zatvorena kada su nam ljudi odlazili i odlaze iz Osijeka iz Slavonije i Baranje u Zagreb. Zašto? Zbog onog podatka koji sam rekao na početku, 40% veće plaće, više prilika, više mogućnosti. Ja ne kažem da to sada treba oduzet nešto Zagrebu i biti nešto ljubomora, ne, ali treba razviti, treba iskoristiti svoju komparativnu prednost. Željeznice su upravo jedna od takvih komparativnih prednosti, čak i Europska komisija kaže da je problem broj jedan transportnog sektora u Hrvatskoj jesu željeznice. Ona značajno zaostaje za prosjekom EU i ajmo reći od prošle godine se vide neki pomaci. Međutim, ja ne mogu biti zadovoljan kada gledamo u Slavoniju i Baranju da se gradi samo jedna dionica pruge između Vukovara i Vinkovaca u vrijednosti oko 72 milijuna eura i pazite to je projekt koji je sufinanciran je teretnog karaktera odnosno na njemu se gradi pruga do maksimalne projektiranje brzine od 120 km/h u 2019.-2020. godini, 120 km/h kada po svijetu lete preko 200, 300 na sat jel je to vezano za teretni promet Luke Vukovar. I super. Projektira se dionica projekti vrijedan 11 milijuna eura, tko zna koliko to dugo traje i kad će to biti napravljeno kada nam projekti traju nekoliko godina, a pazite, radi se o rekonstrukciji, znači nema otkupljivanja, nema eksproprijacija, nema novih trasa, nema ne znam što. Dakle, prioritet se mora znati, ja sam ovdje iznio već jednom prijedlog i sada ću ga završno ponovit, a to je da željeznice moraju postati naše nove autoceste. Upravo koristeći infrastrukturu autoceste i potencijal kroz koncesije, monetizacije da se taj novac uloži u brzu izgradnju, ne za 20 godina nego za 3 do 5 godina brze željeznice koje će povezati naše krajeve i omogućiti gospodarski razvoj. Zahvaljujem.
Hvala.
Idemo na desetu raspravu, poštovani kolega Stjepan Čuraj i Klub zastupnika HNS-a. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, danas je Hrvatska, a pri tome zapravo i cijela Europa pa i svijet pred jednim velikim ispitom. Pred vječitom dvojbom koja je to razina i opseg sigurnosti i koja je razina humanosti u isto vrijeme. Kako pomiriti ta dva na očigled oprečna pojma i kako ostati čovjek u svemu onome koje novi izazovi stavljaju pred nas. Mi moramo prije svega biti ljudi i to je osnova kojom se moramo voditi. Današnja situacija sa migrantskim krizama, novim najavama je jedan ujedno veliki test i ispit za Europu, ali mislim da i prilika da se pokaže da zajedništvo i smisao odnosno bit ujedinjene Europe nema alternative. Zamislite situaciju da svako za sebe. Kome i što bi to doprinijelo, kako bi se cijela Europa ponašala i pojedine zemlje i mi kao dio te Europe? Ovime, danas ovom krizom koja je pred nas jasno i nedvosmisleno pokazujemo koji je bit, jedan od glavnih ciljeva i smisao ujedinjavanja europskog prostora. To je prvi korak. Drugi korak je u sklopu toga koje su naše naravno ovlasti, kako djelovati, kako reagirati na izvoru problema, a ne di je ovdje posljedica. Mislim da je to sada svima jasno i da upravo je to smjer u kojem u krajnjoj liniji i europski čelnici i djeluju. Nijedna država ne smije biti taoc Europe, mi kao oni koji imaju praktički najdužu vanjsku granicu EU, kao i države poput Grčke, Bugarske koje su prve na udaru. Svi moramo biti jednaki i isti u zajedništvu, a ne misliti to se nas ne tiče. Kada govorimo o Hrvatskoj, kako ćemo se mi pripremiti onda govorimo do onog pitanja sigurnosnog aspekta, pa čak u konceptu sigurnosti i ovih zdravstvenih prijetnji je sigurno da to će se provući da milioni ljudi koji sada tamo stoje pitanje da li oni predstavljaju određenu prijetnju sigurnosti što se tiče zdravstvenog aspekta i svih ostalih, ali ne smijemo izgubiti onu humanost, moramo znati kako. I sada dovodimo u pitanje na koji način ćemo mi to, kako ćemo se nositi s tim? Mi imamo sustav i koordinaciju domovinske sigurnosti i Zakon o domovinskoj sigurnosti, ali nemamo dalje razrađene mogućnosti kako to provoditi u smislu da vojska može pomoći, može pomoći logistički, prehranom, prijevozom, ali ne smije djelovati. I to je dobro i to tako treba i biti. U miru, vojska nema što djelovati na civile, ne daj Bože prijetnjama oružjem ili tako nešto. Policija očigledno možda nema dovoljno kapaciteta. Mi bi trebali naći model, koji postoji negdje u svijetu, možda ne identični, primijeniti ga na naš u kojem bi objedinili policiju, vojne resurse, ali i civilne stožere i pričuvne sastave, ako treba i dobiti svojevrsnu vojsku u miru. Negdje oni to zovu nacionalna garda, po meni ona, ima u Francuskoj, ima u Portugalu, najpoznatija u SAD-u. Po meni ona je premilitarizirana, ali njene smisla i zadaće bi se možda mogle primijeniti na neki način i ovdje iskoristiti. Slati tenkove na ljude nije rješenje. Pustiti kao da se nas ne briga, pa nek bude što bude, apsolutno nije rješenje. I zapravo, po meni, mislim da je rješenje uvijek negdje između, biti human, a čuvati tu sigurnost. I upravo možda zakonski donijeti nove mogućnosti formiranja takvog tijela koji će biti svojevrsna vojska u miru i koja će pomoći zapravo policiji sa ovlastima koja ima. Zahvaljujem.
Sada je na redu Klub zastupnika HNS-a, poštovani kolega Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Mi znamo svi da ulaskom u Europsku uniju smo dobili ogromnu priliku, to sam nekoliko puta ovdje govorio, koja napokon omogućava da oni koji to znaju, mogu, hoće, mogu neovisno o bilo kakvim strukturama vlast na bilo kojim razinama raditi ono za što ih građani biraju, to je donijeti bolji život svojim građanima, u svom mjestu, u svojim regijama, i zato koristiti tuđe novce, i svojom pameću i znanjem te novce i osiguravati. Jedna od takvih modela i mi svi ovdje vidimo to kao priliku, i trebamo vidjeti, i ono je jedan od dionika i našeg gospodarskog razvoja naime, jedna od takvih stvari koja nam je Europska komisija i Europska unija u ovoj zadnjoj omotnici 14.-20.-te osigurala je Integrirana teritorijalna ulaganja takozvana ITU, zapravo koja je cilj promicanje održivog urbanog razvoja, jačanju uloge gradova kao pokretača gospodarskog razvoja i suradnje između jedinice lokalne i regionalne samouprave, te razvoj administrativnih kapaciteta gradova. Zašto to govorim? Zato što mislim da prije svega mi bi trebali otvoriti teme same postavke regionalne politike koja bi trebala imati svoju supsidijarnost na prvom mjestu kao jedno od temeljnih postulata Europske unije odnosno Komisije, ali da se i ona bavi ujednačavanjem zapravo razvoja i pronalaženjem uspješnih modela decentralizacije, znači one iste neovisnosti koje nam je Europska unija dala. I razlog zašto ovdje zapravo ovime želim pozvati, prije svega Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova Europske unije da se uključi u aktivno, bez odgađanja u provedbu upravo i povlačenje ovih sredstava iz ITU što se tiče Grada Osijeka i urbane aglomeracije Grada Osijeka, jer u zadnjih nekoliko tjedana ona je postala nekim ludim spletom okolnosti, i vjerujem neznanja i nespretnosti, urbana aglomeracija Općine Punitovci. Zašto i kako, meni ostaje nejasno, sa kojim ciljevima, ja ne želim vjerovati da su oni politički, to svakako odbijam, i bilo koje insinuacije da to ima veze zato što je tih nekih 11 Općina manje-više tamo HDZ na vlasti, pa sad oni nešta ovaj imaju protiv toga da su Gradovi Osijek, Belišće, Valpovo, eventualno Općina Čepin kao jedna od najvećih u Osijeku, ... [[Govornik se ne razumije.]] HDZ, pa će oni sad nešta smjenjivat, to odbacujem, i to ne smije, ne može i nije ja mislim razlog, jer bi to bila najveća sramota koju mi imamo. Zato pozivam Ministarstvo regionalnoga razvoja da što brže uđe u slučaj, da vide kako i zašto, jer u krajnjoj liniji zakonski je određeno da nositelj urbane aglomeracije razvoja gradova ujedno je vjerojatno Grad, a ne Općina, i to i zakonski pište tako da se ne može smjenjivati gradonačelnika s te pozicije, i da je to samo kontra produktivno, pogotovo ako govorimo o urbanoj aglomeraciji koja je najbolja od 7 koliko ih imamo u Hrvatskoj, u Hrvatskoj, koja je, koja je ugovorila odnosno koja je raspisala poziv u vrijednosti 89%. Dakle, i tu pozivam ovdje i župana Anušića s kojim imamo kao HNS odličnu suradnju, smo do sad imali, i naravno sve aktere iz Ministarstava da možda i preko te stranačke, ako već se to može reći, linije s obzirom tih 11 Općina mahom su iz HDZ-a, da utječu, da sjednu za stol i da vide što je tu stvarni problem, jel ono što je navedeno de facto nije. I da si ne radimo korake unazad, i da si ne radimo same probleme umjesto da radimo rješenja, zbog nekih možda pojedinačnih sitnih interesa, ja razumijem možda te Općine ne razumiju, nemaju kapacitete i sve da to vode i zato mi nije jasno takve, takve njihove samostalne odluke, a ne želim vjerovati da to ima bilo kakve veze s politikom. I mislim da ne, mislim da je čisto jedno nesnalaženje i da je to samo slučajnost što su ovdje na jednoj strani HDZ-ove Općine, na drugoj strani svi ostale, odnosno Gradovi za urbanu aglomeraciju. Kad bude bila možda neka općinska aglomeracija onda vjerojatno će to imati više smisla da bude na čelu Općina, a ovo do sada je meni apsolutni smijeh kojima se zabavlja javnost, skreću pozornosti od onoga što mi trebamo radit, a to je osiguravati našim građanima kvalitetniji, bolji život, kvalitetnije projekte i povlačenje sredstava. I zato ovim putem želim pozvati Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova Europske unije da što prije se uključe u to, da ... [[Govornik se ne razumije.]] taj ... [[Govornik se ne razumije.]] čvor, ako i uopće je čvor, jer tu nema ništa sporno, da to presiječe i da se krene dalje raditi, iskoristi ova zadnja godina ove omotnice i pogotovo uđe u sljedeću još spremnije i bolje, jer kažem dosta tu je u igri i mislim da to dugujemo našim građanima, i zato pozivam sve strane da sjednu i da se utječe na te Općine da ipak vide ono što je u zakonu i ono što je dobro za razvoj urbane aglomeracije. Zahvaljujem.
Hvala.
I na kraju Stjepan Čuraj će iznositi stajalište Kluba zastupnika HNS-a. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Želim s ovoga mjesta pozvati sve na odgovornost, na oprez, reći da nema mjesta nepotrebnoj panici koja je štetna, maliciozna, u krajnjoj liniji protuzakonita. Širenje raznoraznih vijesti, poruka glasovnih o nekim izvanrednim stanjima koja se zakazuju itd. su lažna i treba to reći. Širenje panike nije dobro. Na kraju nas to širenje panike može daleko puno više koštati, nego sama ova epidemija za koju moramo biti izuzetno oprezni kojoj se pristupa izuzetno odgovorno i za koje ne trebamo misliti da će samo od sebe samo tako otići. Ali jedna je razlika, biti pripreman i spreman na sve mogućnosti, a druga je panično ponašati se kao da sutra više neće biti. I to su dvije najveće trenutno opasnosti s kojima se danas susrećemo. Mi moramo biti spremni. Vlada radi sve. Dobri primjeri su što se tiče recimo održavanja nastave na daljinu, koji je u pripremi za ne daj Bože. Mi imamo tako sustave mjera zaštita, robnih zaliha, svega onoga što trebamo raditi kao država koji su uvijek bile za ne daj Bože. I to sada treba biti samo još pojačano, ali ne najavljivati široku primjenu, ne sijati paniku, ne širiti lažne informacije, lažne vijesti. Jer sve ono što čujete nekim porukama netko rekao-kazao to vam je laž. Vjerujte samo provjerenim informacijama koje dolaze iz provjerenih izvora od ljudi za koje su to ovlašteni davati. To je sva informacija koju trebate uzeti. I sve preporuke koje vam ovdje ljudi kažu, ljudi koji već tjednima rade na ovome noćima, danima, medicinsko osoblje, stožeri i sigurno da se sve poduzima i scenarij A, B, C, D pa ako hoćete i cijela abeceda. Zato budimo oprezni, budimo odgovorni. Poduzmimo sve mjere. Pazimo na naše zdravlje. Pazimo na zdravlje drugih, ali nikako nemojmo širiti sve lažne vijesti i panike jer na kraju će nas to daleko puno više koštati od ove same opasnosti, a to je ono što ne smijemo dozvoliti. Gledajmo informacije, formirajmo se, pratimo uputstva, ne izlažimo se rizicima tamo gdje ne treba, ali sigurno nemojmo podlijegati nekoj opravdanoj panici, nekim vijestima ne znam samo odakle i s kojim ciljem dolaze a ne treba isključiti da su i maliciozne. Zahvaljujem.
Hvala i vama.
Sada prelazimo na iznošenje stavova klubova i prvi će u ime Kluba HNS-a govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, vrlo kratko, mislim da nikad nije i nema tog ograničenja broja koliko možemo pozvati ljude da budu odgovorni, pozvati ljude da budu jednostavno da se pripreme, normalno, slijede upute i da ne izazivaju paniku. Ono što nam slijedi idući tjedan je isto jedna od preventivnih mjera i to ono što treba naglasiti. Dok god pametno radimo na prevenciji dotle imamo šansu da s ovim izađemo sa najmanjim posljedicama, kako po živote i zdravlje ljudi, tako i po naše gospodarstvo. Znamo što je prioritet, ali ne smijemo biti slijepi na drugo. I upravo sve panike iz dostupnog najavljivanja nam čine štetu. Ono što još trebamo razmisliti da omogućimo ljudima koji zbilja imaju djecu kod kuće, malodobnu djecu da mogu raditi na daljinu. Ja očekujem da se to uvede kao i zakonska mogućnost rada od kuće, a za one koji zbog prirode posla to ne mogu da im se onda ovo priznaje u najmanju ruku kao opravdano bolovanje ako ostanu kod kuće s djecom. Jer slati djecu u školu kad nemaš drugih izbora ima dosta potencijalno negativnih strana. Prvo, ta djeca mogu biti na neki način izložena samom virusu ili zarazama ako imaju neku interakciju što je smisao zašto da ne idu, a s druge stranu i stigmatizirana ako oni moraju tamo biti jedan, dvoje, troje sami po školama, a za njih se možda održava nastava ili ne na koji način će biti zbrinuti. I to je dobro da ima opcija i mora uvijek biti opcija i to je zadatak svake odgovorne Vlade da uvijek ostavi opcije, da uvijek pripremi se za sve scenarije, ali i ovo uz sve one najavljene mjere koje apsolutno su dobrodošle i pravovremene, ova bi bila još nešto što nije nikakva revolucija. Znači da svi oni koji mogu raditi posao efektivno od kuće da im se to prizna, da zato i dobiju svoju plaću, da odrađuju, da sami smanje svu moguću, svu moguću izloženost zarazama bez obzira što kod nas to još nije na nekim razmjerima kako što vidimo u svijetu. I ne treba ni biti i zato treba sve ovo raditi i treba biti smirene glave, ne nasjedati na provokacije, ne širiti paniku, to je u krajnjoj liniji u ovakvim slučajevima se može svrstati pod određeno ne prekršajno nego već i kazneno djelo. Tako da idemo još dočekati ovih slijedećih dva tjedna, idemo napraviti sve što je u našoj mogućnosti da upravo se svim i roditeljima pogotovo omogući što kvalitetnija, što kvalitetnije zbrinjavanje svoje djece što se tiče njihovog obrazovanja kod kuće i samog boravka u kućama, ali i onaj dio na koji ne smijemo nikada zaboraviti, na što bolju tranziciju i za naše gospodarstvo i ekonomiju i zaposlene, da mogu i dalje raditi i što više ekonomske aktivnosti da se može nesmetano odvijati. Ne podilaziti nikakvim panikama, pogotovo ne nasjedati na ništa što nije provjerena informacija koja dolazi iz provjerenog izvora. Zahvaljujem.
Hvala lijepo.
Idemo dalje, poštovani kolega Stjepan Čuraj 4. rasprava u ime Kluba zastupnika HNS-a. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Dozvolite prvo da krene sa zahvalom, sa zahvalom svima onima koji neumorno rade medicinskim radnicama, ljudima koji slažu police u trgovinama, blagajnicama koje sebe izlažu riziku da bi sve funkcioniralo, naravno i svima onima koji rade na obrazovanju da nesmetano traje i dalje, da što manje imamo posljedica. Obrazovanju koje se provodi na daljinu zahvaljujući nečem što smo radili u protekle tri godine, mentori koji su radili u školi … život sada upravo ono što su radili, što su mnogi ismijavali sa podsmjehom gledali kako to neka edukacija profesora preko laptopa u nekom virtualnom repozitoriju itd., materijali idu, danas se to radi, to je omogućeno, to su preduvjeti. Opremanje škola i škole za život i svih onih stvari koje smo krenuli reformi su upravo omogućili da se danas među rijetkima u Europi imamo nesmetanu nastavu, da naši učenici, naša djeca zapravo ne gube ništa u ovoj situaciji izvanrednoj. I utoliko rečeno i ako sam ja osobni ikad imao onako, a imao sam naravno neke dvojbe, da li smo napravili dobro prije tri godine, sada siguran sam u to da jesmo makar što koštalo ovo je to vrijedilo među ostalim stvarima. Ono što želim ovdje također istaknuti je pozvati sve lokalne zajednice, regionalne, županije, gradove da djeluju na svojim općinama u tri smjera. U smjeru informiranja sa sprečavanjem panike putem lokalnih glasila, radio postaja i lokalnih gdje bi se u satu barem dva puta trebale ići informacije o kontaktima, gdje, što, kako se radi, otvaranju novih linija, upravo te informacije da ne bude broj Županijskog zavoda za javno zdravstvo i dežurne Epidemiološke službe broj za sve jel se zna zašto se tamo zove, gdje su svi ostali podaci, tko, kako, gdje, što, kuda znači informiranje je jako bitno. Također sprečavanje širenja ili ograničavanje širenja zaraze da se na tom smjeru gleda sa osnivanjem mobilnih timova koji će dostavljati potrepštine sa svim poduzetim mjerama predostrožnosti i zaštite našim najstarijima da njih sačuvamo što više, da ne izlaze, da se ne izlažu oni koji su najugroženiji, također da se radi dezinfekcijski punktovi, da se javni prostori dezinficiraju, to je sve u nadležnosti lokalne samouprave i ona to može i mora. Također kada govorimo o posljedicama da se uvedu moratoriji, ne odgode nego moratoriji na sve, sva plaćanja režija što se tiče lokalnih zajednica, dakle vodovoda, čistoće, Unikom ili kako god kod nas u Osijeku se zove, dakle odvoz smeća i sve ostalo naknada komunalnih kako bi izbjegli upravo onima najstarijima da idu na šaltere, da idu u pošte, da idu u banke, da se izlazi, jer oni najčešće nemaju Internet bankarstva isto u smislu prevencije prije svega. Znači da informiramo građane da im damo mogućnosti, da ih doslovce bombardiramo, govorimo. Ja sam jučer provezo se gradom, zatvorio je grad Osijek sve svoje javne objekte, sportske međutim na srednjoškolskom igralištu je bilo toliko ljudi, toliko ko da ništa se nije dogodilo. Što je u jednu ruku i dobro, ali neki sportovi poput košarke itd., gdje ima bliski fizički kontakt ipak nisu preporuka i ljudima to treba nekome objasniti. Ako ćete došli tamo trčat sami još nekako, na otvorenom zraku to je dobro, ali oni sportovi, pa čak i nogomet u kojem ima niski fizički kontakt, a znamo da se ovaj virus najviše prenosi, ne zrakom, nego kontaktom gdje vi dotičete površinu, tu virus ostaje 12 i više sati i ona prenesete to ruku, počešete se i gotovo. Dakle, zato treba više informiranja. Nije dovoljno čak ni zatvorit kad ljudi preskoče ogradu, tamo je bilo 100-tine ljudi, djece koji dobro je da nije panika, ali bitno je da znamo informirati kako se to prenosi i što raditi. I u tom smjeru pozivam sve lokalne i stožere i županije i gradove da djeluju u ta tri smjera informiranjem sa zaštitom širenja sa zaštitom panike, ublažavanjem posljedica da se svi gradski prostori zakupni ne naplaćuju i da zajedno ovo izdržimo još tih vremena koje trebamo. Zahvaljujem.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Danas ćemo donijeti prvi paket mjera. Kažem prvi jer najvjerojatnije nas očekuje drugi val, druge mjere kada vidimo što nakon 2 tj. će bit. Nadam se da ćemo imat bolju sliku, ali treba nadati se najboljem a biti spreman i na najgore. Sukladno tome, samo ću kratko ponoviti nešto što sam jučer govorio kao buduće prijedloge. Prije svega mi moramo omogućiti moratorij na sve kredite građanima i gospodarstvenicima u koje država treba preuzeti trošak interkalarne kamate. Dakle za onaj period dok se krediti ne otplaćuju, nego se produžava rok, ne nakon ovih mjera da ti dođe 3 rata odjedanput na naplatu ili da ne znam kako ti ih raspeglavaš neka 3, 4, 5 mj. jer će i onda trebat pomoć jer se neće sve baš ovako riješiti kad kažemo sad je sve dobro, trebat će nam jedan period, istinabog, sigurno puno brže nego za neke krize koja je uzrokovana na ekonomskim i financijskim tržištima i da jednostavno se ta ročnost produži. Znači onaj ko sada treba vratit kredit za 100 mj., 3 mj. ne plaća, nakon 3 mj. i dalje će morat to radit za 100 mj. odnosno do današnjeg dana 103. Drugi dio je svakako da pomno pratimo provedbene mjere i uredbe na koga će se ove postojeće mjere koje ćemo danas ovdje glasovat odnosit i na koji način. Koji su to poslodavci s poteškoćama? Praktički danas u ovom trenutku to je 90 i nešto posto poslodavaca. Jer to su svi, osjećaju ovu krizu i to će trebati vidjeti kako će se to regulirati. Što se tiče budućih mjera, ja sam jučer predlagao i predlagat ćemo i dalje. Ideja je ne da mi dijelimo novac, treba pomoć, to se slažemo i to ćemo podržat, ali generalno, dugoročno, ne treba dijelit novac nego posao i tu država mora iskoračit, prilagodit Zakon o javnoj nabavi, i što brže aktivirati sve planove za investicijska odražavanja, zanavljanja, za sve ono za što ti ne treba neka velika projektna dokumentacija, dozvole što se čekaju mjesecima, da odmah da posao našim građevinarima, prerađivačima, uslužnim djelatnostima, svime onime što je time vezano, da oprema škole, urede, da ceste koje su trebale da se u slijedeće 2 g. nešta ili slijedećih godina ili ove godine da to sad se radi u slijedeća 3 mj., ionako nema prometa, itd., itd. Na taj način ćemo zaposliti i održavati zaposlenosti, raditi ono što smo ionako trebali raditi u nekih slijedećih godinu dana pa će možda djeca i dobiti nove klupe, nove stolice, novu opremu u školama, u svim nekim javnim ustanovama itd. Znači za to da se iskoriste ove silne milijarde. Da imamo nakon ove krize nešto, da nam ostaje, ne da podijelimo 5 milijarde i nakon krize nemamo ništa. Pojelo, pojeo vuk magare. 5 milijarde ode, ljudi su preživjeli ali nemamo ništa. Ovako mi im damo njima da i dalje rade, da se osjećaju dobro, uz sve mjere opreza, i na kraju ostane nam dodana vrijednost. Ono što bi ionako u slijedećih godinu dana ili dvije morali kad-tad napravit. A suspendiramo te neke zakone o javnim nabavama da ne čekamo 3 mj., nego da idemo bez otvorenih pregovaračkih postupaka bez prethodne objave kao što je propisano u hitnim situacijama da se smije, samo malo proširimo što su to hitne situacije. I da se može što prije po cijenama naravno, da se tu ne bi bilo zloupotrebe, sigurno ne većim nego za slične poslove prošlih godinu dana koji su se obavljali. I krećemo, radimo, ostaje nam nešto. Također, u tom djelu bi trebalo ponovno razmislit da mjere zabrane rada se ne odnose na one trgovine građevinskom opremom, da one moraju poduzeti sve smjere ali da oni moraju ostavit kao servis, kao mogućnost da svi ti naši radnici kojima nismo zabranili da rade, da mogu raditi. To jedno veže uz drugo. I također, razmislit da se upravo kad govorimo i o tome građevinskom sektoru, po uzoru na poljoprivredno, odnosno na ribarstvo, da se i građevinarima za njihove strojeve omogući korištenje subvencioniranog goriva odnosno plavog dizela. I na kraju, od sutra, drago mi je reći, da će od sutra svi oni profesori koji sudjeluju i rade moći raditi od kuće ako se osiguraju uvjeti da se providi škola na daljinu, dakle, neće morat dolazit u škole, ravnatelji će biti za to zaduženi i od sutra ravnatelji ko god ima uvjete da može odradit posao od kuće, učitelji, profesori, neće morat više dolazit u školu, dakle ta mjera, ja vjerujem, već sutra stupa na snagu. Zahvaljujem.
Hvala lijepo.
g. Tomislav Saucha, stajalište Kluba zastupnika HNS-a.
Hvala lijepo g. predsjedavajući. Nadam se da se kolegica, iskreno se nadam da se kolegica zabunila jel ako smo nabavili za 19 milijuna 2500 maskica … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Okej, jer bi to bilo, to bi bio čak ovaj skuplje nego na crnom tržištu o kojem bi danas htio govoriti. Naime, ovako gledajte, jutros me zvala moja majka i pitala me jedno vrlo jednostavno pitanje gdje može kupiti te jednokratne zaštitne maskice? Žena ima 74 godine plućni je bolesnik. Moj otac ima isto tako 74 godine, prije dva tjedna ili tjedan dana se vratio s Jordanovca, da bi im ja na to morao odgovorit da nema gdje kupiti zaštitne maskice. E sad da li smo mi tu podbacili, da li se tu nešto više moglo napravit? Možda je. Gledajte zato što ustvari kad su rekli da nema gdje kupiti nisam bio u pravu, ima gdje za kupiti, ima. Na on line oglašivačkim stranicama, da ih sada ne reklamiram. Može ih biti sram. Znači ti ljudi, ne ljudi, nema veze od kuda su nabavili te maskice, da li su ih nabavili preko Amazona ili su ih nabavili tu u Hrvatskoj dok ih se još moglo nabaviti. Prodaju maske, jednokratne kirurške maske koje su koštale prije nekakvih tri tjedna, par lipa, oni danas prodaju po 20 kuna komad. Znači jedno pakiranje od 50 komada danas košta 1.000 kuna, 1.000 kuna. E sad ako to nije kazneno djelo, ako to nije ratno profiterstvo, ja ne znam što jeste. I meni ne ide u glavu šta radi država, šta radi policija, šta radi Državni inspektorat kada se njima bjelodano ispred nosa svaki dan na tim web sajtovima prodaju potrebe, prodaje roba koja je od potrebe za one najugroženije po cijenama koje prelaze, ja evo ne znam koji je to postotak uvećanja. Znači nešto što je prije tri tjedna koštalo par lipa sada košta 20 kuna i nitko na to već danima ne reagira. Meni jedna bliska osoba, jučer smo razgovarali također starije životne dobi mi rekla, pohvalio se kako je njegova supruga uspjela ih nabaviti za 550 kuna 50 komada, 550 kuna. Ja sam mislio sam da sam čuo sve i onda danas gledam oglas na tom jednom od oglašivača, kaže prodajem zaštitne maskice 20 kuna komad. Dakle to nisu ljudi, to su neljudi, to su kriminalci, to su ratni profiteri i te ljude bi trebalo nać i te ljude bi trebalo procesuirati i te ljude bi trebalo kazniti za pouku svima drugima jer ovako se ljudi ne bi trebali ponašat u ovakvim trenucima. A država je tu da nas sve zaštiti od ovakvih predatora, od sitnih ovakvih prekupaca koji koriste ljudsku nevolju da bi sebe obogatili i tome treba stati na kraj. Danas maskice, što će biti sutra? Voda? Flaširana voda, mlijeko, brašno, toalet papir? Ovo je vrlo ozbiljna situacija, to treba shvatiti ekstremno, ekstremno ozbiljno. I ove maske koje su sada nabavljene, ako će biti puštene u prodaju doći će opet neki „pametni poduzetnik“ lijepo, da me slučajno neko ne bi shvatio, to nisu poduzetnici, to su kriminalci, to sam se možda glupo izrazio. Doći će jedan takav kriminalac, kupit će 10 paketa pa ćemo opet to lijepo po oglasnicima kupovati naši stari, naši nemoćni će kupovati to po 1.000, 1.500 kuna. Ja već danima ne mogu doć posjetit svoga oca jer imam još tri maskice i čuvam ih za izvanrednu situaciju. Dostavljam mu hranu pred vrata i čujemo se preko telefona. Sram ih može bit. I jedna stvar koja bi se mogla napraviti vrlo brzo, prije nego što se krene u nekakve šire policijske ili kakve već akcije, molim vas, apeliram na one koji imaju izvršne ovlasti, na ove ljudi koje ste vi spominjali maloprije, koji donosite odluke ima odgovornost. Ako ništa drugo dajte nalog tim oglašivačima da prestanu prenositi takve oglase, ako ništa drugo ajmo ih otjerat na bandere pa neka lijepe okolo po kvartu, pa neka lijepe one papiriće di prodaju po 20 kuna masku, pa neka ljudi to moraju trgat. Pa kada ih prvi put vidi da neko lijepi pa će dobiti po tamburi. Ovo je nedopustivo u jednoj uređenoj normalnoj zemlji. Sram ih može biti. Hvala lijepa.
Idemo sada na raspravu Kluba zastupnika HNS-a, poštovani kolega Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Prije svega na početku želim još jednom izraziti svu zahvalnost svima onima koji neumorno rade, koji danonoćno rade, koji se žrtvuju i sebe i svoje obitelji kako bi prošli što brže iz ove krize. Danas ovdje, a i u medijskom prostoru možemo svjedočiti svojevrsnim licitacijama, licitacijama onih koji ništa ne znaju, onih koji misle da znaju, a ti su uvijek najopasniji i onih koji čak i nešto znaju. Naravno, ti zadnji u svemu ovome u ovoj kakofoniji, što bi trebalo, kako bi tko trebao zapravo dolaze najmanje do izražaja i teško je razaznati drvo od šume. Što bi trebali? Naravno da su oni koji znaju i mi ovdje koji imaju neko iskustvo su pozvani zapravo da predlažu, Vlada je najodgovornija. Jedan od prijedloga koji sam ja već govorio je apsolutno nešto što mi nije baš jasno, ali svakako što se tiče kolege Bernardića i njegovog prijedloga svakako ne ići politikom sve mrtvo, sve stat pa kuda koji. Treba jasno odrediti što su prioriteti, gdje država mora i treba generirati posao, generirati ponudi, ako su oni koji to mogu raditi sposobni zdravstveno u smislu sigurnosti i svega onoga što ide, a ne obrnuto. Kontrakciju raditi na tržištu i pustiti sve da i ovako ide dole. Što se tiče odgoda i moratorija, ja sam ne ovdje, ali u Saboru već rekao da trebamo uvesti moratorij na kredite građanima i gospodarstvenicima. Trenutno banke ne znaju čekaju 15.4., neke banke kažu može odgoda, ali morate plaćati kamatu. Naravno ona još vremena treba da se sve to posloži i tek smo krenuli sa mjerama. Zašto ne odgoda moratorij? Moratorij znači pauza, nastavljaš tamo gdje si stao kada treba. Ja sam predložio da i te svojevrsne interkalarne kamate država preuzme na sebe, da zbilja nema tih troškova dok sve stoji. Po modelu odgoda tri plus tri, nakon tri mjeseca ako je sve gotovo i ako sve krene, ova tri mjeseca neće biti presudna po onom modelu da se otpadnu 24 mjeseca, ali ako idemo dalje onda otpišite ove prva tri mjeseca pa svaki put tri plus tri. Jer ako će ovo završiti za tri tjedna, ako dragi Bog da, i onda još dok prođe jedan dio ta prva tri mjeseca to neće toliko biti presudno. Naravno ne možemo opet to selektivno reći, nitko ne mora ništa plaćati, a to najljepše zvuči, ne morate platiti nikakav porez, ne morate platiti PDV, ne morate ništa niko ne mora nikom plaćat, a svi ovi ljudi koji rade vatrogasci, policajci, zdravstveni djelatnici, ljudi koji će osiguravati normalno funkcioniranje kod njih će platiti dragi Bog jer mi zaboravljamo kako država funkcionira ili država treba tiskat novac pa onda tek da ode sve k vragu. Dakle moramo biti odgovorni i moramo biti pametni. Imamo dvije konfrontacije, populizam i solidarnost. Koja je razlika? Populizam je doć ovdje i govoriti šta treba, solidarnost je to raditi i djelovati, znači svi oni koji viču trebamo svi na minimalac, niko ne treba nikom ništa platiti otpustiti sve. Ljudi moji, Vlada je osnovala račun, ja bih molio medije da to plasiraju, da postoji fond za uplatu i žrtava od potresa u Zagrebu i borbe protiv korona virusa. Pa svi ti koji nešto žele pa pokažite, uplatite, dajte koliko možete, dat će oni koji mogu više bez obzira jel primali plaću iz državnog ili privatnog sektora ili imali nekakve ušteđevine ili kakogod. Tu je razlika između populizma i solidarnosti, dođ ovdje i najljepše meni reć svi ćemo svi dat svega, super smo mi kako se solidarizira, ali ne da ja krenem od sebe nego neko meni drugi to mora napravit jel ja sam neću dat svoje. To je ljudi moji klasični populizam, a to je ono najmanje što nam treba. Jednu stvar koju smo izostavili iz ovih mjera i ovim putem želim skrenuti pozornost Vladi na to su udruge. Udruge iz svih ovih mjera koje sam ja iščitao nigdje nisu navedene, udruga imamo hvale vrijednih, kvalitetnih, dobrih koji rade i javne funkcije, koji isto imaju zaposlene, koji sada ne mogu ostvariti nikakve olakšice na ove plaće jer nisu jednostavno navedeni i to bi molio da se što prije i njih uvrsti ove sa obrtima i obrtnicima zajedno sa poduzećima. Zahvaljujem.
Hvala vam. Idemo sad na raspravu broj 9 u ime Kluba zastupnika HNS-a poštovani kolega Milorad Batinić. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, prije svega zahvala svima od svih civilnih stožera na razini RH, medicinskom osoblju, a isto tako i svima građanima koji poštuju mjere koje su propisane i naravno poziv svima koji se suzdržavaju tih mjera ili nisu korektni da se pridržavaju. Ono o čemu želim u ime kluba nekoliko riječi kazati vezano za ovaj uvod, prije svega radi se o gospodarstvu i gospodarskim mjerama koje su pred nama ovaj petak trebaju stići dodatne, dopunske mjere. Ono što je do sada najavljeno zvuči dobro i vjerujem da će polučiti određene pozitivne efekte. Međutim, mjere Vlade neće biti dostatne, to je ono čega se bojim. Jednako tako naprosto jer u prilici sam i kao gradonačelnik na dnevnoj razini komunicirati sa jednim širim krugom poduzetnika ne samo iz svoje sredine nego i šire i dobiti od njih i određene konkretne ne samo prijedloge nego i probleme s kojima su suočeni. Mnogi su zatvoreni, oni ne rade, nemaju, ne ostvaruju prihod i tu svakako i s lokalnih razina manje-više koliko imam informaciju čelnici na neki način ili ukidaju naprosto gradske namete, gradske poreze njima, oslobađaju ih u cijelosti. U ovim koji posluju otežano, a velika većina da skoro kažem svi u ovim okolnostima posluju otežano. Imaju problema sa transportom, otkazivanjem određenih kupaca, određenih narudžbi, sa problemom opskrbe, repromaterijalom, vegetiraju, pitam kakva je situacija, vele živimo, radimo iz tjedna u tjedan. Nije jednostavno, nije lako međutim ne predaju se što je više nego pozitivno, organiziraju oni koji rade u jednoj smjeni imaju kapaciteta radi poštivanja mjera koje su propisane stožerima civilne zaštite organizirali su rad u dvije neki čak i u tri smjene radi što manje grupiranja i manje izlaganja radnika. Ono što je važno osim ovih gospodarskih mjera koje su na tragu i zadržavanja, prije svega postojećih radnih mjesta, jako je bitno da i kroz mjere i stožera omogućimo koliko toliko nesmetan rad svim gospodarstvenicima koji imaju mogućnosti da koliko toliko nesmetano rade. Ovo je vrijeme u koje je vidljivije nego ikada prije ovisnost države o gospodarstvu, ovisnost samih građana o gospodarstvu, znači radi se o radnim mjestima, a jednako tako što je u ovom trenutku možda ne ali bit će u narednom razdoblju, pogotovo u periodu koji je procijenjen nekoliko mjeseci pa čak i do godine dana vrijeme oporavka nakon ove krize to je prvenstveno bankarski sektor. Postoje određene namjere i neke se provode, HNB je relaksirao zalihu odnosno pričuvu prema komercijalnim bankama i smanjio je za nekih 20 i nešto posto, međutim imam osjećaj i informaciju da banke i dalje ne odustaju od interkalarnih kamata. To su samo neki detalji koje će morati prvenstveno HNB iskomunicirati sa komercijalnim bankama. Ono što je važno, ove mjere vjerujem da će polučiti određene rezultate međutim isto tako trebat će ne iz, nakon 2, 3 mjeseca nego iz mjeseca u mjesec pratiti i poduzetničke gospodarske tokove. Ne smijemo zaboraviti, zanemariti da smo svi, svi građani RH i gospodarstvenici i država i bankarski sektor i mi kao građani, zaposlenici da smo na istom brodu, da smo na istom brodu kolegice i kolege i bojim se da ukoliko će preuzimati kormilo svatko po svome da nećemo daleko stići. Ono što bi također želio spomenuti ko jednu uzrečicu u ovom periodu nam treba što manje birokracije, što manje birokratiziranja određenih procesa, određenih odluka jer mjere se moraju donositi ne od danas do sutra nego danas u roku za pola sata ili sat vremena. Ono što također bi zamolba prema stožeru rade odličan posao, međutim još uvijek imamo slučaj da određena građevinska tvrtka konkretan primjer ima ih nekoliko, ne mogu na otoku završiti posao od nekoliko desetaka milijuna poslova. Moramo naći model, moramo naći način, ne smijemo uvažavam mjere, uvažavam autonomiju određenih stožera, međutim ne smijemo spriječiti poduzetnike da mogu normalno funkcionirati. Hvala.
Hvala. 9. rasprava poštovani kolega Stjepan Čuraj u ime Kluba zastupnika HNS-a. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Iza nas je blagdanski vikend koji je bio popraćen i otvaranjem tržnica pod nekim uvjetima. Mjere prilikom na kupovine na tržnicama, ja ću samo navesti neke od onih koje su se izdale. Dakle, na 7.000 kvadrata maksimalno 200 kupaca, obvezna dezinfekcija obuće, naravno uz ruke na ulazu i izlazu, pregrade kako kupci ne bi mogli samostalno dodirivati proizvode, razmak između kupaca te kupaca i prodavača od 3 do 5 metara na prostorima svih tržnica. Ja sam siguran, ja govorim za Osijek, ali i većinu Hrvatske da pod tim uvjetima mi možemo već danas zatvoriti sve tržnice. Nema šanse da se poštuje razmak od 3 do 5 metra, ajde još nekako između prodavača, to bi se još i moglo, ali između kupca i prodavača ja jednostavno to ne vidim jel nisam nigdje vidio štapove od 3 metra kojima neko dodaje novac i predaje vrećice. To nisam vidio negdje. Zašto je to? Ne znam. Također pregrade su odlična stvar i ove stvari mislim da su dobre generalno, samo je meni pitanje koje su to mjere prilikom kupovine u trgovačkim centrima. Ja ih nisam uspio naći i ja bih volio da mi možda to neko pošalje, neki link što je Civilni stožer nacionalni donio koje mjere prilikom kupovine u trgovačkim centrima. Razmak od 3 do 5 metara, ograđivanje da se ne može dodirivati, dezinfekcija obuće u ulasku ja to nisam vidio. Koja je razlika? Tržnice su mahom kada govorimo o ovim na otvorenom, šoping centri su zatvoreni, postoje mjerači, brojači i tog se pridržavaju, ali generalno još uvijek se u trgovačkom centru može dirati po proizvodima, birati itd., itd. Na jednom ovako nekom prostoru se nađe i po nekoliko kupaca i to funkcionira. Znači bojim se da negdje idemo prerestriktivno, a negdje smo pustili kako bude. Uvijek je negdje rješenje u sredini. Predlažem kako za tržnice tako i za trgovačke supermarkete da se naprave proizvodi u smislu pred pakiranja koji će biti od pola kile, kilu, 2, 3 kile već upakirani da nema potrebe da netko dolazi bira, probire, dira svaki proizvod sebi stavlja u vrećicu itd. nešto na tragu ovog ograđivanja na tržnicama gdje vi sada ne možete izabrati koju želite rajčicu, papriku ili štogod, nego to radi za vas prodavač tako isto i u trgovačkim centrima, da već postoje vrećice gdje su to prodavači prepakirali ili kažem po ovim mjerama možemo odmah zatvoriti sve tržnice ako vidimo da to ne ide jel ima uvjeta, uvjeti postoje da praktički nitko nije trebao biti ni otvoren jel od 3 do 5 metara razmaka je nemoguće držati ne samo na tržnicama nego i u supermarketima pogotovo onim i manjim koji svega imaju 10-tke kvadrata prostora za …/nerazumljivo/… Ono dalje što sam govorio i samo želim to podsjetiti proteklih tjedana je da mi moramo intenzivno raditi kako na ovim mjerama suzbijanja tako i na onome što će biti dan poslije. Što će biti dan kada ovo prestane, što će biti dan kada prestanu dolaziti novci od države na koji način ćemo mi našu ekonomiju podići i vratiti natrag. Jer sigurno je da je ona pala, to je bez daljnjega, ali pitanje je što će biti poslije. Pogotovo jer svi ti sada koji koriste, koji su pohrlili za tim mjerama koje su dobre i pomogle su neće smjeti otpustiti te radnike barem isto vrijeme koliko su koristili. Znači oni će morati naći posla tim radnicima, oni će morati dobivati plaću, ako se ja ne varam. Jedan od prijedloga koji sam ja prije par tjedana iznio je taj svojevrsni mini New Deal, da država ne staje sa investicijama, ne samo velikim nego i ovim investicijskim održavanjima nego upravo da ona generira tu ponudu posla koju će iza sebe ostavljati dodanu vrijednost. Jer vi danas date radniku 4.000 kuna to je bačeno u smislu državnih prihoda. Jedino će se vratit nešto kroz potrošnju kada kuna krene. Ali ako vi date tvrtci posla da taj radnik zaradi svoju plaću, a da ostane nešta kao dodana vrijednost, znači govorimo o opremanju, o vidim da je HAC odustao od rekonstrukcije cesta, autocesta, to sve treba raditi. I tu moramo krenuti što prije promišljati kako poslije. Zahvaljujem.
Sada je na redu g. Stjepan Čuraj, koji će govoriti, iznosit stajalište HNS-a, Hrvatske narodne stranke, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Da, već sam nešto prije nekoliko tjedana rekao, ponovit ću to i danas. Mislim da nije nikad na odmet više puta ponavljati nešto. Naime, uvijek su dobronamjerni svi prijedlozi koji mogu biti razmotreni. Dapače, sam sam ih iznosio nekoliko puta i za ovom i za onim bivšim govornicima na prijašnjim mjestima kako bi zapravo došli do najboljeg rješenja kako ovu krizu premostiti, kako ju što više ublažiti, kako pomoći našim građanima, pa onda zapravo i poslodavcima. I to je bio prvi dio onoga što se svako fokusirao u prvih nekoliko tjedana i on je trebao biti. Jedino što ono što sam reko da je malo krenulo u jednu inflaciju prijedlogu di da parafraziram od šume više ne vidimo ni drvo, gdje nisam čuo puno prijedloga, odakle, s koje strane? Kolega Lovrinović sad je govorio ovdje o valutnom swapu koji je neki dan potpisan, koji nije, bi mogao biti potpisan da nismo u Europskom tečajnom mehanizmu, sada ne znam jel on govorio o međunarodnim pričuvama ili deviznim pričuvama, dakle su različite stvari, mi znamo da je naša kuna manje-više pokrivena u EUR-ima, dakle ako su to, ako je to o tome onda znamo na koji način to funkcionira i što nam to donosi zapravo. Politika je sada više nego bitnija, to sam ja rekao prije par tjedana, da se ne samo čuva tečaj nego ako se može još i jača, jača iako je to iluzorno očekivati. Zašto? Zato što sada izvoza i ovako i onako nemamo, jak tečaj nam škodi izvozu, ali, odnosno slabi tečaj nam škodi svim našim građanima koji imaju kredite u EUR-ima, defakto što kuna slabi to oni više moraju plaćati svoje kredite ako je uz valutnu klauzulu su podignuti u EUR-ima. Dakle, sada kad nam je već izvoz stavljen a/a nemamo rizik od pada izvoza veći nego što ovako je. Sad bi upravo ovakvi mehanizmi koji nam omogućuju jel jesmo u Europskom tečajnom mehanizmu, da imamo EUR-o još bi nam i bolje bilo, možemo obraniti, ne bi imali taj rizik, prvo i osnovno ne bi, možemo obraniti taj tečaj upravo ovim što se dogodilo. Ono što je bitno i što želim reći zapravo da mi moramo razmišljati što nakon ovih prvih mjera, što nakon kad sve popusti, kad se kolko tolko stvari normaliziraju jer gospodarstvo se neće samo tako preko noći normalizirat. Ono je defakto puno palo, ali nije uzrok financijske krize, gospodarske, nego je sigurnosnog aspekta koji je za sobom povukao, očekivat je da će se on puno brže vratiti nego one prijašnje financijske krize, međutim mi moramo tome doskočiti unaprijed. Mi znamo da nam je 20% BDP-a nam dolazilo je od turizma, iluzorno je očekivati, ne znam koliko uopće, ni upola tolko, mi moramo se pobrinuti da popunimo tu ponudu sa domaćom potražnjom na način koji možemo to poticat, na način koji možemo gledat kako povezati kontinentalnu i morsku RH, naravno uvijek imati sigurnosni aspekt. Koje druge vidove turizma možemo ponuditi stranim gostima ako im uopće dozvolimo ulazak u zemlju, a vjerojatno hoćemo otvorit granice i na koji način općenito, a to sam već nekoliko puta govorio, pokrenuti to gospodarstvo. Jer moja ideja je bila i s jednim svojevrsnim mini New Dealom u kojem država preuzima glavnu funkciju, ali ne kad govorimo o ovim velikim investicijama koji već ionako idu nego kad govorimo o puno malih da se na jedan način i suspendira određeni, odredbe Zakona o javnoj nabavi odnosno da se primjene one u kriznim situacijama i hitnosti da se može ići u pregovarački postupak bez prethodne objave, da što više onoga što nam je u planu u ovoj godini, u idućoj godini, krenemo sada raditi. I onda se ne slažem da HAC obustavlja obnovu svojih cesta jel upravo mislim da je to rješenje ako se, i sada, danas, sutra, ako se poduzmu određene mjere zaštite ranika koji ovako i onako rade onda je bolje da se njima plati preko izvanproračunskih korisnika da oni pokrenu što više onoga što i ovako i onako treba napravit nego da im se daje novac jel kad dajemo novac više nazad ga teško ćemo dobit, pogotovo ako nam je potrošnja ovakva kakva je di ljudi nemaju trošit, samo gasimo vatru. Ako ljudima damo posao onda je benefit puno veći, a prije svega ostanu nam i dodana vrijednost. Ono nešto na što ćemo morat i ovako i onako potrošit novce u slijedećih 3.g. Zašto sam rekao ceste? Zato što sad ionako turizma nema, pa se baš nema ako idete mi koji dolazimo izvan Zagreba ovdje, 3 auta ne možemo proć osim kamiona nema nikog. Dakle, to bi možda trebao bit način da idemo. Zahvaljujem.
Hvala. Hvala i vama. Prije nego damo riječ g. Vlaoviću koji ima zadnje iznošenje stajališta, imamo povredu Poslovnika g. Lovrinovića.
Poštovani potpredsjedniče, članak 238., kolega Čuraj iskoristio je svoj slobodni govor da polemizira sa mnom, vi ste ga bili dužni upozoriti na to jer ja nemam mogućnosti sada da njemu odgovaram. Nema on kome popovati, ja znam da on brani ovu Vladu ispred HNS-a, kad se sjetim pokojne dr. Kučar koja je bila, ta se stranka pretvorila u zaista nešto očajno i molim vas nemojte više nikad to raditi da drugima [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] popujete, vidite ja vam ne popujem, [[Upadica: Ali je vrijeme.]] govorite slobodno što mislite a nemojte se obračunavati sa drugima.
Gospodin Lovrinović, gospodin Lovrinović, vi znate da je nisam smio dozvolit vama da odgovorite, dozvolio sam, držite se barem vremena i dajete molim vas pustimo, jer to će se pretvoriti u polemiku sada. Vi ste rekli ovdje što mislite, dobro izvolite, jel imate pravo na to.
Poštovani potpredsjedniče povrijedili ste vi članak 239. niste kazali opomenu kolegi koji je iskoristio povredu Poslovnika za običnu repliku. Ja sam svoj slobodni govor iskoristio upravo tako, slobodni, osim ako vi sad ne kažete da ja ne smijem govoriti ono što smatram, to je vaš stav, ja ću i dalje govorit što mislim. Zahvaljujem.
Samo trenutak da vidim šta kaže članak 239., zastupniku će se izreći opomena ako postupa protivno članu 238., to mislite, znači 239., …/nerazumljivo/… ja sam pogrešio što mu nisam dao opomenu. Dobro, idemo dalje, nećemo davat opomene danas više mislim ionako svi ste imali pravo na stajalište, jesam vam dao pravo na stajalište, hvala lijepa. To je bila debata više nego drugo.
Slijedeće iznošenje stajališta je uvaženi zastupnik Stjepan Čuraj u ime Kluba zastupnika HNS-a.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Ja želim samo ovdje upozoriti na provedbu ovih mjera koje smo izglasali u proteklih nekoliko tjedana, konkretno mjere pomoći bespovratne, 3.250,00 kn za ožujak i 4.000,00 kn, kako smo izglasali za travanj. Naime, iz prakse se pokazuje da određene tvrtke bivaju odbijene. Tvrtke koje u svom poslovanju posluju pod jednim OIB-om, dakle jedna je tvrtka, nemaju tvrtke kćeri i u svom, u svojim djelatnostima imaju različiti niz upravo tih djelatnosti, jedna od njih je i ugostiteljstvo. Konkretno, možemo govorit o malim tvrtkama, pekarama koje imaju 4 i uzgred i ugostiteljski objekt, pa u pekari radi 8-ero ljudi, oni i dalje rade i ostvaruju prihode, a 4-ero koji su radili u ugostiteljskom objektu ne mogu radit. Ili tvrtke koje su po stotinama i stotinama zaposlenih, tisuća, koji imaju ugostiteljstvo kao jedan od dio, dio svog poslovanja i ono što se kaže društvena prehrana i za svoje zaposlenike, pa imaju 50-tak, 100 zaposlenih u tom segmentu svog poslovanja, također ne mogu dobit i onda se tu postavlja pitanje zato što se promatra kao tvrtka u cjelini, ne segment njihovog poslovanja kojima je, kojemu je država zabranila da ne može radit, makar i za svoje radnike i za svoje potrebe jer je zabranjeno i s razlogom jer smo to dijagnozirali kao i potencijalne izvore zaraze. Ali njima ne dajemo tu mogućnost idefakto njima ne preostaje ništa nego te ljude poslat na ulicu. A to je upravo ono što smo željeli izbjeć bez obzira da li se to radilo od 4 čovjeka u maloj tvrtci ili njih 54 u nekoj većoj koji su oni jedan od dijelova samog proizvodnog sustava cijele tvrtke ili usluga koje oni obavljaju. Tako dolaze informacije i to je nešto što trebamo, ako nije zakonski predviđeno ta mogućnost, onda to trebamo uć u izmjenu i dopunu već postojećeg zakona inače smisao zakonodavca i nas ovdje koji smo htjeli je upravo da te ljude ostavimo raditi i da ne dobivaju otkaze. I zato ta mjera. Druga stvar je spomenuti moratorij o kojem smo sada glasovali na prijedlog SDP-a, nešto što ja već sam puno puta potegao i za ovom govornicom, ovdje još koji smo bili prije potresa, pa onda ponovo i dole u prostorijama INA-e je upravo sustav da se to napravi. Ovo kako je bilo predloženo je dosta populistički, dosta nedorečeno i nismo to mogli sasvim podržati jer smatram da 12 mjeseci nije dobro, da nije dobro da to svi mogu ko god hoće, ali također smatram da nije dobro ovo što je danas. Mogućnost u kojoj je to zapravo model kojim svaki drugi sustav odnosno u svim drugim vremenima si ga imao pravo dobiti nije sada, sada su izvanredne mjere. A pogotovo recimo u tom zakonu nije ništa ni bilo navedeno kod potpisivanja moratorija, te šalju javnom bilježniku zbog izmjena osnovnih odredbi ugovora, pa se plaćaju s obzirom na glavnicu i na iznose i po par tisuća kuna da bi se taj moratorij dobio, pa onda još ti lupaju redovnu kamatu. Moj prvotni prijedlog je bio da država tu uđe u subvenciju te svojevrsne interkalarne kamate, pogotovo ako ćemo nekom reć da 12 mjeseci praktički ne smije radit svoj cor biznis onda ćemo morat imat drugi zakon kojima ćemo spašavat te iste banke ili što je ovo, ne znam na koji način, dakle treba gledati da se maksimalno uzme što se može istrpjeti, dakle, da se oslobode javnobilježničkih tarifa, odnosno troškova, da već, ako se mora plaćati određena kamata tu država ili to prepolovi ili se utvrdi maksimalni iznos ili subvencionira i da to se odnosi na one koji zbilja imaju umanjenje prihoda, a ne na sve. Ako će se nešto subvencionirati. E taj zakon, to je ono što tražimo i to je ono što sam ja i predlagao, to nije samo navesti 3 članka i reći to je sada tako, to treba sustavno i bolje odraditi. Zato nismo mogli u potpunosti podržati, odnosno bili smo donekle suzdržani za taj prijedlog zakona zato što prepoznajemo potrebu, prepoznajemo da ovo sada nije najbolje rješenje, ovo predloženo nije bilo dovoljno dobro i treba to zbilja kvalitetno riješiti da se zadrži opstojnost sustava financijskog, ali ujedno i u konačnici, da dobijemo da građani zbilja koji su u potrebi, da nije, da im sada moratorijem ispadne da ako im je bilo sustav rate, odnosno anuiteta pola glavnica, pola kamata, da umjesto 4 tisuće kuna plaćaju sada 2 i onda nastave dalje kao da ništa nije bilo. Nego se te rate moraju staviti na kraj otplatnog plana, Stand still i eventualno ta svojevrsna interkalarna kamata da se prepolovi i da tu država ili subvencionira ili da se nađe model sa bankama, kad se vidi koliko bi to bilo, da se zadrži financijska stabilnost. Evo, zahvaljujem.
Hvala.
Sljedeći klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani kolegice i kolege. Čuli smo opetovano u medijskom prostoru nekoliko prijedloga, primjedbi, zamjerki, vi za vi svega, praktički. Vi za vi gospodarske situacije, vi za vi mjera, vi za vi epidemiološke slike, vi za vi mjera istih, itd., itd. i sada zadnje je vezano od što se tiče obrazovnog stanja u zemlji, odnosno budućnosti naših, prije svega, maturanata. I najljepše bi bilo, mislim da bi to puno nam naših građana prihvatilo da ja kažem sad ovdje, da mi kažemo nema mature, nema prijemnog ispita, svi mogu upisati što god hoće i koliko hoće. Evo, i to bi bilo najbolje, mislim da bi tu javnost bila oduševljena, svatko upisuje fakultet koji god hoće, samo treba poslati 2 papira, čak online, ne mora se ni pojaviti i svi mogu studirati što god žele. Također, samo da povedem, povežem paralelu, nek država umjesto 4 tisuće kuna da 10, nek nitko ne mora platiti kune poreza, u konačnici, svakom neka je sve što želi. Ukinimo PDV, zašto bi ga sad plaćali? Povećajmo plaće onima koji rade, nikome nemojmo smanjiti i svi u konačnici, mislim da bi trebali drugo polugodište dobili zaključno ocjenu odličan. Iako to, kad svima dajemo upise u besplatno ... [[Govornik se ne razumije.]] fakulteta, odnosno nema prijemnih na fakultete, tako nebitno. To bi bilo idealno. Mislim da bi svi bili oduševljeni, što bi to, kakve posljedice bile, o tom po tom. To nije briga. Nekoliko stvari, prije svega, rok za provođenje mature je rečen da će se, ako, ako situacija dozvoli, mi ne možemo reći 17.5. i onda reći e nije nego je 28.5., e nije nego je 3.6., e nije nego je 17.6. Tko to može znati i tko to može reći? Pod kojim uvjetima? Danas je nešto, sutra, danas imamo 26 novozaraženih, sutra ćemo imati 138, preksutra 2. Dao Bog da ništa ne bude. Koji uvjeti, da li će se moći, na koji način raditi? Trenutno je period za polaganje matura predviđen od 8. do 29. lipnja, u tom nekom periodu, čisto da si pripremaju. Naravno da učenici se trebaju pripremati. Ne treba njima datum da se oni krenu pripremati, mislim da je to svima jasno jer oni se pripremaju ne, kad su znali, nisu znali datum ni prošle godine pa su se neki krenuli pripremit jer otprilike se zna, 5 mjesec, kako dolaze stvari, itd. Pripremaju se godinama, u krajnjoj liniji, cijelo njihovo školovanje je priprema za to jer je to ono budućnost. Naravno, spomenuta je matura, državna je izuzetan antikorupcijski instrument koji nam omogućava ravnomjerno vrednovanje, jednakost prema svim, jednake uvjete i jednake mogućnosti odnosno da pokažu svoje znanje pod istim okvirima bez primisli na ono što smo navikli preko veze. '91. g., '92. nije bilo škole, ja sam bio u Osijeku, ratnom Osijeku, nisam išao u školu, završio sam 5. razred '92. g. u 2 mjeseca ljeta. U 2 ljetna mjeseca završio sam 5. razred koji je izuzetno bitan, krucijalan u daljnjem školovanju. Ništa mi to nije spriječilo da prođem sve ostale razrede s odličnim kasnije u životu i mnogo mojih kolega nisu osjetili taj problem. Ovo su izuzetne situacije. I reći, da se nadovežem na još jednu stvar, kako ljudi ne umiru od korone nego sa koronom, što to znači? To znači da netko tko ima neke kronične bolesti, dijabetes, hipertenziju, visoki tlak i sl., evo nije umro od korone nego je umro od toga. Pa ljudi žive desecima godina s tim bolestima. Desetljećima, cijeli život, piju terapije. I sada reći oni nisu umrli zbog ove bolesti nego zato što su imali neku kroničnu bolest. Danas ljudi normalno žive sa tim kroničnim bolestima i drugim, niz drugih bolesti. Rade, nisu na bolovanju, nisu invalidi, normalno rade i reći da se onda od ove korone ne umire je zbilja jako teško i ne daj Bože nikome da to i doživi. Zato imamo izvanredne mjere i slušajmo upute i radimo ono što treba da to što prije prođe, onda ćemo imati sve ono što treba.
Hvala.
Idemo sada na treću raspravu. Klub zastupnika HNS-a poštovani kolega Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, prošli tjedan smo u ovoj sabornici osjetili jedan mali dio onoga što nas je zadesilo prije više od mjesec dana, puno je još pitanja građanima, prije svega onima koji su dobili crvene naljepnice, a govorim naravno o potresu, o potresu koji je trajao 10 sekundi, a ostavlja posljedice koje će trajati desetljećima i za neke će biti nažalost i obilježeni životi praktički do kraja njihovih života i imali smo i smrtne slučajeve tako da zbilja jednu tragedija na koju treba sustavno pristupiti. Puno je pitanja sa crvenim naljepnicama, kolika će biti subvencija po kući, zgradi, da li će se priznavati i nadoknađivati troškovi onih koji su već ne, što je poduzeo, što je krenio, što je otklonio opasnost itd. Mislim da zbog toga, ministarstvo je pristupilo već odmah drugi tjedan izradi zakona koji će odgovori na sva ta pitanja, al ne samo odgovoriti, nego koja će osigurati održivost i mogućnost provedbe u skladu sa strukom. Dakle, zakon predmetni koji očekujemo ili ovaj ili najkasnije idući tjedan zapravo treba dati odgovore na puno pitanja. Neka od tih pitanja kojim bi se ti zakon trebalo urediti zapravo je upravo program mjera i aktivnosti obnove njihov sadržaj, izrada, izrada stručno analitičkih podloga za urbanu obnovu, način obnavljanja zgrada, uklanjanje oštećenih zgrada i zgrada koje se nalaze u povijesnoj cjelini, gradnja zamjenskih obiteljskih kuća, primjena propise, promjena odnosno i propise i primjene iz područja prostornog uređenja, isplata novčanih pomoći za obnove upravo ovo što građane najviše i zanima, izgradnja upravo odnosno stambeno zbrinjavanje osoba pogođenih potresom, novčana pomoć za privremenu zaštitu zgrada i dimnjaka, potpora za nabavu kondenzacijskih bojlera, to inače imamo taj problem i neovisno o ovome potresu itd., dakle donošenje interventnih mjera. U pravilu, puno je tu pitanja koje treba sustavno urediti, koje treba struka odrediti, na koji način i u krajnjoj liniji na koji način će se to i financirati. Dakle, tu su razgovori sa Europskom komisijom, Svjetskom bankom, ukoliko i na koji način zatvoriti financijsku konstrukciju jer najlakše je govoriti treba, ajdmo pomoć, a kada krenemo mi ne smijemo se igrat sa ovakvim stvarima, mi ne možemo ostaviti niti ljude na cjedilu, niti olako ovo shvatit. To je jedan kompleksan zakon i ono što je najbitnije u svemu što upravo da se, da jesu i uključene su u izradu ovog zakona svi akteri koji su potrebni, dakle prije svega struka za sve ova pitanja, ima ih i još više naravno s kojim se treba, na koje se taj zakon treba odredit. Dakle, nikakvo prekonoćno rješenje nama ovdje ne može pomoći, a znamo da ljudima je svaki dan bitan i neizvjesnost je. Jedna od onih stvari je svakako i razmišljati kad sam govorio o održivosti kako i što poslije. Mi ćemo izgraditi privremene smještaje. Ono što ovaj zakon predviđa da se krene u gradnju odmah, a sukcesivno prikuplja odnosno pribavlja građevinska dozvola da što manje papirologije ima, znači to mora se zakonski urediti. Prije svega, ideja je da taj privremeni smještaj kasnije budu korišteni kao studentski domovi, znači jedna multifunkcionalnost, zapravo da imamo tu dodanu vrijednost itd., itd. Mislim da je najbitnije ono da ljudi dobiju što prije odgovore na ova glavna pitanja i da što prije se krene rješavat situacija za koje neke već sada neizdrživa. To ne može se napravit preko noći, svako ko kaže da je to moglo već bit gotovo prije 3 tjedna, laže jel način je kompleksan jel način mora bit održiv, jel način mora bit zatvoren, sa zatvorenom financijskom konstrukcijom, ne možemo obećavati i govoriti nešto ljudima, a da ne znamo odakle krenuti, kako, kako će neko dobiti neku dozvolu, na koji način će gradit, na koji način će subvencionirat, po kojim kriterijima itd., itd., onda bi imali jedan klasični El Dorado i to bi se pretvorilo u običnu grabež, nešto slično košto sada možemo vidit po parkinzima nekim i skladištima Grada Zagreba. Zahvaljujem.
Sada je na redu Klub zastupnika HNS-a i kolega Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, prije ovih aktualnih tema dozvolite mi da i u ime kluba i u svoje osobno ime čestitam Međunarodni dan sestrinstva koji se obilježava na ovaj dan koji je uzet kao dan odnosno rođendan osobe Florence Nightingale koja je zapravo osnovala prvu školu za izobrazbu medicinskih sestara u Engleskoj. Mislim da pričati o, i o zahvalnosti i o svemu onome je već postala neka izlizana fraza koju olako koristimo. Važnije je ono što pokazujemo, važnije je ono što nešto ispod 40.000 medicinskih sestara odnosno tehničara u Hrvatskoj radi, kako radi, u kojim uvjetima koji nisu baš idealni. A naši broj je negdje sa peko 140 tehničara i sestara na 100.000 stanovnika nas čini malte ne predzadnjim u Europi i tu je nešto što gotovo, o čemu moramo razmišljati. O uvjetima, o broju i o načinu na koji rade i tako ona pokazati našu zahvalnost, a pogotovo sad u ovim vremenima ja mislim da je bespredmetno govoriti. Zato još jednom ponavljam čestitam svima ovaj dan koji mislim da je da je poseban po mnogo čemu pogotovo po kojoj situaciji u kojoj se obilježava i zato tim više trebamo to i obilježit, ali i djelovat. Što se tiče aktualne političke situacije, vidimo da su ovdje za govornicom da su izbori, spominjanje izbora, najava izbora, light motiv gotovo svakome zastupniku koji je govorio, gotovo svakoj političkoj stranci što je i normalno jel mi ovdje polažemo račune građanima, bivamo birani od građana i radimo u interes ili bi barem trebali raditi u interesu istih tih građana. I to je zapravo suština pitanja izbori ili ne, interesi građana, sigurnost građana. Da je situacija takva da vladajuća većina kaže da zbog sigurnosti ne želi u izbornoj godini održavati izbore, ja mislim da bi se ovdje digli na zadnje noge kako se guši demokracija i uzurpira vlast. Imali bi zamjenu teza. Može se organizirati pravo građana na ovakav ili onakav način, ja mislim da je gospodin Capak rekao glasovanje na daljinu, a ne da će oni ići glasovati, ali tako svejedno. Sada isto mene zanima kako će biti posebni CIA timovi u skafanderima koji će uzimati i brojati te glasove i kako će se to organizirati, znači dupli rad biračkih odbora, više ljudi, tko je izučen da to ide. To su ozbiljne stvari o kojima trebamo razmisliti prije nego što krenemo u ovo. Ali kada kažem ajmo mi produžit pa sve dok ne bude situacija dobra odraditi izbore pa sve ovo ovu Vladu, mislim da bi sutra odmah dobili naslove o protuustavnosti i ustavnim tužbama itd. Onda u čemu je zapravo pitanje? Koliko ja vidim nije pitanje da li održati izbore ili ne nego samo kada. Da li u 7. ili u 9. mjesecu ili 10. jel nama ovdje silom zakona i Ustava prestaje mandat 16.10. ove godine. Nakon toga idu ustavne, da ništa ne napravimo, da ništa ne donesemo idu ustavne odluke održavanja izbora 30 do 60 dana. Da li će tada biti bolje? Nitko ne zna. Da li sada ide bolje? Ide. Da li će se moć održati izbori? To još nitko ne zna, ali trebamo biti pripremljeni. Trebamo imati legitimitet ili valjda imati i reći ne, nećemo ići na izbore neka ova vlada i dalje vlada koliko god to bude morala. Pa mislim da tu ne bi na uši bi nam izašlo šta bi nam se sve nagovorili. I onda ja ovo rastumačim, ne raditi izbore kada nama ne odgovara, a ni to nije dobro. Jedino dobro je situacija da ukoliko zbilja zdravstveno i može se organizirati i dopuštavaju zdravstveni razlozi, neovisno jel Sabor raspušten ili ne, mi i dalje jesmo saborski zastupnici bez obzira što smo se raspustili. Mi se možemo ponovno vratiti i donositi odluke, može. Dakle samo raspuštanje zakona ne znači nužnost izbora jel ako se nešto promijeni neka situacija neće se održati izbori. Ali isto tako ne mogu se održati izbori za tri dana jel mi sada ako kažemo evo vidimo sada će u sljedeća tri tjedna sve će biti dobro. Ova situacija zahtjeva novi legitimitet, a on je barem što se tiče HNS-a bitan da dođe što prije, da se što prije rješavaju stvari, naravno ako se za to ispunjavaju uvjeti. A to hoće li se Sabor raspustiti ili ne znači nužno da će se i održati izbori. Zahvaljujem.
Idemo dalje. G. Stjepan Čuraj iznosit će stajalište HNS-a. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. S obzirom da je manje-više gotovo u svakoj raspravi, što po dnevnim točkama, što ovdje za govornicom uz par izuzetaka apostrofira se da dolazeće izbore jer smo naravno i u izbornoj godini, pa i da nije tako ne bi bilo ništa drugčije. Što se tiče HNS-a, mi smo svoj stav rekli i ja ću ga ovdje iskoristiti priliku i još jednom ponoviti. Dakle, izbori da ako za to se steknu zdravstveni sigurnosni uvjeti. Raspuštanje sabora ne treba nužno odmah povezivati i automatizmom značiti da idu izbori jer period je minimalan od 30 dana od dana raspuštanja kad se tek mogu raspisati izbori računajući recimo prvu nedjelju, a imate onda praktički 4 nedjelje nakon tih 30 dana da odaberete odnosno predsjednik svojom odlukom odabere. Ukoliko nešto bi se dogodilo u tih 30 dana i ukoliko ne bi bila pozitivna mišljenja stručnjaka onda izbori se ne bi održali, jer nitko nema pravo ugroziti naše gađane zbog takvih razloga. I Ustav i predviđa ovakovu situaciju i zato i mi ovdje svi i dalje imamo svoje mandate kako bi se mogli ponovo eventualno sazvati i odlučivati o bitnim stvarima sve dok se ne konstituira novi sabor. Dakle, raspuštanje sabora ne znači nužno, ali najvjerojatnije bi trebalo automatsko održavanje izbora u ovakvim situacijama. Izbori dakle, ovo je ovo izborna godina, nisam ovdje vidio niti jedan prijedlog da bi odgodila apsolutno izbori za godinu dana recimo iz tih sigurnosnih razloga, nego samo da li nekom odgovara da li su oni u 7. mjesecu ili u 9.-tom. Pravo svake vladajuće većine je bilo da odlučuje o izborima, ja sam to jučer i rekao, do sada ja nisam zabilježio u povijesti Hrvatske da se išlo na izbore ustavnim rokom o raspuštanju sabora po sili zakona, nego do sada uvijek se sabor sam raspuštavo. 2 mjeseca, 3 mjeseca, nama je ovdje 16. 10. rok kada bi se mi po sili zakona raspustili, to znači da po sili zakona i Ustava bi izbori bili od 17.11. do 16.12. No, do sada to ja se ne sjećam da je ikada bilo zabilježeno. Znači onda ovdje govorimo o terminu koji najbolje odgovara. Zašto mi mislimo da treba što prije? Upravo zato što građani i situacija u kojoj smo se našli nemaju vremena čekati. Ova Vlada, opet kažem da su redovne okolnosti nitko ne bi niti donosio ili slučajno ako bi se pomislilo neke odluke o zaduživanju u slijedećih 10, 5 godina, milijardama bi se itekako to spočitavalo da Vlada na odlasku troši sve što može i ostavlja pustoš onima koji dolaze. Ali sada treba zapravo ako ja dobro shvaćam reći nemojte se zaduživati, nemojte donositi odluke neke ili da nego čekajte kada bi možda nama bolje odgovaralo da budu izbori, to tako baš ne ide, a i u krajnjoj liniji pravo je većine da se raspusti kao i do sada kada misli da je najbolje. Dakle, ako to dvoje biramo onda tu zbilja nema izbora i uvijek građani moraju biti na dobitku da se što prije donesu određene odluke. Određene odluke kao što imamo Zakon o obnovi, naš cilj je svakako da ne čekamo i da odmah djelujemo za ljude koji su već sada bez svojih kuća oni ne mogu čekati niti zakon, niti budžet od 10-tke i 10-tke milijardi, niti provedbene potpise itd., jer to ne može ići preko noći, tko god kaže drugačije laže, jer ne možete kome ćete odlučiti, kako ćete odlučiti na koji način, tko će financirati, iz kojih sredstava, kako dalje, ne može se niti preko noći, ne može se niti na preskokce, zato je bitno da ljudima se napravi ono sve što se može, a to je upravo ono što se i radi, osigura da se poprave dimnjaci, da se nabave kombi bojleri dakle za grijanje za sanitarnu vodu, da im se osigura najamnina što ide odnosno da im se plati najam stanova ako nemaju svoj krov nad glavom i ono što će se svakako ovaj tjedan nadam se i donijeti da se osiguraju sredstva za projektiranje obnove. Jer bez obzira ako mi i donesemo zakon i osiguramo 10-tke i 10-tke milijardi opet bez projektiranja, bez projekta, bez načina, bez radova i pravila nema toga i ne može se sutra ništa raditi. To su naši prioriteti i to mora svakako. Kad se sve to napravi, a što vjerujem da hoće i otvorili smo stavku u proračuni i posebno sam amandmanom tražio da se prenamijeni onda možemo i taman dočekati izbore i novu vladu koja će zadužiti i naći model financiranja. Malo oko ovih zakona o obnovi, jučer slušam ovdje kolegu Vardu i kaže da neće podržati taj zakon, jučer u isto vrijeme Bandić kaže da neće glasati za raspuštanje sabora ako se zakon ne usvoji koji oni de facto neće podržati. Dakle, to mi je ostalo nejasno vjerojatno netko tu će se ispraviti. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. I sad je na redu gospodin Stjepan Čuraj koji će stajalište Kluba zastupnika HNS-a. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege sada nešta potpuno drukčije, nešta nevezano uz izbore nešto što je po meni dobra vijest zapravo jedan kruna višegodišnjeg nastojanja i zapravo prioriteta koje smo postavili prije 3 godine ulazivši u ovu Vladu. Dakle, od iduće školske godine svi učenici razredne nastave moći će odabrati informatiku kao izborni predmet. No da odmah umirim ovako kolege gore desno, to ne znači da će biti ili-ili, nego će moći imati i vjeronauk i informatiku. Ono je drugi par rukavica. Dakle, za nastavu informatike predviđeno je 70 sati nastave, nastavnih sati godišnje. Za tu namjenu osigurano je preko 15 milijuna kuna sredstava za opremanje, dodatno opremanje 1.137 područnih škola jer trebamo reći da ranijim ulaganjima svaka, znači matične škole, osnovne škole, sve osnovne škole dobile su sredstva za opremanje jedne informatičke učionice. Sada se to proširilo tako da bi sva djeca u svim školama i područnim imali i opremu i mogućnost pohađanja informatike kao izbornog predmeta. Mislim da je to na tragu, pogotovo kad uzmemo u obzir sada on line nastavu ili nastavu na daljinu koja se događa koja isto ne bi bila moguća da se nisu poduzele određene mjere i koraci u zadnjih, u proteklih nekoliko godina od izmjena samih mogućnosti kurikuluma koji to i predviđa, opremanja, svega onoga, „škole za život“ gdje su zapravo svi isti modeli, učionice virtualne tadašnji predavači, zapravo mentori su preuzeli i nosili ovaj program. Dakle, tu smo negdje zapravo ispred mnogi od njih kolega u Europi. Mislim da trebam samo još podsjetiti gdje smo u tom kontekstu zapravo gdje je ministarstvo napravilo i zajednički projekt instituta, sa Institutom za razvoj mladih i Carneta promikro gdje je osigurano oko 45.000 mikroračunala upravo sa ciljem podizanja digitalne pismenosti u različitim nastavnim predmetima i izvannastavnim aktivnostima. Već znamo da smo uveli obveznu informatiku u 5 i 6 razredima svih osnovnih škola i također, novije kurikulume informatike, sjetite se onih natpisa da se radilo po udžbenicima koji su propisani od prije 15-20 godina, što je bilo neshvatljivo s obzirom na razvoj i modernizaciju, prije svega, informatike. Dakle, prije svega, kad gledamo u okviru te kurikularne reforme, uz samu realizaciju, u opremanju škola, to je već sada preko 36 milijuna kuna. Dakle, ovo je nešto što nas čeka od iduće godine, ovo je nešto što je, opet kažem, izborno, znači dodatni izborni predmet za naše najmlađe, gdje mogu, di će škole dobiti opremu i di će to biti moguće provesti na svim razinama, uključujući i područne škole za koje su se izdvojila dodatna sredstva, što je izuzetno ponosno i što je izuzetno korak prema toj transformaciji ka digitalnom društvu, razvijanju digitalne pismenosti. Naravno, i pametnom korištenju svih digitalnih sadržaja jer tu je najveća opasnost jer puno djece koriste digitalni sadržaj, surfaju, a sigurnost djece na internetu je, pogotovo na internetu je jako bitna. A treba ih, što bi se reklo, učiti da koriste tu tehnologiju u razvoj, u obrazovanje, i sutra u posao. I to je ono što nam se danas dogodilo i današnja prilika, situacija sa, ne samo kod nas u Hrvatskoj, da budemo iskreni nego u svijetu, sa virusom, gdje smo puno toga naučili, primorani bili raditi i od kuće i koristiti sve digitalne alate i stvar funkcionira. I onda kad mi netko kaže ne može se, to je onaj stari način pusti sve kako je bilo, ne muti vodu. Može se, treba se, i trebamo nastaviti dalje na ovom primjeru digitalizirati našu upravu i sve ono što smo sada uveli treba zadržati i ići korak dalje. I tu ćemo dobiti sredstva da povećamo plaće svim državnim službenicima jer jednostavno prirodnim odljevom i najkvalitetnijim će ostati i moći će imati i veće čak plaće u maltene još i u smanjenom obimu jer neće biti potrebno toliko ljudi jer mi ne može netko reći da treba isti broj sistematizacije danas u ovom digitalnom društvu i prije 20 i 30 godina. A nažalost, kod nas je uvijek to tako. I sistematizacija uvijek se prenapuhuje, a znamo i zašto. Zahvaljujem.
Hvala i vama.
Sljedeći klub zastupnika biti će onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Teško je sada biti sljedeći. No dobro. Nešto osobno za početak sam htio reći, ali ne mogu se još oteti ovom dojmu performansa prije, no pokazat ćemo jednu drugu politiku baš različitu od takve. I to je ono što smo se i nadali pokazati u ove tri godine. Da, HNS je napravio nezamislivo, je, istina. Drugi najteži dan u mom životu poslije smrti oca je bio 9.6.2017.godine kada sam upravo ovdje sjeo prvi puta odnosno nije baš prvi puta, ali prvi puta u ovom sazivu i od mog kolege čak prethodnika trpio uvrede od kojih mi je došlo da svako malo izađem i ne znam da plačem od muke. Uvrede koje nisu imao smisao konstrukcije nego više jednog lešinarenja nad svemu onome tzv. biračima HNS-a koji se tada pretpostavilo da više neće biti. I da, ta odluka je bila teška, ta odluka je stavila u pitanje daljnju budućnost stranke i onda se pitaju jeli to vrijedilo. Ja ću vam ovdje reći odgovorno, da, vrijedilo je i ponovno bih isto napravio. Zbog čega? Kad maknemo stabilizacijski faktor spašavanje desetak tisuća radnih mjesta, Agrokor, roll up kredit koji je time omogućen i sve dalje, sprečavanje novih izbora, sadašnjih nekih marginalnih desnih skupina koje su tada imale desetke postotaka, nemogućnost rada, paralizacija svega onoga vrijedilo je zbog reforme obrazovanja 2,5 milijarde kuna 90% financirane iz europskih sredstava, vrijedilo je zbog novog Zakona o udžbenicima, lakši udžbenici, više digitalnih sadržaja, informatike izborne u razredima obvezne 5. i 6. osnovne i kasnije, reforme strukovnog obrazovanja, također financirane europskim fondovima milijardu kuna vrijedne, znači naši učenici srednjih strukovnih škola sada u sljedećih nekoliko godina će raditi po najsuvremenijim kurikulima i samim uvjetima, povećana je cijena satnice rada studenata, ulaganje u znanost od 2,5 milijarde kuna, ulazak u CERN isto iz europskih fondova, antikorupcijske mjere, provjere diploma, nagrađivanje koje sada imamo prilike vidjeti učitelja sa 10.000 kuna bruto, pa u krajnjoj liniji sve je to dovelo do ovog provođenja škole na daljinu i omogućavanje završetka ove školske godine. Uveli smo na našu inicijativu fiskalno izravnavanje onim poreznim reformama da naše općine prije svega dobiju te novce, na naš prijedlog, financiranje sanacije klizišta, amandmanom o financiranju vodnog gospodarstva trajno smo problem riješili. Našim poreznim prijedlozima rasterećenje plaća, čak i mojim malim doprinosom prijedlozima smanjivanja PDV-a na osnovne potrepštine kao što su povrće, meso, ribu, dječje potrepštine itd. II. mirovinski stup što ostavljam iza sebe, prijedlog da sada kada idete u mirovinu možete podići 15% i ojačali smo isti, uveli novu formulu. Također što se tiče Ministarstva graditeljstva koje se sada puno spominje, tu su i dalje subvencionirani stambeni kredita POS-ovi stanovi, 50.000 obitelji ostaje u Hrvatskoj kao demografska mjera, projektom energetske obnove više od 1400 bolnica, dječjih vrtića, dvorana, javnih zgrada, 17.000 kućanstava u zgradama, a sada idu i obiteljske kuće iz vlastitih sredstava da bude što lakše. Da, vrijedilo je, projekti e-dozvola, brži, jednostavniji i jeftiniji sustav očitovanja, uvođenje … administracije itd., itd., zaštićeni najmoprimci. Kada me pitate zakon o obnovi, završili smo, predali smo ga i ja osobno bi volio da je i ovaj mandat njega i izglasao mi koji smo ga i napravili. Nažalost, na to nismo mogli više utjecati i ostaviti možda nekoj drugoj vladi milijarde i milijarde zaduženja, pogotovo na izmaku. Ali ja osobno bi volio da smo to napravili, možda smo i trebali, ali to neka ide na dušu onih drugih. I nekima možda kolegama neshvatljivo da nije jedini cilj bavljenja politikom biti u Saboru i ako sve ovo što smo napravili znači da smo dobili udarce na rejting, vrijedilo je. A sve što ćemo reći da ćemo napraviti također ćemo obraniti kao i sve ovo i nećemo se pokolebati. Zahvaljujem.
Hvala.
Gospodin Čuraj izvolite ispred, koji iznosi stajalište Kluba zastupnika HNS-a.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, kako bi Monty Python rekao „a sada nešto potpuno drugačije“. Naime, ja ću sad ovdje 14 puta govoriti o jednom prijedlogu, o jednoj inicijativi koju sam uputio i prethodnom i sadašnjem ministru uprave, a time zapravo i Vladi u cijelosti. I želim vjerovati da bez obzira koliko puta ja ovo ponavljao da će negdje to ostati, možda ne za ovaj mandat, ali za buduće mandate, da će se netko osvijestiti o onome što je negdje normalno, ustaljena praksa uopće nešto što se ne dvoji i ne dovodi u nikakvo pitanje. Riječ je o primanju odnosno zapošljavanju u javnu odnosno državnu službu. Način je ono što je srž i osnov kvalitetnog, način primanja i samo primanje je osnov i srž kvalitetnog rada državne uprave, ja ću to govoriti u jednom širem terminu i misliti pod tim da bi ona bila zapravo efikasna i time ekonomična jer to je servis građanima i građani imaju pravo da dobiju taj servis na najboljoj mogućoj razini u najmanjoj mogućoj jedinici vremena, najkvalitetnijoj bez ikakvih naklonosti ili što bi Latini rekli sine ira et studio bez bilo kakvih pogodovanja, poznanstava, bilo čega drugoga, kako smo mi navikli iako daleko smo mi sada napredovali, moram priznati odnosno prije 20, 30 godina. Ali i dalje dok god je država najpoželjniji poslodavac jedinice lokalne samouprave, državne tvrtke, javna poduzeća, država u cjelini dotle mi imamo veliki pritisak javnosti građana. A to nije dobro da je država najpoželjniji poslodavac, to nam dosta govori i o ekonomiji, ali zna se kako se kaže, tamo možeš jedino izać smrću ili ne znam čime, još teškom gluposti valjda, a i to je već teško izać iz državne službe, naravno i vlastitom voljom tko god želi. I zato upravo način prijema je jedan od dva osnovna elementa reforme uprave. Prvo, tko se zapošljava, a onda kako oni koji su unutra, kako rade i kako se ocjenjuju i na koji način oni odrađuju svoj posao. Taj drugi dio je još puno teži, ali nije nerješiv, ali ovaj prvi je lakši, ali daje nadu, daje perspektivu, daje pokazatelja u kojem smjeru mi vidimo i želimo. I ne treba izmišljati toplu vodu, nisam ja to izmislio. Imamo sustav EPSO u Europskoj komisiji koji vrši ocjenjivanja, koji vrši testiranja koji radi jedinstvenu rang listu prema postotku rješavanja određenih testova sukladno određenom području za koje se prijavljuješ, jel to pravo, jel to ekonomija, jesu to jezici, jesu to tehničke neke posebni smjerovi itd., ista stvar je i ovdje. Krenimo na jednom pilot projektu, krenimo polako i radimo to sve šire i šire da jednostavno kada se stvori jedinstvena rang lista koje provodi vanjsko tijelo, a mi ga već imamo Agenciju za vanjsko vrednovanje obrazovanja koje provodi državnu maturu, pa uz državnu maturu nek provedu i državna testiranja za rad u državnoj službi pa će se onda jedinice lokalne i regionalne samouprave nakačit na to jel će biti posebno izložene velikom pritisku i kako se tamo rangira tako se ljudi pozivaju na usmene razgovore. To nije gotovo, ali onda je tako svejedno jel ako si ti među prvih deset jesi ti nečiji stric, nećak, sin, stranački pripadnik. Ne, ti si na neovisnom onako zakonski utemeljenom kao državna matura, dakle tu nema ni govora o nekim manipulacijama, pokazao svoje znanje, pokazao svoju stručnost i dobio mogućnost da budeš pozvan na daljnji razgovor. Pa nek se pozovu prvih deset, svejedno, nek se utvrdi još razgovorom tko je ta osoba. I na taj način ćemo otkloniti svaku sumnju, dat će mu perspektivu, nema više veza, nema više politički podobnih, nepodobnih, nema više sumnji ovakvih ili onakvih jel nikoga ne možemo diskriminirati zato što je nekome nešto ili je član nečega ili nešto, ne daj Bože, ali previše puta bude to onako slučajno što bi se reklo ili previše puta se to dogodilo da bi bilo slučajno nažalost. Ali ja ne želim to vjerovat, ja želim vjerovat da mi možemo krenuti tim putem. To nije nikakav space shuttle, ništa revolucionarno, to je nešto što od nas građani očekuju, to je nešto što budi nadu i vjeru u institucije, to je nešto što ja vjerujem da ćemo mi kroz sljedeće godine morati apsolutno napraviti ako držimo do sebe, ako držimo do ciljeva da nam uprava državna i sama država bude efikasna, ekonomična i na usluzi našim građanima. Zahvaljujem.
Hvala vam lijepa. Idite okrijepite se, pojedite nešto, uzmite vitamine B6 i B12, doktor Mrsić B12 više i vidimo se u 15,30. STANKA U 14,39 SATI
Idemo na raspravu broj 8, Klub zastupnika HNS-a, poštovana kolegica Božica Makar. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Kolegice i kolege, nikad nisam mislila da ću ovdje u saboru govoriti o ovoj temi. Za nas u HNS-u pa tako i za mene nema nikakve razlike i mi ne dijelimo ljude ni po nacionalnoj osnovi, ni po bolji kože, opredjeljenju za nas su svi jednaki pa tako i za mene, ali treba poštivati zakone i to svi imamo ista prava i iste obaveze. Na česte primjedbe svojih susjeda, rođaka, poznanika o nesigurnosti i maltretiranju od strane pojedinaca romske nacionalne manjine koji su nedavno doselili u sela našem kraju odgovarala bih da se radi o pojedinačnim slučajevima, da ih treba shvatiti, da im treba pomoći. I zaista tako mislim, treba im pomoći. A nedavno sam i sama u svojoj obitelji osjetila što znači nesigurnost. Nisam do sad izlazila u javnost sa tim podacima, ali prošli tjedan su me kontaktirali novinari da provjere neke činjenice i s obzirom da sam im potvrdila pa ću sad i iznijeti tu o čemu se radi. Naime, na sam Badnjak u noći u kuću moje majke koja ima 82 godine došli su razbojnici, opljačkali je, isprebijali i završila je u bolnici nepokretna. Utvrđeno je od strane policije da se i ovdje radi o pojedincima romske nacionalne manjine koji su doselili nedavno i koji imaju evidentirano već niz prekršajnih i kaznenih djela. Ne želim generalizirati i reći da je romska nacionalna manjina problematična, ali nažalost velik dio pojedinaca jeste. I stvarno došlo je do toga da se naši mještani ne usude izaći na ulice, da se, nisu sigurni u svojim domovima, više nisu to prioritet infrastrukturni projekti, kako poboljšati život, već je osnovni problem sigurnost u vlastitom domu. I treba konačno početi provoditi zakone jer zakoni vrijede za sve, točno je da imamo premalo policije, da imamo premalo socijalnih radnika, ali kad oni odrade svoj posao, pravosuđe bi trebalo odraditi i svoj, a ne da često zakaže. Krenuti treba od djece koja su teško zanemarivana u takvim obiteljima, hodaju sami po ulici do kasno u noć, da tjerana su da prose, na njima su vidljive traume i oni svakodnevno gledaju u svojim domovima što se događa, gdje su tučnjave, prisutno mnogo alkohola i nažalost mnogi od njih ne završe ni osnovno školovanje, često izostaju iz nastave i izlaze iz osnovne škole polupismeni. Djecu treba odgajati i ako se djeca zanemaruju ne bi smjela ostati u takvim obiteljima. Bez obzira na običajno pravo, ne bi se smjelo događati da djevojčice s 13., 14.g. rađaju, sve to je veliko zanemarivanje djece. Bilo bi dobro da i srednja škola postane obavezna ionako već imamo obvezne, besplatne učenike, imamo besplatan prijevoz, pa bi možda i ta djeca završila svoje školovanje i lakše se zaposlila, što je normalno jer bi bila stručna radna snaga. Dakle, ne tražimo ništa drugo nego da se isti zakoni primjenjuju za sve bez obzira radi li se o Hrvatima, radi li se o pripadnicima pojedine nacionalne manjine. U ovom momentu smatram da bi samim povećanjem broja policijskih patrola pridonijelo se bar malo povećanju sigurnosti, zato molim ministra da poveća broj policajaca u PP Ludbreg i tako pomogne mještanima ovog kraja da počnu normalno živiti.
Sljedeći kluba zastupnika je onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolege i kolegice. Ja ću iskoristiti evo, priliku malo samo da podsjetim nešto što sam već nebrojeno puta govorio s ove govornice vezano za određene prijedloge zakonske, inicijative koje upućujem u zadnjih godinu dana. Prva je vezana za uvođenje jedinstvenog sustava zapošljavanja za državnu službu preko jedinstvenog natječaja i jedinstvene rang liste koja bi provodila Agencija za vanjsko vrednovanje obrazovanja. Nešto po uzoru na EPSOS sustav pri zapošljavanju u EU komisiji koji bi jamčio nepristranost, koji bi jamčio kvalitetu, koji bi jamčio mogućnost našim građanima da uz znanje dođu i do željene karijere u državnoj službi koji je nažalost i dan danas prvi izbor većini naših sugrađana zbog vjerojatno gospodarstva koje još nije dovoljno jako da bi to nadjačalo i svih beneficija koje s time nosi. Druga inicijativa koju sam i neki dan ovdje spominjao, jučer zapravo, u raspravi je zakonski izmijeniti nekoliko zakona koji bi osigurali ili jamčili ugradnju detektora ugljičnog monoksida u sva kućanstva gdje postoji trošilo koje ima unutarnje izgaranje, konkretno, najčešće je riječ o plinskim bojlerima, kombi bojlerima na teret distributera i opskrbljivača. Da se njima propiše da kao ujedno od onih članaka u kojima se jamči sigurnost opskrbe i potrošnje krajnjem korisniku da se to uvede kao obveza za sigurnost naših građana jer godišnje 30 ljudi strada, a ne mali broj i smrtno od udisanja ugljičnog monoksida odnosno CO. I imali smo nebrojeno puta u medijima i te žalosne vijesti. S ovime dobili detektor koji bi alarmirao odmah pri najmanjoj količini ugljičnog monoksida u prostoriji i ljudi bi znali, ja vjerujem imali veću dozu i sigurnosti, a samim time i spasili nebrojene živote. To je nešto što očekujem. Treći dio i s kojim ujedno i prelazim što bi rekli, s riječi na djela, naime, nakon ovih izlaganja ću svaki od tih mojih inicijativa sročiti u jedan ovakav zakonski prijedlog, a treći taj prijedlog je možda onako najbanalniji na prvu, a riječ, radi se o prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim medijima, prijedlog koji sam izradio, koji sam danas uputio ministrici kulture, ne u saborsku proceduru, nego ministrici da, ukoliko oni rade na istim izmjenama da ga inkorporiraju u svoje prijedloge, ukoliko se, naravno ne očituju, ne jave, ne odgovore, onda ću ga uputiti i u saborsku proceduru. Naime, vrlo jednostavno, radi se o nečemu što je ovako, kažem, još jednom, možda banalno zvuči, ali ne nešto s čim se svaki sugrađanin, siguran sam su se susreli, znajući to ili ne. Bili svjesni toga ili ne. A to je riječ o emitiranju u audiovizualnoj komercijalnoj komunikaciji, prije svega, hajmo, kad govorimo o televizijskom programu, kada imate određene informativne emisije ili bilo koje druge i onda imate onaj prekid programa, ide onaj jingl koji je najčešće 30 do 40, pa čak i 50% jači u glasnoći nego redoviti program. I isto tako, komercijalni program odnosno reklame. Tj. znači vi imate namješten nivo glasnoće na svom prijemniku na jednu pa malo pojačate da čujete što se priča u nekim emisijama, u informativnim emisijama i onda u jednom trenutku ide prekid programa i onda čujete onako duu duu duu onako lijepo da susjed čuje da vi gledate taj dnevnik ili da gledate tu emisiju i onda idu reklame koje su nešto glasnije i onda se opet vraća, onda vi stišavate, brže-bolje jer netko se u kući kaže stišaj taj televizor, itd. pa možda i dođe do svađa i onda vi stišate i onda krene program i onda opet ne čujete. Pa ne znate jeste više oglušili, pa pojačavate i tako, nažalost brojni naši sugrađani, ja sam siguran da su se tim susreli i to je nešto što nisam ja sada ovako samo vidio pa idem nešto izmišljati. To je nešto što postoji recimo u državama poput Italije i SAD-a gdje to upravo pozitivnim propisima ograničeno za glasnoću audio-vizualne komercijalne komunikacije u odnosu na ostatak programa. Dakle, može se, neka bude prijedlog zakonski je 5% maksimalno odstupanja i ja vjerujem, evo da će to, ako ništa drugo, unijeti manje svađe u naše domove. Hvala.
Hvala.
I posljednje iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Stjepan Ćuraj. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Ja ću kao što sam rekao i u petak dalje ponavljati očigledno da što više da to možda uđe u uho ko neki prijedlog, inicijativa koju ja već ovdje iznosim proteklih godinu dana. Čisto da onako barem sebi budem dosadan, a sa nadom da će se to probiti što dalje. I da odmah ovdje kažem da to i ima svoju, svoje rezultate i da sam doneke u onom nekom najmanjem dijelu nešto i uspio. Prvi dio koji već predlažem godinu dana je uvođenje jedinstvenog sustava zapošljavanja u državnu službu, nadam se i u javni sektor putem jedinstvenoga natječaja, jedinstvene rang liste, po uzoru, ne neku izmišljenu toplu vodu sada ovdje predlagati, nego kako to rade za Europsku komisiju. Imate vanjsko tijelo, nekad to može biti naša Agencija za vanjsko vrednovanje obrazovanja koja provodi državnu maturu po istom načinu, istim skrupulama, sa istom ozbiljnošću i u krajnjoj liniji kaznenim odredbama za bilo kakve malverzacije. Provodi testiranja za određena područja za zapošljavanje u državnu upravu i da se na temelju tih testiranja formira jedinstvena rang lista po određenim profesijama temeljem koje onda se isti ti kandidati javljaju na otvoreni natječaj i bivaju pozivani na razgovore. Mislim da je svima sada jasno, bi trebalo biti jasno što to znači, koja je to nepristranost, koja je to mogućnost da najkvalitetniji ljudi koji su pokazali najviše znanja dođu do onih intervjua usmenih, pa onda neka se odaberu prvih 5 koji su se prijavili ili 10 koji su ste liste bio on 101 ili 781, uglavnom ko je se prijavo, za koji određeni posao, u koje određeno mjesto. Onda više ne bi više ni malo bilo bitno da li su te osobe nečiji rođaci, kumovi, prijatelji, ne daj Bože stranačke pripadnosti ili bilo šta drugo. Znanje, kompetencija i jedinstvena rang lista. To treba krenuti. Drugi dio, drugi prijedlog što sam i na aktualnom satu postavio i iznio kao inicijativu ministru je obvezna ugradnja detektora ugljičnog monoksida u kućanstva pogotovo ona koja se griju na plinski bojler, naravno bilo bi poželjno i na sve vrste grijanja s unutarnjim izgaranjem gdje je taj plin kao potencijalni nusprodukt, na teret distributera i opskrbljivača plinskom energijom odnosno prirodnim plinom. To ne moram spomenuti što znači za sigurnost građana, prema nekim podacima koje sam uspio dobiti, gotovo 30-tak godišnje ljudi se otruje ugljičnim monoksidom, a ne mali broj od tih trovanja završi i smrću. Imali smo i prošle godine takve situacije i mislim da je to sukladno Zakonu o tržištu plina gdje smo dužni, di su opskrbljivači ... [[Govornik se ne razumije.]] dužni isporučiti i obavljati svoj posao na najsigurniji mogući način i postizati sigurnost krajnjih korisnika odnosno građana. Mislim da je to nešto što građane ne bi trebalo koštati, ne bi smjelo koštati, na taj način se povećava sigurnost i apsolutno štitimo i svaki život koji je. I ono treće što sam rekao i što mi je drago da sam u petak dobio potvrdnu informaciju iz Ministarstva kulture da će se prihvatiti moj prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim medijima u kojim sam primijetio, nije postojala, a u svakodnevnom životu se događa situacija gdje imamo dijelove programa televizijskog, a na to se odnosi na radijski koji su dosta ili znatno glasniji od redovnog programa, ostatka, konkretno radi se o reklamama ili onim break jinglovima između pojedinih segmenata programa. Dakle, obratite pozornost, vjerujem da građani su to već i primijetili, kada gledaju određeni program, najviše vijesti, pojačaju da čuju što se govori i u jednom trenutku krenu reklame, krenu jinglovi koji su do 30, 40% glasniji od ostatka programa. Naravno da i susjed onda čuje što, što se ovdje gleda i sluša, da dobije tu i reklamu i da čuju oni u drugim sobama te reklame i prije svega jinglove i mislim da je to praksa koju treba zabraniti, ograničiti to na minimum. To je isto također, nešto što nije sada meni samo tako došlo iznebuha, naravno i sam sam bio svjestan da se to događa, ali prije svega, to je recimo, napravila Italija, to je u Americi tako i mislim da je to nešto za zaštitu i potrošača i samih građana bitno i meni je drago što sam iznio ovaj, taj prijedlog s ove govornice, uputio ga ministarstvu i oni su ga odlučili inkorporirati u svoje izmjene i dopune zakona i da će to zaživjeti. Zato kažem, nastavljam i dalje s ovim prijedlozima i nadam se istom ishodu. Zahvaljujem.
Hvala vam.
12.-ta rasprava Klub zastupnika HNS-a poštovani kolega Stjepan Ćuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, želim, evo sada smo u mjesecu veljači na vrijeme upozoriti, najaviti, što god, kako god ovo nazvali nešto što je neminovno, nešto što će ako nas povijest može nečemu učiti sigurno biti problem u ljetnim mjesecima. Naime, govorim o nečemu što je specifično za kraj odakle ja dolazim, za Osijek, Osječko-baranjsku županiju, ali i druge županije u Hrvatskoj kao što je Međimurska itd. Riječ je o najezdi komaraca. Možda ovo se čini na prvu trivijalno, ali vjerujte mi to je sve osim trivijalnoga. To je i zdravstveni problem kada govorimo da su komarci i prijenosnici određenih virusa, imali smo ne tako davno i one velike bojazni za zika virus, to je gospodarski problem kada govorimo o posljedicama koje to imaju na turizam, pogotovo kontinentalni turizam koji mi svi tako zdušno podržavamo, govorimo da treba se razvijati i hvalimo se kako je odlični pokazatelji, pogotovo evo i kod nas u Osječko-baranjskoj županiji. Ne možemo govoriti o nekom kontinentalnom turizmu kada izađete pa imate u minuti maltene 100-tine uboda, malo pretjerujem ali nije ni daleko. I gospodarski je što se tiče i stočarske proizvodnje koja je pogotovo kad opet govorim o Osječko-baranjskoj županiji jedna od najvećih proizvođača i poljoprivrednih ukupno kao županija, a pogotovo stočarski. I mi tu imamo vječiti problem fiskalnih kapaciteta jedinica lokalnih samouprava jer osim grada Osijeka niti jedna se ne može baš mjeriti niti izdvajati sredstva za bilo kakva tretiranja komaraca, a znamo da su avio tretiranja i to je prošle godine i pokazala velika najezda, veliki problem, čekalo se da se samo riješi od sebe i na kraju opet je morala i država intervenirati i županija se sjetila uključiti, tako da nemojmo čekati kad je kasno. Probajmo sada razmišljati, probajmo prevenirati kao u svemu pa tako i u tome nešto što postaje kažem zdravstveni, gospodarski problem i naravno umanjuje kvalitetu života građana. Ja ne vjerujem da ni jedan građanin u Hrvatskoj ne bi trebao biti građanin nižeg reda i da se to onako stavi sa strane, a to je tamo gore. Jer ja sam to reko ovdje prije ne znam koliko, godinu i neš dana kad sam podnosio i amandman za takav problem, na proračun još 2019., znači 2018. godine, vidio bih kako bi se time rješavalo da se najezda komaraca događa u nekom gradu ili području, županiji na moru. To bi bio nacionalni problem. Siguran sam, što bi se reklo život bi stavio na to. Da u jednom Dubrovniku, Splitu čak Zadru nešta i bude, se pojavi takva najezda. Pa to bi se digla cijela zemlja na noge. Ja ne želim mislim da smo mi građani drugog reda, manje vrijedni, manje bitni samo zato što smo na istoku Hrvatske, samo zato što smo slabije razvijeni, samo zašto što možda nam demografski trendovi ne idu u korist itd., itd. To ne želim misliti, ja mislim da to tako ni ne treba i da u konačnici ne vjerujem da i je, ali nemojmo čekati dok je kasno. Idemo danas razmišljati koje mjere, kako, s kojim financiranjem, na koji način će se to prevenirat i sutra tretirat. Jer kažem, osim grada Osijeka koji kontinuirano svake godine ulaže u to nije dovoljno kada govorimo o Kopačkom ritu, kada govorimo o silnim površinama ne može se samo ograničiti na administrativno područje grada, neka tretiranja … ili bilo kakva druga jel znamo Bože moj komarci znaju doletiti i 50 km doduše možda uz vjetar, ali sigurno 20-ak, 30 km to je najmanji problem, znači to je zona obuhvata. A opet kažem tako nebitno jer mi moramo razmišljati o svakom dijelu naše zemlje. Zato još ovim putem želim na to skrenuti pozornost novom ministru zdravstva jel to je prije svega zdravstveni problem, ali ukupno svima nama da u suradnji sa svim jedinicama lokalne samouprave i županija i grad i ostale općine i Vlada RH da donesu strategiju, planiraju sredstva, da odmah znaju kada, što za koji dio koji će biti osiguran, a ne da čekaju broj uboda da bude nezamisliv, nesnošljiv pa da se počne štrajk. Zahvaljujem.
Hvala.
U ime Kluba zastupnika HNS-a sada će govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, ja ću iskoristiti ovu priliku da podsjetim i ponovim, istaknem, predložim inicijative i inicijativu koju već ovdje predlažem dugi niz mjeseci, pa čak i više od godinu dana. Neke, ono što mogu reći su prihvaćene, inkorporirane u zakonske prijedloge. Danas ne samo po mom skromnom sudu, nego po sudu građanstva i po onome što možemo vidjeti iz učinaka su naveliko pozdravljene i korištene prije svega kada govorimo o mogućnošću povlačenja dijela kapitalizirane štednje iz drugog stupa kod odlaska iz dvostupne mirovine onih 15% koje sam predlagao, koji smo uspjeli i dogovoriti i inkorporirati u zakon i sada veliki 90% građana se odlučuje praktički odnosno preko 80% za taj iznos. Znači može se. Treba biti uporan i imati dobre sugovornike svakako. Drugi dio prijedloga je danas već je krenuo jučer u javnu raspravu vezan je za nekontrolirano … programa o elektroničkim medijima kada se odnosi na reklame i one break jinglove kako bi se stekla veća pozornost gledatelja, slušatelja na upravo te reklame ili reklamu samog programa. Dakle to je jedna nepoštedna ili ne dobra praksa koja nije u cilju zaštite potrošača. Ministarstvo kulture prihvatilo je moj zakonski prijedlog i to je u javnoj raspravi. Ono na čemu ću dalje inzistirati je prije svega kada govorimo o sigurnosti naših građana pogotovo u mjesecima dok je grijanje i uputit ću ovim putem i najavljujem isto tako izmjenu odnosno prijedlog za izmjene i dopune Zakona o tržištu plina da propišemo obveznu ugradnju detektora ugljičnog monoksida u sva kućanstva gdje postoji plinsko trošilo odnosno konkretno plinski bojler koji može osloboditi CO na teret podijeljenih distributera i opskrbljivača. Članak 5. istoga zakona upravo propisuje da je cilj osigurati sigurnu isporuku i korištenje prirodnog plina i to je nešto što je u skladu sa već postojećim normama i to je nešto što smo trebali već davno napraviti jer ne znam koliko ljudi je do sada umrlo od trovanja ugljičnim monoksidom, a godišnje u istraživanju sam našao podatak da gotovo preko 30 trovanja bude u jednoj godini. Znači jedan život je već ako je spašen to je ogromna stvar i to nema cijenu, a mislim da s obzirom na igru novaca koji se kod distributera i operatera tu odnosno opskrbljivača ovdje vrti da to je nešto što je minimum koji treba ako treba i uzeti im iz dobiti neka, ali za sigurnost građana nema tu cijenu. Tako da najavljujem ovim putem da ću to uputiti i sukladno inicijativi koju sam podnio na aktualnom satu resornom ministarstvu i nadam se što skoroj inkorporaciji te ideje ili već nekog oblika te ideje samo sa glavnim i jasnim ciljem da naši građani besplatnu dobiju barem onaj osnovni model, pa sada ako hoće investirati u neke napredne a u istraživanju sam vidio da imaju i one koji mogu dojavljivati sms odnosno na mobitel oni koji mogu odmah iskapčati plin ukoliko detektiraju dakle automatski. Štogod ali sigurnost mora biti na prvom mjestu pogotovo što sve kasnije idemo, što su nam stariji ti bojleri i što se oni manje održavaju. I još bih iskoristio priliku i jednom podsjetio na isto tako jedan prijedlog a vezan je uz rak-ranu našega društva svih građana koji su ga prepoznali a to je vezano uz zapošljavanje u javnom sektoru da jednom za svagda tu otklonimo bilo kakve sumnje, napravimo sustav koji će se bazirati na neovisnom tijelu kao kod državne mature Agencija za vrednovanje visokog obrazovanja jedinstven natječaj, testovi, jedinstvena rang lista po pojedinim sektorima, po postotku rješavanja i onda samo kada pokaže se negdje potreba i natječaj vi se prijavite i sukladno vašoj rangiranosti tako ćete biti i pozvani na daljnje razgovore. Mislim da je to minimum što naši građani bi od nas trebali očekivati da vratimo povjerenje u institucije da najsposobniji oni koji su pokazali najviše znanja budu zapošljavani da nemamo više bilo kakve sumnje jer tamo netko nečiji rođak, kum, prijatelj, stranački kolega što god kada pokaže se kao što to radi se u Europskoj komisiji znanje na testu koji je jednak prema svima koji se može dva puta godišnje obavljati onda dalje je sve stvar formalnosti. To su neke stvari koje sigurno će podići povjerenje i u nas političare i u državni sustav, ali i povećati efikasnost a vjerujem sutra i samu ekonomičnost državne … [[ne razumije se]] Zahvaljujem.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Božica Makar, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, poštovani kolege. Ja nemam problem govoriti pred praznom sabornicom i prozivat svoje kolege jer znam da vjerojatno da li su u klubovima ili na nekim drugim mjestima gdje moraju biti u ovom momentu ali ako ovaj moje apel dođe i do jedne osobe, do jednog našeg građanina, prvenstveno žene i ako to bude dobro, ako za nju da se pokrene čuvši ovu moju raspravu i povede više brige o svom zdravlju, smatram da je ovaj moj govor uspješan. Kao što već znate, danas se obilježava Dan crvenih haljina. Dan posvećen borbi protiv moždanog udara i srčanih bolesti u žena sa ciljem da se potakne žene da se brinu o svom zdravlju. Prvenstveno o zdravlju srca i krvnih žila jer većinu tih bolesti moguće je spriječiti zdravim životnim navikama koje nažalost većina nas nema. Isto tako, želi se potaknuti stručnjake u zdravstvu na posebnu pozornost na moždani udari srčane bolesti kod žena koje su još uvijek nedovoljno prepoznati, nedovoljno izraženi i nedovoljno liječeni. Dan crvenih haljina obilježava se prvog petka u veljači i ovo je već druga godina da se u RH provodi ova kampanja koju je pokrenulo Hrvatsko neurološko društvo 2019. godine. Simbol kampanje je crva haljina, haljina kao univerzalna slika žene i crvena kao boja zdravlja, života i živosti ali i upozorenja. Što se tiče povijesti ove kampanje, istaknula bi da je prva kampanja Dan crvenih haljina, „Go red for woman“ pokrenuta u Americi odnosno Američko kardiološko društvo pokrenulo je kampanju 2004. g. u SAD-u a Svjetska kardiološka federacija, kampanju je proširila na razini svijeta. Danas više od 50 zemalja provodi nacionalnu kampanju „Go red for woman“ podižući svijest i osiguravajući sredstva za borbu protiv srčanih bolesti i moždanih udara kroz organiziranje stručnih skupova, edukacijsko-promotivnih kampanja, modnih revija, zdravstvenih pregleda, sportskih događaja. Znanstvena istraživanja pokazuju da znatno veći broj žena nego muškaraca umire od moždanog udara i srčanih bolesti ali i da moždani udar i srčane bolesti u žena, imaju svoje specifičnosti i drukčije simptome uslijed čega se ne prepoznaju pravovremeno i ne liječe adekvatno. U Hrvatskoj je moždani udar kao i Europi drugi uzrok smrti u muškaraca i žena, u 2018. g. od moždanog udara umrlo je 6137 osoba odnosno 11,6% umrlih. Od toga je 2570 umrlih muškaraca, 9,9% i 3559 umrlih žena što je 13,3% od svih umrlih žena. Iako od moždanog udara umire više žena nego muškaraca, u žena je to još uvijek podcijenjeno kao zdravstveni problem te je potrebna edukacija i podizanje svijesti na razini struke i šire javnosti u problemu moždanog udara kod žena. Također važno je naglasiti da svake godine od moždanog udara umre trostruko više žena nego od karcinoma dojke, važno je biti svjestan čimbenika rizika te poduzeti odgovarajuće mjere suzbijanja ove bolesti. Žene, pozivam sve nas da promijenimo način života i tako smanjimo rizik od nastanka moždanog udara a vaš muškarci da posvetite više pažnje i brige o svojim ženama, majkama, kćerima, kolegicama i prijateljicama. Hvala.
Hvala vam lijepa. Time bismo završilo današnje zasjedanje, mi ćemo nastaviti u srijedu, 12. veljače u 9 i 30 i prva točka bit će Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka, prvo čitanje, P.Z.E. br. 835. Želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 13,50 SATI Slijedeći Klub je onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Stjepan Ćuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege želim ovim putem ponoviti jedan prijedlog kojeg sam iznio kad je bila rasprava o Zakonu o porodiljnim naknadama koji je sada između 2 čitanja u saboru. S obzirom da je moj prijedlog i mislim da se ne tiče samo tog zakona i zato ovim putem ga želim još jednom i učvrstiti i utvrditi, pa ako treba i nadopuniti sa novim prijedlogom izmjena zakona, Zakon o radu, Zakona o mirovinskom osiguranju, a nadam se da će i u drugom čitanju osvanut taj isti prijedlog u Zakonu o porodiljnim naknadama. Naime, radi se o vrlo konkretnoj mjeri koja nije samo demografska nego i ima šire implikacije, a to je da neku stvar koja nam se onako udomaćila i opće prihvaćena je kao nešto u zadnjih par godina od kako smo je donijeli, a to je mogućnost rada do pola radnog vremena i primanja mirovine. Istu analogiju predlažem da se primjeni i na korištenje onih drugih 6 mjeseci odnosno roditeljskog dopusta za muške odnosno za očeve i za majke. Zašto? Ne samo zato što mnogo naših roditelja, nadam se sve veći i veći broj da će biti u budućnosti imaju veću plaću od ovih novih predloženih 4.991,20 kune kao naknade, jel to je maksimum. Pa onaj tko ima 10.000 kuna plaću znači ako hoće ostati sa svojim djetetom još 6 mjeseci prima pola. To bi značilo da on može zadržavati tu naknadu i dobivati još pola plaće, praktički biti na istome ili na svome od onoga što mu je inače plaća ili čak imati povećane prihode ukoliko se to isto može regulirati, ali time ne samo taj financijski aspekt koji se anulira da ljudi mogu znati da odlazak i roditeljstvo neće im … financijske, … neku dobit od plaće s obzirom na te naknade, ja bih volio da je sve veći takvi broj, da su sve veće i veće plaće, ali kada gledamo već i prosječnu plaću to se događa nego i onaj profesionalni aspekt svake majke. Prije svega govorim ovdje o majkama koji nažalost se susreću pri zapošljavanju kod svojih poslodavaca da odlazak na porodiljni ili roditeljski dopust je nešto što se zbilja mora profesionalno planirati, vagati, da se ne bi izgubila mogućnost napredovanja, da se ne stane opet na kraj reda, a i u krajnjoj liniji i kod samog zapošljavanja jer iako to svi znamo da je zabranjeno, ne daj Bože, znamo svi da mnogo poslodavaca kalkulira da li je žena rodila ili nije, da li ima djece ili nema i tu se stvara jedna nepravedna razlika na tržištu rada i to je ono što mi kao država trebamo regulirati, doskočit, anulirat i napravit sve što je u našoj mogućnosti da se potakne i to kao demografska mjera, ali i mogućnost da svi roditelji imaju što bi rekli sve osigurano da ostanu tih drugih 6 mjeseci sa svojim djetetom, ako hoće potpuno ili barem u tih pola radnog vremena gdje se onda zbilja može iskombinirati da je što manje onih koji odluče se raditi već nakon 6 mjeseci, što manje onih koji se odluče ne biti roditelj da ne bi propustili ili financijski jel ne mogu to zbog nekih kredita izdržat ili svega onoga drugoga u interesu djece, u interesu ljudi, u interesu nas kao nacije. I to je konkretno nešto što možda se ne može, ne možda, nego sigurno ne može se riješiti predmetnim zakonom jer nadam se da će se prijedlog inkorporirati između ova dva čitanja, ali ovdje prije svega imamo i druge zakone i o mirovinskom, vjerojatno zbog uplate doprinosa i samog staža, a i Zakona o radu zbog prisustva na radnom mjestu i način na koji je to reguliran za određene osobe. Znate kada dođu inspektori rada da se gleda tko i po kakvoj osnovi gdje što radi. Dakle, to je nešto što nisu velike promjene, a imale bi izuzetno velik značaj. Zahvaljujem.
Nastavljamo sa iznošenjem stajališta u ime kluba zastupnika. Sljedeći je kolega Stjepan Čuraj u ime Kluba zastupnika HNS-a, izvolite kolega.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Ja ću nešto što sam mislio da će već sigurno netko prije mene spomenuti, ali ne znam, očigledno imamo drugačijih tema, smatram da je ovo jedna od bitnijih, pogotovo vanjskopolitičkih tema koje imaju itekako utjecaja na život svakodnevnih ljudi. Naime, prije svega, ovim putem želim jasno i nedvosmisleno reći da je HNS kao stranka koja se zalaže za proeuropsku otvorenu, tolerantnu Hrvatsku najstrože osuđuje izjavu mađarskog premijera da će u savez protiv EU uključiti i Hrvatsku. Tako nešto je doista, po meni nečuveno i da netko si dozvoljava tako i cijeli zemlju ovako paušalno smatrati da može u ime nje govoriti, ova zemlja ima svoje izabrane predstavnike, legalnu vlast, legitimitet i hvala Bogu i pamet da sama odlučuje što je najbolje za nju. Ne treba nam nitko drugi a kroz povijest očigledno imali smo takvih primjera. Hvala Bogu više nismo u nikakvim zajednicama takvim da nam neko nameće nešto što ne želimo. Naime, ta izjava, a ono zapravo što se krije iza nje je samo korak nazad. Ima jedna narodna izreka koja kaže „Ne sijeci granu na kojoj sjediš“. Što je nama EU donijela? Mislim da svi oni koji se bore danas za neke nacionalne interese u isto vrijeme govore kako nismo dovoljno povukli sredstava. Malo je kontradiktorno, ali u pravilu da. EU nam je pružila priliku, mogućnosti koje svaka zemlja treba znati iskoristiti. Ima tu i potencijalnih opasnosti, jedna od njih je svakako ova sloboda tržišta rada, poslovnog nastana itd., ali puno više je tu prilika koje mi koristimo i trebali bi još bolje koristiti, ne samo u smislu onome koji je najokrupljivji, koji svi vidimo kad otvorimo i vrata i nove nogostupe i nove ceste i nove zgrade i energetske obnove i sve ono drugo što se radi sa sredstvima nego i prilike da bolje uredimo našu državu, da učimo od onih koji imaju više iskustva i koji imaju više grešaka iza sebe da ne radimo iste greške. Jel tu je pitanje rasta, pitanje standarda, pitanje prava svih mogućih skupina u društvu i građana općenito, to nama omogućava EU. Bazično više nema potrebe ikakve da netko u nekoj općini, gradu, županiji zna nekoga politički, prijateljski, bilo kako da mu osigura, javi, neka sredstva da nešto za svoje građane napravi. To nam je EU elegantno maknula iz ruku, hvala Bogu, da sada samo trebaš imati pamet i znanje i upornost i raditi za svoju općinu, svoj grad, svoju županiju i ti ćeš donijeti ta sredstva kao što i donose jel u cilju nam je da što više donesemo. A ne da mi budemo ti koji će odlučivati ovom da, ovom ne i sebi dizati neke vrijednosti i ne znam što licitirati. To je najzorniji i osnovniji primjer zašto određene općine rastu, razvijaju se jel hvala Bogu više ne moraju znati nikoga nego samo imati dovoljno pameti i znanja. A da ne govorimo o onim zajedničkim vrijednostima od slobode pa do ljudskosti. I zato mislim ovdje i pozivam još jednom da se brzo, jasno, nedvosmisleno očitujemo kao država i osudimo ovakve izjave i vraćanja ko zna gdje u kakva mračna doba i u kakve ne daj Bože zajednice. A time znači da očekujemo izjavu premijera i novoizabranog predsjednika Milanovića da se to jednom razjasni i da budemo ono što se kaže svoji ljudi i sami određujemo svoje sudbine, a ne da dozvolimo da nas neko vuče nazad i da si režemo sami granu na kojoj sjedimo. Zahvaljujem.
G. Mario Habek će iznositi stajalište Kluba zastupnika HNS-a, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Naime, u travnju prošle godine donijet je Zakon o trgovačkim društvima, kojim se između ostalog propisuje obveza čuvanja poslovnih knjiga u slučaju likvidacije društva. To je definirano čl. 127. Zakona u kojem stoji da poslovne knjige i dokumentaciju društva likvidatori predaju na čuvanje Hrvatskog gospodarskoj komori. HGK dužna je te zaprimljene isprave čuvati i pristupati u skladu s pravilima kojima se uređuje postupanje s arhivskim gradivom i arhivima. Naknada za pohranu i čuvanje poslovnih knjiga i dokumentacije društva podmiruje se na teret društva prije, njegova brisanja u iznosu koji pravilnikom odredi ministar nadležan za poslove pravosuđa. Sam pravilnik donijet je početkom ove godine i iznosi definirani njime dovode, iznosi definirani njime dovode do zaključka da proces zatvaranja društva može znatno financijski opteretiti poduzetnika i kao budući varijabilni trošak u startu negativno utječe na poduzetničke aktivnosti i zdravu investicijsku klimu u zemlji. Ne samo da se u čitavom svom poduzetničkom ciklusu poduzetnik susreće s nizom neopravdanih financijskih nameta, administrativnih barijera i troškova, već ga se time opterećuje i za period nakon što provede postupak likvidacije društva. Donošenjem ovakve odredbe Zakona mislim da smo pogriješili jer direktno štetimo daljem razvoju poduzetništva, posebno onog malog i srednjeg koje čini preko 98% poduzeća u Hrvatskoj i zapošljava gotovo ¾ svih zaposlenih u poslovnim subjektima, no prilikom Zakona, prilikom donošenja Zakona, mi kao zastupnici nismo bili upoznati s visinom naknade koju je naknadno propisao ministar, stoga sam zajedno sa svojim kolegom zastupnikom Stjepanom Čurajem dao prijedlog izmjene Zakona o trgovačkim društvima kojim predlažem ukidanje obaveze plaćanja naknade za čuvanje poslovnih knjiga i dokumentacije društva nakon likvidacije. Vrijeme je da pojednostavimo postojeću praksu, da umjesto krute administracije i prave, pravne nesigurnosti, stvorimo zakonske okvire koji će poticati poduzetničku klimu i zdravo okruženje za dugoročne investicije. Potrebno je osloboditi poduzetnike neopravdanih nameta, ulagati u digitalizaciju usluga javnog servisa i omogućiti poduzetnicima održivi rast i razvoj. Ne kroz ograničavanja već stimuliranja, jer jedino stabilno poduzetništvo uvjet je za uspješno gospodarstvo. Zahvaljujem.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj HNS-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Stjepan Čuraj, izvolite.
Početi, zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Početi ću ovo izlaganje sa citatom „A u HS jutros isti debilizam, čiji je stari bija ustaša, a čiji partizan?“, završen citat. Dakle, dame i gospodo ovo danas, a i ovih dana bome i ovog cijelog mandata sve više i više se pretvara u jedan cirkus, u jedna neprimjerenost, u nešto što ne spada u ovom visokom domu, a onda se čudimo kada isto to vidimo na ulici. Poslovnik HS kaže, čl. 240. st. 4., opomena s oduzetom riječi izreći će se zastupniku i kada, poziva na nasilje ili mržnju odnosno kada vrijeđa hrvatski narod, vjerske, nacionalne i druge zajednice, spolne, rodne i druge skupine, te strane države i međunarodne organizacije, i njihove predstavnike. Možemo reći da se neko drži, neko ne drži, ali mi ovdje trebamo bit primjer i svaki govor mržnje treba osuditi i dok god se mi bavimo onim što hrani najniže strasti naših građana, time gubimo svi, građani skupa s nama. Nije ni čudo što HS ima najbolju ocjenu građana u ono vrijeme kad ne zasjeda, a najviša je institucija ove države, svake države i naroda. Ko je tomu kriv? Pa pomalo svi. Ne može se uprijeti prstom nit u jednu osobu. Pomalo svi. Mediji kojima je to zanimljivo zbog gledanosti jel ljudi vole sukobe i prije će ovo danas biti vijest nego bilo koji prijedlozi koji ovdje dolaze, inicijative, amandmani, promjene, dobre stvari, evo osobno ja ovdje već 10-tak puta sad govorim, sad govorimo o različitim stvarima sigurno koji bi unaprijedili i poboljšali standard hrvatskih građana, neki od njih se i rade, neki se i naprave i tako i treba bit. Ne kažem ja da ću prestat to radit zato što to nije neka vijest, ali ne smije nam sve vijesti odavde dolazit koje potenciraju sukobe, mržnju, netoleranciju i to strogo moramo osudit počevši od masonije, a onda ono što se događa na ulici. I nema izgovora kada vidimo lutke krnje koje se spaljuju, pa sad ova jedna se smije, ova se druga ne smije, ma ni jedna se ne smije koja vrijeđa, koja izaziva govor mržnje, niti jedna i nema opravdanja ako je, ovdje smo mogli partizana, pa sad ćemo moći i ustašu, da parafraziram, nećemo moć. Danas sam mislio govoriti o Danu ružičastih majica odnosno Nacionalnom danu borbe protiv vršnjačkog nasilja. Kolegica Puh je nešto rekla prije toga. I kaže za prevenciju vršnjačkog nasilja važna je edukacija na svim društvenim razinama, a mi odrasli trebali bi biti obrazac pozitivnih primjera kojima šaljemo poruku nulte tolerancije na bilo koji oblik nasilja. To govorim o vršnjačkom nasilju, a mislim da se to može prenijeti na sve drugo. Idemo krenit od nas samih, ne podilazit niskim strastima, ne upadati u zamke i raditi ono za što nas i građani ovdje biraju, a to je raditi za dobrobit svih građana. Sigurno mi ne može nitko reći da podilaženje niskim strastima, identifikacija na nacionalnim osnovama su razlog zašto bi neko trebao bit biran, ma kaki. Danas, hoćemo mi danas u HS nekog birat zato što je određene, se ističe kao određena nacionalna osnova mimo Ustavnog zakona, dakle ne govorimo o ustavnim pravima, … [[Govornik se ne razumije]] nas ostalih 140 ovdje. Dajte molim vas, di to nas vodi? Samo natrag i samo na onaj prvi citat. Zahvaljujem.
Gospodin Stjepan Čuraj iznosit će stajalište Kluba zastupnika HNS-a. vamaIzvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Ja ću malo podsjetiti javnost ono što manje-više svi vidimo, svi znamo, pogotovo kada govorimo o Slavoniji i Baranji, kada govorimo o nejednakostima. Mi ne trebamo daleko gledati razlike u standardu, razlike u načinu životu pa konkretno i razlike u plaćama kada govorimo unutar same Hrvatske. Mi težimo europskim vrijednostima, težimo europskom standardu, razini, a mi sami u Hrvatskoj imamo velike nejednakosti. Trenutno pet slavonsko baranjskih županija u prosjeku ima 80% prosječne neto plaće. 80% ljudi primaju tu plaću ispod prosjeka. Znači realno negdje u Hrvatskoj je oko 6.500 prosječna neto plaća u Slavoniji i Baranji ispod 5.500, a recimo u Zagrebu 7.500, znači gotovo 40% više, za nešto što je 200, 250km, 300 možda maksimalno cestovne linije udaljeno od Zagreba. I onda naravno da niz mjera se pokušava napraviti i čak mogu reći da koncentracija i briga što se tiče projekta Slavonije i Baranje i daje neke rezultate, tu je preko 11 milijardi ugovoreno, povučeno preko 4,5 milijarde za poticanje poduzetništva, obrazovanja, zdravstva, vodoopskrba, odvodnja, energetskih obnova itd., zapošljavanje itd. no oni sve zajedničko imaju i veliku većinu da se to podiže jedna kvaliteta života, da se ulaže u infrastrukturu, ali ne u onu najbitniju možda i džabe nam to ako nećemo imati dovoljno ljudi. Znamo ovdje puno puta u raspravama kada dođe bilo koja tema koja sadrži u sebi željeznice u nazivu svi jako lijepo reći koji je to problem, jako ga lijepo dijagnosticirati. Do sada isti ti koji su uvijek kada su u oporbi prigovarali, kada su bili opozicija tu doslovce nema iznimke nisu ništa puno više napravili, nije to baš da se nešto previše očigledno i moglo. Sada otvaranjem eu fondova imamo jednu priliku, jedna vrata su nam odškrinuta, ali ona nisu dovoljna. Željeznica osim što dolazi do gospodarskog rasta ako se poveže što se tiče logističkih, teretnog prijevoza, ali i putničkog koji onda ima demografsku mjeru jel onda ne bi bila potrebna ona prva migracija naša zatvorena kada su nam ljudi odlazili i odlaze iz Osijeka iz Slavonije i Baranje u Zagreb. Zašto? Zbog onog podatka koji sam rekao na početku, 40% veće plaće, više prilika, više mogućnosti. Ja ne kažem da to sada treba oduzet nešto Zagrebu i biti nešto ljubomora, ne, ali treba razviti, treba iskoristiti svoju komparativnu prednost. Željeznice su upravo jedna od takvih komparativnih prednosti, čak i Europska komisija kaže da je problem broj jedan transportnog sektora u Hrvatskoj jesu željeznice. Ona značajno zaostaje za prosjekom EU i ajmo reći od prošle godine se vide neki pomaci. Međutim, ja ne mogu biti zadovoljan kada gledamo u Slavoniju i Baranju da se gradi samo jedna dionica pruge između Vukovara i Vinkovaca u vrijednosti oko 72 milijuna eura i pazite to je projekt koji je sufinanciran je teretnog karaktera odnosno na njemu se gradi pruga do maksimalne projektiranje brzine od 120 km/h u 2019.-2020. godini, 120 km/h kada po svijetu lete preko 200, 300 na sat jel je to vezano za teretni promet Luke Vukovar. I super. Projektira se dionica projekti vrijedan 11 milijuna eura, tko zna koliko to dugo traje i kad će to biti napravljeno kada nam projekti traju nekoliko godina, a pazite, radi se o rekonstrukciji, znači nema otkupljivanja, nema eksproprijacija, nema novih trasa, nema ne znam što. Dakle, prioritet se mora znati, ja sam ovdje iznio već jednom prijedlog i sada ću ga završno ponovit, a to je da željeznice moraju postati naše nove autoceste. Upravo koristeći infrastrukturu autoceste i potencijal kroz koncesije, monetizacije da se taj novac uloži u brzu izgradnju, ne za 20 godina nego za 3 do 5 godina brze željeznice koje će povezati naše krajeve i omogućiti gospodarski razvoj. Zahvaljujem.
Hvala.
Idemo na desetu raspravu, poštovani kolega Stjepan Čuraj i Klub zastupnika HNS-a. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, danas je Hrvatska, a pri tome zapravo i cijela Europa pa i svijet pred jednim velikim ispitom. Pred vječitom dvojbom koja je to razina i opseg sigurnosti i koja je razina humanosti u isto vrijeme. Kako pomiriti ta dva na očigled oprečna pojma i kako ostati čovjek u svemu onome koje novi izazovi stavljaju pred nas. Mi moramo prije svega biti ljudi i to je osnova kojom se moramo voditi. Današnja situacija sa migrantskim krizama, novim najavama je jedan ujedno veliki test i ispit za Europu, ali mislim da i prilika da se pokaže da zajedništvo i smisao odnosno bit ujedinjene Europe nema alternative. Zamislite situaciju da svako za sebe. Kome i što bi to doprinijelo, kako bi se cijela Europa ponašala i pojedine zemlje i mi kao dio te Europe? Ovime, danas ovom krizom koja je pred nas jasno i nedvosmisleno pokazujemo koji je bit, jedan od glavnih ciljeva i smisao ujedinjavanja europskog prostora. To je prvi korak. Drugi korak je u sklopu toga koje su naše naravno ovlasti, kako djelovati, kako reagirati na izvoru problema, a ne di je ovdje posljedica. Mislim da je to sada svima jasno i da upravo je to smjer u kojem u krajnjoj liniji i europski čelnici i djeluju. Nijedna država ne smije biti taoc Europe, mi kao oni koji imaju praktički najdužu vanjsku granicu EU, kao i države poput Grčke, Bugarske koje su prve na udaru. Svi moramo biti jednaki i isti u zajedništvu, a ne misliti to se nas ne tiče. Kada govorimo o Hrvatskoj, kako ćemo se mi pripremiti onda govorimo do onog pitanja sigurnosnog aspekta, pa čak u konceptu sigurnosti i ovih zdravstvenih prijetnji je sigurno da to će se provući da milioni ljudi koji sada tamo stoje pitanje da li oni predstavljaju određenu prijetnju sigurnosti što se tiče zdravstvenog aspekta i svih ostalih, ali ne smijemo izgubiti onu humanost, moramo znati kako. I sada dovodimo u pitanje na koji način ćemo mi to, kako ćemo se nositi s tim? Mi imamo sustav i koordinaciju domovinske sigurnosti i Zakon o domovinskoj sigurnosti, ali nemamo dalje razrađene mogućnosti kako to provoditi u smislu da vojska može pomoći, može pomoći logistički, prehranom, prijevozom, ali ne smije djelovati. I to je dobro i to tako treba i biti. U miru, vojska nema što djelovati na civile, ne daj Bože prijetnjama oružjem ili tako nešto. Policija očigledno možda nema dovoljno kapaciteta. Mi bi trebali naći model, koji postoji negdje u svijetu, možda ne identični, primijeniti ga na naš u kojem bi objedinili policiju, vojne resurse, ali i civilne stožere i pričuvne sastave, ako treba i dobiti svojevrsnu vojsku u miru. Negdje oni to zovu nacionalna garda, po meni ona, ima u Francuskoj, ima u Portugalu, najpoznatija u SAD-u. Po meni ona je premilitarizirana, ali njene smisla i zadaće bi se možda mogle primijeniti na neki način i ovdje iskoristiti. Slati tenkove na ljude nije rješenje. Pustiti kao da se nas ne briga, pa nek bude što bude, apsolutno nije rješenje. I zapravo, po meni, mislim da je rješenje uvijek negdje između, biti human, a čuvati tu sigurnost. I upravo možda zakonski donijeti nove mogućnosti formiranja takvog tijela koji će biti svojevrsna vojska u miru i koja će pomoći zapravo policiji sa ovlastima koja ima. Zahvaljujem.
Sada je na redu Klub zastupnika HNS-a, poštovani kolega Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Mi znamo svi da ulaskom u Europsku uniju smo dobili ogromnu priliku, to sam nekoliko puta ovdje govorio, koja napokon omogućava da oni koji to znaju, mogu, hoće, mogu neovisno o bilo kakvim strukturama vlast na bilo kojim razinama raditi ono za što ih građani biraju, to je donijeti bolji život svojim građanima, u svom mjestu, u svojim regijama, i zato koristiti tuđe novce, i svojom pameću i znanjem te novce i osiguravati. Jedna od takvih modela i mi svi ovdje vidimo to kao priliku, i trebamo vidjeti, i ono je jedan od dionika i našeg gospodarskog razvoja naime, jedna od takvih stvari koja nam je Europska komisija i Europska unija u ovoj zadnjoj omotnici 14.-20.-te osigurala je Integrirana teritorijalna ulaganja takozvana ITU, zapravo koja je cilj promicanje održivog urbanog razvoja, jačanju uloge gradova kao pokretača gospodarskog razvoja i suradnje između jedinice lokalne i regionalne samouprave, te razvoj administrativnih kapaciteta gradova. Zašto to govorim? Zato što mislim da prije svega mi bi trebali otvoriti teme same postavke regionalne politike koja bi trebala imati svoju supsidijarnost na prvom mjestu kao jedno od temeljnih postulata Europske unije odnosno Komisije, ali da se i ona bavi ujednačavanjem zapravo razvoja i pronalaženjem uspješnih modela decentralizacije, znači one iste neovisnosti koje nam je Europska unija dala. I razlog zašto ovdje zapravo ovime želim pozvati, prije svega Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova Europske unije da se uključi u aktivno, bez odgađanja u provedbu upravo i povlačenje ovih sredstava iz ITU što se tiče Grada Osijeka i urbane aglomeracije Grada Osijeka, jer u zadnjih nekoliko tjedana ona je postala nekim ludim spletom okolnosti, i vjerujem neznanja i nespretnosti, urbana aglomeracija Općine Punitovci. Zašto i kako, meni ostaje nejasno, sa kojim ciljevima, ja ne želim vjerovati da su oni politički, to svakako odbijam, i bilo koje insinuacije da to ima veze zato što je tih nekih 11 Općina manje-više tamo HDZ na vlasti, pa sad oni nešta ovaj imaju protiv toga da su Gradovi Osijek, Belišće, Valpovo, eventualno Općina Čepin kao jedna od najvećih u Osijeku, ... [[Govornik se ne razumije.]] HDZ, pa će oni sad nešta smjenjivat, to odbacujem, i to ne smije, ne može i nije ja mislim razlog, jer bi to bila najveća sramota koju mi imamo. Zato pozivam Ministarstvo regionalnoga razvoja da što brže uđe u slučaj, da vide kako i zašto, jer u krajnjoj liniji zakonski je određeno da nositelj urbane aglomeracije razvoja gradova ujedno je vjerojatno Grad, a ne Općina, i to i zakonski pište tako da se ne može smjenjivati gradonačelnika s te pozicije, i da je to samo kontra produktivno, pogotovo ako govorimo o urbanoj aglomeraciji koja je najbolja od 7 koliko ih imamo u Hrvatskoj, u Hrvatskoj, koja je, koja je ugovorila odnosno koja je raspisala poziv u vrijednosti 89%. Dakle, i tu pozivam ovdje i župana Anušića s kojim imamo kao HNS odličnu suradnju, smo do sad imali, i naravno sve aktere iz Ministarstava da možda i preko te stranačke, ako već se to može reći, linije s obzirom tih 11 Općina mahom su iz HDZ-a, da utječu, da sjednu za stol i da vide što je tu stvarni problem, jel ono što je navedeno de facto nije. I da si ne radimo korake unazad, i da si ne radimo same probleme umjesto da radimo rješenja, zbog nekih možda pojedinačnih sitnih interesa, ja razumijem možda te Općine ne razumiju, nemaju kapacitete i sve da to vode i zato mi nije jasno takve, takve njihove samostalne odluke, a ne želim vjerovati da to ima bilo kakve veze s politikom. I mislim da ne, mislim da je čisto jedno nesnalaženje i da je to samo slučajnost što su ovdje na jednoj strani HDZ-ove Općine, na drugoj strani svi ostale, odnosno Gradovi za urbanu aglomeraciju. Kad bude bila možda neka općinska aglomeracija onda vjerojatno će to imati više smisla da bude na čelu Općina, a ovo do sada je meni apsolutni smijeh kojima se zabavlja javnost, skreću pozornosti od onoga što mi trebamo radit, a to je osiguravati našim građanima kvalitetniji, bolji život, kvalitetnije projekte i povlačenje sredstava. I zato ovim putem želim pozvati Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova Europske unije da što prije se uključe u to, da ... [[Govornik se ne razumije.]] taj ... [[Govornik se ne razumije.]] čvor, ako i uopće je čvor, jer tu nema ništa sporno, da to presiječe i da se krene dalje raditi, iskoristi ova zadnja godina ove omotnice i pogotovo uđe u sljedeću još spremnije i bolje, jer kažem dosta tu je u igri i mislim da to dugujemo našim građanima, i zato pozivam sve strane da sjednu i da se utječe na te Općine da ipak vide ono što je u zakonu i ono što je dobro za razvoj urbane aglomeracije. Zahvaljujem.
Hvala.
I na kraju Stjepan Čuraj će iznositi stajalište Kluba zastupnika HNS-a. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Želim s ovoga mjesta pozvati sve na odgovornost, na oprez, reći da nema mjesta nepotrebnoj panici koja je štetna, maliciozna, u krajnjoj liniji protuzakonita. Širenje raznoraznih vijesti, poruka glasovnih o nekim izvanrednim stanjima koja se zakazuju itd. su lažna i treba to reći. Širenje panike nije dobro. Na kraju nas to širenje panike može daleko puno više koštati, nego sama ova epidemija za koju moramo biti izuzetno oprezni kojoj se pristupa izuzetno odgovorno i za koje ne trebamo misliti da će samo od sebe samo tako otići. Ali jedna je razlika, biti pripreman i spreman na sve mogućnosti, a druga je panično ponašati se kao da sutra više neće biti. I to su dvije najveće trenutno opasnosti s kojima se danas susrećemo. Mi moramo biti spremni. Vlada radi sve. Dobri primjeri su što se tiče recimo održavanja nastave na daljinu, koji je u pripremi za ne daj Bože. Mi imamo tako sustave mjera zaštita, robnih zaliha, svega onoga što trebamo raditi kao država koji su uvijek bile za ne daj Bože. I to sada treba biti samo još pojačano, ali ne najavljivati široku primjenu, ne sijati paniku, ne širiti lažne informacije, lažne vijesti. Jer sve ono što čujete nekim porukama netko rekao-kazao to vam je laž. Vjerujte samo provjerenim informacijama koje dolaze iz provjerenih izvora od ljudi za koje su to ovlašteni davati. To je sva informacija koju trebate uzeti. I sve preporuke koje vam ovdje ljudi kažu, ljudi koji već tjednima rade na ovome noćima, danima, medicinsko osoblje, stožeri i sigurno da se sve poduzima i scenarij A, B, C, D pa ako hoćete i cijela abeceda. Zato budimo oprezni, budimo odgovorni. Poduzmimo sve mjere. Pazimo na naše zdravlje. Pazimo na zdravlje drugih, ali nikako nemojmo širiti sve lažne vijesti i panike jer na kraju će nas to daleko puno više koštati od ove same opasnosti, a to je ono što ne smijemo dozvoliti. Gledajmo informacije, formirajmo se, pratimo uputstva, ne izlažimo se rizicima tamo gdje ne treba, ali sigurno nemojmo podlijegati nekoj opravdanoj panici, nekim vijestima ne znam samo odakle i s kojim ciljem dolaze a ne treba isključiti da su i maliciozne. Zahvaljujem.
Hvala i vama.
Sada prelazimo na iznošenje stavova klubova i prvi će u ime Kluba HNS-a govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, vrlo kratko, mislim da nikad nije i nema tog ograničenja broja koliko možemo pozvati ljude da budu odgovorni, pozvati ljude da budu jednostavno da se pripreme, normalno, slijede upute i da ne izazivaju paniku. Ono što nam slijedi idući tjedan je isto jedna od preventivnih mjera i to ono što treba naglasiti. Dok god pametno radimo na prevenciji dotle imamo šansu da s ovim izađemo sa najmanjim posljedicama, kako po živote i zdravlje ljudi, tako i po naše gospodarstvo. Znamo što je prioritet, ali ne smijemo biti slijepi na drugo. I upravo sve panike iz dostupnog najavljivanja nam čine štetu. Ono što još trebamo razmisliti da omogućimo ljudima koji zbilja imaju djecu kod kuće, malodobnu djecu da mogu raditi na daljinu. Ja očekujem da se to uvede kao i zakonska mogućnost rada od kuće, a za one koji zbog prirode posla to ne mogu da im se onda ovo priznaje u najmanju ruku kao opravdano bolovanje ako ostanu kod kuće s djecom. Jer slati djecu u školu kad nemaš drugih izbora ima dosta potencijalno negativnih strana. Prvo, ta djeca mogu biti na neki način izložena samom virusu ili zarazama ako imaju neku interakciju što je smisao zašto da ne idu, a s druge stranu i stigmatizirana ako oni moraju tamo biti jedan, dvoje, troje sami po školama, a za njih se možda održava nastava ili ne na koji način će biti zbrinuti. I to je dobro da ima opcija i mora uvijek biti opcija i to je zadatak svake odgovorne Vlade da uvijek ostavi opcije, da uvijek pripremi se za sve scenarije, ali i ovo uz sve one najavljene mjere koje apsolutno su dobrodošle i pravovremene, ova bi bila još nešto što nije nikakva revolucija. Znači da svi oni koji mogu raditi posao efektivno od kuće da im se to prizna, da zato i dobiju svoju plaću, da odrađuju, da sami smanje svu moguću, svu moguću izloženost zarazama bez obzira što kod nas to još nije na nekim razmjerima kako što vidimo u svijetu. I ne treba ni biti i zato treba sve ovo raditi i treba biti smirene glave, ne nasjedati na provokacije, ne širiti paniku, to je u krajnjoj liniji u ovakvim slučajevima se može svrstati pod određeno ne prekršajno nego već i kazneno djelo. Tako da idemo još dočekati ovih slijedećih dva tjedna, idemo napraviti sve što je u našoj mogućnosti da upravo se svim i roditeljima pogotovo omogući što kvalitetnija, što kvalitetnije zbrinjavanje svoje djece što se tiče njihovog obrazovanja kod kuće i samog boravka u kućama, ali i onaj dio na koji ne smijemo nikada zaboraviti, na što bolju tranziciju i za naše gospodarstvo i ekonomiju i zaposlene, da mogu i dalje raditi i što više ekonomske aktivnosti da se može nesmetano odvijati. Ne podilaziti nikakvim panikama, pogotovo ne nasjedati na ništa što nije provjerena informacija koja dolazi iz provjerenog izvora. Zahvaljujem.
Hvala lijepo.
Idemo dalje, poštovani kolega Stjepan Čuraj 4. rasprava u ime Kluba zastupnika HNS-a. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Dozvolite prvo da krene sa zahvalom, sa zahvalom svima onima koji neumorno rade medicinskim radnicama, ljudima koji slažu police u trgovinama, blagajnicama koje sebe izlažu riziku da bi sve funkcioniralo, naravno i svima onima koji rade na obrazovanju da nesmetano traje i dalje, da što manje imamo posljedica. Obrazovanju koje se provodi na daljinu zahvaljujući nečem što smo radili u protekle tri godine, mentori koji su radili u školi … život sada upravo ono što su radili, što su mnogi ismijavali sa podsmjehom gledali kako to neka edukacija profesora preko laptopa u nekom virtualnom repozitoriju itd., materijali idu, danas se to radi, to je omogućeno, to su preduvjeti. Opremanje škola i škole za život i svih onih stvari koje smo krenuli reformi su upravo omogućili da se danas među rijetkima u Europi imamo nesmetanu nastavu, da naši učenici, naša djeca zapravo ne gube ništa u ovoj situaciji izvanrednoj. I utoliko rečeno i ako sam ja osobni ikad imao onako, a imao sam naravno neke dvojbe, da li smo napravili dobro prije tri godine, sada siguran sam u to da jesmo makar što koštalo ovo je to vrijedilo među ostalim stvarima. Ono što želim ovdje također istaknuti je pozvati sve lokalne zajednice, regionalne, županije, gradove da djeluju na svojim općinama u tri smjera. U smjeru informiranja sa sprečavanjem panike putem lokalnih glasila, radio postaja i lokalnih gdje bi se u satu barem dva puta trebale ići informacije o kontaktima, gdje, što, kako se radi, otvaranju novih linija, upravo te informacije da ne bude broj Županijskog zavoda za javno zdravstvo i dežurne Epidemiološke službe broj za sve jel se zna zašto se tamo zove, gdje su svi ostali podaci, tko, kako, gdje, što, kuda znači informiranje je jako bitno. Također sprečavanje širenja ili ograničavanje širenja zaraze da se na tom smjeru gleda sa osnivanjem mobilnih timova koji će dostavljati potrepštine sa svim poduzetim mjerama predostrožnosti i zaštite našim najstarijima da njih sačuvamo što više, da ne izlaze, da se ne izlažu oni koji su najugroženiji, također da se radi dezinfekcijski punktovi, da se javni prostori dezinficiraju, to je sve u nadležnosti lokalne samouprave i ona to može i mora. Također kada govorimo o posljedicama da se uvedu moratoriji, ne odgode nego moratoriji na sve, sva plaćanja režija što se tiče lokalnih zajednica, dakle vodovoda, čistoće, Unikom ili kako god kod nas u Osijeku se zove, dakle odvoz smeća i sve ostalo naknada komunalnih kako bi izbjegli upravo onima najstarijima da idu na šaltere, da idu u pošte, da idu u banke, da se izlazi, jer oni najčešće nemaju Internet bankarstva isto u smislu prevencije prije svega. Znači da informiramo građane da im damo mogućnosti, da ih doslovce bombardiramo, govorimo. Ja sam jučer provezo se gradom, zatvorio je grad Osijek sve svoje javne objekte, sportske međutim na srednjoškolskom igralištu je bilo toliko ljudi, toliko ko da ništa se nije dogodilo. Što je u jednu ruku i dobro, ali neki sportovi poput košarke itd., gdje ima bliski fizički kontakt ipak nisu preporuka i ljudima to treba nekome objasniti. Ako ćete došli tamo trčat sami još nekako, na otvorenom zraku to je dobro, ali oni sportovi, pa čak i nogomet u kojem ima niski fizički kontakt, a znamo da se ovaj virus najviše prenosi, ne zrakom, nego kontaktom gdje vi dotičete površinu, tu virus ostaje 12 i više sati i ona prenesete to ruku, počešete se i gotovo. Dakle, zato treba više informiranja. Nije dovoljno čak ni zatvorit kad ljudi preskoče ogradu, tamo je bilo 100-tine ljudi, djece koji dobro je da nije panika, ali bitno je da znamo informirati kako se to prenosi i što raditi. I u tom smjeru pozivam sve lokalne i stožere i županije i gradove da djeluju u ta tri smjera informiranjem sa zaštitom širenja sa zaštitom panike, ublažavanjem posljedica da se svi gradski prostori zakupni ne naplaćuju i da zajedno ovo izdržimo još tih vremena koje trebamo. Zahvaljujem.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Danas ćemo donijeti prvi paket mjera. Kažem prvi jer najvjerojatnije nas očekuje drugi val, druge mjere kada vidimo što nakon 2 tj. će bit. Nadam se da ćemo imat bolju sliku, ali treba nadati se najboljem a biti spreman i na najgore. Sukladno tome, samo ću kratko ponoviti nešto što sam jučer govorio kao buduće prijedloge. Prije svega mi moramo omogućiti moratorij na sve kredite građanima i gospodarstvenicima u koje država treba preuzeti trošak interkalarne kamate. Dakle za onaj period dok se krediti ne otplaćuju, nego se produžava rok, ne nakon ovih mjera da ti dođe 3 rata odjedanput na naplatu ili da ne znam kako ti ih raspeglavaš neka 3, 4, 5 mj. jer će i onda trebat pomoć jer se neće sve baš ovako riješiti kad kažemo sad je sve dobro, trebat će nam jedan period, istinabog, sigurno puno brže nego za neke krize koja je uzrokovana na ekonomskim i financijskim tržištima i da jednostavno se ta ročnost produži. Znači onaj ko sada treba vratit kredit za 100 mj., 3 mj. ne plaća, nakon 3 mj. i dalje će morat to radit za 100 mj. odnosno do današnjeg dana 103. Drugi dio je svakako da pomno pratimo provedbene mjere i uredbe na koga će se ove postojeće mjere koje ćemo danas ovdje glasovat odnosit i na koji način. Koji su to poslodavci s poteškoćama? Praktički danas u ovom trenutku to je 90 i nešto posto poslodavaca. Jer to su svi, osjećaju ovu krizu i to će trebati vidjeti kako će se to regulirati. Što se tiče budućih mjera, ja sam jučer predlagao i predlagat ćemo i dalje. Ideja je ne da mi dijelimo novac, treba pomoć, to se slažemo i to ćemo podržat, ali generalno, dugoročno, ne treba dijelit novac nego posao i tu država mora iskoračit, prilagodit Zakon o javnoj nabavi, i što brže aktivirati sve planove za investicijska odražavanja, zanavljanja, za sve ono za što ti ne treba neka velika projektna dokumentacija, dozvole što se čekaju mjesecima, da odmah da posao našim građevinarima, prerađivačima, uslužnim djelatnostima, svime onime što je time vezano, da oprema škole, urede, da ceste koje su trebale da se u slijedeće 2 g. nešta ili slijedećih godina ili ove godine da to sad se radi u slijedeća 3 mj., ionako nema prometa, itd., itd. Na taj način ćemo zaposliti i održavati zaposlenosti, raditi ono što smo ionako trebali raditi u nekih slijedećih godinu dana pa će možda djeca i dobiti nove klupe, nove stolice, novu opremu u školama, u svim nekim javnim ustanovama itd. Znači za to da se iskoriste ove silne milijarde. Da imamo nakon ove krize nešto, da nam ostaje, ne da podijelimo 5 milijarde i nakon krize nemamo ništa. Pojelo, pojeo vuk magare. 5 milijarde ode, ljudi su preživjeli ali nemamo ništa. Ovako mi im damo njima da i dalje rade, da se osjećaju dobro, uz sve mjere opreza, i na kraju ostane nam dodana vrijednost. Ono što bi ionako u slijedećih godinu dana ili dvije morali kad-tad napravit. A suspendiramo te neke zakone o javnim nabavama da ne čekamo 3 mj., nego da idemo bez otvorenih pregovaračkih postupaka bez prethodne objave kao što je propisano u hitnim situacijama da se smije, samo malo proširimo što su to hitne situacije. I da se može što prije po cijenama naravno, da se tu ne bi bilo zloupotrebe, sigurno ne većim nego za slične poslove prošlih godinu dana koji su se obavljali. I krećemo, radimo, ostaje nam nešto. Također, u tom djelu bi trebalo ponovno razmislit da mjere zabrane rada se ne odnose na one trgovine građevinskom opremom, da one moraju poduzeti sve smjere ali da oni moraju ostavit kao servis, kao mogućnost da svi ti naši radnici kojima nismo zabranili da rade, da mogu raditi. To jedno veže uz drugo. I također, razmislit da se upravo kad govorimo i o tome građevinskom sektoru, po uzoru na poljoprivredno, odnosno na ribarstvo, da se i građevinarima za njihove strojeve omogući korištenje subvencioniranog goriva odnosno plavog dizela. I na kraju, od sutra, drago mi je reći, da će od sutra svi oni profesori koji sudjeluju i rade moći raditi od kuće ako se osiguraju uvjeti da se providi škola na daljinu, dakle, neće morat dolazit u škole, ravnatelji će biti za to zaduženi i od sutra ravnatelji ko god ima uvjete da može odradit posao od kuće, učitelji, profesori, neće morat više dolazit u školu, dakle ta mjera, ja vjerujem, već sutra stupa na snagu. Zahvaljujem.
Hvala lijepo.
g. Tomislav Saucha, stajalište Kluba zastupnika HNS-a.
Hvala lijepo g. predsjedavajući. Nadam se da se kolegica, iskreno se nadam da se kolegica zabunila jel ako smo nabavili za 19 milijuna 2500 maskica … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Okej, jer bi to bilo, to bi bio čak ovaj skuplje nego na crnom tržištu o kojem bi danas htio govoriti. Naime, ovako gledajte, jutros me zvala moja majka i pitala me jedno vrlo jednostavno pitanje gdje može kupiti te jednokratne zaštitne maskice? Žena ima 74 godine plućni je bolesnik. Moj otac ima isto tako 74 godine, prije dva tjedna ili tjedan dana se vratio s Jordanovca, da bi im ja na to morao odgovorit da nema gdje kupiti zaštitne maskice. E sad da li smo mi tu podbacili, da li se tu nešto više moglo napravit? Možda je. Gledajte zato što ustvari kad su rekli da nema gdje kupiti nisam bio u pravu, ima gdje za kupiti, ima. Na on line oglašivačkim stranicama, da ih sada ne reklamiram. Može ih biti sram. Znači ti ljudi, ne ljudi, nema veze od kuda su nabavili te maskice, da li su ih nabavili preko Amazona ili su ih nabavili tu u Hrvatskoj dok ih se još moglo nabaviti. Prodaju maske, jednokratne kirurške maske koje su koštale prije nekakvih tri tjedna, par lipa, oni danas prodaju po 20 kuna komad. Znači jedno pakiranje od 50 komada danas košta 1.000 kuna, 1.000 kuna. E sad ako to nije kazneno djelo, ako to nije ratno profiterstvo, ja ne znam što jeste. I meni ne ide u glavu šta radi država, šta radi policija, šta radi Državni inspektorat kada se njima bjelodano ispred nosa svaki dan na tim web sajtovima prodaju potrebe, prodaje roba koja je od potrebe za one najugroženije po cijenama koje prelaze, ja evo ne znam koji je to postotak uvećanja. Znači nešto što je prije tri tjedna koštalo par lipa sada košta 20 kuna i nitko na to već danima ne reagira. Meni jedna bliska osoba, jučer smo razgovarali također starije životne dobi mi rekla, pohvalio se kako je njegova supruga uspjela ih nabaviti za 550 kuna 50 komada, 550 kuna. Ja sam mislio sam da sam čuo sve i onda danas gledam oglas na tom jednom od oglašivača, kaže prodajem zaštitne maskice 20 kuna komad. Dakle to nisu ljudi, to su neljudi, to su kriminalci, to su ratni profiteri i te ljude bi trebalo nać i te ljude bi trebalo procesuirati i te ljude bi trebalo kazniti za pouku svima drugima jer ovako se ljudi ne bi trebali ponašat u ovakvim trenucima. A država je tu da nas sve zaštiti od ovakvih predatora, od sitnih ovakvih prekupaca koji koriste ljudsku nevolju da bi sebe obogatili i tome treba stati na kraj. Danas maskice, što će biti sutra? Voda? Flaširana voda, mlijeko, brašno, toalet papir? Ovo je vrlo ozbiljna situacija, to treba shvatiti ekstremno, ekstremno ozbiljno. I ove maske koje su sada nabavljene, ako će biti puštene u prodaju doći će opet neki „pametni poduzetnik“ lijepo, da me slučajno neko ne bi shvatio, to nisu poduzetnici, to su kriminalci, to sam se možda glupo izrazio. Doći će jedan takav kriminalac, kupit će 10 paketa pa ćemo opet to lijepo po oglasnicima kupovati naši stari, naši nemoćni će kupovati to po 1.000, 1.500 kuna. Ja već danima ne mogu doć posjetit svoga oca jer imam još tri maskice i čuvam ih za izvanrednu situaciju. Dostavljam mu hranu pred vrata i čujemo se preko telefona. Sram ih može bit. I jedna stvar koja bi se mogla napraviti vrlo brzo, prije nego što se krene u nekakve šire policijske ili kakve već akcije, molim vas, apeliram na one koji imaju izvršne ovlasti, na ove ljudi koje ste vi spominjali maloprije, koji donosite odluke ima odgovornost. Ako ništa drugo dajte nalog tim oglašivačima da prestanu prenositi takve oglase, ako ništa drugo ajmo ih otjerat na bandere pa neka lijepe okolo po kvartu, pa neka lijepe one papiriće di prodaju po 20 kuna masku, pa neka ljudi to moraju trgat. Pa kada ih prvi put vidi da neko lijepi pa će dobiti po tamburi. Ovo je nedopustivo u jednoj uređenoj normalnoj zemlji. Sram ih može biti. Hvala lijepa.
Idemo sada na raspravu Kluba zastupnika HNS-a, poštovani kolega Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Prije svega na početku želim još jednom izraziti svu zahvalnost svima onima koji neumorno rade, koji danonoćno rade, koji se žrtvuju i sebe i svoje obitelji kako bi prošli što brže iz ove krize. Danas ovdje, a i u medijskom prostoru možemo svjedočiti svojevrsnim licitacijama, licitacijama onih koji ništa ne znaju, onih koji misle da znaju, a ti su uvijek najopasniji i onih koji čak i nešto znaju. Naravno, ti zadnji u svemu ovome u ovoj kakofoniji, što bi trebalo, kako bi tko trebao zapravo dolaze najmanje do izražaja i teško je razaznati drvo od šume. Što bi trebali? Naravno da su oni koji znaju i mi ovdje koji imaju neko iskustvo su pozvani zapravo da predlažu, Vlada je najodgovornija. Jedan od prijedloga koji sam ja već govorio je apsolutno nešto što mi nije baš jasno, ali svakako što se tiče kolege Bernardića i njegovog prijedloga svakako ne ići politikom sve mrtvo, sve stat pa kuda koji. Treba jasno odrediti što su prioriteti, gdje država mora i treba generirati posao, generirati ponudi, ako su oni koji to mogu raditi sposobni zdravstveno u smislu sigurnosti i svega onoga što ide, a ne obrnuto. Kontrakciju raditi na tržištu i pustiti sve da i ovako ide dole. Što se tiče odgoda i moratorija, ja sam ne ovdje, ali u Saboru već rekao da trebamo uvesti moratorij na kredite građanima i gospodarstvenicima. Trenutno banke ne znaju čekaju 15.4., neke banke kažu može odgoda, ali morate plaćati kamatu. Naravno ona još vremena treba da se sve to posloži i tek smo krenuli sa mjerama. Zašto ne odgoda moratorij? Moratorij znači pauza, nastavljaš tamo gdje si stao kada treba. Ja sam predložio da i te svojevrsne interkalarne kamate država preuzme na sebe, da zbilja nema tih troškova dok sve stoji. Po modelu odgoda tri plus tri, nakon tri mjeseca ako je sve gotovo i ako sve krene, ova tri mjeseca neće biti presudna po onom modelu da se otpadnu 24 mjeseca, ali ako idemo dalje onda otpišite ove prva tri mjeseca pa svaki put tri plus tri. Jer ako će ovo završiti za tri tjedna, ako dragi Bog da, i onda još dok prođe jedan dio ta prva tri mjeseca to neće toliko biti presudno. Naravno ne možemo opet to selektivno reći, nitko ne mora ništa plaćati, a to najljepše zvuči, ne morate platiti nikakav porez, ne morate platiti PDV, ne morate ništa niko ne mora nikom plaćat, a svi ovi ljudi koji rade vatrogasci, policajci, zdravstveni djelatnici, ljudi koji će osiguravati normalno funkcioniranje kod njih će platiti dragi Bog jer mi zaboravljamo kako država funkcionira ili država treba tiskat novac pa onda tek da ode sve k vragu. Dakle moramo biti odgovorni i moramo biti pametni. Imamo dvije konfrontacije, populizam i solidarnost. Koja je razlika? Populizam je doć ovdje i govoriti šta treba, solidarnost je to raditi i djelovati, znači svi oni koji viču trebamo svi na minimalac, niko ne treba nikom ništa platiti otpustiti sve. Ljudi moji, Vlada je osnovala račun, ja bih molio medije da to plasiraju, da postoji fond za uplatu i žrtava od potresa u Zagrebu i borbe protiv korona virusa. Pa svi ti koji nešto žele pa pokažite, uplatite, dajte koliko možete, dat će oni koji mogu više bez obzira jel primali plaću iz državnog ili privatnog sektora ili imali nekakve ušteđevine ili kakogod. Tu je razlika između populizma i solidarnosti, dođ ovdje i najljepše meni reć svi ćemo svi dat svega, super smo mi kako se solidarizira, ali ne da ja krenem od sebe nego neko meni drugi to mora napravit jel ja sam neću dat svoje. To je ljudi moji klasični populizam, a to je ono najmanje što nam treba. Jednu stvar koju smo izostavili iz ovih mjera i ovim putem želim skrenuti pozornost Vladi na to su udruge. Udruge iz svih ovih mjera koje sam ja iščitao nigdje nisu navedene, udruga imamo hvale vrijednih, kvalitetnih, dobrih koji rade i javne funkcije, koji isto imaju zaposlene, koji sada ne mogu ostvariti nikakve olakšice na ove plaće jer nisu jednostavno navedeni i to bi molio da se što prije i njih uvrsti ove sa obrtima i obrtnicima zajedno sa poduzećima. Zahvaljujem.
Hvala vam. Idemo sad na raspravu broj 9 u ime Kluba zastupnika HNS-a poštovani kolega Milorad Batinić. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, prije svega zahvala svima od svih civilnih stožera na razini RH, medicinskom osoblju, a isto tako i svima građanima koji poštuju mjere koje su propisane i naravno poziv svima koji se suzdržavaju tih mjera ili nisu korektni da se pridržavaju. Ono o čemu želim u ime kluba nekoliko riječi kazati vezano za ovaj uvod, prije svega radi se o gospodarstvu i gospodarskim mjerama koje su pred nama ovaj petak trebaju stići dodatne, dopunske mjere. Ono što je do sada najavljeno zvuči dobro i vjerujem da će polučiti određene pozitivne efekte. Međutim, mjere Vlade neće biti dostatne, to je ono čega se bojim. Jednako tako naprosto jer u prilici sam i kao gradonačelnik na dnevnoj razini komunicirati sa jednim širim krugom poduzetnika ne samo iz svoje sredine nego i šire i dobiti od njih i određene konkretne ne samo prijedloge nego i probleme s kojima su suočeni. Mnogi su zatvoreni, oni ne rade, nemaju, ne ostvaruju prihod i tu svakako i s lokalnih razina manje-više koliko imam informaciju čelnici na neki način ili ukidaju naprosto gradske namete, gradske poreze njima, oslobađaju ih u cijelosti. U ovim koji posluju otežano, a velika većina da skoro kažem svi u ovim okolnostima posluju otežano. Imaju problema sa transportom, otkazivanjem određenih kupaca, određenih narudžbi, sa problemom opskrbe, repromaterijalom, vegetiraju, pitam kakva je situacija, vele živimo, radimo iz tjedna u tjedan. Nije jednostavno, nije lako međutim ne predaju se što je više nego pozitivno, organiziraju oni koji rade u jednoj smjeni imaju kapaciteta radi poštivanja mjera koje su propisane stožerima civilne zaštite organizirali su rad u dvije neki čak i u tri smjene radi što manje grupiranja i manje izlaganja radnika. Ono što je važno osim ovih gospodarskih mjera koje su na tragu i zadržavanja, prije svega postojećih radnih mjesta, jako je bitno da i kroz mjere i stožera omogućimo koliko toliko nesmetan rad svim gospodarstvenicima koji imaju mogućnosti da koliko toliko nesmetano rade. Ovo je vrijeme u koje je vidljivije nego ikada prije ovisnost države o gospodarstvu, ovisnost samih građana o gospodarstvu, znači radi se o radnim mjestima, a jednako tako što je u ovom trenutku možda ne ali bit će u narednom razdoblju, pogotovo u periodu koji je procijenjen nekoliko mjeseci pa čak i do godine dana vrijeme oporavka nakon ove krize to je prvenstveno bankarski sektor. Postoje određene namjere i neke se provode, HNB je relaksirao zalihu odnosno pričuvu prema komercijalnim bankama i smanjio je za nekih 20 i nešto posto, međutim imam osjećaj i informaciju da banke i dalje ne odustaju od interkalarnih kamata. To su samo neki detalji koje će morati prvenstveno HNB iskomunicirati sa komercijalnim bankama. Ono što je važno, ove mjere vjerujem da će polučiti određene rezultate međutim isto tako trebat će ne iz, nakon 2, 3 mjeseca nego iz mjeseca u mjesec pratiti i poduzetničke gospodarske tokove. Ne smijemo zaboraviti, zanemariti da smo svi, svi građani RH i gospodarstvenici i država i bankarski sektor i mi kao građani, zaposlenici da smo na istom brodu, da smo na istom brodu kolegice i kolege i bojim se da ukoliko će preuzimati kormilo svatko po svome da nećemo daleko stići. Ono što bi također želio spomenuti ko jednu uzrečicu u ovom periodu nam treba što manje birokracije, što manje birokratiziranja određenih procesa, određenih odluka jer mjere se moraju donositi ne od danas do sutra nego danas u roku za pola sata ili sat vremena. Ono što također bi zamolba prema stožeru rade odličan posao, međutim još uvijek imamo slučaj da određena građevinska tvrtka konkretan primjer ima ih nekoliko, ne mogu na otoku završiti posao od nekoliko desetaka milijuna poslova. Moramo naći model, moramo naći način, ne smijemo uvažavam mjere, uvažavam autonomiju određenih stožera, međutim ne smijemo spriječiti poduzetnike da mogu normalno funkcionirati. Hvala.
Hvala. 9. rasprava poštovani kolega Stjepan Čuraj u ime Kluba zastupnika HNS-a. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Iza nas je blagdanski vikend koji je bio popraćen i otvaranjem tržnica pod nekim uvjetima. Mjere prilikom na kupovine na tržnicama, ja ću samo navesti neke od onih koje su se izdale. Dakle, na 7.000 kvadrata maksimalno 200 kupaca, obvezna dezinfekcija obuće, naravno uz ruke na ulazu i izlazu, pregrade kako kupci ne bi mogli samostalno dodirivati proizvode, razmak između kupaca te kupaca i prodavača od 3 do 5 metara na prostorima svih tržnica. Ja sam siguran, ja govorim za Osijek, ali i većinu Hrvatske da pod tim uvjetima mi možemo već danas zatvoriti sve tržnice. Nema šanse da se poštuje razmak od 3 do 5 metra, ajde još nekako između prodavača, to bi se još i moglo, ali između kupca i prodavača ja jednostavno to ne vidim jel nisam nigdje vidio štapove od 3 metra kojima neko dodaje novac i predaje vrećice. To nisam vidio negdje. Zašto je to? Ne znam. Također pregrade su odlična stvar i ove stvari mislim da su dobre generalno, samo je meni pitanje koje su to mjere prilikom kupovine u trgovačkim centrima. Ja ih nisam uspio naći i ja bih volio da mi možda to neko pošalje, neki link što je Civilni stožer nacionalni donio koje mjere prilikom kupovine u trgovačkim centrima. Razmak od 3 do 5 metara, ograđivanje da se ne može dodirivati, dezinfekcija obuće u ulasku ja to nisam vidio. Koja je razlika? Tržnice su mahom kada govorimo o ovim na otvorenom, šoping centri su zatvoreni, postoje mjerači, brojači i tog se pridržavaju, ali generalno još uvijek se u trgovačkom centru može dirati po proizvodima, birati itd., itd. Na jednom ovako nekom prostoru se nađe i po nekoliko kupaca i to funkcionira. Znači bojim se da negdje idemo prerestriktivno, a negdje smo pustili kako bude. Uvijek je negdje rješenje u sredini. Predlažem kako za tržnice tako i za trgovačke supermarkete da se naprave proizvodi u smislu pred pakiranja koji će biti od pola kile, kilu, 2, 3 kile već upakirani da nema potrebe da netko dolazi bira, probire, dira svaki proizvod sebi stavlja u vrećicu itd. nešto na tragu ovog ograđivanja na tržnicama gdje vi sada ne možete izabrati koju želite rajčicu, papriku ili štogod, nego to radi za vas prodavač tako isto i u trgovačkim centrima, da već postoje vrećice gdje su to prodavači prepakirali ili kažem po ovim mjerama možemo odmah zatvoriti sve tržnice ako vidimo da to ne ide jel ima uvjeta, uvjeti postoje da praktički nitko nije trebao biti ni otvoren jel od 3 do 5 metara razmaka je nemoguće držati ne samo na tržnicama nego i u supermarketima pogotovo onim i manjim koji svega imaju 10-tke kvadrata prostora za …/nerazumljivo/… Ono dalje što sam govorio i samo želim to podsjetiti proteklih tjedana je da mi moramo intenzivno raditi kako na ovim mjerama suzbijanja tako i na onome što će biti dan poslije. Što će biti dan kada ovo prestane, što će biti dan kada prestanu dolaziti novci od države na koji način ćemo mi našu ekonomiju podići i vratiti natrag. Jer sigurno je da je ona pala, to je bez daljnjega, ali pitanje je što će biti poslije. Pogotovo jer svi ti sada koji koriste, koji su pohrlili za tim mjerama koje su dobre i pomogle su neće smjeti otpustiti te radnike barem isto vrijeme koliko su koristili. Znači oni će morati naći posla tim radnicima, oni će morati dobivati plaću, ako se ja ne varam. Jedan od prijedloga koji sam ja prije par tjedana iznio je taj svojevrsni mini New Deal, da država ne staje sa investicijama, ne samo velikim nego i ovim investicijskim održavanjima nego upravo da ona generira tu ponudu posla koju će iza sebe ostavljati dodanu vrijednost. Jer vi danas date radniku 4.000 kuna to je bačeno u smislu državnih prihoda. Jedino će se vratit nešto kroz potrošnju kada kuna krene. Ali ako vi date tvrtci posla da taj radnik zaradi svoju plaću, a da ostane nešta kao dodana vrijednost, znači govorimo o opremanju, o vidim da je HAC odustao od rekonstrukcije cesta, autocesta, to sve treba raditi. I tu moramo krenuti što prije promišljati kako poslije. Zahvaljujem.
Sada je na redu g. Stjepan Čuraj, koji će govoriti, iznosit stajalište HNS-a, Hrvatske narodne stranke, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Da, već sam nešto prije nekoliko tjedana rekao, ponovit ću to i danas. Mislim da nije nikad na odmet više puta ponavljati nešto. Naime, uvijek su dobronamjerni svi prijedlozi koji mogu biti razmotreni. Dapače, sam sam ih iznosio nekoliko puta i za ovom i za onim bivšim govornicima na prijašnjim mjestima kako bi zapravo došli do najboljeg rješenja kako ovu krizu premostiti, kako ju što više ublažiti, kako pomoći našim građanima, pa onda zapravo i poslodavcima. I to je bio prvi dio onoga što se svako fokusirao u prvih nekoliko tjedana i on je trebao biti. Jedino što ono što sam reko da je malo krenulo u jednu inflaciju prijedlogu di da parafraziram od šume više ne vidimo ni drvo, gdje nisam čuo puno prijedloga, odakle, s koje strane? Kolega Lovrinović sad je govorio ovdje o valutnom swapu koji je neki dan potpisan, koji nije, bi mogao biti potpisan da nismo u Europskom tečajnom mehanizmu, sada ne znam jel on govorio o međunarodnim pričuvama ili deviznim pričuvama, dakle su različite stvari, mi znamo da je naša kuna manje-više pokrivena u EUR-ima, dakle ako su to, ako je to o tome onda znamo na koji način to funkcionira i što nam to donosi zapravo. Politika je sada više nego bitnija, to sam ja rekao prije par tjedana, da se ne samo čuva tečaj nego ako se može još i jača, jača iako je to iluzorno očekivati. Zašto? Zato što sada izvoza i ovako i onako nemamo, jak tečaj nam škodi izvozu, ali, odnosno slabi tečaj nam škodi svim našim građanima koji imaju kredite u EUR-ima, defakto što kuna slabi to oni više moraju plaćati svoje kredite ako je uz valutnu klauzulu su podignuti u EUR-ima. Dakle, sada kad nam je već izvoz stavljen a/a nemamo rizik od pada izvoza veći nego što ovako je. Sad bi upravo ovakvi mehanizmi koji nam omogućuju jel jesmo u Europskom tečajnom mehanizmu, da imamo EUR-o još bi nam i bolje bilo, možemo obraniti, ne bi imali taj rizik, prvo i osnovno ne bi, možemo obraniti taj tečaj upravo ovim što se dogodilo. Ono što je bitno i što želim reći zapravo da mi moramo razmišljati što nakon ovih prvih mjera, što nakon kad sve popusti, kad se kolko tolko stvari normaliziraju jer gospodarstvo se neće samo tako preko noći normalizirat. Ono je defakto puno palo, ali nije uzrok financijske krize, gospodarske, nego je sigurnosnog aspekta koji je za sobom povukao, očekivat je da će se on puno brže vratiti nego one prijašnje financijske krize, međutim mi moramo tome doskočiti unaprijed. Mi znamo da nam je 20% BDP-a nam dolazilo je od turizma, iluzorno je očekivati, ne znam koliko uopće, ni upola tolko, mi moramo se pobrinuti da popunimo tu ponudu sa domaćom potražnjom na način koji možemo to poticat, na način koji možemo gledat kako povezati kontinentalnu i morsku RH, naravno uvijek imati sigurnosni aspekt. Koje druge vidove turizma možemo ponuditi stranim gostima ako im uopće dozvolimo ulazak u zemlju, a vjerojatno hoćemo otvorit granice i na koji način općenito, a to sam već nekoliko puta govorio, pokrenuti to gospodarstvo. Jer moja ideja je bila i s jednim svojevrsnim mini New Dealom u kojem država preuzima glavnu funkciju, ali ne kad govorimo o ovim velikim investicijama koji već ionako idu nego kad govorimo o puno malih da se na jedan način i suspendira određeni, odredbe Zakona o javnoj nabavi odnosno da se primjene one u kriznim situacijama i hitnosti da se može ići u pregovarački postupak bez prethodne objave, da što više onoga što nam je u planu u ovoj godini, u idućoj godini, krenemo sada raditi. I onda se ne slažem da HAC obustavlja obnovu svojih cesta jel upravo mislim da je to rješenje ako se, i sada, danas, sutra, ako se poduzmu određene mjere zaštite ranika koji ovako i onako rade onda je bolje da se njima plati preko izvanproračunskih korisnika da oni pokrenu što više onoga što i ovako i onako treba napravit nego da im se daje novac jel kad dajemo novac više nazad ga teško ćemo dobit, pogotovo ako nam je potrošnja ovakva kakva je di ljudi nemaju trošit, samo gasimo vatru. Ako ljudima damo posao onda je benefit puno veći, a prije svega ostanu nam i dodana vrijednost. Ono nešto na što ćemo morat i ovako i onako potrošit novce u slijedećih 3.g. Zašto sam rekao ceste? Zato što sad ionako turizma nema, pa se baš nema ako idete mi koji dolazimo izvan Zagreba ovdje, 3 auta ne možemo proć osim kamiona nema nikog. Dakle, to bi možda trebao bit način da idemo. Zahvaljujem.
Hvala. Hvala i vama. Prije nego damo riječ g. Vlaoviću koji ima zadnje iznošenje stajališta, imamo povredu Poslovnika g. Lovrinovića.
Poštovani potpredsjedniče, članak 238., kolega Čuraj iskoristio je svoj slobodni govor da polemizira sa mnom, vi ste ga bili dužni upozoriti na to jer ja nemam mogućnosti sada da njemu odgovaram. Nema on kome popovati, ja znam da on brani ovu Vladu ispred HNS-a, kad se sjetim pokojne dr. Kučar koja je bila, ta se stranka pretvorila u zaista nešto očajno i molim vas nemojte više nikad to raditi da drugima [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] popujete, vidite ja vam ne popujem, [[Upadica: Ali je vrijeme.]] govorite slobodno što mislite a nemojte se obračunavati sa drugima.
Gospodin Lovrinović, gospodin Lovrinović, vi znate da je nisam smio dozvolit vama da odgovorite, dozvolio sam, držite se barem vremena i dajete molim vas pustimo, jer to će se pretvoriti u polemiku sada. Vi ste rekli ovdje što mislite, dobro izvolite, jel imate pravo na to.
Poštovani potpredsjedniče povrijedili ste vi članak 239. niste kazali opomenu kolegi koji je iskoristio povredu Poslovnika za običnu repliku. Ja sam svoj slobodni govor iskoristio upravo tako, slobodni, osim ako vi sad ne kažete da ja ne smijem govoriti ono što smatram, to je vaš stav, ja ću i dalje govorit što mislim. Zahvaljujem.
Samo trenutak da vidim šta kaže članak 239., zastupniku će se izreći opomena ako postupa protivno članu 238., to mislite, znači 239., …/nerazumljivo/… ja sam pogrešio što mu nisam dao opomenu. Dobro, idemo dalje, nećemo davat opomene danas više mislim ionako svi ste imali pravo na stajalište, jesam vam dao pravo na stajalište, hvala lijepa. To je bila debata više nego drugo.
Slijedeće iznošenje stajališta je uvaženi zastupnik Stjepan Čuraj u ime Kluba zastupnika HNS-a.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Ja želim samo ovdje upozoriti na provedbu ovih mjera koje smo izglasali u proteklih nekoliko tjedana, konkretno mjere pomoći bespovratne, 3.250,00 kn za ožujak i 4.000,00 kn, kako smo izglasali za travanj. Naime, iz prakse se pokazuje da određene tvrtke bivaju odbijene. Tvrtke koje u svom poslovanju posluju pod jednim OIB-om, dakle jedna je tvrtka, nemaju tvrtke kćeri i u svom, u svojim djelatnostima imaju različiti niz upravo tih djelatnosti, jedna od njih je i ugostiteljstvo. Konkretno, možemo govorit o malim tvrtkama, pekarama koje imaju 4 i uzgred i ugostiteljski objekt, pa u pekari radi 8-ero ljudi, oni i dalje rade i ostvaruju prihode, a 4-ero koji su radili u ugostiteljskom objektu ne mogu radit. Ili tvrtke koje su po stotinama i stotinama zaposlenih, tisuća, koji imaju ugostiteljstvo kao jedan od dio, dio svog poslovanja i ono što se kaže društvena prehrana i za svoje zaposlenike, pa imaju 50-tak, 100 zaposlenih u tom segmentu svog poslovanja, također ne mogu dobit i onda se tu postavlja pitanje zato što se promatra kao tvrtka u cjelini, ne segment njihovog poslovanja kojima je, kojemu je država zabranila da ne može radit, makar i za svoje radnike i za svoje potrebe jer je zabranjeno i s razlogom jer smo to dijagnozirali kao i potencijalne izvore zaraze. Ali njima ne dajemo tu mogućnost idefakto njima ne preostaje ništa nego te ljude poslat na ulicu. A to je upravo ono što smo željeli izbjeć bez obzira da li se to radilo od 4 čovjeka u maloj tvrtci ili njih 54 u nekoj većoj koji su oni jedan od dijelova samog proizvodnog sustava cijele tvrtke ili usluga koje oni obavljaju. Tako dolaze informacije i to je nešto što trebamo, ako nije zakonski predviđeno ta mogućnost, onda to trebamo uć u izmjenu i dopunu već postojećeg zakona inače smisao zakonodavca i nas ovdje koji smo htjeli je upravo da te ljude ostavimo raditi i da ne dobivaju otkaze. I zato ta mjera. Druga stvar je spomenuti moratorij o kojem smo sada glasovali na prijedlog SDP-a, nešto što ja već sam puno puta potegao i za ovom govornicom, ovdje još koji smo bili prije potresa, pa onda ponovo i dole u prostorijama INA-e je upravo sustav da se to napravi. Ovo kako je bilo predloženo je dosta populistički, dosta nedorečeno i nismo to mogli sasvim podržati jer smatram da 12 mjeseci nije dobro, da nije dobro da to svi mogu ko god hoće, ali također smatram da nije dobro ovo što je danas. Mogućnost u kojoj je to zapravo model kojim svaki drugi sustav odnosno u svim drugim vremenima si ga imao pravo dobiti nije sada, sada su izvanredne mjere. A pogotovo recimo u tom zakonu nije ništa ni bilo navedeno kod potpisivanja moratorija, te šalju javnom bilježniku zbog izmjena osnovnih odredbi ugovora, pa se plaćaju s obzirom na glavnicu i na iznose i po par tisuća kuna da bi se taj moratorij dobio, pa onda još ti lupaju redovnu kamatu. Moj prvotni prijedlog je bio da država tu uđe u subvenciju te svojevrsne interkalarne kamate, pogotovo ako ćemo nekom reć da 12 mjeseci praktički ne smije radit svoj cor biznis onda ćemo morat imat drugi zakon kojima ćemo spašavat te iste banke ili što je ovo, ne znam na koji način, dakle treba gledati da se maksimalno uzme što se može istrpjeti, dakle, da se oslobode javnobilježničkih tarifa, odnosno troškova, da već, ako se mora plaćati određena kamata tu država ili to prepolovi ili se utvrdi maksimalni iznos ili subvencionira i da to se odnosi na one koji zbilja imaju umanjenje prihoda, a ne na sve. Ako će se nešto subvencionirati. E taj zakon, to je ono što tražimo i to je ono što sam ja i predlagao, to nije samo navesti 3 članka i reći to je sada tako, to treba sustavno i bolje odraditi. Zato nismo mogli u potpunosti podržati, odnosno bili smo donekle suzdržani za taj prijedlog zakona zato što prepoznajemo potrebu, prepoznajemo da ovo sada nije najbolje rješenje, ovo predloženo nije bilo dovoljno dobro i treba to zbilja kvalitetno riješiti da se zadrži opstojnost sustava financijskog, ali ujedno i u konačnici, da dobijemo da građani zbilja koji su u potrebi, da nije, da im sada moratorijem ispadne da ako im je bilo sustav rate, odnosno anuiteta pola glavnica, pola kamata, da umjesto 4 tisuće kuna plaćaju sada 2 i onda nastave dalje kao da ništa nije bilo. Nego se te rate moraju staviti na kraj otplatnog plana, Stand still i eventualno ta svojevrsna interkalarna kamata da se prepolovi i da tu država ili subvencionira ili da se nađe model sa bankama, kad se vidi koliko bi to bilo, da se zadrži financijska stabilnost. Evo, zahvaljujem.
Hvala.
Sljedeći klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani kolegice i kolege. Čuli smo opetovano u medijskom prostoru nekoliko prijedloga, primjedbi, zamjerki, vi za vi svega, praktički. Vi za vi gospodarske situacije, vi za vi mjera, vi za vi epidemiološke slike, vi za vi mjera istih, itd., itd. i sada zadnje je vezano od što se tiče obrazovnog stanja u zemlji, odnosno budućnosti naših, prije svega, maturanata. I najljepše bi bilo, mislim da bi to puno nam naših građana prihvatilo da ja kažem sad ovdje, da mi kažemo nema mature, nema prijemnog ispita, svi mogu upisati što god hoće i koliko hoće. Evo, i to bi bilo najbolje, mislim da bi tu javnost bila oduševljena, svatko upisuje fakultet koji god hoće, samo treba poslati 2 papira, čak online, ne mora se ni pojaviti i svi mogu studirati što god žele. Također, samo da povedem, povežem paralelu, nek država umjesto 4 tisuće kuna da 10, nek nitko ne mora platiti kune poreza, u konačnici, svakom neka je sve što želi. Ukinimo PDV, zašto bi ga sad plaćali? Povećajmo plaće onima koji rade, nikome nemojmo smanjiti i svi u konačnici, mislim da bi trebali drugo polugodište dobili zaključno ocjenu odličan. Iako to, kad svima dajemo upise u besplatno ... [[Govornik se ne razumije.]] fakulteta, odnosno nema prijemnih na fakultete, tako nebitno. To bi bilo idealno. Mislim da bi svi bili oduševljeni, što bi to, kakve posljedice bile, o tom po tom. To nije briga. Nekoliko stvari, prije svega, rok za provođenje mature je rečen da će se, ako, ako situacija dozvoli, mi ne možemo reći 17.5. i onda reći e nije nego je 28.5., e nije nego je 3.6., e nije nego je 17.6. Tko to može znati i tko to može reći? Pod kojim uvjetima? Danas je nešto, sutra, danas imamo 26 novozaraženih, sutra ćemo imati 138, preksutra 2. Dao Bog da ništa ne bude. Koji uvjeti, da li će se moći, na koji način raditi? Trenutno je period za polaganje matura predviđen od 8. do 29. lipnja, u tom nekom periodu, čisto da si pripremaju. Naravno da učenici se trebaju pripremati. Ne treba njima datum da se oni krenu pripremati, mislim da je to svima jasno jer oni se pripremaju ne, kad su znali, nisu znali datum ni prošle godine pa su se neki krenuli pripremit jer otprilike se zna, 5 mjesec, kako dolaze stvari, itd. Pripremaju se godinama, u krajnjoj liniji, cijelo njihovo školovanje je priprema za to jer je to ono budućnost. Naravno, spomenuta je matura, državna je izuzetan antikorupcijski instrument koji nam omogućava ravnomjerno vrednovanje, jednakost prema svim, jednake uvjete i jednake mogućnosti odnosno da pokažu svoje znanje pod istim okvirima bez primisli na ono što smo navikli preko veze. '91. g., '92. nije bilo škole, ja sam bio u Osijeku, ratnom Osijeku, nisam išao u školu, završio sam 5. razred '92. g. u 2 mjeseca ljeta. U 2 ljetna mjeseca završio sam 5. razred koji je izuzetno bitan, krucijalan u daljnjem školovanju. Ništa mi to nije spriječilo da prođem sve ostale razrede s odličnim kasnije u životu i mnogo mojih kolega nisu osjetili taj problem. Ovo su izuzetne situacije. I reći, da se nadovežem na još jednu stvar, kako ljudi ne umiru od korone nego sa koronom, što to znači? To znači da netko tko ima neke kronične bolesti, dijabetes, hipertenziju, visoki tlak i sl., evo nije umro od korone nego je umro od toga. Pa ljudi žive desecima godina s tim bolestima. Desetljećima, cijeli život, piju terapije. I sada reći oni nisu umrli zbog ove bolesti nego zato što su imali neku kroničnu bolest. Danas ljudi normalno žive sa tim kroničnim bolestima i drugim, niz drugih bolesti. Rade, nisu na bolovanju, nisu invalidi, normalno rade i reći da se onda od ove korone ne umire je zbilja jako teško i ne daj Bože nikome da to i doživi. Zato imamo izvanredne mjere i slušajmo upute i radimo ono što treba da to što prije prođe, onda ćemo imati sve ono što treba.
Hvala.
Idemo sada na treću raspravu. Klub zastupnika HNS-a poštovani kolega Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, prošli tjedan smo u ovoj sabornici osjetili jedan mali dio onoga što nas je zadesilo prije više od mjesec dana, puno je još pitanja građanima, prije svega onima koji su dobili crvene naljepnice, a govorim naravno o potresu, o potresu koji je trajao 10 sekundi, a ostavlja posljedice koje će trajati desetljećima i za neke će biti nažalost i obilježeni životi praktički do kraja njihovih života i imali smo i smrtne slučajeve tako da zbilja jednu tragedija na koju treba sustavno pristupiti. Puno je pitanja sa crvenim naljepnicama, kolika će biti subvencija po kući, zgradi, da li će se priznavati i nadoknađivati troškovi onih koji su već ne, što je poduzeo, što je krenio, što je otklonio opasnost itd. Mislim da zbog toga, ministarstvo je pristupilo već odmah drugi tjedan izradi zakona koji će odgovori na sva ta pitanja, al ne samo odgovoriti, nego koja će osigurati održivost i mogućnost provedbe u skladu sa strukom. Dakle, zakon predmetni koji očekujemo ili ovaj ili najkasnije idući tjedan zapravo treba dati odgovore na puno pitanja. Neka od tih pitanja kojim bi se ti zakon trebalo urediti zapravo je upravo program mjera i aktivnosti obnove njihov sadržaj, izrada, izrada stručno analitičkih podloga za urbanu obnovu, način obnavljanja zgrada, uklanjanje oštećenih zgrada i zgrada koje se nalaze u povijesnoj cjelini, gradnja zamjenskih obiteljskih kuća, primjena propise, promjena odnosno i propise i primjene iz područja prostornog uređenja, isplata novčanih pomoći za obnove upravo ovo što građane najviše i zanima, izgradnja upravo odnosno stambeno zbrinjavanje osoba pogođenih potresom, novčana pomoć za privremenu zaštitu zgrada i dimnjaka, potpora za nabavu kondenzacijskih bojlera, to inače imamo taj problem i neovisno o ovome potresu itd., dakle donošenje interventnih mjera. U pravilu, puno je tu pitanja koje treba sustavno urediti, koje treba struka odrediti, na koji način i u krajnjoj liniji na koji način će se to i financirati. Dakle, tu su razgovori sa Europskom komisijom, Svjetskom bankom, ukoliko i na koji način zatvoriti financijsku konstrukciju jer najlakše je govoriti treba, ajdmo pomoć, a kada krenemo mi ne smijemo se igrat sa ovakvim stvarima, mi ne možemo ostaviti niti ljude na cjedilu, niti olako ovo shvatit. To je jedan kompleksan zakon i ono što je najbitnije u svemu što upravo da se, da jesu i uključene su u izradu ovog zakona svi akteri koji su potrebni, dakle prije svega struka za sve ova pitanja, ima ih i još više naravno s kojim se treba, na koje se taj zakon treba odredit. Dakle, nikakvo prekonoćno rješenje nama ovdje ne može pomoći, a znamo da ljudima je svaki dan bitan i neizvjesnost je. Jedna od onih stvari je svakako i razmišljati kad sam govorio o održivosti kako i što poslije. Mi ćemo izgraditi privremene smještaje. Ono što ovaj zakon predviđa da se krene u gradnju odmah, a sukcesivno prikuplja odnosno pribavlja građevinska dozvola da što manje papirologije ima, znači to mora se zakonski urediti. Prije svega, ideja je da taj privremeni smještaj kasnije budu korišteni kao studentski domovi, znači jedna multifunkcionalnost, zapravo da imamo tu dodanu vrijednost itd., itd. Mislim da je najbitnije ono da ljudi dobiju što prije odgovore na ova glavna pitanja i da što prije se krene rješavat situacija za koje neke već sada neizdrživa. To ne može se napravit preko noći, svako ko kaže da je to moglo već bit gotovo prije 3 tjedna, laže jel način je kompleksan jel način mora bit održiv, jel način mora bit zatvoren, sa zatvorenom financijskom konstrukcijom, ne možemo obećavati i govoriti nešto ljudima, a da ne znamo odakle krenuti, kako, kako će neko dobiti neku dozvolu, na koji način će gradit, na koji način će subvencionirat, po kojim kriterijima itd., itd., onda bi imali jedan klasični El Dorado i to bi se pretvorilo u običnu grabež, nešto slično košto sada možemo vidit po parkinzima nekim i skladištima Grada Zagreba. Zahvaljujem.
Sada je na redu Klub zastupnika HNS-a i kolega Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, prije ovih aktualnih tema dozvolite mi da i u ime kluba i u svoje osobno ime čestitam Međunarodni dan sestrinstva koji se obilježava na ovaj dan koji je uzet kao dan odnosno rođendan osobe Florence Nightingale koja je zapravo osnovala prvu školu za izobrazbu medicinskih sestara u Engleskoj. Mislim da pričati o, i o zahvalnosti i o svemu onome je već postala neka izlizana fraza koju olako koristimo. Važnije je ono što pokazujemo, važnije je ono što nešto ispod 40.000 medicinskih sestara odnosno tehničara u Hrvatskoj radi, kako radi, u kojim uvjetima koji nisu baš idealni. A naši broj je negdje sa peko 140 tehničara i sestara na 100.000 stanovnika nas čini malte ne predzadnjim u Europi i tu je nešto što gotovo, o čemu moramo razmišljati. O uvjetima, o broju i o načinu na koji rade i tako ona pokazati našu zahvalnost, a pogotovo sad u ovim vremenima ja mislim da je bespredmetno govoriti. Zato još jednom ponavljam čestitam svima ovaj dan koji mislim da je da je poseban po mnogo čemu pogotovo po kojoj situaciji u kojoj se obilježava i zato tim više trebamo to i obilježit, ali i djelovat. Što se tiče aktualne političke situacije, vidimo da su ovdje za govornicom da su izbori, spominjanje izbora, najava izbora, light motiv gotovo svakome zastupniku koji je govorio, gotovo svakoj političkoj stranci što je i normalno jel mi ovdje polažemo račune građanima, bivamo birani od građana i radimo u interes ili bi barem trebali raditi u interesu istih tih građana. I to je zapravo suština pitanja izbori ili ne, interesi građana, sigurnost građana. Da je situacija takva da vladajuća većina kaže da zbog sigurnosti ne želi u izbornoj godini održavati izbore, ja mislim da bi se ovdje digli na zadnje noge kako se guši demokracija i uzurpira vlast. Imali bi zamjenu teza. Može se organizirati pravo građana na ovakav ili onakav način, ja mislim da je gospodin Capak rekao glasovanje na daljinu, a ne da će oni ići glasovati, ali tako svejedno. Sada isto mene zanima kako će biti posebni CIA timovi u skafanderima koji će uzimati i brojati te glasove i kako će se to organizirati, znači dupli rad biračkih odbora, više ljudi, tko je izučen da to ide. To su ozbiljne stvari o kojima trebamo razmisliti prije nego što krenemo u ovo. Ali kada kažem ajmo mi produžit pa sve dok ne bude situacija dobra odraditi izbore pa sve ovo ovu Vladu, mislim da bi sutra odmah dobili naslove o protuustavnosti i ustavnim tužbama itd. Onda u čemu je zapravo pitanje? Koliko ja vidim nije pitanje da li održati izbore ili ne nego samo kada. Da li u 7. ili u 9. mjesecu ili 10. jel nama ovdje silom zakona i Ustava prestaje mandat 16.10. ove godine. Nakon toga idu ustavne, da ništa ne napravimo, da ništa ne donesemo idu ustavne odluke održavanja izbora 30 do 60 dana. Da li će tada biti bolje? Nitko ne zna. Da li sada ide bolje? Ide. Da li će se moć održati izbori? To još nitko ne zna, ali trebamo biti pripremljeni. Trebamo imati legitimitet ili valjda imati i reći ne, nećemo ići na izbore neka ova vlada i dalje vlada koliko god to bude morala. Pa mislim da tu ne bi na uši bi nam izašlo šta bi nam se sve nagovorili. I onda ja ovo rastumačim, ne raditi izbore kada nama ne odgovara, a ni to nije dobro. Jedino dobro je situacija da ukoliko zbilja zdravstveno i može se organizirati i dopuštavaju zdravstveni razlozi, neovisno jel Sabor raspušten ili ne, mi i dalje jesmo saborski zastupnici bez obzira što smo se raspustili. Mi se možemo ponovno vratiti i donositi odluke, može. Dakle samo raspuštanje zakona ne znači nužnost izbora jel ako se nešto promijeni neka situacija neće se održati izbori. Ali isto tako ne mogu se održati izbori za tri dana jel mi sada ako kažemo evo vidimo sada će u sljedeća tri tjedna sve će biti dobro. Ova situacija zahtjeva novi legitimitet, a on je barem što se tiče HNS-a bitan da dođe što prije, da se što prije rješavaju stvari, naravno ako se za to ispunjavaju uvjeti. A to hoće li se Sabor raspustiti ili ne znači nužno da će se i održati izbori. Zahvaljujem.
Idemo dalje. G. Stjepan Čuraj iznosit će stajalište HNS-a. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. S obzirom da je manje-više gotovo u svakoj raspravi, što po dnevnim točkama, što ovdje za govornicom uz par izuzetaka apostrofira se da dolazeće izbore jer smo naravno i u izbornoj godini, pa i da nije tako ne bi bilo ništa drugčije. Što se tiče HNS-a, mi smo svoj stav rekli i ja ću ga ovdje iskoristiti priliku i još jednom ponoviti. Dakle, izbori da ako za to se steknu zdravstveni sigurnosni uvjeti. Raspuštanje sabora ne treba nužno odmah povezivati i automatizmom značiti da idu izbori jer period je minimalan od 30 dana od dana raspuštanja kad se tek mogu raspisati izbori računajući recimo prvu nedjelju, a imate onda praktički 4 nedjelje nakon tih 30 dana da odaberete odnosno predsjednik svojom odlukom odabere. Ukoliko nešto bi se dogodilo u tih 30 dana i ukoliko ne bi bila pozitivna mišljenja stručnjaka onda izbori se ne bi održali, jer nitko nema pravo ugroziti naše gađane zbog takvih razloga. I Ustav i predviđa ovakovu situaciju i zato i mi ovdje svi i dalje imamo svoje mandate kako bi se mogli ponovo eventualno sazvati i odlučivati o bitnim stvarima sve dok se ne konstituira novi sabor. Dakle, raspuštanje sabora ne znači nužno, ali najvjerojatnije bi trebalo automatsko održavanje izbora u ovakvim situacijama. Izbori dakle, ovo je ovo izborna godina, nisam ovdje vidio niti jedan prijedlog da bi odgodila apsolutno izbori za godinu dana recimo iz tih sigurnosnih razloga, nego samo da li nekom odgovara da li su oni u 7. mjesecu ili u 9.-tom. Pravo svake vladajuće većine je bilo da odlučuje o izborima, ja sam to jučer i rekao, do sada ja nisam zabilježio u povijesti Hrvatske da se išlo na izbore ustavnim rokom o raspuštanju sabora po sili zakona, nego do sada uvijek se sabor sam raspuštavo. 2 mjeseca, 3 mjeseca, nama je ovdje 16. 10. rok kada bi se mi po sili zakona raspustili, to znači da po sili zakona i Ustava bi izbori bili od 17.11. do 16.12. No, do sada to ja se ne sjećam da je ikada bilo zabilježeno. Znači onda ovdje govorimo o terminu koji najbolje odgovara. Zašto mi mislimo da treba što prije? Upravo zato što građani i situacija u kojoj smo se našli nemaju vremena čekati. Ova Vlada, opet kažem da su redovne okolnosti nitko ne bi niti donosio ili slučajno ako bi se pomislilo neke odluke o zaduživanju u slijedećih 10, 5 godina, milijardama bi se itekako to spočitavalo da Vlada na odlasku troši sve što može i ostavlja pustoš onima koji dolaze. Ali sada treba zapravo ako ja dobro shvaćam reći nemojte se zaduživati, nemojte donositi odluke neke ili da nego čekajte kada bi možda nama bolje odgovaralo da budu izbori, to tako baš ne ide, a i u krajnjoj liniji pravo je većine da se raspusti kao i do sada kada misli da je najbolje. Dakle, ako to dvoje biramo onda tu zbilja nema izbora i uvijek građani moraju biti na dobitku da se što prije donesu određene odluke. Određene odluke kao što imamo Zakon o obnovi, naš cilj je svakako da ne čekamo i da odmah djelujemo za ljude koji su već sada bez svojih kuća oni ne mogu čekati niti zakon, niti budžet od 10-tke i 10-tke milijardi, niti provedbene potpise itd., jer to ne može ići preko noći, tko god kaže drugačije laže, jer ne možete kome ćete odlučiti, kako ćete odlučiti na koji način, tko će financirati, iz kojih sredstava, kako dalje, ne može se niti preko noći, ne može se niti na preskokce, zato je bitno da ljudima se napravi ono sve što se može, a to je upravo ono što se i radi, osigura da se poprave dimnjaci, da se nabave kombi bojleri dakle za grijanje za sanitarnu vodu, da im se osigura najamnina što ide odnosno da im se plati najam stanova ako nemaju svoj krov nad glavom i ono što će se svakako ovaj tjedan nadam se i donijeti da se osiguraju sredstva za projektiranje obnove. Jer bez obzira ako mi i donesemo zakon i osiguramo 10-tke i 10-tke milijardi opet bez projektiranja, bez projekta, bez načina, bez radova i pravila nema toga i ne može se sutra ništa raditi. To su naši prioriteti i to mora svakako. Kad se sve to napravi, a što vjerujem da hoće i otvorili smo stavku u proračuni i posebno sam amandmanom tražio da se prenamijeni onda možemo i taman dočekati izbore i novu vladu koja će zadužiti i naći model financiranja. Malo oko ovih zakona o obnovi, jučer slušam ovdje kolegu Vardu i kaže da neće podržati taj zakon, jučer u isto vrijeme Bandić kaže da neće glasati za raspuštanje sabora ako se zakon ne usvoji koji oni de facto neće podržati. Dakle, to mi je ostalo nejasno vjerojatno netko tu će se ispraviti. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. I sad je na redu gospodin Stjepan Čuraj koji će stajalište Kluba zastupnika HNS-a. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege sada nešta potpuno drukčije, nešta nevezano uz izbore nešto što je po meni dobra vijest zapravo jedan kruna višegodišnjeg nastojanja i zapravo prioriteta koje smo postavili prije 3 godine ulazivši u ovu Vladu. Dakle, od iduće školske godine svi učenici razredne nastave moći će odabrati informatiku kao izborni predmet. No da odmah umirim ovako kolege gore desno, to ne znači da će biti ili-ili, nego će moći imati i vjeronauk i informatiku. Ono je drugi par rukavica. Dakle, za nastavu informatike predviđeno je 70 sati nastave, nastavnih sati godišnje. Za tu namjenu osigurano je preko 15 milijuna kuna sredstava za opremanje, dodatno opremanje 1.137 područnih škola jer trebamo reći da ranijim ulaganjima svaka, znači matične škole, osnovne škole, sve osnovne škole dobile su sredstva za opremanje jedne informatičke učionice. Sada se to proširilo tako da bi sva djeca u svim školama i područnim imali i opremu i mogućnost pohađanja informatike kao izbornog predmeta. Mislim da je to na tragu, pogotovo kad uzmemo u obzir sada on line nastavu ili nastavu na daljinu koja se događa koja isto ne bi bila moguća da se nisu poduzele određene mjere i koraci u zadnjih, u proteklih nekoliko godina od izmjena samih mogućnosti kurikuluma koji to i predviđa, opremanja, svega onoga, „škole za život“ gdje su zapravo svi isti modeli, učionice virtualne tadašnji predavači, zapravo mentori su preuzeli i nosili ovaj program. Dakle, tu smo negdje zapravo ispred mnogi od njih kolega u Europi. Mislim da trebam samo još podsjetiti gdje smo u tom kontekstu zapravo gdje je ministarstvo napravilo i zajednički projekt instituta, sa Institutom za razvoj mladih i Carneta promikro gdje je osigurano oko 45.000 mikroračunala upravo sa ciljem podizanja digitalne pismenosti u različitim nastavnim predmetima i izvannastavnim aktivnostima. Već znamo da smo uveli obveznu informatiku u 5 i 6 razredima svih osnovnih škola i također, novije kurikulume informatike, sjetite se onih natpisa da se radilo po udžbenicima koji su propisani od prije 15-20 godina, što je bilo neshvatljivo s obzirom na razvoj i modernizaciju, prije svega, informatike. Dakle, prije svega, kad gledamo u okviru te kurikularne reforme, uz samu realizaciju, u opremanju škola, to je već sada preko 36 milijuna kuna. Dakle, ovo je nešto što nas čeka od iduće godine, ovo je nešto što je, opet kažem, izborno, znači dodatni izborni predmet za naše najmlađe, gdje mogu, di će škole dobiti opremu i di će to biti moguće provesti na svim razinama, uključujući i područne škole za koje su se izdvojila dodatna sredstva, što je izuzetno ponosno i što je izuzetno korak prema toj transformaciji ka digitalnom društvu, razvijanju digitalne pismenosti. Naravno, i pametnom korištenju svih digitalnih sadržaja jer tu je najveća opasnost jer puno djece koriste digitalni sadržaj, surfaju, a sigurnost djece na internetu je, pogotovo na internetu je jako bitna. A treba ih, što bi se reklo, učiti da koriste tu tehnologiju u razvoj, u obrazovanje, i sutra u posao. I to je ono što nam se danas dogodilo i današnja prilika, situacija sa, ne samo kod nas u Hrvatskoj, da budemo iskreni nego u svijetu, sa virusom, gdje smo puno toga naučili, primorani bili raditi i od kuće i koristiti sve digitalne alate i stvar funkcionira. I onda kad mi netko kaže ne može se, to je onaj stari način pusti sve kako je bilo, ne muti vodu. Može se, treba se, i trebamo nastaviti dalje na ovom primjeru digitalizirati našu upravu i sve ono što smo sada uveli treba zadržati i ići korak dalje. I tu ćemo dobiti sredstva da povećamo plaće svim državnim službenicima jer jednostavno prirodnim odljevom i najkvalitetnijim će ostati i moći će imati i veće čak plaće u maltene još i u smanjenom obimu jer neće biti potrebno toliko ljudi jer mi ne može netko reći da treba isti broj sistematizacije danas u ovom digitalnom društvu i prije 20 i 30 godina. A nažalost, kod nas je uvijek to tako. I sistematizacija uvijek se prenapuhuje, a znamo i zašto. Zahvaljujem.
Hvala i vama.
Sljedeći klub zastupnika biti će onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Teško je sada biti sljedeći. No dobro. Nešto osobno za početak sam htio reći, ali ne mogu se još oteti ovom dojmu performansa prije, no pokazat ćemo jednu drugu politiku baš različitu od takve. I to je ono što smo se i nadali pokazati u ove tri godine. Da, HNS je napravio nezamislivo, je, istina. Drugi najteži dan u mom životu poslije smrti oca je bio 9.6.2017.godine kada sam upravo ovdje sjeo prvi puta odnosno nije baš prvi puta, ali prvi puta u ovom sazivu i od mog kolege čak prethodnika trpio uvrede od kojih mi je došlo da svako malo izađem i ne znam da plačem od muke. Uvrede koje nisu imao smisao konstrukcije nego više jednog lešinarenja nad svemu onome tzv. biračima HNS-a koji se tada pretpostavilo da više neće biti. I da, ta odluka je bila teška, ta odluka je stavila u pitanje daljnju budućnost stranke i onda se pitaju jeli to vrijedilo. Ja ću vam ovdje reći odgovorno, da, vrijedilo je i ponovno bih isto napravio. Zbog čega? Kad maknemo stabilizacijski faktor spašavanje desetak tisuća radnih mjesta, Agrokor, roll up kredit koji je time omogućen i sve dalje, sprečavanje novih izbora, sadašnjih nekih marginalnih desnih skupina koje su tada imale desetke postotaka, nemogućnost rada, paralizacija svega onoga vrijedilo je zbog reforme obrazovanja 2,5 milijarde kuna 90% financirane iz europskih sredstava, vrijedilo je zbog novog Zakona o udžbenicima, lakši udžbenici, više digitalnih sadržaja, informatike izborne u razredima obvezne 5. i 6. osnovne i kasnije, reforme strukovnog obrazovanja, također financirane europskim fondovima milijardu kuna vrijedne, znači naši učenici srednjih strukovnih škola sada u sljedećih nekoliko godina će raditi po najsuvremenijim kurikulima i samim uvjetima, povećana je cijena satnice rada studenata, ulaganje u znanost od 2,5 milijarde kuna, ulazak u CERN isto iz europskih fondova, antikorupcijske mjere, provjere diploma, nagrađivanje koje sada imamo prilike vidjeti učitelja sa 10.000 kuna bruto, pa u krajnjoj liniji sve je to dovelo do ovog provođenja škole na daljinu i omogućavanje završetka ove školske godine. Uveli smo na našu inicijativu fiskalno izravnavanje onim poreznim reformama da naše općine prije svega dobiju te novce, na naš prijedlog, financiranje sanacije klizišta, amandmanom o financiranju vodnog gospodarstva trajno smo problem riješili. Našim poreznim prijedlozima rasterećenje plaća, čak i mojim malim doprinosom prijedlozima smanjivanja PDV-a na osnovne potrepštine kao što su povrće, meso, ribu, dječje potrepštine itd. II. mirovinski stup što ostavljam iza sebe, prijedlog da sada kada idete u mirovinu možete podići 15% i ojačali smo isti, uveli novu formulu. Također što se tiče Ministarstva graditeljstva koje se sada puno spominje, tu su i dalje subvencionirani stambeni kredita POS-ovi stanovi, 50.000 obitelji ostaje u Hrvatskoj kao demografska mjera, projektom energetske obnove više od 1400 bolnica, dječjih vrtića, dvorana, javnih zgrada, 17.000 kućanstava u zgradama, a sada idu i obiteljske kuće iz vlastitih sredstava da bude što lakše. Da, vrijedilo je, projekti e-dozvola, brži, jednostavniji i jeftiniji sustav očitovanja, uvođenje … administracije itd., itd., zaštićeni najmoprimci. Kada me pitate zakon o obnovi, završili smo, predali smo ga i ja osobno bi volio da je i ovaj mandat njega i izglasao mi koji smo ga i napravili. Nažalost, na to nismo mogli više utjecati i ostaviti možda nekoj drugoj vladi milijarde i milijarde zaduženja, pogotovo na izmaku. Ali ja osobno bi volio da smo to napravili, možda smo i trebali, ali to neka ide na dušu onih drugih. I nekima možda kolegama neshvatljivo da nije jedini cilj bavljenja politikom biti u Saboru i ako sve ovo što smo napravili znači da smo dobili udarce na rejting, vrijedilo je. A sve što ćemo reći da ćemo napraviti također ćemo obraniti kao i sve ovo i nećemo se pokolebati. Zahvaljujem.
Hvala.
Gospođo i gospodo zastupnici, počinjemo s postavljanjem pitanja Vladi, odnosno pojedinom članu Vlade u skladu s odredbama Poslovnika, čl. 132.-139. Aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice prije prijelaza na prvu točku dnevnog reda. Prvi na redu za postavljanje pitanja je zastupnik Ivan Pernar koji pitanje postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite kolega Pernar.
Uvaženi premijeru, hrvatsku javnost zanima zašto još uvijek nije napravljena obdukcija Siniše Palma, pročelnika za financije u gradu Virovitici, koji je pod nerazjašnjenim okolnostima, javnost sumnja, mnogi, ubijen, nakon što se saznalo da 17 milijuna kuna, odnosno 16,9 milijuna kuna fali iz grada Virovitice. Tim više što se radi o jako velikom iznosu novca, tim više što se navodno godinama događalo izvlačenje novca i nikome nije jasno kako je moguće da to nitko nije sve te godine primijetio i kako je moguće da se sva krivnja svali na jednog čovjeka i da nitno ne odgovora. Naime, u zapisniku Ministarstva financija o poslovanju grada Virovitice, kaže slijedeće, nema opravdanja za činjenicu da druga osoba nije utvrđivala i u banci provjeravala stvarno stanje žiro računa, bar prilikom pripremanja odluke i potpisivanja ugovora o kratkoročnom zaduženju grada, kao ni za činjenicu da se jednoj osobi dalo apsolutno povjerenje i ovlasti raspolaganja sredstvima po računu grada, u zagradi, samo jedan potpisnik, i to u tako dugom vremenskom razdoblju. Kako u vrijeme dok je isti obavljao poslove rizničara, tako i u vrijeme kad je obavljao poslove pročelnika Upravnog odjela za financije i gospodarstvo. Kaže, nadalje, sukladno Pravilniku o proračunskom računovodstvu i računskom planu, grad je na kraju svake poslovne godine bio u obvezi obaviti popis imovine i obveza, između ostalog i novčanih sredstva po svim žiro računima grada. Trebalo je bar tada provjeriti u banci stanje novčanih sredstava sa stanjem u knjigovodstvu grada. Znači, radi se o tome da je bilo jako puno propusta, sustav unutarnje kontrole je zakazao i i što se tiče financija grada i što se tiče same obdukcije [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] nitko do sada za to nije odgovarao. Hvala.
Izvolite predsjedniče Vlade, odgovor.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS-a. Poštovane zastupnice i zastupnici, čestitam vam svima, evo 28. obljetnicu međunarodnoga priznanja i 22. mirne reintegracije hrvatskog Podunavlja. G. Pernar, što se tiče ovog slučaja u Virovitici, sve što ste vi danas pitali mene, kao predsjednika Vlade su pitanja koja treba postaviti i državnom odvjetništvu nadležnom i hrvatskoj politici [[Upadica predsjednik: Kolega Grmoja.]] [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Oprostite predsjedniče Vlade. Kolega Grmoja, kolega Beljak. Što je ovo? ... [[Upadica se ne čuje.]] Pa dajte molim vas. ... [[Upadica se ne čuje.]] Kolega Beljak, molim vas da se vratite na svoje mjesto i da ne smetate kolegi Grmoji. Ne možete dobiti riječ. Ne možete dobiti riječ jer ste se ovdje nepristojno ponašali, molim vas da se pristojno ponašate. ... [[Upadica se ne čuje.]] Ne zanima me. Izvolite kolega Pernar, očitovanje. Izvolite očitovanje.
Pa moram reći da nisam zadovoljan sa odgovorom premijera Plenkovića, nitko normalan ne bi bio zadovoljan s tim odgovorom, još do danas nitko nije odgovarao za to što obdukcija nije provedena, nitko nije odgovarao iz grada Virovitice za to što je novac nestao, a sustav nije propisno funkcionirao nadzore. I što je ključno, Ivica Kirin se predstavlja kao jedan jako pošten čovjek, međutim njemu se sudi upravo za izvlačenje novca kroz aferu Fimi media da je sklapao ugovore s Fimi mediom po nalogu Mladena Barišića rizničara HDZ-a, to vi znate gospodine Plenković. I stoga mene naravno ne zanima samo pitanje što se tiče samo obdukcije i pitanje zašto nitko ne odgovara za nepravilnosti u financijama grada odnosno njihovom vođenju, nego me zanima odgovor na pitanje kada HDZ misli vratiti 24 milijuna kuna koje je ukrao preko Fimi medie ili u suprotnom vi i dalje namjeravate tvrditi da HDZ nije ukrao nikakve novce i da ste vi zapravo svi pošteni ljudi. Jer ono što vi servirate hrvatskoj javnosti je da je Ivo Sanader kao lopov, a vi ste svi pošteni. Ma je li? Pa to vam nitko ne vjeruje gospodin Plenković, gubite izbore za izborima. Izgubili ste izbore za predsjednika, propali ste i na europskim izborima, vi vodite u sunovrat Hrvatsku državu i obećavali ste brda i doline kada ste postajali premijer, sada ste preuzeli predsjedanje Europskim vijećem, ali sve je to gospodine Plenković jedna velika tuga, žalost i jad. I ne mogu još uvijek razumjeti 930.000 birača koji su vas podržali odnosno vašeg kandidata u drugom krugu predsjedničkih izbora. Hvala.
Zahvaljujem. Idemo na drugo pitanje, zastupnik Tomislav Žagar postavlja ga ponovo predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala. Uvaženi predsjedniče Vlade. Evo prije nego postavim pitanje s obzirom da je danas i Krapinsko-zagorska županija proglasila Dan žalosti, koristim ovu priliku da izrazim najdublju sućut obiteljima stradalih u Domu za starije u Andraševcu, doista stravična nesreća i koja nas je sve duboko potresla. Ova nesreća je otvorila brojna pitanja i zbog toga pitanje upućujem vama jer smatram da odgovor na ta pitanja nadilazi samo jedno resorno ministarstvo. Naime, iznijet ću samo neke činjenice. Prema procjenama Europske komisije u RH je evidentno starenje stanovništva i procjena da će do 2060. godine jedna trećina u odnosu na današnju jednu petinu stanovnika biti starija od 65 godina, s druge strane prisutno je siromaštvo u hrvatskom društvu. Veliki broj građana je izložen riziku od siromaštva, a posebno ovi najstariji zbog malih mirovina, pa onda i oni koji se o njima trebaju skrbiti, dakle njihova djeca i unuci koji također obitelji koje također imaju mala primanja jer su plaće niske. Treći problem su javni domovi tzv. državni i županijski domovi koje smatramo javnim domovima kojih u RH ima vrlo malo i liste čekanja su ogromne. Naravno da su liste čekanja za javne domove puno veće nego što je to u privatnim domovima razumljivo iz mnogo razloga, jedan od razloga je bolja skrb onih domova koji su u mreži i druga stvar je pristupačnost cijena zbog ranije navedenih razloga. I zadnja točka je naravno sustav koji je neuređen i zbog toga je neobično da se ovakav slučaj ne može istražiti u nekoliko dana. A moje pitanje konkretno glasi, što ćete učiniti kao premijer već sutra da se počnu graditi javni domovi u RH, decentralizirani domovi po županijama da vi kao predsjednik Vlade i Vlada u cjelini učini sve kako bi ti domovi bili dostupni građanima jel oni po svojoj usluzi, po svome obimu mogu pružiti kvalitetnu uslugu i to nikao ne može riješiti tržište? Hvala.
Izvolite odgovor, predsjednik Vlade.
Hvala lijepa. Zastupniče Žagar, evo pridružujem se još jednom i sa ovoga mjesta izrazima sućuti obiteljima nastradalih sugrađana u ovome Domu u Andraševcu. Kao što ste vidjeli već u subotu ujutro oko prije deset sati smo tamo bili i ministar unutarnjih poslova Božinović i ja na licu mjesta te velike tragedije koja je pogodila niz obitelji, ali uopće dala jednu novu sliku na pitanje domova poput ovoga koji je u Andraševcu. Činjenica je da hrvatsko stanovništvo što se tiče dobi stari, mi smo stoga usvojili i Strategiju za 2017.-2020., to je Strategija socijalne skrbi za starije osobe koju provodimo, gdje je izdvojeno niz sredstava iz državnoga proračuna, posebne mjere skrbi o starijim osobama, kroz projekt „Zaželi“ koje je vodilo Ministarstvo rada i mirovinskog sustava, zaposlili smo jedan veliki broj žena preko 6.000 žena starije dobi, srednje dobi koje su naše poslove u ruralnim sredinama gdje ih inače jako teško vratiti na tržište rada. Ono što su naučene lekcije iz ovoga slučaja je sljedeće. Prvo, da i kroz novi Zakon o socijalnoj skrbi i kroz učinkovitiji inspekcijski nadzor moramo prije svega vidjeti da li u ovakvim slučajevima kao što je Andraševac trenutno ima još, u pogledu da li broj odobrenih smještajnih kapaciteta odgovara stvarnom stanju, da li svaki od tih objekata je izgrađen, uređen, prilagođen prema najvišim sigurnosnim standardima pa i prema sustavu protupožarnom. Kada to sve skupa utvrdimo, a takvih domova poput ovoga ima u Hrvatskoj više od 700, tada ćemo nakon snimke stanja moći poboljšati i zakonski okvir i operativnu kontrolu tih domova, jer kao što znate inicijalne dozvole za njihovo osnivanje daju županije, ministarstvo nadležno za ovu temu, a to je ministarstvo ministrice Bedeković nije imalo nikakve posebne dozvole ili bilo kakve druge aktivnosti koje je davalo prema ovome domu, no u svakom slučaju sve inspekcijske službe, policija, nadzor ministarstva sada će napraviti sve potrebno da na temelju ovoga slučaja preveniramo slične situacije u budućnosti. To je nažalost pouka iz ove velike tragedije koja se dogodila u Andraševcu odnosno Oroslavlju. Ono što mogu reći da su svi štićenici zbrinuti u druge domove u najkraćem roku i da smo sa aspekta onoga što smo mogli napraviti nakon te tragedije, napravili baš sve da oni budu zbrinuti a da se ovakva situacija više ne ponovi i dapače, da sustav kontrola bude takav da spriječi ovakve situacije. Hvala vam.
Izvolite kolega Žagar, očitovanje.
Hvala predsjedniče Sabora. Nisam zadovoljan sa odgovorom jer premijer, predsjedniče Vlade niste mi odgovorili direktno na pitanje što će Vlada RH učiniti da bi se javni domovi počeli graditi? Indikativno je da u Krapinsko-zagorskoj županiji ne postoji javni dom. Ne znamo koliko to ima korelaciju sa ovom nesrećom ali činjenica je isto tako i to ste vi u svome odgovoru rekli, da treba omogućiti stručni nadzor nad svim domovima, što prije urediti sustav, to nije bilo moje pitanje nego više zahtjev da se to što prije napravi, da se svi domovi u kojima su smještene starije osobe, da se izlože stručnom nadzoru kako se ne bi događali ovi slučajevi. Međutim ono što smatram, što sam vas u pitanju htio upozoriti, ne može tržište regulirati, ne može tržište zapravo omogućiti kvalitetnu skrb naših najpotrebnijih građana jer niti su u stanju platiti visoke cijene, tržišne cijene a niti je tržište to koje će u budućnosti moći to ostvariti jer prema i stanju našeg zdravstvenog sustava i starenju stanovništva, možemo očekivati da će situacija biti puno kompleksnija. Na području i moje županije nema isto tako javni dom, dakle ono što bi od vas tražio kao premijera RH je da što prije sjednete sa županima, da napravite, da poštujete strategiju koju ste sami donijeli u strategiji i u planu izbornog programa HDZ-a piše da će biti izgradnja domova, povećanje smještajnih kapaciteta jer javni domovi, institucionalna skrb na taj način može omogućiti građanima dostojnu starost. Ovi projekti koje vi spominjete i ... [[Govornik se ne razumije.]] i treba pozdraviti, međutim oni neće omogućiti krajnji cilj a to je dostojanstvena starost za naše sugrađane posebno ove najsiromašnije a njih je u RH sve više i to pokazuju svi relevantni podaci. Dakle, ja nisam protiv toga da ima novaca za obnovu dvoraca, za obnovu društvenih domova ali novac za izgradnju domova za starije osobe treba pronaći, hvala.
Zahvaljujem. Idemo na treće pitanje, zastupnik Ante Bačić postavlja ga ministru pravosuđa Draženu Bošnjakoviću, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade za jedno sa ministrima, evo moje pitanje je ministru pravosuđa. Upravo vezano za institut pomilovanja, vidjeli smo sad u prethodnoj predsjedničkoj kampanji, često se spominjalo upravo ta ustavna ovlast i sami institut pomilovanja koji dodjeljuje Predsjednik RH ali znamo evo da ste i vi kao ministar ali i samo Ministarstvo pravosuđa nositelj upravo onoga Zakona o pomilovanju pa me zanima sami cilj i svrha zakona tj. je li to korak i put ka ovlaštenju i kao oduzimanju te prerogative i same ovlasti Predsjedniku RH? Hvala.
Izvolite ministre, odgovor.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče, mi jako dobro znamo zapravo da je institut pomilovanja institut koji je u rukama Predsjednika države i on odlučuje da li će nekoga pomilovati ili neće. Cilj ovog zakona koji je prošao prvo čitanje ovdje u Hrvatskom saboru jeste taj da postupak bude transparentniji i da budu uključena struka u njega. Osnivanjem jednog stručnog povjerenstva gdje smo zakonom točno zadali područje iz kojeg dolaze ti stručnjaci ili da je to psihijatrija, psihologija, mi želimo zapravo da struka sudjeluje i da struka pomogne Predsjedniku na način da mu u procesu pomilovanja daje jedno stručno mišljenje o zamolbi koja je upućena u tom postupku. Naravno, otvoreni smo za razgovor i Predsjednika koji je izabran ćemo konzultirat, pitat za mišljenje prije nego što dođemo u drugo čitanje ovdje pred vas pa ćemo ja mislim doć do jednog rješenja koje će biti zapravo prihvatljivo za sve ali ono što mislimo da je ovdje potrebno, potrebno je svakako uključiti struku i da postupak bude transparentniji. Evo hvala lijepo.
Izvolite, očitovanje.
Hvala predsjedniče. Zahvaljujem ministre na odgovoru, slažem se s vama i jako je važno normalno, da se uključi novi Predsjednik između ova dva čitanja, da da svoje mišljenje vezano za novi zakon ali vjerujem kako je bilo dosta i kontraverze oko samih pomilovanja, da je ovo dobar put da to bude jedna institut koji će u budućnosti biti itekako transparentan i jasan i da će biti od koristi u samoj ustavnoj ovlasti Predsjednika. Hvala.
Četvrto pitanje, zastupnik Anđelko Stričak postavlja ministru hrvatskih branitelja Tomi Medvedu, izvolite.
Hvala predsjedniče. S obzirom da danas obilježavamo Dan međunarodnog priznanja RH a temelj neovisne, suverene, međunarodno priznate RH je Domovinski rat, evo jednog pitanja vezanog za tu tematiku. Pitanje upućujem ministru hrvatskih branitelja. U mandatu aktualne Vlade premijera Plenkovića a i vas kao ministra hrvatskih branitelja, posvećena je velika pozornost dignitetu Domovinskog rata i hrvatskih branitelja. Tako su u ovom mandatu doneseni cjeloviti Zakon o hrvatskim branitelja iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji, Zakon o osobama nestalih u Domovinskom ratu. U proceduri je donošenje Zakona o proglašenju Vukovara mjestom posebnog domovinskog pijeteta, donesen je novi Zakon o blagdanima, spomendanima i neradnim danima u RH kojim se 18. studeni proglašava Dan sjećanja na žrtve Domovinskog rata i Dan sjećanja na žrtve Vukovara i Škabrnje. Uz navedeno ministre, prije godinu dana najavili ste da ministarstvo pokreće projekat digitalizacije arhivskog gradiva iz Domovinskog rata. Projekt je financiran sredstvima EU-a stoga vas molim za odgovor kako napreduje provedba projekta? Koliko je gradiva do sada obrađena i kakva se dinamika očekuje? Hvala.
Izvolite odgovor, ministre.
... [[Govornik nije uključen. Govornik nije uključen]] u mandatu ove Vlade po prvi puta model korištenja sredstava iz Fondova EU u potpori aktivnosti Ministarstva hrvatskih branitelja. Vrijednost ovog projekta je gotovo 82 milijuna kuna, od čega je 85% financirano iz Europskog socijalnog fonda. Projekt se provodi kroz period od gotovo 6.g., sa projektom smo počeli krajem 2017.g., a završetak je planiran 2023.g. Cilj je sačuvati dokumentaciju iz domovinskog rata od propadanja i uništavanja kroz sređivanje, popisivanje i trajno zbrinjavanje arhivskog gradiva. Osim što se digitalizacijom arhivskog gradiva iz domovinskog rata olakšava i pojednostavljuje dostupnost dokumenata u cilju ostvarivanja zakonom propisanih mjera i aktivnosti za hrvatske branitelje, važno je da se kroz ovaj projekat sačuva gradivo koje svjedoči našu povijest i čuvamo je za buduće generacije. Količina arhivskog gradiva koja će se digitalizirati iznimno je velika. Rad je započeo na 6 lokacija, u Splitu, Karlovcu i Zagrebu, u 2019.g. sa radom je započeo program i u okviru MUP-a u Zagrebu. Na projektu trenutno radi 83 djelatnika. Dodatan posao bio je priprema prostora prije samog postupka digitalizacije u građevinskom, sigurnosnom i informatičkom smislu. Dakako da smo zadovoljni sa dinamikom ovog kompleksnog projekta jer je dosad pregledano i obrađeno 3,5 milijuna akata. Smatram kako nam je svima jasna važnost ovog programa digitalizacije i da razumijemo značaj ovog složenog projekta jer se digitalizacija odnosi na najvažniji dio naše novije hrvatske povijesti. Isto tako naglašavam da kroz ovaj projekat odašiljemo jasnu sliku i pokazujemo kako članstvo RH u EU pridonosi realizaciji projekata i programa rada Ministarstva hrvatskih branitelja, a koji se odnosi na hrvatske branitelje i domovinski rat općenito. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Uvaženi ministre, zahvaljujem vam se na iscrpnom odgovoru, najprije bih napomenuo da je ministarstvo upravo vašim dolaskom počelo jedan svoj rad, mogu reći na jednom znanstvenom pristupu, temi domovinskog rata tj. hrvatskim braniteljima, a prvi dio je odrađen prema popisu stanovništva, kućanstava i stanova 2011.g., a objavljen u jednom publikaciji pod nazivom „Demografska i socioekonomska obilježja hrvatskih branitelja“ iz koje proizlazi da hrvatski branitelji nisu nikakva privilegirana skupina, ovo je nastavak tog dobrog rada zasnovanog na prvenstveno činjenicama i istini. Ono što je najbitnije, ono što danas nije zabilježeno u digitalnom obliku kao da ne postoji, upravo stoga je ova inicijativa iznimno bitna, bitno je da se ta dokumentacija sačuva od propadanja, te da bude dostupna novim generacijama, naročito je bitno da bude dostupna povjesničarima, kako u RH, tako i u inozemstvu. Fascinantna je količina koja je dosad prikupljena i obrađena i čestitke na tome. Hvala.
Peto pitanje će postaviti potpredsjednik HS, Furio Radin, a postavlja ga ministru uprave Ivanu Malenici, izvolite
Hvala lijepo g. predsjedniče. Ovo pitanje bilo bi prirodno uputiti Vladi općenito jer zahvaća više ministarstava, a radi jednostavnosti uputit ću ga jednom ministru i to ministru Malenici, ministru uprave. Pitanja koja se odnose na prava nacionalnih manjina obično su dosadna do trenutka, do trenutka dok imaju, dok nemaju međunarodne posljedice, a još više kada su od tolike važnosti da mogu utjecati na određenu ravnotežu, na ravnotežu određene koalicije. Ministar Malenica u ovom slučaju je kao novi šef resora administracije jedan od kolateralnih žrtava priznajem, ovoga, ovoga inače kompleksnoga, kompleksnoga pitanja, a zapravo krivica je u dugogodišnjem neradu svih hrvatskih Vlada na primjeni ugovora između dvije inače prijateljske države, u ovom slučaju Ugovora o pravima nacionalnih manjina između RH i Italije. Zamislite, potpisan je 1996.g. i unatoč mnogobrojnih upozorenja ostao je u velikom dijelu mrtvo slovo na papiru u nekoj ladici. Pacta sunt servanda je u RH puno češće fraza i floskula nego izraz koji označava realnost, barem kada se tiče nacionalnih manjina. Želim naglasiti dodatnu okolnost da je ova Vlada potrebu respektiranja spomenutog ugovora uvrstila u svom programu i operativnom planu za nacionalne manjine, unatoč tome dva članka ovog inače kratkog, ali vrlo sadržajnog ugovora, hvala lijepa što me, što me slušate, koji govori o stečenim pravima, znači čl. 2. koji govori o stečenim pravima i čl. 3. koji govori o proširivanju tih istih prava na teritoriju gdje živi talijanska nacionalna manjina su u prvom slučaju djelomično, a u drugom slučaju potpuno [[Upadica: Hvala vam]] potpuno ignorirana [[Upadica: Hvala kolega Radin]] nastavit ću poslije.
Može. Izvolite ministre odgovor.
Zahvaljujem predsjedniče HS, uvaženi zastupniče Radin, što se tiče Međunarodnog ugovora između RH i Republike Italije, pored tog ugovora postoji i Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina i postoji Zakon o uporabi jezika i pisma nacionalnih manjina u RH. Međutim, u tom dijelu nadzora nad provedbom tim pravnih akata, Ministarstvo uprave razvilo je jedan, jednu aplikaciju, to je sustav, e-Sustav za praćenje provedbe Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina koje je u svom izvješću za 2018. g. istaknulo, a govoreći konkretno o pravima talijanske nacionalne manjine i govoreći o upravnim postupcima koji se vode pred tijelima jedinice lokalne samouprave da je primjerice u gradu Rovinju oko 500 upravnih postupaka vođeno na talijanskom jeziku, da je gradu obujam oko 30 upravnih postupaka vođeno na talijanskom jeziku, dok je u ostalim jedinicama lokalne samouprave pripadnicima talijanske nacionalne manjine omogućena komunikacija na talijanskom jeziku, odnosno službenici i u jedinicama lokalne samouprave, ali i u uredima državne uprave koji su postojali do 1. siječnja 2020. g. bili su dužni podučiti stranku o navedenim pravima. U izvješću konkretno Ureda državne uprave, dakle uz tu obvezu obavještavanja o mogućnosti korištenja tih prava, nije bilo slučajeva kada bi pripadnici talijanske nacionalne manjine iskoristili to pravo. Istaknuo bih još podatak da je od 2013. do 2018. g. ukupno 3000 različitih uvjerenja kroz Ministarstvo unutarnjih poslova izdano na talijanskom jeziku. Slijedom toga, moram reći da će Vlada RH i dalje poticati zaštitu i razvijanje dostignutih prava na službenu uporabu talijanskog jezika, posebno kroz realizaciju operativnog programa za pripadnike nacionalne manjine. Hvala.
Hvala.
Hvala lijepa. Naravno da nisam zadovoljan, morat ćemo se naći da razgovaramo zato što ste spomenuli 3 zakona uključujući i Ustavni zakon o nacionalnim manjinama koji su na nižoj razini od ovog ugovora jer Ustavni zakon o nacionalnim manjinama nije ustavni zakon, nego je to organski zakon koji se tako zove zato što smo tada htjeli se praviti važni pred svijetom pa smo ga nazvali ustavnim zakonom. To piše u Ustavu, da je to organski zakon. Znači drugim riječima, u Istri, a da o Rijeci niti ne govorimo, o riječkom području, dvojezičnost je u stagnaciji i u regresiji. Čl. 3. ugovora se ne primjenjuje. Čl. 3. ugovora kaže da bi se trebao proširiti i na druge, znači i na druga mjesta gdje žive pripadnici talijanske nacionalne manjine, a to se ne dešava. Suprotno tome, dešava se jedna regresija. Vrijeme nam ne dozvoljava dublje ulaženje u ovo inače složenu problematiku, ali prečesto se pojavljuju prometne oznake, npr. koje su samo na hrvatskom tamo gdje bi trebale biti dvojezične jer tako kažu statuti tih mjesta. Postoji problemi u vizualnoj dvojezičnosti i na mnogim drugim područjima. Zato ću uskoro posvetiti 5-minutno iznošenje stajališta našega kluba o ovom problemu, a kao što sam vam rekao, lijepo bi bilo da se nađemo pa da vam objasnim kako je taj program puno složeniji od onoga što se željeli prikazati. Hvala.
Zahvaljujem. Sada će zastupnik Žarko Tušek postaviti pitanje ministrici za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku, Vesni Bedeković, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a. Poštovani predsjedniče Vlade RH sa ministrima. Kolegice i kolege, poštovana ministrice. Kao što smo već čuli, danas je u Krapinsko-zagorskoj županiji dan žalosti zbog tragedije neviđenih razmjera koja se dogodila u gradu Oroslavju, mjestu Andraševac u kojemu je šestero najpotrebitijih u našem društvu, naših najstarijih, izgubilo svoje živote u ustanovi koja je očigledno po svim parametrima i po svim mjerilima poslovala i funkcionirala i djelovala izvan okvira zakona. Meni je kao čovjeku naprosto, i to nema veze sa politikom, uistinu biram riječi da ne bi slučajno mislili da nekoga ponaosob prozivam, ali mi je kao čovjeku naprosto nevjerojatno uopće gledati i pojmiti si da postoji jedan sustav koji je na takav način uređen, da postoji jedno tijelo javne vlasti, a to su županije u ovom slučaju koje izdaju dozvole za rad ovakvih institucija iz kojih ne proizlazi nikakva odgovornost sa njihove pozicije za kontrolom rada tih institucija niti su pokušale bilo kakvu odgovornost na sebe prenijeti ili zatražiti. Ali mi je također, naprosto nevjerojatno da u cijelom sustavu nitko ovakvu anomaliju nije primijetio i da upravo nitno nije znao da u jednoj instituciji takvog tipa umjesto 13 štićenika za koliko ti ljudi imaju dozvole, tamo bude 45 štićenika. Tamo su dolazili liječnici doma zdravlja, ti ljudi su bili liječeni i u zagorskoj općoj bolnici i ne mogu vjerovati da baš nitko nije ništa primijetio i da baš nitko nije prijavio jednu ovakvu, ja bih rekao ogromnu anomaliju koja je završila nažalost tragično i koja zasigurno kada se sve skupa pogleda, nije jedinstven primjer u Hrvatskoj. Zamolit ću vas predsjedniče samo još 2, 3 rečenice.
Ne, ne, ne možete, isteklo je vrijeme. ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] imate još kasnije 2 minute.
Ali samo da postavim pitanje, molim vas [[Upadica predsjednik: Kolega Tušek, izvolite završiti.]] Mogu postaviti formalno pitanje na kraju? A Bože moj, pa nije ovo bilo koja situacija, danas je dan žalosti u Krapinsko-zagorskoj županiji [[Upadica predsjednik: Postavite pitanje. Izvolite.]] Okej, hvala vam lijepa. Molim vas, g. ministrice da u nekoliko riječi kažete što ste sa pozicije ministarstva u ovom trenutku učinili kako biste pomogli u situaciji koja se dogodila i što kao društvo, kao zajednica, kao politika i kao Vlada možemo učiniti u pro futuro vremenu koje je ispred nas kako bismo ovu anomaliju promijenili i učinili nešto dobro za sve [[Upadica predsjednik: Zahvaljujem.]] naše ljude.
Izvolite ministrice i molio bih zastupnike da se drže vremena.
Hvala lijepo g. predsjedniče HS-a. poštovane zastupnice i zastupnici. Prije svega, s obzirom na dan žalosti u Krapinsko-zagorskoj županiji, još jednom se pridružujem izrazima sućuti obiteljima svih smrtno stradalih štićenika Obiteljskog doma u Andraševcu koji je, podsjetit ću bio dom u privatnom vlasništvu fizičke osobe s kojim Ministarstvo za demografiju obitelj, mlade i socijalnu politiku, nije imao sklopljen ugovor o financiranju, niti se dom nalazio u mreži ministarstva, a korisnici koji su bili smješteni u domu bili su smješteni na temelju privatnih ugovora. Odgovor na pitanje što je konkretno učinjeno, odmah nakon tragičnog događaja svi štićenici doma smješteni su u odgovarajuće institucije u dogovoru s njihovim obiteljima. Dio štićenika je smješten u odgovarajuće domove, dio štićenika je se vratio u svoje obitelji. U ponedjeljak je obavljen inspekcijski nadzor Ministarstva za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku. Donešeno je rješenje o zatvaranju ovoga doma i podnesena je kaznena prijava protiv vlasnice doma nadležnom Državnom odvjetništvu. Jednako tako zatraženo je od strane ministarstva detaljno izvješće svih županija o stanju u njihovim županijama vezano i za obiteljske domove i za sve ostale pružatelje usluga smještaja osobama starije dobi, broj izdanih dozvola i sve ono što je vezano za ingerenciju županija, nakon čega ćemo načiniti detaljnu analizu na temelju koje ćemo imati jednu širu sliku na temelju koje možemo dalje postupati. Jednako tako, što dalje činimo, dakle uz analizu ovih podataka znademo, znadete i da je u pripremi i na Vladu će doći novi Zakon o socijalnoj skrbi koji će zajedno sa svojim podzakonskim aktima i pravilnicima, prije svega vezano za dakle osobe, smještaj osoba starije dobi regulirati izjednačavanje kriterija za obiteljske domove i za sve ostale pružatelje smještaja starijih osoba i jednako tako na detaljniji, kvalitetniji i cjelovitiji način urediti pitanje nadzora i praćenja rada ovakvih ustanova osobito ne samo obiteljskih domova nego i svih ustanova koje nude smještaj. A jednako tako podsjetit ću da i Ministarstvo za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku potiče i pruža i širi niz izvan institucijskih usluga kako bismo omogućili što dulji ostanak naših starijih osoba u obitelji osobito u ruralnim područjima i tu imamo čitav niz usluga, od pomoći u kući, dnevnih boravaka, organiziranih aktivnosti za starije osobe, a jednako tako podsjetit ću na projekt „Zaželi“ u koji je uloženo 1,3 milijarde kuna i pokriva usluge za 28.000 korisnika i zapošljava negdje oko 6.000 žena koje brinu o starijim osobama i osobama u potrebi u njihovim, u njihovim domova. Ja ću podsjetiti da jednako tako kao što moramo voditi brigu o institucijskom smještaju stariju starijih osoba, ali jednako tako moramo voditi brigu o izvan institucijskim uslugama kako bi se starijim osobama omogućilo što dulji ostanak u njihovim obiteljima [[Upadica: Hvala vam.]] Hvala lijepa.
Izvolite kolega Tušek očitovanja.
… [[Govornik nije uključen.]]
Mikrofon, isključite, ministrice isključite mikrofon.
Ispričavam se kolegicama i kolegama ako sam uzeo nešto više vremena želio sam naznačiti važnost teme i vjerojatno sam djelom i pod dojmom cijele ove situacije i tragedije koja se dogodila. Naravno da iskazujem respekt prema svim naporima koje vi kao ministarstvo u ovom trenutku radite, u krajnosti vrlo ste kratko na ovome mjestu i niste mogli niti primijetiti, niti osjetiti sve probleme koje ovaj sustav na nižim razinama ima. No, želim samo naglasiti jednu situaciju tek toliko, tehnički jedan detalj, recimo mi smo u ovoj situaciji preko jedne državne institucije, a to je Lobor grad smjestili štićenike ovoga doma koji su potrebiti nakon tragedije koja se dogodila, a ta institucija od 300 štićenika u ovom trenutku nema liječnika, dok recimo neke druge institucije na području Krapinsko-zagorske županije sa manjim brojem štićenika imaju liječnike. Zašto to govorim? Takve teme nisu stvar političke arbitriranosti na lokalnoj razini, to nisu političke teme, ovo su životne teme, ovo je briga o našim najmilijima, najugroženijima i ja mislim da bi se ovakvim temama svi zajedno morali izdići izvan okvira politike i bilo kakvog političkog lešinarenja, nego preuzeti odgovornost jer ovo su ključne teme koje danas more naše društvo i našu zajednicu u cijelosti. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Sada je na redu broj 7, zastupnik Davor Bernardić pitanje postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora svoje pitanje upućujem predsjedniku Vlade gospodinu Plenkoviću. Posljednji slučaj višestrukog ubojstva u Splitu pokazao je upravo na ono što je ogroman problem naše zemlje, a to je nepovjerenje u institucije. Jučerašnji događaj, pokušaj iznude mita od strane poduzetnika od strane bivšeg policijskog inspektora samo potvrđuje ono što se u našoj zemlji događa. I građani su s pravom ogorčeni i staju na stranu onih koji uzimaju pravdu u svoje ruke, što nikako nije dobro, jer vide da institucije koje bi ih trebale zaštiti ne mogu im to osigurati. I ljudi su izgubili povjerenje u institucije naše zemlje. Izgubili su povjerenje u policiju, izgubili su povjerenje u DORH, izgubili su povjerenje u pravosuđe, izgubili su povjerenje u Vladu RH. Građani ne mogu više trpjeti tu nepravdu, ne mogu gledati kako kriminalci, silovatelji, zlostavljači slobodno šeću po ulicama naše zemlje. Građani se s pravom osjećaju nesigurno jer institucije koje bi ih trebale štiti ih ne mogu zaštititi, ne mogu im to osigurati. Stoga moje je pitanje vama, što konkretno poduzimate da zaustavite ovaj kaos i nered u Hrvatskoj, ovo bezakonje?
Odgovor. Izvolite predsjedniče Vlade.
Poštovani zastupniče Bernardić ponajprije ovakva generalizacija ne stoji. Hrvatska je po statistikama među sigurnijim članicama EU. To su podaci komparativni, to je prvo. Drugo, izdvajati iz konteksta ovaj slučaj koji se dogodio u Splitu koji naravno osuđujem, a na određeni način iz ovoga što vi govorite gotovo kao da iskazujete razumijevanje za pokušaj anarhije i uzimanja pravde usvoje ruke. To mi kao Vlada niti institucije države nećemo dopustiti. U Hrvatskoj anarhije biti neće. Hrvatska policija nerijetko i ispod radara i to u mandatu ove Vlade je obavila niz operativnih akcija koje su završavale podizanjem optuženice, privođenjima, uhićenjima niza kriminalnih skupina u našem društvu, dapače. I danas će biti jedna press konferencija jedne od naših policijskih uprava. Prema tome, posao policije koja je i ovaj slučaj kao što ste vidjeli kao i mnoge druge riješila vrlo brzo, samo nekoliko sati nakon počinjenja ovog stravičnog zločina u kojem je poginulo troje ljudi usred bijela dana u Splitu i nastradalo od dugih cijevi. Rad institucija mora biti pojačan, rad prevencije na iskorjenjivanju onih koji su kriminalci, koji su dileri droge, koji sa tom pošasti najviše naše mlade skreću sa normalnog razvojnog zdravog puta na put kriminalizacije, na put devijacije i na put loših društvenih fenomena je zadaća ne samo policije, to je zadaća i pravosuđa, to je zadaća i obrazovnog sustava, to je zadaća i socijalnog sustava, to je zadaća i zdravstvenoga sustava, a isto tako i mentaliteta. Ne dopuštam da se Hrvatskoj ovakvoj kakva je danas, ovo je zemlja koja imao samo 30 godina samostalnosti, 28 godina međunarodnog priznanja, danas ovakva kakva je lijepi etiketa anarhije, neuređenosti i nepovjerenja u sustav, to jednostavno nije točno. Pogledajte statistike, samo u Splitu, evo reći ću vam podatak u Splitsko-dalmatinskoj županiji 1823 zaplijene droge, kazneno prijavljena 171 osoba za djela povezana s kriminalitetom droge. Prema tome, izvlačiti ovakve zaključke iz ovoga slučaja koji je grozan kao i ovaj drugi slučaj iznude koji se dogodio prije nekoliko dana ovdje između Zagreba i Karlovca su nažalost slučajevi koji se događaju u sferi kriminala. Postoje institucije koje su za to nadležne koje taj posao rade, koji rade predano, koji rješavaju te probleme. Da li možemo unapređivati i zakonske okvire, bilo procesne, bilo materijalne, mislim na sferu kaznenoga prava i kaznenoga procesnoga prava? Vjerojatno možemo. Možda može biti ta represija vidljivija, možda mogu ljudi dobiti osjećaj da su sankcije brže i učinkovitije kao što smo to učinili primjerice za pooštravanje kazni u domeni borbe protiv nasilja u obitelji i nasilja nad ženama. Na tom tragu se vodi naša politika, ali izvršna vlast ne može supstituirati brzinu rada sudova, izvršna vlast daje okvir, daje zakone i daje ton. A na tom tragu je aktivnost ove Vlade vrlo konzistentna. Hvala.
Hvala. Izvolite očitovanje.
Poštovani predsjedniče Vlade. Svi se slažemo da nije dobro kada ljudi uzimaju pravdu u svoje ruke, to nikako nije dobro, ali vi opet niste odgovorili na pitanje, niste rekli što konkretno radite. Zašto? Zato jer ne poduzimate apsolutno ništa. Rekli ste, rad mora biti pojačan, ali to ljudi ne vide. Pogledajte malo što građani RH misle o tome što se događa na hrvatskim ulicama, što se događa konkretno u Splitu kojeg u zadnje vrijeme obilježava nasilje, droga, zlostavljanje. Pogledajte malo, pogledajte malo što misli vaš vlastiti narod, umjesto da se skrivate po Bruxellesu i po Strasbourgu bježeći od stvarnih hrvatskih problema. Ljudi su izgubili povjerenje u institucije naše zemlje, ljudi više ne mogu gledati ovaj kaos i zato iseljavaju cijele obitelji. A vi to vrlo dobro znate zato jer ste upravo za svoj izborni neuspjeh i poraz okrivili te ljude koji su iselili iz Hrvatske i to su iselili dominantno iz sredina u kojima je HDZ na vlasti, kao npr. iz Slavonije. Hvalili ste velikim projektom Slavonija, hvalili ste se vašim demografskim mjerama da bi ovom izjavom zapravo potvrdili da je vaša demografska politika doživjela potpuni fijasko i zato se građani RH s pravom osjećaju nesigurni. Dok se vi šepurite po Bruxellesu građani Hrvatske sve teže žive, osjećaju se nesigurno, osjećaju sve veću nepravdu i nažalost ono što vide, vide da je vaš mandat od četiri godine na čelu hrvatske Vlade može stati u dvije riječi, kaos i korupcija.
Idemo sada na 8. pitanje zastupnik Bojan Glavašević postavlja ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Poštovani gospodine predsjedniče Vlade. Od početka vašeg mandata svjedočimo jednoj percepciji konstantnog pada društvenih standarada u Hrvatskoj i postepenom nestanku vladavine prava. O tome smo govorili ovdje u Saboru, o tome govore i građani, brojne organizacije civilnog društva kako u Hrvatskoj tako i one međunarodne, o tome ste slušali između ostaloga jučer u Europskom parlamentu. Međutim, pa i maloprije smo to mogli čuti i vi i vaši ministri praktički kolutate očima na takve tvrdnje, uporno uvjeravate i nas ovdje i građane da mi ne znamo o čemu govorimo i da je u Hrvatskoj zapravo sve bolje i bolje, da institucije rade svoj posao časno, da su ministri stručni, da rade u interesu građana i da nam je standard sve bolji i bolji i čudom se čudite kako građani to nikako ne shvaćaju. Moje pitanje vama je, vidite li u tom percepcijskom raskoraku da tako kažem, nekakvu poveznicu između nestanka povjerenja građana u institucije i načina kako te institucije funkcioniraju odnosno ne funkcioniraju ili naprosto smatrate da u društvu vlada nekakva neopravdana paranoja i panika? Hvala.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepa, zastupniče Glavašević. Dakle, vi ste spomenuli percepciju, vaš prethodnik je želio još na neki način vezano za ove tragične kaznene događaje to proširiti pa de facto zalijepiti etikete ovakvoj Hrvatskoj kakvu imamo danas 2020., aludirajući besprizorno, besprizorno, na činjenicu da mi predsjedamo Vijećem EU-a umjesto da kao svojevrsni lider u opoziciji budete ponosni, da date neki doprinos, vi na te rasprave koje se tiču Europe nikada ne dolazite, nikad ništa ne govorite i pitam se kako bi to izgledalo da ste vi recimo na mom mjestu. To bi bilo dobro da znam. Što se tiče percepcije i što se tiče realnosti, Poštovani zastupniče Glavašević. Prije više od 3,5 godine, Hrvatska je bila duboko podijeljena zemlja. Vaša je politika govorila dok ste vi bili u nekadašnjoj Vladi, „mi ili oni“, polarizirana, antagonizirana. Ono što je bila naša platforma i naša politika je smanjiti podjele u društvu, osigurati političku stabilnost i hrvatskim ljudima i hrvatskom gospodarstvu. To smo ostvarili. Mi smo sada u četvrtoj godini mandata i kada usporedim ovo što smo učinili mi u odnosu sa ovim normalnim postignućima koja ste imali vi a normalno je bilo srušiti kreditni rejting za dva stupnja, normalno je bilo zadužiti Hrvatsku za 70 milijardi, normalno je bilo imati 40 000 radnih mjesta manje, normalno je bilo zalediti plaće i mirovine a kasnije stajati iza sindikata i umirovljenika kao da ste nešto učiniti za njih u mandatu, normalno je bilo donijeti lex Perković, normalno je bilo imati skupinu koja nastavno na tu politiku i dandanas ovdje u opoziciji je u stanju pisati onakve nepismene tweet postove na engleskom koji bi se zgrozio svako tko ima dvije čiste. Zgrozio, ne bi se više pojavio u javnosti netko ko tako nešto objavi. Vidite, to je ta percepcija. Ono što su naša postignuća, g. Glavašević, imate državu koja ima zdravi gospodarski rast, imate državu koja ima takve javne financije da se nitko brže ne razdužuje, ne smanjuje javni dug nego mi, imate veću ukupnu zaposlenost, veću nego '90-te kad nas je bilo 700 000 ljudi više, imate državu koja se vratila ne samo na investicijski kreditni rejting nego koja ostvaruje izrazito kvalitetne rezultate u apsorpciji europskih sredstava i povećava ulaganja. Vi ste imali 9% kad smo krenuli, danas je 83% ugovorenih sredstava, državu koja je ojačala svoj sigurnosni obrambeni sustav do mjere koji nije bio vidljiv, uopće usporediv prije, državu koja je napravila sve kada je pitanje hrvatskih branitelja, i vi ste se s tom temom bavili, od jedinstvenoga zakona i većeg proračuna, jačanje vojske, jačanje policije, čuvanje granice bez žilet žica i bez barikada. Imate državu koja evo danas, 28 g. nakon međunarodnog priznanja, ima takav međunarodni položaj o kojem smo mogli samo sanjati tada a moram iskreno reći i u vremenu do danas. bilo bi dobro da se to prepozna, da se to uvaži. Naravno da predstoji još puno posla, proces politike pa i realnog života je takav da ga svi unaprjeđujemo ali ono što mogu sigurno reć, bez obzira na percepciju, gledajući činjenice, ono što je bilo, što smo obećali i što smo napravili, [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] Hrvatska je danas bolja nego što je bila.
Zahvaljujem. Imamo dvije povrede Poslovnika, izvolite kolega Bernardić. Odustajete od povrede Poslovnika? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Kolegice Glasovac, izvolite.
Mislim da je povrijeđen čl. 132 ali i dio koji kaže da zastupnik u djelu u kojem zastupnik može izraziti svoje zadovoljstvo odnosno nezadovoljstvo danim odgovorom. Budući da premijer opetovano iz sjednice u sjednicu prilikom odgovaranja na pitanja jednom zastupniku se osvrće kao u ovom konkretnom slučaju na [[Upadica predsjednik: Zahvaljujem, vrijeme je isteklo.]] odgovor g. Bernardiću, mislim da ste ga trebali upozoriti [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepo.]] I samo još jedna stvar, Hrvatska predsjeda Vijeće EU-a ali to nije nikakva zasluga HDZ-a nego je na nas došao …
[[Upadica predsjednik: Kolegice Glasovac, molim vas.]] red. Evo, čisto istine radi. To je lijepo i ponosni smo [[Upadica predsjednik: Kolegice Glasovac, zloupotrebljavate povredu Poslovnika, dobivate opomenu.]]
… ali da je bilo koja Vlada na čelu RH u ovom trenutku, Hrvatska bi predsjedala... [[Govornik se ne čuje.]]
Kolegice Glasovac! Izvolite sjesti, dobivate opomenu i molim vas da se tako ne ponašate. Nije bilo nikakve povrede Poslovnika. Ako se netko prepozna u riječima premijera, to je njegov problem. Izvolite, kolega Glavašević, imate pravo na očitovanje.
Hvala. Ako mogu samo vrijeme dobiti nazad. G. predsjedniče Vlade, dovoljno dugo ste u politici da znate da je jako puno toga u percepciji i da ako se rezultati vašeg rada ne vide, ako ih građani ne vide, ako ih ne percipiraju tako da imate problem za to, zbog te razlike u percepciji, između ostaloga gubite izbore. Ali to je zapravo jedna druga stvar. Ja bih vam htio reći kako građani vide stvari. Građani vide da se zdravstveni sustav raspada. Više tisuća žena ostale su bez ginekologa zbog potpuno predvidljivog umirovljenja dva, dva g. predsjedniče Vlade, liječnika, žene i trudnice se brinu jer im je primarna zdravstvena zaštita sve nedostupnija, građani se brinu jer vide da se zbog nemara javnog zdravstvenog sustava postupno ide prema potpunoj privatizaciji zdravstva. Vi i vaš ministar zdravstva uporno tvrdite da je sve u redu i ne poduzimate ništa. Građani masovno gube povjerenje u policiju koja je upletena u mutne poslove, imamo stotine svjedočanstava, nasilja protiv izbjeglica, ministar unutarnjih poslova nas uvjerava da svi lažu. Svi osim njega, dakako. Građani masovno podržavaju uzimanje pravde u svoje ruke jer je svima očigledno da policija i pravosuđe ne rade svoj posao, da se kriminal ne kažnjava, dapače, da se podržava na najvišoj razini, no eto ministar pravosuđa u tome ne vidi nikakav problem i ne poduzima ništa. Građani vide g. predsjedniče Vlade da kriminalci u RH ne samo prolaze nekažnjeno, nego prolaze najbolje, oni su privilegirana klasa koja se druži sa predsjednicom i ministrima. Vidite g. predsjedniče Vlade nije moguće da su vaš pogled na stvari i ono kako građani gledaju stvari mogući jedan i drugi, molim vas da protrljate svoje oči, pogledajte RH još jednom, vaša je dužnost predstavljati RH u kojoj živi većina građana, a ne samo vi, vaši ministri i članice i članovi vaše stranke.
Idemo na pitanje br. 9. zastupnik Stjepan Čuraj postavlja ga ministru zaštite okoliša i energetike Tomislavu Ćoriću, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade, poštovani ministre, ministri i poštovani ministre Ćoriću. Dakle, ja želim ovaj puta iskoristiti ovu mogućnost kako bi adresirao se na jedan problem koji nažalost godišnje uzima nemali broj života naših građana. Svi smo, vjerojatno još uvijek se sjećamo nemilih događanja tijekom ljeta na brodu i smrti određenog dijela građana, u ovom slučaju turista uslijed trovanja ugljičnim monoksidom. Ugljični monoksid, kao što svi znate je nevidljiv, bez mirisa, bez okusa, praktički ne možemo ga detektirati, znamo da pogotovo danas i sada u sezoni grijanja puno trošila plinskih upravo za grijanje su latentna opasnost našim građanima za puštanje, curenje ovoga plina koji prema nekim podacima do 30 osoba godišnje, od kojega 30 osoba godišnje strada. Ja zato upravo želim poslati ovdje prijedlog da se nametne temeljem Zakona o tržištu plina i čl. 5. kojim se jamči sigurna opskrba plinom odnosno distribucije i potrošnje plina da na teret opskrbljivača i distributera se svima onima koji imaju plinska trošila osiguraju detektori ugljičnog monoksida, upravo u onom osnovnom modelu kako bi se ovaka, ovaki nemili događaji sprječavali, to je naša obveza i mislim da je to nešto što apsolutno bi moglo doprinjeti uvelike smanjivanju broja žrtava i sigurnosti trošila i opskrbe plinom.
Hvala vam, ministre Ćorić izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Čuraj na vašoj ideji odnosno inicijativi, smatram inicijativom zapravo doista nepravilno sagorijevanje energenata koji u sebi sadrže ugljik poput benzina, poput plina, poput drva, dovodilo je i zapravo kontinuirano dovodi u pojedinim slučajevima do neželjenih posljedica odnosno do smrti građana kod koji se takva, u čijim domovima se takva ložišta nalaze. Ovaj konkretan slučaj koji ste naveli, čak i nije bio riječ o kućanstvu, dakle ovo je sigurnosni problem odnosno sigurnosno pitanje. Ideja da pronalazite rješenje za njega u Zakonu o tržištu plina, ja moram priznati zanimljiva, razmotrit ćemo je, dakle ono što svakako možemo učiniti je i u suradnji sa Ministarstvom graditeljstva vidjeti kako i kroz koje zakonske akte jednu ovakvu sigurnosnu inicijativu promovirati iz perspektive Ministarstva zaštite okoliša i energetike doista hvale vrijedna inicijativa. Hvala lijepo.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem, da evo ministre upravo dobro ste to detektirali, nije samo riječ o plinu, ja sam se ovdje koncentrirao na Zakon o tržištu plina, ali to je zapravo jedan … [[Govornik se ne razumije]] zakona i o tržištu naftnih derivata i svega onoga što ste rekli što se upotrebljava kao energent za prije svega grijanje i gdje dolazi do sagorijevanja i mislim da je upravo na tom tragu potrebno uz izmjene tih zakona doći do rješenja da svi oni koji pružaju određenu uslugu opskrbe plinom, distribucije plinom ili drugih energenata imaju u obvezi svojim potrošačima, svojim korisnicima, pa čak i prema Zakonu o zaštiti potrošača osigurati sigurnu upotrebu tih energenata jer ne treba reći više puta koliko, sigurno smo čuli u vijestima, u proteklom periodu naših građana stradavaju i mislim da taj jedan detektor koji će upravo se postavit u kućanstva prije svega, ali gdje god imamo trošila, pa čak i mislim na javnim mjestima da je ono i obveza da se to jednostavno uradi, da se to prebaci onom osnovnom modelu trošak na one koji opskrbljuju, kojima se plaća taj energent i da naši građani imaju tu sigurnost i da time možemo spasiti pa makar i jedan život mi smo napravili izuzetno puno jel taj život nema cijenu, zato pozdravljam ovo i proširenje i mislim da sigurno će biti prostora da se to i zakonski uvede kao obveza i da u konačnici svi naši građani dobiju te detektore, barem one osnovne ugljičnog monoksida kako bi njihova sigurnost bila što veća i da je to zapravo i cilj svih ovih naših napora koje radimo ovdje da povećamo i sigurnost, ali i kvalitetu građana naših građana, zahvaljujem još jednom.
10. pitanje zastupnica Dragana Jeckov postavlja ga ministrici kulture Nini Obuljen Koržinek, izvolite.
Zahvaljujem. Uvažena ministrice, moje pitanje odnosi se na jedan od 3 hiljade devastiranih i uništenih spomenika antifašističke borbe. Naime, znate li za inicijativu općinskih vlasti u Gračacu za uklanjanje spomen obilježja koje je podignuto u spomen na 816 palih boraca i 1836 žrtava fašističkog terora, tako da umjesto bude saniran i obnovljen, kako su predlagali konzervatorski odjel u Zadru i policija, namjerno kažem policija zato što policija opravdano strahuje za sigurnost djece s obzirom da se u neposrednom blizini nalazi dječje igralište, umjesto da taj spomenik bude saniran i obnovljen, on će definitivno biti najvjerojatnije, sudeći po odluci, po odlukama lokalnih čelnika, ciljano i namjerno do kraja srušen i uništen. Moje pitanje je što ćete poduzeti u ovakvim i sličnim, kako bi se ovakve i slične situacije zaustavile?
Izvolite ministrice odgovor.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospođo zastupnice, prvo što se tiče ovog konkretnog pitanja koliko je meni poznato, a sad smo nedavno završili reviziju registra što se tiče spomenika iz vremena Drugog svjetskog rata, spomenik u Gračacu nije registriran kao kulturno dobro, nije bio registriran kao kulturno dobro. Dakle, on, briga o takvim spomenicima koji nisu u registru kulturnih dobara, briga je lokalne samouprave. Tako da provjerit ću je li i u kojem slučaju eventualno konzervatorski odjel u sklopu nekog šireg promišljanja davao neke sugestije, međutim teško mi je to vjerovati s obzirom da taj spomenik nije bio registriran. Ali ono što mislim načelno treba reći i podsjetiti da je, pa evo i danas kad obilježavamo obljetnicu priznanja da je tijekom Domovinskog rata jedan ogroman broj spomenika srušen, namjerno uništavan za vrijeme agresije, kulturna baština je bila nažalost meta tijekom tog rata i mi imamo slučaj na primjeru Dubrovnika zapravo prvi put donesena jedna presuda Međunarodnog kaznenog suda gdje je uništavanje kulturne baštine bilo korišteno kao argument za osudu za ratne zločine. Tijekom Domovinskog rata nažalost uništeni su brojni spomenici i u nekim reakcijama naših građana, tu spominjemo i antifašističke spomenike koji su podizani hrvatskim državljanima koji su se borili za vrijeme Drugog svjetskog rata. Danas, za svaki spomenik moramo imati poštovanje i moramo ga obnavljati, ako se može obnovit, ako ga nije moguće obnovit onda se ti spomenici ili muzealiziraju ili barem dokumentiraju da ostane neki trag. Nije moguće jednostavno sve te spomenike obnoviti. Sredstva koja mi imamo na raspolaganju su daleko premalena za bogatu kulturnu baštinu koju imamo. Ja ću se informirati o ovom konkretnom slučaju detaljno, kažem ako se ne radi, a sigurna sam prema onome što znam da se ne radi o kulturnom dobru, dakle mi nemamo izravnu nadležnost, ja mislim s obzirom da je taj spomenik koliko sam vidjela na fotografijama na dječjem igralištu, dakle postoji opasnost za djecu, spomenika zapravo više nema ostao je samo postament. Ono što bi vjerojatno trebalo sugerirati je da se to izmjesti na neko drugo mjesto, na jedan dostojanstven način. Tamo gdje postoje i bilo dokumentacija, bilo neki ostaci lokalne samouprave vrlo često pristupaju kao što sam rekla il parcijalnoj ili cjelovitoj rekonstrukciji ili spomenike ili ostatke spomenika muzealiziraju kao jedan svjedok vremena. Mi u registru kulturnih dobara imamo 75 spomenika iz razdoblja Drugog svjetskog rata i sukladno prioritetima, a u skladu sa proračunom Ministarstva kulture mi svake godine ulažemo da bi se ti spomenici, kao i drugi spomenici održavali i čuvali.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem uvažena ministrice, ja sam djelomično zadovoljna vašim pitanjem. Ta mjesta su povijesno važna i ona nisu izmišljena, povjesničari umjetnosti upozoravaju da su spomenici NOB-a višeznačni simboli društva jednog razdoblja. S tim se mogu s vama složiti, ali ne i to što upravo meni odgovarate upoređujući uništavanje spomenika tokom Domovinskog rata na današnji dan kada proslavljamo završetak procesa mirne reintegracije za koje je, samo da podsjetim, stranka kojoj pripadam dala značajna, značajan doprinos i u najvećoj mjeri učestvovala u cijelom procesu. Osim toga, ukoliko ovakve sve spomenike, koje su na neki način simbol naše zajedničke prošlosti a prepuštamo u ovom slučaju samovolji lokalnih čelnika, postavlja se pitanje šta se poručuje o kolektivnoj memoriji, o sjećanju. Jedino što će definitivno ostati, doduše u kratkoročnom pamćenju, ali ipak u pamćenju to je na te uspješne lokalne čelnike koji umjesto vizionarskih i graditeljskih odluka donose one odluke kojima se uništava i ruši. Zahvaljujem.
Pitanje broj 11, zastupnik Franjo Lucić postavlja ga ministrici poljoprivrede Mariji Vučković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani predsjedniče Hrvatske vlade, poštovane ministrice, poštovani ministri, svoje pitanje upućujem gospođi ministrici, jedno konkretno pitanje koje je bitno za hrvatsku poljoprivredu. Je li istina da hrvatski poljoprivrednici primaju samo 70% sredstava od EU omotnice i koliko je sredstava isplaćeno u 2019. godini? I je li istina da ćemo u narednom sedmogodišnjem planu za poljoprivredu, da li će doći do smanjenja od 15% kako je to najavila Europska komisija? Naravno da vama postavljam pitanje, kako ćete i na koji način i kako namjeravate učiniti određenu zaštitu za hrvatske poljoprivrednike? Hvala lijepa.
Izvolite odgovor ministrice.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Uvaženi zastupnici, dakle informacija da hrvatski poljoprivrednici primaju 70% od svoje ukupne omotnice za izravna plaćanja je potpuno kriva. U medije je došlo slijedom jedne konferencije za tisak, jedne pa ozbiljne političke stranke i prilično je čudno kako je to uopće moglo biti, evo nema još izraz, bubnuto. Hrvatski poljoprivrednici imaju financijsku omotnicu godišnju za izravna plaćanja … od 382 milijuna eura, za 2020. godinu mi smo proračunom osigurali 387, nešto više od 387 milijuna eura, prvi put više od osnovne omotnice, naravno koristeći i djelomično mehanizam fleksibilnosti prebacivanja, ali manjih sredstava nego ikad jer su nama potrebni za investicije iz programa Ruralnog razvoja. Što se tiče isplata u 2019. godini oni su prvi put premašili 6 milijardi kuna, isplaćeno je 6 milijardi i 43 milijuna kuna, bilo je planirano 5 milijardi i 600, no potrošnja isplate iz programa Ruralnog razvoja su ipak išli brže nego što je planirano pa smo potrošili 400 milijuna kuna više. Od toga je negdje oko 2,5 milijarde kuna isplaćeno za program Ruralnog razvoja oko 3 milijarde kuna za izravna plaćanja i izravne potpore za osjetlj8ive sektore hrvatskim poljoprivrednicima, 150 milijuna kuna za operativni program za Pomorstvo i ribarstvo i prvi put 298 milijuna kuna nacionalnih sredstava izvan doprinosa fondovima. Od tih 6 milijardi i 40 milijuna kuna ukupno je milijardu i 400 milijuna kuna nacionalna komponenta svih plaćanja. Također za 2020. godinu planirana su više plaćanja nego ikad. Što se tiče programa Ruralnoga razvoja, mi smo do sada isplatili 44% sredstava. Kako je pripremljeno naloga za isplatu i obrađeno za nešto više od 400 milijuna kuna u veljači ćemo biti prvi operativni program u kojem isplate premašuju 50%. Na kraju, što se tiče buduće zajedničke poljoprivredne politike Europska komisija je u svibnju 2018. godine iznijela prvi prijedlog ukupne omotnice za zajedničku poljoprivrednu politiku i omotnice za RH, prema tom prijedlogu iznos je nešto niži no nije 15%. dakle izravna plaćanja u sedmogodišnjem razdoblju bi nam bila nešto više od 2 milijarde i 500 milijuna kuna, godišnje između 365 i 366, riječ je o umanjenju približno od 3%, a komponenta koja se odnosi na program Ruralnog razvoja bila bi oko milijardu 970 milijuna eura, sada je ona 2 milijarde i 83 milijuna eura. Dakle postoci smanjenja za Hrvatsku su niži, no mi smo među onim zemljama članicama koje smatramo s obzirom na povećane klimatske i okolišne ambicije da se nikako proračun za zajedničku poljoprivrednu politiku ne bi trebao smanjivati i tako ćemo i raditi.
Izvolite očitovanje.
Drago mi je ovo što ste sada rekli jel to su doista bitne riječi za našu poljoprivredu, za naše poljoprivrednike. Ali vidimo da pojedini i ljudi i novine iznose netočne podatke i u ovim teškim vremenima za hrvatsku poljoprivredu kada bilježimo doista rast na svim razinama ne trebaju nam jednostavno takve dezinformacije jer vidljivo je upravo iz vašega kazivanja, ali iz svega onoga što nam dolaze informacije iz EU da hrvatska poljoprivreda sa svim ovim poticajnim sredstvima doista ima budućnost. Daj Bože da to tako i bude. Hvala lijepo.
Sada će zastupnik Zlatko Hasanbegović postaviti pitanje ministrici kulture Nini Obuljen Koržinek. Izvolite.
Poštovana. Ovih dana čitamo o pripremama riječkoga multimedijalnoga umjetnika Nemanje Cvijanovića da u sklopu projekta EPK u svibnju izvede tzv. umjetničku intervenciju postavljanja citiram „Skulpture objekta od armiranog betona u obliku petokrake pod nazivom „Spomenik crvenoj Rijeci samoobrambeni spomenik“ što god to značilo. Multimedijalni umjetnik Nemanja Cvijanović naravno nema namjeru postaviti ovu ljupku instalaciju na dom gospodina Obersnela već na znameniti Riječki neboder, inače arhitektonsko djelo tršćanskog arhitekta Umberta Nordia reprezentativni primjer onoga što se naziva arhitektonski modernizmom svojstvenom epohi fašizma. Arhitekt Nordio je imao sreće jer su u svibnju 1945. nije zatekao u Rijeci čime je izbjegao sudbinu više od 700 riječkih građana, Talijana i Hrvata koji su u miru do kraja 1946. podvrgnuti izvan sudskim egzekucijama primjerice sušački župnik Martin Bubanj ili riječki gradonačelnik Riccardo Gigante čiji su posmrtni ostaci nedavno pronađeni u Kastavskoj šumi. Budući da riječi neboder nije privatni posjed gospodina Obersnela već zaštićeno kulturno dobro na koje se bez dozvole nadležnog Konzervatorskog odjela ne može postaviti klima uređaj. Moje pitanje glasi, odgovorite mi jednostavno, hoćete li svojim nečinjenjem omogućiti izvođenje ove tzv. instalacije ili ćete samo jednim svojim potpisom spriječiti ovu estetsku devastaciju?
Odgovor, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče. I ja sam čitala kao i vi u novinama o programu Rijeke Europske prijestolnice kulture, podsjetila bih vas 2016. godine kada je Rijeka izabrana za Europsku prijestolnicu kulture, vi ste tada bili ministar i vjerojatno dobro znate pravila ovog projekta, dakle grad koji je izabran izabire svog umjetničkog voditelja, projektni tim, Vlada u jednom postotku osigurava sredstva i oni osmišljavaju program. Knjigica je dosta debela, programa je jako puno i ja ću se jednim dijelom vratiti na ono što sam odgovorila na prethodno pitanje. Mi smo 1990. godine odlučili se da živimo u državi koja će biti demokratska i koja neće cenzurirati umjetnike. Danas obilježavamo jednu veliku obljetnicu, našem međunarodnog priznanja, kad smo i formalno ušli u klub demokratskih država. Dakle, o tome što će koji umjetnik u Hrvatskoj misliti, raditi, kako će djelovati, moje duboka uvjerenja, mislim da to dijeli i većina naših građana, da će o tome odlučivati umjetnici, a ne neki ministar ili neki komesar na bilo kojoj adresi. O tome hoće li se nešto ili neće raditi na spomeniku, zaštićenom spomeniku kulture, naravno, ako dobijemo zahtjev, dat ćemo to razmotriti i da ćemo, vodeći računa o tome hoće li se ili neće takvim postupanjem ugroziti spomenik, kao i svaki put donijeti odluku. Mi se ne bavimo nečinjenjem nego se bavimo donošenjem odluka, bavimo se očuvanjem kulturnih dobara i tako ćemo postupiti i u ovom slučaju. Dakle, možete mi ponoviti pitanje kad i ako takav zahtjev bude zaprimljen u Konzervatorski odjel u Rijeci, koliko ja znam, do sad, tih zahtjeva nije bilo, a na ovaj prvi dio vašeg pitanja mislim da sam vam poslala poruku. Hvala.
Izvolite, očitovanje. Mikrofon.
Niste mi odgovorili na banalno pitanje. Dakle, može li se na zaštićeno kulturno dobro postaviti višemetarska betonska zvijezda petokraka, molim da to učinite iz dokumentarnih razloga, ne u pisanom, već u pismenom obliku, a inače, siguran sam, da ćete u konačnici iskoristiti svoju ovlast tim jednim potezom pera onemogućiti ovu instalacijsku budalaštinu i to iz najmanje dva razloga. Prvo, zbog predsjednika hrvatske Vlade, magistra Andreja Plenkovića koji se, siguran sam, u polugodini svoga najvećega životnoga i političkoga postignuća, rotacijskog predsjedanja Vijećem UN, EU, koja naravno, koliko mi je poznato, nijedna članica još nije izbjegla. Neće se htjeti oglušiti o brojne europske rezolucije o suočavanju sa baštinom i posljedicama komunističkoga totalitarizma. Drugo, tu je i položaj poštovanog zastupnika Furia Radina razapetog između petokrake i svoga formalnoga položaja koji bi u znak poštovanja prema ostacima ostataka svojih sunarodnjaka koji već četvrt stoljeća predstavlja u ovom Saboru, a koji je jugoslavenski komunizam pomeo u tragovima i koji danas predstavljaju tek brojidbeni relikt, nešto poput pojedinačnog zaštićenog kulturnog dobra u slučaju isticanja u Rijeci ovoga paleokomunistočkoga obilježja, siguran sam, napustio Vladinu većinu, dakle, molim vas, [[Upadica predsjednik: Hvala.]] odgovorite mi jednostavno, po mogućnosti s da ili ne u pismenom obliku.
Hvala vam. Idemo na 13. pitanje, zastupnik Kažimir Varda, postavlja ga ministrici za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku, Vesni Bedeković, izvolite. Mikrofon, kolega Hasanbegović, molim vas, isključite, a vi sada uključite kolega Varda.
Poštovani predsjedniče HS-a. Zahvaljujem. Postavljam pitanje poštovanoj ministrici Bedeković. Povodom ovog tragičnog događaja, ne bih želio ponavljati kolege koji su već slična pitanja postavljali, mene zanima nešto konkretno. Naime, vi ste u obraćanju javnosti najavili pooštravanje uvjeta za pružatelje usluga u obiteljskim domovima. Ali mene onda to, mene to zanima sa stajališta eventualnog smanjenja kapaciteta za smještaj starijih osoba. Naime, mi smo sve starija nacija. Ja upozoravam i mlađe ili mlade kolegice i kolege ovdje da smo 2017. g. povodom, također, tragične smrti brata i sestre Mitrović u Vinkovcima, također zbog požara u obiteljskoj kući, govorili o tome da nam u sustavu nešto ne štima. I ne štima. Poštovana ministrice, vaše ministarstvo i vi osobno nećete moći sami riješiti ta sustavna pitanja. Primjerice, kažete, vaninstitucionalno zbrinjavanje obitelji. Ja vas pitam. Da li sin i kćerka koji žive sa roditeljima imaju pravo na plaćeno bolovanje radi skrbi nad ocem i materom kao što to imaju, kad imaju skrb nad svojom djecom? Nemaju. Dakle, to nije samo vaše pitanje. Drugo, mi smo decentralizirali funkcije na lokalnu i regionalnu samoupravu, a nemaju para izgradnju domova. Sve smo de facto u najvećoj mjeri prepustili tržištu. Pa zato nam nažalost ovaj obiteljski doma, stavljam naglasak na obiteljski jer ovo nije bio obiteljski [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] Hvala.
Izvolite odgovor.
Uvaženi zastupniče Varda. Prije svega, želim objasniti što sam podrazumijevala pod pooštravanjem uvjeta. Prije svega, pooštravanje uvjeta znači ima najmanje dva elementa, prije svega kvalitetnije, detaljnije i cjelovito rješenje nadzora i praćenja ovakvih institucija. S tim smo se svi složili. Drugo, pooštravanje uvjeta podrazumijeva izjednačavanje uvjeta obiteljskim domovima i svim ostalim pružateljima usluga smještaja za stare i nemoćne. Zašto? Da bismo podigli i ujednačili kvalitetu i da bismo osigurali standard kvalitet za sve stare osobe kojima je potrebna njega i smještaj. Kad govorim i stavljam na naglasak na kvalitetu, a ja smatram da je kvaliteta izuzetno bitna, cilj dakle podizanje upravo kvalitete usluga za stare i nemoćne prije svega su bolji uvjeti prostora i opreme, dakle materijalni uvjeti a onda i kadrovska struktura. Dakle više zaposlenih, veći broj stručnih osoba i svih onih koji sudjeluju u skrbi u njezi za stare i nemoćne osobe i u tom smislu dakle potreba za povećanje kapaciteta nikako po meni ne smije i ne možete biti razlog smanjenja kvalitete usluge. O tome moramo voditi brigu, zašto? Jer naglasak mora biti prije svega na ljudima, dakle na starijim osobama i svakako na njihovim potrebama i zato povećanje cijena mora prije svega ovisiti o stupnju kvalitete. Govorili ste o dakle o kapacitetu, naravno, kad govorimo o kapacitetima, njihovo širenje je svakako odgovornost svih dionika i tu se slažem i to ne može riješiti jedno ministarstvo, slažem se s vama i drago mi je da se to uviđa da je to jedno šire pitanje, drago mi je da ste govorili i vidim da ste ušli u problematiku kad govorimo o kapacitetima, da možemo govoriti o institucijskim i izvan institucijskim uslugama. Kad je riječ o institucijskim uslugama odnosno smještanju u institucije odnosno domove, moram podsjetiti da u vrijeme planiranja i programiranja ove financijske perspektive nije bilo moguće iz fondova EU-a koristiti sredstva za izgradnju domova za starije i stoga se išlo na jačanju potpore kroz decentralizaciju lokalnim jedinicama koje trebaju investirati u domove za starije gdje ta investicija može ići u suradnji sa državom, državnim proračunom. Podsjetit ću na dva primjera novija, 2018. Stari Grad na Hvaru gdje je izgrađen dom uz pomoć županija i Ministarstva za demografiju, jednako tako dom u Glini uz pomoć lokalne zajednice i sredstava Središnjeg državnog ureda za stambeno zbrinjavanje. Kad je pak riječ o izvan institucijskim uslugama, dakle jako su važni programi širenja izvan institucijskih usluga. Zašto? Postoji dio populacije i dio naših starih osoba osobito u ruralnim područjima koje naprosto žele ostati u svojim domovima, u kućama, u obitelji, kod kuće i u svojoj starosti i pod cijenu da žive sami i upravo tu im je potrebna izvan institucijska pomoć dakle skrb u kući, dnevni boravci itd., i tu ću podsjetiti da je iz državnog proračuna uloženo 77 milijuna kuna i još dodatno iz Europskog socijalnog fonda 207 milijuna kuna plus projekt „Zaželi“ financiran iz fondova EU-a. Hvala vam lijepa.
Hvala vam. Idemo na 14 pitanje. Pardon, očitovanje kolega Varda, izvolite.
Poštovana ministrice, ajde da kažem da sam zadovoljan u ovom smislu u kojem ste najavili donošenje novog zakona pa ćemo vjerujem se, pa i osobno uključiti aktivno u raspravu. Međutim uvijek će ostati problem kapaciteta. Ono sve što prebacimo na tržište, vjerujte mi, to je onda rezultat crnog tržišta, to je onda rezultat i ovaj dom. Umjesto 13 ili 20, 40. I tu nešto morate napravit. Drugo, upozoravani molim, obratite pažnju na monitoring. Ako županija izdaje dozvolu, ne može se pravdati da ne zna više ništa. A ne možete se ni vi pravdati da postupate samo po pozivu, po dojavi. Znači, i preventiva s jedne i druge strane. Monitoring mora postojati inače se dešavaju ovakve stvari koje se dešavaju. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Idemo na 14 pitanje, zastupnik Nikola Grmoja postavlja ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala. Poštivani premijeru, članovi Vlade. Ja neću generalizirati kao drugi oporbeni političari, neću govoriti o percepciji, govorit ću o konkretnom slučaju i dokumentima čiji nitko nije odgovarao za protupravno potrošene milijune u Sydneyju i Washingtonu iako imamo nalaz Državne revizije i svjedočenje sa Antikorupcijskog vijeća Hrvatskog sabora, podsjećam, vaš veleposlanik Paro je isplaćivao novac osobi koja nije zadovoljavala postojeće uvjete za rad u Washingtonu ali vi ste 2018. g. s ovog mjesta na moje pitanje izjavili da najčešće ne vode ničemu predstavke poput one kojom je prijavljeno to protupravno trošenje državnih milijuna kao i zataškavanje u inspektoratu Ministarstva vanjskih poslova. Na dan te vaše skandalozne intervencije, izdano je rješenje o odbačaju kaznene prijave koju DORH nije bio u stanju riješiti godinu dana međutim, prošli tjedan je u Sabor zaprimljen jedan novi dokument s kojim se lakše razumjeti zašto je DORH odbacio kaznenu prijavu i zašto mu je trebalo za to godinu dana. Taj novi dokument otkiva da je glavni inspektor ministarstva Božić 2016. pojedine diplomate pisano upozorio da šute o informacijama iz prijave diplomata Sabljaka, o kršenju zakona u Sydneyju. Ovo je osobito neugodno jer je inspektor Božić na drugom svjedočenju pred Antikorupcijskim vijećem utvrdio da Sabljakovu prijavu nitko nije vidio. Znači tu prijavu iz 2016. g., međutim inspektor Božić je prijavu odmah vidio ali nije proveo inspekciju nego je istog dana poslao e-mail i upozorio ostale da šute o tim informacijama. Odobravate li da ovakav inspektor nastavi nadzirati poštivanje zakona u ministarstvu ključnom za rotirajuće predsjedanje Vijećem EU-a?
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor, predsjedniče Vlade.
Poštovani zastupniče Grmoja, ne znam o kojem se dokumentu radi, nije mi poznato, ovo su detalji za koje će odgovor pismeno vama odgovoriti nadležni ministar Grlić Radman koji naravno nije bio ni ministar 2016. kad se to sve skupa događalo. Hvala.
Očitovanje, izvolite.
Pretpostavio sam da premijer ništa neće odgovoriti kad ga se suoči s činjenicama i s dokumentima. Ovo je trebala biti poštovani premijeru afera Zorana Milanovića i Vesne Pusić, ove pronevjere, ove muljaže su se događale u njihovo vrijeme, al vi ste svjesno pristali štititi njihov kriminal, možda je to uvod u veliku koaliciju, možda je to, možda su to samo prijateljski odnosi iz tog inkubatora u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova, znači na dan vaše intervencije DORH je odbacio prijavu, a par dana kasnije iz službe je udaljen jedino diplomat Sabljak, otac dviju djevojčica koji je inspektoru Božiću prijavio kršenje zakona još 2016.g., znači no tada, rekao sam što se dogodilo, e-mailom su obaviješteni svi u ministarstvu, šutite o ovim informacijama, vi ste se svjesno odlučili na zataškavanje kriminala iz vremena Milanovićeve Vlade. Ono što je najgore u ovom svemu kao u Monty Pythonu, znači inspektor koji je osumnjičen za zataškavanje, on je sam utvrđivao činjenice o vlastitoj odgovornosti, a DORH je odbio sve zahtjeve g. Sabljaka za svjedočenjem, znači DORH uopće čovjeka nije želio saslušati. Sabljak ne može, jer vaš državni odvjetnik Jelenić mu to neda, svjedočiti pred DORH-om, al može svjedočiti dok se brani na službeničkom sudu, a iz zrinjevačkog ormara svakog dana ispadaju sve veći kosturi poput ovog inspektorovog e-maila. Ja ću vam sada uručiti taj dokument, taj e-mail, ovaj put se ne možete izvlačiti da niste vidjeli e-mail i poslije uvjeravati javnost da karijeru temeljite na nekorumpiranosti i poštenju.
Idemo na 15. pitanje, zastupnik Gordan Maras postavlja ga predsjedniku Vlade, Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče, moje pitanje ide premijeru Plenkoviću i vjerojatno će ga iznenaditi kad mu postavim pitanje koje nikako da u RH apsolviramo, a to je da je Zagreb glavni grad RH i da nažalost Zagrepčani i Zagrepčanke su svjesni koalicije koju imamo u Gradu Zagrebu, znači grad se guši u smeću, ja znam da je gradonačelnik Bandić dao poseban nalog da se čisti oko premijerove kuće, ali ostatak grada je, ostatak grada se guši u smeću, odlagališta otpada niču gotovo na svakom ćošku. Sa druge strane imamo danas informacije da je onečišćenje zraka u Novom Zagrebu katastrofalno, da ljudi imaju problema, pogotovo oni koji se bore sa bolestima dišnih puteva, u pripremi je otimačina javnog prostora koju također HDZ podržava, GUP-a usvajanje 6.2. i moje pitanje je do kada ćete vi podržavati vašeg očito najvjernijeg suradnika gradonačelnika Bandića bez kojeg nema vlasti niti na državnoj razini, niti na gradskoj razini, do kada ćete pokušat pomagati gradonačelniku Bandiću na način da ste ga pokušali sprijateljiti sa državnim odvjetnikom Jelinićem, znači vi osobno ste posjeli gradonačelnika Bandića i državnog odvjetnika Jelinića da ćaskaju za vrijeme koncerta u HNK-u, valjda da probaju dogovoriti kako da se gradonačelnik Bandić izvuče iz korupcijskih afera, znači on već 6.g. uživa presumpciju nevinosti, dok naši građani rješenja svoja dobivaju za godinu ili dvije dana i vi na ovaj način pokazujete kakvo je stanje pravosuđa u RH. Moje pitanje je do kada g. Plenkoviću, do kada ćete maltretirati Zagrepčane i Zagrepčanke [[Upadica: Hvala vam]] vi i gradonačelnik Bandić? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče Maras, ja mislim da je ovo valjda jubilarni valjda 20-ti put da na aktualnom satu vi stalno i opetovano želite razgovarati o predstavničkom tijelu koje nije HS, imate tamo Gradsku skupštinu, pa te teme morate dizati tamo, dakle to smo već naučili. Koliko se ja sjećam, vi pitate mene do kad bismo mi surađivali s nekim partnerom? Do kad ćete vi surađivat s g. Bljakom? Kažite mi, bilo bi dobro da nam kažete, do kad ćete vi surađivat s g. Beljakom? Ajde da to čujemo od SDP-a s obzirom što je čovjek napisao na ne piđin english, nego na engleskom koji stvarno je, nije dostojan nekoga ko misli za sebe da može biti predstavnik naroda. Ja bi volio da vi nama kao SDP koji gradite tu neku koaliciju navodno Antikorupcijsku, ništa ne valja, vi ste sjajni, briljantni, vi meni odgovorite dokad ćete vi surađivat s njim? Evo, da postavimo stvari tako, ja bi to volio znati. Što se tiče ove vaše aluzije, što ste rekli da je gradonačelnik dao nalog da čisti smeće oko moje kuće, slušajući vas imalo bi puno više za počistiti oko vas, da to bi ja rekao da bi bilo dobro, osim što govorite zaista neću reć laži, neistine ili ne znam što sve reć, što kazati, govorite zaista gluposti, to nije dobro, dakle to je jedan. Dva, aludirati što da sam ja osobno određivao državni preseans u HNK-u, pa slušajući vas, a i neke druge koji su u stanju od jednoga događaja za koji vaš čelnik stranke ga kvalificira kao šepurenje ili kolegica koja kaže da bi to bilo kome bilo, nije bitna, nije bitna rotacija predsjedanja poštovane kolegice iz SDP-a, bitan je sadržaj, bitno je uvažavanje, bitan je utjecaj, bitan je sadržaj, sadržaj, utjecaj, uvažavanje. Volio bih da je hrvatska javnost mogla jučer uživati tri sata rasprave sa zastupnicima u Europskom parlamentu recimo sa vašim čelnikom. Ja mislim da bi to bilo sjajno, da bi bili oduševljeni, da bi dojmovi bili jednaki, da bi Ursula von der Leyen rekla baš ono što je rekla o Hrvatskoj jučer, a da ste vi bili na tom mjestu ili bi imali onakav sadržajan sastanak sa cijelim kolegijem u obnovljenoj i dovršenoj NSK-a da ste vi imali prigodu predsjedati. Prema tome, ono što javnost mora znati, vaše banalizacije, trivijalizacije, nipodaštavanja objektivno velikih postignuća Hrvatske, nisu to postignuća naše Vlade, mene ne smeta što vi kritizirate nas, mene smeta što vi kao stranka želi gospodine Maras učiniti važna postignuća Hrvatske države na 28. godinu međunarodnoga priznanja imate takav pristup. To je u srcu loše, osim što je zlo i loše je. To je bit vašega okvira i toga ponavljate svi. To nije dobro za vas, a za hrvatsko društvo još manje. Ja se nadam da ćete to napustiti kao koncept, to bi bilo dobro za vas i za hrvatsko društvo. Mi za razliku od vas koji smo konzistentno za Europu nikad nismo krenuli trivijalizirati postignuća Hrvatske u Europi jer je Europa i Hrvatska i Hrvatska je Europa, to morate razumjeti. Vi to ne razumijete, to se vidi da li ste nešto identificirali, usvojili i producirali. A što se tiče suradnje u Zagrebu ona je na zagrebačkoj razini i tamo da pitanja postavljajte.
Izvolite odgovor, kolega Maras.
Za početak kada sluša čovjek vaš odgovor pomislio bi da se vi u biti protivite suradnji s Bandićem, ali evo paževi Mikulić i Prgomet su se oteli vašoj kontroli. Moš mislit. Znači iza vas i vaših riječi stoji bez pogovorna podrška gradonačelniku Bandiću i građani to moraju znati. Plenković jednako Bandić, ako smo se s time oprostili sada na predsjedničkim izborima vrlo brzo ćemo se i na gradskim i na parlamentarnim i vi se više ne možete više skrivati iza nikoga. Žao mi je šta kopirate gospodina Brkića, vidim da ste i vi počeli kopirati i plagirati određene stavove, znači to su stavovi gospodina Brkića, možda evo tu neka suradnja se nova budi pa će to hrvatski građani pratiti sa zanimanjem. S druge strane, govorite o predsjedanju EU kao o nekom vrhovnom dostignuću. To je kao da sutra padne snijeg i kažemo prekosutra ćemo ga morati ići čistiti. Znači to je došao red na nas, došao je red na nas, a vaša sramota i sramota Hrvatske je da vam je stup vlasti i to svi ovi koji dolaze u Hrvatsku moraju znati, čovjek koji ima optužnice više ne zna ni sam koliko ih je i ono šta sam siguran da obični građanin ne može izbjegavati pravdu šest godina kao što to radi gradonačelnik Bandić, to može samo zato što stojite vi iza njega, šta hrvatsko pravosuđe ne radi svoj posao i šta pokušavate na ove sitne finte spojiti Bandića i Jelenića valjda da omekšaju odnose. Znači to je nešto šta hrvatski građani moraju znati i protiv čega se svi ovdje mi moramo boriti. A vas ljuti, naravno da vas ljuti ponašanje SDP-a jer SDP je pobijedio na izborima. Pa možda bi se i ja ljutio da hrvatski građani nisu pogledali i vide kakvu katastrofalnu politiku vi predstavljate. Hvala Bogu da su građani odlučili izabrati Zorana Milanovića i vrlo brzo će i vas poslati u …. Hvala vam lijepo.
Hvala vam. Idemo sada na 16 pitanje, zastupnik Petar Škorić pitanje postavlja potpredsjedniku Vlade i ministru unutarnjih poslova Davoru Božinoviću. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovani predsjedniče, poštovani ministre unutarnjih poslova i potpredsjedniče Vlade. RH je od 1. siječnja započela s predsjedanjem Vijećem Europe i od četiri ključna prioriteta koja će biti u fokusu narednih šest mjeseci tijekom predsjedanja. Istaknuo bih ona koja se tiču sigurnosti, dakle Europa koja štiti, Europa koja je utjecajna posebno u segmentima koja se tiču cyber sigurnosti, migracija, jačanje otpornosti na hibridne prijetnje, schengena, ali tu su i pitanja jačanja unutarnje sigurnosti u sklopu čega spada i sprečavanje širenja sadržaja na internetu koji potiču na diskriminaciju, na nasilni ekstremizam i na terorizam. Sve te stvari pojavljuju se i u različitim formama i u našoj zemlji, tako da nažalost svjedočimo evo i proteklih dana da ih potiču i pojedini neodgovorni zastupnici iz ovog Visokog doma Hrvatskog sabora koji izljevima svoje mržnje vrijeđaju sve hrvatske domoljube i branitelja u cijelosti, pa bi na takve stvari kada već govorimo o europskim standardima i vrijednostima trebale reagirati i stranke s kojima su u koaliciji, ali i udruge za ljudska prava, a i samo Državno odvjetništvo po službenoj dužnosti zbog diskriminacije govora mržnje i kršenja Deklaracije o Domovinskom ratu. Budući ste sva ta pitanja koja su navedena u ovim prioritetima vezana za migracijsku politiku, schengen, unutarnju sigurnost izravno tiču MUP-a možete li odgovoriti što u konačnici to znači kako za hrvatsku policiju tako i za same hrvatske građane i jeli Hrvatska spremna u cijelosti implementirati te standarde u hrvatsko društvo? Čuli smo ovdje u uvodu da pojedinci prigovaraju Hrvatskoj policiji za postupanje prema migrantima, a s druge strane sve ocjene koje imamo i iz Europske komisije su upravo suprotne i tu daju vrlo visoku i profesionalnu ocjenu policiji. Prema tome, postavljam i pitanje, hoće li ovi navedeni prioriteti utjecati na povlačenje dodatnih sredstava iz europskih fondova? Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Grbin je dignuo povredu Poslovnika. Koji je članak Poslovnika povrijeđen?
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Škorić je povrijedio članak 238. Poslovnika Hrvatskog sabora i omalovažio je sve zastupnike koji ovdje sjede jer nije u stanju niti s papira ispravno pročitati da je RH preuzela predsjedanje Vijećem EU, a ne Vijećem Europe. Vijećem Europe smo predsjedali prije čini mi se dvije godine. To su različite institucije gospodine Škoriću pa onda malo prije nego što čitate barem se pripremite i proučite materiju o kojoj ćete govoriti.
Kolega Grbin, premašli ste vrijeme, a i sami ste svjesni da ste zlouporabili instituciju povrede Poslovnika jel. Neću vam dati opomenu, ali nemojte to raditi, vi ko pravnik taman ne biste smjeli to raditi. Jel tako? Ovaj, e sad ćemo čuti odgovor poštovanog ministra. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi gospodine zastupniče moram priznat, dosta opširno pitanje, neće biti jednostavno na to odgovor u tako kratko vrijeme, ali ću se probat držat koliko je moguće koncizno. Dakle, činjenica je da je Europa koja štiti jedan od prioriteta hrvatskog predsjedanja i da u tom sklopu MUP ima ozbiljne zadaće prije svega vezano za zaštitu vanjskih granica EU, u ovom našem slučaju naravno i hrvatskih granica prema državama nečlanicama kroz cjelokupan odnos prema pitanju migracija. Zatim je tu naravno pitanje interoperabilnosti informacijskih sustava koje će koristiti i koriste već i policije država članica, povlačenje Europskih fondova i jačanje mehanizma unije za civilnu zaštitu. Kad bih ja sad nekome replicirao tko čita, tko ne čita onda bih rekao da smo mi povukli skoro 300 milijuna EUR-a iz različitih fondova za potrebe upravo sigurnosti u RH. Dakle, fondova koje neki prije nas nisu ni pročitali. Dakle, ja ne kažem da oni nisu htjeli povući te novce, ali nisu vidjeli da to postoji jer nisu čitali. Isto tako, sami ste rekli da su neki govorili o nasilju hrvatske policije nad izbjeglicama. Koliko god mi ponavljali u dijelu ne samo javnosti nego politike ovdje u Hrvatskoj se neće prepoznati ono što je činjenica, a to je da izbjeglice nisu migranti. I upravo na tome je Hrvatska uspjela pojasniti svoju poziciju u ovom pitanju. Upravo zbog toga dobivamo priznanje od država članica koje imaju i izravnu i neizravnu korist od toga što radi hrvatska policija. Upravo zbog toga nam se daju dodatna sredstva i upravo zbog toga smo, između ostalog, dobili i zeleno svjetlo za ulazak u Schengen što je sigurno doprinos ne samo kad je u pitanju putovanje ljudi, nego i te kako velik doprinos za hrvatskog gospodarstvo, za hrvatski turizam i tome slično. Ali mi govorimo o pitanjima i o poslu koji radimo, pogotovo sad kao predsjedatelj Vijeća EU koji neki, koji eto smeta im spominjanje Europe koja nam donosi više od 80% ukupnih javnih investicija u Hrvatskoj. Ne da nisu radili, nisu vidjeli, nisu čitali, nisu imali vremena. Povući 300 milijuna EUR-a u 2 godine u odnosu na jedno razdoblje od 1. 7. 2013. do našeg dolaska u MUP ravno 0, e to je pitanje za javnost, to je pitanje i za kritičku i za istraživačku javnost, zašto je tome tako, zato što ne znaju.
Hvala. Poštovani zastupnik Petar Škorić.
Hvala lijepa. Poštovani ministre, evo dosta ste i pojasnili i očekujemo da ovi uspjesi u povlačenju europskih sredstava budu još i veći nakon evo sadašnjeg hrvatskog predsjedanja i drago mi je što ste i dali odgovore vezano za diskreditaciju policije u hrvatskoj javnosti koja se pokušava stalno iznositi, ali evo u pogledu njene europske uloge istakli ste da vrlo jasno hrvatska policija u pogledu migranata vrlo odgovorno i profesionalno radi svoj posao. Takvu ocjenu, dakle dobili smo i od komisije za Schengen, kao i kroz izjavu Angele Merkel kad je zadnji put bila u Zagrebu u 12. mjesecu prošle godine, da je Hrvatska spremana, da je stanje OK. Imali smo i ocjenu povjerenika za migracije također u 10. mjesecu prošle godine koji je kazao da ispunjavamo sve uvjete i da se Hrvatska korektno ponaša u zaštiti vanjskih granica, sukladno zakoniku, a i prilikom dolaska zadnji put povjerenice koja se isto pozitivno o svemu ovome izjasnila. Prema tome, neprimjereno je da se stvara atmosfera i da se priča o kaosu, korupciji, da se s takvim izjavama pokušava stvarati potpun privid i mijenjati stvarnost u hrvatskom društvu. Dakle, bi korektno malo više argumentima kao što smo i čuli od vas ovdje, dakle, a ne oni koji nisu ništa povukli iz Europskih fondova da nam danas prigovaraju. A kad smo već kod stvaranja i širenja dezinformacija i razno raznih oblika specijalnog rata, smatram da bi evo i u ovom visokom domu da je vrijeme da otvorimo i pitanje i da donesemo i propis, zakon kojim bi se spriječili i anonimni postovi po društvenim mrežama iza kojih se vrlo često kriju razno razni agenti iz različitih službi i pojedinaca koji šire [[Upadica: Hvala.]] laži, klevete i vrijeđaju i svađaju hrvatski narod.
Hvala lijepa. Slijedeće pitanje će postaviti poštovani zastupnik Ivan Ćelić ministru zdravstva prof. Milanu Kujundžiću. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre prema podacima HZJZ-a u Hrvatskoj 23.000 osoba obli godišnje od neke od malignih bolesti, umre oko 11.000 ljudi, dakle svaki dan oko 30 ljudi umre u RH od neke od malignih bolesti. Kada je govorila o svojim političkim prioritetima predsjednica EU komisije Ursula von der Leyen je rekla da je pristup odgovarajućoj zdravstvenoj skrbi pravo svih građana EU. Nova povjerenica za zdravstvo i sigurnost hrane gđa. Stella Kyriakidou je najavila europski plan za borbu protiv raka. Imali smo neke naše zastupnice, gđu. Dubravku Šuicu, sadašnju potpredsjednicu EU komisije koja je u prijašnjem sazivu EU parlamenta vrlo često govorila o ovoj problematici, sada o tome govori naš zastupnik Tomislav Sokol. Mene zanima što Hrvatska čini, zdravstvena administracija u kontekstu predsjedanja Vijećem EU na ovome području i kada možemo očekivati donošenje Nacionalnog plana za borbu protiv raka u RH? Hvala.
Odgovor poštovanog ministra zdravstva Milana Kujundžića.
Poštovani g. zastupniče Ćelić. Hvala lijepa na upitu. Naime, imajući u vidu jedan od najvećih izazova suvremene civilizacije, ali isto tako i RH, već na početku mandata ove Vlade, mi smo krenuli u izradu Nacionalnoga program protiv raka. Okupili smo iz Hrvatske najbolje koji znaju, ne one koji pričaju, dakle oni koji znaju medicinu, njih smo okupili, napravili Nacionalni program protiv raka, okupili prijatelje iz svijeta koji su nam napravili recenziju našega nacionalnoga programa i došli smo do završne faze i on će svjetlo dana ugledati na sjednici Vlade u narednih mjesec, dva dana. Međutim, ne čekajući cjeloviti program, mi smo krenuli na početku mandata ove Vlade uz ranije screeninge karcinoma cerviksa, dojke i debelog crijeva u druga dva velika područja koji su velik uzrok smrtnosti, veliki uzrok trošenja novaca i ljudske boli, to je karcinom prostate i karcinom pluća. Karcinom pluća, sinoć smo predstavili ovdje u Zagrebu, prvi u svijetu uz nazočnost najboljih eksperata iz Europe, Kanade i Amerike gdje ćemo prvi u svijetu krenuti, uz svega postojećih nekoliko pilot-projekata gdje ćemo malim dozama CT-a pokušati kod pušača, naime, pušaći su 90% pacijenata koji imaju karcinom pluća od dobi od 50-75 g. i onih ljudi koji u svojoj obitelji imaju povećanu učestalost karcinoma pluća jer karcinom pluća ima određenu i gensku predispoziciju. Zato se javlja u obiteljima češće. Dakle u to smo krenuli, predstavili smo program i on kreće u 16 hrvatskih bolnica ovih dana, a na tu temu sam razgovaralo i sa gđom. Kyriakidou koja će zapravo pratiti što se događa s velikom zanimanjem u Hrvatskoj kako bi vjerojatno i druge zemlje krenule za nama. Naravno, nismo stali samo na tome, mi imamo puno problema. Naime, u dijagnostici karcinoma, bilo kojega, imali smo problem što je do sada imala samo jedna privatna firma monopol pa je imala PCT-ove, sada smo krenuli, ova Vlada i to ide u realizaciju nabavke 4 PCT-a u bolnice u Zagrebu, Splitu, Rijeci i Osijeku, kako bi imali suvremene aparate sa visokom senzitivnošću i kako bismo smanjili troškove za pacijente koji imaju zloćudnu bolest. Ove 3 godine, oni koji prate malo detaljnije, vidjet ćete da smo izrazito brzo pratili usvajanje u Hrvatsku najnovijih oblika liječenja od zloćudnih bolesti koji nažalost za sobom povlače i velike investicije, a ono isto tako, što planiramo žurno napraviti, jedna od slabijih točaka koju imamo, to su linearni akceleratori, tako da je u programu koji je sačinjen, planirano i nabavka novih linearnih akceleratora, kako se ne bi čekalo na zračenje, kako bi ta zračenja bila po suvremenim metodama, što učinkovitija za naše pacijente. Dakle, kad se sve zbroji, nismo stajali niti jednog trenutka, a ova Vlada i buduća Vlada HDZ-a neće stajati nego će raditi, a ovi koji će pričati, neka pričaju.
Poštovani zastupnik Ivan Ćelić, izvolite.
Hvala g. ministre, zadovoljan sam vašim odgovorom. Ono što bih isto tako posebno istaknuo, eto, jučer sam imao čast prisustvovati dakle Nacionalnom programu probira i ranog otkrivanja raka pluća Udahni za život. Vrlo je važna uloga medija i medijska potpora u svim tim nacionalnim medijskim kampanjama i sami ste rekli, dakle, da je svaki 4. karcinom povezan s pušenjem u ovih 30 godina hrvatske samostalnosti nažalost imali smo samo dvije nacionalne kampanje za borbu protiv pušenja i mislim da unatoč svim ovim naporima i velikim financijskim sredstvima koja se ulažu za rano dijagnosticiranje i adekvatno liječenje malignih bolesti, naglasak treba biti i na prevenciji i tu je značajna uloga Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo i županijskih zavoda za javno zdravstvo, dakle u razvoju preventivnih aktivnosti, konkretno borbe protiv pušenja, kako bi brojke bile bolje i kako bi situacija u RH po tom pitanju bila bolja. Hvala.
Sljedeće pitanje postavit će poštovani zastupnik Branko Hrg, ministru zaštite okoliša i energetike Tomislavu Čoriću.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Poštovani ministre, od 2010. g. započele su aktivnosti u RH vezano za aglomeracije. Onda onaj period od 2012.-2016. bio je jedan onako značajan zastoj u tim projektima i realizaciji tih projekata. Unazad 3 godine značajno je došlo do pokretanja velikog broja i potpisivanja ugovora aglomeracija po Hrvatskoj. Meni je drago da na području druge izborne jedinice, dakle iz koje i sam dolazim gdje sam pratio da su već potpisane 3 aglomeracije, Koprivnica, Đurđevac i Bjelovar ali me interesira što je sa aglomeracijom Križevci, dakle još jedino ona od te grupacije aglomeracija nije potpisana, pa me zanima da li imate informaciju u kojoj je to fazi i kada može se očekivati potpisi i te aglomeracije za Križevce jer je naravno kao i za sve druge krajeve ona izuzetno važna za građane tog kraja.
Odgovor poštovanog ministra Tomislava Ćorića.
Hvala vam lijepa g. zastupniče Hrg na vašem pitanju, dakle ovaj prvi dio ću shvatit kao zapravo kao pohvalu radu ministarstva u proteklih nekoliko godina. Doista, dakle mi u ovom trenutku imamo 54 projekta potpisanih odobrenih sredstava za izgradnju vodnokomunalne infrastrukture u RH, u svim županijama prije nekoliko dana potpisan je projekt aglomeracije Split-Solin vrijednosti milijardu 790 milijuna kuna i ukupna vrijednost svih projekata koji bi trebali biti realizirani do 2023.g., do kraja '23. je 22 milijarde 800 milijuna kuna, to je ogroman posao, prije svega za našu građevinsku operativu i nadam se da će se s njim uspješno nositi. Što se tiče vaše županije, četvrta aglomeracija odnosno aglomeracija Križevci podnijela je odnosno njezin nositelj u izvodnji radova podnio je svoj aplikacijski paket prema provedbenim tijelima 1 i 2. Prema informacijama koje imam, za tu aglomeraciju je, su komentari na taj aplikacijski paket dani prije Božića i očekuje se da nositelj projekta Vodnokomunalno poduzeće koje je zapravo investitor da da komentare odnosno da reagira na komentare u kontekstu prepravki, nakon toga će to biti poslano prema Jaspersu odnosno Ministarstvu regionalnog razvoja kao našem upravljačkom tijelu i u tom kontekstu ja ne vidim razloga da se tijekom ovog proljeća, dakle tijekom prvog kvartala ne dogodi potpisivanje odnosno odobrenje sredstava na razini aglomeracije Križevci. Hvala vam lijepo.
Slijedeće pitanje postavit će…
Može samo…
…poštovani zastupnik, a pardon, oprostite, odgovor poštovanog zastupnika Hrga.
Pa ne treba ovo gledati da i nije mala pohvala, je mala pohvala jer sam rekao da pratim te programe od 2010.g. i ovo što govorim je činjenično stanje, dakle jedan period za vrijeme kukuriku Vlade je bio ogroman zastoj, tek nekoliko sporadičnih projekata se je realiziralo, sada je to jedan ovako veliki zamah i on je sigurno vrlo važan za cijelu RH jer se radi o ravnomjernijem regionalnom razvoju budući da je raspoređen taj program po čitavoj RH. Na ovom području dakle je to negdje oko milijardu i 200 milijuna kuna samo ove 4 aglomeracije. Evo, meni je drago da ste mi dali ovu informaciju, ona je važna i naravno zbog javnosti da građani to čuju, žao mi je da je aglomeracija koja je među prvima krenula u pripremu, evo na ovom području će bit zadnja potpisana, ali što je tu je, važno da dođemo do tog kraja odnosno početka te realizacije i evo nastavite i dalje tako. Hvala.
Slijedeće pitanje postavit će poštovani zastupnik Domagoj Mikulić ministru zaštite okoliša i energetike, Tomislavu Ćoriću, izvolite.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče HS. Poštovani ministre Ćorić, svi zajedno smo danas svjedoci velikih klimatskih promjena koje rezultiraju i sušama i poplavama, ekstremnim hladnoćama, vrućinama, pa čak i padu prinosa u poljoprivredi koji u konačnici utječu na naš svakodnevni život. Ja zaista želim vjerovati da smo svi zajedno svjesni mogućih posljedica u budućnosti i stoga je nužno potaknuti i u javnosti svijest o klimatskim promjenama, poticati ovu temu s ciljem uključivanja svih nas u smanjenje onečišćenja i umanjivanja posljedica klimatskih promjena. S obzirom da je krajem prošle godine nova Europska komisija donijela jedan vrlo ambiciozan Europski zeleni sporazum tzv. Green Dil kojemu je jedan od glavnih ciljeva da Europa postane prvi klimatski neutralni kontinent. Ono što mene zanima, a uvjeren sam i sve naše sugrađane jest što vi kao ministar odnosno vaše ministarstvo poduzimate ili planirate poduzeti upravo po pitanju ispunjenja ambicioznih planova i ciljeva predviđenih ovim Green Dilom? Hvala.
Odgovor poštovanog ministra Ćorića.
Hvala vam lijepa zastupniče Mikuliću na vašem pitanju, ali i na uvodu koji ste zapravo dali za odgovor na ovo pitanje. Dakle, Green Dil ili Zeleni sporazum kako ste rekli, dokument je u kojem, po mom dubokom uvjerenju, HS i široka hrvatska javnost treba raspravljati danas, sutra u mjesecima koji dolaze jer je riječ o dokumentu koji u potpunosti određuje budućnost europskog kontinenta po pitanju funkcioniranja njegove ekonomije, ali i ukupno europskog kontinenta kao takvog. To je nešto što bi svakako želio naglasiti i što mi se čini da nije dovoljno prepoznato još uvijek u ovom trenutku. Zašto to govorim? Zato što paradigma koja se promovira Zelenim sporazumom ili Green Dilom, paradigma zelenog odnosno paradigma klimatski neutralnog, dakle kružnog gospodarstva, u kontekstu financiranja koje ide sa strane EU u budućem primjerice operativnom programu '21.-'27. je zapravo paradigma još jednom koja će odrediti živote svih stanovnika EU. Ovakav dokument pokazuje se, bit će platforma svim ostalim sektorskim politikama na razini EU, imajući to na umu sve sektorske politike bit će, pa i zakonodavstvo EU prilagođeno ovom dokumentu. Ono što je dobra činjenica jeste to da je ovaj dokument izašao pred samo predsjedanje RH Vijećem EU i u tom kontekstu, ono što želim naglasiti je da je Ministarstvo zaštite okoliša i energetike svoje ciljeve predsjedanja u potpunosti usuglasilo upravo s jednom ovakvom paradigmom, dakle očuvanje bioraznolikosti, prelazak na niskougljično gospodarstvo, prelazak na čistu energiju u narednom razdoblju, sve su to ciljevi koji su u potpunosti kompatibilni s paradigmom po kojoj će EU u narednih nekoliko desetljeća funkcionirati. Naš cilj klimatski neutralnog gospodarstva 2050.g. je nešto na čemu će se apsolutno inzistirati i nijedna zemlja članica neće biti izuzeta aktivnosti u smjeru ostvarenja takvog cilja. Upravo zbog toga Energetska strategija RH, naš primjerice Zakon o gospodarenju otpadom koji je u ovom trenutku u izradi i koji ćete ugledati ja se nadam prije prvog kvartala ove godine, ali isto tako i naš Klimatski energetski plan, dakle čitav niz dokumenata koji su izašli iz Ministarstva zaštite okoliša i energetike idu u cilju afirmiranja i to je mast bi čiste energije dakle proizvodnje iz obnovljivih izvora energije, smanjenja emisija CO2, zaštite okoliša, gospodarenja otpadom i svih onih dobrih stvari koje za malu otvorenu ekonomiju kakva je hrvatska ekonomija, naravno pod pretpostavkom dok smo fleksibilni, a to nastojimo biti, pružaju šansu da učinimo nekoliko brzih koraka i dostignemo najrazvijeniji dio Europe. Ja sam siguran da će to biti prepoznato i u Nacionalnoj razvojnoj strategiji, radimo na njoj, ali isto tako i na Operativnom programu 2021.-2027. gdje upravo trebamo inzistirati u ovom smjeru. Hvala vam lijepo.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem se poštovani predsjedniče Sabora. Klimatske promjene predstavljaju najveći izazov doba u kojemu sada živimo, a upravo je ovaj ambiciozni paket Green Deal predstavlja i najveću priliku. Stoga mi je drago čuti od vas ministre da ministarstvo i promišlja i provodi aktivnosti i radi sve što je u mogućnosti u borbi sa klimatskim promjenama jer svima nam je u interesu da realiziramo sva ova predviđena očekivanja unutar Green Deala pa ako je moguće i više. Stoga izražavam zadovoljstvo sa vašim odgovorom. Hvala.
Hvala. 20. pitanje zastupnik Peđa Grbin postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi gospodine predsjedniče Vlade. U Orahovici Gradski odbor HDZ-a pere crne fondove vaše stranke. O tome se obavijesti policija koja na to godinama ne reagira. U Pleternici zastupnik HDZ-a uzme novac za zapošljavanje branitelja, a sagradi apartmane njih 60. umjesto da bude u zatvoru sjedi ovdje s nama u Saboru i još k tome danas postavlja zastupničko pitanje. Diljem Hrvatske raste problem sa zlouporabom opojnih droga na što vaša Vlada odgovara, ukidanjem Ureda za suzbijanje zlouporaba droga. Diljem Hrvatske imamo problem sa organiziranim kriminalitetom, umjesto da se policija bavi tim problemom vi ju šaljete na granicu kako bi maltretirala izbjeglice. I o tome ne govorimo samo mi danas ovdje u Hrvatskom saboru, o tome ste morali slušati i jučer u Europskom parlamentu kao što ste slušali jedan potpuno neprimjereni odgovor vašeg kolege, člana Europskog parlamenta gospodina Sokola isto iz HDZ-a. Ali nije to sve što se događa u Hrvatskoj, šef policije svojom vožnjom ugrožava sudionike u prometu, vozi 100km/h preko ograničenja, to se zataškava. Tek kada mediji to otkriju Vlada reagira i onda što dobije na kraju? Suđenje koje je zatvoreno za javnost. Gospodine Plenkoviću, govorite o sigurnosti, a građani u RH nisu sigurni nigdje od ulice do nažalost staračkog doma. Govorite o anarhiji, a za nju ste krivi samo vi. Zato vas pitam, hoćete li sići sa oblaka na kojima se nalazite i nešto poduzeti za rješavanje stvarnih problema hrvatskih građana ili ste vi taj problem vi, HDZ i Vlada kojoj ste na čelu?
Hvala. Prije odgovora, predsjedniče Vlade imamo povredu Poslovnika. Kolega Lucić, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Grbinu, molim vas da ne govorite neistine i laži. 238. gdje zastupnik vrijeđa drugoga zastupnika. I doista mi nije jasno odakle vam ti podaci? Hrvatsko pravosuđe i vi koji ste tuživali mene osobno i mene vrijeđali je dokazalo da ne postoji ni tračak istine o čemu vi govorite. To su sve izmišljotine sa vaše strane. I kao što vidite ja danas sjedim u Hrvatskom saboru ponosno, ponosno i na neistine koje vi govorite su neistine i laži najobičnije. Sram vas bilo.
Fala kolega Lucić. Kolegice i kolege, činjenica je da je kolega Grbin nije spomenuo ime i prezime zastupnike. Samo malo, ali činjenica je da prejudiciranje krivnje nije primjereno zastupnicima i da bilo koga smještamo po nečijoj procjeni u zatvor po meni nije korektno i molim vas da takve stvari izbjegavamo i da to ne činimo jer mi ovdje nismo sudska vlast nego predstavnička i zakonodavna vlast i to je po mojem mišljenju vrlo ružno, tako molim vas da to ne činite. Izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče Grbin. Što se tiče vaših aluzija na odgovornost za kaznena djela ili osumnjičenja ili pak optužbe za kaznena djela bilo koga, dakle tu postoje vrlo jednostavna i jasna načela. Svako ko počini neko kazneno djelo za to mora odgovarati, nema iznimki, nema zaštićenih, niko nije iznad zakona. Većina slučajeva koju ste vi spomenuli ovdje, barem za neke nisam moram priznat ni čuo, ne znam jeste rekli Rakovica, meni Rakovica nije poznato, u svakom slučaju za svaka od tih djela vodili su se procesi koje vodi ili policija ili DORH ili ispituju ili odbacuju ili podižu optužnice. Prema tome, sustav funkcionira, nema anarhije. Imali smo već odgovor na jedno ranije pitanje nekog od vas, nema, nema te anarhije. To što vi želite vašim političkim aktivizmom stvoriti dojam, percepciju o kojoj je govorio jedan drugi zastupnik da je anarhija, da ništa ne vrijedi ja vas tu razumijem. Znači da sam ja bio vi i dio parlamentarne većine koja je podržavala vladu sa svim onim normalnim postignućima o kojima smo govorili maloprije, ja ću ih još jednom ponoviti jer to ljudi moraju znati. Mi smo platili 2,5 milijarde vaših jamstava za Uljanik, za brodove koje se nisu izgradili, a pri tom ostvarili proračunski višak sve skupa 4 milijarde, 4,5 milijarde, hvala Zdravko, dakle, 4,5 milijarde. Vaša postignuća, zamrznute plaće i mirovine. Podržavali ste prosvjete sindikata o reformi „67 je previše“, zakon kojeg ste vi donijeli. SDP je donio zakon da se radi do 67 godine 2038. Čak je predstavnik HSU, tada to nisam znao, to neki dan sam to saznao bio zamjenik ministru Mrsiću tada i onda se ljudi bude iz nekog čudnovatog sna, 7 godina kasnije i organiziraju referendum protiv sebe, protiv sebe. Protiv reforme recimo koja povećava mirovine, koja vraća umirovljenike na tržište rada, koja ima i demografske mjere za majke jer omogućuje da njima mirovina bude veća. Širi portfelj mirovinskih fondova. A vaša postignuća od zaduženja, od činjenice da niste bili u stanju iskoristiti ono što ste dobili na pladnju od članstva u EU na normalan i aktivan način u odnosu na ovo što smo mi napravili su bitno različita, ona su bitno različita. I mi ćemo nastojati da hrvatska javnost vidi ono što ste vi ostavili i ovo što smo mi napravili. Slažem se da je tu percepcija bitna, ali na kraju činjenice će ostati, brojevi će ostati, veće plaće će ostati, mirovine će ostat, sve će ostati u postignućima bolje nego što je. To je ono što je ključ. A za ove sve elemente o kojima vi govorite, svi se to procesuira, sve to ide svojim tijekom, to nisu stvari koje bilo tko ignorira, zamagljuje, pravi se da ih nema. A za razliku od ovih vaših kolega vidim da vi čak i pratite rasprave u Europskom parlamentu. Ovi vaši kolege misle da je to sve nebitno, da je to nešto bezveze, da je to neka rutina, da to nikome nije važno, to je dojam koji vi ostavljate i koji su ostavili vaš čelnik stranke i još dvoje, troje zastupnika koji su se javili. To nije dobro. A što se tiče naših argumenata, mi za razliku od drugih nismo izgradili žilet žicu na granici, nismo izgradili barikadu, obučili smo 6.500 policajaca koji čuvaju Hrvatsku od nezakonitih migracija. Tako će biti i bit će učinkoviti i poštovat će i naše propise i europske standarde i međunarodne konvencije i tumačiti svakome tko ima pitanje [[Upadica: Hvala.]] da provjeri ono što radimo.
Hvala. Prije kolege Grbina, samo malo imamo povredu Poslovnika, kolega Maras izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodin premijer je povrijedio 238. članak, u potpunosti je ignorirao pitanje i konkretne primjere na korupciju i kriminalne radnje HDZ-a, dao je totalno nesuvisle odgovore da se čovjek pita uopće zbog čega on to govori i na koji način govori, kao da se totalno pogubio. Priča o vladi 2015. koji su predsjednika vlade hrvatski građani izabrali za Hrvatskog predsjednika gospodine premijeru pa o čemu vi govorite, s kim se vi svađate, sa građanima, dajte dođite malo sebi [[Upadica: Kolega Maras.]] ljudi vas …
Kolega Maras, zahvaljujem na vašoj intervenciji i to je bila zlouporaba povrede Poslovnika, izvolite se sjesti. Izvolite se sjesti. Neće vi procjenjivati kako će netko odgovori na pitanje zastupnika. On može šutjeti, može reći što god želi, dakle ovo je odgovor na pitanje, a građani će procijeniti da li je taj odgovor dobar ili nije dobar, a ne vi. Ne, ovdje se ne radi o temi, ovo je odgovor na zastupničko pitanje, dakle nema tema ovdje, to nije tama dnevnog reda, ovo je odgovor na zastupničko pitanje. Izvolite kolega Grbin.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege, kolega Maras ja nemam nikakav problem sa načinom na koji je nastupio gospodin Plenković. Dapače ja sam sretan zbog načina na koji je gospodin Plenković nastupio jer njegov nastup se od nastupa primjerice gospođe Grabar Kitarović u kampanji za predsjedničke izbore razlikovao jedino u tome što nije obećao plaće od 8.000 EUR-a u ostalom je sve bilo isto. Ovaj nastup gospodina Plenkovića bio je nastup čovjeka kojem za njegove neuspjehe su krivi svi drugi osim njega. On ne može govoriti o svojim uspjesima jer tih uspjeha nema, pa se opet vraća godinama i godinama unazad i govori o već apsolviranim temama. Ako ćemo govoriti, barem na jednoj stvari sam vam zahvalan, priznali ste da je za taj nesretni Uljanik i vaša Vlada davala nekakva jamstva i da su i ti novci otišli nažalost u vjetar, a zbog čega su otišli, zbog toga što godinu dana niste bili u stanju poduzeti išta oko Uljanika, što ste pustili da procesi idu svojim nesretnim tokovima, što se niste pojavili na skupštini i glasovali za prijedloge drugih pa je sud morao imenovati upravu, ali Uljanik nije tema današnje rasprave. Tema današnje rasprave i pitanja koja sam vam postavio je, jeli vrijem da se u RH dogode određene promjene koje će sa njene grbače maknuti problem koji se zove vi gospodine Plenkoviću, HDZ i vaša Vlada? Ja mislim da je, a uvjeren sam da to mišljenje dijeli i većina građana ove zemlje. Hvala.
Sada je na redu zastupnik Branko Bačić, koji pitanje postavlja potpredsjedniku Vlade i ministru obrane Damiru Krstičeviću. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, članice i članovi Vlade svoje pitanje postavljam potpredsjedniku Vlade i ministru obrane gospodine Krstičeviću. Poštovani ministre, naši sugrađani Hrvatsku vojsku promatraju kroz tri segmenta, rekao bi tri slike. Prva je ona koja se odnosi na njenu temeljnu zadaću obrane nacionalne sigurnosti, zaštite teritorijalnog integriteta. Druga slika se vidi kroz angažman Hrvatske vojske u brojnim međunarodnim misijama i treća vrlo važna slika kroz koju hrvatski građani vide Hrvatsku vojsku je njen angažman unesrećenima u požarevima, kad krče šumu, u poplavama i brojnim drugim elementarnim nepogodama. Zbog toga prema ispitivanjima javnog mijenja Hrvatska vojska je jedna od institucija u koju hrvatski građani imaju najveće povjerenje. I to povjerenje prema Hrvatskoj vojsci rezultat je rada ove Vlade pa i vas osobno gospodine ministre i zbog činjenice što je u mandatu ove Vlade su doneseni brojni zakoni kojima se definira postupanje i nacionalna sigurnost što je odlukama ove Vlade, hrvatska vojska razmještena od Vukovara, od Ploča, od Sinja, od Varaždina i Pule. I s druge strane, ono što je vrlo važno, u mandatu ove protekle 3 g., vraćen je dignitet i dostojanstvo i hrvatskom vojniku, između ostaloga što je itekako važno, povećana su brojna materijalna prava a neka nova uvedena. I zbog toga čestitam vama i cijeloj Vladi na angažmanu kojim je vraćeno to dostojanstvo hrvatske vojske. Mene g. potpredsjedniče Vlade interesira što ćete i koji su planovi hrvatske vojske i što Vlada planira, koji su to novi projekti kojima će se osnažiti hrvatska vojska?
Izvolite, odgovor.
Poštovani g. predsjedniče Sabora, poštovani i uvaženi saborski zastupniče g. Bačić. Hvala puno na postavljenom pitanju, pa kao što ste i sami rekli, hrvatska vojska je jamac mira i sigurnosti i Hrvatsku čuva snažna i moćna hrvatska vojska. Od početka mandata ove Vlade, sustavno se bavimo jačanjem hrvatske vojske, opremanjem hrvatskog vojnika. Od početka smo osnažili materijalna prava hrvatskom vojniku. Hrvatski vojnik je najvrjedniji dio obrambenog sustava. osigurali smo hrvatskom vojniku da ima terenski dodatak, stražarski dodatak zatim dodatak za odvojene uvjete rada, zatim smo povećali naknade za dragovoljno-vojno osposobljavanje, prema tome, puno tih mjera smo donijeli da naš hrvatski vojnik bude zadovoljniji. Zatim smo našim hrvatskim vojnicima omogućili i nove ugovore upravo da naš vojnik može biti siguran i da njegova obitelj može biti sigurna. Uz to, jasno da smo radili na novom operativnom rasporedu hrvatske vojske. Kao što znate, vratili smo hrvatsku vojsku u Ploče, zatim Sinj, Vukovar, Varaždin i nedavno smo vratili hrvatsku vojsku u Pulu. Sve to smo napravili da bude bliže narodu i da uvijek možemo narodu pomoći u nevoljama i vidjeli ste puno puta da hrvatski vojnici pomažu narodu u nevoljama, ako su poplave, požari i sve ostale aktivnosti i to je naša zadaća. Osnažili smo veze između hrvatskog naroda i hrvatske vojske koje su stvorene u Domovinskom ratu i nema jake vojske bez potpore hrvatskog naroda i hrvatski narod uvijek daje potporu hrvatskoj vojsci. I ono što je najvažnije sada i na što smo fokusirani a to je opremanje, kontinuitet opremanja i modernizacije hrvatske vojske. Krenuli smo sa Hrvatskim ratnim zrakoplovstvom, modernizacijom helikoptera 171 SH, na kraju prošle godine smo krenuli u proces zamjene istočne platforme sa zapadnom, to su dva nova helikoptera Crnog jastreba plus dva nova helikoptera koje kupujemo od SAD-a, vidjeli ste da je Vlada krenula i u novi proces nabavke višenamjenskog borbenog aviona, to je pitanje strateški važno za državu, država mora sama osigurati nadzor zračnog prostora i država koja je to u stanju, ta država ima i budućnost i vjerujem da hrvatska Vlada će sve učiniti da zadrži borbeno zrakoplovstvo. Zatim tu su projekti koji su vezani za jačanje hrvatske kopnene vojske, modernizaciju Patria, naoružanje Patria sa topom 30 mm, protuoklopnim vođenim sustavom, zatim tu su projekti jačanje Hrvatske ratne mornarice, znači pazimo da se ravnomjerno jačaju sve grane hrvatske pobjedničke vojske i na kraju, snažna hrvatska vojska, to je naša misija i maksimalno činimo sve da jačamo i moderniziramo hrvatsku vojsku i još jednom, ja se zahvaljujem svim vojnicima, dočasnicima, časnicima, namještenicima, službenicima na svim ovim rezultatima jer ovo su rezultati cijelog sustava hrvatske vojske, jasno u mandatu ove hrvatske Vlade.
Hvala. Izvolite, očitovanje.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Ja sam zadovoljan odgovorom, g. potpredsjedniče Vlade. Naime, snaženje hrvatske vojske pa snaženje hrvatske policije u bitnom su odraz i promišljanja hrvatske Vlade o zaštiti nacionalnih interesa, suverenosti i državnosti. To je osnovna karakteristika rada ove Vlade i to je tek jedan od uspjeha ove Vlade koje primjerice kolege iz SDP-a ne vide. Ne vide. To što oni ne vide, što ne žele vidjeti, vidi se u brojnim ekonomskim, matematičkim pokazateljima koji se iščitavaju ne na nivou institucija RH nego na nivou institucija EU-a i na nivou međunarodnih institucija koliko je u svakom segmentu pa ako hoćete i u segmentu prije svega hrvatske vojske, jako puno napravljeno u ovom mandatu. Vašim zalaganjem i zalaganje ove Vlade, vraćen je sjaj hrvatske vojske iz Domovinskog rata koji je bio zaboravljen, koji nije bio i uvjeren sam i siguran sam da će novoizabrani Predsjednik RH g. Zoran Milanović, vrhovni zapovjednik Oružanih snaga, prepoznati i biti ugodno iznenađen hrvatskom vojskom u odnosu na vrijeme kada je on napustio premijersko mjesto u Hrvatskoj. Hvala.
Sada će zastupnik Dražen Barišić postaviti pitanje ministru rada i mirovinskog sustava Josipu Aladroviću, izvolite, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskoga sabora. Pozdravljam predsjednika Vlade, potpredsjednike, ministrice i ministre. Dakle moje pitanje ide ministru rada i mirovinskog sustava g. Josipu Aladroviću. Svjedoci smo da je tržište rada vrlo dinamično i da ga treba proaktivno pratiti i modelirati kako bi omogućili brze i efikasne ali i dugoročne rezultate a posebno kada govorimo o mladima i onima koji su teže upošljivi. Trenutni pokazatelji tržišta rada u Hrvatskoj govore o rekordnim statističkim podacima koji ovisno o izvoru i o metodologiji, vrte se od 5,9 do čak 5,7% nezaposlenosti u ovoj godini, što je, moramo priznati vrlo optimistično za sve nas. HZZ donio je na svojoj sjednici upravnog vijeća krajem prošle godine nove uvjete i načine korištenja sredstava za provođenje mjera zapošljavanja čija provedba dakle je počela sa prvim danom ove 2020. g. U mjerama aktivne politike zapošljavanja, dakle u ovoj godini, planirana je, između ostaloga, zamjena stručnog osposobljavanja bez zasnivanja radnog odnosa sa mjerom pripravništva. Dakle, mjera stručnog osposobljavanja za rad bez zasnivanja radnog odnosa je provođena 9 godina i mnogim je mladima otvorila mogućnost rada, istina, bez zasnivanja radnog odnosa i drugih zakonskih prava, ali bez nje, oni su mogli biti samo na burzi. Vjerojatno je evaluacija i praksa pokazala da njeni efekti u današnje vrijeme gospodarskog oporavka nisu najbolji i da nisu obostrano stimulativni pa čak i da diskriminiraju radno, ali i dobnu populaciju, utječući na dostojanstvo mladih, ali i da denivelaciju tržišta. Dakle, pitanje je zašto mislite da je pripravništvo bolje od stručnog osposobljavanja?
Izvolite ministre, odgovor.
Zahvaljujem g. predsjedniče. G. Barišiću, zahvaljujem se, zastupniče Barišiću, zahvaljujem se na pitanju. Dakle, kao što ste u svom uvodu istaknuli, sa 1.1.2020. g. stupile su na snagu nove mjere aktivne politike zapošljavanja. Te mjere upravo kako ste i dobro primijetili, žele, imaju intenciju i sigurno će to i učiniti, osnažiti pripravništvo, u odnosu na ono što je do sada bilo, dakle u unutar mjera što smo mogli vidjeti kroz stručno osposobljavanje bez zasnivanja radnog odnosa. Smatramo da je pripravništvo potrebno osnažiti upravo zbog dinamike tržišta rada, zbog pozitivnih pokazatelja koje možemo svakodnevno vidjeti na tržištu rada i zbog toga što pripravništvo u odnosu za stručno osposobljavanje bez zasnivanja radnog odnosa čini kvalitetnije uvjete za samog djelatnika, za samog radnika, odnosno za sve one koji nemaju dovoljno radnog iskustva. Ono što je želja i intencija Vlade je da se što više ugovora koji se, dakle što više radnih odnosa formira kroz ugovore o radu i zasigurno smo, u zasigurno vjerujemo da ćemo kroz ojačavanje i osnaživanje pripravništva u odnosu na stručno osposobljavanje imati pozitivne efekte. Ono što je bitno napomenuti isto tako, kroz mjeru pripravništva, HZZ sufinancira u realnom sektoru plaće i troškove prijevoza sa 50%, a u reguliranim profesijama, u javnim službama i do 100%. Smatramo da na taj način ćemo oživjeti tržište rada, da ćemo ga obogatiti i da ćemo svim onim mladima koji prvi puta stupaju na tržište rada omogućiti bolje prilike. Još bih iskoristio ovu priliku da podsjetim da je Vlada u protekle 3 godine preko 6 milijardi kuna izdvojila u mjere aktivne politike zapošljavanja i to je zasigurno jedan od razloga zašto su pokazatelji o zaposlenosti i nezaposlenosti najbolji u proteklih 10-tak, 15-tak ili 30 godina čak, ako govorimo o broju nezaposlenih. Hvala vam.
Izvolite odgovor. Nema očitovanja. Hvala vam lijepa pa idemo 23. pitanje, zastupnica Ines Strenja, postavlja ga predsjedniku Vlade, Andreju Plenkoviću, izvolite.
Poštovani g. premijeru. Moje pitanje će biti malo mirnije. Ja bih samo željela da razjasnimo neke stvari. Dakle, prošlo je već mjesec dana otkad je Vrhovni sud donio odluku odnosno dao svoje mišljenje da dosadašnji postupci, sudske prakse, da liječnicima se, znači ovaj pobjeđuju u procesima jer su im neispravno isplaćeni prekovremeni sati i ovaj mjesec se nastavilo sa tom istom praksom. Dakle, i dalje se isplaćuje neispravno prekovremeni sat liječnika koji imaju pravo na posebne uvjete rada i plaću uvećanu obzirom na odgovornost. Radi se o vrlo velikim troškovima, dakle radi se o protuzakonitom isplaćivanju koje se nastavlja i dalje. Govorimo o pravosuđu vrlo često u negativnom kontekstu, ali je pravosuđe ovdje odradilo svoj posao relativno brzo. Zanima me, što ćete poduzeti jer se radi o velikim iznosima, a da ne govorimo o zaostacima koji idu i do možda i milijardu i pol kuna koje je zdravstveni sustav dužan isplatiti liječnicima za sve ono odrađeno, kao što znate liječnici odrađuju više od 3 milijuna sati prekovremenih svake godine. Dakle, što ćete poduzeti i da li će se početi, obzirom da je već donesena, doneseno takvo mišljenje, da li će se početi isplaćivati prekovremeni sati liječnicima odnosno njihova plaća koju su i zaslužili?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo zastupnice Strenja-Linić. Upoznao nas je na jednom užem kabinetu ministar Kujundžić sa tim mišljenjem i nadležno ministarstvo će Vladi predložiti odgovarajuće mjere drugih aktivnosti u pogledu toga za sada nema. Hvala.
Očitovanje, izvolite.
Željela bih upozoriti na vremenski tijek jer je to u ovom slučaju jako bitno. Zašto? Bez obzira što je Vrhovni sud donio takvo mišljenje, uprave bolnica nastavljaju i dalje sa prosljeđivanjem na drugostupanjski, znači sa svojim žalbama i sve to još više otežava obu poziciju zato što se radi o troškovima koje će bolnice morati isplatiti iz svojih limita. Radi se o vrlo visokim iznosima, a sve to zapravo se oduzima od onog što se treba upotrijebiti za liječenje pacijenata. Dakle, to uopće nije bezazleno. Jako dugo, jako dugo, u oba dva opoziva ministra Kujundžića rečeno je, govorilo se o tom problemu. U jako dugom periodu ruku dogovora su pružali sindikati da bi se dogovorilo kako će se isplatiti zaostaci. O tome se nije htjelo razgovarati. Možda se moglo čak i nagodbom, da se izbjegnu sudski troškovi, da se izbjegne sve ono što su povrh samog iznosa za plaće, nešto što se nije trebalo platiti. Možda se moglo i umanjiti u nekoliko tranži, do sad se to moglo riješiti. Dakle, mi imamo još cijeli taj dug koji se mora isplatiti liječnicima, koji je vrlo visok a isto tako imamo i situaciju da sada svaki mjesec protuzakonito se isplaćuju plaće liječnicima. Problem u zdravstvu je ogroman, dakle, ja vjerujem da vi ste upoznati da situacija nije tako bajna kao što se predstavlja. Osim bolnica koje imaju ogroman problem sa financiranjem, imamo problem i sa primarnom zdravstvenom zaštitom. Dakle ono o čemu se govori a to je jako puno specijalizacija se dodjeljuje. U ovom trenutku preko 600 liječnika primarne zdravstvene zaštite će unutar 5 g. otić u mirovinu, raspisano je samo 160 specijalizacija, dakle jednostavno neće tko imat njih zamijeniti a već ih sad nedostaje 230 [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] a rade ljudi preko 65, 70 g., dakle situacija [[Upadica predsjednik: Hvala vam, kolegice Strenja.]] u zdravstvu nije bajna a krenimo od zakonitog isplaćivanja plaća liječnicima. Hvala.
Idemo na 24 pitanje, poštovani kolega Željko Jovanović postavlja pitanje predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala lijepo, predsjedniče. Uvaženi g. Plenković, ovih dana ste se intenzivno družili sa svojim europskim kolegama pa se nadam da ste s njima razgovarali i o nekim problemima koji muče Hrvatsku a na koje Europska komisija ukazuje. Naime, Europska komisija u dva uzastopna izvješća u vrlo kratkom razmaku, negativno ocjenjuje borbu vaše Vlade sa korupcijom i time potvrđuje mišljenje građana da je vaša Vlada nakon Sanaderove, najviše potonula u problemima sa korupcijom. U godišnjoj ocjeni Europske komisije o reformama u Hrvatskoj uz ostalo navodi se, citiram „borba protiv korupcije, pogotovo na lokalnoj razini i u javnim poduzećima, jedne od glavnih reformskih mjera koja sasvim nedostaje Hrvatskoj, rizik od korupcije i dalje se ne rješava pogotovo na lokalnim razinama i u državnim poduzećima, još je na čekanju zakonski okvir za sprječavanje sukoba interesa te uređenje lobiranja kao i etički kodeks za saborske zastupnike“, završen citat. G. predsjedniče Vlade, kako ste objasnili svojim europskim kolegama da je vaša Vlada prema citiranom izvješću, zakazala na ispitu borbe protiv korupcije te da vam je glavni saveznik gradonačelnik kojem je potvrđena USKOK-čka optužnica za brojna koruptivna nedjela kao i da je polovica vaših ministara morala otići iz Vlade upravo zbog sumnji na sukob interesa i korupciju? Recite nama g. Plenković, zašto ste svoju političku sudbinu vezali uz nemoralni koruptivni model upravljanja gradom zagrebačkog gradonačelnika i višestrukog USKOK-čkog optuženika upravo za koruptivna nedjela za koje vas proziva i Europska komisija u svom posljednjem izvješću koje sam citirao?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče Jovanović, vi vidite Nacionalno vijeće za borbu protiv korupcije koliko znam onda bi bilo dobro radi javnosti da točno kažete koje je to izvješće? Jel vi znate koji je to dokument, u kojem procesu i u kakvoj proceduri je Europska komisija u okviru Odbora za gospodarsku politiku spomenula te dvije stvari? Dakle, dvije stvari, javna poduzeća i lokalna samouprava. Dakle, vi kao i mnogi drugi nastoje od toga stvoriti takav balon otprilike kao da je bilo neko posebno izvješće u vezi korupcije u Hrvatskoj na dnevnom redu Europske komisije. Taj dokument nije uopće došao do razine kolegija komisije. To je stav službi koje pomažu da se u okviru procesa koji se zove što europski semestar, što naš nacionalni program reformi ukaže gdje se može učiniti više. Dakle, to su fakti, bilo bi dobro da to javnost zna i razumije. Dakle to je prva stvar. Drugo, niti u jednom trenutku, niti jedne sekunde niti na bilokojoj točci dnevnog reda ta tema nije bila predmet razgovora sa bilo kim od kolegija Europske komisije, predsjednika Europskog vijeća a niti od zastupnika u Europskom parlamentu osim nekih naših briljantnih koji su se tamo javljali. Dakle sve ostalo ovo što vi sada govorite, jednostavno možemo pitati ministra državne imovine, g. Banožića pa da vam pojasni malo detaljnije kako je ovo ministarstvo za sva poduzeća odnosno sva društva u većinskom državnom vlasništvu napravilo i kodeks ponašanja i posebne akte su donosili i akcijski plan i mijenjali statute upravo za borbu protiv korupcije. Dakle nadležno ministarstvo koje se bavi državnom imovinom pa djelom i upravljanjem poduzeća koja su u većinskom državnom vlasništvu je napravilo mjere koje smo kazali da ćemo napraviti. Ovdje imate ministra Bošnjakovića koji vodi računa o ukupnoj provedbi akcijskih planova za borbu protiv korupcije. Postotak provedenih mjera ministra je bio 83%, ako se ja dobro sjećam, za zadnje izvješće koje ste nam vi predstavljali. Prema tome, nastojati tu temu dizati van svih proporcija je vaš politički stav. Ono što se događa, ne branimo nikoga, svi tko god ima i najmanju aluziju treba se to raščistiti, to je naš stav cijelo vrijeme, to sam rekao i maloprije, nema nedodirljivih, nema zaštićenih, sve se provjerava, sve se verificira, svi nadležni a to su druge institucije, ne izvršna vlast su samostalni, profesionalni u obavljanju svojih zadaća o bilokojoj temi, o bilokojoj temi i tako će biti i dalje. Prema tome, nastojati prikazati ovo na način koji vi govorite je politički motiviran, ono što mi radimo je unaprjeđuje sve one elemente koje radimo i kroz europski semestar i kroz nacionalni program reformi, program konvergencija, akcijski plan za europski tečajni mehanizam II, naš program Vlade pa i u konačnici, sve ove akcijske planove za suzbijanje korupcije. Prema tome, nije to tema kojom se mi ne bavimo aktivno, naprotiv, aktivno se bavimo, rješavamo je. Fenomen korupcije nažalost nije iskorijenjen niti u jednoj zemlji. Nema te zapadne demokracije ili demokracija možda još u procesu jačanja svojih institucija koje se mogu dičiti s time da korupcije nigdje nema, nažalost je ima. Bit će je i kod nas i u budućnosti. I to naravno ne znači da svi koji trebamo učiniti iskorake, da je nema, nećemo raditi korake da toga bude manje, da oni koji to čine, da sankcioniramo. U konačnici, zakon koji smo prošle godine donijeli, koji se odnosi kolokvijalno na Zviždače ojačava njihov položaj, ojačava položaj onih koji će u okviru nekog sustava kazati i signalizirati ovdje je problem, bez da se boje za svoje radno mjesto. Prema tome, radimo na tome angažirano, bez ikakvih oprosta prema bilo kome.
Hvala. Izvolite očitovanje.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče Vlade, ignorirali ste već dio mog pitanja. Upravo sam citirao izvješće Europske komisije da se ne kaže da je to nekakav stav oporbene stranke, to je dakle izvješće Europske komisije koje samo potvrđuje mišljenje građana. Ne morate me savjetovati što treba raditi Nacionalno vijeće, mi to intenzivno radimo, pokušavamo promijeniti koliko mi možemo percepciju građana o gubitku povjerenja u sve institucije, ali nažalost ne uspijevamo u tome upravo zbog ponašanja vaše Vlade, vaših ključnih saveznika u ovoj sabornici gdje svoju većinu odražavate izdajicama birača koji su u Saboru promijenili potpuno ono što su im građani poručili, da spriječe da vi budete taj koji vodi hrvatsku Vladu, održavate ovu većinu sa žetončićima uskočkog optuženika i to građani vide. Uzalud vi pričali ovdje lijepo sve u rukavicama, građani su potpuno izgubili povjerenje u Hrvatski sabor u hrvatsku Vladu u funkciju predsjednice koju je vodila vaša članica, građani su pokazali da to povjerenje je nešto što im najviše smeta. Nadamo se da će Zoran Milanović vratiti povjerenje u prvu instituciju u koju može, to je u instituciju predsjednika RH, a vama bi predložio da pomognete, vi kao bez sumnje nekorumpirana osoba da pomognete sebi, da pomognete HDZ-u, da pomognete Hrvatskoj da raskinete tu nemoralnu koaliciju sa žetončićima uskočkog optuženika koji je optužen upravo za koruptivna nedjela na štetu građana najvećeg grada u RH i da date šansu građanima da odluče o nekoj novoj većini koja će vratiti povjerenje u institucije, koja će vratiti povjerenje u institucije koje su u potpunosti poljuljane. Možda niste primijetili jer ste se zadnje vrijeme bavili previše europskim pitanjima da vam je sustav socijale, sustav zdravstva, sustav policije, sustav pravosuđa praktično u kaosu i građani nijednom od tih sustava više ne vjeruju. To je najteža posljedica vaše Vlade.
Idemo na 25. pitanje, zastupnica Anka Mrak Taritaš postavlja ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče Vlade. Svjedočimo činjenici da je naše zdravstvo, a i ministar Kujundžić nažalost vrlo česti uzrok nezadovoljstva i građana i politike i struke. Osim sustavnih problema koji se samo gomilaju bez ikakve sposobnosti ili znanja da se riješe, sada vidimo i na mikro razini odnosno razini pojedinih kadrova i njihovih pozicija da vlada totalni nered i dramatično nepoštivanje propisa i dobrih praksi. Javnost već neko vrijeme svjedoči slučaju zamjenice ravnatelja Bolnice Sestara milosrdnica koja je nakon tučnjave na poslu, a jednoglasnim odlukama i Povjerenstva za unutarnji nadzor i Radničkog vijeća bolnice trebala biti smijenjena. To se međutim nije dogodilo. Nije se dogodilo jer je ravno iz Kabineta ministra prvo poslala poruka prema Upravnom vijeću, a zatim je naprasno smijenjeno Upravno vijeće odnosno predsjednik Upravnog vijeća, s tim što je poruku koju je ministar poslao da je to dio jedne šire odluke, dakle nekakve šire priče da bi naknadno mediji otkrili da je ta smjena naknadno ubačena među neke promjene u bolnicama i nije bilo dio plana kako nas je lažno probao uvjeriti ministar Kujundžić. Ono što je zanimljivo, a da je neki dan i bivši predsjednik Hrvatske liječničke komore javno rekao da je za tu istu liječnicu ministar Kujundžić vršio pritisak na njega i na zaposlenike Komore da joj se izda licenca bez koje je radila, a za koju se tvrdi da nije ispunjavala uvjete. Predsjedniče Vlade, kada ćete konačno početi čistiti nered u zdravstvu? Hoćete li ispitati razloge opetovanih intervencija ministra Kujundžića za pojedine osobe mimo svih pravila, dobrih običaja i stati na kraj takvoj praksi?
Hvala. Molim vas da se držimo vremena. Izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa. Gospođo zastupnice Mrak Taritaš, ulazite u individualne slučajeve, niti znam detalje, niti mislim o tome govoriti ovdje u Hrvatskom saboru. To je vrsta pitanja kojim će vam ako želite pisani odgovor poslati Ministarstvo zdravstva. Ono što znamo da smo baš kada spominjete Vinogradsku bolnicu, tj. Bolnicu Sestara milosrdnica u okviru aktivnosti naše Vlade donijeli odluke o ogromnim investicijama upravo u tu bolnicu, u poboljšanje kvaliteta jednog od KBC-ova u gradu Zagrebu, upravo u tu bolnicu. Bila je odluka na Vladi koja se odnosila na ne znam ni ja točno koliko zdravstvenih ustanova gdje su se ili mijenjali ili dodatno imenovali članovi upravnih vijeća. Prema tome, cijeli taj proces, a osobito u onim bolnicama gdje postoje velike investicije poput KBC-a Rijeka ili KBC-a Sestara milosrdnica ima puno smisla u logici koju je primijenilo Ministarstvo zdravstvo, nadležni državni tajnici prate aktivno prate provedbu projekata koji su odobravani na Vladi, koji su financijski vrlo zahtjevni i koji trebaju unaprijediti naš zdravstveni sustav jer je u konačnici cijeli cilj naše politike unapređenje zdravstvene zaštite, njena dostupnost, njena kvaliteta. I između ostaloga budući da evo već nekoliko puta se dotičemo zdravstva, ja ću vam samo ponoviti da je u mandatu naše Vlade povećan iznos sredstava za temu koja je isto bila ispolitizirana i to od nekih aktera i u ovom Hrvatskom saboru za posebno skupe lijekove na milijardu i 400 milijuna kuna. Hrvatska država daje milijardu i 400 milijuna kuna za posebno skupe lijekove. To je odgovor na jedno pitanje na koje kada ga postavite u javnosti i percepcijski kao i mnoge druge ispada da ne dajemo ništa, da ne dajemo ništa, a dajemo milijardu i 400 milijuna kuna. Vratite se malo u proračunske okvire, pa ćete vidit kako je to bilo u godinama koje su bile prije naše Vlade, to vam je praktički skoro, ja mislim 1% proračuna otprilike, dakle to je ono što ova Vlada daje za ljude koji su u posebno teškim okolnostima, a što se tiče ovih detalja bilo što što treba dat će vam ministar pismeno. Hvala vam.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepo na vašem odgovoru g. predsjedniče hrvatske Vlade, ovim izražavam nezadovoljstvo tim odgovorom iz jednostavnog razloga što sam očekivala da će vaši suradnici ipak prinjeti vašoj pažnji činjenicu da, što se događa u Vinogradskog bolnici odnosno bolnici Sestara milosrdnica iz jednostavnog razloga što su medijski se zaista punila činjenicom da se, da je tamo izbila tuča i rezultat te tuče zaista bilo iza toga i odgovorno, ono što su Povjerenstvo za unutarnji nadzor odlučio da zamjenica ravnatelja treba otići, a da je onda ministar Kujundžić uzeo stvar u svoje ruke, lažno predstavljajući javnosti da je to nekakva kadrovska odluka koja je slučajna i umjesto da takve slike ne gledamo u javnosti i, i ono što smo imali priliku vidjeti da je predsjednik upravnog vijeća morao otići, to govori zapravo o načinu kako ministar Kujundžić upravlja resorom, govori o načinu kako se inače upravlja određenim resorima u ovoj zemlji. Mi smo imali prilike nakon predsjedničkih izbora od vas čuti poruku da ćete sa novim izabranim predsjednikom koji je, su naši sugrađani izabrali, imati tvrdu kohabitaciju, a ja bih ovo dala zaključit da sa ministrom Kujundžićom imate neku meku kohabitaciju. Hvala lijepo.
Sada je na redu zastupnik Ante Prenić koji postavlja pitanje ministru regionalnog razvoja i Fondova EU, Marku Paviću, izvolite.
Hvala uvaženi predsjedniče, uvaženi predsjedniče Vlade, poštovani ministrice i ministri, g. Pavić, ulazimo u zadnju godinu mandata ove Vlade, Vlade koja je najavila radikalne zaokrete u politici regionalnog razvoja odnosno smanjenje regionalne različitosti RH. Krajem 2018. donešeni su paket zakona, Zakon o potpomognutom području, Zakon o otocima i Zakon o brdsko planinskom području, stupili su na snagu 1.1.2019.g., znači imamo godinu dana zakona koji su tu na snazi. Da li je išta se promijenilo? Apsolutno se ništa nije promijenilo i dalje ljudi iseljavaju, poglavito iz brdsko planinskog i potpomognutog područja, što je i premijer potvrdio dan nakon izbornog rezultata i poraza gđe. Kolinde Grabar Kitarović. No, što mene najviše ljuti i brine kao čovjek koji dolazi iz brdsko planinskog područja, u samom zakonu ste imali zakonsku odredbu definiranje u roku 6 mjeseci dva pojma u koju ste došli tu pred Sabor, koju ste predstavljali, to je gorski proizvod i gorska iskaznica kao javna isprava koja bi omogućila određene povlastice stanovnicima iz brdsko planinskog područja, 6 mjeseci je davno prošlo, konkretno krajem 6 mjeseca 2019.g. Moje pitanje životno za stanovnike brdsko planinskog područja RH, riječ je preko 200 000 stanovnika, možete li mi reći što konkretno gorski proizvod donosi, kako je definirana gorska iskaznica, koja prava će imati stanovnici iz brdsko planinskog područja RH? Hvala.
Hvala lijepa.
Hvala lijepa, poštovani zastupnici Pranić, poštovani predsjedniče HS, premijeru, saborski zastupnici, ministri, ono što ova Vlada i ako je netko napravio nešto za regionalni razvoj, to je ova Vlada. Kada zbrojimo ukupno davanja van Europskih fondova, samo nacionalna sredstva u zadnje 3.g., dolazimo na preko milijardu i po kuna u koje su ubrojena i sredstva i za otoke, brdsko planinska područja i za potpomognuta područja, kada zbrojimo na to i sredstva iz 2020. dolazimo do ulaganja preko 2 milijarde kuna, u usporedbi prošla Vlada je u regionalni razvoj utrošila u svoje 4.g. 560 milijuna kuna, dakle značajna investicija. Kada na to pribrojimo rezultate i porezne reforme gdje je preko 2 milijarde kuna ostalo jedinicama lokalne i regionalne samouprave vidimo koliko su sredstva otišla jedinicama regionalne i lokalne samouprave. Pored toga, značajna europska sredstva koja je ova Vlada itekako pospješila, ugovorenost je preko 83%, dolazimo do toga da je RH jedno veliko gradilište, gradilište koje upravo imaju od toga koristi naši građani u tim područjima. Vlada je isto tako istaknula i program Slavonija, al evo vi dolazite iz Dalmatinske zagore. Također 7 ITU gradova i 5 malih gradova koji imaju potpomognuta područja u slijedećem financijskom razdoblju bit će proširena, jedno od tih područja će biti i područje Imotskog, drugo područje Metkovića po 120 milijuna kuna. Navedenim zakonima itekako se krenulo u dodatni razvoj i otoka i brdsko planinskih područja i potpomognutih područja, mnoge stvari su se pospješile, osigurali su pravni okviri i za strateško planiranje, na savjetu za Baranju- Srijem pokrenuli smo izradu teritorijalne strategije za Slavoniju-Baranju-Srijem, vjerujem da će slična takva teritorijalna strategija biti izrađena i za Dalmatinsku zagoru. Što se tiče gorskog proizvoda koji kažete, ono će bit napravljeno na temelju hrvatskog otočnog proizvoda koji je jedan vrlo uspješan projekt, koji ubrendira sve zajedničko otočne proizvode i na osnovu tog proizvoda odnosno tog iskustva vjerujem da će skoro biti i pravilnici dovršeni i za ostale proizvode, za ostale hrvatske regije. Prema tome, upravo ova Vlada ulaže u regionalni razvoj, dodatno u slijedećem financijskom razdoblju upravo u Dalmatinsku zagoru ulažemo, 120 milijuna kuna područje oko Imotskog, 120 milijuna kuna područje oko Metkovića će dobiti kroz male gradove gdje njihovi čelnici upravo mogu usmjeriti sredstva koja najviše trebaju građanima na terenu. Tako da, s naše strane, napravljeni su značajni iskoraci, 4 puta više ulaganja nego u regionalni razvoj, nego prethodna Vlada, a sve ostale stvari i prijedloge koje imate, vrlo rado ćemo poslušati, kako da još na bolji način možemo doprinijeti ravnomjernom regionalnom razvoju. U sljedećoj financijskoj omotnici, upravo je i premijer istaknuo pitanje kohezijske politike, visine financijske omotnice gdje se i u Bruxellesu borimo za nacionalne interese, da ta kohezijska omotnica bude što veća i da Hrvatska u sljedećem financijskom razdoblju ima što veća sredstva upravo za koheziju i za to da imamo ujednačen regionalni razvoj RH. Hvala.
Zahvaljujem. Izvolite, očitovanje.
Apsolutno sam, poštovani ministre, nezadovoljan vašim odgovorom, konkretno sam vam postavio pitanje. Imate krovni Zakon o brdsko-planinskom području vaš, imate odredbe članka na kraju samog zakona koji kaže, 36. da ćete donijeti pravilnike, definirati planinsku iskaznicu i gorski proizvod. Niste to napravili. Ja ne znam zaista što vi radite u Ministarstvu regionalnog razvoja. Pričate mi priču o 6 gradova oko Imotskoga, oko Metkovića, oko pojedinih programa. Znate gdje se Vrgorac nalazi? Nalazi se između. I ja nisam kao grad Vrgorac upao u taj program. Zašto? Možda zato što sam nezavisni? Zato što je dolina Neretve većinom HDZ na vlasti, većina Imotskoga na vlasti HDZ. Postavlja se pitanje zašto grad Vrgorac, recimo nije, a graniči i s jednim i drugim. Što se tiče brdsko-planinskog područja, ja ne znam je li vama poznato, ministre, vi se ovdje u Zagrebu grijete u toplom uredu plinom. Područje Dalmatinske zagore, Gorskog kotara i Like te energente nemaju. Griju se na zato skuplje energente. Život je izrazito skup, standard je najniži. Škole se zatvaraju. Doktore je teško pronaći i vi meni ovdje govorite o nekom ulaganju. Pa pogledajte realnost kakva je, pogledajte koliko mladih ljudi iseljava iz tog područja Hrvatska. Stvorit ćete rezervate bez ljudi nastavimo li ovako voditi regionalnu politiku prema 200 tisuća Hrvata koji žive na području Dalmatinske zagore, Like i Gorskog kotara. Možda vas to ne brine zato što nema toliko glasova tamo, HDZ jer nema toliko ljudi. Mene to brine, zaista. I zaista bi volio da ovih narednih, ne znam, 8, 9 mjeseci koliko je ostalo u vašem mandatu napravite nešto u Ministarstvu regionalnog razvoja, da Ministarstvo regionalnog razvoja ne pamtimo po skupim Mercedesima i jeftinom PR-u.
Idemo sad na 27. pitanje, zastupnik Beljak, postavlja ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovani predsjedniče Vlade. Kao što sam već više puta pitao, a nisam dobio odgovor, želim vas pitati ponovo. Radi se, naime o nekad popularnom hotelijersko-kupališnom kompleksu Šmidhen u Samoboru. Svima vama, meni, pa i vama, premijeru, stigao je dokument pod naslovom Institucionalni kriminal u državnim i pravosudnim tijelima i institucijama. Isti dokument je navodno, po mojim informacijama poslan institucijama EU. Neću ulaziti u kvalifikaciju tih radnji koje traju već gotovo 15 godina i za koje vi kao premijer, naravno niste odgovorni, no konačni rezultat svega toga, rezultat tih dugogodišnjih problema mogla bi biti izravna financijska šteta za proračun RH u iznosu, vjerujem da znate, većem od milijardu i 200 milijuna kuna. Da ne spominjem neizravnu financijsku štetu koju trpi grad Samobor jer hoteli i kupalište, ne samo da nisu u funkciji 15 godina nego su, dapače, porušeni do temelja i sad je tamo već u međuvremenu izrasla šuma. Meni osobno kao gradonačelniku Samobora i kao saborskom zastupniku svakodnevno stižu dopisi, svakodnevno stižu upiti i zamolbe od građana, ali i od potencijalnih investitora da reagiram i apeliram na više instance jer ja tu kao gradonačelnik ne mogu napraviti ništa, kako bi se to napokon riješilo na ovaj ili onaj način. Navodno oštećena strana, investitor je spremna doći i osobno, iako su vam slali bezbrojne dopise i obrazložiti o kakvim se, navodno, kriminalnim radnjama radi unutar državnih institucija. Zato vas pitam, dobronamjerno, možete li vi kao predsjednik Vlade RH napraviti bilo što u ovo, u ovih [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] par mjeseci mandata koliko vam je ostalo, mogu samo završiti, molim vas? [[Upadica predsjednik: Završite. Ali brzo.]] osnovati neku komisiju ili odbor koji će saslušati sve strane i možete li pomoći svojim položajem da se stvar napokon raščisti i da oni koji su na državnoj razini [[Upadica predsjednik: Hvala vam kolega Beljak.]] [[Govornik se ne razumije.]] propuste, a navodno ih ima podosta, za to odgovaraju.
Hvala vam. 20 sekundi ste prešli vrijeme. Izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa zastupniče Beljak. Što se tiče ove teme koja se tiče Šmidhena, ja se kao i mnogi Zagrepčani, a i Samoborci, sjećam jako dobro Šmidhena dok je funkcionirao i bilo je lijepo izletište u Samoboru i osobno sam tamo bio puno puta. Ovu temu smo nekoliko puta već doticali ovdje u HS-u, o njoj vodi računa i Ministarstvo državne imovine, DORH, svi koji su uključeni u biti, jedan pravni spor koji traje 15 godina. To nije politički spor. To je pravni spor. Što se mene tiče, ja mogu primiti koga god treba, saslušati, ali pravo rješenje tog problema, koliko sam ja informiran je u pravnoj domeni. I nema tog političkoga presijecanja koje će riješiti ovakvo kompleksno pravno pitanje. To vi uostalom znate i pratite taj dosje bolje nego ja. Ja za njega, moram priznati, nisam imao nekih velikih saznanja dok sam, prije nego što sam postao predsjednik Vlade. U svakom slučaju, evo i nakon ovog vašeg apela, zatražit ću od ministra državne imovine da vidi u kojoj je fazi ovaj slučaj, da li ima nekog napretka od kada smo se njime bavili zadnji put. Ono što ipak moram, s obzirom da ste i vi postavili pitanje, se osvrnuti na ovu vašu izjavu od prije 3 dana. Na nju sam već reagirao iz Bruxellesa. Vidim da ste se ispričali, da nastojite eto, reći da ste bili malo nervozni, vaši partneri koalicijski očito nastoje to sakriti negdje, minimizirati, ne žele ovako emancipirati na sva zvona jednu rečenicu u jednom izvješću koje nije došlo niti na kolegij Europske komisije i baciti na nas kao Vladu ili na državu imidž korupcije, to se zove disproporcionalno napuhavanje nečega. Ovo što ste vi napisali, ima jedan drugi, drugu dimenziju, poslali ste jednu poruku koja je jako opasna, koja je jako loša, poslali ste jednu poruku kojoj ste defakto bili apologet ubojstava za vrijeme bivše SFRJ hrvatskih emigranata i otprilike aludirali da toga nije bilo dovoljno, to su ozbiljni, to, to možete vi pogriješit, al to su misli koje ste vi ili je neko za vas, ja se čak nadam možda da niste ni vi, bilo bi mi drago da niste osobno, stavili kao političku poruku kao čelnik stranke, čelnik HSS-a, ja ne znam šta misli g. Lenart o tome, ne znam što o tome misli g. Vlaović, ne znam što misle vaši članovi. Ja vam mogu reć da unutar HDZ-a i cijeloga biračkoga tijela koje nas podržava da su ljudi zgroženi, ne mogu vjerovati, smatraju da je tako nešto nemoguće 2020., mi predsjedamo EU, suočavamo se s prošlošću, nastojimo u našem društvu gajiti kulturu sjećanja i malo pomalo te duboke i velike podjele u hrvatskom društvu miriti, težiti za istinom i miriti. I zato vam ja savjetujem čisto ovako kao kolega da malo čvršće to povučete, čvršće to povučete, to bi bilo dobro za vas jer ovo što ste napravili pridonosi podjelama, pridonosi podjelama u hrvatskom društvu i to nije dobro, to je politički loše, uzburkali su se ljudi na tu izjavu, nisu mogli vjerovati i zato evo čisto, s obzirom da već pitate, sam vam to htio reći dobronamjerno kao što ste vi meni postavili dobronamjerno pitanje oko Šmidhena, a ja ću sa političkom voljom tražit od ministra Banožića da to popravi, a ja vama dobronamjerno kažem nemojte to činit, nije to dobro, radite stvari koje imaju velike tragove, velike posljedice, mi se s time istinski ne slažemo i kad god budete tako nešto napravili reagirat ćemo, da je to napravio neko od nas, moram priznat da bi bilo nezamislivo što bi vi sa ovog strane političkog spektra [[Upadica: Hvala vam]] učinili nekome da je došao iz ove strane političkog spektra, nemojmo to smetnuti s uma, to su ti dvostruki kriteriji i licemjeri.
Izvolite očitovanje.
Evo poštovani predsjedniče Vlade, ja vam se zahvaljujem na jednom uglađenom i finom odgovoru, ja sam svjestan naravno težine svega toga i zahvaljujem se što ste reagirali normalno, to se već dugo nije vidjelo, moram priznati, od vas. Isto tako, ja vam ne zamjeram ništa, naravno da ćete se uhvatiti za bilo što jer znam da ste izgubili jedne izbore, da ste izgubili druge i da ćete vrlo skoro izgubiti i treće izbore i to je tako u politici, znate izbori se gube, izbori se dobe. Volio bih da ste ovakvu ispriku kakvu ste čuli od mene u više navrata, da ste zatražili od onih koji su podržavali teroriste koji su ubijali ljude u ime RH umjesto da ste takvima pustili na svojim službenim stranicama da podržavaju vašu kandidatkinju, da ste to napravili onda bih vjerovao u vašu dobronamjernost, ovako to nažalost ispada samo licemjerje. Hvala.
28. pitanje zastupnik Mladen Madjer postavlja ga ministrici znanosti i obrazovanja Blaženki Divjak, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Moje pitanje upućeno ministrici, a radi se o sufinanciranju djece u dječjim vrtićima. Znamo da su jedinice lokalne samouprave su glavni izvor financiranja djece u dječjim vrtićima, znamo da se škole sufinanciraju iz regionalne samouprave odnosno iz državnog proračuna, pa pitam da li je ministarstvo planira preusmjeravanje dijela sredstava za sufinanciranje djece u dječjim vrtićima? Jer znamo da jedinice lokalne samouprave dobile su određena veća sredstva ovom poreznom reformom što pozdravljamo, ali mislim da bi se trebalo i Ministarstvo obrazovanja direktno uključiti i u sufinanciranje djece u dječjim vrtićima, a ne to ostaviti samo jedinicama lokalne samouprave. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala g. predsjedniče HS, zahvaljujem g. zastupniku na ovom pitanju, zapravo sudjelovanje djece u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju vrlo je važna tema. Nažalost, mi tu zaostajemo za recimo prosjekom EU, kod nas je postotak djece koji sudjeluju odnosno jesu pokriveni ranim i predškolskim odgojem i obrazovanjem do 4.g., po najnovijim podacima 83%, istina je, to je pomak, to je podatak iz 2017., to je pomak u odnosu na 2016. za 7 postotnih bodova, međutim to je još uvijek daleko od našeg cilja, a to je 95% i zato ja kažem da je ovo vaše pitanje relevantno. Istina je isto tako da se u posljednjih nekoliko godina izuzetno puno ulagalo baš u infrastrukturu jer ovaj podatak koji govori o tome da mi imamo pokrivenost svega 83% djece ranim i predškolskim odgojem do 4.g., zapravo je uglavnom adresirano i u izvješću Europske komisije gdje se izričito kaže da je to zbog toga jer nam nedostaje infrastrukture i zato jer nam nedostaje osoblja koje zapravo s djecom treba i raditi. Što se tiče infrastrukture ja sam sigurna da će novi podaci pokazati da imamo veći obuhvat s obzirom je da je ova Vlade, dakle na razini Vlade temeljem, znači investicija iz različitih ministarstava u posljednjih nekoliko godina obnovila ili dogradila, izgradila 500 vrtića u RH, što ja mislim da je veliki pothvat, to je, ako se ja ne varam, oko milijardu i pol kuna, znači investicije, što je, slažemo se, dobro. Ono što je s druge strane ipak obaveza, a temeljem Zakona o ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju da financiranje prvenstveno plaća i financiranje, većinsko financiranje vrtića je na jedinicama lokalne područne odnosno regionalne uprave, samouprave. I u tom smislu je zakon tu dosta jasan ono što mi kao ministarstvo radimo, radimo znači nadzor, radimo nacionalni, nacionalni kurikulum koji se onda mora primjenjivati i isto tako vodimo računa o tome da ti vrtići ispunjavaju određene uvjete. Nama je u zadaći sufinanciranje, sufinanciranje programa, znači posebnog programa javnih potreba koje se uglavnom odnose na ako se ja dobro sjećam tri kategorije, to su djeca s teškoćama da roditelj djece odnosno djeca pripadnici nacionalnih manjina. Mi u državnom proračunu tu imamo osigurano oko 19 milijuna kuna koje onda rasporedimo za te programe. Znači to je dio jedne, ja bih rekla sustavne politike gdje se ulaže u infrastrukturu, gdje se ulaže naravno u suradnji sa osnivačima, gdje se ulaže u samo opremanje vrtića i jasno u kvalitetne, u kvalitetne programe. U tom smislu velim mi ispunjavamo svoju zakonsku obvezu, a sigurna sam da možemo još iskoristiti i sredstva iz fondova kako bismo podigli i ja bih rekla broj odnosno povećali broj ljudi koji rade u vrtićima jer tu vidimo nedostatak i u tom smislu imamo i određena zakonska rješenja i još nešto sredstava u fondovima koja bismo za tu namjenu mogli iskoristiti. Evo, ja se nadam da sam odgovorila na vaše pitanje.
Izvolite očitovanje.
Pa djelomično sam zadovoljan, ali i jasno da nisam u krajnosti potpuno zadovoljan jel znači nema u naznaki sufinanciranje, jel znamo da negdje ekonomska cijena vrtića od 1.500 do 2.000 kuna po djetetu zavisno o broju djece, zavisno o vrtiću i znamo da jedinice lokalne samouprave koje imaju veći proračun da sufinanciraju više da ide manji teret roditeljima, ali bojim se i svjestan sam da je izgrađeno i novih vrtića da je uloženo u infrastrukturu, al se bojim da jedinice lokalne samouprave koje nemaju sredstva da će doći do problema da neće jednostavno roditelji uz ovu, uvjete koje imaju neće moći plaćati, a jedinica lokalne samouprave neće moći sufinancirati djecu. Pa evo, ali može se bez obzira na to ja apeliram na Vladu RH koja bi sad morala donesti novu uredbu o eksploataciji ugljikovodika gdje bi trebalo se povećati sredstava baš jedinicama lokalne samouprave da iz tog djela mogu sufinancirati evo npr. djecu koja polaze u dječji vrtić. Jer koliko imam informaciju da je taj omjer sada predviđa se 4 4 2, mislim da nije to u redu prema jedinicama lokalne samouprave. Jedan dio velim sredstava mogao bi se izdvojiti upravo za djecu za sufinanciranje djece u dječjim vrtićima u jedinicama lokalne samouprave. Hvala.
Idemo na 29 pitanje zastupnik Domagoj Hajduković postavlja ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine Plenković komentirajući poraz vaše kandidatkinje na predsjedničkim izborima rekli ste i citiram: „To je stvar demografije, tamo gdje HDZ ima bolje rezultate danas živi manje ljudi.“ kraj citata. Sukladno vašoj izjavi moje pitanje stoga glasi. Hoćete li nakon što ste priznali explicite u ovoj izjavi da HDZ loše utječe odnosno da HDZ-ova vlast loše utječe na demografiju Hrvatske podnijeti ostavku i tako postati prvi HDZ-ovac koji je učinio bar nešto za sprječavanje ili smanjivanje iseljavanja iz Hrvatske? Hvala.
Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Hajduković, dakle ovakve zaključke izvodit iz moje rečenice koja je bila ništa drugo doli prenošenje činjenica koje su na našim internim sastancima kazali kolege koji su čelnici županijskih organizacija u slavonskim županijama, činjenice. U krajnjoj liniji imali ste sad i jednu medijsku kuću koja je išla verificirati brojeve pa su točno rekli da je to sve istina. Dakle, ovo što ste vi sada kazali je opet kao i ovo maloprije o korupciji, o kaosu, o ne znam čemu nastojanje da izvan svih proporcija pokušate stvoriti neki politički spin. A ja ću vam reći slijedeće. Nijedna vlada nije učinila više za Slavoniju od ove vlade, od prvog trenutka, od izbornog programa 2016. i projekta Slavonija, Baranje i Srijem. 12 milijardi ugovorenih kuna iz aktualne financijske omotnice koju smo prilagodili ne bi li dali razvojni impuls onim županijama osim vaše, vi ste iz Osječko-baranjske, osim vaše sve ove 4 ostale su praktički na začelju po svim mogućim ljestvicama razvoja hrvatskih županija. I njima treba potpora. I zato smo išli u taj projekt, da objedinimo, da imamo jednu koheziju aktivnosti i kad je riječ o investicijama u infrastrukturi, kada je riječ o poljoprivredi, kada je riječ o ruralnom razvoju, kada je riječ o zaštiti okoliša, kada je riječ o decentralizaciji i potpori pojedinih jedinica lokalne samouprave, poduzetničkim projektima, nizu aktivnosti koji imaju zadaću revitalizirati Slavoniju. Pitanje demografske revitalizacije ne samo da smo ga prepoznali kao problem s kojim Hrvatska živi zadnjih nekoliko desetljeća, to nije problem koji je počeo niti sa SDP-ovom vladom, niti sa ovom Vladom HDZ-a, to je problem koji Hrvatska ima. Mi smo u odnosu na '91. izgubili skoro 700.000 ljudi na ovaj ili onaj način i to su činjenice. Ovakav krupni problem nižeg prirodnog priraštaja, činjenice da imamo otprilike 15-tak tisuća ljudi manje svake godine jer tolko nažalost ljudi umre nego što ima novo rođenih, to su naše realnosti, sve demografske mjere koje smo poduzeli, bilo kroz Ministarstvo demografije, Ministarstvo financija, Ministarstvo obrazovanja, Ministarstvo graditeljstva, prostornog uređenja sa stambenim kreditima, niza drugih aktivnosti ide za tim da promijenimo okolnosti pa i ova zadnja porezna reforma o 0 poreza na dohodak za ljude do 25-te godine i 50% od 26 do 30 su poruke i signali da mladi formiraju svoje obitelji u Hrvatskoj i ostaju u Hrvatskoj. Ono što je činjenica, isto tako, a to nije problem svojstven samo nama nego i drugima, jedna od 4 temeljne slobode, sloboda kretanja, koju smo dobili članstvom u EU omogućila je našim sugrađanima da imaju priznate kvalifikacije, da ne moraju imati kvote, da ne moraju imati radne dozvole i mogu slobodno doći sa svojim obrazovanjem i kvalifikacijama na tržište rada drugih članica bez ograničenja. I Austrija će ta ograničenja ukinuti, zadnje, evo drži ih do kraja, 30. lipnja 2020. I taj koktel nižeg prirodnog priraštaja i slobode kretanja dovodi do ove situacije koju imamo. Naša je zadaća, pa i kroz Dubravku Šuicu koja ima taj portfelj na razini cijele Europe prvi puta našom inicijativom da uđemo u fenomen problema odlaska ljudi iz ruralnih krajeva u urbane iz manje razvijenih u više razvijene, da ga učinimo dvosmjernim. I to je ono na čemu radimo i stoga obrnuto, mi možemo biti zadovoljni s onim što smo učinili za Slavoniju u odnosu na druge i na tom tragu [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] ćemo raditi i u idućem razdoblju.
Izvolite, očitovanje.
Hvala lijepo. Pa predsjedniče Vlade, otkrit ću vam jednu tajnu. Zašto Međimurje, zašto Varaždinska županija, zašto Krapinsko-zagorska županija, zašto Istarska županija, zašto Rijeka nemaju tako evidentan problem demografije? Zato što tamo nije na vlasti HDZ. Čisto zato jer podsjetit ću vas, sad ću vas ponovo citirati, citiram tamo gdje HDZ ima bolje rezultate, danas živi manje ljudi. Dakle, po meni vi sami vidite da gdje pobjeđuje HDZ vlada demografska pustoš, apatija, beznađe. Pa ne odlaze ljudi zato što im je dobro. Budući da dolazim iz Slavonije kako ste rekli, to itekako mogu sam vidjeti. U 5 slavonskih županija, od njihovog postanka na vlasti je HDZ ili njegovi derivati. Vrlo kratko u Osječko-baranjskoj županiji nije bio HDZ, bio je HDSSB i slični koji su proizašli iz HDZ-a. Jedini razlog zašto je Osječko-baranjska županija razvijenija je zato što je tamo najveći grad u Slavoniji, Osijek koji je motor razvoja županija i regija na kojoj, pogodit ćete, na vlasti gotovo nikad nije bio HDZ. Vrlo kratko. To su razlozi, predsjedniče Vlade, a vrlo je dobro poznato da ono što je uzrok problema, ne možete biti njegovo rješenje. Zato vas pozivam još jednom, dajte ostavku i spasite Hrvatsku. Spasite Hrvatsku od korupcije. Spasite Hrvatsku od demografske katastrofe. Spasite Hrvatsku od apatije, spasite Hrvatsku od netransparentnosti, spasite Hrvatsku od sebe, spasite Hrvatsku od HDZ-a. Hvala.
30. pitanje, zastupnica Božica Makar, postavlja ga ministru regionalnog razvoja i fondova EU Marku Paviću, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a. Uvaženi predsjedniče Vlade i ministri. Poštovani ministre Paviću, pa svi smo svjesni da u posljednje 2 godine EU fondovi su postali generatori razvoja u RH. Značajnu ulogu u tome imaju upravo integrirana teritorijalna ulaganja i taj mehanizam koji omogućuje integriranje različitih sredstava iz različitih izvora, različitih fondova i operativnih programa, kao i njihova ulaganja u aktivnosti s ciljem jačanja uloge gradova kao pokretača gospodarskog razvoja. To je i izazov brojnih članica EU kako učiniti upravo ta integralna ulaganja, upravo integralnima i integrirati ih. Stoga me zanima, konkretno, koji su prioriteti ministarstva u narednom razdoblju i što jedinice regionalne lokalne samouprave mogu očekivati što se tiče raspodijele sredstava iz aktualne financijske omotnice, dakle, čemu se mogu nadati naši gradovi, općine i županije? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa poštovana zastupnice Makar, poštovani predsjedniče Sabora. Zastupnici, predsjedniče Vlade i ministri. Imate pravo, upravo instrument integralnih teritorijalnih ulaganja ili tzv. ITU mehanizam je jedan vrlo fleksibilan mehanizam koji gradovima omogućuje itekakav značajan razvoj. Do sada u Hrvatskoj postoji 7 gradova, odnosno 4 aglomeracije, Zagreb, Osijek, Split, Rijeka plus Zadar, Slavonski Brod i Pula koji iz Operativnog programa konkurentnost i kohezija ima na raspolaganju preko 2,3 milijarde kuna plus dio koji dolazi iz Europskog socijalnog fonda. Do sada je objavljeno preko 77% poziva, nešto više od četvrtine je ugovoreno, ono što svakako od postojećih gradova očekujemo, da završe ovu financijsku omotnicu i ugovore. Znamo da je bilo malo izazova oko pripreme interventnih lista, oko uspostave sustava upravljanja, ovo je u biti nešto što mi zovemo naši meta jezikom, PT3, odnosno provedbeno tijelo 3. razine, gdje grad odnosno gradovi koji koriste ITU mehanizam itekako imaju mehanizam za ulaganje sredstva i za one prioritete koje iz drugih fondova ne mogu ulagati. Recimo, gradovi mogu ulagati u izgradnju škola iz ITU mehanizama. Tako da, ono što od postojeće omotnice očekujem, završetak ugovaranja i poštovanje rokova. Vjerujem da će se to ispoštovati naprosto zato što su gradovi shvatili snagu ITU mehanizma, njegovu fleksibilnosti i da mogu ulagati. Nedavno je bila konferencija, isto tako EU komisije u Osijeku gdje smo, gdje EU komisija prezentirala iskustva ostalih zemalja članica, bili su gosti iz nekoliko zemalja članica koji isto imaju ITU mehanizme i mislim da tu imamo slične izazove svi, a to je kako da ta ulaganja postaju integrirana teritorijalna. Ono što vidimo iz iskustva, a to ćemo svakako inzistirati u sljedećoj financijskoj omotnici, da ne mogu svi projekti biti u središtima gradova koji provode ITU mehanizam, pa tako da imate situaciju sada da Rijeka ima recimo jedan od ITU mehanizama, mi, Eurocentar ne ide u Gorski kotar, iako je Gorski kotar dio ITU mehanizma cijele aglomeracije koje je Rijeka prijavila. Nadalje, ta područja u sljedećem razdoblju proširit će se još sa Karlovcem, Dubrovnikom, Varaždinom, Vinkovcima, Siskom, Šibenikom i Bjelovarom. Vidjet ćemo da li će neki od njih sukladno korištenju sredstava možda već ući i u kraj ove omotnice, ali u lipnju 2019. donešena je odluka da se proširi sa njima. Ti gradovi trebaju napraviti teritorijalne strategije, trebaju definirati paket mjera tzv. interventne liste u šta će ulagati. Koja će točno biti visina omotnice, to čekamo još završetak pregovora cjelokupnog višegodišnjeg financijskog okvira. Trenutačno su velike razlike između stajališta Vijeća i Parlamenta, Hrvatska će isto imati tako značajnu ulogu u samom zatvaranju i višegodišnjeg financijskog okvira, isto tako i uredbi koje se tiču kohezije, konkretno CPR uredbu koja definira pravila uključujući ITU mehanizma, bit će odnosno trijalozima ću i ja osobno sudjelovati između Europskog vijeća i Europskog parlamenta u sljedećim mjesecima. Prema tome, zaključno ITU mehanizam je kako dobar, značajan, fleksibilan omogućuje gradovima da financiraju nešto što inače ne bi mogli iz drugih sredstava, treba ga koristiti. I upravo ovo što ste rekli, treba ga ojačati da bude integriran i da bude teritorijalan, a da nisu samo ulaganja. Hvala lijepa.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepa na iscrpnom odgovoru. Zadovoljna sam tim više jer očekujem da će biti dovoljno sredstava u financijskoj omotnici, a i da će se naši gradovi pripremiti bolje nego što je to bilo na početku i da će uspjeti ispoštivati rokove i sve ostalo što se o tome traži da bi mogli povući sredstva iz ovih fondova. Hvala.
Prije prelaska na iduće pitanje samo informacija da možete planirati vrijeme. Dakle nakon završetka Aktuelnog prijepodneva bit će slobodni govor, onda će biti stanka i nastavljamo u 15,30 sa točkom dnevnog reda Izvješće predsjednika Vlade o održanim sastancima Europskog vijeća u 2019. godini. Idemo sada dalje, zastupnica Sabina Glasovac pitanje postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani gospodine Plenkoviću. 2006. godine vaši tadašnji kolege iz HDZ-a odnosno pola Vlade RH bilo je na raftingu na Zrmanji, evo i fotografije, tu me i ministrica tada Kolinda Grabar Kitarović, ministar Kirin, ministar Kalmeta, ministar Čobanković. zvijezda tadašnjeg raftinga bio je ministar Čobanković, sljedeće godine su svi simpatično nosili majice na sljedećoj rafting ruti „Svi smo mi Čo“ i sve je to bilo lijepo u smislu i promicanja hrvatskog turizma i u smislu promicanja ljepote i važnosti jedne od najljepših hrvatskih rijeka to jest Zrmanje. Međutim moje pitanje vama glasi danas, 2006. godine bili ste ovdje prvi na raftingu na smaragdno zelenoj rijeci, gdje ste danas? Gdje ste danas kada ova rijeka više nije smaragdno zelena nego je boje mazuta sivo crna? Znači nije tajna da se opasne tvari izlijevaju u Zrmanju dugi niz godina, međutim ovakvu ekološku katastrofu koja se dogodila nekoliko dana prije ove godine, znači krajem prosinca naprosto ljudi ne pamte. Građani, udruge pišu peticije, pišu priopćenja, mole vas da nešto učinite. Znači ukoliko se ne nađe trajno rješenje zaista ovdje prijeti veliki ekocid. Moje pitanje vama glasi, do kada kanite ignorirati problem s kojim se suočavaju ne samo stanovnici nego i činjenicu da su ovo i kaznena djela protiv života, protiv zaštite okoliša. Moramo štiti vodu, tlo, što kanite učiniti, što ste učinili?
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa zastupnici Glasovac na ovom pitanju. Vidim da ste vi veliki fan HDZ-ovih ranijih članica i članova vlade kada se valjda nalaze malo na team buildingu, na raftingu čuvate njihove slike, pokazujete ih javnosti, hvala vam na toj besplatnoj promociji. Vodit ćemo računa o vašem afektivnom odnosu prema ranijim članovima Vlade pa čak i sloganima na majicama. To moram priznati da me čak iznenadilo da ste tako precizan poznavatelj ranijih HDZ-ovih vlada. Što se tiče onečišćenja rijeke Zrmanje, dakle prema podacima, premda je ovo više pitanje za ministra Ćorića i ako treba oni će vam odgovoriti preciznije, koje imam od Ministarstva zaštite okoliša tamo je provedena sanacija prije desetak godina. Ovo onečišćenje koje se dogodilo je odmah utvrđeno, tamo su izašle nadležne inspekcije i Državni inspektorat, poduzete su odgovarajuće radnje, naloženo je Hrvatskim vodama da provode pojačani nadzor, angažiranja je specijalistička tvrtka koja se zove IND-EKO i započela je sa sanacijom onečišćenja rijeke Zrmanje. Što se tiče uzoraka vode, HZJZ prati tu cijelu priču, analizira uzorke i vodit će računa o tome da i javnost, a i svi zainteresirani znaju kakva je situacija. Ono što ćemo dalje poduzimati je da se prvo utvrde uzroci, da se utvrde razmjeri, da se poduzmu sve mjere za prestanak takvog onečišćenja te da rijeka Zrmanja i dalje bude onako lijepa kako ju vi nazivate smaragdne boje. Prema tome, ovo su pitanja koja će nadležna tijela, vode, inspektora, Ministarstvo zaštite okoliša, specijalizirane tvrtke koje se s time bave rješavati. A ukoliko ima nečije odgovornosti, siguran sam da će se i na tom tragu poduzimati odgovarajuće radnje. Hvala vam lijepa.
Izvolite očitovanje.
E vidite poštovani premijeru, upravo zbog te nestručno nezavršene, nestručno provedene i nezavršene sanacije su građani bijesni i ovo se događa. Potrošeno je 120 milijuna kuna, vode se neki kazneni, ozbiljni kazneni postupci protiv aktera te priče, uključujući i g. Mladinea i upravo zbog vaše te sanacije koja je neuspjela, nedovršena, imamo danas prijetnju još većom ekološkom katastrofom a ja vas pitam slijedeće. 2015. g. Ministarstvo zaštite okoliša je donijelo, dalo suglasnost na sanacijski program bazeni crvenog mulja i lužine bivše tvornice glinice u Jasenicama, 2015. g, program sanacije, novi, dovršetka sanacije, normalne sanacije, osigurano 100 milijuna kuna 2015. g., gdje su te pare? Gdje je taj program? Zašto nije proveden i u čijoj ladici stoji i za čiji račun stoji? A sad da ne bi opet ispalo da ja čuvam slike, da se koristim politikanstvom, čuvam, da, zato jer ne volim licemjerje, kad je netko prvi negdje gdje se treba slikati, a kad treba rješavati probleme tih građana, inače o mojoj županiji se radi pa sam posebno osjetljiva na taj dio, onda ih nema nigdje, onda probleme ignoriraju i rješenje problema čuvaju u ladici. Ja se samo nadam da ovi svi ministri više nisu ministri, nestali su s ministarske političke scene, zadnja je ova Predsjednica RH, ja se samo nadam da Zrmanju, to nije neka velika šteta za Hrvatsku, ali bi bila šteta da njihovu sudbinu podijeli Zrmanja i da Zrmanje nestane. Ako se lužine izliju u Zrmanju, više tamo živih organizama biti neće a da bi se lakše snašli u ovom što sam vam rekla, da potražite u prašnjavim ladicama, predmet na koji je pala prašina i da vratite te novce i pokušate riješiti problem tih ljudi, ja ću, neću vama, evo ministru Ćoriću, on je bliže ću ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala vam. Idemo na 32. pitanje, zastupnik Tulio Demetlika pitanje postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću.
Hvala, g. predsjedniče. Poštovani premijeru Plenković, postavit ću vam vrlo konkretno i jasno pitanje, stoga molim i vrlo konkretan i jasan odgovor. Vjerujem da ste i vi upoznati sa činjenicom da će se 22.1. znači točno za 7 dana, u Pazinu održati ročište na kojem bi skupština vjerovnika trebala donijeti odluku o planu stečajne upraviteljice Uljanika d.d. Tim se planom predviđa likvidacije krovne tvrtke Uljanik grupe ali i oživljavanje brodogradnje i to na način da se prenesu koncesije, oprema i započete gradnje na tvrtku Uljanik brodogradnja 1856. Sudbina Uljanika je dakle u rukama vjerovnika a u donošenju te odluke ključan glas je glas države odnosno vaše Vlade. Osim toga, sve je izvjesnije kako pulsko brodogradilište ima šanse udahnuti novi život. Kako doznajem, poslovni plan za nastavak brodogradnje trebala bi uskoro Vlada razmatrati ma sjednici. Odobravanjem te strategije koju je na zahtjev stečajne upraviteljice Uljanika d.d. i uz podršku stečajnog upravitelja Uljanik brodogradnje izradio stručni tim radnika Uljanika, država kao najveći Uljanikov vjerovnik omogućila bi dovršetak broda Stočar a time i zapošljavanje otprilike 500 bivših Uljanikovaca. Budući da se i dalje nastavlja neizvjesnost za brodogradilište Uljanik kao i za sve radnike a i njihove obitelji, molim vas da danas otvoreno kažete koji će stav zauzeti RH kao većinski vlasnik Uljanika? Hvala.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepa. Zastupniče Demetlika, vidim da vi kao zastupnika IDS-a stalno pokazujete interes za Uljanik što je dobro, ova je Vlada napravila toliko važnih projekata i konkretnih ulaganja u Istarsku županiju da mi je malo žao da se to nikada ne reflektira ni u nekakvom političkom uvažavanju tih činjenica. Od pulske bolnice do Istarskog ipsilona pa do ulaganja u turizam i niza ostalih stvari koje poduzimamo a da ne govorim o plaćanju državnih jamstava u iznosu od 4,5 milijarde za izgrađene brodove u brodogradilištu Uljanik koje je većinski naravno u privatnom vlasništvu. To vi jako dobro znate i za razliku od vas koji ste čitali ovo pitanje, ja sam nažalost kroz ovaj mandat, pa moram priznat, bez gledanja papira, gotovo naučio niz detalja o brojnim hrvatskim kompanijama koje su na ovaj ili onaj način u svojevrsnom čistilištu hrvatske ekonomske tranzicije. Od Agrokora s kojim smo praktički krenuli u mandat pa do Petrokemije, Borova, Brodotrogira recimo, Trećeg maja, Uljanika i niza ostalih. Ono što ova Vlada radi a razliku od nekih drugih koje su izdavala jamstva i prebacivale probleme na neke druge, gledamo kako da ciljanim, precizno identificiranim mjerama financijski održivim jer mi ne možemo više se baviti brodogradnjom tako da povećamo gubitke za državu nego da ih smanjujemo, to je poanta jer postoje i druge kompanije u Hrvatskoj koje gledaju kako se ponašamo prema brodogradnji a u subvencijama smo im dali ja mislim, više od 35 milijardi u zadnjih 30-ak godina. Mi ćemo se pripremiti za to ročište, danas također imamo jedan sastanak koji se upravo tiče te teme između ovoga djela saborske rasprave i popodnevne, razgovarali smo i sa predstavnicima sindikata, Ministarstvo gospodarstva i Ministarstvo financija kontinuirano gledaju kako pronaći održivo rješenje, tema i Uljanika i Trećega maja bila je na dnevnom redu i naših razgovora sa izvršnom potpredsjednicom Europske komisije nadležnom za državne potpore a to je Margrethe Vestager, možda ste i to vidjeli, to je također bilo prošloga tjedna, za to smo, kako bi rekli ovi tu se šepurili, pravili se važni, činili cirkus od rotirajućega predsjedništva, ne, koristimo naš utjecaj da rješavamo i ekonomske probleme hrvatske tranzicije, to vam je bit hrvatskoga predsjedanja, a za one koji o tome baš ništa ne znaju i koji sumnjam da bi išta mogli napravit, to valjda predstavlja neku ekstra aktivnost koja nije možda u interesu hrvatskoga naroda. Mi ćemo imati našu poziciju, vidjeli smo poslovni plan, razumjeli smo poruku i sindikalnih čelnika Uljanika koje smo primili odmah nakon Božića, koji su bili u Vladi i ministar Horvat će o tome izvijestiti javnost. Hvala vam.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem na odgovoru, je li znate g. premijeru kod nas u Istri kažu „ča je bilo bilo je, a okrenimo se sutrašnjici i ča je bilo bilo je i okrenimo se budućnosti“ i ja ću reć, neću izraziti svoje zadovoljstvo ili nezadovoljstvo vašim odgovorom jer to nije bitno, bitno je da li će upravo radnici Uljanika, oni koji su trenutno na zavodu za zapošljavanju biti zadovoljni vašim odgovorom. Radnici već 2.g. čekaju s nestrpljenjem odgovor, odgovor ove Vlade da isto tako konačno se donese prava državnička odluka jer jedino ova Vlada je cijelo ovo vrijeme jedina imala ovlasti da nešto učini odnosno da se nađe održivo rješenje. No nažalost do dana današnjega nije se dogodilo. Ja ću reći da, budući da ste i vi i vaši ministri krojači sudbine svih građana u RH, a u ovom konkretnom slučaju radnika Uljanika, ali i njihovih obitelji, a rekli smo više puta da su u vašim rukama i platno i škare, ja ću danas iskoristiti prigodu da vam poklonim jedan krojački metar, pa vas molim da skrojite sudbinu na način da vaši kriteriji budu jednaki za sve radnike u RH, da koristite isti metar, da imate istu mjeru i budući da i sami često izjavljujete da su vaši kriteriji za čitavu RH jednaki, da isto tako za ove radnike Uljanika imaju tu nadu [[Upadica: Hvala vam]] da ostanu u RH.
Idemo sada na 33. pitanje, zastupnik Miro Totgergeli postavlja ga ministru regionalnog razvoja i Fondova EU, Marku Paviću, izvolite.
Hvala predsjedniče HS, poštovani predsjedniče Vlade, potpredsjednici i ministri, ministrice, zastupnice i zastupnici, postavljam pitanje ministru regionalnog razvoja i Fondova EU, dolazim iz županije koja je po razvijenosti i po gospodarskoj snazi među najnerazvijenijim županijama u RH, a vi u svojim javnim nastupima ističete da je upravo ravnomjerni regionalni razvoj jedan od vaših temeljnih ciljeva, a to je i jedan od temeljnih ciljeva Vlade g. Andreja Plenkovića, zato vas pitam jer to zanima i građane i poduzetnike, ali isto tako i načelnike, gradonačelnike naše županije kojim to programima i instrumentima već sad radite, s kojima ćete radit u budućnosti na ostvarenju tog temeljnog cilja, a to je ravnomjeran regionalni razvoj RH? Hvala.
Poštovani ministar Pavić izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče, zastupnice i zastupnici, poštovani potpredsjedniče HS, predsjedniče Vlade s ministrima, hvala lijepa na pitanju, ako je neka Vlada radila na ravnomjernom regionalnom razvoju i na tome da sve hrvatske županije dođu i približe se europskom prosjeku, to je upravo ova Vlada. Kada gledamo mogućnosti koje su županije odnosno dijelovi RH imali iz EU fondova ova Vlada zatekla je 9% ugovorenih sredstava, sad smo na 83,4%. Ako nekom treba argument jedan jedini zašto je hrvatsko članstvo u EU dobro za građane RH, pogledajmo samo podatak da kad oduzmemo članarinu u EU da je neto smo uprihodili više od 20 milijardi kuna i imamo isplaćeno preko 3,3 milijarde EUR-a. RH je jedno veliko gradilište, to vidimo svaki dan na terenu kad smo i u vašoj županiji zastupniče i u gradu Bjelovaru i upravo sredstva koja su iz EU na raspolaganju su za regionalni razvoj. Pored toga, ova Vlada je više nego gotovo učetverostručila sredstva nacionalna za regionalni razvoj tako da sredstva koja su tu za otoke, brdsko planinska područja i potpomognuta područja podigli smo dakle, kada zbrojimo i sa ovom godinom preko 2 milijarde kuna ulaganja, prošla Vlada u cijelom četverogodišnjem mandatu 560 milijuna kuna, dakle 3 i po puta veća ulaganja u regionalni razvoj. Upravo one najranjivije županije, a u početku smo detektirali da je to upravo 5 slavonskih županija, 12 milijardi kuna ugovorenih dosad sredstava, preko 4,5 milijardi kuna isplaćeno. Europski fondovi mijenjaju RH, Europski fondovi mijenjaju regije, mijenjaju naše županije, omogućuju isto tako kvalitetni život, bolji pristup zdravstvu, školstvu, bolji pristup prometu, cestama, prometnicama koje dižu kvalitetu života naših građana. Isto tako ova Vlada nijedna kao do sada nije imala dijalog sa županima, imamo svakih 6 mjeseci koordinaciju sa županima, 480 milijuna kuna smo uložili u razvoj regionalnih koordinatora koje su u … [[Govornik se ne razumije]] županijske regionalne razvojne agencije i koje će pripremati isto tako slijed odnosno PayPal projekata za slijedeće financijsko razdoblje. Sveukupno dakle ulažemo maksimalno koliko je moguće u regionalni razvoj, izdvajamo iz nacionalnih sredstava. Kada zbrojimo europska sredstva koja sam rekao da smo do sada iskoristili 83,4%, kada zbrojimo nacionalna sredstva preko 2 milijarde kuna u regionalni razvoj, kada zbrojimo efekte porezne reforme preko 2 milijarde kuna koje su ostale jedinicama lokalne i regionalne samouprave to su prave reforme ove Vlade. Kada zbrojimo projekt Slavonija, Baranja, Srijem preko 12 milijardi kuna. Prema tome, svjesni smo da je uvijek moguće bolje, radimo na razvoju novih instrumenata za regionalni razvoj za buduće financijsko razdoblje, borimo se isto tako i da nacionalna omotnica ostane što više očuvana. Svjesni smo isto tako izlaska Velike Britanije i najveće neto uplatiteljice, ali rezultati su tu i upravo regionalni razvoj i ujednačenost svih hrvatskih krajeva prioritet je ove Vlade. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovani zastupnik Miro Totgergeli.
Hvala vam na iscrpnom odgovoru, hvala vam i na onome što radite na ravnomjernom regionalnom razvoju RH. Spomenuo bi da upravo za naše nerazvijene županije kao što je moja svaka kuna više koja dođe u županiju upravo pridonosi tome da se što bolje razvijamo i stignemo ostale dijelove Hrvatske. U tom kontekstu bi spomenuo i ono što je napravilo vaše ministarstvo prošle godine kad je napravilo novu statističku podjelu RH gdje je nas maknulo od Grada Zagreba i dalo mogućnost našim gospodarstvenicima da dobije, da dobiju veća sredstava u budućnosti nego što to su to mogli dok su bili zajedno sa Gradom Zagrebom. Tu moram spomenuti i činjenicu da je upravo SDP i aktualni župan da su nas gurali u regiju sjever gdje bi tih 15-tak posto za gospodarstvenike bilo direktno manje sredstava, a upravo se zahvaljujem i vašem ministarstvu, vladi, ali i svim onim načelnicima i gradonačelnicima koji zajedno sa mnom nisu to dopustili i ipak smo se našli u Panonskoj Hrvatskoj gdje će gospodarstvenici imati veću perspektivu u narednom vremenu. Hvala.
Hvala. Slijedeće pitanje postavit će poštovana zastupnica Branka Juričev Martinčev ministru turizma Gariu Cappelliu.
Hvala vam lijepo poštovani potpredsjedniče. Uvaženi ministri i ministrice, ministre Cappelli evo iza nas je 2019. godina još jedna rekordna turistička godina sa kojom, za koju možemo s ponosom reći da bilježimo 5% veći broj dolazaka gostiju. Naime, u RH posjetilo nas je 20,7 milijuna gostiju. Također imamo 2,4% veći broj noćenja, brojka kaže 108,6 milijuna noćenja ostvareno je u 2019. godini što je daleko više nego što je to bilo u 2018., a i ona je bila rekordna u odnosu na onu prethodnu i tako redom. Naravno, tu imamo i porast turističkog prihoda što nas iznimno veseli. Turistička ponuda je svakim danom sve bolja, sve kvalitetnija, na višoj razini, također da možemo reći da svaki gost koji boravi u RH potroši i više sredstava nego što je to bilo ranijih godina. Turizam je jedna od iznimno važnih grana hrvatskog gospodarstva u kojoj imamo veliki potencijal i svi zajedno se trudimo i moramo truditi da ona bude još na višoj razini. Ova Vlada brojnim mjerama čini da imamo svaki dan i veći broj kao što sam rekla i dolazaka i noćenja i bolji turistički prihod i to se vidi. Naime, brojke kazuju da u protekle 3 godine od kad ova Vlada brojnim mjerama nastoji pospješiti i razvijati turizam imamo povećanje broja noćenja za preko 16%, dolazaka za 20% i sl. Naime, ne samo to, Vlada se također trudi omogućiti odmor za svakog našeg građanina, za svakog radnika istodobno sa povećanjem i razvojem domaćeg tržišta. I stoga je u svom programu obećala [[Upadica: Hvala.]] cro-karticu uvesti i to je učinila u prosincu prošle godine, pa vas molim nešto više građanima i poslodavcima na tu temu.
Odgovor poštovanog ministra Cappellia.
Hvala lijepo potpredsjedniče sabora. Uvažena zastupnice, pa kao što ste i sami rekli rezultati su vidljivi. Dakle, svake godine praktički postoji određeni rast turizma, ali mene toliko, ja izbjegavam te fizičke pokazatelje, mene više vesele financijski pokazatelji koji su evidentno povećani. Evo recimo u odnosu na prošlu godinu za prvih 9 mjeseci imamo 9,45 dakle 9,5 milijardi EUR-a ostvarenih prihoda od turizma po podacima HNB-a, što je nekih skoro 9% više nego godinu dana prije. To je rezultat povećanog rada na kvaliteti hrvatskog turizma i to je vidljivo i kroz potrošnju koju ostvaruju turisti u Hrvatskoj. Mi smo radili anketu dakle prošle godine, ona je negdje pri kraju, prvi puta u povijesti Hrvatske radimo anketu na temelju cijele godine, ne samo u špici turističke sezone i radimo je na području cijele Hrvatske. Prvi puta je radimo i na kontinentu gdje prvi put smo došli do podataka da recimo potrošnja u Gradu Zagrebu je 200 EUR-a po turistu, potrošnja, a na moru recimo je 97%, ali je na moru narasla 20% u samo godinu dana. To je dokaz rada na kvaliteti i na smještaju, na školovanju, dakle i svemu onome što hrvatski turizam može ponuditi, a razlog je tome da samo i prepoznatljivi, da se dobro brendiramo, razlog je tome da imamo čak milion turista više ove godine u odnosu na prošlu godinu. Dakle, svake godine u prosjeku negdje milijun od reintegracije '98. pa do danas u prosjeku svake godine milion turista više dolazi u RH. To su podaci dakle kojim pridonose svi oni koji rade u turizmu, a turizam znamo da je horizontalna djelatnost i donosi rezultate samo ako svi zajedno tome doprinosimo. Naravno jedan od krucijalnih i važnih obećanja ove Vlade bilo je uvođenje Hrvatske turističke kartice ili tzv. CRO kartice koja je prepoznatljivija možda u javnosti, da bi mogli povećati i poticati dodatnu potrošnju ne samo na moru već i na kontinentu naročito, ali i na cijelom području RH upravo izvan mjeseci dakle one špice turističke sezone koja ostvaruje dobre rezultate. Tu nam optimizam daje i povećani broj turista hrvatskih državljana koji su ove godine bili u dolascima 2,5 milijuna što je 8, 9% više nego godinu dana prije i ostvarili su negdje oko 14 milijuna noćenja. Inače na kontinentu je rast oko 7% svake godine, dakle između 7 i 10%, to nam daje jedan optimizam da uvođenjem Hrvatske turističke kartice koja će poticati upravo korištenje do 2.500 kuna neoporezivo za poslodavce radnicima da mogu koristiti tu karticu u turističke ugostiteljske svrhe i poticati potrošnju u RH, naročito na kontinentu u pred i pod sezoni. To je bio Vladin cilj, Ministarstva turizma, Ministarstva financija, svih nas zajedno da potičemo i da na taj način dolazi do dodatne potrošnje i smatramo da ćemo negdje u prvoj godini, dakle sljedeće godine mi ćemo uvesti ovih dana se završavaju tehničke pripreme. To će biti jedna klasična kreditna kartica koja će se moći koristiti u svim turističkim i ugostiteljskim uslugama u RH i učinci njezini će sigurno već u prvoj godini se osjetiti negdje u visini od potencijalnih direktno neto prihoda oko milijardu kuna. Dakle to je bio cilj i mislim da ćemo s time to i postići, a od ove godine krećemo negdje od 4. mjeseca. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, sigurna sam da ova nova mjera Vlade RH, Hrvatska turistička kartica ne samo da će doprinijeti razvoju turizma nego da će se reflektirati i na druge djelatnosti i na produktivnost i u drugim djelatnostima. Naime, sigurna sam da svaki poslodavac je svjestan da zadovoljan radnik je produktivniji radnik, a time da je uspješniji poslodavac i kao što su brojne mjere koje smo imali i u paketu poreznih reformi kada neoporezivi su izdaci postali i troškovi prehrane, smještaja čak plaćanja dječjih vrtića djeci radnika kao i nagrađivanja koristili brojni poslodavci. Brojke pokazuju da preko 515.000 radnika je dobilo nagradu od svojih poslodavaca nakon što je Vlada RH donijela jednu ovakvu mjeru, a to su koristili odnosno 32.000 poslodavac su takvu jednu mjeru iskoristili. Također očekujem da ti isti poslodavci, a i brojni drugi odluče se svoje radnike nagraditi sa hrvatskom turističkom karticom i time doprinijeti razvoju i turizma, a i kažem uspješnosti poslovanja svojih trgovačkih obrta ili djelatnosti druge vrste. Hvala.
Sljedeće pitanje postavit će poštovani zastupnik Slaven Dobrović ministru zaštite okoliša i energetike Tomislavu Ćoriću. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre Ćorić. Vi kao osoba koja je rođena u jednom kraju na jednoj lijepoj hrvatskoj rijeci vjerujem imate osjećaja za još jednu barem lijepu ako ne i ljepšu hrvatsku rijeku to je Zrmanja. Sigurno ste upoznati sa činjenicom da se nedavno dogodila još jedna epizoda istjecanja mazuta iz krškog podzemlja, dakle ispod bivše Tvornice Glinice, koja je u dva navrata na kriminalan način sanirana i to je ustvari jedan materijalni dokaz o nekompletnosti i nedovršenosti te sanacije. Neka se njom bave pravosudna tijela, međutim mi moramo gledati dalje. Dodatnu važnost ovom pitanju možemo vidjeti u činjenici da je upravo Zrmanja iskorištena kao jedan od tri motiva za prezentiranje Hrvatske na nedavnom Turističkom sajmu u Londonu, dakle to je adventure ili pustolovni sportski turizam i mi moramo nešto učiniti. Jasno je da vi kao ministar sadašnji niste odgovorni niti za to što je nekada napravljena suluda tvornica na tom prelijepom kraju, niti ste odgovorni osobno za kriminal u sanacijama, međutim vi ministre imate Plan gospodarenja otpadom u kojem je kao prva od crnih točaka u RH deprivirana upravo ova lokacija, imate na raspolaganju europska sredstva i imate odgovornost čuvati ovu našu prelijepu, prevažnu baštinu. Stoga vas pitam, šta ste do sada načinili po ovom pitanju jer ste preko dvije i pol godine ministar i šta namjeravate načiniti?
Odgovor poštovanog ministra Ćorića.
Zahvaljujem se gospodine Dobroviću poštovani zastupniče na ovom vašem pitanju i zapravo drago mi je da i vi kao i većina onih koji se bave zaštitom okoliša odnosno gospodarenjem otpada u Hrvatskoj promišljate o pitanjima kao što je onečišćenje Zrmanje odnosno pitanje sanacije ove crne točke, ali isto tako i po pitanju gospodarenjem otpadom. S obzirom na činjenicu da je pravilo da ste vi mojim pitanjima odnosno odgovorima na vaša pitanja nezadovoljni ja ću iskoristiti ovu priliku i omogućit ću vam odgovor na vaše pitanje pisanim putem, a onda ćete vi sa vašim okolišnim ađutantom gospodinom Buljom siguran sam reagirati na taj odgovor. Što se tiče koncepta gospodarenja otpadom u Hrvatskoj u posljednje dvije i pol godine napravio sam milijun puta više od onog što ste vi napravili u godinu i pol dana jel niste napravili ništa. Vrijeme je da hrvatska javnost to sazna pa da onda i strelice koje upućujete sa saborske govornice isto tako i nekih drugih govornica po tom pitanju u jednom trenutku se okrenu i prema vama. Znate i sami da je riječ o problemu više crnih točaka u Hrvatskoj, znate i sami da je riječ o problemu više crnih točaka u Hrvatskoj, znate i sami da taj problem iziskuje stotine milijuna kuna rješenja, znate i sami da financijska sredstva bilokojeg fonda u Hrvatskoj pa niti Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost nisu beskonačna, znate i sami da je otvoren natječaj za sanacije jedne druge crne točke u Hrvatskoj, a to je Sovjak, znate da će on nositi stotinu milijuna kuna pa u tom kontekstu vaše pitanje je jednostavno dobilo dogovor kako je i zaslužilo. Hvala vam lijepo.
Poštovani zastupnik Dobrović, izvolite.
Poštovani ministre, žalosno je slušati vaš odgovor, on je u skladu sa onim što ste rekli, izjavili televiziji da je situacija na terenu, da nije nezadovoljavajuća, ne znam zašto niste rekli onda da je zadovoljavajuća. Ministre, mislim da vi niste ni svjesni svoje odgovornosti a što se tiče tko je šta napravio u gospodarenju otpadom, ja sam donio plan gospodarenja otpadom kojega vi ne slijedite a koji jedini može osigurati ono o čemu vi pričate ali i na razini parola. Kružno gospodarenje g. ministre je nešto što se provodi kroz mrežu sortirnica, kompostišta, centra za ponovnu uporabu koje vi uporno ne financirate nego težite za centrima poput Marinščine, dragi gospodine, nemojte ulaziti u riječ, žalosno je da vi svojim ponašanjem se ne odmaknete od kriminala koji je HDZ kroz dvije sanacije, dakle od 2003. pa 2055., 2006., ne znam koje su godine, postoje izvješća, imate prilike odmaknuti se od toga, provesti jednu stručnu sanaciju utemeljenu na znanju koje postoji, imate Hrvatske vode, imate hidrogeologe, imate instrumente, dakle i kroz fond i kroz Hrvatske vode, imate novaca i to vam je bila prilika pokazati da ste drugačiji, da je to nekakav iz te iste stranke ali za novo hrvatsko doba međutim ne, vi štitite ono isto i to je žalosno, dakle koristeći naravno bahatost i ovu aroganciju. Hvala.
Slijedeće pitanje postavit će poštovani zastupnik Saša Đujić predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala lijepo, g. potpredsjedniče. Poštovani g. Plenković, prije točno 10 dana građani Hrvatske izabrali su novog Predsjednika Republike Zorana Milanovića i na taj način poslali poruku u kojem smjeru žele da Hrvatska ide idućih 5 godina. Sada već izabrani Predsjednik Zoran Milanović tokom kampanje stalno je slao poruke hrvatskoj javnosti ali i vama da vam pruža ruku suradnje, da će vam biti najbolji prijatelj koliko je to moguće, isto to je ponovio u izbornoj večeri. Šta je dočekao sa strane vas, dočekao je poruke o tvrdoj kohabitaciji. To nije shvatila ni hrvatska javnost i kada su vas pitali drugi dan da to pojasnite tu svoju izjavu o tvrdoj kohabitaciji, vi ste rekli da će Predsjednik to tek upoznati. Ja sam isto kao i on tražio u Ustavu, toga tamo nema, tražio sam malo po rječnicima, ono što sam vidio, postoje dva tumačenja kohabitacije, to je političko tumačenje i ono sociološko, ovaj vaš pojam tvrda kohabitacija može se vezat više uz ovo sociološko značenje dakle, tvrdi divlji brak, tvrdi život u dvoje, tvrdi snošaj, malo teže se veže uz ovo političko pitanje kada dvije razine vlasti dolaze iz različitih političkih opcija, stoga evo, ja bi vas molio ovdje da nama svima ovdje u ovom Saboru, budućem Predsjedniku Republike ali i hrvatskoj javnosti objasnite šta ste mislili pod time tvrda kohabitacija, da li je to možda i ovaj pokušaj veleposlanika bez konzultacija sa izabranim Predsjednikom, jučer ste objavili da idemo u postupak nabavke borbenih zrakoplova, zanima me da li ste možda razgovarali sa izabranim Predsjednikom o tome šta on misli po tom pitanju s kime bi mogli razgovarati, ali evo, šta ste mislili pod pojmom tvrda kohabitacija ako nas možete malo upoznati šta to znači. Hvala lijepo.
Poštovani predsjednik Vlade Andrej Plenković, izvolite.
Poštovani zastupniče Đujić, ja vidim da ste vi pravi đak prvak, pravi SDP-ov junior koji prati što mu bivši šef stranke i sada Predsjednik Republike kaže i onda ide detaljno to sve skupa argumentirati i tražiti odgovore. Vidite, kohabitaciju smo već imali u hrvatskom političkom sustavu. Ja se sjećam kad je drugi vaš predsjednik recimo Ivo Josipović nastojao srušiti Vladu HDZ-a koju je vodila Jadranka Kosor taman 2 mj. prije završetka pregovora o našem članstvu u EU-u, to je bilo proljeće 2011., vi ste svom silinom podržavali tadašnje Facebook prosvjede. Dakle razlika između vas i nas, sintagme koju vam je uveo vaš tada predsjednik stranke i Vlade u politički diskurs Hrvatske, ne može biti teza novootkrivenoga duha zajedništva kod zajedničara koji je postao Predsjednik Republike. To jednostavno nije točno, to nije autentično. Dakle isti taj bivši premijer i bivši šef HDZ-a je polarizirao, antagonizirao i dijelio društvo, isti taj čovjek je istu retoriku imao 2016. u kampanji za parlamentarne izbore. Što je govorio o meni, o mojoj obitelji, posijao svo moguće zlo neistina i difamacija i koje kasnije ponavljate vi, njegovi đaci ili pak ovi briljantni sa najkrajnje desnice koji taj talog laži, difamacija, neistina bacaju u javni prostor već godinama. E vidite, to je to. Kada želite mene pitati što vam je to, onda morate gledati te odnose u jednom kontekstu. Ok, ovaj put je većina hrvatskih birača odlučila ovako. Mi tu ne možemo ništa, možemo poštovati izborne rezultate i surađivati sukladno Ustavu i zakonu. A prema našem parlamentarnom sustavu i uopće političkom sustavu, ovlasti Predsjednika su bitno drukčije danas nego što su bile prije ustavnih promjena s početka 2000-ih. Svatko će se držat svojih ovlasti, surađivat ćemo o onim temama na kojima imamo zajedničke nadležnosti. Što se tiče ovog vašeg, pa mogu to sad gotovo i plakanja vas i nekih vaših kolega oko imenovanja veleposlanika. Dakle, prvo procedure kako se imenuju veleposlanici traju već nekoliko mjeseci. Čeka se agremane zemalja primateljica, koliko je meni poznato riječ je o jednom jedinom imenovanju u zemlji koja nam je relevantna. Ideja je poslati jednog od najiskusnijih hrvatskih diplomata i ne samo hrvatskih nego europskih diplomata Hidu Biščevića. Ne znam kakve osobne odnose imaju, ne vidim nikakav problem da taj potpis bude ili u mandatu aktualne predsjednice ili u mandatu budućega predsjednika. To nije nikakvo političko pitanje, nikakva demonstracija bilo kakvih poruka nego normalna procedura da nam na mjestu koje nam je politički bitno u kontekstu predsjedanja EU pogotovo kad smo veleposlanika iz Beograda poslali u Berlin koji nam je isto tako bitan, funkcionira. A što se tiče diplomata u našem mandatu, niti jedan diplomat koji je otišao van u vremenu kada su o tome odlučivali tada ministrica Pusić, predsjednik tadašnji Josipović ili premijer Milanović, pitajte njih i te ljude osobno nije povučen ranije. Svi su odradili svoje mandate. Prema tome, nemojte mi zagađivati javni prostor tezama gdje smo mi bili principijelni, korektni, profesionalni, uvijek gledali državni interes. Evo to vam je ta priča, vodite računa o njoj, kao dobar đak siguran sam da ćete [[Upadica: Hvala.]] prenijeti ove informacije gdje trebate.
Poštovani zastupnik Saša Đujić.
Poštovani predsjedniče svatko je nečiji đak, a đak je uspješan ako nadmaši svoj učitelja, a isto tako vidim da su vaši đaci vas nadmašili, evo kolega Ressler nam šalje poruke iz Bruxellesa da vi više niste za predsjednika HDZ-a i predsjednika države i vidim da vas je nadmašio i da je to konačno i on shvatio. Tako da vidim da imate problema sa đacima i da vas to jako žulja zato jer tu riječ ste sada spomenuli 6 puta, ali to je vaš problem. Što se tiče bivšeg premijera vi sada tumačite kako je on dijelio društvo, kako je on ovakav, onakav. Gledajte, njega su građani prije 10 dana ove zemlje izabrali za predsjednika Republike i oni su rekli šta misle o tome. On je možda bio bivši, sada je budući, a vi kad postanete bivši ostat ćete bivši za sva vremena, a ono što je meni žalosno i šta mene žalosti osobno kao čovjeka je da ćete vi nakon ovoga mandata biti obilježeni kao svađalica. Cijeli mandat se svađate, svađate se sa sindikatima, svađate se sa liječnicima, svađate se sa medicinskim sestrama, svađate se s učiteljima, svađate se s opozicijom, svađate se i s vlastitim kolega u vlastitoj stranci, a svađate se i sa budućim predsjednikom Republike koji vam pruža ruku suradnje, ali nećete naći s druge strane osobu za svađu. To najbolje govori o vama, vi se i dalje svađajte i dokle god se vi svađate i govorite ovako o đacima, pačićima, učenicima što vas jako žulja, hrvatski građani biraju promjene, a uskoro će i vaši kolege u stranci očito izabrati promjenu. Hvala lijepo.
Slijedeće pitanje postavit će poštovani zastupnik Dražen Srpak ministru gospodarstva, poduzetništva i obrta Darku Horvatu. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče sabora, poštovani predsjedniče Vlade, poštovani ministri, kolege zastupnici, malo i srednje poduzetništvo prepoznato je na globalnoj razini kao pokretač razvoja i generator novih radnih mjesta. Svjesna toga ova Vlada je od prvog dana mandata pozornost stavila na te teme i na pružanje podrške rastu i razvoju malog i srednjeg poduzetništva. Isto tako imali smo prilike čuti da je strateški cilj ministra Horvata bio potaknuti transformaciju hrvatskog gospodarstva prema gospodarstvu temeljenom na proizvodima i uslugama visoke dodane vrijednosti. U tom procesu će upravo uloga malog i srednjeg poduzetništva imati jednu od ključnih uloga. Također područje ulaganja u istraživanje i razvoj inovacije je prevažno. Obzirom što obojica dolazimo, ministar Horvat iz Međimurja moram se referirati na jednu prijašnju izjavu kolege zastupnika Hajdukovića o Međimurju. Točno je da Međimurci i sjever na predsjedničkim izborima i parlamentarnim uglavnom glasaju za SDP, a još je točnije nažalost da od vlade SDP-a nisu dobili baš ništa ili samo mrvice sa stola. Stoga ako treba nekoga spasiti onda treba spasiti sjever i Međimurje od takvih vlada jer su sve velike investicije došle na sjever i u Međimurje u vrijeme Vlade HDZ-a i vlada HDZ-a. Pitanje glasi, što ćete napraviti kako bi dodali gas kako bi što više i jače potaknuli malo i srednje poduzetništvo da bi dobili što više prostora, što više nekih sredstava za svoj brži razvoj? Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor poštovanog ministra Horvata.
Hvala poštovani saborski zastupniče. Pa da, uz to što na prostoru sjeverozapadne Hrvatske većina birača Međimuraca, Varaždinaca i Zagoraca obično bira SDP, a SDP-ove vlade im nikad to na nikakav način ne uzvraćaju u ovom izbornom procesu dogodila se još jedna anomalija i Romi koji žive u Međimurju gotovo 100% su podršku dali SDP-u. Ali pustimo mi politiku i politikantstvo vratimo se mi činjenicama i brojkama. Dakle, predmet i investicije u istraživanje i razvoj u RH u 2018. godini rasle su po stopi od 18,7%. Dakle, nije problem u tome da li se u ovom segmentu poticanom projektima Ministarstva gospodarstva očekivalo iskorak na razini 2 ili 3%, iskorak se dogodio na razini 18,7%, vrlo egzaktno, vrlo ciljano, vrlo smisleno, novcem EU. Dakle, u segmentu tzv. natječaja IR1, istraživanja i razvoja kojim smo poticali stvaranje novih proizvoda, investiranje u istraživanje, razvoj, inovacije, imali smo i IR1 natječaju 155 projekata, 87 konkretnih ugovora potaknutih investicija na razini 1,3 milijarde kune i bespovratnih potpora dodijeljenih hrvatskim poduzetnicima od 684 milijuna kuna. Spram efekta koji smo polučili normalno je da smo si poželjeli i drugi interaciju takvog natječaja, on je pred neki nad raspisan, za njega smo pripremili u prvom koraku 770 milijuna kuna i uz S3 natječaj ili natječaj koji temeljimo u segmentu pametne specijalizacije i iznosa 634 milijuna, sigurni smo da ćemo u ovoj godini, ne bespovratnih potpora, već investicija otprilike duplo od onoga što mi dajemo kroz oblik bespovratnih potpora, potaknuti investicije u segmentu istraživanja i razvoja na razini većem od 3 milijarde kuna. Zbog toga nam treba i malo ambiciozniji cilj i onaj prosjek koji smo si zadali kao zadatak, a želimo ga ispuniti ne do 2030., već do 2025. g. gdje želimo investiranje u segment istraživanja i razvoja diži na 2,5% ukupnog GDP-a i doći u prosjek EU upravo na ovakav način, korak po korak dostižemo. Segment istraživanja i razvoja odnosno participacije unutar GDP-a već u 2019. g. prešao je brojku od 1% i na ovakav način i ovakvim interacijama, 2025. vrlo konkretno i smisleno, investiranje u istraživanje i razvoj, kao i prosjek EU i u Hrvatskoj biti će na razini od 2,5%. Još jedan segment ove Vladine politike vrlo bitan u konkretnim brojkama. Dakle, podsjetiti ću vas da su neke Vlade prije nas ukidale zakonodavni okvir kojim se financirao ili su se stvarale porezne olakšice investitora u istraživanje i razvoj. Taj smo projekt vratili, zakon smo ponovno donijeli i već u 2019. g. projekata koji tim zakonom stvaraju potpore imamo na razini 53 milijuna kuna, odnosno odobrenih potpora kroz porezne subvencije [[Upadica Reiner: Hvala.]] na razini od 13 milijuna kuna. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Srpak, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] dobile poticaje koje su se javile iz Međimurja, mnoge će, vjerujem, još dobiti i siguran sam da će ovaj vlak koji još uvijek vodi ministar Horvat, a vjerujem da će i ubuduće da će ići puno brže nego onaj prije njega kada je taj vlak vozio kak cug iz Čakovca do Zagreba, 4 vure, 30 na sat i stal kod svake bandere. Znači treba nam brzina, treba nam pomoć konkretna poduzetnicima. Hvala lijepa.
Sljedeće pitanje postavit će poštovani zastupnik Stipo Šapina ministru mora, prometa i infrastrukture Olegu Butkoviću, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, uvaženi ministrice i ministri, poštovane zastupnice i zastupnici. Moje pitanje upućeno je ministru mora, prometa i infrastrukture, g. Olegu Butkoviću. Poštovani ministre, posljednjih mjeseci prošle godine pokazali su se kao dosta plodonosni kada su u pitanju veliki projekti u željezničkom sektoru. Već godinama slušamo o nužnosti i važnosti ulaganja u željeznice, međutim, u tijeku posljednjih godina nismo vidjeli određene rezultate. Poštovani ministre, recite nam, kada će građani, kada bi građani mogli očekivati realizaciju svih projekata koje ste započeli prošle godine? Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog ministra Butkovića.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Poštovani zastupniče, hvala vam na vašem pitanju. Činjenica je da smo mi nakon velikih ulaganja u autocestovnu infrastrukturu, nismo mogli ulagati u željeznice i da je željeznički sustav danas u Hrvatskoj dosta zapušten i vapi za velikim ulaganjima i to je ono čime smo i u Vladi i u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture najviše usmjereni. Trenutno se ulaže u prometnu infrastrukturu negdje oko 20 milijardi kuna i to uglavnom u, većina, glavnina tih projekata je u željeznici. Mi smo u prosincu 2019. g. otvorili prvi puta nakon 50 godina dionicu Sv. Ivan Gradec Žabno i naravno da smo sretni da je ta dionica konačno završena, a paralelno s tim je u prosincu mjesecu donijeta odluka za, odluka o odabiru za izgradnju najvećeg infrastrukturnog projekta, ne samo u željeznici, nego i po iznosu i od Pelješkog mosta, to je nastavak izgradnje pruge prema mađarskoj granici, točnije od Koprivnice, Križevaca do mađarske granice, a krajem prosinca, točnije 27. prosinca je potpisan ugovor o bespovratnim sredstvima za izgradnju i početku gradnje nizinske pruge ukupne vrijednosti 2,5 milijarde kuna, čime u mandatu ove Vlade počinje se graditi i ta dugoočekivana pruga na mediteranskom koridoru. Osim toga, uspješno se provode i projekti Zaprešić-Zabok, negdje oko 600 milijuna kuna, koji bi trebao biti gotov početkom 2021. i naravno u prosincu, to sam zaboravio, potpisan je ugovor o izvođaču radova, počinju radovi na dionici Vinkovci-Vukovar, to je također negdje slično kao i Zaprešić-Zabok, negdje oko 600 milijuna kuna. Svi ti projekti, uključujući projekte u riječkoj luci, koji su ukupne vrijednosti 60 milijuna eura, jedan je na kontejnerskom terminalu Brajdica, koji ide svome kraju, drugi je na kontejnerskom terminalu zagrebačka obala, svi ti projekti financiraju se iz europskih sredstava, ukupno 85% bespovratnih sredstava, a ostalo financiramo 15% iz državnog proračuna. Negdje sada trenutno se ulaže u željeznicu 1,2 milijarde kuna, a ono što očekujemo u … [[Upadica se ne razumije.]] Kažite, imate li što za reć? … [[Upadica se ne razumije.]] nastavljam i negdje oko 3,5 milijarde eura bi se uložilo do 2030. godine. Uglavnom su to projekti na Mediteranskom i bivšem 10. koridoru koji ide prema istoku zemlje. Na to je predviđeno početkom ove godine znači negdje u veljači da će se potpisati ugovor za nabavku nova 21 nova vlaka, to radi HŽ putnički prijevoz ukupne vrijednosti preko milijardu kuna, također projekt koji će financirati se od strane EU. Ponavljam, negdje do 2030. bi se uložilo oko 3,5 milijarde kuna u željeznicu čime bi Hrvatska ostvarila sve one ciljeve iz Prometne strategije i naravno vratila željeznicu na ono što ona zapravo i treba biti. Hvala.
Poštovani zastupnik Stipo Šapina. Izvolite.
Poštovani ministre, zahvaljujem na odgovoru, zadovoljan sam sa odgovorom i uvjeren sam da ćete sve ove započete projekte realizirati u narednom periodu. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će poštovana zastupnica Dragica Vranješ ministru uprave Ivanu Malenici.
Poštovani predsjedniče zahvaljujem. Poštovani predstavnici Vlade, poštovane kolegice i kolege. Pitanje postavljam poštovanom ministru Malenici. S obzirom da smo danas čuli više mjera koje će provoditi ova Vlada vezano za digitalizaciju, a upravo u vaš resor vrši nadzor i nekako zadužen je za doista puno administrativnih poslova s kojima se susreću naši građani svakodnevno, poduzetnici i mladi roditelji koji se tiču raznih upisa dokumentacije koja im nažalost često i oduzima puno vremena. Molim vas da nam kažete u 2020. godini koje konkretno mjere ćete provesti, a koje će olakšati život svakodnevni stanovnicima iz moga kraja iz Općina Brela, Baške Vode, gradova Vrgorca, Imotskoga koje namjerno naglašavam jer se radi o velikim gradovima koji imaju niz naselja kada nije lako uvijek i doći do ureda koji su nadležni za izdavanje takvih dokumenata? Tako da evo konkretno u 2020. koje mjere možemo očekivati po pitanju digitalizacije uprave? Hvala.
Odgovor poštovanog ministra uprave Malenice.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena zastupnice, uvaženi zastupnici u Hrvatskom saboru. Dakle dobro ste primijetili da se kroz današnju raspravu puno toga govorilo o digitalizaciji i o digitalnoj transformaciji i vezano za to mogu i najaviti novosti koje će u ovoj godini biti prezentirane uz suradnju Ministarstva uprave, sa Središnjim državnim uredom za digitalno društvom, ali i ujedno Vlade RH. Fokus projekta digitalizacije i čitave digitalne transformacije odnosi se prema građanima, odnosi se na olakšavanje i ostvarivanje određenih usluga, ostvarivanje određenih prava i u tom smislu Ministarstvo uprave u 2020. godini provodi niz projekata kako bi to realiziralo. Istaknuo bih redizajn Središnjeg državnog portala, dakle središnjeg mjesta koje omogućuje komunikaciju građana sa javnom upravom. Dakle pridonosit ćemo nove funkcionalnosti koje će pridonijeti lakšem i jednostavnijem ostvarivanju određenih usluga. Nadalje, razvijamo projekt e-novorođenče koje omogućuje građanima prijavu rođenja djeteta online, dakle ono postoji trenutno postoji i primjenjuje se, međutim omogućit ćemo daljnji razvoj kroz aplikaciju roditelj-skrbnik-dijete da bi omogućili roditeljima korištenje usluga za njihovu malodobnu djecu te e-ovlaštenje kako bi mogli roditelji koristiti punomoći i zastupanjem. Također istaknuo bih projekt e-upisi, dakle radi se o razvoju jednih kompleksnih elektroničkih u sluga prema korisnicima odgojno obrazovnih usluga koje će omogućiti upise u dječje vrtiće, osnovne i srednje škole, prijave na državnu maturu kroz realizaciju tog projekta e-upisi. Nadalje, nismo zaboravili ni poduzetnike, tu razvijamo projekt e-ovlaštenje koje će omogućiti ishođenje punomoći i zastupanja i komunikaciju sa obrtnim i Trgovačkim registrom. Također u realizaciji je projekt i e-Pristojbe koje će omogućiti online plaćanje pristojbi i naknada, te također razvijamo i novu mobilnu aplikaciju m-građani koja bi trebala omogućiti građanima da na jedan jednostavniji način koriste sustav e-Građani i svoj osobni korisnički pretinac, a za poduzetnike poslovni korisnički pretinac. Dakle, kao što sam na početku rekao ulažemo u velike napore u smjeru postavljanja građana u fokus svih procesa digitalizacije jer zapravo kroz pojednostavljivanja ostvarivanja prava omogućit ćemo i efikasniju i učinkovitiju javnu upravu. Hvala.
Poštovana zastupnica Dragica Vranješ.
Poštovani ministre. Izražavam zadovoljstvo i nadam se da će što više javnih ustanova i tijela državne uprave sa moga područja biti uključeno ovim početnim fazama digitalizacije, a naravno u konačnici nadam se da će ono biti dostupno na području cijele RH kao i da će i sama e-usluga biti dostupna u svim krajevima i našim građanima kao preduvjet uopće korištenja tih mjera. Hvala.
Hvala lijepo. Gospođe i gospodo zastupnici, time je Aktualno prijepodne završeno. Hvala svima koji ste sudjelovali u Aktualnom prijepodnevu.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,33 SATI]] Poštovane kolegice i kolege nastavljamo s radom, Izvješće predsjednika Vlade RH o održanim sastancima Europskog vijeća u 2019.g. Podnositelj je predsjednik Vlade RH, podnijet će Izvješće u skladu s čl. 11. Zakona o suradnji HS i Vlade RH o europskim poslovima. Još jednom pozdravljam predsjednika Vlade RH, Andreja Plenkovića i molim ga da podnese uvodno izlaganje, izvolite predsjedniče Vlade.
Poštovani predsjedniče HS, poštovane zastupnice i zastupnici, drago mi je što na prvi dan ustavnoga roka za početak ove sjednice HS mogu govoriti o početku hrvatskoga predsjedanja Vijećem EU i predstaviti naš program, te se osvrnuti na zadnji sastanak Europskoga vijeća koji je održan u prosincu. Posebno mi je drago što je ova naša današnja rasprava baš 15. siječnja na 28. obljetnicu međunarodnoga priznanja RH, 22. obljetnicu mirnoga, mirne reintegracije hrvatskoga Podunavlja. Nakon samo 7.g. u članstvu EU imamo zadaću, čast i odgovornost preuzeti predsjedanje Vijećem. Riječ je o dužnosti koja dolazi samo 30.g. nakon početka hrvatske demokracije, nakon agresije na RH, nakon nametnutog rata velikosrpske agresije Miloševićevoga režima imati prigodu biti za kormilom drugog svjetskog gospodarstva, zajednice od pola milijarde ljudi, veliko je postignuće cijele RH i veliko priznanje svim našim građanima, osobito onima koji su dali najviše za hrvatsku slobodu, a to su hrvatski branitelji. Upravo kada gledamo na današnju EU možemo reći da je riječ o zajednici suverenih država koja je nastala kao projekt mira i solidarnosti u kojoj razvijenije članice pomažu onima koje su manje razvijene i u kojima se načelo solidarnosti manifestira kroz sve europske politike. RH je kada gledamo 2013. iz europskoga proračuna dobila čistih 20 milijardi kuna. EU je obitelj europskih naroda kojoj je hrvatski narod privržen, privržen je i kršćanskim korijenima, oduvijek je pripadao toj zajednici i dijelimo zajedničke i ciljeve i vrijednosti, a i zajedničku budućnost. Naši partneri nas danas više nego ikada uvažavaju, prepoznaju naš težak put i poštuju poziciju RH. To je ponajbolje jučer kazala nova predsjednica Europske komisije Ursula von der Leyen kada je rekla da je RH prošla kroz krvavo ratište da bi danas postala samo srce EU. Mi smo se za ovo predsjedanje kvalitetno pripremali u proteklim godinama, ono naravno podrazumijeva i nalaže punu aktivnost i mobilizaciju svih razina vlasti i Vlade i HS, resora, diplomacije, naših diplomatskih predstavništava, imat ćemo prigode u ovih 6 mjeseci više nego ikada dosada u praksi vidjeti kako izgledaju europski susreti, konferencije, brojne teme na više od 200 sastanaka koji će se održati u RH u slijedećih 6 mjeseci, a naši će predstavnici voditi 1400 sastanaka u Briselu u ovoj prvoj polovici godine. Vidjeli ste da smo proteklog tjedna kada je Europska komisija i to kolegij posjetio RH, pokazali i našu kulturnu baštinu, našu glazbenu kulturu, HNK, to je bio samo prvi signal od bogatog kulturnoga programa koji će RH predstaviti diljem europskih zemalja gdje ćemo predstaviti različite aspekte naše kulturne produkcije. Službeni program predsjedanja, vidjeli ste da smo usvojili na vrijeme, dakle u prošloj godini, predstavili prioritete 30. listopada u Nacionalnoj sveučilišnoj knjižnici, održali 4 tematske konferencije u Splitu, Osijeku, Rijeci, Varaždinu, predstavivši sve grupe prioriteta i Europu koja se razvija, Europu koja povezuje, koja štiti i koja čini utjecajnu Europu u svijetu. Mi smo na ovaj način poslali ključne poruke za što se zalažemo. Zalažemo se za ono što govori i naš moto predsjedanja, a to je snažna Europa u svijetu izazova. Mi želimo da gospodarski snažna Europa ojača i naše države, pa i RH, a naravno i da bolji položaj našim građanima. Želimo jaču europsku infrastrukturu, bolje i kvalitetnije ljudske potencijale, ojačati sigurnost naših građana, te učiniti Uniju liderom na globalnoj sceni na temelju vrijednosti koju dijelimo. Stoga naš prvi prioritet Europa koja se razvija podrazumijeva održiv i uključiv rast za sve države članice, ali i sve regije unutar članica. Kako bismo postigli razvoj, moramo dodatno produbiti jedinstveno tržište, trajno podržavati kulturu i ulaganja u inovacije, posebno je važno pratiti digitalnu revoluciju, držati korak s njom i koristiti sve pogodnosti koje ona donosi, rast na kojem počiva boljitak ne može se održati ako stalno ne vodimo računa o kvaliteti života svih generacija građana Unije, što doprinosi izgradnji vitalnijega društva osobito kroz stvaranje kvalitetnih mogućnosti za mlade u ruralnim sredinama. Pritom mislimo i na mjere demografske revitalizacije koje nisu važne samo Hrvatskoj, već su bitne i za gotovo pola članica EU i stoga su na našu inicijativu uvrštene u strateški program EU. Kvalitetni radni i životni uvjeti preduvjet su i generator visoko razvijenog gospodarstva, ujednačenog i održivoga rasta i u tom smislu treba sagledavati i borbu protiv klimatskih promjena sa svim mogućnostima koje ona stvara. Upravo na tom tragu naša zadaća će biti pratiti i pomagati aktivnosti programa nove EU komisije kada je riječ o tzv. Zelenom planu, dokumentu koji je EU komisija predstavila svega 11 dana nakon početka svog mandata. Europa koja povezuje, naš je drugi prioritet. Napredak unije ovisi o umreženosti naših gospodarstava i iskorištavanju ljudskih potencijala, ali i o stvaranju jedinstvenog prometnog prostora. Digitalna umreženost, odnosno zajednička i sigurna podatkovna struktura ključna je dimenzija povezivosti, jedan od najvećih izazova za cjelokupno europsko gospodarstvo. Integracija energetskog tržišta unije kroz uspostavu i provedbu energetske unije je pri samom vrhu naših prioriteta. Tu vidimo posebno mjesto za promoviranje uloge i potencijala europskih otoka u tranziciji, prema energetskim izvorima čistim od karbonskih emisija. Naravno povezivost ne vrijedi mnogo ako ne povežemo još bolje i čvršće naše građane, ponajprije kroz obrazovanje, kulturu, sport, sa posebnim naglaskom na mlade generacije i njihovu mobilnost. Poštovani zastupnice i zastupnici, Europa koja štiti, naš je treći prioritet jer se rast i povezanost mogu ostvariti samo u uvjetima sigurnosti. Europski građani opetovano su naglašavali da im je sigurnost od najveće važnosti. To pokazuje većina Eurostatovih, primjerice, istraživanja. Zbog toga planiramo jačati unutarnju sigurnost, ali i učinkovitije štititi vanjske granice. Već sada hrvatska granična policija koja je najbrojnija u Europi, proporcionalno gledano, imamo 6500 ljudi, učinkovito čuva našu dugu granicu korištenjem najnovije tehnologije bez zidova i bodljikavih žica uz poštovanje svih zakonskih okvira i međunarodnih konvencija. Sveobuhvatna i održiva migracijska politika je moguća jedino i ako Europa projicira svoju snagu dovoljno daleko da uklanja glavne uzroke koji kreiraju valove migracije. Sigurnost je danas multidimenzionalna i uključuje mnogo više od fizičkih ugroza. Ona uključuje i borbu protiv organiziranog kriminala, terorizma, nasilnog ekstremizma, zaštite financijskih tržišta i pravosudnih institucija, poboljšanje interoperabilnosti sustava, jedan od prioriteta jest i jačanje mehanizama unije za civilnu zaštitu i učinkovitog odgovora na katastrofe. To područje svakim je danom važnije, u svjetlu prirodnih katastrofa kao posljedice klimatskih promjena. Poštovane zastupnice i zastupnici, naša sloboda i demokracija primjer su mnogima u svijetu. Naše vrijednosti projicirane i uz pomoć instrumenata, izdašne, razvojne i humanitarne pomoći rezultiraju time da se europski glas sluša i čuje širom svijeta. Zaštita naših sustava od hibridnih i kibernetičkih prijetnji, ključna za zaštitu kritične infrastrukture i javnosti uopće te podizanje otpornosti na vanjske ugroze zaokružuje koncept Europe koja štiti. Utjecajna Europa, naš je 4. prioritet. Europa je danas vodeći međunarodni čimbenik u promicanju multilateralizma, globalne trgovine i poretka zasnovanog na međunarodnom pravu. Vjerodostojnost Europe u promicanju temeljnih vrijednosti ljudskih prava nema premca u svijetu. U borbi protiv klimatskih promjena unija ima ulogu globalnog predvodnika. Unija će nastaviti jačati i transatlantske odnose, ali i graditi mostove s drugim kontinentima i zemljama. Danas nema dijela svijeta koji nije važan za uniju. Od posebne važnosti je naše neposredno susjedstvo u Jugoistočnoj Europi, države kandidati i potencijalni kandidati za članstvo. Mi ćemo voditi računa i o državama istočnog partnerstva, riječ je o Armeniji, Azerbajdžanu, Bjelorusiji, Gruziji, Moldaviji i Ukrajini te ćemo u lipnju, nakon sastanka EU vijeća u Bruxellesu organizirati sastanak na vrhu i sa ovih 6 država. Osim ova 4 stupa, na početku institucijskoga ciklusa EU još je nekoliko ključnih političkih zadaća na dnevnom redu. Prvo je dogovor o novom višegodišnjem financijskom okviru. Ključ je ostvariti taj dogovor na vrijeme. Riječ je o proračunu za idućih 7 godina, on mora odgovoriti na očekivanja građana, očekivanja svih država članica, pratiti ambicije programa nove EU komisije. On treba nastaviti financirati kohezijsku i poljoprivrednu politiku, ali isto tako, biti u mogućnosti odgovoriti na ono što zovemo moderniziranjem europskih politika i proračunskih sredstava, a to su novi izazovi. Trebaju se u tom pogledu pronaći sredstva i za klimatske promjene i za sigurnosti i za inovacije. Bitno je da u ovom kontekstu vodimo računa ne samo o našem zajedništvo, nego i o razlikama među državama članicama, ekonomskih, socijalnim i demografskim. Zajedno ćemo sa predsjednikom EU vijeća koji je također, boravio u Hrvatskoj prošloga tjedna, nastaviti razgovore na najvišoj političkoj razini, uložiti napore da postignemo korake prema zaključenju ovoga okvira za vrijeme ovih 6 mjeseci. Činjenica da će na najvišoj razini te pregovore preuzeti stalni predsjednik EU vijeća u interesu Hrvatske. Na taj način imamo više manevarskog prostora za zastupanje nacionalnih stajališta, to je u biti dobro i pozitivno, a svoju ulogu možemo uz aktivnu pomoć da se taj dogovor dovrši provoditi i na razini Vijeća za opće poslove, na razini stalnih predstavnika, na razini trijaloga između Vijeća, komisije i Europskoga parlamenta. Drugi prioritet je završetak procesa uređenog, uređenog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz EU. Riječ je o procesu koji nakon konačne ratifikacije u Ujedinjenoj Kraljevini dolazi na dnevni red europskih institucija, mi smo sa naše strane spremni da se odgovarajuće odluke donesu na Vijeću za opće poslove 28. siječnja, te isto tako i pristanak Europskoga parlamenta i u konačnici pismena procedura koja će okončati cijeli proces tako da će novi sporazum biti na snazi sa 1. veljače i Unija više neće imati 28 nego 27 članica. Naša zadaća, vrlo važna je da kao predsjedatelj Vijeća vodimo računa o pripremi novoga pregovaračkoga okvira za sporazum o budućim odnosima, a ti budući odnosi prema tranzicijskim odredbama ovog Ugovora o povlačenju, trebaju se urediti, dogovoriti, ispregovarati do kraja ove godine. Nadam se da ćemo ostvariti taj cilj, teoretski postoji mogućnost produljenja tog roka, ali samo na zahtjev Ujedinjene Kraljevine i to do kraja lipnja. Sadržaj toga ugovora mora biti napisan na način da je, da obuhvaća ona područja koja su zaista realna za dovršiti pregovore. Uz trgovinsku politiku, ribarstvenu politiku, upravljanje tim odnosima, pitanja sigurnosti, treba pronaći još nekoliko aspekata za koje je realno da dogovor bude postignut u prilično kratkom roku, a riječ je o pregovorima bez presedana jer naravno do sada ovakve situacije nismo imali. Stoga želimo da taj prvi ugovorni odnos bude temelj izgradnji budućih partnerskih odnosa utemeljenog na međusobnom uvažavanju. Treći bitan element je pitanje politike proširenja, mi smo odlučili da u Zagrebu 6. i 7. svibnja budemo domaćini sastanka na vrhu između čelnika EU i čelnika država jugoistoka Europe, ambicija koju imamo je da nakon 20.g. od prvog zagrebačkog sastanka na vrhu koji je tada održan ovdje na inicijativu francuskog predsjednika Chiraca i tada je Unija imala samo 15 članica, a s druge strane stola je bilo 6 država, jedina uspješna priča je RH, mi smo jedini prešli s jedne strane stola na drugu stranu stola i taj smjer odredio je naš transformativni razvojni put u protekla dva desetljeća. Stoga vodeći računa o posebnim znanjima koja imamo prema tom prostoru, o odnosima koje imamo sa nama susjednim ili skoro susjednim zemljama, kao i o znanju koje posjedujemo o trenutnom stupnju njihovog približavanja Uniji želimo poslati poruku suradnje, ubrzavanja dinamike, stavljanja ovakvih redovitih sastanaka na vrhu na dnevni red svake 2.g., samo na taj način će odgovarajući politički impuls sa najviše razine omogućiti bolji reformski proces i u konačnici bolje, bolji način vođenja pregovora. Ono što želimo da svaka od zemalja koja će doći u Zagreb ispunjava postavljene kriterije, da se svaku od zemalja vrednuje na temelju njenih individualnih postignuća, imamo posebnu odgovornost prema BiH, susjednoj zemlji s kojom smo povezani i u povijesnom i u političkom i u gospodarskom, trgovinskom, pa i geografskom pogledu, a imamo i činjenicu da je u BiH hrvatski narod konstitutivan i da se mi kontinuirano zalažemo za njegovu jednakopravnost, o čemu je nerijetko bilo riječi i ovdje u HS i stoga ćemo i pitanju daljnjeg europskog … [[Govornik se ne razumije]] puta BiH voditi posebno računa. Želimo i na tome smo aktivni sada da se po mogućnosti prije ovog sastanka na vrhu u Zagrebu pronađe rješenje za deblokadu pitanja otvaranja pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom. Nekoliko je zemalja, jako mali krug zemalja je imao rezerve u listopadu, znate i sami o kojim zemljama se radi, vodimo razgovore na najvišoj razini da dođe do te blokade, do deblokade, jedna je više konceptualnog karaktera, a druge dvije su više konkretno usmjerene na stupanj ispunjavanja kriterija ove dvije zemlje. Mislim da trenutni razgovori vode u dobrom smjeru, a ono što očekujemo je prijedlog Europske komisije o modifikaciji i metodologije procesa proširenja, a nakon toga i dodatno izvješće o ispunjavanju kriterija. Kada sve to skupa stavimo na stol, onda možemo očekivati da postoji zajednička ambicija svih aktera da zagrebački sastanak na vrhu bude uspješan i da bude zabilježen kao svojevrsna prekretnica u daljnjoj dinamici odnosa u desetljeću koje je pred nama. Četvrta krupna politička tema je Konferencija o budućnosti Europe. Riječ je o inicijativi za koju je RH u zaključcima Europskog Vijeća u prosincu dobila baš jasnu zadaću da koordinira i pripremi stajalište svih članica Unije kako bismo u međuinstitucionalnom razgovoru između komisije Europskog parlamenta i Vijeća postigli dogovor o lansiranju ovoga procesa koji ima za cilj da na jedan uključiv način, cjelovit način u razdoblju od otprilike 2.g. koje su pred nama, približi Europu građanima, da ta rasprava u budućnosti izbjegne scenarije kakve smo imali u Ujedinjenoj Kraljevini, da dotaknemo ona ključna politička pitanja svojevrsne frakture između projekta EU, onoga dobroga što donosi i osjećaja nerijetko mnogim članicama gdje se dio naših sugrađana osjeća isključenim, pa sukladno tome razvija i negativistički stav. Da bismo to spriječili između ostaloga služe i ovakve rasprave u HS koje vodimo u cijelom mandatu ovoga HS. Mi želimo da u tom procesu RH ima predvodničku ulogu ne samo zato što je Dubravka Šuica kao naša potpredsjednica komisije upravo zadužena za Konferenciju o budućnosti Europe i danas je u Strasbourgu vodila raspravu u ime Komisije o toj temi nego zato što smatramo da je nakon Brexita ona nužna i ključna za cijeli kontinent. Naš međunarodni položaj u kontekstu ovih prioriteta će ojačati. Vidjeli ste dinamiku bilateralnih odnosa i susreta na najvišoj razini. Mi smo praktički u proteklih šest mjeseci održali sastanke gotovo sa svim ključnim kolegama od Francuske, Njemačke, Italije, Poljske, Grčke, Češke, Irske, Austrije, Bugarske, Rumunjske, Latvije i naravno svih europskih institucija i svih čelnika nama susjednih zemalja, dakle politički i diplomatski mi ulazimo u ovih šest mjeseci pripremljeni da kroz intenzivan dijalog rješavamo sva ona pitanja koja su na dnevnom redu. Što se tiče ovog zadnjeg sastanka na vrhu koji je bio u prosincu budući da sam ovih prethodnih nekoliko već Sabor izvijestio više puta, spomenut ću samo ukratko koje su to teme koje su bile najvažnije u našoj raspravi. Prva je bila vrlo sadržajna rasprava o klimatskim promjenama, o klimatskoj neutralnosti do 2050., o višegodišnjem financijskom okviru, o Konferenciji o budućnosti Europe uz predstavljanje izvješća predsjednika Europskog parlamenta Davida Sassolia koji je između ostaloga govorio i vrlo sadržajnom i kvalitetnom boravku konferencije predsjednika Europskoga parlamenta u Zagrebu sredinom odnosno početkom prosinca. Sve te teme otkrile su i nekoliko različitih pogleda na pitanje klimatske neutralnosti s obzirom na različiti povijesni kontekst gospodarskog razvoja, strukture industrija koje pojedine članice imaju, financijskih implikacija i sredstava za ostvarenje ovoga cilja, neke zemlje su u poziciji da žustrije, lakše, brže prihvaćaju ciljeve karbonske neutralnosti do 2050. dok neke imaju određene rezerve. Žele preciznije izračuna, žele vidjeti fondove i mehanizme koje će na svojevrsni način kompenzirati ta ulaganja i ta tema je na dnevnom redu, a dotaknuta će biti kroz tzv. mehanizam za pravednu tranziciju. Kada je riječ o višegodišnjem financijskom okviru još jednom ću ponoviti to je zaista važno da svima bude jasno koje su otprilike četiri pozicije trenutno pregovaračke, jedna je inicijalni prijedlog Komisije iz 2018. o ukupnom volumenu koje se odnosi na 1,114, drugi je pozicija nekoliko vrlo konzervativnih stajališta netokontributora u europski proračun koji žele da ukupni volumen izdvajanja iz sredstava za europski proračun da bude manji da bude oko 1%. Pozicije zemalja tzv. prijatelja kohezije koji žele više sredstava za poljoprivredu i kohezijsku politiku jer su još u fazi kao i mi hvatanja koraka sa onim razvijenima koji žele više sredstava. I u konačnici najambicioznije pozicije Europskog parlamenta koji žele iznos koji je bio otprilike na 1,3%. Ono što će se sada odvijati u okviru te četiri pozicije pokušati naći rješenje koje će kao i uvijek kao što to biva biti svojevrsni kompromis i koji će omogućiti da usvojimo na vrijeme proračun, da se on krene provoditi i da se realiziraju operativni programi i da na temelju kompromisa o ukupnom iznosu bruto nacionalnog dohotka pronađemo rješenje koje će omogućiti učinkovitu provedbu europskih politika i dodanu vrijednost prije svega gospodarskoga razvoja svih država članica. Upravo na tom tragu bio je dat rezime od strane finskoga predsjedanja, a od ovoga tjedna počele su konzultacije između država članica kako bi kada se steknu uvjeti došlo do sazivanja sastanka Europskoga vijeća posvećenog ovoj temi. U konačnici, mi očekujemo kao Vlada da i Hrvatski sabor u svojim parlamentarnim aktivnostima, a znam da je već početkom idućeg tjedna predviđen sastanak Cossacksa ovdje u Zagrebu date i vi kao zastupnici kvalitetan obol našem pozicioniranju u EU, da parlamentarna dimenzija aktivnosti bude također vidljiva i da djelujući komplementarno u sljedećih šest mjeseci Hrvatska stekne i još ojača poziciju koju trenutno ima. Mogu reći da je jučerašnje predstavljanje programa u Europskom parlamentu od strane velike većine ozbiljnih političkih grupacija i zastupnika vrlo dobro primljeno i od strane predsjednika parlamenta i od predsjednice Europske komisije. Ono što svi vide, vide koliko ulažemo energije, koliko su naši prioriteti ugrađeni na način koji je komplementaran i strateškom programu Unije usvojenom u lipnju na Europskom vijeću, koliko su oni na crti i u skladu sa ambicijama programa Europske komisije za sljedećih pet godina, koliko su dobro nastavak rada trija predstavništava u kojem smo mi sudjelovali, dakle Hrvatska, odnosno Finska prije nas i prije toga Rumunjska. Taj osamnaestomjesečni period također se zrcali u našemu programu. Ono što bismo željeli da bude konačni rezultat nakon što prođe ovih šest mjeseci, a to je da pokušamo ostvariti nekoliko bitnih ciljeva. Jedan je gotovo izvjestan, zaključit ćemo izlazak Ujedinjene Kraljevine i to će ostati, dva da dođemo pred sam kraj ili možda čak i zaključimo pregovore o višegodišnjem financijskom okviru, tri da zagrebački sastanak na vrhu na određeni način politiku proširenja stavi u jedan novi kontekst bolje strukturiran i afirmativni kontekst nego što je to bio od našega učlanjenja 2013. pa nadalje jer praktički pravog vidljivog napretka bilo koje od članica nije bilo i četvrto da vratimo optimizam i zainteresiramo hrvatske, ali i europska građane za Europu više nego što je to danas kroz odvijanje Konferencije o budućnosti Europe. Te četiri točke plus ozbiljan rad na paketu koji se zove Zeleni plan, uz napredak na politikama koje se odnose na migracije, a kroz to ćemo mi pripremati daljnje korake naše za schengenski prostor, daljnji plan produbljenja unutarnjega tržišta, priprema Hrvatske u konačnici i nastavak puta prema europskom tečajnom mehanizmu dva i u konačnici provedba Strategije za uvođenje eura, postupno su sve koraci koje ćemo osnažiti i ojačati u ovom razdoblju koje je sada pred nama. U smislu unutarnje koristi, dakle zrelosti institucija Vlade, Hrvatskog sabora, resora, diplomatske službe, međuresorne koordinacije, niza aktivnosti koje će se poduzimati imat ćemo odgovornost koju do sada nismo imali. Do sada smo mi uvijek gledali kako da ostvarimo neki svoj interes, sada stavljamo drukčiju dioptriju na svoje naočale, uzimamo u obzir opći interes EU, vodimo računa o balansiranju različitih stajališta država članica, bez obzira na njihovu veličinu, njihovu snagu i njihovu ulogu i morat ćemo pokazati svu svoju političku i diplomatsku vještinu kako bi ukupan dojam koji je mogu reć počeo jako dobro jer praktički nekoliko ovih bitnih velikih događaja već sada iza nas, dakle i konferencija predsjednika i kolegij komisije i predsjednika Europskog vijeća i predstavljanje u Europskom parlamentu i kontakti sa najvažnijim članicama plus početak parlamentarnog rada, za sada imamo više nego jasnu, čvrstu potporu i simpatija naših partnera da realiziramo program kojeg smo kao što vidite, dobili ste ga svi u vaše pretince odnosno stolove, realiziramo na način koji je dobar i za Hrvatsku i za Europu. A ono što je nama najvažnije i zašto ovo stalno radimo za hrvatske građane. To je naš konačni cilj da oni od ovoga od ovih šest mjeseci još bolje prepoznaju zašto je taj projekt u kojeg smo ušli, kojem smo stremili zadnjih 30 godina dobar i koristan za Hrvatsku. To je bit našega predsjedanja. Što se tiče infrastrukture, meni je osobno drago da smo se odlučili da dovršimo veliki projekt Nacionalne i sveučilišne knjižnice i ono što smo dobili ovom konferencijskom i kongresnom dvoranom ostat će i Hrvatskoj, gradu Zagrebu, sveučilištu zauvijek. Hvala vam.
Zahvaljujem predsjedniku Vlade. Imamo 17 replika, prvi je kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Premijeru u vašem izlaganju konstatirali ste na kraju da je opći interes EU Hrvatske … opći interes, međutim ja bih vas malo uže pitao. Evo danas imamo kao što ste najavljivali i što je došao slijed da predsjeda EU RH, međutim činjenica je i ono šta narod očekuje da li će se riješiti problemi koji bi bili potrebni. Moramo znati da imamo neriješen isključivi gospodarski pojas, da od ove godine poljoprivredno zemljište mogu kupiti strane pravne i fizičke osobe dok Hrvati u Mađarskoj ne mogu. Naravno da su demografske mjere vrlo bitne da danas imamo dvije trećine Hrvatske prazne 6,6% od doznaka iz inozemstva i da je to katastrofalna situacija. Dvije trećine Hrvatske su prazne. Što ćete vi u užem interesu riješiti od ovih pitanja? A više ću naravno u pojedinačnoj raspravi u ime kluba. Hvala.
Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Bulj. Mi stalno djelujemo i uže i šire. Uže u smislu konkretnih operativnih aktivnosti u mandatu ove vlade kada je riječ o koristima od članstva EU mislim da to veliki broj ipak može i kritizirati, ali može vidjeti što je bolje nego što je bilo prije, od apsorpcije sredstava, realizacije projekata, izravnih plaćanja, investiranja u ruralni razvoj. Inače tranzicijski period prema ugovoru o pristupanju o stjecanju poljoprivrednog zemljišta vam je do 2023., a to smo već ja mislim jednom prigodom ovdje i razgovarali i govorili. Hrvatska kroz članstvo u EU u svakom slučaju i kroz druge europske financijske institucije ulaže u brojne projekte vlastite infrastrukture. Koristi su na svakom koraku i u užem smislu mi ćemo to nastaviti raditi na tom individualnom planu jednako predano kao i do sada. A ova zadaća šira ima za cilj za emancipiramo koliko je ovo dobro i da to podržimo jer ovo je koristan projekt.
Hvala vam. Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovani premijeru. Govorili ste o širenju EU, znači u pregovaračkom okviru iz općih stajališta EU za Srbiju utvrđeno je da će ritam pregovora ovisiti citiram „u napretku Srbije u ispunjenju zahtjeva za članstvo osobito u poglavlju 23. -Pravosuđe i temeljna prava“. Srbija je u lipnju otvorila jedno, u prosincu još jedno poglavlje što znači da istim ritmom nastavlja pregovore iako se čini da ne ispunjava zahtjeve koje je preuzela u poglavlju 23., znači ispravite me ako griješim. No ne primjećujem da Srbija izvršava obaveze u području utvrđivanja sudbine nestalih osoba ili u području prava žrtava srbijanskih logora. I moje pitanje glasi, zašto Srbija u istom rimu nastavlja pregovore i otvara poglavlja iako ne ispunjava zahtjeve preuzete u poglavlju 23.? Jeli možda ukinut pregovarački okvir za Srbiju ili vašu Vladu jednostavno nije briga što Srbija nastavlja pregovore istim ritmom iako ne ispunjava obveze iz poglavlja 23.? Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Grmoja. Vi uvijek imate jedino jednu temu kada je riječ o EU. Ono što je dobro da znate dakle Hrvatska je pregovarala pet godina i devet mjeseci. Srbija je počela pregovore još 2014. i već su premašili razdoblje kojeg smo mi počeli i završili, dakle sve otvorili, privremeno pozatvarali, pa sve zatvorili, ratificirali i postali članice. Srbija još sada nije ni na pola puta, nije ni na pola puta. Zašto to govorim? Proces je stroži, teži, sa puno više filtera. Naša pozicija da kada postoje poglavlja koja nisu vezana za Poglavlje 23. gledamo njihov meritum, a istodobno koristimo sve mehanizme da ulažemo i bilateralno i kroz europska tijela koja se bave ovim pregovorima, pritisak da se rješavaju pitanja koja se tiču nestalih osoba, to ste vidjeli i prošle godine, kao i sva druga rezidualna pitanja koja su ostala iz vremena agresije Miloševićeva [[Upadica: Hvala vam]] , a to ćemo i nastaviti.
Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, u vašem izlaganju ste na početku istaknuli kršćanske korijene Europe i kako ste ponosni na te kršćanske korijene. Ja vas moram upozoriti da kršćanski korijeni nije ono što se trenutno događa u EU i kako se ponaša trenutno i vaša Vlada na čelu s vama. Kršćanin danas nije biti ono što je bio vaš djeda, uzeti sakramente ili pradjed i ne raditi ništa, kršćanin pogotovo u politici se mora zalagati i za kršćanske zakone i za kršćanska načela. Ja bi volio dok sada evo vi predsjedate odnosno RH predsjeda Vijećem EU, da iskoristite kao kršćanin, a sami ste maloprije rekli da ste ponosni s tim, da iskoristite predsjedanje, pa da se malo založite npr. za zaštitu života i na europskoj razini, a naravno na hrvatskoj to je vaša dužnost, al niste ni dosad napravili apsolutno ništa.
Odgovor, izvolite.
Evo, zastupniče Zekanović, možda će vam bit zanimljivo da ćemo mi u ponedjeljak ovdje kad se održava ovaj kozak primati izaslanstvo COMECE-a, dakle Europske biskupske konferencije koja dolazi u posjet RH, ne bi li baš s nama razgovarali o našem programu, o onome što zajednički možemo učiniti o njihovim pogledima na ono što zajednički radimo. A vi ste u ovom Saboru toliko puta mene optuživali za to što previše naglaska stavljam na Europu, trebao sam već po vašim logikama jedno 10 puta otić iz RH, bavit se nečim drugim, a ništa se od toga nije dogodilo, i vi i neki drugi, i vi i neki drugi. A zašto to radimo? Radimo u interesu RH, hrvatskih građana, našeg položaja, naših vrijednosti i bilo bi dobro da kao u vremenu kad ste hvalili rad naše Vlade, govorili kako je to najbolja Vlada, kako ide pravnim smjerom, da se malo prisjetite toga, pogledajte realno u supstancu i onda kažete jeste li zadovoljni ili niste.
Kolega Pernar, izvolite.
Uvaženi premijeru, govorili ste tj. ne vi, drugi su govorili kad smo ulazili u EU da će korupciji odzvonit, pogotovo političkoj korupciji. Međutim, ja vidim da vi ste i dalje na vlasti, da vama od ulaska u EU nije odzvonilo nego naprotiv da vam je procvjetalo usprkos svim optužnicama i sudskim procesima koji se vode protiv stranke kojoj ste vi na čelu. I također, zanima me kad ste proslavljali ulazak u EU posjeli ste g. Milana Bandića odnosno oni su sjedali jedan do drugom sa Draženom Jelenićem, glavnim državnim odvjetnikom, ja vas pitam g. Plenković, dal je zapravo i to jedna poruka zapravo hrvatskoj javnosti o tome kako napreduje u RH borba protiv korupcije, tim više što zapravo gotovo i da nema optuženika ili osuđenika koji vas ne podržava na izborima? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Poštovani zastupniče Pernar, ja mislim da o vama najbolje govore vaši nastupi, vaše objave na društvenim mrežama, vaša gotovo podrška onima koji uzimaju pravdu u svoje ruke, vaši apeli da se ljudi ne cijepe i čitav niz drugih brilijantnih ideja koje vi puštate u javni prostor, al vi živite s njima, ja ih samo slušam i uzimam ih ka znanju i pitam se odakle tolika kreativnost. Dakle, i vi, a i još neki drugi, mislim da je danas bio jedan zastupnik ovdje iz SDP-a koji je tu temu digao, ono što je meni zaista fascinantno, dakle imate situaciju prvi put u povijesti, 30.g. demokracije, jedan predivan događaj u HNK-u, tada predivan događaj u HNK-u koji impresionira i domaće i strane i vi onda zbog jednostavnih odluka, protokola, državnog preseansa nastojite sve trivijalizirati, banalizirati i svesti tko gdje s kim sjedi, to je zastupniče Pernar irelevantno, jednako kao [[Upadica: Hvala vam]] i ona vaše brilijantne ideja o kojima sam govorio na početku.
Kolega Ljubić, izvolite.
… [[Govornik nije uključen]] dakle, posebice također dakle način na koji smo počeli to predsjedanje. Nadalje, bez imalo kurtoazije, dakle izražavam zadovoljstvo i priznanje da postupno vraćate, dakle u fokus proširenje na jugoistok Europe, dakle proširenje EU i također, dakle stavljanje na dnevni red najbitnijeg pitanja za BiH, a to je poštivanje ustavnih prava konstitutivnih naroda, pravo dakle na biranje svojih legitimnih političkih predstavnika, što je najvažniji interes … [[Govornik se ne razumije]] dakle hrvatskog naroda u BiH i želio bi da nastavite na takav način predsjedanjem EU, vraćanje u fokus, dakle proširenja EU na jugoistok Europe, pa ako je nužno govoriti na francuskom jeziku, to, to znadete.
Odgovor, izvolite.
Hvala vam lijepa zastupniče Ljubić, točno, stavljamo u fokus i stavljamo to na način koji neće biti sličan onome kako je to bilo na kvalitetnom i dobrom sastanku u Sofiji prije 2.g., 2018. jer je tada glavna tema bila povezivost, dakle sektorska tema, projektna tema, infrastrukturna, digitalna, energetska, kakva god želite, naša ambicija je da bude politički samit, s političkim porukama, s jasnom perspektivom koji su problemi, kud idemo i kojom brzinom idemo, a sa aspekta RH, položaj u tom procesu prema EU BiH je izrazito važan i to ćemo inzistirati jer trenutna struktura od naprednije Crne Gore i Srbije, pa malo uznapredovale Sjeverne Makedonije i Albanije i na začelju BiH i Kosova za nas je motiv da tu situaciju promijenimo vodeći računa i o položaju Hrvata u BiH.
Hvala vam. Kolega Lovrinović, izvolite.
Poštovani g. Plenkoviću, Britanija izlazi iz EU, to znači da će se smanjiti sredstva u Europskim fondovima, to za RH znači da će po izračunima dobiti manje 100 milijuna EUR-a iz jamstvenog fonda, 150 milijuna EUR-a manje iz Fonda za ruralni razvoj, to znači 250 milijuna EUR-a manje, to je oko milijardu 900 kuna manje. Kako vi mislite nadoknaditi ta sredstva jer je naša poljoprivreda ionako na koljenima, nikad nije gore stajala vidite, pada proizvodnja i vidite iz ovog vašeg opisa se, ja znam da vi morate širit optimizam, pa i ja bih volio, međutim ovdje ispada da se vi za svakog drugog zalažete više proširiti EU, pa branite interese RH, vidite nama se neće povećati sredstva iz EU fondova, nego se sad morate boriti da zadržite isto, a dobit ćemo daleko manje, zaista borite se čvrsto za interese hrvatske poljoprivrede, hrvatskog naroda, ali konkretno [[Upadica: Hvala]] pustite ove druge, oni se ionako znaju za svoj interes … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala vam. Odgovor izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče Lovrinović, ja vam se zahvaljujem na tome da me želite podučit da se borim za hrvatske interese, ja to radim, mislim da se rezultati već i vide, to radi ova Vladi, to radi hrvatska diplomacija, to rade i svi dobronamjerni hrvatski, a i dobronamjerni europski zastupnici, ali cijenim sugestiju da to činimo još više. Ako ste primijetili u mom govoru rekao sam da je za nas dobro da fokus vođenja pregovora je u rukama stalnog predsjednika Europskog Vijeća Charlesa Michela, to nama ostavlja prostor veći nego što bi bio da je obrnuto da se borimo za hrvatske interese i pokušajte zamisliti što je bio predmet razgovora sa Ursulom von der Leyen, Charlesom Michelom, Johannesom Hahnom, prošlog tjedna ovdje preko puta. Ako želite ja ću vam kasnije jer sad nemamo vremena za to, pojasniti kako se borimo da sredstava u idućoj financijskoj perspektivi za RH bude dovoljno da ulovi korak s onima koji su razvijeniji od nas.
Kolegice Sabolek izvolite.
Hvala. g. Premijeru predstavili ste program hrvatskog predsjedanja Vijećem EU pod sloganom „Snažna Europa u svijetu punom izazova“. Tom prilikom istaknuli ste kako RH se želi usredočiti na rješavanje problema zabrinutih europskih građana. Pa kako ćete rješavati probleme europskih građana kada to ne uspijevate u vlastitoj državi? Podsjećam, g. premijeru vaša Vlada je kao protočni bojler, toliko ministara nije se promijenilo još od Vlade Zlatka Mateša, od 2016. promijenili ste koalicijskog partnera, g. premijeru nema dana da nas netko ne moli za pomoć, ljudi se smrzavaju u svojim vlastitim domovima, vi i vaša Vlada očito nemate prioritete što pokazuje i najnovija afera automobila, g. premijeru, pa ipak da bi mogli govoriti o snažnoj Europi prvo trebate osnažiti državu u kojoj ste državnik. Hvala vam.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovana zastupnice na vašim sugestijama, doživljavam ih isto tako dobronamjerno, pa evo budući da se mi malo isto nešto trudimo, pa možemo reć da na kraju mandata naše Vlade će primjerice svi zaposleni u držanom i javnom sektoru imati plaću 18,3% nego prije nego što smo postali Vlada, da je minimalna plaća veća za 100,00 EUR-a, da je prosječna plaća u Zagrebu gotovo 1,000,00 EUR-a, da je prosječna plaća na razini RH došla na 6.500,00 kn, da imate investicijski kreditni rejting, niže kamate, za državu niže kamate za gospodarstvo, niže kamate za građane, da smo se dohvatili problema blokiranih sa 4 zakonska prijedloga, a ide i ovršni u treće čitanje jer želimo čuti može li se još nešto provjeriti, da ne govorim o svim elementima solidarnosti projekata ulaganja infrastrukture i svega onoga što čini postignuća ove Vlade, je li to baš tako loše, prepustimo mi to građanima … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala. Kolega Mijić, izvolite, Mišić pardon, pardon.
Hvala predsjedniče HS. Poštovani premijeru, predsjedati EU je veliki iskorak RH, lijepo je bilo vidjeti kako ste predstavili EU u RH, moram priznati otvoreno i javno, bio sam ponosan na to. Naravno, mi smo zadnja zemlja koji smo ušli u Europu, da nam treba puno pomoći i puno stvari koje se treba riješiti, vi se zalažete i svi mi za snažnu Europu, spominjali ste infrastrukturu, ja ću biti malo i dosadan, ali mi to još uvijek nemamo, posebno u željeznicama koje ja stalno spominjem i ja se nadam da će ove godine nešto se uradit posebno prema Slavoniji. Naravno, prioritet nam je BiH jer tamo puno Hrvata živi, mi smo konstitutivan narod i nadam se i vjerujem u vas da ćete pomoći da i taj dio riješimo svakako i da naši narodi koji se nisu vratili, posebno moji u Bosanskoj Posavini vrate se u svoje domovine. Hvala vam.
Hvala, odgovor.
Hvala lijepa zastupniče Mišić, već smo više puta razgovarali o temi dodane vrijednosti članstva u EU, zahvaljujem vam na ovim ocjenama koje smatrate da su dobre, to je poticaj da učinimo još više, a što se tiče ulaganja u željezničku infrastrukturu, mi smo nekoliko puta kazali, RH je u razdoblju koje je iza nas, uložila što svojih, što europskih sredstava, što drugih financijskih institucija, ogromne iznose u autoceste, u zračne luke, u pomorske luke, ribarske luke, nema nikakve dileme da su sada na dnevnom redu željeznice. Primjera dva recentna, Karlovac-Hrvatski Leskovac, Sveti Ivan Žabno-Gradec, željeznica od Zagrebe prema Slavoniji, prema Vinkovcima odakle ste vi, mora biti dio našeg prioriteta i ulaganja i brže komunikacije tradicionalnim putem prema istoku, a i prema Zagrebu. Hvala.
Hvala. Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, tražim stanku ispred Kluba hrvatskih suverenista radi dodatnih konzultacija vezano uz izvješće predsjednika Vlade Andreja Plenkovića. Prvo bih svojim kolegama rekao da Andrej Plenković nije premijer nego je predsjednik Vlade. Boris Johnson je premijer. Mislio sam se hoću li odgovoriti gospodinu Plenkoviću, lijepo sam postavio pitanje na koji nisam dobio odgovor, misli li naš predsjednik Vlade dok predsjeda Vijećem EU založiti se za očuvanje života, za zaštitu života od začeća, on se pohvalio kako će uskoro u Hrvatsku doći skupina Europske biskupske konferencije. Super, evo ja želim da ugodno ćaskate i da lijepo ručate da im pokažete kulturne znamenitosti grada Zagreba. A ponovit ću, jedina stvar koju sam od vas tražio, hoćete li se vi kao predsjednik Vlade založiti za ono što deklarativno jeste, a to ste rekli ste kršćanski korijeni. Možda korijeni jesu bili vašeg djeda, pradjeda, prabake kršćanski, ali kršćanskog lišća nema nažalost, dakle od tog kršćanstva nažalost nema ništa. Ponovit ću, isto što je vaša dužnost da u Hrvatskoj provodite i odluke Ustavnog suda, a odluka Ustavnog suda je da se donese novi Zakon, vi ćete ga nazvati o pobačaju, ja ću ga nazvati zakon o zaštiti života kao deklaratorni kršćanin, a to ste maloprije rekli da jeste, vaš je zadatak da i u EU pogotovo kao predsjedavajući odnosno dok Hrvatska predsjeda Vijećem EU se založite, zauzmete da se život štiti od njegovog začeća. Još jedanput želim vama i biskupima da se lijepo provedete u Zagrebu i pokušajte njima objasniti to da ste vi kršćanin, a da niste za zaštitu života, mislim da baš neće proći.
Javlja li se još netko? Onda uz onu izreku poznatu kršćansku tko sam ja da sudim drugome, dajem stanku od deset minuta. STANKA U 16,24 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 16,37 SATI]] Nastavljamo s radom, kolegice i kolege, molim vas da sjednete. Kolegice i kolege, molim vas da zauzmete svoja mjesta. Kolega Bačić, kolega Bulj, molim vas da zauzmete svoja mjesta. Sada je na redu kolega Stazić za repliku, izvolite.
Hrvatska policija štiti hrvatske granice, to ste rekli. Ali kako ih štiti, premijeru, kako ih štiti? Jučer ste u Strasbourgu doživjeli žestoke kritike zbog toga. Predsjednica grupe Zelenih gđa. Keller vam je rekla, uništava se imovina migranata. Njih se tuče, puca po njima. To nije prihvatljivo ni u jednoj članici EU, ali ni u jednoj državi bilo gdje. Švedska zastupnica gđa. Bjork vam je rekla, citiram, brutalnost kojoj sam bila svjedok, bila je strašna. Dakle, koja sam bila svjedok, ne o kojoj sam čitala u nekim izvještajima. Kojoj sam bila svjedok, bila je strašna. Hrvatska neće ući u Schengen dok se situacija s migrantima ne riješi. Pa dobro, premijeru, pitam vas, kad ćete prestati s tim teroriziranjem tih jadnih ljudi koji su pobjegli od rata u borbi za goli život? Ja znam da su oni druge vjere i druge boje kože, ali to su ljudi, premijeru [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] ljudi.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Stazić. Vidim da pratite raspravu u EU parlamentu, drago mi je da ste izdvojili baš samo ta dva citata, dvije zastupnice o kojima govorite, to znači da ste sigurno pratili cjelinu, vidjeli opći ton, ozračje i reakcije na predstavljanje prioriteta hrvatskoga predsjedanja, ali ja vam na tome zahvaljujem. Ponovit ću još jednom, Hrvatska neće dići žilet-žicu, Hrvatska neće izgraditi barikade, osobito ne prema Hrvatima s druge strane granice u BiH. Neće. Hrvatska je obučila 6500 policajaca da čuvaju hrvatsku granicu, vanjsku granicu EU i buduću vanjsku granicu Schengena. U tom procesu poštuje i svoje pravne propise i EU standarde i međunarodne konvencije. Svaka eventualna optužba se istražuje i sankcionira i na taj način ćemo se nastaviti baviti s onim što se zove zaštita naše granice [[Upadica predsjednik: Hvala.]] od nezakonitih migracija.
Hvala. Kolega Vucelić, izvolite.
Premijeru, kada kanite postupiti po zakonu i dostaviti predsjedniku Živog zida popis ulazaka i izlazaka u zgradu Vlade iz ožujka 2017. g.? Evo, hvala.
... [[Govornik naknadno uključen.]] odgovora. Sada je na redu kolega Bačić Ante. Izvolite.
Hvala predsjedniče HS-a, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade. .../nerazumljivo/... evo za zastupnike koji su malo pratili jučerašnju raspravu u EU parlamentu, vidjeli smo da je Hrvatska primila brojne pohvale i pokazalo se da je potpora i želja za uspjehom hrvatskog predsjedanja došlo iz svih političkih opcija, tako da eto, na tome vam izrazito čestitam. Već danas u EU parlamentu potpredsjednica komisije gđa. Šujica predstavila je konferenciju o budućnosti Europe, što konkretno Vlada RH može učiniti kako bi se pripadnost u europskoj obitelji osjetila kod svakog našeg građanina. Konkretnije pitanje, na koji način će građani upravo kroz konferenciju o budućnosti Europe biti sami sukreatori iste? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Bačić. Što se tiče današnje rasprave, dakle EU parlament je jedna od onih institucija koja je prva pripremila svoju poziciju i svoj stav o konferenciji o budućnosti Europe, oni žele da bude uključiva, da u njoj sudjeluju i nacionalni parlamenti, da građani budu što više uključeni, da ona bude i konferencijskog karaktera, ali i digitalnog karaktera, dakle online, i ono što mi želimo kao predsjedavajući i kao Hrvatska da upravo ovakav veliki okvir široke rasprave o politički najbitnijim temama funkcioniranja EU dođe do hrvatskih građana. Hrvatski građani, ni u drugim zemljama nije puno različita situacija, ali kod nas napor mora biti još veći i još uvijek trebaju jako puno informacija da bi u cijelosti bili svjesni onoga što nam članstvo u uniji donosi i mi ćemo kao Vlada i kroz ovakve rasprave, a i kroz brojne aktivnosti po terenu, pa i konferencije u Splitu o predstavljanima prioriteta o sigurnosti jednim od tih [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] primjera, s tim ćemo i nastaviti. Hvala vam.
Kolega Sladoljev.
Poštovani premijeru, dakle u svom izvješću, dakle govorili ste o zelenoj politici EU. Dakle, jučer i danas je izašao podatak da je Zagreb jedan od najzagađenijih gradova EU. Vi vjerojatno znate da postoji fond EU u kojem se može povući sredstva za rješavanje prometne infrastrukture u urbanim sredinama i da vaš koalicijski partner Milan Bandić do obnove rotora nije povukao jedan euro iz tog fonda, a upravo na taj način se na neki, rješava prometna infrastruktura u gradu Zagrebu i posljedica ovog zagađenja grada Zagreba u kojoj imamo, gdje se građane upozorava praktički da ne izlaze na ulice, pogotovo u Novom Zagrebu je upravo loša politika dakle, tih fondova koje gradonačelnik Bandić nije povlačio.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Sladoljev. Jako dobro znam kakvi sve fondovi u EU postoje. Angažman hrvatske Vlade, naročito naše Vlade, pa ako želite, Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture da pomogne upravo razvoju infrastrukture grada Zagreba je projekt rotora. Zagrebački rotor je oko 330 milijuna vrijedan projekt, 282 dolaze iz EU proračuna, ostatak daje hrvatska Vlada, jedan mali doprinos je ostao na razini grada Zagreba. Toliko o doprinosu Vlade, ako hoćete i HDZ-a gradu Zagrebu i njenoj prometnoj infrastrukturi. Mi ćemo i dalje u partnerstvo sa svim jedinicama lokalne i područne samouprave pomagati, podržavati i pratiti realizaciju projekata koji jačaju infrastrukturu. Sve što možemo poboljšati u Zagrebu, a iskoristiti europska sredstva ćemo učiniti. U krajnjoj liniji imate projekte i tramvaja i autobusa koji su također iz tih konkretnih financijskih sredstava.
Kolegice Mrak Taritaš izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi predsjedniče Vlade dobro je da se spominju klimatske promjene. Dakle, klimatske promjene, klimatska kriza je sigurno test zrelosti naše civilizacije. Dobro je da to spominjete, ali dobro je da i znamo gdje se Hrvatska nalazi. Dakle, 2013. godine je EU donijela strategiju i u tom trenutku 15 članica je imalo usvojeno nacionalne strategije. U ovom trenutku je Hrvatska u društvu Bugarske i Latvije koji ih nemaju. 2017. godine imali smo strategiju u javnoj raspravi da bi ona bila povučena iz javne rasprave. Ponovo imamo strategiju o prilagodbi klimatskim promjenama, o tom govorim u javnoj raspravi 2019. godini je bila s obvezom da se u 2019. godini donese, nije donešena. Pri tom je financirana iz prijelaznog instrumenta EU za Hrvatsku u iznosu od 770.000 EUR-a [[Upadica: Hvala.]] o klimatskim promjenama možemo govoriti tek nakon što će biti donešena strategija [[Upadica: Hvala vam.]] gdje se to, gdje je zapelo.
Izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa. Zastupnice Mrak Taritaš vi kao što znate mi smo ove godine usvojili Strategiju energetskog razvoja Hrvatske, možda ste to primijetili. Također pratite javnu raspravu, znat ćete isto tako da je Hrvatska iznad prosjeka i zacrtanih ciljeva EU. Hrvatska ima već sada 28% obnovljivih izvora energije. Dakle, Hrvatska je u nekim elementima i predvodnik. To je vrlo važno da znate. Ministarstvo zaštite okoliša nije jedino koje se bavi klimatskim planom odnosno zelenim, zelenim planom komisije Ursule von der Leyen, dapače imamo cijelu radnu skupinu u kojoj su svi resori jer taj plan u svojoj srži nije samo pitanje zaštite okoliša, nije samo pitanje energetike. Taj plan je u budućnosti transformacijski instrument za razvoj hrvatske ekonomije kao što je i za razvoj cijelog gospodarstva u članicama EU. Hvala vam.
Kolega Klisović izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, Hrvatska predsjeda Vijećem EU. Samim time pažnja međunarodne javnosti kao i hrvatske javnosti je puno snažnija i puno više se gleda svaki potez hrvatskih vlasti. Europa je izgrađena slobodna, demokratska Europa nakon pobjede nad fašizmom koji je učinio mnoge zločine nad čovjekom posebice u koncentracijskim logorima. 27. siječnja bilježi se 75 godišnjica oslobođenja Auschwitza. Jedina država EU koja nije potvrdila svoje sudjelovanje, a posebice ne na razini šefova država ili vlada je Hrvatska. Pa vas ja pitam zašto? Zašto Hrvatska nije potvrdila sudjelovanje na ovako važnom događaju?
Odgovor. Izvolite.
Bili ste ovdje prije 10 minuta zastupniče Klisović, da ste me pitali rekao bih vam da idemo, o tome smo obavijestili organizatore. Ja ne znam odakle vi taj, odakle vi taj podatak vučete. Ono što vam mogu reći, dakle državna tajnica će biti iz Ministarstva znanosti na jednom događaju u Auschwitzu čini mi se 20. ili 21. siječnja, predsjednica Republike ide u Jad Vašem, ja ću osobno ići u Auschwitz 27. siječnja. I to znamo već tjednima. Ne znam, ne znam odakle taj podatak. Molim? … [[Upadica: Ne razumije se.]] Dobro, to je vjerojatno neko tehničko pitanje koje ja ne znam, ali o ovome znam od kad smo dobili poziv. Dobro, evo je li sada razjašnjeno, je li u redu sve?
Kolega Babić Ante, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče Hrvatske vlade, dakle u programu hrvatskog predsjedanja Vijećem EU posebno se naglašavaju odnosi sa Švicarskom Konfederacijom. Dakle, kroz te odnose kaže se da će Hrvatska posebno paziti na to i raditi na pronalaženju rješenja vezanih za potpisivanje sporazuma institucijskog okvira između EU i Švicarske Konfederacije. S obzirom da u Švicarskoj živi oko 70.000 naših sugrađana volio bih ako možete reći zapravo što će biti u tom sporazumu o institucijskom okviru između Švicarske Konfederacije i EU. Čisto zbog građana informativno. Hvala.
Izvolite predsjedniče.
Hvala vam lijepa zastupniče Babić, ja sam se u toku 2019. godine 2 puta našao sa Ueli Maurerom koji je bio u Hrvatskoj čini mi se prije jedno 2 mjeseca ja mislim zadnje, zadnji put smo se našli u Švicarskoj početkom prošle godine. Tema koja je prijepor i koja je problem je dvojaka. Dakle, pravi sadržajni problem između Švicarske i EU odnosi se na neka pitanja iz financijskoga sektora i tu postoje otvorena pitanja koja su trenutno blokirale pregovore u ovom institucijskom sporazumu. Ono na što vi aludirate je status hrvatskih državljana i sloboda kretanja o čemu smo nekoliko puta razgovarali. U tom smjeru ćemo nastojati i kao predsjedajuća da napravimo jedan korak dalje u odnosima sa Švicarskom cijele EU pa onda imajući u vidu i ovaj aspekt na koji mislite budući da gore živi jako puno naših sugrađana. To je naš cilj, nastojat ćemo deblokirati i taj. Hvala.
I zadnja replika kolega Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade pretpostavljam da vrlo mali broj zastupnika, hrvatska javnost sigurno nije upoznata s objavom da je Kalifornijsko sveučilište Berkeley između dva kruga izbora objavilo vijest da je Hrvatska uvrštena među 11 najtolerantnijih država svijeta, između Njemačke, Austrije, Irske, Norveške itd. U isto vrijeme kada jedan opskurni britanski tjednik objavi da je Hrvatska najkorumpiranija država Istočne Europe to postaje mantra u hrvatskoj javnosti. Kada se na marginama europskih tijela spomene poput pikantarije vijest da u Hrvatskoj raste korupcija to postaje mantra koju i SDP-ovi, kao što ste vidjeli jutros tijekom aktualnog prijepodneva zastupnici dižu na razinu odluke upozorenja Europske komisije Hrvatskoj. Pa mene interesira kako vi kao predsjednik Vlade vidite to stanje duha u kojemu se bilo kakva pozitivna vijest temeljila na znanstvenim podacima u Hrvatskoj prešućuje, a ovakve mantre dižu na razinu apsolutne istine?
Hvala. Odgovor, izvolite.
Poštovani zastupniče Bačić, to vi mene kao da pitate čija je politika zaista normalna u ovoj zemlji. To je pravo pitanje. U biti pitanje između percepcije i činjenica, istine i spina, dojma i onoga što se stvarno radi no jednostavno situacija je takva, sve kolegice i kolege, a i neki akteri na međunarodnoj sceni koriste i najmanji element ne bi li i Hrvatskoj, Vladi, vladajućoj stranci zalijepile neke etikete. U tom vježbanju stalnim ponavljanjem kao što čujemo danas kada se baš od sva tri sata, evo zastupnik Stazić sjeti samo tog malog detalja da to izvuče kao bitnu poruku u kontekstu cijele rasprave Europskom parlamentu to nešto govori. Ali čuli smo i njegovih izjava zaista interesantnih o nedovršenom poslu na tragu gospodina BEljaka pa onda sve to skupa, ja bih rekao, spada u fazu etiketiranja. Korupcija i netolerancija, pitanje koje tu tolerantan, a ko nije na kraju.
Hvala. Idemo sada kolega Bulj zahtjev za stankom.
Hvala lijepo predsjedniče. Kolegice i kolege. Tražim stanku u ime kluba MOST-a deset minuta na ovu temu. Ja bih samo ovdje još jednom upozorio i premijera i sve nas zastupnike i javnost na problem ilegalnih migranata koji ulaze i prelaze granicu nekontrolirano, rade ogromnu štetu na području i Dalmatinske zagore i Like u biti u cijelom području naše granice od tisuću kilometara koji kontrolira i časno radi svoj posao 6.500 policajaca, ali nije dovoljan broj. Premijeru imamo donesen zakon gdje Hrvatska vojska može pomoći policiji i braniti naše granice i dužna je osigurati po Ustavu. Vi ste dužni osigurati sigurnost našim građanima i sigurnost našoj imovini. Nažalost, ovaj Hrvatski sabor nije imao priliku raspraviti o Marakeškom kompaktu jer ne samo da je premijer Plenković gospodo iz HDZ-a i vi iz SDP-a ne samo da je on bi za Marakeški kompakt i vi, i vi ste bili jel niste bili za to da se raspravi u Parlamentu o Marakeškom kompaktu. Budenstag njemački je raspravljao. Egzekutor Plenkovićev je Miro Kovač koji nije dozvolio da prijedlog potpredsjednika Sabora Bože Petrova se glasa o njemu na odboru, a sada je kao suprotstavljena strana Andreju Plenkoviću. Ni Davor Ivo Stier, ni Milošević nitko od vas nije bio za to da se raspravi ovdje naš Sabor, Parlament Marakeški kompakt. Granice su nesigurne, ljudi ne osjećaju sigurnost. U Vrgorcu sam svjedok kako je čovjeku ukradeno auto iz garaže kraj kuće u dva sata poslije noći. Tko će mu platiti štetu? Ljudi su u strahu. Premijeru vi ste dužni i obavezni poštivati Ustav RH i štiti sigurnost naših građana. Vojska na granicu. Hvala.
Hvala vam lijepa. Stanka 10 minuta, do 17,05. STANKA U 16,55 SATI
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 17,07 SATI]] Kolegice i kolege, stanka je istekla, ja vas molim da zauzmete svoja mjesta. Prvi bi u ime Kluba zastupnika trebao govoriti poštovani zastupnik Joško Klisović, ne vidim ga ovdje. Evo ga stiže. Kolega Klisović izvolite, dakle u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani zastupnik Joško Klisović.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Želio sam pozdraviti predsjednika Vlade, ali nadam se da uskoro stiže jel ono što kažem volio bih da on čuje. Naravno da pozdravljam i suradnike. Evo nam predsjednika Vlade. Dok on ulazi samo da iskažem još jedanput nezadovoljstvo mog kluba, a vjerujem i ostalih zastupnika što smo materijale za ovu točku dnevnog reda dobili tek ujutro, tako dok ih mi pročitamo nemamo više vremena da se unutar kluba malo oko toga konzultiramo i mislim da tu praksu treba konačno prekinuti, da materijale za ovu važnu točku dnevnog reda dobijemo ipak na vrijeme. Danas je 15. siječanj, dakle dan kada je EU priznala Hrvatsku i stvarno se treba još jedanput prisjetiti upravo koliko je važno bilo to priznanje da udahne život novonastaloj državi. I u tom smislu mislim da i u Saboru treba to još jedanput spomenuti. Unutar EU danas postoje narodi koji se bore također za svoju državu iako žive u višenacionalnim državama, iako sami prihvaćaju EU kao projekt koji je također višenacionalan i multikulturalan, što samo potvrđuje koliko je europski projekt ustvari kvalitativno napravljen i kako ustvari odgovara potrebama razvoja naroda koji žive na teritoriju EU. Poštovani predsjedniče Vlade jučer ste predstavili prioritete hrvatskog predsjedanja u Strasbourgu. Moram priznati da mi je vrlo drago bilo čuti onu vašu rečenicu kada ste kazali da Hrvatska nije odabrala bodljikavu žicu u kontekstu migrantske krize. Time naravno jasno ste dali naznačiti da nastavljate kontinuitet migrantske politike MIlanovićeve vlade odnosno bivšeg premijer Zorana Milanovića novoizabranog predsjednika. No moram primijetiti da nismo imali posebnu točku dnevnog reda u ovoj sabornici posvećenu prioritetima hrvatskog predsjedanja. Nju smo nekako uvijek provukli kroz razne točke tako da Europski parlament je dobio puni uvid dok hrvatski Parlament to nije imao priliku. Mislim da to nije dobro. Doduše ministar vanjskih poslova jučer je bio u Odboru za europske poslove i prezentirao prioritete i program Vlade u tom kontekstu, ali puno prekasno. Mislim da se saborski zastupnici su trebali uključiti ne samo kao slušači onog što je Vlada pripremila nego aktivno u definiranje hrvatskih prioriteta za predsjedanje. Osim toga, danas nam predstavljati prioritete je besmisleno, posebice što su oni već bili prezentirani u Sveučilišnoj nacionalnoj biblioteci i što su upravo ovi saborski zastupnici u bilateralnim razgovorima sa delegacijama drugih država također predstavljali te prioritete. Prema tome, danas o njima govoriti je pre, pre kasno. U kontekstu predsjedanja Vijećem EU važne su nam europske vrijednosti i o njima ne možemo samo pričati u Europi i da ostane na razini riječi, moramo ih živjeti u svom svakodnevnom političkom i građanskom životu ovdje u Hrvatskoj. U tom kontekstu ja bih želio spomenuti odnosno podsjetiti na određene pozicije SDP-a, relevantne za ove aktualne događaje koje smo imali ovih dana u medijskom prostoru, a o kojima i sam predsjednik Vlade danas vrlo jasno, odlučno obrazlagao u razgovoru sa gospodinom Beljakom. Dakle, što se tiče egzekucija koje su se događale u bivšoj državi, a u kontekstu današnje Europe i pozicija SDP-a, ja ću sada pročitati dvije, tri rečenice relevantne iz Povijesne deklaracije SDP-a, to je dokument službeni SDP-a, to je pozicija SDP-a o ovom pitanju da nam neko ne bi nešto drugo stavljao u usta. Svatko tko nastupa izvan okvira ovog što ću ja pročitat ne prenosi poziciju SDP-a, a od svih naših partnera također tražimo da se s time suglase jel u suprotnom vrlo teško možemo nastaviti dalje. Dakle, iz Deklaracije iz 1990. SDP-a koja je još uvijek na snazi i nikad nije stavljena van snage i neće biti stavljena van snage. „Političkog voluntarizma i primjere nekontroliranog nasilja bilo je u ratnom i poratnom razdoblju“, misli se na II. svjetski rat „ali i kasnije kada su se političke prilike stabilizirale te se način vladanja ničim nije mogao opravdati. Tome pripadaju nelegalne egzekucije i gruba represija prema u ratu pobijeđenim vojnim i političkim protivnicima. Jednostran, negativan odnos prema hrvatskoj migraciji, grubi obračuni, ekskomunikacije, progoni i zatvaranje ljudi drukčijih političkih uvjerenja, posebno onih koji su izrazitije zastupali nacionalno stajalište, suđenja za verbalne delikte i za političko djelovanje koje se inače u demokratskim društvima ne inkriminira.“ SDP se odlučno i jasno distancira od takve političke prakse jer je smatra nespojivim sa svojim temeljnim opredjeljenjima za političku demokraciju i gospodarstvo, tržišno gospodarstvo. SDP smatra svojom moralnom i političkom dužnošću da se javno ispriča svim onima na koje je iz političkih razloga nanesena nepravda, učinjena šteta ili povrijeđeno dostojanstvo djelovanjem organa vlasti u ... [[Govornik se ne razumije.]] razdoblju. Mi znamo da veći dio pripadnika Saveza komunista je završio u HDZ-u a manji u SDP-u ali eto, SDP je napravio taj korak. Svi smo kako također znamo glasali na referendumu za nezavisnu, dakle 93% naših građana među kojima i SDP-ovci a mlađe generacije su uopće i nisu bile članove one partije a danas su članovi i SDP-a. Dalje. SDP će se zalagati da se u javnosti poštuju sve ono što je pozitivno u našem političkom nasljeđu kao i za prosudbu pojedinih događaja i ličnosti u povijesnom kontekstu. Molim lijepo, ovo je pozicija SDP-a i kad netko govori o mlakoj reakciji SDP-a na egzekuciji u bivšoj državi, onda molim da se drži upravo ovoga što sam sada pročitao. Dakle, osude koje je SDP već 1990. g. o tome pitanju javno iskazao. Jer ono za što se mi zalažemo je naravno, jedinstvo, jedinstvo hrvatskih građana koje smatramo da ishodovano u Domovinskom ratu. Dovodit ga u pitanje stvarno nije korektno a u Hrvatsku su u tom ratu sa jednakom ljubavlju i jednakom srčanošću branili i desni i lijevi, bilo kao liječnici, bilo kao ljudi s puškom u rovu i nemojmo molim vas te stvari dovoditi u pitanje i to je jedno od najvažnijih ostavština, političkih ostavština prvog hrvatskog Predsjednika dr. Franje Tuđmana i zato mu držimo to jedinstvo i taj balans koji je on ostvario svojim postupcima kao zalog bolje budućnosti ove zemlje. Dakle još jedanput, sve što se iz SDP-a govori o tim pitanja, mora biti utemeljeno na ovom što sam ja trenutno govorio. I mislim da je ova pozicija upravo u kontekstu sa europskim vrijednostima. A sada bi volio g. predsjednika Vlade upitati da na odgovori isto u kontekstu europskih vrijednosti, da nam prokomentira dakle izjave visokih HDZ-ovih dužnosnika koje su dane tijekom predsjedničke kampanje koja je bila naravno svega i svačega, mnoge stvari ću zaboraviti, dio su kampanje, ali neke su izjave posebno ozbiljne i mislim da treba jasno reći, jednako kako ste danas razgovarali sa g. Beljakom, da li HDZ politički stoji iza takvih izjava ili to nisu izjave, ili te izjave nisu dio HDZ-ove politike. Jedna izjava predsjednika splitskog HDZ-a, g. Škorića, našeg kolege iz saborskih klupa a to je da Hrvati i samo Hrvati glasaju za HDZ-ovu kandidatkinju na predsjedničkim izborima iz čega slijedi da oni koji ne glasaju, nisu Hrvati. Ili izjavu zamjenika predsjednika HDZ-a, g. Milijana Brkića, također saborskog zastupnika i potpredsjednika Sabora koji je ljude u Hrvatskoj podijelio na Jude i one koji to nisu. Valjda pravovjerne. Pa oni koji su glasali za gđu. Kolindu Grabar Kitarović, kandidatkinju HDZ-a su pravovjerni valjda, a ostali su Jude. Dakle manje od milijun ljudi je pravovjerno a svi ostali su Jude. Da li je to politika HDZ-a jer vidio sam da ste vrlo brzo reagirali na g. Beljaka ali nisam vidio da ste reagirali na ove dvije izjave. I želimo znati da li su oni te izjave na liniji aktualne politike HDZ-a. Također g. predsjedniče Vlade, u ovom kontekstu treba isto voditi na umu kada se dižu spomenici ovoj zemlji i šaljete ministre da obilježe tu svečanost, ljudima koji su članicama EU-a osuđeni na dugotrajne zatvorske kazne zbog ubojstva. Da, ti ljudi su se pridružili obrani Hrvatske u Domovinskom ratu, to nitko ne spori, a u isto vrijeme imaju presude u članicama EU-a za ubojstva. Što se tiče da se vratimo na sam program prioriteta. Vladavina prava odnosno unutarnja sigurnosti rekli ste da je jedan od prioriteta. Vidimo koja je situacija danas u Hrvatskoj, vi ih nazivate incidentima, dakle situaciju u Splitu gdje je jedna individua uzela pravdu u svoje ruke i počinila zločin. Možemo govoriti o incidentima kao i o incidentu da se kad se navija za „krivi klub“, da se dobije batina ali ja ne želim govoriti o incidentima nego o reakciji hrvatske javnosti. Ako se 15 000 ljudi u Splitu mobilizira da protestira onda oni ne protestiraju zbog ubojstva, oni protestiraju zbog nedovoljno kvalitetnog funkcioniranja hrvatskih institucija. Ako se 30 ili 40 000 ljudi u Zagrebu okupi zbog nasilja nad ženama u obitelji, onda oni ne protestiraju protiv ničeg nego protiv nedovoljnog kvalitetnog rada institucija hrvatske države na sprječavanju takve prakse i zahtijevaju jači angažman i kvalitetniji angažman. Ako se ljudi, 50 000 njih okupi zbog obrazovne reforme na Trgu bana Jelačića, onda oni protestiraju zbog toga što sustav obrazovanja ne funkcionira i žele da profunkcionira. Dakle nama sustavi u državi ne funkcioniraju na onoj razini kvalitete koju ovi građani zahtijevaju i zato incidenti su samo indikacija da stvari ne štimaju ali sustavi ne funkcioniraju i kao predsjednik Vlade, mislim da se time morate posebno pozabaviti. Što se tiče hrvatskog angažmana u svojstvu predsjedavajućeg Vijeća EU-a. Jedan od ciljeva je i utjecajna Europa, što je jako dobro. Volio bi znati s obzirom da na europskim granicama je poprilično velike su nestabilnosti, od Libije, Ukrajine, gdje stvari nisu riješene, pa do Irana i ove krize koju trenutno imamo, a europsku poziciju i neku lidersku ulogu još uvijek ne vidimo. Na koji način mi mislimo materijalizirati taj naš cilj da Europa bude utjecajnija tijekom našeg predsjedanja, posebice imajući u vidu da Vijećem ministara u formatu vanjskih poslova ne predsjeda naš ministar nego visoki povjerenik za vanjsku politiku, a Europsko Vijeće vodi njegov predsjednik g. Charles Michele, na koji način mislite stvarno materijalizirati upravo taj prioritet, kojim mehanizmima Europu učiniti utjecajnijim u nizu političkih kriza koji nas okružuju, koji nikom nisu dragi? Što se tiče zapadnog Balkana, mislim da je tu potpuno priča jasna i da postoji suglasje i oporbe i vladajuće koalicije oko toga da se Sjevernoj Makedoniji i Albaniji treba što prije omogućit početak pregovora. Spomenuli ste da su razgovori na visokoj razini vođeni u Parizu što je jako dobro i pozdravljamo to, ali niste nam rekli da li postoje neki pomaci u poziciji Francuske koja defakto je ta koja je ključna u otporu koji pruža da se da datum početka pregovora ovim zemljama, pa bi me zanimalo ako možete nam upravo malo detaljnije kazati o tome kako Francuska diše nakon razgovora koji ste imali s predsjednikom Macronom? Hvala lijepa.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Domagoj Ivan Milošević, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS, predsjedniče Vlade sa suradnicima, sve vas pozdravljam i mislim da u današnjem danu kad obilježavamo 28. obljetnicu međunarodnog priznanja ipak ima snažna simbolika da eto raspravljamo o izvješću s europskih Vijeća i to u trenutku kad je RH preuzela predsjedavanje Vijećem EU i bez obzira i u ovoj sabornici ili u javnosti tko je za ili protiv EU ili drugačiju EU mislim da svi zajedno možemo na to biti ponosni. Dopustite mi na početku ovog izlaganja prije svega ukratko ukazati na važnost parlamentarne dimenzije jer postoji parlamentarna dimenzija hrvatskog predsjedavanja Vijećem EU. Kao predsjednik Odbora za europske poslove već u ovu nedjelju, dakle 19. i u ponedjeljak 20. siječnja bit ću domaćin sastanka predsjednika tzv. Kozaka, to je konferencija Odbora za poslove Unije parlamenata EU. Sastanak predsjednika Kozaka bit će prvi od 5 sastanaka odnosno 5 konferencija koji će se održati u okviru parlamentarne dimenzije našeg predsjedavanja. Parlamentarna dimenzija bit će zaključena 63. plenarnim sastankom Kozaka 24. do 26. svibnja ove godine u Zagrebu. Uz ta 2 sastanka Kozaka, HS će odnosno naši matični odbori biti domaćini još 3 događanja. Prvo, 18. i 19. veljače 2020. u Briselu, Međuparlamentarna konferencija o stabilnosti i gospodarskoj koordinaciji upravljanja u EU, nakon toga 2. do 4. ožujka Međuparlamentarna konferencija o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici i zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici u Zagrebu i peti sastanak ove naše parlamentarne dimenzije će bit također u Zagrebu 22. i 23. ožujka, sastanak zajedničke skupine za parlamentarni nadzor Agencije EU za suradnju tijela za provedbu zakona tzv., to ste čuli svi, Europol. HS će odabirom tema i govornika na sastancima i konferencijama čiji smo domaćin doprinjeti naravno ostvarivanju naših ciljeva hrvatskog predsjedavanja. Na sastanku predsjednika Kozaka u ponedjeljak 20. siječnja predsjednik Vlade osobno će predstavit prioritete hrvatskog predsjedavanja Vijećem EU i ja mu se na tome zahvaljujem. Na drugoj sjednici sastanka predsjednika Kozaka, EU, Nacionalni parlamenti i Kozak, ugostit ćemo potpredsjednicu komisije gđu. Šuicu koja će govoriti o konferenciji o budućnosti EU, te prvu potpredsjednicu Europskog parlamenta gđu. Mairead McGuinnes. Na posljednjem našem sastanku ovakvog formata, dakle Kozak u Helsinkiju iskazan je veliki interes svih nas, dakle predstavnika iz nacionalnih parlamenata za sudjelovanje u toj konferenciji o budućnosti EU, dakle i pojedinih i cijelih nacionalnih parlamenata odnosno odbora za Europu. Plenarni sastanak Kozaka u svibnju bit će otvoren raspravama o provedbi prioriteta hrvatskog predsjedavanja, ali s naglaskom na rezultate samita EU i država zapadnog Balkana koji će se održati početkom svibnja u Zagrebu. Uz to bit će još 4 teme, prva tema će bit preobrazba tržišta rada, Singl Leiber Market, upravljanje demografskim neravnotežama i mobilnost radne snage unutar EU. Tu mi dozvolite jednu malu digresiju, dakle desetljećima nastaje i razvija se tzv. jedinstveno tržište i naravno da je bilo za očekivat da kako se razvija jedinstveno tržište, jedinstveno tržište kapitala, da će u nekom trenutku oni puno konkurentniji, brži i bogatiji privlačit sve više ljudi, posebno s periferije EU. Na to, bez obzira na probleme koji postoje u nekim dijelovima, a to nije samo isključivo istok Europe ili mi, dakle sličnih problema imaju i puno bogatije države poput Italije, dakle takvi problemi u smislu odljeva stanovništva, posebno onog mladog, obrazovanog i ambicioznog dijela stanovništva, mislimo da je problem cijele EU, posebno danas u kontekstu kad se razgovara o višegodišnjem financijskom okviru, dakle mislim da raspravljat o tome da treba smanjit kohezijska sredstva za manje razvijene u isto vrijeme kad odvlačiš, mislim konkurentnost nacionalnog gospodarstva, time ja ne optužujem Nijemce, ali to je činjenica, odvlačiš mlade i ambiciozne ljude iz mnogih država članica EU, to jest ako smo Unija radimo zajednički, onda to jest i mora bit problem svih država članica i same EU, kao što je to i pitanje u krajnjoj liniji pitanje politike azila, dakle u vrijeme kad jedni sele u neke druge države, a ovaj azilante uz puno poštovanje njima slat, dakle nekakvim birokratskim birokratskim formulama u države koje gube mlade i ambiciozne stanovnike jest političko pitanje i treba ga rješavat raspravom, a ne na tehničkoj razini. Treća tema na sastanku COSAC-a u svibnju bit će distributivni učinci proračuna EU, nakon toga je Europski integrirani komorski pristup te prava i obveze u digitalnom prostoru, kako pomiriti privatnost i odgovornost u virtualnom svijetu. Odabirom ovih tema za sastanak COSAC-a željeli smo obuhvatiti naravno pitanja i sva četiri krovna prioriteta hrvatskog predsjedavanja. Europa koja se razvija, Europa koja povezuje, Europa koja štiti i Utjecajna Europa. S obzirom na pregled izvješća sa stanka Europskog vijeća u prošloj godini jasno je zašto je hrvatsko predsjedavanje odabralo svoje prioritete te nastavljamo i kroz ovu parlamentarnu dimenziju odgovarati na aktualne europske izazove. Teme koje su dominirale na posljednjem sastanku Europskog vijeća održanog u prosincu prošle godine dominirat će naravno i našim predsjedavanjem u narednih šest mjeseci i ja ću nastojati relativno kratko proć kroz nekoliko ključnih tema. Već je bilo dovoljno danas govora o klimatskim promjenama, ali dozvolite par rečenica. Dakle, Europska komisija objavila je u prosincu Europski zeleni plan, komunikaciju kojom se pred EU postavlja vrlo ambiciozan cilj postizanja klimatske neutralnost EU do 2050. godine. Komisija ovim planom želi odgovoriti na izazove koji proizlaze iz realnosti klimatskih promjena, a istovremeno imajući na umu novu Strategiju gospodarskog rasta. Ipak, čini se da je ključni pojam u Europskom zelenom planu tranzicija, u smislu tranzicije prema obnovljivim izvorima energije i klimatskoj neutralnosti. Iz dosadašnjih rasprava jasno je da postoji svijest o različitoj spremnosti država članica na takvu tranziciju. Podržavamo ostvarivanje klimatske neutralnosti do 2050., međutim naglašavam kako postizanje tog cilja ne smije dodatno produbiti razlike u razvijenosti među državama članicama niti povećati razlike u kvaliteti života i standardu njezinih građana. Posebno naglašavam ponovno iz perspektive odlaska mladih ljudi i ne samo mladih, odlaze ljudi u 40-ima, 50-ima i nisu to više ni tako mladi ljudi u druge države članice. Drugo je višegodišnji financijski okvir. Kao što smo očekivali donošenje je novog višegodišnjeg financijskog okvira preneseno je u hrvatsko predsjedavanje nakon što finsko predsjedavanje nije uspjelo postići kompromis s ciljem pomirbe financiranja tradicionalnih politika, prvenstveno kohezijske politike, zajedničke poljoprivredne politike te novih izazova pred EU kao što su migracije, klimatske promjene i energetska tranzicija. U raspravi o financiranju tradicionalnih politika Hrvatska se svrstava u zemlje prijatelja kohezije za razliku od Finske koja je prijateljica boljeg trošenja što god to značilo, dakle Finska je neto uplatiteljica. To se opredjeljenje jasno razaznaje u finskom prijedlogu višegodišnjeg financijskog okvira s predloženim rezovima u dijelu kohezijske politike, ali u upravljanju granicama i europskoj obrani. S hrvatskim predsjedanjem portfelj višegodišnjeg financijskog okvira vratio se prijateljici kohezije, dakle nama, međutim htjeli bismo otvoriti raspravu o kohezijskoj politici iz perspektive koristi te politike za države i neto uplatiteljice. Ne treba poznavati puno ekonomije pa da vam bude jasno da i oni koji su neto uplatitelji i najbogatije i najkonkurentnije države EU imaju izravne i neizravne koristi od tih kohezijskih sredstava. Bilo bi vrlo zanimljivo, a vratit ću se još jedanput kasnije na to s obzirom da je pokrenuta inicijativa upravo iz našeg Odbora za europske poslove i tražili smo od EUROSTAT-a barem projekcije utjecaja kohezijskih sredstava na sve države članice, dakle i neto uplatiteljice također. I na kraju treća tema EU u odnosu sa Afrikom, Sjeverna Makedonija, Albanija dakle pitanje proširenja. Najkraće moguće, što se tiče Afrike inače mislim da sam pročitao da se predviđa rast sredstava iz EU iz proračuna za Afriku, uz to što to mislim da to već sam tu govorio u sabornici da to nije pravi put jer ako hoćeš nekom pomoć onda ga naučiti ribu lovit, a nemoj mu ribu slati uz to što se pola te ribe vrati onda negdje drugdje kada govorimo o Africi. Međutim, ono što jest sigurno, a to je da pitanje Afrike i sljedeće desetljeće će biti putanje EU, pitanje političke i gospodarske tranzicije dobrog dijela Afričkog kontinenta imat će izravnog utjecaja na pitanje migracija s obzirom na procjene međunarodne o tome da će u sljedećih nekoliko desetljeća samo Nigerija recimo imati više stanovnika od EU ili da će novih milijardu stanovnika živjeti na prostoru Afričkog kontinenta uz klimatske promjene nije teško pretpostaviti kuda će ti svi stanovnici nastojati migrirat. Međutim, kao što rekoh uz dužno poštovanje Africi ako EU želi ozbiljno globalno raspravljati o Africi onda prije svega treba riješiti pitanja u svom dvorištu, a to dvorište se zove Zapadni Balkan odnosno države koje danas postoje na tom prostoru, njihove tranzicije i političke i ekonomske. U tom smislu ostaje razočaranje što i dalje nismo otvorili pregovore sa Sjevernom Makedonijom i sa Albanijom. Znamo kako je do toga došlo, međutim treba reći jednu stvar, a to je da već danas bi se mogle naslutiti određene političke posljedice toga što EU nije bila u stanju donijeti tu odluku. U isto to vrijeme, dakle bez obzira što te države neke od njih nisu niti počele pregovore sa EU bilježe nevjerojatan broj odlazaka mladih ljudi iz tih država. Dakle iz razgovora izravno osobno sa premijerom Zaevom rečeno nam je kada smo bili u posjeti u Skopju da je otprilike četvrtina stanovnika Makedonije napustila proteklih 10,15,20 godina tu državu, četvrtina. Dakle to da vam ode četvrtina stanovnika, mislim da ne trebam nikom objašnjavat koji to ima utjecaj ne samo na gospodarstvo i na društvo nego posljedično i na političke odnose u tim zemljama. Dakle ono što je jedini sigurno, mislim da ćemo što se tiče upravo politike proširenja i odnosa prema tim državama bez obzira što s nekim od tih država imamo puno bolje, s nekima ne tako dobre odnose, mislim da i jest naš nacionalni interes da poštujući sva pravila i poštujući sva ona očekivanja koje su uključene u te pregovore da te sve države imaju ne samo jasnu perspektivu i članstva, nego da zapravo na tom putu budu što brže jer ako nastavi se u ovom smjeru kako to gledamo zadnjih 10-tak godina još 10-tak, 15 godina onda taj prostor će trajno bojim se izgledati sasvim, sasvim drugačije, a to onda ima utjecaj i na Hrvatsku i to izravni. Evo, pozdravljam u svakom slučaju ustrajanje Hrvatske vlade da i u ovom našem predsjedavanju to pitanje proširenja bude visoko, visoko na listi. I na kraju dozvolite samo još rečenicu dvije o Brexitu. Dakle, evidentno je sada za vrijeme hrvatskog predsjedavanja, Brexit će konačno završiti, dakle postupak je došao do kraja. S 31. siječnja započinje prijelazno razdoblje u kojem EU i komisija, EU i Ujedinjeno Kraljevstvo trebaju postići sporazum o budućim odnosima, taj sporazum nije nužno da će biti lakše postići nego što je bilo i evo nekoliko godina potrebno da se postigne i ovaj sporazum, međutim vjerujem da je svima i jednoj i drugoj strani interes da taj sporazum se čim prije postigne i da nemamo daljnje ekonomske i neke druge efekte jer htjeli ili ne ekonomija funkcionira po principu spojenih posuda prema tome i kad vam se čini da nešto tamo daleko od vas neće ima utjecaja na vas itekako, itekako u 21. stoljeću sve je povezano i sve ima utjecaja. Prema tome, ako nešto ima utjecaja na Nizozemsku i Njemačku pa naravno da će imati utjecaja i na Hrvatsku. Dakle, nismo mi bez obzira na nikakvu, skoro nikakvu trgovinsku razmjenu sa Velikom Britanijom pošteđenih negativnih efekata. Evo, kolegice i kolege Klub HDZ-a će naravno podržati ovo izvješće predsjednika Vlade. Pozivamo i vas sve ostale da to učinite i želim svima nama puno uspjeha, posebno Vladi RH u ovom predsjedavanju. Hvala.
Slijedeći klub zastupnika biti će onaj Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, a govorit će poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade odmah na početku bi rekao jednu činjenicu koju danas nitko nije izgovorio, a to je 26. srpnja 2016. godine vlada Tihomira Oreškovića se izborila da Hrvatska predsjeda Vijećem EU i Hrvatska to nije nikako mogla izbjeći. I to je jako bitno naglasiti. Dakle, to su činjenice da je ova funkcija odnosno mogućnost predsjedanja EU izborena prije evo 3,5 godine u vrijeme vlade Tihomira Oreškovića, a u to vrijeme je u HDZ-u bio vaš prethodnik, znači predsjednik HDZ-a Tomislav Karamarko. Eto tek toliko da se zna. Dalje, također da i, evo i ministar, evo kolega Kovač napominje bio je ministar kolega Kovač i to je istina. I evo kolega drago mi je da ste i na to podsjetili. Dakle, u okviru predsjedanja bit će posebno zanimljivo pratiti konferenciju budućnosti Europe koju će voditi gospođa Dubravka Šuica. Ona je za one koji ne znaju potpredsjednica Europske komisije za demografiju. Ja se samo nadam da na toj konferenciji gospođa Šuica i ostali sudionici iz Hrvatske neće pokušati kolegama prezentirati uspješne demografske mjere iz Hrvatske jer bi taj dan bio vjerojatno slobodan na konferenciji jer ne postoje uspješne demografske mjere u Hrvatskoj. Evo kolega Milošević prije par minuta je s ove govornice spomenuo da je Makedoniju napustilo 1/4 stanovništva u zadnjih 20, 30 godina, jel tako kolega? Da. Hrvatsku je napustilo 1/5, znači Hrvatska je imala 4.784.000 1991. godine, danas ima ispod 4 milijuna, ispod 4 milijuna, to je 1/5. Znači mi smo tek nešto bolji odnosno manje loši nego što je Makedonija koju ste vi istaknuli kao jednu od najlošijih država u svijetu. I rekli ste kasnije da je to uzrokovalo jako velike i gospodarske probleme i Hrvatskoj uzrokuje i uzrokovat će, a to moramo govorit s ove govornice. I taj primjer Makedonije koji ste lijepo istaknuli, trebamo ga spominjati i ovdje jer Hrvatska je u velikim, velikim problemima, velikim demografskim problemima. I moram reći da je malo i smiješno da upravo iz Hrvatske koja je demografski na koljenima jedna od najlošijih zemalja EU, ako ne i najlošija da upravo iz Hrvatske imamo delegiranu predsjednicu odnosno potpredsjednicu Europske komisije upravo za taj resor, demografiju. To je smiješno. Ovdje moram istaknuti još jednu stvar, evo nedavno smo imali, evo prije par dana jednu lijepu svetkovinu tako ću ju nazvati u HNK u Zagrebu i tu se i naš predsjednik Vlade obratio svima slaveći Hrvatsko predsjedanje Vijećem EU. Super, a ja bi volio da je s ove govornice naš predsjednik onako suverenistički lijepo rekao nitko, znači ne bojeći se nikoga ipak da je malo spomenuo da još uvijek tražimo 1.500 nestalih koji su završili pobijeni u Dunavu, da je spomenuo da se nedavno zadnji veliki ili predzadnji veliki europski rat ako zanemarimo Kosovo dogodio upravo u Hrvatskoj i da je osim što će raditi na ulasku Srbije u EU spomenuo da imamo neke neriješene probleme s tom državom, a nije spomenu. Zašto nije spomenuo? Ja ne znam, trebamo evo ga, možda nam kasnije u obraćanju predsjednik Vlade Andrej Plenković, predsjedniče možda nam kasnije kažete i zašto niste spomenuli, meni bi bilo drago. I onda kad ste prije spomenuli da sam nekoć i hvalio vašu Vladu, jesam hvalio sam jer sam mislio da ćete ove stvari govoriti, pa sam čekao, čekao i nikad to niste spomenuli. Ne spomenuli, nego se niste zauzeli za te stvari, a meni su bitne, meni su bitne i mnogim vašim glasačima su bitne što se je vidjelo i na ovim izborima i prošlim izborima da su im bitne i najbitnije. Ja moram reći predsjedniče Vlade napravili ste neke stvarno lijepe gospodarske mjere i tu vam se ja, nikada vas tu neću kritizirati za gospodarske mjere. Međutim, niste napravili sve što ste trebali i tu ste napravili puno pogrešaka, ali hrvatskim ljudima i glasačima demokršćanskih opcija kako se deklarira i HDZ je bitno još nešto drugo. Ima još neke stvari koje su im bitne, a za koji se vi nažalost predsjedniče Vlade, niste izborili. Ja ću reći još jednu stvar koju ste morali možda istaknuti i sa ove govornice ali nikad niste spomenuli. Znate bolje nego ja, postoje dvije rezolucije Vijeća Europe, jedna je br. 1481 iz 2006. g. glasi odnosno naziv joj je Potreba međunarodne osude zločina totalitarnih komunističkih režima, imamo iz 19. rujna lani, 2019. g., Europski parlament donosi jedan dokument koji naziva Važnost europskog sjećanja za budućnost Europe u kojem je izjednačio i osudio komunističke i nacističke zločine i zločince. Ovo je br. 2819, nebitno. Zašto vam to govorim? Jer vi opet promatrate šutke i ne reagirate ni vi ni vaša ministrica kulture koju ste vi delegirali na egzibicije gradonačelnika Obersnela u Rijeci gdje se nastoji opet postaviti velika zvijezda petokraka, simbol zna se kojeg režima i onda vi kao veliki europejac, Europljanin, što god, zanemarujete rezolucije Europskog vijeća, evo ga, predsjednik Vlade napušta Sabor ali dobro, nema veze. Dakle zanemarujete te rezolucije i Nemanja Cvijanović skupa sa Obersnelom može u Rijeci raditi što god želi. I to nije u redu i to je loše, znači vi niste zapravo ni ono za što se predstavljate. A opet vam moram spomenuti ono od maloprije, evo da se ponovi, repetitio est mater studiorum, nek se malo ponavljanje je majka znanja. Dakle spominjali se i kršćanske korijene Europe, onako ponosno. Korijeni možda jesu, lišće nije više kršćansko, lišće je ne znam, neoliberalno ateističko ili kako već, evo ga, kolegica Glasovac se veseli, ja sam žalostan. Znam da je kolega Bulj žalostan zbog toga, pretpostavljam. Međutim nije biti kršćanin i deklarirati se kao kršćanin tek to izgovoriti i otići na neko misno slavlje, družiti se sa biskupima nego je i boriti se za ono za što jesi. Pa ako si predsjednik Vlade, onda što napraviti? Onda što prije donijeti Zakon o zaštiti života koji je u proceduri, koji sam ja dao u proceduru. I pitanje je bilo jasno upućeno vama, možda odgovorite na koncu. Hoćete li vi ako e već deklarirate, a sami ste to prije pola sata ovdje izgovorili sa ove govornice kao kršćanski demokrat i kao onaj koji se poziva na kršćanske korijene Europe, izlobirati i malo se boriti ili izgovoriti koju rečenicu na temu onih bitnih kršćanskih tema a to je danas zaštita života? I lijepo je što Vijeće biskupskih konferencija EU-a dolazi u Hrvatsku i što ćete vi s njima malo šetati okolo po Zagrebu, to je super, izvrsno ali evo, njih pitajte za mišljenje, siguran sam da neće ni oni biti zadovoljni sa vašim stavom odnosno vi što ste samodeklaratorni a ne pravi demokršćanin, evo ja imam slobodu to i izgovoriti. Dakle, mnogo je problema u našoj državi, nažalost EU-a nije doprinijela rješavanju tih problema, nažalost EU je u velikoj mjeri neke stvari otežala. Otežala je na način da danas imamo slobodan protok radne snage o kome nikad ne govorimo s ove govornice da imamo jednosmjeran odnosno da Hrvati i Hrvatice, mladi i obrazovani odlaze u EU a ne vraćaju se u Hrvatsku. I da Hrvatska nije obeštećena za tu radnu snage. Dakle, te ljude je Hrvatska školovala. Njima je Hrvatska dala diplomu u ruke. To košta milijune i milijarde kuna ili eura. A nitko, ni vi predsjedniče Vlade, niste postavili pitanje u institucijama EU-a, Europskog vijeća, komisije, gdje god, može li se Hrvatsku i države poput Hrvatske obeštetiti zato što daju svoju radnu snagu, znači trenutno besplatno, Njemačkoj i ostalim državama? Dakle, problema je mnogo, ja ne vidim da će predsjedanje Hrvatske Vijećem EU-a te probleme riješiti ali evo nadam se makar da se Hrvatska neće osramotiti.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime koje će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa. Uvaženi predstavnici Vlade, u ovom slučaju bez premijera, ali evo, premijer je u početku odmah rekao da je današnji dan značajan za RH pa dobro se i prisjetit tog vremena, 15. siječnja tada sam kao nepuni 19—godišnjak, sjećam se trenutak, kada sam tada kao hrvatski vojnik bio sa svojim kolegama i suborcima koji smo imali osjećaj iz tog vremena i zaista sad kad povučemo paralelu, odande do sada, imali bi o čemu razgovarati, međutim moramo govoriti ovdje o bitnim temama., o bitnim temama za Hrvatsku. Ja znam da premijer gleda široko, njegov aspekt je gledati sa naočalama koje imaju razne boje prema EU, interesima EU-a, međutim, ja mislim da bi hrvatskom premijeru bio ključni interes, trebao biti hrvatskoj Vladi, hrvatski interes. Govoriti o budućnosti EU-a na način gdje se Hrvatska, premijer kad govori o budućnosti gdje je Hrvatska u demografskom rasulu a i pa čak i demokratskom rasulu a kad govorimo o demokraciji, jel imamo baš povjerenicu iz Hrvatske, gđu. Šuicu iz toga resora. Gospođa je za demokratiju i demografiju. Ajmo malo o demokraciji, žao mi je što ovdje nije premijer. Pa mi smo pljunuli udrugama koje su prikupljale pod civilnim udrugama potpise za referendumsku inicijativu za „Narod odlučuje“, za referendum. Znači mi moramo mijenjati najprije sebe, ne može biti autoritarni pa dovest sebe da predstavljamo u Bruxellesu nekakvu demokraciju u RH, a to je ključni problem iseljavanja građana RH, a zašto bi se ja pozvao? Žao mi je što nije ovdje premijer, pozvao bi se na izjavu premijera kada su bili posljednji izbori, vezano na ovu inicijativu o izbornome zakonu, kada je premijer izjavio da u županijama gdje je HDZ tradicionalno dobivao je demografski ogroman pad. Da, te županije su štetočine, evo žao mi je što nije tu premijer, te županije su štetočine, evo ponovit ću premijeru, ali čut će ovamo je, valjda ima ogromnih obaveza, znači ogromna je to triska Hrvatskoj državi kada čovjek kaže koji je prvi čovjek, mi smo izgubili izbore zato šta u županijama gdje smo pobijedili je demografski pad. A ja cijelo vrijeme ovdje tvrdim, jel dolazim iz tih područja, da su najveće štetočine u RH upravo funkcioniranje županija na ovaj način. Znači unutar ne mogu se nikako složiti da smo dobili baš tu povjerenicu, a Hrvatska država najmanje radi po pitanju demografije i demokracije, ali to je usko vezano. Evo danas je 15. siječnja, premijer se s pravom sjetio ovoga datuma, ali evo danas je izašlo rješenje, natječaj za ravnateljicu Nacionalnog parka Krka poništila inspekcija, tj. proglasila ga da je protuzakonit, da se nije poštivao Zakon o hrvatskim braniteljima jer je puno bitniji Dujićev kadar i Paukov kadar u Šibensko-kninskoj županiji, gospođa koja ima iskaznicu i HDZ-a i HNS-a nego gospođa Zmijanović koja je hrvatski branitelj ima bolje kvalifikacije. Da li je to poruka 15. siječnja našim građanima? I zbog toga ljudi odlaze iz tih krajeva Dalmatinske zagore, Slavonije, Like jel činjenica ako mi se danas hvalimo sa predsjedanjem EU, a ne rješavamo ove osnovne stvari, imamo povjerenicu s kojom se premijer hvali da je imenovana za demografiju da je to njen resor i demokracija … to u rasulu, pljunuti 400.000 ljudi u lice koji su prikupili potpise. Ni dan danas nismo dobili nevažeće potpise. Nije bitno kako ćemo mi glasati pojedinačno, ali dozvolite ne gušite demokraciju. I to je jedan od velikih uzroka odlaska naših ljudi ako se pozivamo na zapadnu civilizaciju, na demokraciju na sve što premijer poziva. Naravno govoriti o budućnosti Europe, a Hrvatska je država koja naš Sabor o Marakeškom kompaktu, ne spomenuti migrantsku krizu koji je on djelomično samo premijer je samo spomenuo, migrantska kriza je problem. Problem evo u mojoj županiji je problem, evo ljudi iz moje županije koji su ovdje naravno da je to problem. Pa nemojmo zatvarati oči, 6.500 policajaca časno radi svoj posao, imamo zakon kojim vojska može pomoći policiji u policijskim poslovima, a ne da naši ljudi uz granicu žive u strahu. Ali mi smo ovdje gospodo, mi smo ovdje krivci i sukrivci jel nije se dozvolilo da se raspravlja o Marakeškom kompaktu, sporazumu i nije tu kriv samo premijer Plenković jel naši susjedi nisu prihvatili Marakeški sporazum, ali naši ljudi nemaju uz pogranična područja sigurnost. Ne daj Bože da se ruta pojača u turističkoj sezoni pa da nam se turizam ugrozi, ne daj Bože da se dogodi još nešto gore. Mi imamo zakon, mi imamo Ustav, pa premijer je dužan ako se prelazi ilegalno granica uključiti hrvatsku vojsku po Zakonu o granici, jel tu je napisano mi smo izglasali, većina nas je tada i bila u Saboru 2016. za vrijeme Oreškovićeve vlade o granici i hrvatski vojnik na hrvatsku granicu pomoć policiji, a ne da naš narod uz granicu dršće, strepi. Nije smišno premijeru. Ja sam bio sa ljudima kojima je iz garaže ukradeno vozilo i kada se pojavite u tome selu ljudi su u strahu jeste emigrant, ne govoreći o humanitarnom pitanje, da pomoći ljudima. Evo imate tu iza vas i gradonačelnika Trilja koji …. Pa pitajte s kojim se ljudi problemima i strahom nalaze. Strah je, ne osjećaju sigurnost, a imamo hrvatskog vojnika, imamo hrvatskog policajca. I što će reći jedan zeleni u Europskom parlamentu … vama premijeru mene osobno nije briga. Mene je briga zato što mi štitimo njihovu sigurnost i njihovu guzicu u Bruxellesu, mi štitimo njih, da, evo javno sam rekao to i ponovit ću to sto puta, mi štitimo njihovu sigurnost. Mi smo prihvatili Marakeški sporazum i niste samo vi krivi, niste vi krivi. Maloprije sam spomenio sada vašeg suprotstavljenog, ali to mene ne interesira unutar stranačka stvar, vašeg … Marakeškog sporazuma da se ne raspravi u Hrvatskom saboru je egzekutor je Andreja Plenkovića bio Miro Kovač jel prijedlog potpredsjednika Sabora Bože Petrova da se raspravi u Saboru o Marakeškom kompaktu nije dao na glasanje i to je činjenica. Miro Kovač ministar bivši unutarnjih poslova, sada predsjednik toga nadležnoga odbora. Žao mi je šta nije ovdje pa da možemo o tome raspraviti. Što se tiče Hrvatska predsjeda EU, da slijedom obnašanja došlo je i do Hrvatske. Dal ćemo mi riješiti isključivi gospodarski pojas 24.000 četvornih kilometara, dal ćemo zaštiti našega ribara, naše podmorje, dal ćemo zaštiti poljoprivredno zemljište, dal ćemo zaštiti, pa u Hrvatskoj mislim to je zemlja apsurda. U kršu ima znači tri milijuna …, 3 milijuna hektara pašnjaka, Hrvatska je samo prijavila da ima 900 milijuna pašnjaka u kršu i zabranjeno je da se drži stoka gdje je makija u nas u kršu koji je doli u Zagori, zabranjeno je da se uopće drži stoka. Dokaze Hrvatske šume gone krave da ne smidu tu, potrajte i ovo malo ljudi šta je ovdje. Nama je se gospodo povećao uvoz prehrambenih proizvoda na 3 milijarde eura, ej i rapidno raste pa malo se uozbiljimo, pa meni je, evo meni je začuđujuće kako Slavonija nije kompletno navodnjena u, a imamo EU fondove, premijer je spomenuo EU fondove, da puno smo potpisali, al kolko smo povukli dosad sredstava, ugovorili, puno smo toga ugovorili, ko zna šta, sad su izbori, sad ćemo više ugovorit od onoga što je predviđeno u ovome, u ovome financijskom razdoblju, al RH je na dnu po povlačenju sredstava iz EU fondova, na dnu i to je jedan od ključnih problema, na dnu, to je činjenica, ispod Malte smo. Kad govorimo o poljoprivrednome zemljištu, još jednom ću spomenut da je to vrlo značajno, znači 700 000 hektara RH ima neobrađenog zemljišta, neobrađenog, a naši poljoprivrednici su iseljeni vani, a mi uvozimo njihovu hranu, pa ja se sjećam nedavno kada je bio kineski premijer ovdje tada je ministar poljoprivrede potpisao protokol o izvozu mlijeka i mliječnih proizvoda u Kinu, a nemamo u gradu, evo u gradu ne znam Vrgorcu, Sinju, vrlo malo imamo blaga, negdi gdje je bilo stoke, sad smo im zabranili da drže ljudi stoku, tolke smo kriterije uveli, nema za jedan dječji vrtić, hrvatski dječji vrtić, domaćih proizvoda, a mi smo potpisali protokol sa Kinom o izvozu proizvoda. Jedino šta imamo na Kukuzovcu gdje nam je kupio jedan engleski fond mljekaru ima 20.g. tj. i sad se proizvodi na osnovu te adrese, proizvodi se sinjska mlekara, ne znam Subotica, neki ministar privatizacije za vrijeme Miloševića koji je uzeo pare, kupio mljekaru i temeljem te adrese na Kukuzovcu … [[Govornik se ne razumije]] u Sinju izvozi mlijeko kod nas. Što je pitanje, što je, mene zanima, što donosi nama sada ovo predsjedanje EU u RH? Što nama donosi? Koji će bit rezultati? Evo, pa ajmo proglasiti IGP, ako Mađari ne daju prodaju poljoprivrednog zemljišta ajmo i mi da nema prodaje poljoprivrednog zemljišta i ajmo vratit ljude u Slavoniju, u Dalmatinsku Zagoru, a ne mi od 3 milijona, 3 milijona hektora krškog sa 8 županija krša, 8, mi smo prijavili samo Europskoj komisiji da imamo 900 milijona hektara pašnjak, 900 milijona, a 3 milijona imamo i branimo našim ljudima da se bave stočarstvom na tome području kao vlasnici su Hrvatske šume, pa to nisu radili Turci, svi okupatori nisu radili to. Poglavito u Dalmaciji, Dalmacija je bila puna stoke, tamo su živjeli čobani koji su uzgajali stoku i bavili se stočarstvom, vinogradarstvom, a hrvatska država brani na kršu uzgoj stoke, da to nemamo, sad smo desertovani, nemamo krupnoga i sitnoga zuba stoke desetinu, desetinu što smo imali prije '90.-tih i to je problem iseljavanja, ljudi ne mogu ostat na svojim područjima, nemamo navodnjavanja, nemamo iseljavanja, osim šta imamo ljubav poglavito predizbornu kad se pojave doli, predizbornu jel sada recimo ljubav prema tim krajevima, a mi smo panjevi što nas narod bira, šalje odazdal, šta kaže premijer, mi smo ekselencije, nebitno, nebitno, sad recimo u HDZ-u branitelj sam ja bio legenda, al ća, bez obzira što sam ga ja osnova dok on nije bio u njemu, bez obzira ja sam mu bio temelj, ne on, e onda si ti problem šta govoriš o ovome, ti si panj kaže. Samo ja ne volim, ja sam odgojen u takvom duhu da vrijeđam ljude i vidim da se kolega … [[Govornik se ne razumije]] smije, iz takvih sam krajeva, iz takve sam obitelji je li? Još jednom smatram da ovo premijeru što je EU došla u RH, što mi znači presjedamo, ništa nije značajno, međutim je činjenica da, ja bi to gledao u užemu smislu, vi kao premijer morate zaštiti ustavom naše granice, morate zaštiti naše more, vi morate to, vi morate ako je ugrožena naša sigurnost vojsku na granice, što će vama reć neki zeleni u Europskom parlamentu koga mi čuvamo mene ne zanima, ono što je kolega Stazić reka, mene uopće ne zanima, mene zanima kad me čovjek zove, moj susjed da mu je ukralo auto preko noći ilegalni migrant i da mu ga je policija našla razbijena i da niko ne odgovara za to što mu je auto razbijeno, nit mu ko plaća troškove, mene to zanima, mene zanima da se sinjsko polje navodni i da se u tijekom sezone, tijekom turističke sezone to prodaje na našim tržnicama Splita, da se proizvodi mljeko, domaće, poljoprivredni proizvodi, mi nemamo sustav navodnjavanja, e, predsjednica srdačno je u kampanji rekla 8.000,00 EUR-a plaću, pa evo kolega Šipić zna, iz naših krajeva imamo područje da nemam vode. A o ekologiji govorit, pa vaš ministar 100 km prevozi smeće iz Vrgorca 3 puta skuplje plaća Vrgorčani u Sinj na iste sanitarne uvjere uz Cetinu rijeku, vaš se ministar toga sitio, a neće odlagat jel neće vam bit Dalmatinska Zagora kanta od smeća, neće vam bit, to Ante Sanader zna da ja neću dat, neće vam bit kanta za smeće, morete nam smanjiti ekselenc, smatrati ekselencijama, panjevima, morete nam govorit šta oćete, al nećete kako oćete. Isključivo i samo šta vam triba od toga naroda na tim područjima su glasovi i ništa drugo, izumiru ti krajevi, ja ću doli živjet i umrijet i očekujem da se premijer probudi i da zaštiti hrvatski narod na području [[Upadica: Hvala]] poglavito gdje su ugroženi. Hvala lijepo.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj GLAS-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Vesna Pusić, izvolite.
… [[Govornik nije uključen]] Moram reći da danas razgovaramo o ovim temama ili barem pokušavamo se držati ove teme RH u EU, pa i hrvatskog predsjedanja Vijećem, Vijećem EU obzirom da je danas i ta godišnjica kad je na neki način sa priznanjem RH prelomljeno, nisu još sve zemlje u tom trenutku bile priznale RH, al je na neki način prelomljeno prelomljena taj, ta egzistencija zemlje i priznavanje zemlje u Europi i na neki način lijepo zvuči da danas u ovom istom saboru možemo razgovarati o hrvatskom predsjedanju, između naravno ostalih tema. Moram reći da mi je drago da Hrvatska predsjeda EU, ne zato što je to neka posebna naša zasluga, to je na neki način ide po redu, malo su nas pogurali naprijed da tako kažem i dali nam tu odgovornost ranije, nego zato što to pokazuje rezultat našeg zajedničkog posla kao političke zajednice, kao nacije političke, a to je da naravno nismo u EU ne bi predsjedali ničim. Prema tome, činjenica da smo se oko toga svi skupa potrudili i postigli taj cilj omogućila nam je da budemo na tom mjestu. Nadam se i želim apsolutno u tom pogledu puna podrška, da će hrvatsko predsjedanje EU biti uspješno. Ja to i mi u Klubu GLAS-a za razliku možda od vladajućih takve stvari ne gledamo kao partijske i stranačke, mi to gledamo kao uspjehe Hrvatske države i kao uspjehe hrvatskog društva i smatramo da na tim temama treba raditi zajednički i kad je uspjeh, prvo mu doprinijet zajednički, a onda se možemo i veselit tome, a kad je neuspjeh i onako će nam se svima razbiti o glavu. Prema tome, dobro bi bilo i želimo apsolutno mi iz Kluba GLAS-a da to predsjedanje dobro uspije. Mala bilješka ili fusnota ovdje, slika ili imidž Hrvatske u tom pogledu prvo može profitirat od tog predsjedanja, drugo dobra slika i dobar imidž doprinosi utjecaju Hrvatske u donošenju odluka koje se tiču svakodnevnog života građana RH, a donose se na europskoj razini svakodnevno. I mi svakodnevno ovdje preuzimamo u našu pravnu, u naš pravni okvir nove elemente pravne stečevine EU. Utjecaj Hrvatske na formuliranje te pravne stečevine je direktno proporcionalan ugledu koji zemlja kao Hrvatska u tim okvirima ima, a predsjedanje je jedna takva prilika. Netko je bio pitao, kakav je, kakva je korist nama od presjedanja? Pa recimo uspješno predsjedanje nam može donijeti zaista vrlo veliku korist u tom smislu, a to je da na zakonodavstvo imamo utjecaj jer nas se ozbiljno uzima jer smo se pokazali kao ozbiljna zemlja. A jedna od stvari i tu je moja fusnota koja će nas pokazati kao ozbiljnu zemlju je i sudjelovanje Hrvatske na najvišoj razini u komemoraciji ili obilježavanju da tako kažem 70 godina oslobođenja koncentracionih logora Auschwitz i Birkenau. Tu je kolega Klisović na to podsjetio, nemojmo se prepucavati, potvrdite svoje sudjelovanje jer je očito iz onoga što je objavljeno na službenim stranicama da je Hrvatska jedina iz EU koja svoje sudjelovanje nije potvrdila. Svejedno čija je greška, nadam se da je greška i puno je bolje da je greška nego da je stav, ali potvrdite ga, to je pitanje dostojanstva i poštovanja prema ovoj zemlji. Čuvajte se laskavih pohvala, puno se ovdje hvali s tim što je rekla Ursula von der Layen, šta su rekli …/nerazumljivo/… šta su rekli potpredsjednici. Kad sam ja imala 15 godina prvi put sam sudjelovala, sudjelovala, odveo me moj otac na neku konferenciju na kojoj je on sudjelovao i ja sam bila jako oduševljena jer su me tamo svi ti, gospođe i gospoda koji su tamo bili su me hvalili, pa kako lijepo govorim engleski, pa kako lijepo ovo i ono i onda mi je otac rekao, znaš budi oprezna prema tome, te pohvale su rezultat činjenice što oni od tebe jako malo očekuju, njima se čini obzirom na to od kud dolaziš da je pravo čudo da znaš jesti s nožem i vilicom. I zato čuvajte se pohvala, djelomično su rezultat toga što vrlo vjerojatno od nas malo očekuju, ali mi od sebe moramo puno očekivati i mi za sebe moramo postaviti svoje kriterije izvrsnosti i držati iz se i pokazati sebi, svojim građanima po kriterijima za koje znamo da su univerzalni i da bi po njima mjerili i druge, da smo zaista dobri. I to je po mom mišljenju jedina prava mjera uspjeha. Premijer je ovdje govorio, a i ranije su u Nacionalnoj sveučilišnoj knjižnici predstavljeni prioriteti i poslije po Hrvatskoj govoreno o prioritetima hrvatskog predsjedanja, dakle 4 velike grupacije, pa unutar svake grupacije 4 podgrupacije ili podteme. Međutim, to je program, a stvarni život je nešto drugo i stvarni život je hrvatskom predsjedanju donio neke neobično velike teme. Teme koje nismo niti očekivali da će nas dočekati. Jedna od tih tema je Brexit, naravno cijela EU će na tome raditi i Michel Barnier je pregovarač itd., mnogi ljudi će tu sudjelovat, ali ipak taj Brexit će se na neki način definirat i pola vremena će se budući odnosi između UK-a i EU-a, definirati za vrijeme hrvatskog predsjedanja. Proračun ili taj višegodišnji financijski okvir, također je nas dočekao na neki način, opet, nećemo mi to sami raditi ali kao što vidimo, Finci su predložili neki, finsko predsjedanje je predložilo neki kompromis pa na kraju je taj kompromis ispao tako da nitko nije zadovoljan, da su ga i oni koji zagovaraju višu razinu financiranja odbili i oni koji zagovaraju ostanak na istoj razini, na 1% su ga također odbili, dakle dočekala nas je i ta tema. Bavit ćemo se prema tome vjerojatno puno više temama koje su nam zadate ili koje su se nekako našle na dnevnom redu sticajem okolnosti i činjenicom da nisu riješene ranije nego onima koje smo planirali u tom svom programu. Najzanimljivija od tih tema što se nas tiče je jedna koju smo donekle i planirali a donekle nam je i zadata a to je tema proširenja na tzv. Zapadni Balkan. Ja to nikad nisam zvala proširenjem i dandanas ne smatram to proširenjem, smatram da je proširenje EU-a bi bila Turska ili Ukrajina ili tako nešto, ovo smatram konsolidacijom europskog teritorija. Jedan pa na neki način i najgrandiozniji od ciljeva hrvatskog predsjedanja je Europa koja je utjecajna. Dakle, Europa koja je svjetski politički čimbenik. U situaciji u kojoj se nalazimo, u kojoj je nestabilnost na Bliskom i Srednjem Istoku eksponencionalno porasla sa konfliktom između Amerike i Irana, to pitanje Europe koja je politički faktor, koja je politički utjecajna, postaje dodatno važno i to na temu konsolidacije i sposobnosti EU-a da konsolidira svoj teritorij, da stavlja dodatni naglasak. Sa tog stanovišta mislim da je dobro da je premijer bio u Francuskoj i na njegovu mjestu ja bi što češće bila u Francuskoj jer je obzirom na okolnosti očito da će jedino predsjednik Macron koji je na neki način predvodio zaustavljanje proširenja odnosno zaustavljanje početka pregovora sa Sj. Makedonijom i Albanijom, da će morati biti taj, nitko neće u EU-u nadglasat Macrona, dakle on će morati bit taj koji će se na neki način pojavit sa rješenjem i otkočiti taj zastoj koji je nastao i ako to uspijemo za vrijeme hrvatskog predsjedanja, bit će to uspješno predsjedanje. To je hrvatski interes, mislim da je to danas ipak već svima jasno ali je i europski interes a bome i jedan od ciljeva hrvatskog predsjedanja. Europa kao međunarodni faktor, dakle Europa koja ima utjecaja, ne može Europa imati utjecaja ako nije u stanju konsolidirat svoj vlastiti teritorij a to je njezin teritorij. I konačno budući da će vrijeme isteći, nešto što sam htjela reći o konferenciji, o budućnosti Europe. Malo sam čitala iz izvještaja koje smo dobili i slušala kako se o tome govori. To je vrlo važna tema, to je gotovo ključna tema, ja bi rekla. Hrvatska tu ima mogućnost većeg utjecaja nego bi čovjek mogao zamisliti, prvo zato što to počinje za vrijeme našeg predsjedanja i drugo, zato što je potpredsjednica komisije Šuica, zadužena za operativno to vodi. Međutim po onome kako je to ovdje koncipirano, meni se to čini pogrešno, čini mi se da ide pogrešnim putem. ima dva načina vođenja. Jedno je vođenje na temelju ispitivanja javnog mišljenja, dakle vi ispitujete pa gledate šta bude pa onda to predlaže šta dobije najveći postotak nekako glasova u nekom ispitivanju a drugo je vođenje sa predlaganjem ciljeva, dakle novih ideja koje mogu jednu takvu zapravo ideju koju je Europa ikad imala a to je EU, mogu voditi naprijed. Po ovom kako je to koncipirano, čini se da će to biti vođenje putem, ne znam, šta misle o tome europarlamentarci, šta o tome misle nacionalni parlamenti, to je sve lijepo i dobro i to se sve treba saslušat i treba vidjet ali nama ovdje trebaju šumani, trebaju nove ideje, trebaju ljudi sa inspiracijom da tu ideju prebace u 21. st. i prenesu i predaju slijedećoj generaciji. Europa ima puno pametnih ljudi, Hrvatska ima puno pametnih ljudi, na pravnom fakultetu, na političkom fakultetu, na filozofskom fakultetu, čak na ekonomskom fakultetu. Ima ova generacija 40-godinšnjaka recimo, tu negdje, gdje ima odličnih ljudi koji rade na tim temama, razmišljaju o tome, pišu o tome, treba ih mobilizirati i staviti na ovaj projekt budućnost Europe. Postoje ljudi kao što je ne znam, Tim Garton Ash, Timothy Snider, Ivan Kraste, Ivan Vejvoda, Steven ... [[Govornik se ne razumije.]] , masu ljudi, Anne Applebaum, masu ljudi koji o toj temi razmišljaju koji su prvoklasni umovi. Europi trebaju prvoklasni umovi. Mi smo zaglibili malo, ako hoćete na neki način i u jednoj komociji pa i intelektualnoj komociji. I mislim da bi u koncipiranju te konferencije o budućnosti Europe, trebalo se osloniti malo i na najbolje umove koje Europa ima, pa i koje Hrvatska ima. Hvala vam lijepo.
Sljedeći klub zastupnika je onaj SDSS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Milorad Pupovac, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče HS-a, poštovani predsjedniče Vlade. Kolegice i kolege. Neću mnogo govoriti o samom izvještaju jer on obaseže dosta dug period koji je iza nas i komentirati ga naknadno ne bi imalo pretjeranog smisla. Ono o čemu želim govoriti jesu stvari koje se tiču prvo našega odnosa prema europskim institucijama, prema Europi i našega upravljanja cijelim tim procesom. Jedan značajan dio nas koji sjedimo ovdje u dvorani, bilo sada bilo inače, bilo kao predstavnici Vlade, bilo kao zastupnici u Saboru se sjećamo živo na kojim se sve razinama i koliko sudjelovalo u poslovima europskih integracija. Koliko su sve saborski klubovi, saborski odbori, ministarstva radila na prilagođavanju naših propisa, našeg zakonodavstva, naših pregovaračkih pozicija i zahvaljujući tome smo unatoč dugotrajnosti toga procesa, to uspješno priveli kraju i imali stanje političko, ne u svim segmentima, ali temeljnih političkih vrijednosti koje se mogu uspoređivati sa europskim vrijednostima kao jedno od najboljih koje smo imali od vremena nezavisnosti do danas. A kako stvari stoje danas s tim? Koliko su aktivna saborska tijela u pogledu pitanja europskih poslova? Koliko ministara dolazi pred ključna tijela da bi o tome raspravljali? Znatno manje nego što je to bio slučaj u razdoblju kad smo pristupali. Koliko zastupnika ima ozbiljnoga interesa da u tome sudjeluju? Neusporedivo manje nego što je to bilo u vrijeme dok smo pristupali. I nije li zapravo momenat da se zapitamo je li to dobro. Je li to [[Upadica Reiner: Kolege, molim vas, možemo pustiti kolegu Pupovca da govori, molim vas?]] Dakle, željeli smo, toliko smo nastajali, sad kad smo došli tamo gdje trebamo biti, mi sad odjedanput imamo smanjeni interes da se bavimo time kako nam je tamo. Što trebamo učiniti da o toga imamo punu korist? A na drugoj strani, u općoj javnosti, među prosječnim građaninom naše zemlje prevladava rezignacijska kritika prema uniji, prema njezinim institucijama i prema Vladi koja vodi još uvijek proeuropsku politiku. Dakle ne spada u krilo država i zemljama koje su otvoreno, ako ne protivno europskim politikama, onda skeptične, sebične, izolacionističke u nizu momenata. I ako se to nastavi, ako se taj konflikt između ovoga što imamo u općem javnom mnijenju i u svijesti građana počne dalje razvijati i produbljivati, ne samo ova Vlada, na čelu s Andrejem Plenkovićem, nego bilo koja slijedeća Vlada, imat će ozbiljan problem kako da premosti taj jaz, vrlo ozbiljan problem. Ono što zovemo narod u općem smislu te riječi, ostat će na jednoj strani obale, a Vlada će biti na drugoj strani obale, a mi zastupnici ćemo plivati u sve vrelijoj vodi i uzburkanijoj. Neki će slušati glasove s jedne strane obale, kao što čujemo, misleći da će na taj način steći političku moć dopadajući se rezigniranom kriticizmu koji prevladava u narodu, a neki će pokušati predlagati ideje kako da se to prevlada. Ako smijem reći, g. potpredsjedniče i kolegice i kolege, premijeru to ne mogu predlagati jer to nije njegov posao u ovom trenutku, da kad je u pitanju Sabor i kad su u pitanju klubovi, ja mislim da moramo biti u tom pogledu mnogo, i odbori, mnogo ambiciozniji nego što jesmo. Otiđite u bilo koju sređenu zemlju članicu EU, pa čak i one koje nisu poput Norveške, koliko su njihovi odbori i klubovi posvećeni europskim poslovima. Do toga da nijedan ministar, a kamoli premijer ne može otići na europsko vijeće ili na ministarske sastanke, a da prethodno ne izloži svoj prijedlog. A mi nemamo interesa ni da diskutiramo ono što se dogodilo. To nije dobro i to se mora mijenjati. I to bi predsjedništvo Sabora i klubovi trebali raspraviti. Drugu stvar koju želim reći, tiče se ovog dokumenta koji je na kraju za ovo razdoblje budućnosti Europe. U njega bih htio nešto dodati i ugraditi prijedlogom ovdje, baš na ovom mjestu u ovom Domu, među nama i u prisustvu premijera koji je najčešće u prilici da o tome raspravlja. Budućnost Europe sasvim sigurno treba jamčiti sigurnost i na granicama i na ulicama i trgovima. I u elementarnom osjećaju svakog njezinog građanina. Ali, budućnost Europe i ono po čemu je Europa različita, u čemu je njezin temeljni identitet kad govorimo o identitetima, a nitko ne spori ni tradicijske identitete, a ovdje je danas premijer spomenuo kršćanstvo kao jedan od tradicijskih identiteta. Moderni identiteti su sloboda i prava. ovdje je to u jednoj rečenici navedeno. Ali kako to izgleda i do danas u EU? Ovdje u Zagrebu, će doći članovi parlamenta koji pripadaju Odboru za vanjsku politiku i za obranu i sigurnost jer oni imaju redovite konferencije, kao što znamo, neki od nas koji su sudjelovali u tome i te konferencije se redovito održavaju kako bi se diskutiralo pitanje vanjske politike, obrane i sigurnosti. Slično je i sa europskim poslovima, odnosno isto je i sa europskim poslovima. Ali nije isto kada su posrijedi temeljne sloboda i ljudska prava. A zašto toga nema? Posebno danas kada je to jedna od najozbiljnije ugroženih vrijednosti unutar EU, kada je to jedna od temeljnih stvari koje su ozbiljno ugrožene u samoj EU, osim našeg osjećaja sigurnosti. S tim ide i osjećaj smanjenja sloboda i prava. I ako se hoće promovirati Europa kao faktora u svijetu, onda je to u današnjem svijetu otklona od zaštite sloboda i prava, sasvim sigurno jedna od stvari koje bi trebalo razmisliti da bude sastavni dio rada ovoga tijela koje se bavi pitanjem budućnosti u onom njezinom segmentu i s druge strane, pitanje EU parlamenta. Što se tiče proširenja, mi pozdravljamo više puta u ovom tekstu, a i više puta i u izlaganju premijera i u odgovorima tokom aktualnog sata, označeno mjesto da će pitanje mogućnosti da Republika Sjeverna Makedonija i Republika Albanija dobiju zeleno svjetlo za početak pregovora biti jedna od visoko postavljenih ciljeva predsjedavanja RH EU vijećem. Smatramo da je to ne samo interes unije, nego je to i naš interes. Zbog sigurnosnih razloga, migracijskih razloga, ekonomskih razloga i naravno zbog činjenice da unija bez toga prostora nije potpuna uključujući naravno i prostor Republiku Srbije, BiH, Crne Gore i Kosova. Ovdje je također, danas u više navrata spominjan današnji datum pa ću ga i ja spomenuti. 15. siječnja 1996. i 15. siječnja 1998. 96. je započela mirna reintegracija, na osnovi Erdutskog sporazuma koji je potpisan godinu dana ranije i na osnovi Sporazuma o normalizaciji odnosa između Republike Hrvatske i onog što je bilo od Jugoslavije, Savezne republike Jugoslavije, potpisanog 23.8.1996. g., a 15. siječnja 1998. proces mirne reintegracije je završio. Za sada najuspješniji dio političkih nastajanja domicilnih politika i međunarodnih politika u ratnom periodu ratnog raspada zajedničke zemlje je taj period i ta politika. Dobro je da to obilježavamo barem kao spomendan. Ali je dobro da se prisjetimo svega onoga što je to donijelo, povratak izbjeglica, povratak prognanih, uspostavu mira, poštivanje manjinskih prava i novi entuzijazam u društvu. I izgradnja mira na granicama i novih odnosa. Bilo bi dobro da se češće toga prisjetimo. Bilo bi dobro da se toga prisjetimo kad govorimo o hrvatsko-srpskim odnosima u Hrvatskoj i hrvatsko-srpskim odnosima između Hrvatske i Srbije. Jer je to onda i taj period bio period za novu priliku, koju priliku, mi nažalost u proteklim godinama smo zaboravili, bacili ustranu, a ono što smo postigli u tom periodu nažalost u ozbiljnoj mjeri bacili pod noge i u svojoj zemlji stvorili nemir, u odnosima sa susjedima imamo također nemir i dobro je da je danas u Vukovaru jedna grupa nevladinih organizacija obilježila projekt Europe kao projekt mira, to ne smijemo zaboraviti, Europu kao projekt mira i olako nasjesti na ono što nas može daleko odvesti od mira u pravcu konflikta. g. Potpredsjedniče, predsjedniče Vlade, kolegice i kolege Klub zastupnika SDSS-a će podržati ovaj izvještaj premijera. Hvala vam.
Hvala lijepa, sada prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi će govoriti poštovani zastupnik Joško Klisović, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS, poštovani predsjedniče Vlade, svima nam je stalo da hrvatsko predsjedanje Vijećem EU bude dobro i kvalitetno jel to je slika naše zemlje u Europi i šire od toga i u tom kontekstu oporba će, kao što sam više puta javno naglašavao, dati svoj doprinos, već smo i dali kroz niz aktivnosti u koju smo bili uključeni, npr. bili smo uključeni u razgovore sa 60 europskih novinara, dakle novinarskim zborom iz Europe di smo im mi ispričali svoju priču o RH i odgovarali na razna pitanja koja su te novinare zanimala o europskim politikama i pozicijama naše stranke, mislim da je to jako dobro prošlo i da smo također dali jedan lijep doprinos našem predsjedanju, bilo je tu i sastanaka sa Europskom komisijom, a još se predviđaju i neki drugi sastanci u koje će oporba bit uključena i mislim da je to dobro i da oporbu treba uključiti, na kraju krajeva svi mi doprinosimo i političkom životu ove zemlje kao i slici RH u inozemstvu i zbog toga sam i ja imao potrebu danas pročitati neke navode iz povijesne deklaracije SDP-a kako ne bi ostalo nejasno u europskom također kontekstu, kao i prema našoj javnosti koje su pozicije SDP-a o egzekucijama koje su se dešavale u bivšoj državi, prema tome još jednom da ponovim, da mi to osuđujemo i da smo se od toga jasno distancirali kroz službeni dokument naše stranke. Nisam čitao i druge stvari koje su sigurno zanimljive u tom dokumentu uključujući da se odričemo i da osuđujemo neprijateljski odnos prema katoličkoj crkvi i drugim crkvama i sektaški odnos prema vjernicima uopće koji se provodio u bivšoj državi, kao i ocijene o jednoznačnom svođenju događaja '71.g. na nacionalizam uz poricanje reformskih, demokracijskih i federalističkih aspekta politike tadašnjeg rukovodstva, te politički i krivični progon pripadnika tzv. Maspoka, dakle SDP se toga, to, od toga distancira. Jednako tako distanciramo se i od državnog uplitanja u privredni život, uplitanja i pogrešne ekonomske politike do koje je došlo, zbog koje je došlo do smanjenja ekonomske odgovornosti, pada motivacije i produktivnosti, a zatim i nekontroliranog zaduživanja u inozemstvu, ali političko nasljeđe koje je pozitivno, to želimo da se poštuje i danas. Meni je, s obzirom da vas dugo poznam, potpuno jasno da ste vi uvjereni i predani europskim vrijednostima, da ste uvjereni europejac kao i mnogi od nas koji sjedimo ovdje u ovoj sabornici, zato mi je potpuno jasno da ste brzo, jasno, argumentirano i elokventno reagirali na pitanje egzekucija u bivšoj državi, ali mi nije jasno da u ovom kontekstu o kojem govorimo niste jednako tako brzo reagirali i na one izjave koje sam spomenuo u ime kluba koje su dolazile iz redova HDZ-a jel mislim da danas u ovom trenutku nakon što imamo 30.g. već vlastitu državu da ćemo dijeliti Hrvate prema tome da li glasaju za jednu stranku, na to da su jude ili pravovjerni, mislim da je pogrešno, ali želim to čuti i od vas, da ćemo dijeliti ljudi u zemlji ovoj, naše građane, prema tome da li i da je kriterij da li su Hrvati po tome da li imaju iskaznicu stranačku HDZ-a ili nemaju, također mislim da je pogrešno i molim da prije nego što odete upravo potvrdite da je to tako ili da nije tako, što je tu prava politika HDZ-a, da svima bude jasno jer su ove izjave dolazile od visoko pozicioniranih ljudi iz vaše stranke, to je jako važno i za daljnji napredak ove zemlje i njenu budućnosti i temelje na kojima ih gradimo. Što se tiče budućnosti Europe, više puta smo dotakli tu temu tijekom ovog, ove točke dnevnog reda, izvješća sa Europskog Vijeća, još nismo dobili pravi odgovor da li će i oporba biti uključena u promišljanje hrvatskog stava o toj temi, lijepo je da naša povjerenica je dobila zadatak da je organizira, jako smo zadovoljni s time i mislim imat ćemo kroz to možda imati jači utjecaj na stanje stvari iako smo samo jedna od 28, sutra 27 država EU, ali ne samo jedan sastanak u Odboru za europske poslove nego niz sastanaka da idemo u jedan proces donošenja stava o tome što RH želi od Europe u nadolazećem razdoblju, to nadilazi jednu Vladu, to nadilazi jednu stranku bez obzira koja je, to mora biti dio koncensusa parlamentarnih stranaka ili barem većine u parlamentu o tome gdje želimo RH, gdje želimo Europu, kakvu RH želimo u Europi, kakvu Europu želimo za RH. Prema tome, s ovog mjesta ponovo upućujem apel da se barem kroz Odbor za europske poslove aktivno razgovara o toj temi, da tamo sjede ljudi koji nešto znaju o Europi i dolaze iz vladajuće garniture kao i iz oporbene, ljudi koji imaju puno iskustva u europskim poslovima na raznim državnim funkcijama ili su do sada iskazivali veliki interes za takva pitanja i mislim da mogu doprinjeti vrlo aktivno upravo definiranju stava RH po ovom pitanju. Tako da interaktivni dijalog Vlade i parlamenta ja vidim na taj način, ja ne vidim dijalog Vlade i parlamenta na način da Vlada dođe, prezentira ono što ima i nije ju briga šta parlament misli, dajte nam mogućnosti stvarno da sudjelujemo u oblikovanju hrvatske pozicije o budućnosti Europe, a ne da pasivno saslušamo ono što Vlada ili netko u Vladi ko ima ovlasti donosit odluke o tome misli. Mislim da smo kod tih ključnih pitanja u povijesti RH imali obično takav pristup, od pitanja priznanja zemlje do pitanja reintegracije zemlje, do pitanja ulaska u NATO i EU, pa eto i ovo pitanje koje je važno za cijelu zemlju zaslužuje takav jedan tretman unutar političkog života RH, tretman i opozicije i parlamenta jel govorit da želimo od parlamenta napraviti dostojnu respektabilnu instituciju, a uvijek zanemarivat ga kada treba sudjelovat u oblikovanju pozicije bez obzira na nastojanja saborskih zastupnika, većine koja nekad i jesu konstruktivna, mislim da je loše. Prema tome, idemo stvarno svojim ponašanjem pokazat da držimo do parlamenta, da parlament također sudjeluje u draftiranju određenih važnih za budućnost RH pozicija, a u ovom trenutku se tiču budućnosti EU. Hvala.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Bože Ljubića, izvolite.
Kolega Klisoviću, dakle ne ulazeći u to što je tko i kako govorio, dakle u predizbornom procesu, ja želim, dakle ovdje referirati se na onu večer kada su objavljeni rezultati i kada smo imali prilike čuti govore, dakle novoizabranog predsjednika i aktualne predsjednice koji meni pokazuju da hrvatska država se sve više etablira kao jedna stabilna demokracija, jedna ozbiljna država i da će njene čelnike i u budućnosti, pa i sve nas obvezivati samo strateški dokumenti koji su usvojeni u ovom Saboru, a ono što želim pozdraviti, a to je dakle evo i vaše zagovaranje da o pitanjima dakle vanjske politike imamo konsenzus kada su strateški hrvatski interesi u pitanju i kao pozitivan evo primjer želim istaći jednu našu zajedničku posjetu Berlinu kada je dakle ministar za europske poslove u Ministarstvu vanjskih poslova republike, Njemačke savezne rekao, otprilike najveći dobitak dakle ovog našeg razgovora jesam vidio da imate dakle zajednička stajališta kada je u pitanju jugoistok Europe, posebice BiH, ja bih volio da kada na takav način [[Upadica: Hvala]] taj konsenzus dijelimo i dalje.
Poštovani zastupnik Klisović.
Hvala potpredsjedniče HS. g. Ljubić, ja se slažem sa vašim izlaganjem i sa svoje strane ću stvarno činiti uvijek da konstruktivno nastupamo i u međunarodnim odnosima i da aktivno razgovaramo o svim vanjsko političkim pitanjima. Ne moramo uvijek imati iste načine provedbe politike, tu se stvarno možemo razlikovati, ali u sadržaju politike, u smislu cilja što želimo postići, mislim da moramo razgovarati, vjerujem da vrlo često možemo doći do, do bliskih i čak istih zaključaka odnosno definirati onda vanjsku politiku zajednički. Govori koje smo čuli nakon provedenih predsjedničkih izbora od novoizabranog predsjednika, pa i od kandidatkinje HDZ-a su dobar zalog za budućnost, al to moramo tako nastavit njegovat. Spomenuo sam i političku baštinu prvog hrvatskog predsjednika dr. Franje Tuđmana, ona neće preživjeti ako ju mi svakodnevno ne baštinimo i ne potičemo, pogotovo jedinstvo hrvatskog naroda i hrvatskih građana [[Upadica: Hvala]] ako se zaklinjemo u to, a radimo drugo.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Gordana Marasa, izvolite.
Hvala vam lijepo, kolegice i kolege, g. potpredsjedniče, žao mi je što ovdje nema prisutnog premijera Plenkovića kada raspravljamo o ovom izvješću i kada slušamo tijekom dana njegove argumente koji su vezani uz hrvatsko predsjedanje i uz to kakve mi ciljeve sebi postavljamo kao zemlja koja predsjeda EU i kakva je situacija u RH, jer ovdje danas razgovaramo o stvarima koje jako bitno utječu na naše, na naše građane koji svakodnevno, ja bi rekao, žive sve lošije i lošije i kada slušam danas premijera Plenkovića da govori da su mu prioritet određeni demografski standardi i uvjeti i želja da RH i hrvatski građani se ne iseljavaju iz RH, jasno je da su ti ciljevi daleko od nas i da nažalost nisu ostvareni. Ono šta mene posebno muči i brine, mi u ovom trenutku, kao što je rekao i kolega Klisović, imamo veliku čast predsjedati EU i želimo prezentirati svoju zemlju u što boljoj slici i na neki način pokazati šta RH i na koji način može doprinijeti EU, ali okolnosti u kojima djelujemo kao političari i kao društvo nisu nam na čast. Kada ljudi dolaze iz cijele EU, evo prošli, prošli tjedan je ovdje bila gotovo cijela Europska komisija, ljudi dolaze u Zagreb, ljudi se u protokolu sastaju sa političarima koji su pod ozbiljnom sumnjom za korupcijom pod optužbama, optužnicama i oni su stupovi nažalost u ovom trenutku Vlade Andreja Plenkovića i oni su nažalost stupovi našeg društva. Ponosan sam na hrvatske građane koji su se oduprijeli tome na predsjedničkim izborima, oni su vrlo jasno poslali poruku HDZ-u, premijeru Plenkoviću i svima onima koji misle da je normalno šurovati i kumovati sa, sa ljudima koji imaju najteže moguće optužnice koruptivne protiv sebe, ignorirati to kao da se ništa ne dešava, danas ovdje slušati od premijera Plenkovića kada ga otvoreno pitam, recite nam premijeru do kad ćete nam nametati Bandića u Gradu Zagrebu i do kad ćete podržavati tu politiku i onda i onda premijer Plenković kaže meni, pa to je pitanje za gradski HDZ, za gradsku politiku, za gradsku skupštinu, kao da nema stav o tome i to je to ignoriranje koje sam siguran da neki ljudi iz HDZ-a također vrlo teško već toleriraju, jednostavno ne shvaćaju zbog čega ta vrsta politike nečinjenja, ne mijenjanja našeg društva na bolje se ne primjenjuje na svakodnevnom radu Vlade i onda kada ljudi sleću u Grad Zagreb, kada se u protokolima sreću sa i gradonačelnikom i sa drugim nažalost ljudima koji su pod ozbiljnim sumnjama za korupciju naravno da oni to sve znaju i da to ruši vjerodostojnost RH i to je nešto o čemu ovdje treba otvoreno govoriti i to je nešto zbog čega ljudi odlaze iz RH, zbog čega su nezadovoljni i to je razlog i ne treba tražiti razlog gubitka izbora premijer Plenković u onim ljudima koji su se iselili iz RH i nevjerojatnom tezom gdje govori da je razlog zašto je HDZ izgubio na izborima taj što su ljudi gdje su HDZ-ovci na vlasti otišli živjeti van RH, pa zamislite taj apsurd da jedan premijer se još hvali postignućima svojih lokalnih vlasti da su raselili naše sugrađane i da su ljudi otišli van RH, jednostavno ne mogu živjeti i ti krajevi RH se uopće ne razvijaju, tu govorimo o Slavoniji, tu govorimo o dijelu kontinentalne RH koja nažalost nema apsolutno nikakve podrške od, od Vlade RH i sa druge strane ljudi jednostavno više ne mogu na taj način trpiti kako se društvo naše razvija i dobro je da su građani poslali vrlo snažnu poruku da žele normalnu zemlju, da žele drugačiju zemlju i umjesto da premijer prihvati tu poruku, on i dalje poput onih muzičara na Titaniku svira svoju pjesmu, a brod nažalost tone i to je jedna slika koju danas na neki način gledamo ovdje cijeli dan, od jutra, od aktualnog sata, pa preko izvješća premijera o sjednicama koje je imao u Briselu, koje ćemo imati u narednom periodu u RH, on cijelo vrijeme govori da on radi izvrsno, da je situacija u RH izvrsna samo šta to niko ne vidi, ne vide to vjerojatno ni zastupnici HDZ-a, al jednostavno moraju podržavati tu politku jer su tako odlučili i status quo odnosno nečinjenje će morat prekinuti parlamentarni izbori koji će biti najkasnije na jesen ove godine, tako da i današnja rasprava o gđi. Divjak koja je apsolutno zaslužila nakon krize u svom sektoru da podnese ostavku jer na kraju se nije ništa riješilo, ljudi su i dalje nezadovoljni, a imamo problem sa nadoknadom školske godine, priče koje ona nama govori da samo 2% djece ne ide u školu su laži, to mogu ovdje odgovorno tvrditi jer znam primjerice u školu u koju moja djeca idu, 50% učenika prošli tjedan nije bilo u školi, tako da sumnjam da je, da je prosjek 2%, mogu vjerovati da je prosjek barem 10 ili 15 puta viši nego što nam je to rekla gđa. Divjak, znači imamo nažalost zemlju koja u ovom trenutku ne zadovoljava ove standarde koje je premijer Plenković postavio pred nas, da imamo zemlju koja se razvija, da imamo zemlju koja štiti, nažalost vidimo da nismo u stanju zaštiti ni svoje sugrađane, ljudi se osjećaju nesigurno na cesti, ljudi se osjećaju da institucije ove zemlje ne rade svoj posao, da bivši policajci ucjenjuju građane i kada se prijavi policiji prijetnja onda policija reagira na način da ne zaštiti onog kom se prijetilo nego se izmotava i govori da jednostavno procedure koje su oni predložili oštećeniku nisu bile poštivane. Pa kada čovjek kaže da ide se sastati s nekim ko ga iznuđuje, pa da li je zadatak policije da to prati ili nije, ili da prepusti građanina samom sebi da se štiti od nasilnika odnosno od onih koji oće počiniti kazneno djelo. Znači, mi govorimo o Europi koja štiti, a nismo u stanju zaštiti ni naše sugrađane, govorimo o Europi koja se razvija, a nažalost, nažalost RH zaostaje, RH se najslabije razvija u odnosu na, na, na usporedive zemlje u EU. Govorimo o utjecajnom Europi, kakva RH može biti utjecajna u EU, o tom slušam od premijera Plenkovića ne znam koliko, ali kada vam je glavni partner osoba sa toliko korupcije na leđima, sa, sa, sa tolikim problemima koja je u Gradu Zagrebu nažalost postala sinonim za netransparentno upravljanje, za, za neuredan grad, kako onda možete biti utjecajni u Europi i gotovo nevjerojatno čuje, kada čujete izjavu danas gđe. Šuice koja kaže da bi se mnoge zemlje, pazite ovo ne, znači htjele premijera kao šta je premijer Plenković, to je gotovo nevjerojatno da čujete, mislim ja, ja vjerujem da je gđa. Šuica zahvalna, da je gđa. Šuica zahvalna premijeru Plenkoviću što ju je postavio za povjerenicu i ta velika plaća od 20.000,00 EUR-a vjerojatno čini nešto da takve epitete sipa, ali to nije, to jednostavno nije utemeljeno činjenicama, znači RH nema rezultate koje bi premijera Plenkovića kvalificirale, da bi ga poželjele jedna Njemačka ili Italija ili Francuska, pa čak niti Bugarska i Rumunjska, da se ne naljute kolege i građani Rumunjske i Bugarske, ne bi htjeli premijera Plenkovića u ovom trenutku za svog premijera, njega bi htjela jedino Dubravka Šuica. Tako da sa te strane kad to pratite jednostavno ne vjerujete svojim ušima i očima kako kolegice i kolege iz Vlade ili premijer Plenković govori o situaciji koju građani prate svaki dan, koja nije onakva kakva bi trebala biti i koja nije dobra za naše sugrađane i ja, ja duboko vjerujem i želim da se to promijenim, da se to promijeni u RH takva situacija, da dobijemo odgovornu vlast i da se to promijeni u Gradu Zagrebu, nakon toga 6 mjeseci na lokalnim izborima, znači to mislim da je preduvjet i da je to puno važnija stvar za RH od ovih narednih 6 mjeseci u kojima ćemo predsjedati i gdje će paradoks hrvatskog društva moći vidjeti svi čelnici europskih država. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Steve Culeja, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Ma sve bi to bilo lijepo kako to divni krasni Maras govori kad ne bi on bio taj koji uopće u HS-u o tome progovara. Čovjek koji je sinonim stranačkog uhljebništva, od malih nogu kao pile iz gajbe koji je došao ovdje učen i poučen samo jednome, a to je neradu, pametovanju, glumljenju dušebrižništva i zaštitničkog odnosa prema hrvatskome narodu, a da ni ne zna iz kojeg dijela hrvatskoga naroda dolazi, koga zastupa, koga predstavlja, tko ga je izabrao osim njegovoga stranačkoga šefa, koji mu je dao po stranačkom rasporedu određene funkcije koje je on obnašao, naravno, bez uspjeha jer čovjek nikad u životu nije se oznojio za onu plaću koju je dobio. A kad pogledate s one druge strane [[Upadica Reiner: Hvala.]] većina su takvi [[Upadica Reiner: Poštovani zastupnik Maras.]] Jadan narod koji sluša cijeli dan takve.
Hvala lijepo. Hvala. Poštovani zastupnik Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Ovo govorim ne radi g. Culeja, nego radi građana koji nas ovdje gledaju. Mene je izabralo preko 14 tisuća, skoro 14 tisuća naših sugrađana da ih ovdje zastupam, radim to na najbolji mogući način i zastupajući stavove i borit ću se za ono u što zbilja vjerujem. Nisam kao g. Culej skakutao niti skakućem oko Škore do Kolinde, ja imam svoj stav od samoga početka i žalosno je što drage moje sugrađanke i sugrađani, morate slušati ovakve zastupnike, ali to vam je demokracija. Znači ja se isto tako borim da g. Culej može govoriti i da mogu, dao bi mu još svoju minutu da čujete kakvih bizarnih zastupnika u HS-u imamo. Hvala vam lijepo.
Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo uvaženi predsjedavajući. Vidimo premijer jedino svoje izvješće prošlogodišnje. Međutim, vidimo da su salve hvaljenja sa predsjedanjem Hrvatske EU, ali ja bi sad podsjetio da znate, da je Gordan Jandroković predsjednik Sabora nešto prije predsjedanja na upit novinara tko je prošle godine predsjedao EU-om, nije znao odgovor. Znači ovo je slijed događanja. Sve članice EU predsjedaju znači EU-om. I naravno, premijer to govori široko, u širokom kontekstu, on je uvjereni eurofil, i okej, on u širokom kontekstu i on tako promatra EU od Brexita, od tih stvari koje su, međutim, mi saborski zastupnici moramo to slušati, moramo to čuti i moramo, međutim, pitanje osnovno, što je to donosi hrvatskim građanima. Da li demografski rast, da li gospodarski rast, da je 6,6% BDP-a iz inozemstva. To je po HNB-u, znači ono što HNB ima bez onoga što se da u gotovini novac svojoj rodbini i slično. Znači to je poruka da je 2/3 Hrvatske prazno. Imamo povjerenicu za demografiju i demokraciju. Niti jedno niti drugo ova Vlada nije odradila osim, niti jedno niti drugo. Ja moram spomenuti još jednom referendumsku inicijativu o, Narod odlučuje, znači koja je prikupila 400 tisuća potpisa, nažalost pljunulo se po toj inicijativi. Ubila je se građanska inicijativa i to je ono najgore što se može dogoditi za demokraciju. I to je jedan od razloga zbog čega ljudi odlaze iz ove države. Ako narod kaže, hajmo na referendum o izbornom zakonu, hajmo da ljudi biraju imenom i prezimenom 3 predstavnika, hajmo da naši iseljeni građani koja je poterala ova Vlada i svi oni koji su radili protiv Hrvatske, da mogu glasati elektronski oni koji su otišli iz Slavonije, iz Zagore, iz Like, a to ova Vlada nije dala. A mi dobili povjerenicu za demografiju. Pardon za demokraciju i demografiju. Znači osnovne vrijednosti EU demokratske, na koje se pozivate su zgažene jer je to licemjerstvo. Evo, ovdje imamo, većina je, ne znam, onaj tko je vjernik, znamo da imamo 7 smrtnih grijeha. Znate li gospodo koji je ključni grijeh ovdje, a nije među 7, 7 smrtnih grijeha? Posluh. Poslušnost. Posluh, gospodo. U datom trenutku je trebalo imati hrabrosti i odvažiti se mi ovaj Sabor i reći da, ako je narod skupio potpise, mi tražimo da se raspiše referendum jer vlast proizlazi iz naroda a mi to nismo napravili gospodo. I ne smijemo, naroda, to je posluh, 8. grijeh. Ima i knjiga. 8. smrtni grijeh, znači imamo 7, da ih ne nabrajam, ali ovo je 8. smrtni grijeh je posluh. Tako da, kolege i kolegice, ne možete reći da referenduma samo je kriv Andrej Plenković, ne, i vi ste krivi zbog čega nije referendumska inicijativa Narod odlučuje, zbog demokratskih standarda išao na referendum bez obzira tko će kako glasati. Sad vi zamislite koja je poruka kad netko skupi 400 tisuća potpisa u vrlo teškim uvjetima gdje je Vlada protiv te inicijative i mi ne damo da se raspiše referendum o izmjenama izbornoga zakona. To nije dobra poruka za demokraciju. Zbog toga ljudi odlaze. Ljudi odlaze zbog toga, evo, danas je došlo rješenje, na današnji dan, na 15., ponavljat ću to, na dan međunarodnog priznanja RH. Sjećamo se svi onoga vremena i sjećamo di smo bili taj dan. Naravno, ja sam imao 19 godina. 19 godina, bio sam na bojištu, sjećam se svojih kolega i kolegica, svaki od nas u to vrijeme je bio negdje. Bili smo sretni. Ali danas na današnji dan u medijima čitam da je u Nacionalnom parku Krka nakon pravomoćne presude i nakon inspekcijskog nalaza prekršen Zakon o braniteljima jer gospođa Ljiljana Zmijanović nije imenovana u skladu sa zakonom, jer je prekršen zakon, ali je imenovana osoba koja je dobra sa Dujićem, faraonom Dujićem koji stoji iza Bauka koja ima dvije stranačke iskaznice HNS-a i HDZ-a, akužavam rodica dvije iskaznice. Znate šta je akuža ako igrate na trešeta, tri trice to doli Dalmatinci moraju znati, akužela dvi iskaznice i premijer vas je lipo pozvao na današnji dan. Ja sam u to vrijeme bio u uniformi i ponosno ja se sjećam veselja svih, ja sam bio tada dječak. Ali sa dvije iskaznice da dobije ispred braniteljice pa to je katastrofa, to je Dujićeva politika. To vam je premijeru politika koja naše ljude goni vanka. Ja bi bio sritan kad spominjemo da, jednakost, spominjemo jednakost, sloboda tržišta, da, ali zašto u toj slobodi tržišta Hrvatska uvozi 3 milijarde EUR-a i to u porastu svake godine. Zašto mi u dječjim vrtićima nemamo domaće mlijeko sa krških područja, a ne branimo držati stoku i ograničavamo ljudima na krškim područjima, zašto se ne navodnjavaju polja, a imamo EU sredstva? Mene interesiraju učinci, da globalno Brexit naravno, premijer kad je bio u Sinju rekao ekselencija Bulj će riješit pa odmah je Johnson sio tamo sa, pa umalo nisu riješili, si vidio kako ste vi to potaknuli. Zašto? Jer se vi rugate s ovim stavovima, ja sam ovdje slučajno, znači mene je ovdje narod samo dao glasove, nisam iz inkubatora premijeru, govorim vam iz srca, ne iz mržnje. Hrvatska je prazna. Mene zanimaju kao čovjeka trenutno ovdje hoću ostati živit naša dica na tim područjima, krškog područja, Dalmatinske zagore, Slavonije, mene zanima jednakost znači i sloboda tržišta, sve ok, a di, sloboda tržišta pa zašto u trgovačkim lancima u Hrvatskoj u kojima su vlasnici stranci naše žene blagajnice imaju 10 puta manju plaću nego u Austriji, Njemačkoj ako smo isto tržište. Zašto nemamo hrabrosti reći da mora biti 30% domaćih proizvoda na ladicama ako to rade lokalne samouprave u Austriji, zašto nemamo hrabrosti? Koga se bojimo? Pa znam kad smo ulazili u EU da smo se morali klanjati i klečati, morali smo sve generale zatvoriti, Domovinski rat blatiti, nismo imali hrabrosti proglasiti isključivi pojas nego smo napravili nekakav hibrid, nismo, ništa nismo …/nerazumljivo/… doslovno ništa. Nazdravljalo se je Carli Del Ponte uhićenje Gotovine, to su ružne poruke i to tribamo zaboravit, to tribamo zaboravit. Al sad, već ako presjedamo EU, ako se hvalite bez obzira što predsjednik sabora apsolutno nije znato tko je prošle godine, koja država je predsjedala EU, sve će predsjedat kružno to je istina. To je istina, ali mene zanima kad će se navodnjavati moje Sinjsko polje da poljoprivrednik more ostat živit. Da taj proizvod bude na splitskoj tržnici u vrijeme turizma, a ne da mi iz Italije pomidore dođe koje su GMO ili ne znam kako se proizvode, koje 3 godine u istome su stanju kad ih kupite, koje su zatrovane glifosatom. Dalmatinski pršut spominje se doli, pa gdje su, ja ne vidim svinje. Budimo, istinu govorimo. Koliko uvozimo? Da li smo mi zaštitili našeg poljoprivrednika, seljaka, težaka, ribara? Nismo. Da li možemo sada premijeru mene zanima više učiniti u ovom ako već predsjedamo EU, šta je koji su to učinci za nas? Ok Brexit, ok sve, ok sloboda tržišta, ali naša blagajnica u tom lancu koji je strani vlasnik ima 10 puta manju plaću u EU. Jel to jednakost? Jel poljoprivredno zemljište smo zaštitili? Jel smo proglasili isključivi gospodarski pojas? Jesmo zaštitili naš teritorij? Mi smo prihvatili Marakeški sporazum ej, mi smo prihvatili Marakeški sporazum bez da smo ga raspravljali u saboru. I nije tu samo kriv Plenković nego osmi smrtni grijeh koji ga nije napisan, ima sedam smrtnih grijeha, osmi posluh, trenutna posluh vođama. Meni, ja neću nikada zaboravit sjednicu koju je vodio Miro Kovač kao nadležni odbor, Bože Petrov predlaže zaključak da samo sabor raspravi o Marakeškom kompaktu on ne da da se glasa o tome. Pa znate što je Hrvatska prošla, koji teror da bi ušla u EU i kako smo se klanjali dodvorniči, pokornički. Mene zanima što sad premijeru, što sad naš narod ima od toga [[Upadica: Hvala lijepa.]] pod ovim svjetlima recite dol na škrtoj zemlji, na kršu i Slavoniji.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Ćuraja. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Bulj ne mogu se baš složiti s vama u velikoj većini, pogotovo netočnosti koje ste iznijeli, ali ja vjerujem da to radite u dobroj namjeri, u dobroj vjeri i da zapravo svi mi isto želimo samo je pitanje kako do tog doći. Ali mi jedan podatak nije baš bio jasan i dosta mi onako zazvučao, pa bi volio da provjerim je li sam ja dobro razumio da u Austriju su jedinice lokalne samouprave ili država ograničile ili stavile određeno ograničenje koliko kojih proizvoda može biti na policama, spomenuli ste 30% domaćih da mora ili minimalno biti ili ne znam ja taj podatak zbilja nisam čuo. Znam da je to u suprotnosti sa zaštitom tržišnog natjecanja, ali me zanima da li to je tako, ako je dapače prvi sam taj koji želi zaštiti domaću proizvodnju, domaćeg proizvođača i domaće proizvode. Ako već nekako ima nekakve mogućnosti ja bi volio da to se i jasno obrazloži kako i je i s te strane to bi mogao podržati ali me zanima zbilja što ste to točno mislili. Zahvaljujem.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Pa naravno da ima, pa tko smeta lokalnoj samoupravi na određenim tržnicama i dogovorima se, normalno da će to i trgovački lanci napravit i to u drugim državama rade. Naravno da se štiti svoja proizvodnja i da se educiraju ljudi da se kupuje na tržnicama, pa i u trgovinama i lancima i da im se daju nekakvi benefiti da se tu prodaje na taj način. Pa to je prirodno i normalno dokle ima naravno domaćih proizvoda. Ako nema nema. Međutim šta je problem, nisam spomenija, a vi ste tu iskusni u energetici, mi imamo, kad vidim kolko vjetroelektrana, vjetroparkova i zašto, samo niču ko kruške poslije gljive, ko gljive poslije kiše, ne možete vjerovati, ali milijardu i po kuna plaćamo kome, kome dajemo, strancima u džep subvencije, umjesto da smo na svaku kuću, na svaku mikrosolare postavili i da je proizvod mikrosolara svaki iz RH, ovako strani proizvod, u tuđe džepove dajemo novac, muzu nam novac kroz Zakon o obnovljivim izvorima energije koji nema koristi hrvatska država, ni hrvatski potrošač, apsolutno nikakve [[Upadica: Fala]] osim strani proizvođači.
Slijedeći, slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Davora Stiera, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče, g. predsjedniče Vlade, kolegice i kolege, nekoliko riječi o hrvatskom predsjedanju Vijećem EU, pogotovo o temama koje će obilježiti to hrvatsko predsjedanje. Prva tema je sasvim sigurno, barem kalendarski brexit koja će biti do kraja ovog mjeseca, tema koju RH nije izabrala da bude u ovom razdoblju, to je jednostavno bila takva volja britanskih građana koji su glasovali na referendumu za brexit i volja na zadnjim izborima gdje je dobila stranka, dakle većina koja je odlučila provesti sporazum koji je postignut između Ujedinjene Kraljevine i EU, odluka koja je Velika Britanija donijela, o tome smo više puta govorili ovdje u ovom visokom domu, više iz geopolitičkih razloga, a manje vodeći računa o možda životnom standardu britanskih građana, sasvim sigurno ne i građana EU, naravno da ima i opravdanja i za tu geopolitiku, tradicionalno Velika Britanija je gledala da kontinent bude fragmentiran, na taj način je bazirala svoju vanjsku politiku, to se vidi i danas i u 21. stoljeću, dakle to je njihova odluka, ima i ona svojih nekih opravdanja, hrvatsko predsjedanje dijelom će biti obilježen i tim činom, naravno i pripremama za buduće odnose između Velike Britanije i EU. Zatim, višegodišnji financijski okvir, dakle svojevrsni proračun EU i ako po funkciji je predsjedavajući Europskog Vijeća Charles Michele taj koji je zadužen da pregovara, da barem da vodi političke pregovore o budućnosti tog europskoga proračuna, sasvim sigurno i RH predsjedavajući Vijećem EU tu ima jednu važnu ulogu, dakle ključna rasprava u tom pogledu između onih država članica koje žele i dalje snažnu koheziju da i dalje dobar dio proračuna bude posvećen tome da se smanjuju razlike između one razvijenije države članice i one države članice koje i dalje primaju sredstava iz Europskih fondova da bi mogli smanjiti tu razliku i da bude EU ujednačenje u tom pogledu, a s druge strane one države koje su neto uplatiteljice koje žele veći dio proračuna staviti u neke druge prioritete koji su isto tako važni kao što su istraživanje, razvoj, ali naravno gdje oni vide i veću korist jer se uglavnom njihove agencije, njihova poduzeća mogu lakše doći do takvih sredstava nego možda iz nekih novijih članica EU i tu se vode doista žestoke rasprave, to su doista životne teme za kvalitetu i za standard hrvatskih građana i mislim da je izuzetno važno tu spomenuti da iako onaj politički dogovor je u nadležnosti odnosno postizanje tog dogovora g. Michela da hrvatsko predsjedanje ima itekako važnu ulogu u svim ovim drugim provedbenim kasnije rekli bismo ovdje podzakonskim aktima gdje se ustanovljuju određeni kriteriji, pa čak i za te kohezijske fondove koje su izuzetno važni, tako da se ne bi diskriminiralo npr. kompanije koje dolaze iz RH koje nekada ne mogu se ravnopravno natjecati sa onim poduzećima iz razvijenih članica EU i u tome hrvatska diplomacija, koliko sam upoznat, već radi i mislim da je važno da tu postigne naravno i željeni rezultat. Zatim je pitanje politike proširenja odnosno sastanak na vrhu koji će se dogodit ovdje u svibnju u Zagrebu, važno je za RH da taj proces proširenja doživi željenu reformu i bolje rezultate nego što do sada se postiže, to je važno za našu nacionalnu sigurnost, sve što se događa na jugoistoku Europe izravno utječe na nacionalnu sigurnost RH, a današnji proces proširenja izgubio je onu snagu da reformira, da doista potakne te zemlje da naprave potrebne reforme, da ispune sve uvjete, da se europeiziraju, a nama je u interesu da u našem susjedstvu bude uređena situacija, da bude što više postignuti, da budu što više postignuti europski kriteriji, a ne da to bude jedna sigurnosna prijetnja prema RH i stoga reforma tog procesa koja bi mogla biti postignuta, dakle vode se tu pregovori, ima različitih pogleda oko toga, ali reforma tog procesa ako bude postignuta na tom zagrebačkom samitu doista će isto tako obilježiti i hrvatsko predsjedanje EU odnosno Vijećem EU. I zatim konferencija odnosno pripreme za konferenciju budućnosti Europe, o tome smo danas više toga čuli, ja bi naglasio jedan element, a to je da je upravo budućnost EU i sama ideja europske integracije izuzetno važna za RH i za hrvatsku državnost. Pogledajte u našem Ustavu, u izvorišnim osnovama našeg Ustava upravo, a znamo da je njih napisao izravno i prvi hrvatski predsjednik Franjo Tuđman, gdje i spominje da su upravo promijene u međunarodnom poretku, a to su bile promjene koje su omogućile kraj podjele Europe, ponovno ujedinjavanje Europe nakon pada komunizma, nakon pada Berlinskoga zida ti su procesi ujedinjava Europe omogućile i nacionalnu emancipaciju. Jedan novi val demokratizacije ali i nacionalne slobode i nacionalne emancipacije što je omogućilo naravno odnosno olakšalo da i, da se ostvari tisućljetna želja hrvatskoga naroda da imamo vlastitu nacionalnu državu, suverenu i nezavisnu državu. Dakle, u tom pogledu moramo gledati i na budućnost Europe, a sadašnjost Europe ono što danas vidimo je da taj koncept cjelovite i slobodne Europe je ugrožen podjelama, ugrožen jednim procesom fragmentacije. Imamo ideje o Europi više brzina, imamo ideje o tome kako se trebaju grupirati određene države članice protiv drugih država članica. To su čini mi se procesi, fragmentacije koje štete samoj europskoj ideji, koje možda neće toliko naštetiti velikim državama, ali će itekako naštetiti državama kao što je RH jer je upravo u tom procesu cjelovite i slobodne Europe Hrvatska mogla najbolje zaštititi svoje nacionalne interese i učvrstiti svoju državnost. U tom pogledu mislim da moramo isto tako se podsjetiti da ta europska ideja koju smo i koju često u Hrvatskoj vežemo ispravo za Adenauera, za De Gasperija, za te demokršćane koji su vodili Europu nakon Drugog svjetskog rata, da je to samo jedna struja koja je zagovarala europsku ideju, ona demokršćanska struja koja je naglašavala zajedničke kršćanske korijene, identitet koji je spajao onda različite narode u tom mirovnom projektu. Tu je još jedna ideja tzv. funkcionalista Monea, koji je govorio o tome kako treba Europu graditi time što će države surađivati međusobno, ta ideja je posebno popularna među europskim birokratima i ona dobiva na snagu. I onda je treća ona socijalistička npr. Talijan Spinelli koji je mislio da sada nacionalne države ne mogu više riješiti sve probleme ovoga društva pa onda treba napraviti jednu veću državu, Europu kao nekih sjedinjenih europskih država. Te su tri struje zapravo zagovarale europske ideje, ali oni su različite i one su donekle bile u nekom balansu. Nažalost, nažalost početkom 21. stoljeća ova demokršćanska ideja počela je gubiti na snazi. Bila je rasprava o tome kad se raspravljalo o Ustavu EU da se spominju kršćanski korijeni i to se odbacilo. I to je bio pokazatelj kako slabi upravo ta demokršćanska ideja i to je dovelo zapravo do slabljenja same europske ideje i same ideje Europe koja može doista biti cjelovita i slobodna. Zato u toj raspravi u budućnosti Europe mislim da trebamo ponovno dovesti u ravnotežu, da moramo ponovno ako ništa drugo i mi iz Hrvatske imati taj glas da se sjetimo o tim zajedničkim kršćanskim korijenima, nisu jedini, ali sasvim sigurno su ključni za definiranje identiteta Europe, a da su ključnu sasvim sigurno za definiranje identiteta hrvatskog naroda i za budućnost Hrvatske u cjelovitoj i slobodnoj Europi. Hvala vam.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Stričaka, izvolite.
Hvala. Kolega Stier vi ste se u svojoj raspravi dotakli budućnosti Europe, ali i prvog hrvatskog predsjednika dr. Franje Tuđmana. Upravo je prvi hrvatski predsjednik vidio mjesto Hrvatske u euroatlanskim integracijama odnosno u NATO savezu i EU. S obzirom da danas podosta pa čak tu i među nama naših kolega ima koji dovode u sumnju gdje nam je mjesto, a ako nam nije mjesto u NATO savezu i EU, gdje nam je to onda mjesto. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog zastupnika Stiera.
Hvala vam kolega Stričak, točno ste rekli da je prvi hrvatski predsjednik vidio Hrvatsku u euroatlanskim procesima, integracijama, danas ko članica EU, tada bila Europska zajednica. To je istaknuto i u inauguracijskom govoru predsjednika Tuđmana 30. svibnja 1990. koji po mom uvjerenju ostaje možda i jedan ili možda i najbolji govor o viziji razvoja Hrvatske države koji je i dan danas aktualan. Imao sam jutros na jednom radijskom programu jednu raspravu o tome, o demografiji koja je doista ključan problem. Međutim, kada vidimo neke države jugoistoka Europe koje nisu članice EU, odakle je iselilo još više ljudi nego npr. iz Hrvatske, doista možemo zaključiti, naši problemi ne bi bili bolje riješeni da nismo u EU. Prema tome, bez obzira na sve probleme članstvo u EU [[Upadica: Hvala.]] jest …/Govornici govore istovremeno./
Hvala. Iduća replika je poštovane zastupnice Perić.
Poštovani kolega Stier, drago mi je da ste spomenuli važnost predsjedanja Hrvatske Vijećem EU. Naime, činjenica je da nije mala važnost odlučivati o višegodišnjem financijskom okviru koji će se primjenjivati od 2021. godine pa onda tako 7 godina i odlučivati i zapravo tražiti načine na koji način poboljšati unatoč tome što jedna članica izlazi kao net contributor najveći, kako dalje razvijati Hrvatsku, u kom smjeru i na koji način zapravo omogućiti i kohezijsku politiku i poljoprivrednu politiku u Hrvatskoj i u Europi.
Poštovani zastupnik Stier.
Da, hvala vam kolegice, doista je to jedna važna uloga, mislim da i prilika za RH. Jasno je da ne može RH sama, ali može kroz proces tzv. dijaloga usmjeriti tu raspravu da u svim aktima gdje će se nakon što se politički dogovori okvir tog europskog proračuna ide definirati one provedbene kriterije da oni budu takvi da i naše firme i naša poduzeća i ne samo naša nego i nekih drugih iz novih država članica mogu biti puno konkurentniji nego što je danas slučaj jer često kada govorimo o koheziji misli se da je to isključivo neka pomoć koja dolazi onim državama koje primaju, međutim kada pogledate strukturu ko koristi, koje su firme koje dobivaju na tim natječajima često vidimo da dobar dio tih sredstava se onda vraća i u onih, u one države koje su uplatili, prema tome mora, moraju se [[Upadica: Hvala]] demokratizirati ti kriteriji, a RH [[Upadica: Slijedeća…]] ima priliku to sada učiniti.
…replike je poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo g. Stier, u vašoj raspravi se moglo čuti mnogo toga kako bi naše presjedanje trebalo proteći odnosno kakva, kakve poruke kao RH šaljemo, ono što mene zanima kakav je vaš stav, da li je normalno da hrvatski, RH predsjeda EU, da u RH dolaze premijeri i predsjednici zemalja EU, a ovdje ih dočekuje premijer Plenković sa svojim glavnim koalicijskim partnerom gradonačelnikom Bandićem osumnjičenikom za mnogobrojne afere od kojih mnoge su trenutno u fazi procesa na sudu u Gradu Zagrebu, kakvu to poruku šalje predsjedanje RH kada je glavni partner u tom predsjedanju premijeru Plenkoviću upravo gradonačelnik Bandić? Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Stier.
Kolega Maras, ja bi ovdje istaknuo kako hrvatski građani očekuju od svih nas u ovom trenutku da vodimo računa o tome što su državni interesi, što je bitno za RH, ovo što vi spominjete za onaj neki mali nogomet kojim se želite baviti, može vama biti relevantno, a za hrvatske građane je važno kakav će biti životni standard, kakvo će biti to hrvatsko predsjedanje, što će njima donijeti, a ne što će eventualno nekoj političkoj stranci donijeti ovakvo ili onakvo prepucavanje i moja je rasprava bila upravo u tom smislu da istaknem koji su doista prioriteti ovog predsjedanja, koji su oni važni događaji koji će se dogoditi tijekom hrvatskog predsjedanja i što će doista biti važno za hrvatske građane i za hrvatsku državu, ako vi to možete razumijete bilo bi dobro, ako ne mislim da trebate doista napraviti jedan veći napor.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Mire Kovača.
Hvala lijepa. g. Predsjedatelju, evo g. Pupovac više nije tu, on je govorio o skepsi koja postoji u hrvatskom društvu, a ne samo u hrvatskom društvu, pa ću najprije reći da kad malo pogledamo kako su stvari izgledale prije 8.g. u ovo vrijeme, znači mi smo prije 8.g. imali referendum u RH o pristupanju EU i kad malo pogledamo te podatke onda ćemo konstatirati da smo tada imali samo 66% naših glasača za ulazak u EU i da je izašlo samo 43,5% upisanih glasača, to znači da smo imali podršku među glasačima ukupno od 29%, to je realnost, znači sada pričati o tome da postoji u RH skepsa je nekorektno i nije točno, ta skepsa se odmah pojavila ili konkretizirana je bila na referendumu nakon mukotrpnog procesa pristupanja pregovaranja o članstva u EU, ja sam bio tada veleposlanik u Njemačkoj, jedan je visoki dužnosnik iz zakonodavne vlasti meni predbacivao, … [[Govornik se ne razumije]] predbacivao da kako to da mi ulazimo u EU sa tako slabom podrškom javnosti građana kad je riječ o EU. Prema tome, znači to se već vuče nekoliko godina, ali nemojmo zanemariti da je taj proces bio toliko težak jer su ljudi bili u RH frustrirani ovaj duljinom tog procesa i kompromisima je li koje smo morali napraviti da bismo ušli u EU. Upravo zbog toga, upravo zbog toga sam ko ministar vanjskih poslova i tu je jedna suradnica g. Plenkovića već je '16.g. uz suglasnost i predsjednice republike i naravno predsjednika Vlade smo izlobirali da tu riječ upotrijebim, da dođemo ranije na red jer mi nismo bili programirani 2020.g. da budemo predsjedavajući, trebali smo doći na red kasnije, ali smo iskoristili priliku nakon što su naši prijatelji u Velikoj Britaniji odlučili ispoštovati volju naroda i signalizirali Vijeću EU da neće moći osigurati predsjedništvo, znači naša prijašnja HDZ-ova Vlada je svjesno odlučila iskoristiti trenutak, ali ne jer smo bili nerealni i mislili da ćemo mi od toga imati veliki profit u hrvatskoj javnosti, nećemo imati, to nije samo slučaj u RH, to je i drugdje tako, nego da resetiramo državnu upravu, da ljudi koji rade u državnoj upravi imaju opet motiv da pokažemo da funkcioniramo korektno, da ima sposobnih ljudi u državnoj upravi i da RH zna na visokom nivou odraditi predsjedanjem Vijećem EU, to je bio motiv nakon referenduma o izlasku Velike Britanije iz EU i dobili smo potvrdu odlukom Vijeća EU u srpnju mjesecu 2016.g. Nešto ću kratko reći o samom predsjedanju, neću ulaziti u ove važnije teme poput brexita, višegodišnjeg financijskog okvira, neću govorit o zelenom planu, govorit ću o dvjema stvarima. Prva stvar, proširenje kao takvo. Slušao sam gđu. Pusić danas koja je govorila u ime Kluba GLAS-a i točno je da ako uspije, ako uspije da se donese odluka o proširenju o početku pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom da će to biti uspjeh našeg predsjedavanja. Ja u to čvrsto vjerujem, smatram da će gospodin Macron napraviti kompromis, on je digao ručnu i tražio novu metodologiju kada je riječ o pregovorima. Nova metodologija će biti dogovorena, to je dobra stvar, to će biti quid pro quo da ljudi mogu … osjetiti od samog procesa pristupanja i dobit ćemo odluku o otvaranju pregovora i mi ćemo se moći time pohvaliti. Ako nam tom planu budemo zapamćeni kao država predsjedateljica, ja ću biti osobno sretan kao zastupnik u Hrvatskome saboru i kao čovjek iz vladajuće većine. Međutim ono što je puno važnije po meni kada je riječ o Hrvatskoj, o našem članstvu u EU jest uloga nacionalnih parlamenata. I tu dolazimo do ove druge točke koja je meni važna, nama mora biti važno, a to je Konferencija o budućnosti EU. Jedini način da mi u hrvatskoj javnosti, da u javnostima drugih zemalja članica smanjimo skepsu kada je riječ o EU jest participacija, uključenje nacionalnih parlamenata. Ja sam bio osupnut kada sam vidio da u prijedlozima na Europskoj komisiji uopće nije bilo riječi o sudjelovanju nacionalnih parlamenata, nije ga uopće bilo tog prijedloga. Onda su se javili Nijemci, Francuzi njihova ministarstva vanjskih poslova sa nekim prijedlogom zajedničkim, opet nije bilo riječi o nacionalnim parlamentima. Tek je Bundestag sa kolegama iz nacionalne skupštine uputio prijedlog zajedničko pismo i naglašeno je da moraju biti uključeni nacionalni parlamenti. Pa zamislite vi kako vi mislite razgovarati o budućnosti EU samo u Europskom parlamentu da ljudima iz Europske komisije, iz Vijeća EU sa nekim socijalnim partnerima, pa to je zaista neodgovorno. Ako netko mora sudjelovati, ako netko ima utjecaja na javnost onda smo to mi ovdje u Hrvatskom saboru. Daleko je taj parlament u Strasbourgu i ta zgrada u Bruxellesu, mi smo ti, mi smo najbolji „agenti“ prenositelji onoga što narod, što ljudi, stanovnici očekuju od EU. Tko to može bolje objasniti od recimo gospodina Šipića sa terena, gospodina Lucića, gospodina Bačića ili recimo gospodina Stričaka iz Varaždinske županije, tko to može bolje objasniti od njih? To je realnost. Prema tome, mi moramo inzistirati, mi ovdje u Hrvatskom saboru da budemo uključeni aktivno u tu raspravu. Mi smo to rekli, bio je kolega Maras na sastanku, bio je mislim i gospodin predsjednik Odbora za europske poslove Milošević u razgovoru sa gospođom von der Leyen bio je gospodin Stier, bez toga nema prave rasprave o budućnosti EU. Olakotna okolnost da gospođa Šuica potpredsjednica Europske komisije da igra ulogu u tom procesu upriličenja te Konferencije o budućnosti EU, rekla je nama na sastanku da će ona to uvažiti. Vidim u najnovijem prijedlogu da je predviđeno da u prijedlogu Europskog parlamenta da budu od dva do četiri člana nacionalnih parlamenata uključeni u tu raspravu, ali sam zaista ponovit ću to, bio nevjerojatno iznenađen da se diplomatski izrazim, da nije bilo zamišljeno da nacionalni parlamenti budu uključeni. To zaista … o tome da se ne razumije uopće što se događa. Pa na kraju krajeva su i Britanci zbog tih nekakvih euroskeptičnih osjećaja ljudi odlučili otići iz EU. Mi to najbolje znamo koji smo iz Europske pučke stranke, taj proces je počeo krajem 2007., osme godine, najprije su napustili Klub zastupnika Europske pučke stranke i onda su odlučili napustiti Europsku pučku stranku pa su osnovali svoju grupaciju koju ću uskoro napustiti jer 31. siječnja država kao takva otići iz EU. Znači mi smo ti i na nama je ovdje u Hrvatskom saboru da prenesemo i preko predsjednika Hrvatskoga sabora, ali i mi koji smo u raznim odborima tu nužnost da budemo u to uključeni jel mi smo ti koji možemo najbolje prenijeti osjećaje onih koji su za nas glasovali na izborima za Hrvatski sabor. Ako netko živi u Trilju njemu je već Zagreb dosta daleko, a kamoli Strasbourgu ili Bruxelles, to vrijedi i za ljude u Francuskoj, živjeli oni na jugu Francuske, njima isto Pariz već jako daleko ili u Njemačkoj ako neko živi u Bavarskoj njemu je München daleko, a kamoli Berlin ili Bruxelles. Prema tome, nacionalni parlamenti moraju biti uključeni i ovo moje izlaganje je neka vrsta poziva, apela da tu svijest pojačamo o nužnosti naše participacije. Ovdje ima sposobnih ljudi, pametnih ljudi bit će ih i u budućnosti, ali naravno da se ja povratim na kolegu Pupovca koji je bio kritičan prema tome kako mi radimo. E moramo malo sjesti i razgovarati kako uopće i Hrvatski sabor i tijela državne uprave kako sudjeluju u proces odlučivanja kada je riječ o našem članstvu u EU. To je možda za jednu širu debatu nakon sljedećih izbora za Hrvatski sabor. Hvala lijepo gospodine predsjedatelju.
Hvala. Imamo više replika na vaše izlaganje. Prvo je poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepa. Gospodine Kovač imam jedno pitanje za vas. Govorili ste neke načelne stvari, ali s obzirom da je to važno i da će se odviti tijekom predsjedanja Hrvatske EU, a vi ste jedan od pretendenata na čelno mjesto u HDZ-u, zanima me kako vidite i da li ste zadovoljni na koji način Hrvatska je postavila prioritete odnosno kako se odvija vođenje hrvatske Vlade u RH? Znači to je vrlo važna tema s obzirom da se poklapa izbori u HDZ-u sa predsjedanjem, zanima me vjerojatno će to biti jedna od važnijih tema u samo unutarstranačkoj kampanji, zanima me da li ste vi zadovoljni sa politikom HDZ-a u ovom trenutku? Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Kovač.
Hvala gospodine predsjedatelju. Meni je drago da gospodin Maras kao čelnik SDP-a cijeni najjaču stranku u Hrvatskoj, HDZ. I drago mi je da se i prate procesi u našoj stranci, mi smo stožerna stranka, najveća stranka tako je bilo jel, ovaj tako će i ostati. Ja vam mogu samo reći da smo mi ozbiljna stranka, da će procesi u našoj stranci biti ozbiljni, a kada je riječ o prioritetima Hrvatske vlade za vrijeme predsjedanja to je na visokoj razini postavljeno. Ono što ja vidim je da su ljudi u Vladi i u državnoj upravi općenito visoko motivirani. Dobio sam dobre signale i nakon ovoga koncerta, to je bio jedan lijepi ambijent, ali sad čekam još do kraja lipnja. Osobno sam optimist kad je riječ o našem predsjedanjem EU. Hvala lijepa gospodine Maras.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Klisovića.
Hvala lijepo potpredsjedničke sabora. Gospodine Kovač da vas malo ispravim, po zadnjem istraživanju javnog mijenja SDP je najjača stranka. No dobro. Ovaj htio sam nešto drugo replicirat, dakle spomenuli ste referendum građana Hrvatske o ulasku u EU. Dakle, to je jedno pitanje gdje ja nikada nisam imao dvojbe, a na njemu je radio jedan veći broj ljudi, uključujući evo ljude koji danas sjede ovdje u klupama Vlade, a kao i koji sjede u klupama HDZ-a. I mislim da smo napravili dobar posao nikad hrvatski građani imali dvojbe gdje pripadaju i nikad nisu dvojili da imaju snažnu naglašenost i na hrvatski nacionalni identitet i europski identitet, a EU je samo jedna dobra manifestacija, institucionalna manifestacija tog europskog identiteta. I zato mislim da eto, kako smo lijepo uspjeli naći zajednički jezik kod takvih strateških prioriteta. To je vodilja i za druga neka pitanja od zajedničkog interesa.
Poštovani zastupnik Kovač.
Hvala lijepo gospodine predsjedatelju. Gospodine Klisoviću ovo s anketama to je trik znate, mi u HDZ-u smo najjača stranka, mi malo pustimo ono to je onaj trik da vidite, da povjerujete u to na kraju kad dođe trenutak moramo pobijedit, to se zna, mislim na HDZ. Ali što želim reći, drago mi je da govorite o suglasju i o konsenzusu, mi smo neki dan sa samim novinarima i imali smo visok stupanj kompatibilnosti stavova kad je riječ o vanjskoj politici. Vanjska politika treba pokazati ozbiljnost to je logično. Zemlje koje su uređene, sustavi koji su uređeni, tu mora postojati jedna ozbiljnost. Druga stvar unutarnja politika, ali meni je drago da je na tom planu i oko BiH evo tu je i kolega Ljubić pa on to zna, on to priznaje, oko BiH i ne očekujem da će i novoizabrani predsjednik republike mijenjati stavove, posebno nacionalne interese i kad je riječ o BiH ovaj to smo zajedno postigli 2004. godine kada smo ovaj napravili onaj odbor za praćenje pregovora. Suglasje na tom području je nužno. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Milošević.
Hvala potpredsjedniče. Pa dragi kolega Kovača ja sam potpuno siguran da većina hrvatskih građana zna i razumije da je članstvo Hrvatske u EU zapravo alat, a kako dobro služi neki alat ovisi kako ga znate koristiti. Međutim, želim naglasiti da taj alat postaje sad dvostruki alat zapravo. S jedne strane naše članstvo je alat da osiguramo bolji životni standard našim ljudima, ima odlučnih primjera poput Čeha i Slovaka, Poljaka. Čehe i Slovake naglašavam zato što oni ništa od stanovnika izgubili od kad su ušli u EU, mislim da niti Slovenci, dakle isključivo o nama ovisi kako ćemo u tom smislu koristiti, ja ne govorim sada samo o kohezijskim fondovima iako nisu nevažni. A drugi alat je da kad gledate globalne izazove koji su pred cijelom Europom, znači pred cijelom zapadnom civilizacijom i mnogim drugim civilizacijama zapravo zajedno u EU sigurno ćemo naći bolje načine se nositi sa globalnim migracijama, izazovima promjene u klimi [[Upadica: Hvala.]] i ostalim izazovima koji su pred …/Govornici govore istovremeno./…
Poštovani zastupnik Kovač.
Maločas sam se konsenzusom sa kolegom Klisovićem kako se on neće dić, konsenzusom sa kolegom Miloševićem ja sam posebno suglasan s njime. Znači mi smo postigli veliku stvar pokazali smo onu snagu kada je riječ o državotvornosti, mi smo državnopolitički seksetor, znači uspješna priča. Samostalnost, demokracija, sami se oslobodili od agresora, svoja područja reintegrirali, ušli u NATO, ušli u EU itd., dan mirna reintegracija. Sada ovo članstvo ovisi naravno o tome koliko smo sposobni, koliko su naše institucije snažne jel, znači mi moramo jačati svoje institucije. I ako budemo znli ojačati svoje institucije, svoj resurs koji imamo znati puno bolje posložiti bit ćemo priča, ako ne budemo znali bit ćemo nekreativni, nekreativni podizvođač, ako želimo biti kreativna zemlja unutar EU za to se moramo reorganizirati. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Lovrinović.
Poštovani kolega Kovač, evo iznenadila me vaša diskusija, konačno je i u HDZ-u netko usudio se reći nešto drugačije. Prvo ste rekli da je manjina uvela Hrvatsku u članstvo EU, a znamo o tome puno kontra zakona itd. Drugo netko smije mislit u HDZ-u. Ali šta se meni dopalo, znate mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku mi ćemo uvijek kad netko nešto dobro kaže priznati u interesu građana. Vi ste rekli slijedeće, hoćemo raspravu o budućnosti EU, vi se sjećate da sam ovdje u nekoliko navrata tražio premijera Plenkovića da ne bude novinski izvjestitelj iz Bruxellesa nego da otvori raspravu o budućnosti EU, a ne praktično da tamo netko zna kuda treba ići, a da nas nitko ne pita. Prema tome, moje pitanje vama, potpuno je jasno da želite biti predsjednik HDZ-a, ako dođete i tu poziciju hoćete li odmah otvoriti ovu temu u Hrvatskom saboru o budućnosti EU kako bismo demokratski konačno počeli razgovarati …/Govornici govore istovremeno./…
Poštovani zastupnik Kovač.
Hvala lijepo gospodine predsjedatelju. Mi se ovdje bavimo raspravom, mi ovdje imamo raspravu o izvješćima predsjednika Vlade o sastancima Europskoga vijeća i razgovaramo o nekim temama koje se tiču tih sastanaka i sada razgovaramo ne o HDZ-u, iako mi je drago i u slučaju kolege Marasa da je toliki interes za našu stranku, to pokazuje da smo kvaliteta jel, da smo snažni. Mi ćemo to riješiti u svojim redovima. Ja se s vama također slažem, mi moramo ovdje u Hrvatskome saboru razgovarati o budućnosti EU i imati svoj i utjecati na proces reorganizacije EU. Da je reorganizacija nužna, pokazuje na kraju krajeva i izlazak Velike Britanije iz EU, to je glavna misao. Znači da je moguće zaustaviti integracijski proces. To su sada pokazali Britanci i zbog toga mi moramo o tome razgovarati i dati svoj doprinos kako se reorganizirati u EU.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Kovač. Dakle, branih devedesetih godina pa sve tamo do 2000. godine Hrvatska država je bila objekt rasprava kako u UN, u OESS-u, a tako i u Europskom parlamentu. Danas smo mi postali subjekt svih tih institucija i s obzirom na vaše iskustvo i mi koji idemo u ove međunarodne organizacije znamo što to znači za pojedine zemlje u našem okruženju od BiH, Srbije, Crne Gore, Albanije, euroazijskih zemalja, da ne govorim što to zapravo za nas kao Hrvatsku znači. Danas predsjedamo Vijećem EU i to nikako ne trebamo minorizirati, dapače. Danas je bila prigoda govoriti o programu hrvatskog predsjedavanja Europskim vijećem što se iskoristilo u ovoj točci. Ono o čemu ste govorili uloga nacionalnih parlamenata, ali to … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Poštovani zastupnik Kovač.
… [[Govornik se ne razumije.]] Gospodine Babiću ako dopuštate samo jednu, jedno preciziranje. Mi nismo postali subjekt, mi smo se nametnuli da budemo subjekt, mi smo krvavo izborili to da budemo subjekt u međunarodnim odnosima i na to smo ponosni i znam da vi to mislite. Ja sam samo tu bio malo ovako picajzla kada je riječ o jezikoslovlju o lingvistici. Znači mi smo napravili puno toga i kada recimo pogledamo svoje susjede na jugoistoku to je nebo i zemlja. Naš status, njihov status i na njima je naravno da svoj status promijene. Ali na nama je sada sljedeća zadaća kako postati gospodarski uspješna priča. Ako se usporedimo sa Poljskom, sa Baltičkim zemljama, posebice s Češkom. Češka je danas došla skoro do nivoa Italije, … prosjeka EU po glavi stanovnika prema kupovnoj moći Češka, Italija 26%, s obzirom na … posto. Znači to mora biti naš cilj kao postati dugoročno uspješna funkcionirajuća ekonomija država. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Pernara. Izvolite.
Uvažene dame i gospodo. Sukob koji se trenutno vodi u Saboru je zapravo sukob između dvije vrste globalista, lijevih i desnih koji u suštini imaju identične stavove i pozicije po svim pitanjima, neovisno radi li se o Marakeškom sporazumu, Istambulskoj konvenciji ili bilo čemu drugom što ima da tako kažem globalnu dimenziju. Čim prelazi hrvatske okvire kako kaže Bruxelles tako kaže lijeva i desna strana. A htio bih reći tko su globalisti. Globalisti su oni poput gospodina Plenkovića koji su recimo jučer bili u Bruxellesu, danas u Strasbourgu, sutra su u DAvosu to su ljudi koji se kod kuće osjećaju svugdje i nigdje, to su ljudi koji obilaze cijeli svijet i koji gledaju što taj svijet ima ponudit za njih, a ne pitaju se koja je budućnost njihovog vlastitog naroda. Odanost premijera Plenkovića nije njegovoj vlastitoj državi, vlastitom narodu, već je njegova odanost onome tko najviše plaća. Danas oni koji najviše plaćaju na globalnom tržištu ljudskih duša su Washington i Bruxelles, oni plaćaju najviše i sukladno tome gospodin Plenković je njima odan. Ali nije im odan zbog dobrobiti hrvatskog naroda nego im je odan zbog svoje vlastite dobrobiti, zbog svoje vlastite karijere. Ono što je problem nije samo premijer Plenković, problem su i ljudi sa druge strane političkog spektra koji se predstavljaju kao lijevi, al u biti problem nisu ni lijevi ni desni, problem je ljudski karakter, problem su ljudi koji su osobni probitak stavili ispred javnog. Politika bi trebala biti borba za opće dobro, međutim pitanje se postavlja da li danas ljudi koji ovdje sjede u Saboru, odluke koje donose, donose motivirani zajedničkim dobrom svih članova naše zajednice ili donose odluke motivirani osobnim probitkom? Moj sud je da velika većina ovdje gleda svoje karijere, gledaju samo sebe, nesvjesni toga da smo mi svi ovdje u prolazu i da smo crtica u vremenu. I zbog toga smatram mojom dužnošću ukazati na politiku koja vodi naš narod u nestanak. 1950. prosječna žena u Hrvatskoj je imala čak troje djece, danas ima samo 1,4. Također broj stanovnika Hrvatske rastao je na svakom popisu stanovništva od '48. do '91. kada nas je bilo 4,7 milijuna, međutim tada smo se odlučili za jedan projekt, za projekt koji se pokazao kao koban za hrvatski narod, a to je jedna kriminogena i marionetska vlada koja zapravo raseljava domicilno stanovništvo, koja razara društvene vrijednosti i zapravo obitelj kao temeljnu jedinicu društva. Rezultat te politike možemo jako jednostavno vidjet, možemo je vidjeti po tome što danas živi u Hrvatskoj manje od 4 milijuna ljudi što u prijevodu znači čak 700.000 manje nego je živjelo prije 1991. odnosno prije dolaska HDZ-a na vlast. Međutim, tamo gdje je HDZ stajao SDP je uvijek nastavljao zato jer i jedna i druga stranka ne predstavljaju drugačiji idejni koncept. Nećete recimo nać sukob HDZ-a i SDP-a po pitanju uloge Centralne banke ili po pitanju gradnje LNG terminala. Mi svi znamo da je plin koji će preko LNG-a biti dovučen u Hrvatsku skuplji od cjevovodne i da će posljedično cijena plina porasti. I onda se svađaju recimo HDZ i SDP oko toga treba li LNG terminal biti plutajući ili kopneni, a bez obzir kako se terminal napravio stvarat će gubitak. Razlika je samo što je jedan skuplji, a drugi štetniji za okoliš, ali u suštini oba tankaju skuplji plin. I u tom dodvoravanju tim stranim silama oni ne biraju sredstva i načine. Kada strane sile iz Europe odnosno iz Bruxellesa kažu morate raditi do 67. godine onda će i Bernardić i Plenković glasati i Milanović i oni koji ih kritiziraju ovdje iz obje te stranke, glasat će jedni i drugi za rad do 67. godine. A jednakost koju HDZ i SDP nude hrvatskom narodu je sljedeća, oni često puta pričaju o rodnoj jednakosti, pa eto rodna jednakost je da su prije muškarci radili do 65., a žene do 60. godine, a sada u ovom duhu rodne jednakosti radit će i jedni i drugi do 65. godine. Radili bi do 67. da se potpisi nisu skupili za referendum. I hoću vam reći da ova jednakost koju marionetska vlast nudi, jednakost u patnji, jednakost u izrabljivanju. I postavlja se pitanje da li hrvatski narod želi podržavati tu politiku? Kada sam vidio rezultat drugog kruga predsjedničkih izbora gdje je ishod otprilike bio milijun za HDZ, milijun za SDP tada sam shvatio zapravo da većina hrvatskog naroda nažalost još uvijek želi tu politiku i da misli da će upravo s tom i takvom politikom imati bolji život ili bolje sutra. Međutim, ako smo imali tu politiku u prošlosti i ako smo vidjeli kamo nas je dovela, moramo se pitati kamo će nas ta politika odvesti u budućnosti. Albert Einstein poznati fizičar rekao je svojedobno da je definicija gluposti ponavljati istu stvar očekujući drugačiji rezultat. Ono što birači koji glasuju za HDZ i SDP rade jest da ponavljaju istu stvar očekujući drugačiji rezultat, odnosno glasuju za te dvije stranke u nadi da će sutra biti bolje. A pitanje se postavlja da li nam je odnosno hoće li nam sutra biti bolje s te dvije stranke za kormilom države? Po mome sudu ne. I ono što većina građana ne zna da je najveći kriminal vezan uz monetarnu politiku uz to što je Centralna banka mjenjačnica i što je sav novac definiran kao dug i to vanjski koji se prelijeva na unutarnji i da novac za otplatu kamate na taj dug uopće ne postoji i da je zato zemlja u dužničkom ropstvu i zato naš dug kao društva stalno raste. I što će se dogoditi? Događa se to da se naša djeca rađaju u dugu i događa se da ljudi kada su odrasli odnosno kada ostare umiru dužni. A zašto se to događa? Zato jer je dug ono što prati ovaj model, dug je ono što ubija ovo društvo i sve je zapravo koncipirano na način da mi kao društvo budemo zauvijek dužni i da zauvijek grcamo u dugovima, da smo zauvijek bez love, a da strani kreditori polagano preuzimaju ne samo imovinu naše zemlje već i političku vlast kroz način da ovlasti zakonodavnih tijela delegiraju u Bruxelles i da sve više i više odluka se donosi van granica naše zemlje. A političari koji provode tu i takvu politiku kao što sam rekao zovu se globalisti i ja bi ih nazvao karijeristi sa najnižim pobudama. To su ljudi kojima ništa nije sveto, ljudi koji mijenjaju kapute, ljudi koji danas govore jedno, sutra drugo. Hrvatski narode ja se pitam što imaš u glavi, pitam se kako to da ne vidiš kojim putem ideš i kamo ćete taj put odvesti? Hrvatski narode pozivam te da se otrijezniš, da otvoriš svoje oči i da progledaš kao Savao što je progledao kada je išao iz Jeruzalema za Damask, on je progledao. Ali bojim se da velik dio hrvatskog naroda će prije otići na onaj svijet nego progledati. A zašto? Radi medija, radi korumpiranih medija koji s njima manipulira i upravlja, koji upravlja njihovim izborom koji im govore za koga glasati, a svaka opcija koju vam mediji sugeriraju predstavljaju kao dobru, pozitivnu, veselu, zabavnu ili kakvu god drugu. Svaka ta opcija zapravo služi globalistima jer ti isti mediji služe globalistima, to je ono što morate znati. Znači mediji su kao i politička elita u službi istih struktura i svaka promjena koju vam mediji nude je uvijek promjena unutar zadanih okvira, a okviri su takvi da se ekonomsko izrabljivanje naše zemlje i demografski nestanak našeg naroda nastavlja. Eto, možda hrvatski narod otvori oči, možda ne, živi bili pa vidjeli, ali siguran sam da će buduće generacije koje će doći ipak biti nosioci promjena jer njima mozak nije ispran kao što je nažalost mnogim ljudima starijih generacija. Hvala.
Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Lovrinovića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, poštovani građani. Kada sam danas slušao izlaganje predsjednika Vlade gospodina Plenkovića o stanju u EU i u RH, definitivno sam shvatio da mi ne živimo u istoj zemlji. Njegova slika Hrvatske i EU je idealizirana. Prava slika Hrvatske je sa puno više sivih tonova. Što tu nije isto, što ne vidimo isto? Mi ekonomski stručnjaci, a pripadam znači ekonomskoj struci uvažavamo samo činjenice, argumente. Prije 6,5 godina 1.7.2013. Hrvatska je ušla u članstvo EU i koji su rezultati toga? Vidite u tom razdoblju došlo je do pada životnog standarda i stupnja razvoja i stupnja razvijenosti RH gospodarstva u odnosu na prosjek EU. Mi smo sa 61% pali na 59% to su činjenice dragi građani. Mi još ni danas nismo u Schengenu, a pazite predsjedamo Europskim vijećem, pa nije li to pomalo smiješno da ne kažem čudno. Nadalje, korupcija i kriminal cvatu pa ja pozivam predsjednika Vlade da barem ovih 6 mjeseci iskoristi, pa kad dolaze ovdje strani znači predstavnici drugih država i onih država koji vode EU, Francuske, Njemačke da konačno pomognu u obračunu s korupcijom pa da barem imamo neke koristi od toga predsjedanja, a da to predsjedanje ne bude samo jedna parada predsjednika Vlade i njegovih suradnika gdje se vidi kako se prosipa zvjezdana prašina iz Bruxellesa, Frankfurta, a kad prođe 6 mjeseci vidimo ostane sivilo. Mi ne trebamo ovdje priredbu od predsjedanja nego obranu hrvatskih interesa i da se ostvari ono što mi želimo unutar EU jer se obećvalo sve i svašta pred ulazak u EU. Uđimo ljudi, za par godina dostići ćemo njihov standard, sve su to bile sada se vidi dragi građani obmane i laži. U tom smislu što je još činjenica, jer govorimo o argumentima, mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku želimo samo pričati ako smo ozbiljni ljudi, a jesmo o argumentima. Imamo snažan odljev radnika i stanovništva općenito, vidite, pa je ta sloboda kretanja, pa mi smo imali slobodu kretanja u EU kad nismo bili njeni članovi, imaš putovnicu. I znate što je još najvažnije? Imaš li novaca u džepu, ako imaš novca u džepu možeš putovati kud hoćeš, ne samo u EU. Ali dragi građani, ja ne znam ali u koliko posto, međutim najveći broj građana Hrvatske nema nikakve koriste od te slobode kretanja jer nema novca da putuje. I ono što još želim naglasiti da se ubrzava razgradnja suvereniteta, preostalih dijelova suvereniteta RH, prije svega jednom nerazumnom akcijom i ajmo tako reći to je naprosto jedan nasilnička akcija, kampanja da se što prije uvede EUR-o u RH i time se želi zakucati zadnji čavao u lijes, dakle ovom akcijom. Ajmo sada vidjeti što će donijeti predsjedanje EU ovdje. Pa gledajte to je jedna više, kako bih rekao ceremonijalna organizacijska funkcija. Naravno ona može promovirat, promovirat zemlju unutar EU i svijeta, kao što naši sportaši rade. Ja očekujem kao ekonomist, stručnjak, da će jedino profitirati hoteli u Zagrebu i ugostiteljski objekti i nažalost ništa više. To ćemo vidjeti 1.7. kad se završi predsjedanje Hrvatske Vijećem EU. To je velika parada kako rekoh za premijera i suradnike, a u funkciji nadam se parlamentarnih izbora i ja sam siguran da oni nikad više neće pobijediti. Slijedeće pitanje koje želim aktualizirati jest pad financijske potpore EU Hrvatskoj. Vidite, ja ovdje kolegice i kolege čujem i vidim da vi, većina vas nije uopće informirana što se događa. Znači pustimo mi optimizam pa svi mi imamo lijepe želje da Hrvatska što više se probije, izvozi itd. Međutim, vidite ovo Hrvatska je u 10 godina proteklih to su sve podaci službeni statistički, u vanjskotrgovinskoj razmjeni sa svijetom ostvarila 70 milijardi EUR-a deficita. Ako hoćete da pretvorim u kune to je oko 520 milijardi kuna deficita. Jedna Srbija ona pokriva uvoz 75% uvoza izvozom, Slovenija 100%, Hrvatska sad ispod 60%. Ma čime se vi hvalite gospodo, čime se vi hvalite? Pa nemojte nas obmanjivat više, govorimo o podacima. Vi ste nas uvukli i tretirate i tako se borite na način da su police trgovačkih lanaca, stranih trgovačkih lanaca koje 10 godina nisu platile jednu lipu poreza na dobit preplavljena stanom robom, uništava se naša proizvodnja posebno malih i srednjih poduzetnika proizvođača. To je istina. I zato vas dragi građani pozivam na otpor na slijedećim parlamentarnim izborima da podržite nove ljude, nove stranke, nas koji se žestoko borimo, za sada prilično usamljeno, ali sva moć je u vašim rukama da nas podržite da konačno ovdje promijenimo raspored snaga i da ovaj sabor postane sabor, a ne nečija prčija, oprostite na izrazu. Ima li većeg apsolutiste od čovjeka koji šef stranke, šef vlade, on drma saborom on uređuje sve, jedan čovjek. I kako sam ovdje u saboru ja to vidim, znam i to je tako. Nema ovdje demokracije. Provedimo demokratsku revoluciju u Hrvatskoj. Pozivam vas na to. Što će Hrvatska manje dobiti u EU sada izlaskom Britanije? 100 milijuna EUR-a će dobiti manje iz jamstvenog fonda po izračunima stručnjaka, 150 milijuna EUR-a će manje dobiti za ruralni razvoj, znači oko 250 milijuna EUR-a ili ako hoćete milijardu 900 milijuna kuna. Tko će nam to nadoknaditi, odakle novi izvori, a poljoprivreda je na koljenima nikad nisu naši poljoprivrednici manje proizvodili. Zašto? Jer se poticaji dijele čak i tamo gdje se ne proizvodi. Bitno je da si u stranci, partiji i ništa drugo. Dvije, tri riječi o problemu poljoprivrednog zemljišta. Prije 2 godine ovdje je usvojen Zakon o poljoprivrednom zemljištu, ni jedan hektar nije dodijeljen našim proizvođačima poljoprivrednicima, ni jedan hektar. Proteklih dana su Hrvatske šume zabranile ispašu u kraškim područjima stočarima. Znači sa svih strana se pritišće. Zašto? Jer sredinom ove godine, dakle prestaje moratorij na prodaju obradivom zemljišta strancima. Što će onda biti? Pa naravno vidite ne daje se domaće zemljište domaćim ljudima poljoprivredno nego se jednostavno priprema za nekog drugog, a to je vidljivo bilo putem lex Agrokora kada je 30 000 hektara najplodnije zemlje u RH po automatizmu, znači odlukom ove Vlade dodijeljeno slijedniku Agrokora koji se zove Fortenova umjesto našim proizvođačima, pa to nije ništa drugo nego planirana strategija kako da se RH raseli, kako da se iscrpi kraj tolikih resursa. E sada par riječi o ulozi EU vidite, ajme da je to istina gospodo, žao mi je da nema premijera, da je to istina što vi govorite o EU, pa to bi bilo krasno, ali evo činjenica gospodo, evo vidimo ovdje pomoćnike, savjetnike, pa vi barem znate da EU nije više nikakav bitan faktor u međunarodnim odnosima. Bio sam u lipnju na međunarodnom skupu u Moskvi, 4, 4 zemlje mogu samo urediti, ajmo tako urediti, suvremeni svijet, stabilizirat ga, to su SAD, Rusija, Kina, Indija, niko više ne spominje EU, pitam ja zašto? Pa kaže pa, pa ona ne može sama sebe stabilizirat, uredit, razumijete, prema tome to je točno. EU 1980.g. tad je bila zajednica, u svjetskom BDP-u je činila 30%, znate kolko danas sudjeluje? 22%. Proces dezintegracije nije nikada bio ovakav kakav je, a unatoč svemu tomu vi ne želite da mi u nacionalnom parlamentu raspravljamo o budućnosti EU. Zašto? Jer vi samo želite slijepo izvršavati i slušati, a nas gurati kao guske u maglu odnosno da budemo izgubljeni jer ima tu ko da misli. Imam još dosta toga reći, na kraju kad sam bio u Rusiji, svi izvoze tamo, Nijemci prave sjeverni tok sa Rusima, Francuzi izvoze automobile, Nijemci svoja vina, ova Vlada nije napravila potez da 6000 tona mandarina izveze Rusima, prema tome to je ta sramota, to je ova Vlada i to moramo konačno pomesti sa scene.
Zahvaljujem. Imamo repliku, poštovani kolega Ivan Pernar, izvolite.
g. Lovrinović, ja sam siguran da hrvatski narod nije svjestan da količina novca koju EU nama pod navodnicima daje, zato jer mi naravno plaćamo članarinu pola milijarde EUR-a, da je to samo mali fragment odnosno sića u odnosu na novac koji mi dajemo svake godine na otplatu vanjskog duga tim istim zapadnim zemljama. Dajte molim vas recite hrvatskom narodu da otvori oči, da shvati omjer, znači koliko otprilike milijardi EUR-a godišnje RH daje tim stranim kreditorima sa zapada na otplatu vanjskog duga, a koliko s druge strane dobiva novaca, tu razliku kao viška članarine u odnosu na, kao te nekakave dotacije od EU, mislim da bi to ljudima otvorilo oči jer ljudi cijelo vrijeme misle da EU nama puni džepove, a ne shvaćaju zapravo da ona isisava lovu iz naših džepova. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Lovrinović, izvolite.
Pa evo ponavljam formulu Europskih fodnova vidite, od 2014. do 2020. bilo je predviđeno 10 milijardi EUR-a RH, vidite kako izgleda formula EU, poslušajte vi koji savjetujete, 10 milijardi EUR-a da bi povukli moramo prvo platiti 5, znači nama ostaje na raspolaganju 5, od tih 5 milijardi, 60% je najmanje uvozne komponente, znači -3, ostaje 2 milijarde. Međutim, ovo što je pitao kolega Pernar, mi držimo vani negdje 20 milijardi, znači skoro 150 milijardi kuna uz zanemarive kamate od 0,1%, a proteklih godina smo se, ova Vlada zaduživala uz 4-5% i govorila malte ne da je organizirala slavlje kako nas jeftino zadužuje. Znači oni su na 150 milijardi 7,5 milijardi godišnje plaćali znači za svoj novac, za naš novac, kamata, a praktično našim štedišama i deponentima ništa, ovo je istina poštovani građani o EU, ovoj Vladi i onome što se događa.
Zahvaljujem. Prelazimo na završnu riječ poštovanog kolege Mire Bulja u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući, kolegice i kolege, ja bi na kraju opet kao što sam i u ime kluba počeo na početku, rekao da je danas i ono što su svi rekli i premijer i predsjednik Sabora danas su se sjetili da je na današnji dan 15.1. priznata, međunarodna zajednica priznala RH nakon 9 stoljeća. I naravno, kad se sjetim tih vremena, toga dana na današnji dan, poglavito svi oni koji su bili branili RH, koji su bili u rovovima, sjećamo se toga dana i te sriće koju smo tadan doživili i danas kada vidimo izvješće premijera koji evo iznosi svoje izvješće sa Europskoga Vijeća u protekloj godini u širem kontekstu kako voli reć premijer osvrćući se od brexita do ostalih stvari unutar EU, međutim u užem kontekstu od '91. i priznanja RH do danas kad gledamo taj kontekst, tu svu sreću koju smo imali za svoju za našu slobodnu RH i sad kad smo u EU 6.g. znamo da smo pretrpili mukotrpan trud, da smo se morali, da su naši morali nazdravljati Carli Del Ponte kad bi uhitila naše generale junake, da je moralo se uhititi, locirati i transferirati, da smo morali biti jednostavno sluge toga sustava, nismo imali snage i hrabrosti proglasiti IGP, nismo u tim okvirima pregovora zaštitili poljoprivredno zemljište tako da istječe monatorij, ja sam dao i zakon evo u prijedlogu i amandmane na poljoprivredno zemljište da se zabrani prodaja poljoprivrednog zemljišta stranim, stranim fizičkim i pravnim osobama, nažalost nije prihvaćen, ali evo danas predsjeda, znači ovih dana počelo je predsjedanje RH EU bez obzira što bi to predsjedalo bilo tko da je bio sada ovdje na, na, na, na ovaj, na vlasti jer je to dogovoreno i svaka država članica će to radit. Međutim, mene osobno što zanima, mene kao zastupnika, znači ako govorimo o demografiji onda moramo kazati da je 6,6% BDP-a od doznaka naših građana po statističkim pokazateljima HNB-a. To su oni koji su se iselili kao radna snaga i takvu nije imala niti Irska kada je bilo najteže u njoj, nije imala toliki 6,6% tolki odnos u BDP-u kao što ima Hrvatska. Znači iselili ste ovaj narod i taj novac koji dolazi u Hrvatsku po pokazateljima HNB-a, bez obzira koliko još ljudi daju u novcu obiteljima, to je puno više, znači to je 18 milijardi kuna dolazi u RH od iseljenih Hrvata. Imamo gospodarski rast koji nije dobar, prazne su dvije trećine Hrvatske. Naravno da govorimo o financijskom okviru u idućem razdoblju EU, Europske komisije, međutim je činjenica da smo mi i u sadašnjem okviru na dnu, zadnji smo po plaćanju sredstava iz eu fondova. Ne govorimo o ugovorenim sredstvima nego po povučenim premijeru sredstvima, Hrvatska je na dnu. I kada govorimo o demografskim mjerama, pa koje demografske mjere. Koje su sada učinkovite demografske mjere? Evo ja govorim o Dalmatinskoj zagori, pa koje demografske mjere. Ja bih bio najsretniji da imamo radna mjesta na brdsko-planinskim područjima i … područjima, da nemamo porez pet godina, da imamo moratorij na poduzetnike, da imamo bolje uvjete, ja sam to predlagao. A mi imamo zakone za brdsko-planinska područja i nerazvijena područja, ali nema financijski okvir niti je donesen pravilnik. Mi imamo jednakost, da ja sam za jednakost, ali jednakost naše blagajnice koja radi u stranom trgovačkom lancu u Hrvatskoj da ima istu plaću kao ona odakle dolazi iz države EU trgovački lanac. E nije tako gospodo. Bez obzira što ne plaćaju poreze na svoje proizvode strane, uvozne, mi zabranjujemo na krškom području, mi smo samo prijavili 900 milijuna hektara od 3 milijuna hektara na krškom području 8 županija, samo smo prijavili niti trećinu za ispašu stoke. I šta imamo danas? Nemamo stoke, nemamo mlijeka, a hvalimo se da ćemo izvoziti mlijeko u Kinu, popisan protokol u Ministarstvu poljoprivrede i Kine. Prema tome, sigurnost očekujem, sigurnost je nešto najbitnije, da hrvatska vojska zaštiti naše granice jel to imamo u zakonu i to je ustavna obaveza, sigurnost naših građana. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bulju. … [[Govornik se ne razumije.]] podnositelja izvješća, poštovani predsjednik Vlade RH gospodin Andrej Plenković. Izvolite.
Hvala lijepa. Potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Dopustite mi da na kraju ove rasprave o dvije teme koje smo u biti objedinili, možda se to nažalost nije zbog nekih tehničkih pitanja vidjelo iz dnevnog reda, ali tema današnjega našeg razgovora i debate u biti program predsjedanja Hrvatske Vijećem EU, a ujedno je objedinjena sa ovim zadnjim Izvješćem o zaključcima Europskog vijeća iz prosinca uz naravno … izvješće o cijeloj godini kako to radimo obično, tako da ste to mogli iz mog izlaganja vidjeti da je praktički 90% izlaganja bilo na temu prioriteta. Prvo, da još jedanput pojasnimo što predsjedanje znači, što realno od njega očekivati i kakvu ono korist Hrvatskoj donosi jer mi se čini da u izlaganjima niza kolega se možda stvaraju prevelika očekivanja, a s druge strane minimizira se ono što smo napravili i ono što radimo. To nije dobar pristup, to je loš pristup. Takav pristup prije svega pokazuje prvo neznanje, a drugo nekorektnost u smislu onoga što Vlada radi i što čini kontinuirano na polju ne samo promicanja europskih vrijednosti u Hrvatskoj nego na jačanju našeg položaja u EU. I bilo bi dobro da se oko toga razumijemo, pa su onda i u sadržajnom pogledu i ove rasprave, a neki su se od zastupnika i na to referirali, važne. One su svojevrsno ogledalo razumijevanja ovih tema i u saborskim klubovima i u političkim strankama pa čak i individualno u vezi zastupnika. Svaka rasprava je na određeni način i razotkrivajuća u pogledu stajališta i u pogledu razumijevanja europskih procesa. Dakle, prvo, sve što smo učinili na pripremi ovoga predsjedanja bilo je i dugo pripremano i sadržajno kvalitetno uz uključivanje svih koji su unutar hrvatskih resora u hrvatskoj Vladi trebali dati doprinos. Rasprava o ovoj istoj temi jučer je bila i na objedinjeno sastanku Odbor za europske poslova i Odbora za vanjske poslove koju je sa zastupnicima vodio ministar vanjskih i europskih poslova. Dakle ovo je sada već druga rasprava u dva dana. Tematske rasprave sugerirali smo svim ministrima, evo u krajnjoj liniji pozivam i predsjednike odbora da pozovu nadležne ministre da svoj segment predsjedanja jer postoje različite formacije Vijeća, predstave saborskim odborima i da vide konkretno i detaljno što se to radi i u zakonskom pogledu i u pogledu operativnih programa, inicijativa, ključnih tema kako dalje u pojedinim područjima i sektorskim politikama. Što se tiče izlaganja u ime kluba predstavnika SDP-a kolege Klisovića, imam dojam da okrećete pilu naopako. Okrećete pili naopako i to radite sada kontinuirano zadnjih nekoliko tjedana u pogledu onih koji su u odnosu između HDZ-a i SDP-a, pa i u ovoj predsjedničkoj kampanji, imali retoriku koja je bila tolerantna i onih koji nisu. Dakle vaš kandidat je imao upravo netolerantnu retoriku i prema predsjednici Republike u prvom krugu, a i prema niz drugih aspekata kako je to bilo i inače. Dakle ova pila naopako da ste vi odjedanput prvaci svijeta u zajedništvu, a da netko drugi nije, po meni ne stoji. Vi nju možete nastojati sebi prikazati kao neku vašu politiku, ali to može biti samo nekom tko je jako neupućen ili pati od amnezije, dakle to je ono što je vrlo važno da imate na umu. A to se vidjelo i u krajnjoj liniji danas na aktualnom satu, pile naopako vam neće proći. Jako dobro znamo tko je tolerantan, tko je uključiv, a tko antagonizira i tko dijeli, dakle to je prvo. Što se tiče kolege Zekanovića koji je također izlagao danas, on je govorio o vrijednostima, govorio je možda na način da nije pratio što smo sve jučer kazali u Europskom parlamentu. Govorili smo i o Domovinskom ratu, govorili smo i o agresiji na RH i hrvatskim braniteljima i na jedan vrlo čvrst, jasan način pokazali i europskim zastupnicima i javnosti europskoj pa i tijekom njihovog boravka ovdje u Zagrebu koji su to temelji moderne Hrvatske države. Tu nikakvih dilema nije bilo, a to je dobro i za zastupnika Bulja koji je više puta govorio na ovu temu. Također da prati te detalje i da vidi da upravo ono što on misli da mi ne govorimo, mi to vrlo jasno, eksplicitno, uvjerljivo govorimo. A što se tiče ove konotacije uže i šire, šire radimo tako da nas svi respektiraju i to ne na ovaj način kako je zastupnica Pusić kazala evocirajući svoje iskustvo kao mlade cure dok je profesor tj. tata, vodio na skupove i sugerirao oprez. Mi tamo dolazimo sa kredibilitetom, ne dolazimo prvi put, dolazimo tako što smo naše stavove, naše pozicije, naše odabire, naše saveze, naše pripreme naših stajališta u koordinaciji s drugima radili nekoliko godina. Nismo na nepoznatom terenu, nismo plaćenici ili Bog zna kakve sve nebuloze nećemo čuti ovdje od nekih zastupnika o tome ko koga plaća tko za koga radi, ta vrsta retorika zaista je neprimjerena i ispod je svake razine političkog komuniciranja, ne samo zato što je neistinita, lažna, ona je i primitivna i to govorim vrlo čvrsto i vrlo odgovorno jer je polako već sada slušajući kroz osam semestara uz najbolji napor da ove vježbe budu vježbe informiranja javnosti i uvažavanja Sabora, slušati nebulozne izjave toliko puta i toliko puta za redom, zaista moram priznati da je možda malo previše i za najtolerantnije među nama. Ali nažalost to je mogućnost svakoga da komunicira, pa oni koji to govore neka vode računa o tome. Što se tiče političkih konkretnih postignuća koje ćemo napraviti, a vodite računa tih šest mjeseci će proći brzo. Ostat će nekoliko stvari koje će biti u zakonskom karakteru, ostat će nekoliko stvari koje će u fenomenološkom karakteru obilježiti ovo predsjedanje. Vidim da ima puno ambicija, vapaja da napravimo veliku raspravu o Konferenciji o budućnosti Europe. Pa šta mislite koji je bio smisao inicijative mene kao predsjednika Vlade još 2016. da imamo ovakve plenarne rasprave u Hrvatskom saboru? Sigurno nije bila intencija da slušam o tome kako smo neki plaćenici ili o tome da se čuvamo nekoga tko nas možda hvali ili o tome da se ispričavamo za izjave koje se govore u kampanji. Pa nije to bili niti intencija niti je to sadržaj ovoga izvješća. Intencija ovih rasprava je da upravo vi kao saborski zastupnici, a neki od vas žele biti multiplikatori i agenti ovih europskih poruka, sudjeluju supstantivno u raspravu na temelju poznavanja politika, poznavanja europskog prava, proračunskog okvira, konkretnih mogućnosti što Hrvatska može učiniti, a što može učiniti sada kada predsjeda Vijećem EU. Nema ovdje nitko pretenzija od toga da jedna činjenica da imamo rotacijsko predsjedanje postaje vrhunaravni PR nečiji. Naprotiv, da je do efekta u PR smislu ili rejtinga u javnosti onoga što radimo na europskom ili međunarodnom planu vjerojatno bi naš rejting bio 100 ako gledam realno. Ali budući da to nije slučaj onda jedino ovi kojima to smeta, jel ima malo jala, ima malo ljubomore, ima malo želje da se sve to skupa ili minimizira ili sakrije na neki način, a najčešće brojnim izjavama i banalizira postaje prilično redundantno u odnosu na ono što mi zaista želimo ovim raspravama napraviti. I zato rasprava o Konferenciji o budućnosti Europe, dakle o sadržaju samoga projekta, a dopustit ću si nekoliko riječi jer ako sam to mogao temeljito objasniti kolegi u Komisiji, Konferenciji predsjednika Europskog parlamenta objasnit ću i vama, a mislim da je to za Hrvatsku jako potrebno. Mi imamo jedan nevjerojatan politički fenomen u Hrvatskoj koja je mlada članica, koja je ušla u Uniju prije sedam godina, koja je od govora predsjednika Tuđmana u Hrvatskom saboru 30. svibnja '90.-te jasno zacrtala da joj je strateški cilj biti dio europskih integracija. Dakle tu smo definirali okvir političkoga institucionalnog, vanjsko-političkog državničkog djelovanja i većina je vlada ključnih aktera radila na tom cilju. Postoji čak dosta ozbiljan i čvrst nacionalni konsenzus u vremenu vođena pregovora. Kada se ratificirao ovdje ugovor o pristupanju, ja mislim da je samo jedan zastupnik bio suzdržan, ali čak nisam siguran da je bio ijedan, možda samo jedan. To govorimo o prethodnicima u sazivima Sabora koji su bili u ovoj dvorani. Zašto to govorim? Zato što je u međuvremenu dogodilo se nešto što se događa i u drugim članicama Unije. U fenomenološkom smislu na scenu su nastupile političke stranke, pokreti najčešći protestni pokreti koji u Hrvatskoj ne samo da tada, možda jesu postojali, nisu bili organizirani kao političke stranke, nisu dobivali podršku birača, nisu sjedili jednostavno u Hrvatskom saboru, nije ih bilo. To su novi akteri, akteri koji se ne mogu i neće identificirati s onim što su neki drugi godinama radili i nastojali ostvariti, ne radi sebe, ne radi svoje plaće, ne da bi bili nečiji plaćenici nego da bi hrvatski ljudi živjeli bolje. Oni u tome nisu sudjelovali. Kad netko u nekom procesu ne sudjeluje uopće onda može evo kao čelnik oporbene stranke koristiti formulaciju šepurenje. Dakle, ako vi kao čelnik oporbene stranke koji pretendira sutra biti premijer ste u stanju izgovoriti da predstavljati Hrvatsku i to aktivno, argumentirano, sadržajno, primjereno onome kolika je naša veličina i kakav je naš utjecaj na europskoj razini za vas znači šepurenje onda je to ogroman sadržajni problem. To nije retorička figura, to je odraz nerazumijevanja. Nerazumijevanja položaja Hrvatske, upravljanja, sudjelovanja na razini Europskoga vijeća gdje su šefovi država i vlada, to su ozbiljni i iskusni ljudi, ljudi koji imaju svoje nacionalne agende, svoje ideološke okvire, svoje političke stranke, političke obitelji, ali razumiju da danas nema napretka na nacionalnoj razini bez da ste jaki i snažni i kvalitetni i da razumijete europski okvir. Ako taj okvir ne razumijete, a ovakvim izjavama pokazujete da ne razumijete onda vi niste fit za tu utakmicu. Ne može svatko igrati svaku utakmicu, a brzo se, a naročito u ovakvim raspravama šteta što dugo traju, što su malo zamorne, što ovo što bude kasnije navečer malo tko sluša, ona su ponavljam razotkrivajuće. Razotkrivajuće su do kraja, tu se točno vidi tko je tko, od kakvog je materijala sastavljen u političkom smislu i što želi. I zato bit rasprave o budućnosti Europe mora dotaknuti Hrvatsku upravo u toj srži, da vidimo mi gdje je taj politički problem, gdje je taj nedostatak veze između hrvatskih građana, njihovih političkih predstavnika i onoga što danas Europa jest ili nije. Kako da vidimo gdje je ta socijalna ili europska fraktura koja očito postoji, negdje postoji. Ako se kod nas razvijaju politički pokreti koji su a priori protiv, nisu prstom mrdnuli da bi bismo bili u EU, ne razumiju što se tamo događa, ali su protiv. Na paušalan, neinformiran, u biti jedan politički gledano neodgovoran način, ali dio ljudi ih sluša. Imaju svoju publiku, možda dio tih ljudi zaista misli da su oni u pravu, da je to točno što govore. E to mora biti dio rasprave, to mora biti dio rasprave konferencije o budućnosti Europe. Kako da u vremenu 4-te industrijske revolucije praktički u digitalno vrijeme izravne demokracije, gdje su informacije koje su dostupne svima toliko velike, toliko brojne, a provjeravanje tih informacija, verificiranje izvora, da li je točno ili nije točno, u vremenu, pa za mnoge zbog tehnologije i poremećaja pažnje to provjeravanje se ne događa. Poklanja se povjerenje spinovima, floskulama, neistinama i lažima, da budem sasvim eksplicite. Pa onda takve situacije dovode do rezultata i na izborima i na referendumima, nije narod kriv, daleko od toga, narod je mudar, ali dio ljudi koristi to ne bi li ostvario svoje političke ciljeve, a ovdje na neki način demontirao procese koje su hrvatski ozbiljni politički akteri, ključne političke stranke, ključne institucije, htjeli, željeli, radili na tome, reformirali i pozicionirali se da bi bili akteri. I to godinama. Da bi na scenu nastupili neki koji će reći da je to šepurenje, da su to sve plaćenici, da se to radi zbog osobnih interesa, da mi tu moramo riješiti neki naš interes baš ovih 4, 5 mjeseci. E to nije dobro. To pokazuje neznanje, to pokazuje nezrelost, to pokazuje nedoraslost toj temi da budem sasvim eksplicitan. I zato smisao konferencije o budućnosti Europe mora po mom mišljenju biti, ne rasprava o institucijama, ne rasprava o promjeni temeljnih ugovora, ne rasprava o proračunu, nije konferencija o budućnosti Europe zamišljena da bude jedan uključiv, fleksibilni okvir, da supstituira redovite teme o kojima se govori na razini europskih institucija nacionalnih parlamenata ili pak nižih predstavničkih tijela, to ne. Smisao te konferencije da uđe u samu srž, a sama srž mora biti kakva je europska demokracija, kakva je naša nacionalna demokracija danas, kako mi to ostvarujemo naše interese u vremenu tehnoloških promjena, to je bit te rasprave i gdje je ta fraktura između onih koji ne osjećaju možda koristi toga projekta, koji se osjećaju isključeni, marginalizirani, koji ne vide gdje su plusevi te rasprave. To mora biti srž te teme, politička srž te teme i ona će biti jedna od tema. I mi ćemo u našoj komunikaciji u dokumentima koje radimo interno sada kao predsjedavajuća vijeća ispitujemo druge članice kako oni to vide. Ne vide nužno sve članice konferenciju budućnosti Europe kao što ju vidi Europska komisija ili ju vide političke skupine u Europskom parlamentu. Svaka zemlja ima svoj pogled, a Hrvatska tu ima prigodu ne samo dati svoj pogled nego objediniti pogled država članica u vremenu kada promišljamo što je to suverenost u trećem desetljeću 21. stoljeća. Jel to suverenost 19., 20. stoljeća, jel to definicija iz udžbenika međunarodnoga prava o teritoriju, o narodu, o suverenoj vlasti ili ćemo malo promisliti kakva je to suverenost ako ju mi okupimo na europsku razinu u kontekstu organizacije koja postoji već 70 godina, ako je okupimo i ako je ojačamo na taj način. Ojačamo vlastitu suverenost time što smo u EU. Ne samo kao rotirajuća, predsjedajuća ovih 6 mjeseci, nego što jesmo dio te organizacije. E to je rasprava koju moramo otvoriti. Pa onda možda tema o tome da li liberalizirati stjecanje poljoprivrednoga zemljišta 2020. kako aludiraju oni koji možda znaju detalje ali namjerno govore da je to ove godine, a vjerojatno znaju jer smo već tu raspravu imali da je 2023., to neće reći, a 2023. je, a i drugi su to prošli. Pa ćemo onda govoriti o tome kakvo je pitanje iseljavanja, što, greška jedne vlade ove ili one il je to ipak jedan širi kontekst jedne od 4 temeljne slobode EU, slobode kretanja radnika, sloboda kretanja radnika je jedna od onih sloboda koju EU čini Unijom jer da toga nema ne bi bila Unija, ne bi bila Unija, ne bi se tako zvala. Zašto se zove Unija? Zašto postoji rasmus od '87.? Pa vjerojatno da neko ode jedno vrijeme studirati u neku drugu zemlju, nauči neki drugi jezik, dobije specijalistička znanja, pa onda postaje konkurentan na tržištu rada, ne samo u svojoj zemlji nego i u drugim zemljama, pa ne kaže da se šepuri na toj stipendiji godinu dana, nego stječe nova znanja i postaje kvalitetniji, pa će možda otići i vratiti se, to je bit, govorimo o slobodi kretanja. Pa onda umjesto da se cinično referira na to da je baš RH na inicijativu ove Vlade uvrstila demografsku revitalizaciju kao europsku temu, to netko tko zna malo što su nadležnosti EU, što su podijeljene nadležnosti Unije i članica, što su nadležnosti država članica, morao bi to prepoznati kao jednu finu nijansu koje se čak drugi nitko prije toga nije ni sjetio, nije se sjetio, nema akta dosada osim strateškoga programa EU kojeg smo usvojili u lipnju na Europskom Vijeću u kojem je demografska revitalizacija eksplicitno navedena kao zajednički problem u pola država članica koji imaju negativni prirodni priraštaj kao i mi, ima zemalja koje su još u zahtjevnijem položaju nego mi i gdje koktel negativnog prirodnog priraštaja sa slobodom kretanja, odlascima ljudi iz ruralnih krajeva u urbane krajeve, iz razvijenih članica u manje razvijene, stvara sistemski problem, stvara problem koji mi imamo u Slavoniji, nisu to ironični komentari negdje ima manje ljudi, ima ih upravo zbog tih razloga, zbog miksa ta dva razloga, zato što, ja se sjećam kad sam bio državni tajnik imali smo jednu odluku na Vladi kad su se donosile odluke o kvotama za strane radnike, mislim da je broj bio negdje malo preko 1000, 2000 možda i bila je velika tema u hrvatskoj javnosti kako eto uz toliko ljudi na našim zavodima za zapošljavanje niko neće ići u pastire tada, to je bila mega tema prije samo 10.g., mi smo donijeli na vrijeme ove godine odluku od 80 000, 80 000 radnih dozvola za strane državljane, ne zato što je Vlada taj broj najedanput iz džepa izvadila kao nešto što bi bilo sjajno nego zato što su nadležna ministarstva konzultirala sve moguće sektore gdje fali radna snaga i donijeli smo unaprijed broj koji će osigurati svima da na vrijeme oni koji trebaju ljude za svoje usluge, za svoje djelatnosti, te ljude mogu dobiti na vrijeme u odgovarajućoj pravnoj proceduri da u građevinarstvu ne fali ljudi, da u ugostiteljstvu ne fali ljudi, da u hotelijerstvu ne fali ljudi, to su odgovorne odluke, odgovorne odluke koje donosimo u promijenjenom kontekstu, kao primjer to navodim. Konferencija o budućnosti Europe mora biti uključivo i meni je drago da postoje zastupnici u HS koji žele veći aktivizam na tu temu. Evo, ja predlažem, nema sada ovdje kolege Miloševića, da već idućeg tjedna nakon što bude Kozak ovdje ponovno dođe ministar ovdje na sastanak odbora, ponovno dođu kolege iz Ministarstva vanjskih i europskih poslova, da se održi rasprava o poziciji koju je danas zauzeo o tome Europski parlament, da vam oni predstave što to točno Europska komisija promišlja, da vam možda na zatvorenom dijelu sjednice kažu što se to u Vijeću zbiva oko toga, pa da budete detaljnije informirani, da znamo kuda ti procesi idu, to nije tehnički proces, to nije okvirni proces, to je supstantivan, sadržajan pokušaj da zajednički provedemo raspravu i da učinimo i RH i Europu boljom, bližom građanima, to je poanta, nije smisao ovih naših rasprava ovdje da budemo dalje od građana, nego da budemo bliže, a bliže možemo bit ako bolje razumimo o čemu se radi, da bismo to mogli moramo malo nešto oko toga se i informirati. I zato cijeneći doprinos mnogih zastupnika koji su imali sjajne intervencije vrlo kvalitetne i vrlo korisne, uzet ćemo ih u obzir, uzet ćemo ih u obzir, vodit ćemo o njima računa u vrijeme našega predsjedanja slijedećih 6 mjeseci, nastojat ćemo da to predsjedanje za RH u međunarodnom pozicioniranju bude prigoda da budemo snažniji nego što smo bili do sada, da budemo uvaženiji nego što smo bili do sada, dosta smo ostvarili na vanjsko političkom planu, ali stupanj profiliranja kojeg ćemo imati ovih 6 mjeseci neće se moć mjeriti ni sa jednom aktivnošću dosada u ovih 30.g. bez ikakve dileme, bez ikakve dileme i vidjet ćemo da će od toga i RH u političkom smislu imati koristi, da će administracija doći na jednu višu razinu, da će biti učinkovitija i u zauzimanju stajališta i u međusobnoj koordinaciji i u praćenju europskih i globalnih kretanja, u konačnici bit će učinkovitija u idućoj financijskoj perspektivi i apsorpciji Europskih fondova. Nije loše biti na početku 2020. i imati 83,5% ugovorenih sredstava znajući da nijedan rok od onog roka M+3, a to su 3.g. do kada se sredstva mogu potrošiti, nije propušten, dapače to znači da ćemo mi do 2023. ovo što smo ugovorili, potrošiti, a ti novci, 10 milijardi bit će investirani u RH, krajnji korisnici će imati koristi, jesu li to oni subjekti gospodarski ili jedinice lokalne samouprave koje su možda nosili projekt, pripremili ga ili su to akteri koji su sudjelovali u njegovoj realizaciji, e to je dodana vrijednost, to je dodana vrijednost našeg članstva u EU, oni koji su dulje unutra to čine brže, učinkovitije, uhodaniji su, brutiniraniji, imali su više treninga i utakmica u nogama, mi još dolazimo na tu razinu. A ova prigoda u političkom smislu, lovljenja u koštac sa toliko tema, toliko silnica, toliko interesa je jedna razina utakmice koja zahtjeva da u njoj igraju oni koji to mogu i koji to znaju i to je dosta bitno. To je jako bitno za znati. I zato ćemo to profiliranje nastaviti uvjereni da smo se za to dobro pripremali, ne jedan mjesec, ne dva mjeseca, ne 6 mjeseci, ne mandat ove Vlade. Mnogi su akteri koji u ovome rade danas posvetili tome 10, 15, 20 ili 30 godina svoga rada i onda se ta razlika vidi. Ako utakmicu igraju neki koji su se toliko spremali onda smo mirni, samopouzdani, svjesni što možemo i što ne možemo. Što možemo to smo već pokazali a koliko ćemo kroz ovo još ojačati, to ćemo rezimirati kada prođe ovih 6 mjeseci a ja očekujem da iz ovog procesa i Hrvatski sabor u institucionalnom, sadržajnom smislu izađe snažniji. Ne moramo se složiti oko pojedinih tema, možemo raspravljati o dinamici kada je riječ recimo o strategiji uvođenja eura, ja ću još jedan put to spomenuti jer vidim da ta tema često ovdje izaziva reakcije dijela ljudi, nemojte zaboraviti ugovor o pristupanju, mi smo političku i pravnu obvezu da pristupimo euro području preuzeli. ... [[Upadica se ne čuje.]] Potpisali smo 2011., preuzeli smo tu obavezu, ratificirali, izglasali u Hrvatskom saboru jednoglasno, možda nisu svi koji su tada bili danas ovdje, oni koji su danas nisu bili tada, pa nisu mogli reći ne žurite. Tako se i 2000. govorilo, bilo je ljudi koji su kada je održan zagrebački sastanak na vrhu uz svo poštovanje mišljenja signalizirati idete kao guske u maglu, završiti ćemo u Beogradu. Ali nismo, ali nismo, je li točno? Nismo, ja koliko ja vidim Srbija danas očekuje i dobro pazi i kroz ovu raspravu što će to Hrvatska napraviti u vezi proširenja, gleda što ćemo mi napraviti jer razumiju našu poziciju. A mi tada uz sve moguće signale, skepse, povijesnoga iskustva pojedinih aktera nismo završili u Beogradu. Ajmo to jedan put reći jasno da se to čuje i da se razumije, nismo. Završili smo u organizaciji čije je sjedište u Brislu. Čiji je Parlament u Strasbourg koji je i hrvatski parlament jer tamo izravno biramo naše zastupnike. nismo završili u Beogradu, završili smo među najrazvijenijim državama svijeta. I u političkom i u demokratskom, ekonomskom, socijalnom, kojem god hoćemo pogledu. I nema ni jedne druge organizacije koja bi nam više pomogla u našem nacionalnom razvoju nego EU. Nema. Pogledajte statistike od 2004. do 2019. zemlje srednje i istočne Europe su dobile transferom iz europskog proračuna sve zajedno 365 milijardi eura, 365 milijardi Eura. Oni koji misle da nam Europa nije dobra, nije korisna, neka pogledaju brojeve, neka pogledaju brojeve, uvijek treba gledati brojeve. Oni su također razotkrivajući, indikativni su. Ovo govorim zato što ovu temu dugo godina pratim, ne govorim je na način da mi treba unaprijed pripremljen govor, ne govorim je na način da nisam siguran tko je za što nadležan, govorim je s uvjerenjem nekoga tko živi ovu temu, tko živi ovu temu i tko zna da je korisna i dobra za Hrvatsku. I stoga kad znam koliko tu činimo da nam bude bolje, želim i da Hrvatski sabor i svi njegovi zastupnici voljeli ili ne voljeli ovu ili onu stranku, ovu ili onu Vladu da razumiju da taj proces nama donosi koristi. Nama članstvo u EU ne donosi štetu. Nije bio smisao ovoga procesa od 30. svibnja '90.-te pa do sada, tih 30 godina je velika simbolika da nam bude gore nego da nam bude bolje. I je nam bolje. I nema tog spina, te laži, te difamacije, te dezinformacije, tog obezvrjeđivanja onoga što radimo koji će promijeniti naš stav i naš angažman, to govorim radi toga za ove koji bi se kvalificirali kao da je tamo šepurenje a sutra bi htjeli raditi taj posao. Nemojte obezvrjeđivati to, to nije dobro, to govori o vama, zato ovo govorim, s punim uvjerenjem, jer stojim iza toga, znam koliko je to angažmana i znam koliko je netko tko nije s time identificiran lakonski spreman kazati nešto što nije dobro. Da, da, da, da o tome govorite, govorite više o tome a ne o gradskoj skupštini, to je bit te teme i to javnost mora znati, javnost to čuje negdje, sve se to negdje bilježi i vidi. Hvala vam.
Zahvaljujem predsjedniku Vlade, g. Andreju Plenkoviću. Imamo replike. Poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo premijeru. Kažete u EU naši mladi će otići u druge države, steknuti znanja, vratiti se ovdje. Nažalost, trenutno je obrnuto. Evo u mome Sinju ostao je jedan liječnik, pedijatar, jedan odlazi u inozemstvo. Gotovi proizvod, znači našu djecu koji su gotovo jednostavno odlaze. A kad govorimo o brojkama ja neću vama docirati niti ću vam govoriti o razotkrivanju, 3 milijarde eura prehrambenih proizvoda uvozimo. Apsolutno stočarstvo nam više ne postoji, poljoprivreda ne postoji. Pa koliko ste sredstava povukli za navodnjavanje? Evo moje Sinjsko polje nije navodnjeno, niti jedno krško polje nije navodnjeno. Ljudi odlaze, nemaju posla. Jednostavno gledajte to malo uže. Vaša širina, gledate EU, interese EU, gledajte 2/3 Hrvatske koje su prazne. I ljudi odlaze i ne vraćaju se. To je ogroman problem.
Zahvaljujem kolega Bulj. Odgovor predsjednik Vlade, izvolite.
Poštovani zastupniče Bulj, isto treba gledati brojeve. Pogledajte poljoprivredni izvoz iz Hrvatske, članice Unije najveći lani, lani najveći. Pogledajte malo te brojeve kad to govorite. Što vam hoću reći? Hoću vam reći sljedeće. Hrvatski poljoprivrednici su dobili sredstava kao izravna plaćanja iz europskoga proračuna i sredstava za ruralni razvoj kojih prije članstva u EU nije bilo. Znate odakle su dolazili? Iz državnog proračuna. Dolazili su iz državnog proračuna. Smisao našeg ulaska u članstvo EU-a, ima ovdje i ljudi koji se bave financijama, kad se sjete dvije kolone i kalendara vremenskoga kada će što biti. Sredstva iz hrvatskog proračuna manja, ostavljena za druge teme a iz europskoga veće. Pogledajte malo te brojeve, informirajte se i vidite jel to dobro ili loše. To bi bilo važno za vas.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovani kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Poštovani g. premijeru, analizirajući vaš nastup sad, šteta da vi niste prije 2 g. održali diljem Britanije jedno 10 ovakvih govora i bila bi velika vjerojatnost da se ne dogodit Brexit, znate. Ali vi volte pričati o brojkama a znate li vi premijeru koliko je Hrvatska u deficitu trgovinskom, vanjsko-trgovinskom, zadnjih 6,5 g.? Preko 40 milijardi eura, dragi moj premijeru. Pali smo sa 61% prosjeka EU na 59%, 300 000 ljudi otišlo je itd., itd., pa dajte da pričamo o brojkama, vi ste veliki demokrat, pa evo kritizira vas vaš kolega Kovač koji će vam ubrzo biti konkurent, on se zalaže da održimo ovdje plenarnu sjednicu o budućnosti EU-a, ja sam vas molio protekle 2 g. dajte da održimo to, da ljudi, da govorimo u parlamentu gdje idemo. Nikada, pa vi niste to nikad dopustili, pa dajte, pljeskat ćemo, napravite nešto konkretno i promptno ... [[Govornik se ne razumije.]]
Zahvaljujem, kolega Lovrinoviću. Odgovor predsjednik Vlade, izvolite.
Poštovani zastupniče Lovrinović, vi se ubrajate u ovu školu hrvatskih ekonomista koji su dosta rezervirani prema eura, jesam ja dobro vas razumio kroz ove rasprave u zadnjih par godina, jel to točno, jel je? Meni se čini da je. Dakle tu sam poruku razumio. Da li vi mislite da sam ja kao predsjednik Vlade mogao ne pokrenuti ovu inicijativu ovim raspravama i doći u Sabor praktički samo na aktualna prijepodneva ili na proračun kao što su radili neki drugi premijeri ili sam došao ovdje s ciljem već 8 semestara da otvaramo europsku temu na plenarnoj sjednici? Jako je teško uz ovakvu proceduralnu organizaciju rasprave imati kroz saborsku formu, raspravu o konferenciji o budućnosti Europe. Zato postoje dva odbora, organizirajte odbor, nek traje cijeli dan rasprava. Ja ću vam dovest i strane stručnjake, ako treba doći ću i ja i svi ministri koje trebaju, ne možemo tu raspravu prenijeti ovdje. To morate znati, ne možemo to ovdje vodit a ovo što slušamo ovdje nije svaki put ohrabrujuće da bi to bilo sadržajno na … … [[Upadica Lovrinović, ne razumije se.]] [[Govornik se ne razumije.]]
Zahvaljujem predsjedniku Vlade. G. Lovrinović, … … [[Upadica Lovrinović, ne razumije se.]] G. Lovrinović, imali ste vrijeme za svoju repliku i molim vas … … [[Upadica Lovrinović, ne razumije se.]] molim vas riješite to kasnije. Slijedeća replika, poštovani kolega Nenad Stazić, izvolite.
G. premijeru, neprestano govorite o koristima koje će Hrvatska imati od predsjedanjem Vijeća EU-a i o zaslugama Hrvatske za to predsjedanje i o zaslugama vaše Vlade za to predsjedanje. Nema tu nikakvih zasluga, to je rezultat rotacije, zemlje se mijenjaju u predsjedanju pa je došlo red na Hrvatsku. Došao bi red na Hrvatsku da ste vi premijer ili da je netko drugi premijer. Koristi neće biti nikakve za građane. Hoće njima porast plaće? Hoće im rast mirovine? Hoće im smanjit se troškovi života? Pa jedinu korist će imat vi osobno jer ćete dobiti sjajnu priliku da lobirate za sebe po institucijama EU-a ili Europske komisije za vrijeme kad vas smijene ili vaši u HDZ-u, Kovač i Stier ili kad vas smijene građani na idućim izborima kao što su smijenili vašu kandidatkinju Kolindu Grabar Kitarović.
Zahvaljujem, odgovor predsjednik Vlade, izvolite.
Zastupniče Stazić, što rade u Bruxellesu Picula, Borzan, Fred Matić ili kolegica Jerković? Za koga oni rade? Što je Mimica radio? Što vam je radio Milanović dok je išao na europska vijeća, jeste njemu to govorili? Jel to bilo šepurenje? Što je to bilo? Ja apeliram na vas da prestanete s tim, niski ste, slabi ste, ljubomorni ste, jalni ste, nikakvi ste. Ovi argumenti su nalik na neke poput Zekanovića, gđe. Mrak Taritaš i sl. koji su ovdje meni 2 g. govorili otići će u Bruxelles, došao je tu samo da ode u Bruxelles. Pa što je istina? Što je istina od te Milanovićeve teze ćati u Bruxellesu, tko se vratio iz Bruxellesa? Ko se u Hrvatsku vratio ovdje na mandat nacionalni, na plaću nacionalnu da radi za hrvatski narod u svim elementima? Dosta je toga, to su te laži i difamacije koje ste bacili pa vam Bujanec i sl. to ... [[Govornik se ne razumije.]] tome treba reći dosta.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Gleda nas g. Plenkoviću, dosta naših sugrađana na televiziji, nakon vaše rasprave, dosta njih je i već usnulo jer je bila ovako umirujuća dosta teška za pratiti ali evo možda se sad nakon ovog energičnog „dosta“ i razbude malo ljudi ali ono što građane puno više smeta je što vi njima uporno objašnjavate da se vi trudite, da je sve super ali oni to ne osjećaju niti to vide. Sad ili je problem u vama ili u građanima. Znači trebamo li mi g. Plenkoviću, zamijeniti narod da biste vi bili sretni ili trebamo zamijeniti vas da bi narod bio sretan? Ajmo se tu probat dogovorit. Hoćemo zamijenit vas ili narod? Ne možemo, ne možemo obadvoje. Znači jedno od to svoje, lakše je vjerojatno zamijeniti vas. Tako da probajte shvatiti da…
…Upadica Brkić: Zahvaljujem./…
… koliko god vi objašnjavali ovo sve skupa, niko to niti vidi niti razumije …
…Upadica Brkić: Kolega Maras, zahvaljujem./…
… a još ni do dandanas se niste izjasnili o podršci vašem kumu Bandiću, …
…Upadica Brkić: Kolega Maras./…
… ja vas pozivam još jednom da kažete „dosta“ …
…Upadica Brkić: Kolega Maras./…
… ali recite „dosta“ korupciji u Zagrebu. Hvala lijepo.
Temeljem čl. 239. izričem vam opomenu jer sam vas par puta upozorio da pripazite s vremenom. Tolerirao sam vam 10 sekundi a unatoč tome vi ste nastavili. Odgovor predsjednik Vlade, izvolite.
Poštovani zastupniče Maras, dakle, što ste ono uvijek bili? Zero zero seven, je li tako? Zero zero seven i nismo ušli u EU parlament i što ćemo sad? I sad moramo ovdje govoriti o gradskim temama na nacionalnoj razini gdje to nije tema i tako, evo već 3 godine. I tako 3 godine. Konferencija o budućnosti Europe ne bi loše došlo vama i vašem klubu. Uz par časnih iznimki. Ne bi loše došlo. Malo bi prosvijetlila. Bilo bi malo iluminacije, nešto bi se novog saznalo, nešto bi se naučilo pa bi se sjetili zašto kad ste preuzeli vlast nakon što je HDZ ispregovarao članstvo se niste snašli. Meni nije trebalo snalaženje. U sekundi smo se ukopčali, kao punjač u mobitel. A vama ni 4 godine nisu bile dovoljno. I to isto narod zna, a to znaju i ... [[Govornik se ne razumije.]]
Zahvaljujem. Zahvaljujem. Sljedeća replika, poštovani kolega Joško Klisović. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Vlade. Pila naopako. Tko okreće pilu naopako? Vi ili ja? Presudili hrvatski narod odnosno građani na predsjedničkim izborima gdje je pitanje jedinstva i podjele bilo jedno od glavnih tema i toliko o tome i mislim da je tu priča zatvorena. No, niste mi odgovorili da je HDZ i vi kao predsjednik stojite iza izjava svojih visokih dužnosnika iz stranke, da se hrvatski građani dijele na ljude i pravovjerne. Da se nacionalna pripadnost hrvatskom narodu potvrđuje glasanjem za HDZ-ove kandidate odnosno HDZ-ovom članskom iskaznicom. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, predsjednik Vlade. Izvolite.
Poštovani zastupniče Klisović. Da li vi stojite uz vašeg kolegu Stazića koji je tu ispred vas, koji je rekao da neki nisu dovršili poslove na Bleiburgu? Stojite vi uz to? Je li stojite uz Beljaka, je li stojite uz Beljaka koji je u stanju na nepismenom engleskom napisati tko, neću reći, neću ga citirati što je sve napisao i to krivo i kojim jezikom, tko je kriv za ratove i tko su ti koji su od 91.-99. krivi? Jeste vi svjesni što je on napisao? Je li vi stojite uz svog koalicijskog partnera? Odgovorite vi meni na to pitanje. Te rečenice, te dvije izjave su puno krupnije od političkih rečenica unutar političke kampanje kad se reagira na retoriku vašeg kandidata koji je sve samo ne budimo zajedno. Pustimo mi faze nakon izbora, govorimo mi o izborima. Jeste slušali sučeljavanje? Jeste čuli ton, jeste čuli prezir?
Zahvaljujem [[Upadica Plenković: Zastupniče Klisović, na to vi odgovorite.]] Zahvaljujem predsjedniku Vlade na odgovoru. Imamo povredu Poslovnika. Poštovani kolega Klisović, repliku ste imali, nadam se da nećete zloupotrijebiti.
Povrijeđen je 238. G. predsjedniče Vlade, da ste slušali što sam govorio u ime Kluba SDP-a, dobili bi odgovor na vaše pitanje i nemojte manipulirati. Hvala.
Poštovani kolega Klisović, lijepo sam vas upozorio da ne zloupotrebljavate institut povrede Poslovnika. Temeljem čl. 239. izričem vam opomenu. Prelazimo na sljedeću repliku, poštovani kolega Saša Đujić, izvolite.
Hvala lijepo. G. predsjedniče Vlade, vi ste ovo završno obraćanje svoje shvatili očito kao popravni ispit aktualca današnjeg. I ništa niste naučili, niste ništa promijenili, cijelo vrijeme nam se tu obraćate, govorite tko je tolerantan, tko dijeli, vraćate se na bivšu Vladu Zorana Milanovića i evo, ja sam sad pod dojmom, moram reći. Rekli ste da smo mi slabi, jadni, mlaki, a kakvi ste onda vi kad smo vas mi već 2 puta pobijedili u zadnjih 6 mjeseci? Kad vas mi tako jadni, mlaki i slabi pobjeđujemo? A vi nižete gubitak za gubitkom, nije mi to jasno, dajte mi tu malo objasnite. Onda druga stvar, sad govorite o lažima i spinovima, pa dajte slušajte svoje kolege što su pričali zadnjih 6 mjeseci o lažima i spinovima u svojim raspravama? Ja bih potpisao neke stvari koje ste vi rekli, dajte njima malo objasnite. Vama i vašem klubu je potrebna konferencija o sadašnjosti Hrvatske da vidite gdje ljudi žive i kako se osjećaju, a kad pričate o tome jesmo li mi gledali sučeljavanja, dajte vi sebe malo pogledate [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] u ogledalo kakvi su vaši nastupi [[Upadica Brkić: Zahvaljujem kolega Đujić.]] i kakav je vaš ton. Hvala lijepo.
Odgovor, predsjednik Vlade, izvolite.
Poštovani zastupniče Đujić, malo ste mi egzaltirani. Ja uopće nisam spomenuo aktualni sat, ovo je bilo vrlo precizno o vašim kolegama i njihovim izjavama vezano za hrvatsko predsjedanje vijećem EU, ne Vladinim, ne HDZ-ovim. Bilo čijim, moglo je biti i vaše. Bi li se tada šepurili? Je li bi se šepurili tada? Recite. Meni je drago da vi potpisujete neke od mojih izjava, to je dobro, tezu o tome da ste nas vi pobijedili na EU izborima ja nisam primijetio, nisam je čuo, ne znam da li su brojevi, oni koji su veći, veći od ovih koji su manji. Da, je, je. Pogledate postotke pa ćete vidjeti. Ali to nije bitno. Pogledate utjecaj. To vam je mjerilo. Utjecaj je mjerilo, ne taj broj. A i tu smo vas pobijedili. A što se tiče predsjedničkih izbora, ja sam čestitao pobjedniku. 2016. nisam čuo niti da ste vi, a niti vaš tadašnji poraženi kandidat čestitao nama [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] To je kultura. To je zajedništvo, to je zajedništvo o kojem ja govorim [[Upadica Brkić: Zahvaljujem predsjedniku Vlade.]] Vodite računa o tome.
Sljedeća replika, poštovani kolega Slaven Dobrović, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Vlade. Vidim da je tema zaštite okoliša, klimatske promjene, Green Deal, dakle, da se sve češće spominje u vašim govorima. I jasno je na premijerskoj razini, to je ustvari jedan, jedan ukras, to su in teme i pravu provedbu bi trebalo vidjeti na sektorskim politikama, u prvom redu zaštita okoliša i energetike, međutim, i u drugim resorima i kad se pogleda kako je relaciji deklarirana važnost, dakle izgovorena sa vaše razine što je u redu i u skladu sa politikom EU. I šta se provodi na terenu, onda se vidi da imamo veliki problem. Dakle sektorski se ne provodi ništa i klijentela vodi cijele sektore, ja sam vas na to upozoravao, posebno je veliki problem u sektoru gospodarenja otpadom.
Zahvaljujem. Odgovor predsjednik Vlade, izvolite.
Poštovani zastupniče Dobrović, podijelimo to na dva aspekta. Jedan je aspekt provedbe svega onoga što je operativno u pogledu zaštite okoliša, energetike, gospodarenja otpadom i provedbe operativnih programa kroz financijski okvir koji imamo danas. Zeleni plan koji je na dnevnom redu je puno širi, to je plan transformacije i europskoga i hrvatskoga gospodarstva i ono kako ga mi vidimo, vidimo ga kao šansu. To nije resor u kojem ste vi radili kao ministar u mojoj Vladi i ponavljam, cijenim što ste radili, to ću reći još jedan put i gdje god da treba. To je horizontalna tema u kojoj gotovo svi resori imaju svoju zadaću. I na tome radimo da to postane integralni dio kao što su temelj ljudskih prava integralni dio vanjske politike EU tako će zeleni plan biti dio svih gospodarskih i sektorskih aktivnosti EU-a i Hrvatske.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče Vlade, ne dam vam za prava da meni i kolegama koji sjede iza mene inputirate da nismo za EU. Jesmo i potpuno smo svjesni benefita koje Hrvatska ima zbog članstva u EU. Međutim, jedno je zagovarati članstvo u EU a drugo je govoriti istinu o tome da je predsjedanje EU tehnički posao. Nekad kada je EU imala 6 članica bilo je malo drugačije, ali danas je to tehnički posao. A vi ste se uprli da ga prikažete drugačijim, do te mjere da ste na onaj patetični spotić za televiziju potrošili milijun i 400 tisuća kuna. Pa to je gore nego prometna renesansa Hrvatske. I govori o tome koliko sami ne vjerujete u ovo što danima govorite da je predsjedanje nešto što je Hrvatsku dignulo na pijedestal svjetske politike.
Hvala lijepo. Odgovor predsjednik Vlade. Izvolite.
Poštovani zastupniče Grbin, tko je rekao da ja kažem da ste vi protiv EU. Ja to nisam rekao, imate vi tu naviku izvlačiti nešto što nije rečeno, to nije prvi put. Ja samo govorim o pristupu i stavu nekoliko vaših kolega iz Kluba SDP-a koji gotovo prezreno gledaju na nešto što je velika odgovornost Hrvatske. Nikada vi niste od mene čuli da je to nešto neobično, nešto vrhunaravno i nešto što je eto iznad svih drugih tema. Nije, apsolutno nije. Za mene je jednako kao ući u auto u subotu ujutro kada sam dobio vijest od ministra Božinovića odmah otići u Andraševac, otići i vidjeti tragediju istog trenutka, ovo mi je bilo važnije nego ovo predsjedanje. Ali za razliku od vas i vaših kolega, naročito pretedenata da budu predsjednici Vlade ja o ovoj temi nešto znam, ne od jučer, nego dugi niz godina. I to radim s uvjerenjem za dobrobit Hrvatske unatoč vašim lažnim tezama a vi se niste udostojili doći na poziv hrvatske Vlade, na sjednicu Vlade u vašem rodnom gradu. I to naši Puležani trebaju znati o respektnosti institucija koje gajite.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Davor Bernardić.
Poštovani predsjedniče Vlade, vi ste ovdje došli napuhani i bahati kao i obično ne bi li ste posvađali se sa zastupnicima SDP-a da si malo popravite poziciju pred unutar stranačke izbore. I sve što smo gledali u ovih pola sata ekspozea ovdje je bilo zapravo šepurenje. Šepurite se ovdje u Hrvatskom saboru zato jer se ne možete i ne smijete šepuriti u Briselu i Strasbourgu. Tamo ste manji od makovog zrna, tamo gledate u pod, tamo slušate upute onih koji vam daju upute. Ali da ste ih dobro slušali onda bi čuli da vam je Europska komisija u detaljnom izvješću napisala da vodite najkorumpiraniju Vladu u hrvatskoj povijesti. A ja sam se u politici nešto naučio, nije sigurno da će bilo tko iz SDP-a pa ni ja biti premijer ali puno je sigurnije da vi više nećete biti premijer.
Zahvaljujem. Odgovor predsjednik Vlade, izvolite.
Poštovani zastupniče Bernardić. Evo ja sam bio zastupnik u Euorpskom parlamentu 3,5 godine, radio sam u Brislu kao diplomat, radio sam u Parizu, odlazim na europska vijeća evo sad već 4.-tu godinu i slušam što vi kažete hrvatskoj javnosti da se tamo događa. Vas, kao i nikog iz vaše stranke na tim sastancima nema, vi ne postojite tamo, ne postojite. Jeste me dobro čuli? Ne postojite. Jer da ste iole pristojni, da ste kulturni, da ste fini, da ste uviđavni ne biste ovakve nebuloze i laži uopće izgovarali. To je vaša sramota, to nije meni uvreda, ja ću to otresti ovako s revera, ali to je vaša sramota. To je vaša sramota, vaše neznanje, vaša nespremnost da vodite bilo što a kamoli da budete dio Europskoga vijeća. To je legitimacija koju šaljete ovakvim porukama. I na razini ste nekih ... [[Govornik se ne razumije.]]
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Uvaženi premijeru sjećam se kad ste govorili da je razlog zašto ste izgubili predsjedničke izbore u tome što se puno ljudi iselilo iz županija pod kontrolom HDZ-a. Mislim da bi bilo dobro da se zapitate zašto su se ti ljudi iselili ima li to veze sa politikom koju vi vodite. A što se tiče vašeg obećanja o 8 tisuća eura da će ljudi raditi od kuće, tj. od gospođe Kolinde koja je bila vaš kandidat, ljudi još čekaju 1000 eura za novorođenče koje im je vaš prethodnih Karamarko obećao i još ih nisu dobili. Javnost vam jednostavno ne vjeruje, to ste sada vidjeli i vidjeti ćete još poraza u svojem životu, oni su tek pred vama jer ste pročitana knjiga. I to je to. Ja možda neću imati budućnost u politici g. Plenković ako hrvatski narod to odredi ali ja mislim da vi nećete isto i to će za vas biti puno veći gubitak jer ja nisam materijalist za razliku od vas.
Zahvaljujem. Odgovor, predsjednik Vlade, izvolite.
Poštovani zastupniče Pernar, ja ne znam što će hrvatski birači učiniti, možda vas opet izaberu, možda bude ljudi koje ja poštujem, koji smatraju da ovo što vi govorite hrvatskoj javnosti i vašim kolegama u Saboru pa i na ovu temu sada a kamoli u vezi drugih tema je dobro i ispravno. Ja to poštujem, ja se s time duboko ne slažem. Ne slažem se s vašim tezama kod prilike da ih parafraziram, gotovo da daju za pravo da neko uzima pravdu u svoje ruke, uzima dugo oružje i ubija ljude usred bijela dana po Splitu, to su vaše poruke. Da li vi mislite da kao čovjek sa izabranim mandatom od hrvatskog naroda, u Saboru šaljete dobar primjer time? Volite se slikavati sa maloljetnicima i đacima, promislite malo. Apelirate da se ljudi ne cijepe. Meni vaše poruke kao informiranom i obrazovnom čovjeku da i nisam ovo, ne bi bile privlačne, brzo bi ih filtrirao. Nažalost ima ljudi kojima je to ok. A i to je demokracija.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovani kolega Arsen Bauk, izvolite.
G. predsjedniče Vlade, krenulo vas je u zadnje vrijeme sa izjavama koje su se počele citirat, meni se osobno jako svidjela ona o tzv. tvrdoj kohabitaciji između Predsjednika Republike iz jedne političke opcije i Vlade iz druge političke opcije. Tu je Ustav već postavio neke okvire. Međutim ono što se ja bojim da nas čeka još jedna kohabitacija između vas kao premijera i novog vodstva HDZ-a, to će biti ono kohabitacija u meko ako je ovo utvrdo, ali će biti umeko i ugusto jurit ... [[Govornik se ne razumije.]] mene samo zanima kako bi to ustvari izgledalo, ko bi onda bio vlast, ko bi bio opozicija? Kako će država funkcionirati, dakle vi ćete se morat umjesto da brinete o građanima, brinuti o vlastitim članovima za vrijeme dok vodite Vladu. Možete li mi to objasniti? To mi nije jasno. Neki tvrde da se to ne može, a vi možda tvrdite da se to može. Hvala.
Kolega bauk, drago mi je da se držite teme ali evo odgovor predsjednika Vlade.
Poštovani zastupniče Bauk, kao vrsni matematičar i ustavno-pravni stručnjak, ja sam siguran da vi možda i u ... [[Govornik se ne razumije.]] znate kako bi to bilo, ne mora bit samo utvrdo i umeko, može biti u ... [[Govornik se ne razumije.]] Bauk i ja smo u hvarsko-bračkim relacijama i košarkaškim pa si možemo ovo dopustiti. Bit će u skladu sa Ustavom, u skladu sa nadležnostima. Vi, siguran sam da ste kroz aktivnosti u saborskom odboru, jako dobro upoznati koje su ovlasti Predsjednice odnosno Predsjednika Republike a koje su ovlasti Vlade i Hrvatskog sabora i to znači to. To znači to. S dvije bitno različite političke opcije. Imali smo takve prigode već, gledali smo to. Ponovit ću vam danas, imali smo prigodu predsjednika koji je bio član SDP-a, prije Josipović, koji podržava rušenje Vlade prije kraja pregovora, to je ta velika politička odgovornost, da podržimo Facebook prosvjede, ne završimo pregovore, možda bi bili na ovom summitu kojeg ćemo mi u Zagrebu imat s one druge strane stola da su te namjere uspjele a vi ste to htjeli. Vodite o tome računa. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Je, je, time out je, trica.
Zahvaljujem predsjedniku Vlade. Slijedeća replika, poštovana kolegica Grozdana Perić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, vi europski put živite dugo godina. Ono što ste napomenuli da neki ovdje zastupnici umanjuju značaj i EU-a ali i značaj Hrvatske pa upravo ti maliciozni ljudi zapravo imaju i maliciozni udio u ovom domu i mislim da će to tako i ostati. Mi kao država možemo biti samo suvereni onoliko koliko pokažemo da razmišljamo o problemima, da sudjelujemo u europskim problemima, isto tako u europskom proračunu ali isto tako i u svim temama koje se tiču nas. Prema tome, mi možemo biti samo veliki onoliko kako promišljamo o sebi u okviru zajednice u kojoj pripadamo.
Zahvaljujem. Poštovani predsjednik Vlade, izvolite.
Poštovana zastupnice, ja se s vama slažem, hvala vam.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu, zahvaljujem predsjedniku Vlade na podnesenom izvješću i njegovim suradnicama i suradnicima. Glasovat ćemo o ovoj točki kad se za to steknu uvjeti.
Idemo sada na glasovanje o raspravljenim točkama. Prvo je Izvješće predsjednika Vlade RH o održanim sastancima Europskog vijeća u 2019. godini. Podnositelj je predsjednik Vlade RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu Kluba zastupnika HDZ-a, Hrvatske narodne stranke - liberalnih demokrata, Hrvatske demokršćanske stranke, Hrvatske socijalno liberalne stranke, Hrvatskog demokratskog saveza Slavonije i Baranje, Kluba zastupnika nacionalnih manjina, Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika i Samostalne demokratske stranke, dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prihvaća se Izvješće predsjednika Vlade RH o održanim sastancima Europskog vijeća u 2019. godini čiji je sastavni dio i program Hrvatskog predsjedanja Vijećem EU od 1. siječnja do 30. lipnja 2020. godine. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 79 za, 34 suzdržana i 15 protiv donesen navedeni zaključak.
Prelazimo na slijedeću točku dnevnog reda, to je: - Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja Blaženki Divjak, ministrici znanosti i obrazovanja u Vladi Republike Hrvatske Podnositelji: 31 zastupnik u Hrvatskom saboru Predlagatelji su 31 zastupnik i zastupnica u Hrvatskom saboru na temelju čl. 116. Ustava RH i čl. 125. Poslovnika Hrvatskog sabora. Vlada je dostavila očitovanje, molim predstavnika predlagatelja, g. Davora Bernardića da nam da dodatno obrazloženje prijedloga, izvolite kolega Bernardić.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, evo prije svega još jedna važna rasprava o jednoj važnoj stvari a priča se o sustavu obrazovanja koje se zaslugom vladajuće većine i ove Vlade gura kasno u noć. Zašto? Valjda da građani ne mogu gledati o kakvoj se sramoti u obrazovnom sustavu radi, kako još jedan društveni stup na kojem počiva i budućnost naše zemlje zapravo propada i kako se devastira. Skrili ste ovu raspravu od očiju građana upravo kako ne bi gledali sramotu u obrazovnom sustavu koju ste upravo vi proizveli, predsjednik Vlade i resorna ministrica Divjak. Svi se slažemo da je cjelovita kurikularna reforma itekako potrebna Hrvatskoj i ona je trebala biti odavno implementirana. Međutim, ta reforma je zaustavljena. Zaustavljena je zbog navodnih, izmišljenih ideoloških razloga u Vladi premijera Tihomira Oreškovića. Nažalost u sadašnjoj Vladi HDZ-a i HNS-a koja je nastala kao rezultat, ta Vlada HDZ-a i HNS-a, kao rezultat prevare birača, izdaje birača, prebjega, neprirodna koalicija koja je isključivo interesno i materijalno vezana, ta kurikularna reforma poslužila je kao smokvin list i kao izgovor za koaliranje. Prilikom preuzimanja dužnosti, resorna ministrica Divjak rekla je da će upravo kurikularna reforma biti fokus njenog rada, ono za što će se ona zalagati, za što će se boriti, a predsjednik Vlade je na tu temu je izjavio, citiram, u ovoj novoj situaciji, Divjak je sposobna pronaći najbolje načine da ova tema postane tema okupljanja, a ne tema razdvajanja. No ubrzo su i Divjak i Plenković jedan drugog, sami sebe, a onda i cijelu hrvatsku javnost, demantirali. Projekt Škola za život nije cjelovita kurikularna reforma kao što se to želi prikazati. Osim što je ministrica odbacila temelj kurikularne reforme i krovni dokument, tzv. okvir nacionalnog kurikuluma, ona je iz Škole za život izbacila i bitne sastavnice cjelovite kurikularne reforme poput, izbacili ste sustavnu i kvalitetnu edukaciju učitelja i nastavnika, nadalje, što ste još izbacili, izbacili ste promjenu sustava praćenja, vrednovanja i ocjenjivanja. Izbacili ste i veću izbornost u višim razredima gimnazije, izbacili ste i sustavna rješenja za darovite učenike i učenike sa teškoćama. Tzv. reformom Škola za život strukovne škole su obuhvaćene samo djelomično, i to samo u općim predmetima, a trogodišnje škole su pak u drugom eksperimentalnom programu. Nova rješenja za umjetničke škole u potpunosti su izostala. I na ovaj način, kroz ovo odbacivanje svih bitnih elemenata i strategije obrazovanja, znanosti i tehnologije, koja je usvojena bez glasa protiv u RH, možemo konstatirati da obrazovna reforma, a samim time ni kurikularna reforma praktički i ne postoji. Nadalje, temeljem rezultata znanstvenog istraživanja, koje je u suradnju s Institutom Ivo Pilar proveo Sindikat hrvatskih učitelja, eksperimentalni program Škola za život, dobio je jedva prolaznu ocjenu, dovoljan 2, i to od strane onih koji su ga aktivno provodili u školskoj godini 2018./2019. Dakle, od učitelja, od nastavnika, od stručnih suradnika, od ravnatelja, od njih je dobio jedva prolaznu ocjenu. Njihova je zajednička konstatacija da je škola za život uvedena nasilno, nepromišljeno, nedovoljno pripremljeno, a tome u prilog idu i činjenice, da su ključne obrazovne institucije, poput Agencije za odgoj i obrazovanje, Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje, sindikati u obrazovanju, primjerice Preporod, Udruga ravnatelja srednjih škola, vodeći eksperti iz ovog sektora argumentirano upozoravali na izostanak temeljite pripreme za frontalno uvođenje Škole za život u sve škole te su apelirani na ministarstvo, ali i na Vladu, da odgode uvođenje iste za godinu dana. I unatoč svim tim apelima stručne javnosti, Vlada i ministarstvo nisu odustali od svog nauma. No nadalje u provedbi reforme zbog nepravilnosti u procesu javne nabave jer se uvijek na to vraća priča i to javne nabave udžbenika i nedozvoljenog dvostrukog financiranja i metodičkih priručnika iz fondova EU i državnog proračuna, EU neće refundirati dio iznosa na te stavke Škole za život. Točnije, 6,4 milijuna kuna morat će se, zbog vaših propusta isplatiti iz državnog proračuna. Dakle, ovdje su napravljene greške, naravno i šteta za proračun RH. Sporna je i nabavka tableta kojima su se opremale škole uključene u eksperimentalnu provedbu Škole za život. Naime, tabletima su već nakon nekoliko mjeseci pucali ekrani, a te visoke troškove popravka su morali snositi upravo roditelje djece koja pohađaju škole. Većina tih stručnih usavršavanja za učitelje, nastavnike je provođena online, preko platforme Lumen, a o toj istoj platformi učitelji i nastavnici su se izrazito negativno izrazili i to na prosvjedu na trgu. No onda počinje zaplet. Dana 10. listopada 2019. g. nakon što je propalo mirenje sindikata i Vlade, počeo je štrajk u osnovnim i srednjim školama. Ministrica koja vodi ovaj resor, resor obrazovanja odgovorna je za nikad duži štrajk u povijesti Hrvatske u kojem su trpjela djeca i njihovi roditelji. Odgovorna je i što obrazovna reforma ne postoji, što se ta obrazovna reforma svela zapravo na nabavu, na javnu nabavu jeftinih tableta od kojih pola ne radi, ali to nisam rekao ja. To su rekli učitelji koji su bili na tom prosvjedu. To su rekli svjedoci neprovođenja uprave te obrazovne reforme. Naravno da se odustalo od stvari koje su predviđene strategijom razvoja i obrazovanja, odustalo se od 9-godišnjeg obveznog obrazovanja, odustalo se od drugačijeg vrednovanja i ocjenjivanja, odustalo se od promjena načina državne mature, odustalo se od rada s darovitom djecom i djecom s invaliditetom, odustalo se od djece. Nažalost odustalo se od djece, od njihove budućnosti, a rezultat su demotivirani i ogorčeni učitelji što su pokazali u nikad dužem štrajku u povijesti. No danas će ovdje biti zanimljivo gledati kako će resornu ministricu braniti oni licemjeri iz redova Vlade, vladajuće koalicije i HDZ-a koji su je upravo u tim mjesecima štrajka napadali. Da podsjetim što su njeni koalicijski partneri govorili o ministrici. Ministar rada i mirovinskog sustava, Josip Aladrović, citiram, je li korektno od Blaženke Divjak da se distancirala? Vodi resor koji je već 29 dana u kolapsu. Moj osobni stav da ministrica treba svim snagama napraviti red u resoru koji vodi, a ne izmicati se sa strane i prebacivati odgovornost na svoje kolege i na premijera. Kraj citata. Radovan Fuchs, posebni savjetnik premijera, citiram, izjava ministrice da se ona ne svrstava ni na jednu stranu je neistinita. naime, ministrica je glasala na Vladi za usvajanje proračuna u kojem financijski nije ugrađen zahtjev sindikata. U tom trenutku je zala da u proračunu nisu ugrađeni sindikalni zahtjevi tako da se glasanjem za proračun, ministrica itekako svrstala na stranu protiv sindikalnih zahtjeva.“ Akademik Željko Reiner, potpredsjednik Hrvatskog sabora, citiram: „Ja osobno sam shvatio da je Divjak dala ostavku. Kada ste ministar u Vladi i kažete da ne želite sudjelovati u igrama moći između sindikata i premijera, da se ne možete svrstati ni na jednu ni na drugu stranu, to je zapravo davanje ostavke.“ Ministar Oleg Butković, 11.12.2019., citiram: „Nije normalno da koalicijski partner u vrijeme predizborne kampanje za predsjedniče izbore napada aktualnu Predsjednicu Kolindu Grabar Kitarović koja je kandidat tog istog koalicijskog partnera s kojim sjediš u Vladi.“ Kolinda Grabar Kitarović, 4.12.2019.: „Rezultati niza istraživanja pokazuju da naš obrazovni sustav umjesto da ide naprijed, nažalost ide unatrag, ne možemo nikako biti zadovoljni tim rezultatima za 2018. godinu. Nažalost, mislim da je to jedan od dokaza da ova reforma obrazovanja o kojoj toliko pričamo ne donosi rezultate i da moramo žustrije krenuti.“ Milan Bandić, gradonačelnik grada Zagreba i glavni koalicijski partner Andreja Plenkovića, citiram: „Gđa. ministarka, ne samo da jadna ništa ne razumije, ona eksperimentira sa djecom što je opasno. „Škola za život je privatni eksperiment ministrice koji nitko od stručnjaka nije podržao niti se o njemu raspravljalo ali to nije sve. Ministrica Divjak ne razumije što to znači biti koalicijski partner te ucjenjuje premijera. To što ona ne zna i ne razumije, to je problem premijera koji je i drži ali ne i moj problem. Ne mogu joj oprostiti kršenje zakona, ne mogu joj oprostiti bačenih 8 milijuna kuna na metodičke udžbenike i ne mogu joj oprostiti nabavljanje tableta po čak dvostruko većoj cijeni nego što se oni inače mogu nabaviti.“ Predsjednik Vlade Andrej Plenković: „Svaki ministar odgovara za resor. Podsjećam da smo mi ovdje članovi Vlade a ne članovi sindikata.“ Evo vidite gđo. ministrice, to su o vama govorili vaši koalicijski partneri i vaš šef a podsjeti ću vas i na to što ste vi govorili dana 19. studenog kada ste izjavili, citiram: „Današnja situacija gdje se sustav zapravo nalazi u potpunoj blokadi je zapravo rezultat igre moći i nadmetanja između sindikata i premijera i ja u takvim ne mogu i ne želim sudjelovati.“ Kasnije, objašnjavajući ovu svoju izjavu ponašanje nekih članove Vlade, usporedili ste s ponašanjem nezrelih osoba što ste prisnažili izrekom „istina boli.“ Vidite poštovani članovi i članice vladajuće koalicije, učitelji su vam zadnjim štrajkom pokazali da ljudi nisu roba i da ih ne možete kupiti kao što ste kupili ovu saborsku većinu. Živimo u zemlji u kojoj se Vlada narugala učiteljima, na takav način zapravo ste pokazali koliko vam je stalo do budućnosti naše djece i budućnosti naše zemlje. S druge strane, ministrica Divjak je samo glumila da joj je stalo do učitelja, da joj je stalo do povećanja plaća a prvom prilikom kad joj je bila ugrožena njezina fotelja, između učitelja i ostanka u svojoj fotelji, ona je naravno izabrala da ostane u svojoj fotelji. Ona kao stalno nešto predlaže ali je predsjednik Vlade ne čuje, ne vidi ju, ignorira je, zapravo joj predsjednik HDZ-a želi poručiti kao i svom koalicijskom partneru, nebitni ste. Bitni ste mi samo kad dođete ovdje petkom, kad dođete dignuti ruku za moju vladajuću koaliciju. I očito u ovoj nemoralno koaliciji nema suglasja oko ničega osim oko vlastitog interesa i jedne bolesne želje za ostankom na vlasti. I na kraju, svima je poznato da je počelo drugo polugodište no u nekim školama poput OS Nikole Andrića u Vukovaru, djeca još uvijek nemaju udžbenike. Na početku drugog polugodišta djeca još uvijek nemaju udžbenike, u Hrvatskoj, u 21. stoljeću. Jel to obrazovna reforma? Nažalost obrazovna reforma ne postoji i toliko ste sve upropastili da ste već odavno trebali otići iz pozicije ministrice.
Zahvaljujem. Nastavak u ime predlagatelja, poštovana kolegica Sabina Glasovac, izvolite,
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, poštovana ministrice sa suradnicima. Hrvatsko društvo je pokazalo koliko mu je stalo do obrazovanja i koliko shvaća da je obrazovanje važno za Hrvatsku, pokazalo je to u tri navrata. Kada je izašlo na ulice, znači u posljednje 4 g., tri puta su naši sugrađani izlazili na ulice, sva tri puta zbog obrazovanja. Prvi put 2016. g., drugi put 2017. g., želeći podržati promjene u obrazovanju, cjelovitu kurikularnu reformu i posljednji put prije mjesec dana, 25. studenog solidarizirajući se ne samo sa zahtjevima sindikata da se ispravi nepravda koja je nanesena tim ljudima, nego i poslavši vrlo jasnu poruku da smatraju da se obrazovanje nepravedno zapostavlja u društvu i da žele drugačiju, pravedniju distribuciju društvenih i državnih dobara društvenog i državnog novca. Vi ste ministrice isto tako sudjelovali u velebnim prosvjedima za bolju budućnost obrazovanja 2016. i 2017. g. i kada ste došli za ministricu, mnogi su vas čekali kao ozeblo sunce, kao ozeblo sunce, budili ste nadu. Mi nismo glasali za vas u ovom Hrvatskom saboru ali smo na odboru rekli da ćete imati našu punu podršku da nastavite ono u čemu smo mi započeli, da napravite nešto dobro, da na kraju krajeva provedete ono što je donio i Hrvatski Sabor, Strategiju znanosti, obrazovanja i tehnologije oko koje nije bilo spora u Hrvatskom saboru, nije bilo niti jednoga glasa protiv. Međutim, kada ste došli na mjesto ministrice prvo što ste napravili ste se postavili iznad zajedništva ovog Hrvatskog sabora, negirali ste Strategiju obrazovanja, znanosti i tehnologije. Uzeli ste si za pravo da svim ovim ljudima, nitko nije bio protiv strategije da vi kažete ne, ja neću provoditi Strategiju obrazovanja, znanosti i tehnologije. Niste donijeli akcijski plan za provedbu Strategije znanosti, obrazovanja i tehnologije što ste bili dužni napraviti. Drugo, cjelovitu kurikularnu reformu koja je bila sastavni dio strategije vi ste zaustavili, odnosno uzeli ste dokumente, jedan dio nje i kao u šoping centru rekli ne, ja ću uzeti samo predmetne kurikulume, za djecu sa teškoćama u razvoju mene nije briga. Za darovite učenike, mene nije briga, umjetničke škole neka čekaju svoju priliku. Predškolski, ne to me ne zanima. Praćenje vrednovanje i ocjenjivanje, neću se time baviti. Snažnija edukacija učitelja, nastavnika, ne, napraviti ću to na svoj način kroz lumen, tjerati ću ih da prikupljaju značke da na taj način moraju napredovati a onda će im se uz napredovanja i njihove plaće vezati uz sakupljanje tih besmislenih znački. Svi ti dijelovi o kojima sad govorim koje ste vi odbacili su dio cjelovite, naglašavam cjelovite kurikularne reforme koja je trebala mijenjati paradigmu od predškolskog odgoja do završetka srednjoškolskog obrazovanja. Vi to niste napravili. Od toga, odbacili ste strategiju, ponizili ste Sabor, stavili ste se iznad zakona i odlučili ste se uvesti pokus koji ste nazvali škola za život. Pokus koji ste nazvali škola za život. Taj pokus sveo se na tabletizaciju Hrvatske, konkretnije na nabavu tableta kojemu pucaju ekrani, koji nemaju čitaće kodova, odnosno nemaju kamere, što bi značilo da ste onemogućili pristup digitalnim sadržajima učenicima, što naravno je potpuno nelogično. Drugo, sveli ste svoj projekt na lumen o kojemu sam već nešto rekla, a i koji je izazvao bijes učitelja i nastavnika, to ste vidjeli i na prosvjedu, ako se ičemu najbučnije zviždalo, zviždalo se tom poniženju, tom poniženju, administrativnom opterećenju i tom poniženju i sveli ste svoju reformu na uvođenje informatike. Znači osim što kršite dokumente i strategije koje su u razini zakona vi donosite i samostalne odluke za koje nemate mandat. Uveli ste informatiku, informatika nije propisana, uvođenje obvezne informatike u Strategiji obrazovanja, znanosti i tehnologije, niti je tu odluku propisalo neko drugo tijelo nadležno za, niti ekspertna radna skupina koju koordinira g. Fucks, niti posebno stručno povjerenstvo koje prati provedbu strategije na čelu kojega je sam premijer. Vi ste donijeli odluku samostalno. No to od vas ne čudi. Vi ste neki dan donijeli odluku, znači suočeni sa činjenicom da nikada toliko maturanata nije palo na ljetnom roku ispita državne mature a pogotovo što se sad negativan trend pojavio u hrvatskom jeziku. Kako ste vi odlučili riješiti problem? Ne unaprijediti kompetencije naše djece djece da ta prolaznost na maturi bude veća ili reformirati maturu što se ti trebalo raditi u cjelovitoj kurikularnoj reformi u skladu sa nekim novim valovima u obrazovanju. Što ste vi rekli? Pa gledajte, mi ćemo to riješiti na način tako što evo ja sam odlučila da znate evo taj esej gdje je jako veliki broj djece predao prazne papire na ljetnom roku i samim time, a esej je uvjet za prolazak, polaganje mature iz hrvatskog jezika i književnosti, vi ste rekli on više neće biti uvjet za polaganje mature hrvatskog jezika. Kakva je to poruka djeci? Kakva je to poruka? Znači vi možete predati prazne papire na maturi iz hrvatskog jezika i proći ćete maturu. A na stranu to što u PISA istraživanju ponovno kažemo da smo ispodprosječni u matematičkoj pismenosti, u prirodoslovnoj pismenosti ali i u čitalačkoj pismenosti. Čitalačka pismenost je ta koja je naprosto preduvjet za razumijevanje zadataka iz matematike, iz fizike, iz prirodnih znanosti. Tako vi rješavate probleme. Neki dan donosite odluku vremenik polaganja državne mature, maturante tjerate da izađu na maturu 6 dana, iz eseja, na esej, dio esej, 6 dana prije završetka nastavne godine. Pravilnik broj, članak 16. kaže da učenik ne može pristupiti maturi ako nije s uspjehom završio nastavnu godinu. Kako da dijete izlazi na esej kada ne zna još ući za završno, za zaključne ocjene. Pa što je to ministrice? Vi samostalno donosite sulude odluke mimo pravilnika. Da ne govorim da u cjelovitoj kurikularnoj reformi nema okvira nacionalnog kurikuluma. To vama sad možda ne znači puno kolegice i kolege zastupnici ali ako želimo od bubanja sadržaja u školama doći do primjene znanja i do stjecanja kompetencija, jedini dokument u kome je to opisano i propisano je krovni dokument okvir nacionalnog kurikuluma, ministrica je to odbacila. Ona je donijela ove donje predmetne neke, one što je napravila većinom, onih 450 učitelja i nastavnika koji su radili na čelu, na čelu sa ekspertnom skupinom sa g. Jokićem a okvira nema. Znači mi smo promašili priču jer smo u toj cjelovitosti se naprosto pogubili. Nasilno uvođenje pokusa škole za život u škole ove godine nakon neprovedene evaluacije eksperimenta koji je bio provođen u 74 škole je par excellence negacija bilo kojeg znanstvenog pristupa, vi ste znanstvenica. Danas vidim na stranici HNS ovako, ima jednu reklamu kao kome biste, sponzorirani oglas, kome biste prepustili budućnost vaše djece, ministrici koja je profesorica i znanstvenica gdje je ona prikazana nasmiješena u boji, s desne strane nje u crno bijeli kao sitni politikanti gdje su s fotografije Marasa, Grmoje i, i, i Pernara, što god mislili o tim zastupnicima, oni su zastupnici u HS, a vi kao znanstvenica biste trebali znati da se ne uvodi projekt frontalno u sve škole prije nego li imate evaluaciju, evaluaciju eksperimenta, vi ste to upravo, upravo napravili. No, sada da ne bude da ja govorim iz perspektive osobe koja ne sudjeluje u ovim, u ovim, u ovim procesima jer zaista direktno ne sudjelujem, ne radim u školi, ne radim u ministarstvu, nisam u agencijama, ali moram vjerovat ljudima koji su u sustavu, znači vi kad ste uvodili, odlučili uvesti frontalno u sve škole cjelovitu kurikularnu reformu, vas je struka molila da to ne radite, molila vas je za godinu dana odgode. Sindikat preporod je u mjesec i po dana ljetnih mjeseci skupio više od 3000 potpisa učitelja i nastavnika imenom i prezimenom koji upozoravaju i vas i premijera da ta reforma nije dobro pripremljena, da nisu stvorene predispozicije za njezino, za njezino uvođenje i da ćete pogriješiti ako budete preko koljena silom uvodili to u škole, vi niste slušali. To je isto i upozoravala i Agencija za odgoj i obrazovanje, krovna institucija za edukaciju učitelja i nastavnika, niste ih naprosto slušali, oglušili ste ih na to, na to su upozoravali i istraživanja koje je proveo Institut Ivo Pilar koji je ocijenio, ocijenio eksperiment u njegovoj provedbi ocjenom, ocjenom 2. Mnogo njih je upozoravalo da neće stvari biti dobre, da si damo malo vremena, da idemo na temeljiti pristup, vi to niste željeli slušati, vi ste tvrdili da je sve u redu. Mi kao promatrači sa strane i osobe koje ne sudjelujemo u procesu možemo vjerovati vama da je sve pod kontrolom ili ljudima koji cijelu priču nose, ne znam zašto im ne bismo vjerovali, oni nemaju nikakav interes u tome da lažu nas, da uznemiruju roditelje, da uznemiruju hrvatsku javnost, oni nemaju nikakav interes u tome, oni mogu procijeniti, oni nose tu cijelu priču, je li nešto spremno ili nije, međutim vi ste se odlučili naprosto za drugi pristup, odustali ste od odgode koju traži struka i uveli ste naprosto nasilno Školu za život, pokus Škole za život u hrvatske, hrvatske škole bez da ste pripremili priču i bez da ste osigurali na kraju krajeva i vrednovanje, materijalno vrednovanje volje ljudi koji su to sve trebali nosit na svojim leđima koji su vas upozoravali da to ne radite, vi to niste učinili. Možemo mi ovdje pričati o odgovornosti premijera zbog štrajka, je premijer je sigurno doprinio tome što je štrajk trajao toliko dugo i što je bio najduži štrajk u povijesti jer izbjegavanjem dijaloga, ponižavanjem, onako malo jednim tvrdoglavim pristupom stvari su previše trajale, 36 dana, 16 dana za nadoknadu, djeca su ranije krenula u školu, neće imat proljetne praznike, dulje će ić na ljeto, na ljeto u školu, za to je kriv premijer, da, jer zašto? Na kraju je udovoljio onome što je mogao udovoljiti drugi, treći ili četvrti dan da nemamo ovakve cirkuse nadoknade, histeriju i živčanost, ali i vi ste odgovorni. Znate zašto? Vi ste trebali taj štrajk spriječiti, vi ste trebali osigurati materijalne uvjete za vaš projekt, znate vi ste ušli u koaliciju, uvjeravali ste nas ovdje zbog reforme obrazovanja, pa šta niste uvjetovali koalicijskom partneru kao što su neki zastupnici ovdje radili da kažete jamčite nam provođenje cjelovite kurikularne reforme i bolji materijalni status, niste to napravili, ne samo kad ste ulazili u koaliciju, vi ste znali da reforma ide frontalno u škole, da ćete opteretit nastavnike, digli ste ruku za proračun za 2019.g. gdje nije bilo povećanih sredstava za učitelje i nastavnike, onda ste u lipnju '19. granski pregovarali Vlada i sindikati mogli ste kroz dodatke osigurati bolja materijalna prava, drugi put to niste napravili odnosno treći i što ste napravili u tijeku štrajka kad ste kao hinili da ste na strani učitelja i nastavnika u trenutku kad ste im bili najpotrebniji proglasili ste se nenadležnom, rekli ste ja u tim igrama moći ne želim sudjelovati, vi da, da, tako ste to rekli gđo. ministrice, a onda ste svoju moć koristili na sjednici Vlade i izabrali svoj put protiv učitelja i nastavnika za svoju ministarsku fotelju, glasali ste za proračun, a onda su vaši zastupnici HNS-a ovdje isti taj proračun podržali, sapien sat – pametnomu dosta, toliko o vašoj brizi i putu i izboru, vi ste izabrali sebe, a odvalili ste pljusku onima koje ste do jučer uvjeravali da ste na njihovoj, njihovoj strani. I na kraju, o netransparentnom trošenju novca će biti prilike govoriti još i ovdje, to je jedna posebna priča koja zahtjeva puno više vremena i posebnu pažnju u drugom činu i samo još nešto, znači zbog vas ministrice Divjak 6000 djece primatelja socijalne pomoći nije na vrijeme dobilo novac za udžbenike početkom školske godine, zbog vas osobno djeca, asistenti u nastavi ne znaju svake godine na početku školske godine hoće li dobiti plaće ili neće, djeca s teškoćama ne znaju na početku svake školske godine hoće li imati asistenta ili neće imati asistenta. Vi ste, mi smo vas spriječili ovdje da doktorante, studente s invaliditetom vašim pravilnikom izbacite iz studentskog doma na ulicu u roku mjesec dana, to ste htjeli napraviti. Isto tako, vi ste naprosto izgubili doticaj sa stvarnošću, podrivate i institucije, znači Nacionalno vijeće za odgoj i obrazovanje 3.g. ne funkcionira, nema kvorum, nema imenovane članove koje treba ovaj Sabor imenovati na vaš prijedlog, a Agencija za odgoj i obrazovanje, ključno tijelo za obrazovanje učitelja i nastavnika, što vi kažete da je jako važno u ovoj reformi, 3 mjeseca ste držali bez upravnog vijeća, na kraju je otišla i ravnateljica, to je živa katastrofa. Isto tako, etičko Povjerenstvo u znanosti i obrazovanju ne funkcionira, ništa niste napravili da funkcionira, a isto tako gubite i bitku o uvođenju reda u visokom obrazovanju. Zanima me isto tako zašto je Zakon o osiguravanju kvalitete u visokom obrazovanju samo jedan dan bio na javnoj raspravi hitno povučen i zašto ovaj cirkus na Hrvatskim studijima naprosto ne zaustavite odnosno niste ga već zaustavili, zašto se ponašate kao da nemate ovlasti tamo gdje ih imate a tamo gdje biste se trebali držati zakona iste te ovlasti prekoračujete? I što bi rekao jedan moj kolega, završavam, postoje ministri koji kontroliraju ministarstvo, oni su najbolji, oni lošiji kontroliraju samo zgradu i postoje oni najlošiji koji kontroliraju samo svoje stolove. Nažalost, ministrice vi samo stolujete u Ministarstvu obrazovanja.
Zahvaljujem kolegici Glasovac. Imamo nekoliko replika, prvo replike na izlaganje kolege Bernardića, prva replika poštovana kolegica Božica Makar, izvolite.
Vi ste svoje izlaganje započeli izjavom da se ovdje radi o sramoti i slažem se s vama. Vaš zahtjev za opoziv ministrice Divjak je jedna velika sramota. Zašto uporno se trudite i želite zaustaviti reformu obrazovanja? Da li po vašem treba čekat još 25 godina? Argumenti su vam stvarno jeftini i redikulozni, uostalom kao i vaš govor u izbornoj noći. Često se ovdje pozivate na zaključke i izvještaj Europske komisije, i danas ste se pozvali. Pa zašto niste onda spomenuli da je upravo obrazovna reforma dobila tri pohvale od Europske komisije, zadnju u izvješću za 2019. godinu? Čitali ste nam 5 minuta citate, pa da i ja vama velim citat neki. Zoran Milanović u „Nedjeljom u 2“, izjavio je: „Reforma obrazovanja je dobra“ a danas u jednom tjedniku, isto vaš kolega Vjeran Zupa izjavio je „Moram ipak priznati da ne razumijem zašto je SDP pokrenuo tu inicijativu za njenom smjenom.“
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Bernardić, izvolite.
Kao prvo, taj prvi dotični kolega nam nije kolega, kao drugo, dajte budite malo kreativni. Sad ste vi počeli prepisivati teze od g. Brkića. Pa dajte malo budite kreativniji, nemojte prepisivati ako se već neki drugi u HDZ-u prepisivali. Da, sramota je, pa apsolutna je sramota, sramota je što ste smijenili Jokića, sramota je što niste ništa napravili od reforme, sramota je što djeca nisu išla u školu preko mjesec dana, sramota je što ste odustali od boljeg položaja i načina vrednovanja za darovite učenike, za učenike sa teškoćama, sramota je što ste odustali od promjene načina vrednovanja i ocjenjivanja, sramota je što ste odustali od promjene koncepta državne mature, sramota je što ste odustali od stvari koje su donesene strategijom obrazovanja, koja je usvojena jednoglasno u Hrvatskom saboru. A znate što je najveća sramota? Sramota je što ste izdali svoje birače. Što ste ih ponizili, što ste ih prevarili i na taj način varate i sada građane, varate djecu i uzimate budućnost naše zemlje, to je sramota.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovana kolegica Ljubica Lukačić, izvolite kolegice.
Kolega Bernardiću, rekli ste da su izostala neka sustavna rješenja za učenike s teškoćama. Ova Vlada i ova ministrica je donijela što vi niste u 4 g. a to je Pravilnik o asistentima ili pomoćnicima u nastavi. Znate koliko dugo smo ga čekali i to je najvažnije sustavno rješenje koje pomaže učenicima s teškoćama da mogu uredno pohađati nastavu. Stoga nemojte se koristiti učenicima s teškoćama jer to nije lijepo, nije lijepo ni čuti a mogli ste još ovdje dodati i u razvoju jer bi tako trebalo biti. Hvala.
Zahvaljujem, odgovor, kolega Bernardić, izvolite.
Poštovana gđo. Lukačić, da, to je zaista sramotno, sramotno je što se zaista odustalo od posebnog programa rada za učenike sa invaliditetom. Ali znate što je još veća sramota od toga? Sramota ove Vlade što niste bili u stanju 3 g. za osobe sa invaliditetom donijet Zakon o inkluzivnom dodatku. To je sramota, to je sramota prema ljudima koji nažalost imaju invaliditet i volio bi da ste pomogli ali niste. Sramota.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovani kolega Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Bernardić, nisam mislio da ću od vas čuti ili dobiti dojam da se vi slažete sa uskoro bivšom Predsjednicom, nadam se uskoro i bivšem gradonačelnikom Zagreba Milanom Bandićem, ali recimo protiv ste budućeg Predsjednika, tako sam ja dobio dojam iz vašeg izlaganja jer su oni, citirali ste ih, oni ono što potvrđuje vaše teze i vaše namjere. Znači jedna, druga. Za Milanovića znam da baš niste oči u oči ali ovo nisam znao. Ono što sam iščitao je da je ministrica trebala ići vama na ruku, dati ostavku, ići u nove izbore na kojima vi mislite da dobili i onda bi vi dali tu povišicu učiteljima i profesorima. I to je sad problem jer eto netko drugi je dao i ljudi su dobili odmah odnosno dobit će a ne čekati 6 mj. nešto što možda nikada neće ni doć. I ja to vidim kao jedan od glavnih razloga ovoga opoziva.
Zahvaljujem, odgovor, kolega Bernardić.
Kao prvo, izbore nitko nije spomenuo, mora da niste dobro čuli ili niste pažljivo slušali ali spomenuo sam nešto drugo. Recite vi meni, počelo je drugo polugodište, drugo polugodište je počelo. Kako je moguće da djeca u Vukovaru u OS Nikole Andrića još uvijek nemaju udžbenike? Evo tu je i koalicijski vaš partner na državnoj razini, kako je to moguće u 21. stoljeću Hrvatskoj početkom drugog polugodišta da djeca nemaju udžbenike? Pa nije li to sramotno? Pa zašto ne pitate za to? Jel to obrazovna reforma?
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovana kolegica Bernarda Topolko, izvolite kolegice.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani kolega Bernardić, rekli ste u svom govoru da se odustalo od djece s invaliditetom. Nisu djeca s invaliditetom nego s posebnim potrebama, a da ste malo više u saboru, barem toliko koliko vas nema bili bi čuli u prosincu kada je vaš kolega zahvaljivao Vladi i ministrici za školu, za potpisivanje ugovora za školu za djecu s posebnim potrebama koja se čeka već prilično dugo. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Bernardić.
Kao prvo vjerojatno niste pratili promjene koje su se događale u tom zakonodavstvu. Nema osoba s posebnim potrebama, svi mi imamo iste potrebe, iste želje, iste snove, isti osjećaj za potrebu za srećom. Sve osobe, svi ljudi sukladno Ustavu, da i zato se koristi termin osobe s invaliditetom, pitajte gospođu Ljubicu Lukačić. Nemojte vrijeđati osobe s invaliditetom. Kakve posebne potrebe, kakve posebne potrebe? To je davno izašlo iz terminologije. Riječ je o osobama s invaliditetom. Morate biti malo upućeniji kad idete u ove rasprave.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovani kolega Milorad Batinić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Pa kolega Bernardić čudi me što ste vi uvodno raspravljali opće o ovoj temi, očekivao sam da će to možda netko od vaših kolega tko je daleko više upućeniji, tko neće morati čitati u doslovno da kažem štrebati. Jer je smisao kurikularne reforme „Škole za život“ je logičko, logično razmišljanje i zaključivanje. Toga kod vas nisam vidio u raspravi, a vaša rasprava vrvi sa nizom neistina. Prije svega radi se o, evo samo ću spomenuti jednu, edukacija učitelja, od listopada 2018. do kolovoza 2019. to je prošlo je preko 32.000 učitelja. Znači kad sam rekao da se čudim tome ipak ste si trebali pročitati nešto ili da vam pripreme da pročitate, a ne ovako šaljete poruku upravo toj djeci da i dalje bubaju, da i dalje štrebaju, a ne da logički promišljaju, a [[Upadica: Zahvaljujem.]] još je opasnije, poručili ste im da ne trebaju čitati.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Bernardić odgovor izvolite.
Ja vas ne razumijem kolega Batinić. Šta ste i zapravo rekli? Zamjerate što se ovdje čitalo neke podatke. Šta vi podržavate da djeca u školi ne čitaju? Pa mislim pa ako je to ta vaša obrazovna reforma u kojoj želite da djeca ne čitaju, u kojoj ne treba čitati, u kojoj ne treba pročitat ništa, ako je to vaša obrazovna reforma onda su jasne i vaše namjere. Pa i to je razlog između ostalog zašto ova reforma ne postoji. I to je razlog, ali na sreću nismo u 19. stoljeću, nego u 21. stoljeću i ovakve stvari kada ne uspiju se kažnjavaju kod birača, kod hrvatskih građana. Zato jer ovo gledaju i roditelji djece koja nisu išla u školu. Roditelje 70.000 djece svake godine koja propuštaju veću šansu za život, bolju šansu za život zato jer se obrazovna reforma ne provodi. I oni to gledaju i za to krive vas jer vi ste na čelu tog resora.
Zahvaljujem. Sada prelazimo na replike na izlaganje poštovane kolegice Sabine Glasovac. Prvi repliku, poštovani kolega Peđa Grbin. Izvolite kolega.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolegice Glasovac, pitanje koje ću vam postaviti odnosi se na visoko obrazovanje i to dva. A odnosi se na ulogu ministrice u dva procesa koja se trenutno događaju u RH. Jedno je osnivanje studija medicine u Puli. Je li normalno da ministrica ne reagira na situaciju gdje klika oko gospodina Kostovića hoće bojkotirati osnivanje tog sveučilišta? Drugo pitanje odnosi se na Hrvatske studije. Je li normalno da ministrica prihvaća, tolerira i ne poduzima ništa oko niza nezakonitosti koje se događaju na Hrvatskim studijima kao što su primjerice izvanredno stanje, prinudna uprava, problemi sa zapošljavanjem na tim studijima, a sve pod krinkom autonomije sveučilišta? Ako mene pitate, autonomija sveučilišta nije i ne može značiti neodgovornost, a pogotovo ne ministrice za ovakvo stanje. Hvala.
Zahvaljujem. Poštovana kolegica Glasovac. Izvolite.
U ministarstvu, Ministarstvo znanosti i obrazovanja je u hrvatskom obrazovnom sustavu očito je normalno da se uskraćuju dopusnice Medicinskom fakultetu u Puli iako tu imamo deficitaran kadar, a s druge strane upisuju se u registre Filozofski fakulteti primjerice Hrvatske studije bez da ministarstvo o tome išta zna. Iako je predispozicija za upis u registar nekog fakulteta zapravo suglasnost ministarstva odnosno odluka da je osnivački akt usklađen sa zakonom. I onda se ministrica čudi kako su se oni upisali u registar, a ona nije dala nikakvu odluku. Sve vam je to gospodine Grbin normalno. Da ne zaboravim, ministricu Divjak su tri upravna nadzora dočekala u ministarstvu u ladici od gospodina Barišića. Jedan vezano uz privremenog dekana Filozofskog fakulteta, drugi vezano uz izmjenu statusa Hrvatskih studija iz Studentskog centra u odjel i treći vezan uz nelegalno zapošljavanje na Hrvatskim studijima. Ništa po tom pitanju napravila nije. Zašto? Ne znam.
Zahvaljujem kolegice. Slijedeća replika poštovani kolega Domagoj Hajduković. Izvolite kolega.
Hvala lijepa. Pa kolegice cjelovita Kurikularna reforma treba obuhvatiti sve razine obrazovanja i ponuditi cjelovita rješenja kao što ste rekli i sve skupine učenika. Dakle, cijela obrazovanja od predškolskog do srednjoškolskog i sve skupine učenika. „Škola za život“ s druge strane je kao što ste rekli eksperiment. Kao osoba koja je preživjela i kao učitelj i kao učenik nekoliko reformi mogu iz iskustva reći, sve što se provodi ovako ad hoc i da bi se provelo, neće zaživjeti, neće primiti korijen i neće dati rezultat. Pa valjda je „Škola za život“ djeco nemate udžbenik u drugom polugodištu, snađite se, nabavite ih. Reforma, jedina reforma koja postoji je piar projekt, ništa drugo. Ova Vlada i ova ministrica uporno žele nas uvjeriti da su stavili, pazite, na Golf jedinicu su stavili spojler i žele nam prodati to kao Passat, to ljudi jednostavno ne ide, to je samo šminka, to je samo površina ispod koje nema ničeg.
Zahvaljujem. Odgovor kolegice Glasovac, izvolite.
Ja bih podržala svaku logičnu intervenciju u obrazovanje i ne znam zašto se nije nastavilo putem koji je bio dobar, za koji imamo legitimitet, na kraju krajeva i HS i to je nacionalna hrvatska politika, strategija obrazovanja znanosti i tehnologije, druge nemamo, bolje nemamo. Njen sastavni dio je bio cjelovita kurikularna reforma, možda je ona trebala malo više pripreme, ona nije dovoljna da se netko njome pohvali u jednom mandatu, ali su opasne intervencije, ja razumijem nečiju potrebu da ostavi trag, da napravi nešto, da ostavi nešto iza sebe, ali u toj želji mogu se dogoditi greške koje će oštetiti generacije učenika i to moramo imati na umu, obrazovni sustav nije bilo koji sustav, to su djeca, tu moramo biti posebno, posebno osjetljivi i zbog toga mi je žao što možda u nekom čak i dobroj namjeri na početku dogodile su se greške koje će skupo koštati i kaos koji će dugo mnogi neki drugi ljudi morati sanirati i čistiti.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Uvažena kolegice Glasovac, vi ste u svom izlaganju spomenuli nastavnike, profesore, učitelje i lumen, znate kad se ide planinarit, oni koji planinare imaju svoju knjižicu i kako osvoje koji vrh dobiju pečat. A očito je i ministrica u smislu uključivanja učitelja da se dobije kvaliteta odlučila da i oni dobivaju značke, pa onda kako ko što napravi dobije značke, kad ste planinari, kad imate onu knjižicu punu pečata onda vas neko pohvali. Pretpostavljam da je i ovdje bila tema i želja da se nekog pohvali. Nema reforme, nema projekta, nema bez obzira što zovemo bez suradnje sa, u konkretnom slučaju, sa učiteljima, s profesorima, s nastavnicima, sve to čine ljudi, a ljudi su oni koji su jasno rekli ministrici Divjak što misle o lumenu i što misle o takvom načinu obrazovanja njih, ako su se tako odlučile obrazovat učitelje i nastavnike, kako bi to tek odlučila prema učenicima.
Zahvaljujem. Odgovor kolegice Glasovac, izvolite.
Ali kolegice Mrak-Taritaš, ministrica je imala ljude, znači nikada, ja ne pamtim kada se u RH toliko učitelji, nastavnici, roditelji, društvo, solidariziralo s nekom najavom promjene u društvu kao 2015., '16., '17. s kurikularnom reformom, ljudi su punili zagrebačke i trgove drugih hrvatskih gradova da bi rekli mi to želimo, u školama je vladao entuzijazam, 3.g. se do 2015.g. radilo s tim ljudima, oni su u to vjerovali, na tom valu je trebalo jahati, tim putem je trebalo nastaviti, a ne dovesti danas do toga da vam isti broj ljudi 3.g. poslije štrajka na istom tom trgu prosvjeduje, negoduje, bjesni jer ih ponižavate i jer ih omalovažavate, e za to stvarno treba biti znanstvenik i ekspert, od prijatelja napraviti neprijatelje i od obožavatelja i suradnika napraviti mrzitelje i one koji vas ne podupiru, evo to stvarno treba znati, svaka vam čast ministrice.
Zahvaljujem kolegice. Slijedeća replika poštovani kolega Milorad Batinić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice Glasovac, jedna sugestija, drugi put kad pišete predsjedniku vaše stranke što da govori u Saboru onda ga, oboružajte ga sa točnim podacima. Drugo, ono što bi želio naglasiti, vaše obrazloženje i ono pismeno i sada što ste vi predsjednik vaše stranke strateg SDP-a kazali, izrazit ću se nogometnim žargonom, to je upitno da li je za žuti karton, a ne za opoziv. Nadalje, pogotovo vi u svojoj raspravi bavili ste se osjećajima, odnosima između političara, političkih stranaka, e vidite, tu je velika razlika između vas i nas, mi se fokusiramo na sadržaj, na reformu koja se provodi, a vi se bavite jeftinim politikanstvom.
Zahvaljujem. Odgovor poštovana kolegica Glasovac.
Ajmo onda na argumente koji su dovoljni za crveni karton, sumnja u namještanje natječaja za nabavu mikrobit računala posebnom savjetniku predsjednice RH za STEM, od 25 milijuna kuna iz Europskih fondova, Europska komisija zbog neprihvatljivog i netransparentnog trošenja novca traži od nas da platimo penale, mi građani od 6,4 milijuna, milijuna kuna. Revizija upozorava 2.g. za redom ministarstvo da krši Zakon o lokalnim službenicima na način da na autorske ugovore i honorare isplaćuje 9,6% prošle godine i pretprošle 8,6%, od ukupnih izdvajanja za plaće u ministarstvu dozvoljeno je samo 2%. Ako ovo nije, a da ne govorim o netransparentnom plaćanju astronomskih cijena za metodičke priručnike, o tome će još bit govora, ako to nije dovoljno za crveni, onda ja ne znam kako vaš semafor radi.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Anđelko Stričak, izvolite.
Hvala. Kolegice i kolege, svjedočimo još jednom krajnje ozbiljnom opozivu jednog od ministara odnosno ministrice Vlade premijera Plenkovića. Naime, o tome nam govore statistički podaci, svega 23 zastupnika SDP-a je bilo spremno potpisati ovaj pamflet. Večeras ih je ovdje svega 10 spremno taj pamflet braniti, a u petak svega 5-ero će vas doći na glasanje o tom pamfletu. Znači govorimo, znači govorimo o jednom zaista ozbiljnom uratku, još jednom pokušaju opoziva jedne, jednog od ministra odnosno ministrice od strane SDP-a, svega 10-ero vas je večeras ovdje, 10. Hvala.
Zahvaljujem. Molim vas kolegice i kolege nemojte ometati kolege dok raspravljaju i nemojte im upadati u riječ. Odgovor, poštovana kolegica Glasovac. Izvolite.
Hvala. Nas deseta, ali ćemo raspravljati svih deset. Pretpostavljam da vas puno neće raspravljat, pretpostavljam da znam i zašto. Ali zato na glasanju u petak ćemo dići ručice čak i za ono u što ne vjerujemo i što potiho govorimo da se s time ne slažemo. To se zove politička trgovina, to se zove interesna koalicija, nažalost to je u politici dozvoljeno i to je ono čega smo se ovdje nauživali. Tako da ja uopće ne shvaćam poantu vaše replike u uopće ne shvaćam ni sebe zašto ja vama odgovaram na vašu repliku.
Zahvaljujem kolegice Glasovac. Kolega Saša Đujić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Glasovac, vi ste spomenuli ovaj famozni uradak u režiji HNS-a kao ovaj marketinški poduhvat u kojem je jedna slika s jedne strane, da, znam i tko je autor toga, ali gledajte dakle to najbolje oslikava rad i HNS-a i ministrice i tog resora. Dakle, taj uradak na kojoj je slika s jedne strane ministrice s druge tri kolege zastupnika i piše politikanstvo, gledajte to moja mala u vrtiću slažu takve sličice tamo, a to je razina rada ove ministrice i HNS-a i tog marketinškog poduhvata. Evo i kolega Batinić sada govori o politikantstvu, znači imali su trening jedan u ministarstvu kako će sada nastupati, ali gledajte da su barem pola energije toliko uložili u kampanju da učitelji prije tri, četiri mjeseca dobiju svoja prava, da im se povećaju plaće barem pola od tog napora, možda bi danas o ovome uopće ne bi raspravljali. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor kolegica Glasovac, izvolite.
Pa mene čak i ne smeta da ocjena da netko nas u politici zove politikantima, ali ono što mene smeta i gdje bih ja ispravila navod i onaj dio gdje je prikazana ministrica gdje piše profesorica i znanstvenica, e tu bih ja napisala politika. Ovo možda jest politikanstvo ili nije ovisi iz koje perspektive gledate, ali ministrica je definitivno političarka, ona od toga pobjeći ne može jer politika je ta koja donosi odluke, politika je ta koja kroji sudbinu. Ne može ona sebe proglasiti profesoricom i znanstvenicom, a glasa za proračun, glasa ili ne glasa. Da nije htjela glasati za proračun u kome nema povećanja za plaće učitelja i nastavnika, učitelji i nastavnici bi već odavno imali veće plaće. Ona ima moć, ona je politika. Tako da oni to što su ocijenili nas neke politikantima, to je njihovo potpuno pravo. Ali da sebe odbijaju priznati političarima, a koriste povlastice i moć politike, e to je već jedan drugi problem. A ona jest političarka.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Probat ću biti brz. Poštovana kolegice. Dakle govorite cijelo vrijeme o cjelovitoj reformi, ako sam ja dobro shvatio trebalo se još čekati, trebalo se još raditi, trebalo se odgoditi itd., i dalje i tako zapravo dođemo do onoga gdje smo danas gdje mi još uvijek kao građani čekamo, čekamo puno stvari, puno stvari se pitamo zašto. Kasne tableti, da, tableti kasne ne deset dana, mjesec, dva, kasne deset godina. Ali ajmo još dalje čekati, nije dovoljno jel, imamo vremena kao građani pa idemo dalje. Ono što je pitanje, da li ova reforma nešto napravila loše, gore, isto ili bolje, po vašem mišljenju je bolje, ali nije dovoljno dobro. Ok, vaše pravo. Državna matura, 2011. je bila 4. travnja, 2013. također u svibnju, nije svijet stao. Što se tiče udžbenika za Osnovnu školu Ive Andrića, da to su udžbenici za djecu koja pohađaju program po manjinskom programu, a u mandatu je bilo vlade i SDP-a i godinu dana se čekalo kada su išli novi udžbenici.
Zahvaljujem. Odgovor, poštovana kolegica Glasovac. Izvolite.
Prvo, tableti nisu reforma, ako ste na to, to nije zamišljena reforma. To je pomoćno sredstvo u provođenju reforme, čekati ne, čekati ne. Rekla sam da ste sveli nešto što je bila reforma na nekakav popust koji nosi u sebi tabletizaciju, uvođenje informatike, lumen i dio kurikuralnih dokumenata samo dio. Zašto kažem da to nije cjelovita kurikuralna reforma? Jer naprosto nije. Cjelovita bi bila da ste preuzeli i okvir nacionalnog kurikuluma i poseban pristup kurikuluma za djecu s teškoćama i darovite i poseban način praćenja vrednovanja ocjenjivanja, obuhvatili umjetničko obrazovanje, obuhvatili predškolski odgoj, tako je bila zamišljena reforma. Sve svima na svim razinama jednako u etapama. Ali vi niste, vi ste kao u supermarketu uzeli ono što vam paše, odbacili ono što mislite da nećete moći provesti, procijenili da je teže ili ne znam kojom ste se logikom vodili, to nije reforma, a još manje cjelovita kurikularna reforma, to je vaš pokus gdje su kunići nažalost djeca.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovana kolegica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Kolegice Glasovac, vi jako dobro znata da ministrica nije i ne može biti kriva za probleme na početku školske godine, a vezane za pomoćnike u nastavi. Pa ne može ministrica biti odgovorna ako neka škola nije na vrijeme dostavila dokumentaciju. Upravo to se dogodilo na početku školske godine ako ste zaboravili, a dokumentaciju škole nisu mogle na vrijeme neke i predati jer je nisu imale. Ne znam da li to znate. Bilo bi dobro da ste malo pročačkali po tome pa da ste vidjeli koliko je djece bilo i još za vrijeme vašeg mandata kada je ovo bio pilot projekt, koliko je djece bilo da uopće nisu imali pravo na pomoćnika u nastavi. E sada kada je došao pravilnik jednom se i tom moralo na neki način riješiti.
Zahvaljujem. Odgovor, poštovana kolegica Glasovac. Izvolite.
Kolegice Lukačić znam ja, a znate i vi kako sam ovdje pretprošle školske godine apelirala da nisu plaćene isplate pomoćnicima u nastavi na početku školske godine. Sutradan uplaćeno. Tko je uplatio? Ministarstvo. Kako nije ministarstvo odgovorno? Je, ministarstvo je kasnilo, kada smo ih prozvali ovdje vi ste se malo ljutili na mene, ali mi smo misiju odradili, ljudi su plaćeni. Prošle godine ako govorimo o dostupnosti pomoćnika djece, ako na to mislite ministričinom odlukom su njenog, povjerenstvo je poništavalo pojedina odluke povjerenstava na nižim razinama koje određuju primjerni oblik školovanja i na taj način uskratilo pomoćnike nekoj djeci. To nije normalno. Ili onda ukinite županijska povjerenstva ili ujednačite kriterije. Kako mogu dva stručna povjerenstva na dvije razine, jedno procijenit da dijete ima pravo, a ministričino onda to poništi. Znamo vi i ja jako dobro, o čemu mi govorimo i da tu škare i sukno drži naša ministrica.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovana kolegica Ines Strenja. Izvolite.
Zahvaljujem. Obzirom da sam učestvovala u dva opoziva i znam što je pripremat se mogu vam reći da ste bila jako dobra, jasna i vidi se da da dobro poznajete ovu materiju. Nadovezat ću se na ono što ste vi govorili, a pročitat ću jedan tekst. Jer očito da oni nisu čuli onih 40.000 ljudi koji su jasno rekli, ne samo govorili o povišici, nego jasno rekli da ova reforma nije dobro osmišljena, način na koji se provodi nije dobar i posebno se osvrnuli na netransparentnost utrošenog novca. A onda ću vam pročitat, tema o sredstvima koja su pojedinci dobili za sudjelovanje u eksperimentalnom programu „Škola za život“ jest tema o kojoj zaista nemam dovoljno informacija, kaže jedan, niti znam tko od stručnjaka sudjeluje, niti koliko je novca i za što dobilo ili će dobiti, ono što vam mogu reći iz svog ministarskog iskustva je da je najbolji način da prekinete glasine o navodnim isplatama 150.000 kuna i više pojedincima koji sudjeluju u različitim aktivnostima u „Školi za život“ taj da javno objavite tko sve radi na kojim aktivnostima i koliko novca za svaku pojedinu aktivnost dobiva ili će dobiti [[Upadica: Zahvaljujem.]] pri tome naravno mislim i metodičke priručke, priručnike, to je rekao kolega Radovan Fuchs. Molim vas da to komentirate.
Kolegice ja bih vas lijepo molio, pripazite malo na vrijeme, molim vas kolegice. Izvolite Sabina Glasovac.
Da, znam kolegice Strenja da je to rekao gospodin Fuchs, ali gospodin Fuchs nije samo bivši ministar, on je sada posebni savjetnik premijera za obrazovanje i koordinator ekspertne radne skupine, a ekspertna radna skupina vam je ona skupina na čelu koje je svojevremeno bio Jokić koja je ključna, krovna za nadgledanje smjernice i provođenje cjelovite Kurikularne reforme. I da, pisalo je i očekujem da se to ovdje opovrgne da su neki odabrani netransparentno učitelji i nastavnici dobili za jedan priručnik, recimo jedna nastavnica 205.175,63 kuna za jedan priručnik. Gospodin Ljevak, dugogodišnji nakladnik kaže da je tržišna cijena priručnika, inače iznosi od 5 do 20.000 kuna neto uključuje autorski honorar, uređivanje, lekturu, korekturu, grafičko oblikovanje, tisak, digitalnu podršku. Ne znam što se ovdje događa.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Ivan Lovrinović. Izvolite.
Imam pitanje za kolegu Bernardića. Prije toga da izrazim ispred stranke Promijenimo Hrvatske podršku ovoj inicijativi za smjenom, ali želim nešto reći da mi je jako žao da je upravo SDP godinama držao sa sobom jednu stranku HNS koja je klijentelistička i da nije to vukao mi bi sad bili doma i ne bi uopće o ovome raspravljali. No, konkretno pitanje kolega Bernardić. Smatrate li da jedna klijentelistička stranka putem ovako snažnog PR-a može se transformirati u prosvjetiteljsku stranku pod blagoslovom premijera Plenkovića? A mi znamo o kakvoj je stranci riječ. Da li vi mislite a je to moguće, koji je smisao ovako snažnog PR-a koji plaća se iz proračuna da se sad želi znači HNS pred očima javnosti prikazati jednom prosvjetiteljskom ovaj strankom, a mi znamo da oni vode ključne firme JANAF, HEP, Ministarstvo zaštite okoliša, pa to je čudo jedno. Dakle, evo.
Zahvaljujem kolega Lovrinović. Samo da vas podsjetim vi ste replicirali poštovanoj kolegici Sabini Glasovac. Izvolite kolegice Glasovac, odgovor. Kolegice Glasovac jel želite odgovoriti? Izvolite.
Kolega Lovrinoviću, iskreno ne mislim ništa, o HNS-u će sve reći njihovi birači, a o ministrici je dosta toga već rečeno 25. studenog na Trgu bana J.Jelačića, ne samo od učitelja i nastavnika nego i svih onih koji ih podržavaju, solidariziraju se s njima. Ne samo u namjeri da im se poboljšaju uvjeti rada, nego i u namjeri u tome da Vlada RH i ministarstvo ima bolji odnos prema obrazovnom sustavu i da počne pravednije raspoređivati društveno i državno, državno bogatstvo, a ne kako je to činila do sada. Znači oni koji kreiraju budućnost trebaju biti više na listi prioriteta. To je ono kako sam ja shvatila između ostalog i poruke s Trga bana Jelačića iz studenog.
Zahvaljujem. Očitovanje Vlade, poštovani predsjednik Hrvatske vlade gospodin Andrej Plenković. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovane dame i gospodo, zastupnice i zastupnici, kao što smo i u našem pismenom očitovanju kazali, Vlada je odbila navode iz prijedloga za pokretanje pitanje povjerenja ministrici Divjak istaknuvši kako nema osnove za izglasavanje nepovjerenja. Kada se i iz ove rasprave, a i iz vašega podneska nastoji rezimirati o čemu je u biti riječ, riječ je o dvije teme. Jedna je reforma obrazovanja, a druga je pitanje štrajka kojeg smo imali prije nekoliko tjedana, odnosno sad već više od mjesec i pol dana. Što se tiče reforme obrazovanja kazao bih kako je to jedna od onih ključnih strukturnih reformi za hrvatsko društvo, za sve sazive Hrvatskog sabora pa i Vlade i na tom procesu ćemo ustrajati. Dapače, riječ je o strukturnoj reformi resora koji je mnogo godina bio i zanemarivan, a ocjene koje smo dobili u ovim izvješćima Europske komisije na koje se ovi predlagatelji nerijetko pozivaju su pozitivne o reformi obrazovanja. Treba i to kazati. Što se tiče stava ove Vlade oko strateškog iskoraka u obrazovanju on je jedinstven, bez obzira tko je od aktera u parlamentarnoj većini. Zašto? Zato što moramo napraviti iskorak i kako bismo povezali naš obrazovni sustav sa praktički tržištem rada u budućnosti, to je jednadžba koju moramo riješiti za dobrobit naše djece, naše konkurentnosti i našeg pozicioniranja i u RH i u svijetu. Što se tiče konkretnih podataka, jedan koji je dosta bitan, u 4.g. mandata naše Vlade proračun Ministarstva znanosti i obrazovanja povećan je sa 13,8 milijardi na 18,6 milijardi kuna, ako se negdje prioriteti reflektiraju, reflektiraju se vjerojatno u izdvajanjima, ovo je povećanje od 35% proračuna, iskorak bez presedana u bilo kojoj Vladi RH. Reforma školstva, što je bit ove reforme? Bit ove reforme je napraviti ne od te reforme političko pitanje nego težiti ka političkom konsenzusu, pa možemo slobodno reći i svjetonazorski i različitih aktera u parlamentarnoj većini i nastojeći postići konsenzus. Ako postoji jedan element koji je dodana vrijednost ovoga procesa onda je bez ikakve dileme usvajanje konsensualno 40 novih kurikuluma, 40 kurikuluma koji su uvažili i pomirili različite pristupe i mišljenja i stručnjaka, ali i političke pristupe, izrazito važno, to je bitna razlika ovih kurikuluma u odnosu na onu situaciju koju smo imali 2016.g. na proljeće, što je smisao u onim dijelovima obrazovanja koji imaju entitetski karakter, o tome sam često govorio, važno je da kod naših učenika na vrijeme, kroz obrazovni sustav, što bolje, što kvalitetnije damo mogućnost da steknu znanja o našoj povijesti i našoj kulturi, našem jeziku, našem identitetu, našim tradicijama i našim vrijednostima, a da istodobno kroz obrazovni sustav steknu široka opća i posebna znanja koja će njima biti korisna u životu, to je smisao ove reforme i tom metodologijom koja je nova, koja se bazira na kompentencijama za cjeloživotno učenje, na povećanju i funkcionalne pismenosti i povezanosti obrazovanja sa interesima i potrebama i mogućnostima učenika i u konačnici, kao što sam rekao, društva i gospodarstva. Da ne nabrajam brojne zakone koje smo donijeli, od Zakona o odgoju i obrazovanju i njegove izmjene, Zakona o strukovnom obrazovanju, Zakona o obrtu koji je također povezan 25 strukovnih škola, Regionalni centri kompetentnosti izdvojili velika sredstva, nedavno 4 ugovora vrijedna 105 milijuna kuna, sve su to napori koji jačaju naš obrazovni sustav. U mandatu naše Vlade nikad veća izdvajanja i za hrvatsku znanost, sve je to jako važno + naglasak na STEM područjima koja su izrazito bitna, ali ne zanemarujući društvene discipline, to je okvir u kojem radimo. Kada je riječ o pitanju štrajka o kojem je bilo puno riječi, dakle da tu stvari svedemo i ogolimo ih do kraja. Što je na kraju ostvareno? Na kraju smo došli upravo do onoga što smo mi kao Vlada sindikatima predložili odmah, dakle ja sam sa ove sabornice podnoseći Izvješće o stanju u RH kazao da ćemo nastaviti našu konzistentnu politiku povećanja plaća kroz dodatke temeljnom kolektivnom ugovoru, ova Vlada ima trek rekord, a to je da smo povećali plaću do sada ukupno gledajući sa ovim modalitetom 2+2 za javne i za državne službenike, a na njih se ovo odnosi, svi su na to pristali i potpisali, za 18,3%, nema niti jedne komparativne situacije da su plaće državnom i javnom sektoru narasle za 18,3% u mandatu jedne Vlade. Povrh toga od 18,3% prema svima, dogovorom sa sindikatima u domeni obrazovanja došli smo do formule da će njima povećanje u listopadu ove godine biti 23,5%, dakle neko ko je imao plaću x u listopadu 2016. na kraju mandata ove Vlade njegova plaća će biti 23,5% veća, to je ogromno povećanje i to je, pa ako hoćete i zajedničko postignuće i Vlade i sindikata, o tome moramo vodit računa, dakle nema razloga za nezadovoljstvo, prosvjedovati protiv Vlade koja povećava plaće, to govorim zato što ova inicijativa dolazi od stranke koja kad je bila na vlasti nije povećala plaće, dapače 2013. je smanjivala, smanjivala, dakle vrlo je važno da i javnost, a i naravno, članice i članovi sindikata imaju to na umu, dakle imate Vladu koja vam konzistentno povećava plaće u odnosu na onu koja je smanjivala, al apsurdno štrajkate. Što je formula? Gdje je bio prijepor? Da li koeficijent ili dodatak na granski kolektivi ugovor? Pravnička vrlo jednostavna logika koja nas je vodila u svemu ovome radi sigurnosti druge strane u pregovorima, a to su sindikati, mi smo stalno tvrdili korisnije je, bolje, učinkovitije da se to povećanje regulira dvostranim sporazumom koji obvezuje i jednu i drugu stranu i ne može se jednostrano mijenjati, više puta smo to nastojali objasniti i čak na kraju kad smo se dogovorili eto zbog te psihoze o koeficijentima, donijeli smo povećanje koeficijentova koje samo, da budem vrlo plastičan, u slučaju neke ekonomske krize Vlada kao što se činilo, jednostranim aktom mijenja koeficijente bez da se konzultira sa socijalnim partnerima, viša sila, mijenjamo koeficijent, plaća se smanjuje, dakle nejasno je bilo svo ovo vrijeme zašto stvarati psihozu, prosvjede, koeficijent ili ne, hoćemo preživjeti ili nećemo, riječ je o iznosu koji je bitan, no i to smo apsolvirali, to je sada iza nas za razliku od nas i ovaj slučaj sa sindikatima kao i onaj koji je bio na drugoj temi koju smo imali u proljeće kako se koji izbori približavaju tako se mobiliziraju ničim izazvani eto baš slučajno svi da najedanput budu prosvjedi 2013. je bila zanimljiva godina za vas iz SDP-a, vi ste tada donijeli zakon kojim ste uveli odlazak u mirovinu do 67. godine, do 67. ste uveli vi, čak vam je kolega iz HSU-a tad bio zamjenik ministra rada, znači do 67. ste uveli vi. Ovdje ste smanjivali plaće profesorima, a sada ste u protekloj godini dva puta podržavali prosvjede kao da ste pali s Marsa i da o tome ništa ne znate. To javnost naravno ne zna, to se slabo prenosi, to se izgubi u masi šumova, to se nastoji prekriti smiješnim okvirima i floskulama o šepurenju ili o ne znam čemu, ali to je istina. Istina na kraju ostane. Neki kroničar kao što prati bauk iz Maloga mista to bi sigurno zabilježio, on bi to zabilježio, on zna da je to tako i on zna u čemu je bit ove vježbe i o čemu se radi. Stoga, vodeći računa o tome da je reforma pozitivna i da stvari idu bolje nego prije, da smo ostvarili konsenzus različitih svjetonazorskih aktera, da smo povećali plaće, da smo izdvojili veća sredstva, da ćemo nastaviti približavati naše mlade budućem tržištu rada trebamo nastaviti posao koji radimo. Hvala vam.
Zahvaljujem. Raspravu nastavlja odnosno iznošenje očitovanja ministrica Blaženka Divjak. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedavajući. Poštovane zastupnice i zastupnici Hrvatskog sabora. Jedino što je suvislo u ovom prijedlogu za opoziv je prva točka, a ona kaže da sam ja za ministricu imenovana voljom i ovoga Sabora prije dvije i pol godine i da je moj prioritet bila onda i sada kurikularna reforma. Istina, HNS je otvorio prostor da ne stranački tim dođe u Ministarstvo znanosti i obrazovanja, a jednako tako je otvorio prostor da mi u sklopu nacionalnog plana reformi Vlade dobijemo sve ono što je potrebno kako bismo sada s ponosom mogli kazati da je kurikularna reforma u svim školama u RH. Pri tome smo se stvarno rukovodili politikom kontinuiteta. Nismo rekli kao neki ranije sve ono što je prije nas ništa ne valja, nego smo uzeli ono što je bilo pripremljeno, također smo uzeli u obzir sve ono što je možda bilo i poluproizvod i to mi znamo, ali smo jednako tako nastavili unapređivati cijeli proces i radili kako bismo sada mogli dobiti ova izvrsna izvješća Europske komisije. A što smo zategli? Zatekli smo strategiju, to je dobra podloga, zatekli smo i puno polugotovih kurikularnih dokumenata i to je dobra podloga, ali to je samo hrpa papira ako ne postoji sve ono drugo što je potrebno da se reforma provede, zatekli smo i puno ideoloških pitanja i prijepora. I sada kada smo kod cjelovitosti, to možemo na različite gledati, ali ja ću reći da vi niste u četiri godine uspjeli čak niti izmijeniti zakon koji bi vam omogućio da kurikularnu reformu dovedete u škole. A spomenut ću da je posljednja izmjena tog zakona bila u prosincu 2014. godine i niste se sjetili iako je strategija već bila donesena da podlogu stavite u zakon. Toliko o cjelovitosti. Jednako tako niti kune u projektnome smislu niste stavili u europske fondove i jeli to cjelovito, jeli to onda cjelovito? O edukacijama učitelja i nastavaka uopće ne treba niti govoriti jer to nije bilo ni započeto. Međutim, mi smo svejedno uzeli u obzir i to tako treba politikom kontinuiteta sve što bilo pripremljeno i nastavili raditi na tome. Gdje smo sada? Pa imamo tri izvješća, pozitivna izvješća Europske komisije. Ja sam čula neke od vaših eminentnih članova da kažu da to nije relevantno, a istovremeno iz tog istog izvješća ste baš danas u sabornici uzimali ono što vama odgovara, a ovdje su se valjda zabunili, ono gdje vam odgovara se nisu zabunili, dakle to vama nije relevantno. A tamo se našu reformu naziva ambicioznom i rađena je prema planu. Treba to pročitati. I to je dobra referenca, a ne rekla kazala i izvadci iz različitih novina, tako se referencira. Jednako tako bi se mogli referencirati na roditelje, 7.500 roditelja, 90% svih roditelja djece koji su sudjelovali u eksperimentalnom programu preko 80% njih je kazalo sretan sam zadovoljan sam što je moje dijete u eksperimentalnom programu. Vezano uz status zaposlenih u obrazovanju, plaća će porasti 25% u tri godine. Da, istina je ja sam digla ruku za proračun i stvarno sam radila na tome da ne samo da se podigne plaća učiteljima i nastavnicima nego i drugi materijalni uvjeti. A ovdje sjede naravno ljudi koji su digli ruke da se plaća učiteljima i nastavnicima u njihovom mandatu smanji, to treba isto uzeti u obzir. Također smo uveli po prvi puta nagrađivanje najboljih, 510 najboljih učitelja, nastavnika, ravnatelja prošle godine je bilo nagrađeno, bit će i ove godine. Novi suvremeni uvjeti napredovanja, status službene osobe, administrativno rasterećenje. I ono što ipak treba uzeti u obzir kada govorite o tome štrajku došlo se do kvalitetnog kompromisa, a štrajk prema riječima sindikalnih predstavnika je zapravo bio rezultat zaostajanja plaća kroz dugi niz godina, a posebno u periodu od 2012. do 2014. Prema tome, treba se pitati ko je digao ruke za to da uvjeti rada u školama budu bolji, da plaće budu bolje, da materijalni status bude bolji, a tko je radio cijelo vrijeme suprotno, a sad naravno pametuje u tome dijelu. Evo, hvala vam lijepa.
Zahvaljujem poštovanoj ministrici. Imamo replike na izlaganje predsjednika Vlade RH, prvi se za repliku javio poštovani kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Poštovani g. Plenkoviću, moram priznat da mi je žao i razumijem vas, pa skoro svaki mjesec morate branit nekog od ministara, vaša početna postava, nema već pola ministara, dakle dali su ostavku itd., pa vidite, ovdje je riječ o tome da je u sustavu obrazovanja oko 70 000 učitelja, nastavnika, profesora, pa nisu oni mjesec dana štrajkali bez veze, znači nije samo riječ o plaći, vi ste napravili neku povišicu i to je u redu i to je, dobro ste napravili. Međutim gledajte, ali oni su poniženi, to nije, ni to nije dovoljno, vidite njima smeta što nisu cijenjeni, nisu više sigurni u učionici, njima smeta i oni vide da ste vi prepustili prevažan segment obrazovanja jednoj stranci koja to ne zna raditi, pazite, pa ne može se preko noći klijantelistička stranka pretvoriti u prosvjetiteljsku. Zašto ste to premijeru dopustili? To je prevažno. Jesu li vas ucijenili? Napravite tu nešta, ne smije jer ako tu promašimo najviše smo [[Upadica: Zahvaljujem]] najgore smo promašili za budućnost.
Zahvaljujem kolega. Odgovor predsjednik Vlade, izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Lovrinović, ja sam razumio da ste vi možda nas malo i podržali, vi ste rekli da je dobro da smo mi tu nešto napravili, a to nešto je da su plaće veće u mandatu naše Vlade za ljude iz obrazovanja, dakle i vašeg resora, vaše specijalnosti, veće za 23,5%, ja mislim da to nije tako loše, to nije tako loše podić plaće 23,5%, a opće ne govorim o eventualnim povećanjima plaća zbog efekata različitih valova poreznih reformi, možda to i nije tako loše, dapače, možda je to dobro. Što se tiče ukupnog statusa, respekta, digniteta učitelja, nastavnika, profesora, što se tiče Vlade, on je maksimalan, maksimalan s punim poštovanjem, zato i kreiramo te veće uvjete. Što se tiče sigurnosti, apsolutno, zadaća ministrici Divjak da učini sve da eliminiramo bilo kakve neugodne situacije koje naši nastavnici i profesori mogu imat, a nažalost ih ima, nažalost ih ima.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi premijeru, vi ste čovjek koji je obišao cijeli svijet, diplomata ste, pa možete li mi reći od Galapagosa preko Kine, Amerike, navedite mi jednu svjetsku državu gdje je reformu obrazovanja uspješno provela politička stranka koja ima 1% i politička stranka koja je prevarila birače iz jednoga tabora koji je glasao sasvim suprotno i koji su postala apsolutno, nisu relevantni. Međutim, ja znam da ovo ovdje nema nikakva reforma, ovo je tabletizacija RH tj. škole, a vama ću postaviti jedno jednostavno pitanje na kraju tj. vama i ministrici, recite hrvatskoj javnosti ministrice i vi premijeru gdje točno i na kojoj stranici vas Europska komisija hvali jel vidim da je za piar puno potrošila ministrica para, ja ću vam dati, nisam najbolji s engleskim, al sam stručnjake pitao da mi kažu gdje se to nalazi, pa ću vam dati [[Upadica: Zahvaljujem]] pa … [[Govornik se ne razumije]] ako nađete ćete nam pokazati i prevesti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Slaven Dobrović, izvolite. Hoćete odgovarat? Izvolite predsjednik Vlade. … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se]] Zahvaljujem, slijedeća replika poštovani kolega Slaven Dobrović, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, znanost i istraživanje je najbolji motor za pokretanje društva, razvoja, za generiranje rasta, to znamo svi i to ste vi također prihvatili i praktično stavili u provedbu jer ste imenovali posebno stručno povjerenstvo još početkom 2017. za provedbu strategije obrazovanja znanosti i razvoja, kasnije krajem godine ste se stavili i na čelo tog povjerenstva jer ste to očito držali važnom i to je dobra stvar. Međutim, nakon svibnja 2018. kada se zadnje što sam ja uspio čuti o akcijskom planu za provedbu te strategije nismo više mogli čuti ništa, zanima me kako to da je nestala ta opredijeljenost za jedan strateški pristup ovom vrlo važnom sektoru?
Zahvaljujem. Odgovor predsjednik Vlade, izvolite.
Mogu sada, mogu malo, evo hvala, poštovani zastupniče Dobrović, vidim da se vi sjećate i rada posebnog stručnog povjerenstva, sjećate se strategije iz 2014. i Sabora, sjećate se i akcijskoga plana koji je usuglašen od strane članova povjerenstva u cijelosti, dorađen, verificiran i ministarstvo ga je pripremilo. Element koji je inače problematičan u cijeloj strategiji, a to će se sjetit ovi koji su bili u Vladi u to vrijeme je da nam je najtanji aspekt te strategije koju je ovaj visoki dom usvojio, njene financijske implikacije, financijske implikacije koje se doslovno broje u milijardama, u milijardama i ako ima jedna slaba točka u tako velikoj obimnoj strategiji onda je to taj element. Sličnu sudbinu kada gledate procjenu financijskog učinka u tehničkom pogledu s kuta Ministarstva financija je upravo isti taj element, zato akcijski plan postoji, a nedorečenost i oko troškova sprječavaju da se i formalno usvoji.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Arsen Bauk.
Da je, prije nekoliko aktualaca mi smo predsjednika Vlade pitali zašto ste smijenili ovog ministra, zašto ste smijenili jednog po jednog i vi ste nam pola sata u kumulativi, niste htjeli objasniti zašto ste ih smijenili, a sada ste nam 10 minuta objašnjavali zašto nećete smijeniti ministricu Divjak. Da je bilo koji član HDZ-a u Vladi izjavio da je sustav u potpunoj blokadi kao rezultat igre moći sindikata i premijera, a da je svoje ostale kolege nazvao nezrelim osobama letio bi iz Vlade odmah, a iz HDZ-a možda. Sedam ministara ste smijenili, niste nam objasnili zašto, sedam svojih članova ste izbacili zbog pisanja u Whatsapp grupi, a ministricu iz HNS-a niste smijenili jer ne možete. Dakle, to je igra nemoći vaše, ne možete smijeniti njih jer ne bi bila Vlada. Prema tome, ostaje samo kad idemo na naše susjedne otoke na Vis da onaj grafit samo napišete „svoje mijenjamo, tuđe ne smijemo“. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor predsjednik Vlade, izvolite.
Ja vidim da je zastupnik Bauk sav u brojevima, da sve računa, sve broji i sve pamti. Ono što je u ovom trenutku bitno i meni je drago ste vi kao SDP pokrenuli ovu inicijativu protiv članice Vlade koja je tu u kvoti HNS. On će imati jedan dobar politički efekt. On će zbližiti HNS sa HDZ-om. Jel to vama bilo u interesu? Pa ja vidim da vi podržavate ovu koaliciju. E, jel tako … [[Pljesak]] e to je dobro, to je jedan efekt i ja baš razmišljam kako da nađemo neki kut da pariramo ovoj kreativnosti sa brojevima i sa sloganima i vidim da ste zapljeskali da sam vam našao pravu mjeru. Hvala vam.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Domagoj, izvolite kolega.
Gospodine potpredsjedniče riskirat ću da dobije opomenu, ali ne mogu se suzdržat. Gospodine premijeru znate kako članovi HDZ-a počinju svoj dan „Dragi bože sa nebesa riješi nas HNS-a“. Hvala.
Zahvaljujem kolega Bauk. Zbog korektnosti sam vam dao riječ i sad vam isto zbog korektnosti dajem temeljem Članka 239. opomenu. Slijedeća replika poštovani kolega Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine Plenković evo, kolega Bulj me preduhitrio ja bih isto volio da nam nađete u tom izvješću točno gdje se to tako strašno hvali ova reforma. Jer koliko znam jako dobro baratate engleskim i francuskim na kojem se pišu originali, ja nisam našao nikakve velike laude toj reformi osim da je ambiciozna. Jedino to se i kaže. E sad, „Škola za život“ rekli ste da je reforma, to nije reforma, pogotovo ne strukturna. To je eksperiment, a koliko cijenite učitelje mislim da vam dovoljno pokazuje podatak jedne profesorice hrvatskog jezika koja je provodila eksperimentalno „Školu za život“ u jednoj od slavonskih županija, jedna od tri u svojoj županiji, 6 mjeseci je radila, a znate li koliku je naknadu dobila za to, 129 kuna i 28 lipa. Hoćete još jedanput slovima stodvadestidevet kuna i dvadesetiosam lipa, e toliko se cijene učitelji i zato su štrajkali. Odnosno to me podsjeća na neke kvalifikacije također izrečene ovdje, pošto kolo mozga. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor predsjednik Vlade, izvolite.
Pa evo budući da vidim ni vi, a ni zastupnik Bulj niste bili u stanju pronaći kako komisija gleda na napredak u procesu obrazovne reforme, to vam je u onom istom čuvenom izvješću na koje se pozivate na onu jednu rečenicu koja govori o tome kako treba suzbijati korupciju na lokalnoj razini i u društveno većinskom državnom vlasništvu. To je to isto izvješće, samo bi bilo dobro da ga netko pročita. Jer kao što niste čitali ni ono, nego su vam izvukli drugi analitičari pa ste vidli članak u novinama, pa ste onda krenuli to u okvirima vašima prepričavat, tako niste čitali ni ovo. Pogledajte izvješće, imate posebno izvješće o obrazovanju i čak što je najvažnije ne treba prevoditelj. Zastupniče Bulj ima i na hrvatskom, mi smo članica, službeni jezik, evo lijepo dokument na hrvatskom bez problema, a u preglednoj tablici vam se točno izdvaja kako smo na dobrom tragu sa reformama u sustavu obrazovanja. Dokumentirano, objavljeno na internetu, svima dostupno, prosvjetljujuće.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Anđelko Stričak. Izvolite.
Poštovani premijeru u očitovanju Vlade naveli ste da je povećano ulaganje u opremanje škole i to za 438 puta u odnosu na 2013. godinu, ali bez obzira na ta povećanja daleko bitniji su centri kompetencija. Na području Varaždinske županije gradit će se dva. U sklopu medicinske škole i u sklopu poljoprivredne škole u Vinici. Već su potpisani ugovori odnosno dobivene odluke za financiranje infrastrukturnih radova u iznosu od 30 milijuna kuna za svaku školu, a još se predviđa po 50 miliona kuna za programske komponente. To znači da samo po ovom jednom projektu na područje Varaždinske županije dolazi 160 milijuna kuna. Na tome vam čestitam i zahvaljujem na obilasku općine Vinica. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor predsjednik Vlade, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče Stričak, ja uvijek sa velikim veseljem odlazim u općinu Vinica i drago mi je da ste pohvalili ova ulaganja i centri poput kompetencije koji se upravo tamo rade, možda to nije toliko mrsko ni potpredsjedniku Vlade, ali ja znam da je naročito drago načelniku općine, pa ga ja vas molim pozdravite.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike za poštovanu ministricu. Prva replika, poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja još nisam dobio točan odgovor niti od svih stručnjaka koji se bave s ovim nisam vidio da je iti jedan rekao da se ovdje nalazi pohvala jel ministrice možete li reći koliko PR vaš košta, a vidim da su to članci da se vas hvali, a u biti reforme su to je pilot, radi se o pilot projektu gdje se konstatira da su pripreme u tijeku nekih reformi i to je to, ambicioznih reformi koje ste vi najavili. Nikakva pohvala nema, ja to premijeru govorim koji nisam najbolje sa stranim jezikima, vi govorite pet, šest jezika ali ste prisiljeni, pa nemojte braniti ministricu, znate šta vam je radila. Branite je jel morate, morate jel vas nema, na karti vas nema, vas nema na karti, znači političkoj morate je štiti. Nemate hrabrosti, di vam je junaštvo razrješenje? Odala vas je ko Pinokia za nos, organizirala štrajkove, prosvjede protiv Pave Barišića vašega kojega ste vi branili, s ulice je doveli za ministricu.
Zahvaljujem kolega Bulj. Odgovor, ministrice izvolite.
Hvala vam. Gospodine zastupniče, iako je teško odgovoriti na ono što ste vi sada na kraju rekli ja ću se samo referencirati na ovaj prvi dio. Dakle, naravno da u pregledu obrazovanja i osposobljavanja na hrvatskom je jeziku za 2019. godinu odmah u glavnim prednostima znači za 2019. godinu piše da je tijelu projekt kurikularne reforme i ambiciozne pripreme za njezinu potpunu provedbu kao što se i provode reforme strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, to je jako važno. To je jako važno, kao što i dalje u nastavku se posebni osvrt stavlja na to koliko se stavio naglasak na samu pripremu. Ako to usporedimo s time što ste vi i MOST stavili u svoj program rada onda je to vrlo zanimljivo zato jer u vašem programu rada piše doslovno, zaustaviti, pokrenuti proces trenutačne kurikularne reforme, znači to je program rada na kojem ste vi radili, tako da mi je drago da ste se sada predomislili.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovana kolegica Ines Strenja. Izvolite.
Poštovana ministrice. To što je pisalo naravno jer je bilo apsolutno neprihvatljivo da se frontalno krene u reformu jer je potrebno proći taj pilot projekt i početak, a nakon toga ići u frontalnu pripremu što se tada namjeravalo. Ali vi ne znate iščitati taj dokument jel tad niste bili u Vladi i niste bili upoznati, ali oni s kojima sjedite da. Ono što me zanima 17.9. donijeta vam je peticija učitelja koji vas mole da se prestane sa anonimnim prijavama. 8.123 učitelja su to popisali i traže da se izmijeni Zakon o prosvjetnoj inspekciji. Do danas ih niste primili, vaši pomoćnici, dopomoćnici, šefovi kabineta ali niste ih primili vi. Oni zaslužuju da napokon s njima razgovarate jer je dosta anonimnih prijava. Dakle time ste ponizili profesore jer dovodite ih u situaciju presumpcije krivnje, oni kažu da treba prijaviti, treba prijaviti imenom i iza toga stajati. Postoje samo iznimke kada se radi o korupciji kada to treba biti anonimno, sve ostalo radi digniteta učitelja prijava mora ići sa imenom i oni to od vas traže. Vi ste trebali njih primiti na razgovor i pod hitno izmijeniti mogućnost anonimnih prijava. To vam je bila jedna od velikih primjedbi tokom onih 40.000 glasova koji su tražili promjene i pravilan pristup nastavnicima u Hrvatskoj.
Kolegice Strenja, zaista ja bih vas lijepo molio da pripazite, već ste jednom pretjerali i zamolio sam vas i vi opet. Ali dobro, dama ste pa onda nećemo. Izvolite ministrice.
Poštovana gospođo zastupnice. Ja stvarno moram priznati da ne razumijem i ni sada niti onda ne bih razumjela zašto bi neko pristao biti dio procesa koji zaustavlja obrazovnu reformu. Dakle tu smo na čisto. A u čijim i u ime čijih interesa se radi, o tome također možemo razgovarati. Ja vam mogu citirati vašeg zastupnika koji je kada je bila rasprava o udžbenicima, Zakonu o udžbenicima doslovno prepisao i čitao pamflet jedne velike nakladničke kuće, toliko o interesima tko brani čije interese. A sada naravno anonimne prijave jasno da razgovaramo o tome i sindikati su članovi povjerenstva koje radi na izmjenama Zakona o prosvjetnoj inspekciji.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice Strenja ja vas lijepo molim nemojte upadati u riječ. Imamo povredu Poslovnika, izvolite kolega Sladoljev.
… [[Govornik naknadno uključen.]] laž, dakle neistinu, dakle prozvala je pamfletom izjavu jedne sudionice javne rasprave koja je sama rekla kada su je novinari pitali da li ima protiv toga da jedan zastupnik iznosi nešto u saborskoj raspravi rekla je da nema ništa protiv. Dakle ona je sama to rekla i napokon [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] dakle izrekli ste laž.
Zahvaljujem kolega Sladoljev. Mogli ste kasnije u raspravi iskoristiti mogućnost replike, a ne zloupotrebljavati institut povrede Poslovnika jer nigdje u povredi Poslovnika na članku na koji se vi pozivate ne navodi se da netko govori neistinu, odnosno kako ste vi nazvali laž. Dakle, ja vas molim da ne koristite više institut povrede Poslovnika, ne zloupotrebljavajte. Prelazimo na sljedeću repliku, poštovani kolega Anđelko Stričak. Izvolite.
Hvala. Ministrice, dolazite iz Varaždinske županije i poznato vam je da uoči svakih županijskih izbora postoje dvije poznanice, a to je simbol županije, grb i zastava i tko će biti pročelnik za prosvjetu, kulturu i šport, a to je od 90-ih g. Miroslav Huđek. I upravo zbog tog jednog kontinuiteta, Varaždinska županija je po obrazovanju pri samom vrhu. Naime, 94% učenika pohađa jednosmjensku nastavu. 60% osnovnih škola ima organiziran produženi boravak. Prijevoz srednjoškolaca pokrenut je 2005., prehrana je organizirana za sve učenike koji imaju lošiji gospodarski status. Stipendiraju se svi studenti i učenici prema socijalnom kriteriju. Programi energetske obnove pokrenuti su još 2004. g., znači ponekad je dobro imati i inicijativu na terenu, a to primjer Varaždinske županije, odnosno vječitog pročelnika Huđeka najbolje pokazuje.
Zahvaljujem. Odgovor, ministrica Divjak, izvolite.
Zahvaljujem vam na ovom poticaju za daljnju raspravu jer istina je da bez politike kontinuiteta, pogotovo kada se govori o važnim resorima i važnim promjenama, a to sigurno promjene u obrazovanju i reforme u obrazovanju jesu, bez kontinuiteta ne možemo ništa učiniti i sada umjesto da razgovaramo kako ćemo zajedno raditi da našoj djeci, našim učenicima, studentima osiguramo bolju budućnost, mi zapravo se bavimo sitnim podmetanjima. A da se najbolje radi tako da se ulaže u obrazovanje, a to ste i vi na svom primjeru naveli, ja ću samo slikovito kazati da je u državnom proračunu 2015. g. za lektire za cijelu Hrvatsku bilo 200 tisuća kuna, a 2019. samo u državnom proračunu 5 milijuna 200 tisuća i plus iz EU fondova što čini 42 milijuna kuna.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovana kolegica Snježana Sabolek, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče HS-a. Gđo. ministrice, vidim, vrlo ste veseli, čitavo vrijeme imate vrlo širok osmijeh, no dobro. Kako komentirate činjenicu da se Sveučilište u Zagrebu očito ne poštuje zakone RH, a ni vas kao ministricu? Kako je moguće da su Hrvatski studiji upisani u sudski registar kao fakultet, a prethodno od Ministarstva znanosti i obrazovanja nisu ishodili rješenje o suglasnosti osnivačkog akta fakulteta sa zakonom, a što je preduvjet zakonitog upisa u sudski registar? Što kanite poduzeti po ovom pitanju, ako naravno, nekim slučajem ostanete ministrica, a obzirom na okolnost da bi se u ovom slučaju moglo raditi i o određenim kaznenim djelima? Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, ministrica Divjak, izvolite.
Hvala vam na pitanju. Ja kao i svim ovim slučajevima do sada koje smo razmatrali, inzistiram na tome da se s jedne strane poštujemo autonomiju sveučilišta, ona je Ustavom zagarantirana, međutim, uz odgovornost i uz poštivanje zakona. Tako da i u ovom slučaju, ja sam tražila i žalili smo se preko Županijskog državnog odvjetništva, na taj upis i tražit ću, naravno da se cijela procedura provede u skladu sa zakonom, kao i u svim prethodnim slučajevima. Tu naravno, računam i na Sveučilište u Zagrebu, posebno na Senat i na rektora, da se stvarno drže zakona i da poštuju proceduru. Evo, hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeća replika, poštovani kolega Joško Klisović, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovana gđo. ministrice. Preuzeli ste najvažniji resor za budućnost Hrvatske i vjerujem da ste ga preuzeli u dobroj vjeri. No niste dobili u dobroj vjeri podršku Vlade za svoj rad, pogotovo premijera, a i HNS vas je poslao u tu bitku vjerojatno sa figom u džepu, više misleći kako je dobro participirati u vlasti, imati javna poduzeća nego dat vam punu podršku u vašem radu. No ovdje se, pod navodnicima na optuženičkoj klupi zbog štrajka. Lijepo ste opisali svoju poziciju da ne možete ništa u toj borbi moći između premijera i sindikata, jasno aludirajući ustvari tko je odgovoran za tu cijelu situaciju. No, moje pitanje vama je zašto ste toliko dugo trpili takvu situaciju. Zašto jasnije niste rekli tko vam opstruira rad u Vladi i time dodatno dobili simpatije i oporbe i građana Hrvatske. Nama je jasno gdje leži odgovornost, prvenstveno odgovornost za sve ove neuspjehe koje mi ovdje navodimo leži na predsjedniku Vlade, koji vam nije dao punu potporu u vašem radu.
Zahvaljujem. Odgovor, ministrica Divjak. Izvolite.
Evo, hvala vam lijepa. Ja ipak nisam ovdje da bih dobila nečije simpatije. Ja sam ovdje isključivo zbog toga da provedemo ove nužne reforme i u obrazovanju i u znanosti. I bez obzira što vi sad govorili o HNS-u, HNS je zapravo otvorio prostor da se te reforme provedu, a Vlada je preko ulaganja zapravo omogućila da te reforme i idu jer bez ovih 4 milijarde kuna, kada govorimo zajedno i o kurikularnoj reformi općega obrazovanja i u strukovnome obrazovanju, ništa od ovoga ne bi bilo moguće, niti edukacije nastavnika, niti opremanje škola, niti 100 milijuna kuna koje smo samo prošle godine uložili u opremanje kabineta. Koliko se ulagalo u periodu 2012.-2015., vjerojatno znate taj broj, ta brojka je 0.
Zahvaljujem. Sljedeća replika, poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovana ministrice Divjak. Dakle, oni koji žele, ja bih rekla, dosta zločesto govoriti o nečemu što se zove Škola za život, onda kažu da se Škola za život pretvorila u tablete i lumen. Vrhunac štrajka učitelja odnosno nastavnika i profesora je bilo 25. studenog na Jelačić placu i najveći pljesak je tamo dobio jedan nastavnik koji je rekao „dolje lumen“. Tamo je bilo osim nastavničkog kadra naravno i dosta građana koji su bili uvijek zainteresirani za to. Mene zanima, kako vi cijenite da su nastavnici zaista najveći pljesak dali činjenici „dolje lumen“, da ukazuju da to nije dobro i kako ste se vi kao ministrica tada osjećali? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor, ministrica Divjak, izvolite.
Hvala vam na pitanju. Iako ja bih očekivala ipak da ste se malo bolje informirali oko toga i oko edukacije. Edukacija za nastavnike i učitelje je trajala punih godinu dana prije uvođenja frontalnog uvođenja kurikularne reforme. Osim toga što je 40 000 učitelja, nastavnika i suradnika sudjelovalo u virtualnim edukacijama, virtualnim učionicama, još smo imali 5 grupa edukacija uživo. Samo u jednoj od njih koja je bila prije godinu dana, u siječnju i veljači, bilo je 1000 radionica diljem Hrvatske u kojima je sudjelovalo gotovo 30 000 nastavnika i tako 4 puta, o tome se treba informirati. A ako vi mislite da u današnje vrijeme, vrijeme IV. industrijske revolucije treba izbjegavati virtualne učionice i skupljanje znači, onda se bojim da i o tome morate malo više naučiti.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovani kolega Arsen Bauk, izvolite kolega.
Zahvaljujem. Gđo. ministrice, obzirom da je vaša stranka odnosno stranka koja vas je predložila u Vladu dala jedan oglas gdje ste vi naznačeni kao znanstvenica a ne kao političarka onda će ja sebe ubuduće u ovoj raspravi predstavljati kao matematičara sa Brača, a ne političara. A moje pitanje u tom smislu glasi da nam pokušate odgovoriti tko je pobijedio u igri moći premijera i sindikata? Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, ministrica Divjak, izvolite.
Pa ja mislim da je jednostavan odgovor, pobijedili su učitelji, nastavnici i zaposlenici škola jer povećanje njihovih plaća je gotovo za 1/4, gotovo za 1/4. Toliko povećanje plaća nije bilo, ja se ne sjećam kada a ja sam u obrazovanju od 90-te, znači radim kao profesorica prvo u srednjoj školi a nakon toga na fakultetu od 90-ih. Ne sjećam se da je ikada bilo prema tome, ja mislim da je jasno tko je pobijedio. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] A da li ja moram odgovarati kad mi ovako dobacuje ili…? [[Upadica Brkić: Ne, ne, samo vi izvolite.]] Ja mislim da u ovom trenutku kada pogledate tko je izgubio, 31 je potpisnik na ovom papiru za opoziv, pogledajte koliko vas je ovdje, odmah je jasno tko je izgubio.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovani kolega Saša Đujić, izvolite.
Poštovana ministrice, često danas spominjete 2012., 2015., gotovo u svakom vašem obraćanju a u svom uvodnom izlaganju, rekli ste da ljudi trebaju znati tko je tada dizao ruke za smanjenje plaća i tko nije radio ništa. Ja ću vam reći, kolega Batinić, g. Ivan Vrdoljak u Vladi, kao potpredsjednik Vlade, g. Štromar kao župan je davao podršku i potpredsjednik HNS-a a vaš posebni savjetnik vam može to objasniti, to vam je tad radio u SDP-u, znate, on vam točno zna tko je dizao ruku i zašto je dizao ruku, jer je bio kod nas na plaći, sad je na plaći kod vas pa nek vas savjetuje. A mene zanima od vas jedan konkretan odgovor, ne kao znanstvenice i profesorice nego kao političarke jer vi to jeste. Da li se i koliko imalo smatrate odgovornom kao ministrica što je vaš resor bio u blokadi 3 mj. i što ste na pola tog procesa štrajka rekli „ja se s vama više igrati neću, neću sudjelovati u sudaru moći sindikata i premijera“ jer kad ste imali onu izvanrednu presicu, ja sam tada kao i cijela hrvatska javnost očekivao da ćete podnesti ostavku na mjestu ministrice, e tada biste vi za mene bili znanstvenica i profesorica a ne jedna obična političarka koja se brine samo za svoju fotelju. Hvala lijepo.
Kolega Đujić, ja bi vas lijepo molio [[Upadica Đujić: Ispričavam se potpredsjedniče na prekoračenju.]] Izvolite odgovor, ministrice.
Hvala vam. Ovo je jedna vrlo zanimljiva analiza ali kad već govorimo o citatu, ja ću vam sad citirati jednog drugog ministra u vrijeme Vlade u ovom periodu kojeg ste vi spominjali. To je ministar Mornar koji je kazao ovako: „Problem je što da bismo uveli u informatiku nešto drugo treba izbacit a to je uvijek problem. Osim toga, nema dovoljno nastavnika informatike što znači da bi ih trebalo educirati i zaposliti i to se nije dogodilo. 25 g. smo se o tome pričalo i to se nije dogodilo. To smo bez velikih problema i unatoč svim kritika koje smo dobivali, uveli još prije 2 g., bez problema. I danas kada gledate izvješće o tome kakvo je stanje digitalnih kompetencija za cjeloživotno obrazovanje u Hrvatskoj, onda vidite mi smo tamo 13.-ti ali ono što radimo u obrazovanju ali ono što radimo u obrazovanju, o tome smo u samom europskom vrhu.“
Zahvaljujem. U ime predlagatelja, poštovana kolegica Sabina Glasovac, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče, nisam se mislila javiti međutim ovdje su izrečene neke tvrdnje koje naprosto moram odbaciti odnosno demantirati. Ne toliko zbog sebe nego zbog 130 stručnjaka koji su radili na Strategiji obrazovanja, znanosti i tehnologije među kojima je i ministrica Divjak i negdje oko 500 učitelja i nastavnika koji su radili na kurikularnim dokumentima. Ajmo redom. U vašem izlaganju pa i u očitovanju Vlade u kom ste vjerovatno sudjelovali u kreiranju, tvrdite da ste naslijedili polugotovu hrpu kurikularnih dokumenata i da se u provođenju reformskih procesa nastave vodite principom kontinuiteta na račun da se razvoj temelji na usvojenoj strategiji i da se uzme u obzir svi pripremljeni materijali i kurikulumi, da se uvede unaprjeđenje na temelju javnih stručnih savjetovanja itd., itd. Pritom je važno, kako za svaku reformu je nužno osigurati analitičku podlogu za konkretne strukovne pravce te financijske zakonodavne preduvjete za provođenje reforme i tvrdite da to nije bilo osigurano. Ja vas moram u tome demantirati. Besramna je laž da nisu postojale analitičke podloge za konkretne strukturne razvojne pravce, one su i dalje prisutne na oblaku cjelovite Kurikularne reforme kojem mogu pristupiti dužnosnici Ministarstva znanosti i obrazovanja. Na osnovu upravo tih analitičkih dokumenata izrađen je 62, 62 radne skupine izradile su svoje kurikularne dokumente. Neke od tih osoba su bile tada, a danas su vaši najbliži suradnici, konkretno Lidija Kralj, Vlado Prskalo, Helena Valenčić. Ovo što kažete da nisu bili dovršeni prijedlozi kurikularnih dokumenata to je sramota prema tim ljudima koji su na njima radili i besramna laž. Ne samo da su dokumenti bili dovršeni, nego je o njima provedena i stručna rasprava i javna rasprava, znači mi smo vodili dvije razine rasprave, stručnu i javnu, unutar koje je odgovoreno na sve primjedbe. Još 2016. godine provedena je stručna i javna rasprava i o okviru nacionalnog kurikuluma, sve navedeno i dalje dostupno na web stranici. Kad smo već kod toga na današnji dan ne postoji, nisu usvojeni slijedeći dokumenti. Od okvirnog nacionalnog kurikuluma, nacionalnog kurikuluma ranog i predškolskog odgoja obrazovanja, kurikuluma za osnovnoškolski odgoj obrazovanja, gimnazijsko, umjetničko itd.,, itd. Jedini nacionalni kurikulum koji ste vi usvojili je nacionalni kurikulum za strukovno obrazovanje, a njegovo zapravo usvajanje označava da nije bilo nikakvog razloga, niti prepreke, ni zakonske ni druge da usvojite i sve druge. Znači ovu laž više nemojte molim vas plasirati vi za vi ljudi koji su s vama radili na strategiji od koje ste odstupili, a onda i vi za vi ljudi koji su marljivo godinama radili na kurikularnim dokumentima. Idemo dalje, kažete kao dvijetisuće i, kad ste vi došli da nije bio ni zakon, ni predviđena sredstva, ni novci, ni ništa. Pa ja vas molim da se obratite gospodinu Tihomiru Oreškoviću, znači vi ste došli '17., prije toga su vam, vas su bila dva ministra znači Barišić i Šuster, meni je žao što oni nisu ništa radili te prethodne dvije godine i tamo gdje smo mi stali. Znači mi u fazi u kojoj smo bili 2014. godine, izradili smo kurikularne dokumente, proveli smo stručne i javne rasprave, napravili smo zakon 2014. godine kako bismo učitelje i nastavnike mogli dovesti da rade na Kurikularnoj reformi. Radili smo operativne programe za, ušli smo u EU, operativne programe za perspektivu do 2020. godine. Naprosto da nije bilo tog zalaganja i tih operativnih programa mi danas ne bismo mogli koristiti određena sredstva, ok, nešto je se moralo raditi i u daljnjim fazama, ali naprosto nije istina da se ništa nije radilo. Kad smo planirali i proračun i radili nekakav nazovimo akcijski plan vodili smo računa da ono za što nemamo novca u proračunu ćemo pokriti iz fondova. Pristupili smo tome zaista savjesno i odgovorno, a ovdje nema ni Barišića ministra, a ni Šustera da vam odgovore zašto oni sve to gdje smo mi, gdje smo mi stali nisu nastavili, al ne možete reći da ste vi nešto pokrenuli. Ne niste, pokrenuli su stručnjaci kojima je politika otvorila prostor. To se besramno zaustavilo 2 godine, onda ste došli vi, odlučili ste, ponovno ću reći kao u shopping centru dio toga uzeti, dio odbaciti, unijeti nešto svoje, ali molim vas da budete tu krajnje, krajnje iskreni i da se ne laže.
Zahvaljujem. Imamo replike. Poštovani kolega Saša Đujić. Izvolite.
Kolegice Glasovac, evo ministrica ne odgovara na pitanja, nego vješto izbjegava odgovore i tako skreće u neke druge stvari što ju uopće čovjek nije pitao i time u biti pokazuje da nije znanstvenica i profesorica nego je politikant. U biti ona je politikant jer ovoga, evo maloprije sam postavio konkretna pitanja ona je meni pričala nešto sasvim peto. Ali ja sam zadovoljan s time jer gledajte da se ministrica ne osjeća odgovornom za kolaps u svom sustavu koji je trajao 3 mjeseca onda bi ona ovdje rekla, da ja se ne osjećam odgovornom, a ne bi tu meni citirala Mornara i te neke stvari. Vidim da ju je gospodin Štromar dobro podučio da, za te politikantske igre i da ovoga možeš komotno postati dobar član HNS-a. Tako da, to je ona bit, ne odgovara i prodaje sitno politikantstvo. Evo, ja joj opet još jednom poručujem odavde nek pita kolege koji su sjedili u bivšoj SDP-ovoj vladi Vrdoljaka i kolegu Batinića [[Upadica: Zahvaljujem.]] zašto su smanjivali plaće i zašto su tada plaće najviše zaostale? Neki im oni daju, joj odgovore na ta vječna pitanja.
Odgovor kolegica Glasovac, izvolite.
Pa kolega Đujić, ja možda ne bih nazvala gospođu ministricu politikanticom, ali to da se dosta ulaže u odnose s javnošću i u stvaranje ljepše slike o onome što se radi, a i o onome što se propustilo napraviti to sigurno da. Ono što je meni zapravo nepojmljivo, što nikad nismo vidjeli ni u jednom ministarstvu ili to i da recimo jedan prilog jedne televizije objavite na svojoj facebook službenoj stranici kao ministrice, ali da u tom prilogu izrežete one dijelove gdje su kritički tonovi o vašem projektu. To nisam nikada vidjela, to smo doživjeli na njezinoj facebook službenoj stranici. Da u „Nedjeljom u 2“ novinare, profesore, članove sindikata koji se usude nešto prigovoriti reformi prozove neznalicama, kaže im da ništa ne razumiju, da ne znaju čitati, to isto još nisam vidjela. Vidjela sam to da nama se u saboru kaže da ne razumijemo, niste dobro pročitali, ali da ljudima koji reformu žive, koji znaju procijeniti neke stvari se to govori to još nisam doživjela.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Marko Sladoljev, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice, dakle ja ću svoje kritike na rad ministrice iznijeti u svojoj raspravi u ime kluba. Međutim, evo dakle po meni je dakle glavna kritika što je ona bila zapravo cijelo vrijeme odcjepljenja od glavnih nosioca reforme, a to su učitelji i profesori. Dakle, ja ne znam da li ona ima ijednu osobu koja je trenutno prisutna u grupama facebook nastavnici.ogr i školska zbornica i da li ona zna šta se piše o toj reformi, trenutno je anketa u jednoj grupi školska zbornica di je 10 000 profesora i anketa vam ukratko glasi ovako, rad ministrice sa nedovoljnom ocjenom bi dakle ocijenilo 404 učitelja sa 2,90, sa tri 9, sa četiri 3 i odličan bi brojkama i slovima doslovno dva učitelja ocijenili.
Zahvaljujem. Odgovor poštovana kolegice Glasova, izvolite.
Poznato je meni to ovaj dragi kolega da zaista učitelji i nastavnici ne gledaju baš blagonaklono na ovakve intervencije preko koljena u sam sustav, al morate znati da isto tako postoji dio njih koji je jako dobro profitirao kroz ovu reformu, oni koji su pisali metodičke priručnike, oni su vam plaćani po 3 linije, trostrukim linijama, zarađivali su i po 200.000,00 kn, dok su svojim učiteljima i nastavnicima koji su reformu živjeli i provodili u razredima se moglo ravnatelji mogli plaćati od 500 do 2.000,00 kn prekovremenih ovisno o odluci škole, to je odnos, neki su dizali 200.000,00 kn na jedan metodički priručnik, a oni koji reformu trebaju provoditi od 500 do 2.000,00 kn, kuna mjesečno, a onda ti isti što su pisali metodičke priručnike još budu i nagrađeni, ovi, znate ove nagrade što su dobili za najbolje profesore, dobar dio njih vam još i kroz to dobije jer su eto radili na školi, provuku se tu i oni koji nisu, al većina njih … [[Govornik se ne razumije]] što je to nego korupcija [[Upadica: Zahvaljujem]] da bi netko hvalio projekt u školama u promovirao.
Kolegice, ja bi vas lijepo molio da pripazite malo na vrijeme. Slijedeća replika poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Uvažena kolegice, vi ste se odlično pripremili za ovo iz razloga što naravno kao što ste im i ovdje sad rekli, vi to živite. Mi smo u ovom Saboru imali prilike čuti svašta i apsolutno je ta jedna bahatost kod premijera, ide na sve ostale, ide i na ministre, pa onda nikad ne čudi da ministar dođe u Sabor bahato i bahato se ponaša. No, ono što je moje pitanje, možda se vi sjećate jel ja se ne sjećam, ja ipak imam ipak više godina od vas, ovo je već jedna u nizu gdje se traži opoziv ministara, al ja nisam dosad još nikad imala prilike vidjeti da je od vladajuće stranke ili od HDZ-a u ovom trenutku u sabornici slovom i brojkom dvoje ljudi, predsjedatelj jer je dobio zadatak da predsjeda kao što je uvijek u kasnim večernjim satima i uvažena zastupnica Irena Petrijevčanin Vuksanović koja je tu jel će govoriti [[Upadica: Zahvaljujem]] u ime kluba, što otprilike govori o potpori HDZ-a ministrici.
Zahvaljujem. Odgovor kolegice Glasovac, izvolite.
Pa vjerojatno je razlog, ne bih htjela ulazit u razloge, al vjerojatno je jedan razlog i ovaj kasni čas, ali i u svim strankama postoje ljudi koji razumiju sustav ovaj obrazovanja, a i ako ga ne razumiju onda su povezani sa ljudima koji ga žive i slušaju te ljude i mogu donijeti određene sudove i vjerojatno u nekim stvarima koje ne mogu braniti, a trebali bi kao opozicija braniti, ne mogu ili ne žele iz ovog ili onog razloga ovaj sudjelovati. Meni je žao samo što je ovdje propuštena šansa, mi smo o brojnim ministrima ovdje raspravljali, u načelu im je bilo izglasavanje povjerenje, pa bi poslije 6-7 mjeseci ipak letjeli iz ovog ili onog razloga, ne bi više bili ministri, ovom nije vjerojatno najgora ministrica koju smo ikad imali, nije ni najbolja, al meni je žao što je propušteno vrijeme, osobno mi je žao što smo u nju polagali velike nade, radila je na strategiji obrazovanja, razumije sustav, nešto više vjerojatno znanost i visoko nego ovaj manji, žao mi je što je propuštena [[Upadica: Zahvaljujem]] šansa.
Određujem stanku do 23,30. [[STANKA U 23,15 SATI]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 23,31 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s raspravom, otvaram raspravu u ime Kluba zastupnika hrvatskih suverenista i nezavisne liste Željka Glasnovića i g. Zlatka Hasanbegovića, poštovani kolega Hrvoje Zekanović, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana ministrice sa suradnikom, evo trebalo je 3 sata, 3 i po sata da prvi klub dođe na red, al dobro je to, znači zanimljiva je točka. Dakle, ja bi prvo, iako je ova sabornica gotovo prazna, ali možda neko gleda, znam da sigurno neko gleda na televiziji, poručio predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću da je ovo idealna situacija zapravo. Zašto je idealna za njega? On bi sad mogao odradit sljedeće, dogovorit se u svojoj hrvatsko-srpskoj trgovačkoj koaliciji npr. sa kolegom Pupovcom, kolegom odnosno ekipom iz Bandićevog kluba da oni jednostavno vas ne podrže, to bi bilo njemu jako mudro i što se događa? Pada Vlada i onda on na valu, ljut onako je li, na Pupovca i Bandića, ide na nove izbore i onda zapravo ne mora imati unutarstranačke izbore i može jel iste iskrojiti na način da nema svih onih koji su se, koji su ga već kritizirali u javnom prostoru i zapravo onda je on u jednoj vin poziciji. Pričekajmo petak, možda posluša ovaj moj savjet, možda ovo čuje negdje, možda mu neko prenese, a možda on ovo i planira, možda se ovo u petak i dogodi, možda stvarno evo npr. ponovit ću u ovoj hrvatsko-srpskoj trgovačkoj koaliciji njih nekolicina kaže ne ministrici Divjak, ali o tom potom. Ali ja ovdje moram malo se osvrniti na kolegicu Glasovac koja je bila evo, ispravit će me, pomoćnica ministra u vrijeme ministra Jovanovića i koja je zajedno sa Jokićem zapravo i inicirala reformu kurikula, ona će reći kurikuluma, reći će i ministrica kurikuluma, to je jedan problem koji ja nisam uspio riješiti, možda će neki novi predsjednik Vlade i neki novi ministar riješiti, ja se nadam toplo da hoće, da se konačno koriste hrvatske riječi, dakle interesantno je da su 2016. 1. lipnja SDP-ovci zajedno sa HNS-ovcima demonstrirali na Trgu bana Josipa Jelačića za reformu kurikula, jel tako kolega, zajedno i to je bio onaj veliki onaj jedan skup monumentalni iako niko nije imao pojma zašto je demonstrirao tamo, kad su pitali ljude, bilo je na nekoj televiziji, od 30 ljudi niko nije imao pojma šta su došli, neki su čekali tramvaj, ali uglavnom bilo je zapravo jako smiješno slušati te ljude koji su na poziv tadašnjeg HNS-a i SDP-a došli demonstrirati i sad odjednom ista kolegica Glasovac i ekipa Bauk i svi ostali odjednom su veliki kritičari Jokićevog kurikula jer ovo je samo nastavak toga, evo ministrice ja vas branim, jel vi čujete ovo, dakle ja vas branim, dakle SDP je bio borac za kurikul, a taj isti kurikul je nastavila ministrica Divjak jednako loše, katastrofalno i sad je to problem jer je problem ovaj ministrica il je problem kurikul, ja stvarno pojma nemam, al malo i je čudnovata situacija, jel da je, malo je čudnovata, složit ćete se, tako da je to ovdje prva stvar koja mi pada u oči, to je bilo vrijeme ministara Šustara ako se ne varam, a to je bilo ono interesantno vrijeme, ovi potpredsjednik Sabora će se sjetiti i predsjednika HDZ-a Karamarka i predsjednika Vlade g. Oreškovića, tako da se onda, ova ljevica je bila ujedinjena, danas kad je Plenković jedan ljevi predsjednik HDZ-a tu onda je i eto postoji i zbližavanje s HNS-om, simpatije prema SDP-u, ali eto to je tako. Ne zaboravimo da je g. Plenković, da se on riješio svih koji su god bili imalo, ja ću reć konzervativno ili desno orijentirani u tom ministarstvu, evo ja ću samo spomenuti g. Glunčića npr., nema ga, pa pa, on je prošlost, perfekt, evo ga ministrica se nije nasmišila, vjerojatno su malo se razišli u lošim odnosima, ali nije ni bitno, uglavnom Glunčića nema iako se Plenković kleo znači u njega, ali više, više ga nema, ne postoji. Ja bi ovdje spomenuo jednu stvar koja je danas spomenuta, ali nije to g. Bernardić dobro naglasio, a ja sam to već govorio, sad ću evo, baš mi je drago da je ministrica tu, žao mi je što je predsjednik Vlade napustio sabornicu, dakle 6.447.294,69 kn, jel vam poznat iznos? Evo možda savjetnik, evo drago mi je, tu je g. Alavanja, interesantna mi je informacija da ste bili u SDP-u odnosno radili za SDP, to je, baš mi je to fora, jel vam poznat ministrice iznos, nije je, ja ću vam reći, radi se o novcu koji, za koji ste vi krivi jer se mora nadoknaditi iz hrvatskog proračuna, znači jer se mora nadoknaditi iz hrvatskog proračuna, znači vi ste odnosno vaša ekipa koju ste vi kadrovirali su krivi za 6.447.294,69 kn i nikom ništa i nikom ništa, alo ovo je ja mislim za jedno povjerenstvo da se istraži tko je kriv za 6,5 milijuna kuna iz državnog proračuna koje ćemo mi svi porezni obveznici morat platiti i to je jedan veliki problem i nemojte to ignorirat, to je jako veliki problem, meni je interesantno kako mediji još uvijek to nisu, evo ga čak i SDP koji ima neki kontakt s medijima nije uspio nametnuti ovu temu, evo malo kolegice Glasovac potrudite se da to ipak dođe do medija jer ovo je jako, jako veliki problem, ja sam ovo već govorio. I ja neću dugo govoriti, ja ću samo još jednu temu, nemojte ministrice zamjeriti, ništa nije osobno, ali s obzirom da ste ministrica ja moram ovo reći, dakle meni je došao u ruke jedan dokument, to je porezno rješenje, porezno rješenje, dakle gdje je Ministarstvo financija, Porezna uprava Područni ured Zagreb, bla, bla, bla, poreznom obvezniku Sveučilišta u Zagrebu, tada je to bio Trg maršala Tita 14, utvrđuje se obveza poreza i drugih javnih davanja za razdoblje oporezivanja i onda tu kaže na stranici 23, uvidom u knjigovodstvenu i poslovnu dokumentaciju tijekom nadzora utvrđeno je da je porezni obvezniku 2012. godine isplatio autorske honorare zaposlenicama Divjak Blaženka prorektorica za studente studij, dakle kaže dalje ja malo preskačem, Divjak Blaženki isplaćen je autorski honorar u iznosu od 5.652,50 kuna za pripremu istraživanja procjene potreba studenata za podrškom, malo krivo piše, tijekom studiranja i osmišljavanje online tečaja o strategijama učenja studenata u okviru projekta Fonda za razvoj sveučilišta. Divjak Blaženka je zaposlena kao prorektor za studente i studije, njeni poslovi su briga o poslovima Središnjeg sveučilišnog ureda za studije i studente, prema tumačenju Državnog zavoda za intelektualno vlasništvo, aktivnosti izvršavanja projekta nisu autorska djela i poslovi su struke. Drugim riječima vi ste plaćeni 5.652 kune, a niste trebali biti jer je to već bilo plaćeno. Dalje, ministra Štromar nemojte se ljutiti, nije ovo sve, onda je bilo 2013. godine ista stvar, ovaj put se radi, evo da vidim samo da pronađem iznos da ne bih pogriješio, 13.755,56 kuna isto je isplaćeno ministrici Divjak. Dakle, po autorskim ugovorima je isplaćivan novac za ono što je ona već bila plaćena. I mi govorimo o školi za život. O čemu mi možemo govoriti? Kako će ministar koji duplo uzima novac od države, dva puta, ministrice, ovo nije smiješno ministrice, ja znam da vi često nabacite taj svoj osmijeh, imate stvarno lijepe zube, evo morat ćete mi preporučiti zubara, dakle ali ovo nije smiješno ministrice, nije smiješno, dakle vi ste dva puta plaćeni za isti posao. I onih 6,5 milijuna kuna nije smiješno isto, to su greške koje napravi u životu, a kobne su i to je loše. I to je loše da ministar ovo napravi, jako loše ministrice, jako loše. Držite još malo osmijeh, ajd da vidimo. Dakle, ministrice 5.500 kuna i 13.000 kuna dvostruko ste plaćeni, to je novac koji je uzet hrvatskim poreznim obveznicima. Zanima me jeste li taj novac vratili? Evo to je pitanje koju hrvatska javnost zahtijeva. Jeste li taj novac vratili jer Porezna uprava je rekla jasno i glasno? Znači 18, 19.000 kuna evo to je pitanje koje ja upućujem vama. I isto što je sa tih 6,5 milijuna kuna. I reći ću vam još jednu stvar, vi znate da sam ja bio ovdje vaš kritičar mnogo puta pa ću biti i danas, dakle pitao sam vas jedanputa da mi je smiješno plaćanje reklama na radiju i televiziji za „Školu za život“ kako ste vi nazvali i smiješno je ministrice. Zbog toga je ministar Pavić zamalo i nadrljao kada se je pročulo da on plaća reklame protiv referenduma o reformi mirovinskog sustava. Vi također jednu reformu, ja ne znam to je van pameti, da država troši odnosno da vi trošite milijuna kuna, milijuna kuna i eu novac kolega je naš novac jesmo mi platili EU taj novac u konačnici. Nije taj novac u EU došao po duhu svetom, nije to mana koja pada s neba, to je novac koji smo mi uplatili u europski proračun, dakle opet naš novac. Pitajte premijera odnosno predsjednika Vlade Andreja Plenkovića jesmo li mi punopravna članica EU, jeli to naš novac, naš je novac. Dakle smiješno je da se plaćaju reklame i da se promovira bilo koji zakon, bilo koja reforma, pa čak i kurikula. I završit ću ovu svoju raspravu, znam da vas to smeta i da niste uspjeli naučiti to, nije kurikuluma nego kurikula i bez obzira što protiv vas osobno gospođo Divjak nemam ništa, drago mi je da je vaš ovo bio prvi i zadnji mandat kao ministrice i drago mi je da vaša stranka gotovo više ne postoji i baš me zanima s kim će naš predsjednik Vlade, ako ne budu prijevremeni izbori odnosno ako ne naprave u petak koalirati jel.
Zahvaljujem. Imamo povredu Poslovnika, poštovani kolega Batinić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Zekanović u svojoj raspravi povrijedio članak 238. Poslovnika, išao je ad hominem na ministricu spominjavši njezin izgled i što bi trebala napraviti po pitanju svojeg izgleda. Mislim da je svakako neprimjereno i predlažem, naravno vaša prosudba, mislim da je to za opomenu, da ga se opomene za ubuduće.
Zahvaljujem poštovani kolega Batinić. Jednim dijelom ste u pravu, ali kada bi na taj način cijenili svačiju raspravu onda bi mogli samo izricati opomene, tako da mislim da nije povrijeđen Poslovnik. Izvolite kolega Zekanović, povreda Poslovnika.
238. dakle poštovani kolega ja sam pohvalio izgled ministrice Divjak, nisam je kritizirao. Dakle ako sam ju uvrijedio ja se tu ispričavam, ali pohvalio sam je, nisam rekao da loše izgleda nego da ima lijepi osmjeh i stvarno ima lijepi osmijeh.
Kolega Zekanović, vi ste replicirali kolegi Batiniću tako da molim vas nemojte zloupotrebljavati ubuduće institut povrede Poslovnika. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovana kolegica Irena Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana ministrice, poštovani potpredsjedniče Vlade, kolegice i kolege malobrojni u ovom Saboru. Klub HDZ-a kao i Vlada prije toga odbacuje navode iz podneska oporbenih zastupnika, odgovornost za štrajk kao i primjedbe na reforme sustava obrazovanja. Dok sam drugi put slušala kolegicu Glasovac, činilo mi se da postoje subjektivni dojmovi za pokretanje ovog oporbenog prijedloga. Činilo mi se, to je moj subjektivni dojam sada, da se ovdje radi o nekim narušenim odnosima između kolegice Glasovac i ministrice, koji su ispočetka obećavali biti idilično odnosno obećavala se suradnja, a onda je ona izostala i čini mi se da je cijela ova rasprava sada zbog toga. Ako sam pogriješila, vi me ispravite, ali na temelju vaših rasprava koje sam pozorno slušala, čini mi se da sam u pravu. Kad sam čitala ove materijale, prva pomisao mi je bila da o ovoj točci mogu govoriti iz nekoliko različitih, ali vrlo autentičnih pozicija. Primjerice, odnedavno sam zadužena u Saboru za Odbor za znanost, obrazovanje i kulturu, te iz te pozicije sada govorim o ovoj točki. Dakle, slijedom te funkcije. O temama koje se tiču sustava odgoja i obrazovanja, jednako tako, mogu govoriti i iz pozicije roditelja dvoje učenika, djece školske dobi. O problematici obrazovnog sustava, odnosno znanstvenog sustava, također, mogu govoriti i iz perspektive sveučilišnog profesora. I naposljetku, isto tako, o ovoj temi, dakle problematici odgojno-obrazovnog sustava mogu govoriti kao saborska zastupnica jer je ovo politička govornica i to bi zapravo bio najjednostavniji govor iz jednostavnog razloga. Za njega ne trebaju dokazi i često je dovoljno ono što viđamo i što smo viđali prije i što ćemo viđati ubuduće, malo povisiti glas, dodati koju retoričku figuru, podbosti suprotnu stranu, baciti ono, kako se kolokvijalno kaže, kost i eto nama recepta što se obično naziva dinamična saborska rasprava. To je zaista stvarno najlakše i zato neću ići tim putem kao moji prethodnici. U ovom prijedlogu oporbenih zastupnika na račun Vlade i članice Vlade, odnosno resorne ministrice, stavilo se nekoliko primjedbi i sukus tim primjedbi, zapravo, kad pozorno pročitamo i proučimo sve materijale i napravimo analizu, te primjedbe trebaju biti adresirane na neke prethodne Vlade ili na neku prethodnu Vladu. Zašto? Iz niza razloga. Trebalo bi imati u vidu nekoliko činjenica. Prvo, nezadovoljstvo, dakle, primjer, sad sam na primjedbi o štrajku. Nezadovoljstvo i osjećaj nepravde koje s pravom osjećaju djelatnici odgojno-obrazovnog sustava odnosno osjećali su, a koji su kulminirali štrajkom, nisu od jučer i skupljali su se niz godina. I drugo, nakon što je Vlada učinila poboljšanja radno, materijalnog i pravnog statusa djelatnika u sustavu odgoja i obrazovanja, osim plaće koja je odmah vidljiva i to je jasno, ostali dijelovi tih poboljšanja nisu vidljivi odnosno ne vrednuju se odmah. Naravno, budimo objektivni jer samo tako se govori na adekvatan način. Ima toga što treba mijenjati u sustavu odgoja i obrazovanja i znanosti i ima toga dosta i to ne treba osporavati i to nemam ni namjeru osporavati. Isto tako, opet objektivno govoreći, treba reći da je ova Vlada i resorno ministarstvo, kolokvijalno i metaforički rečeno, zagazila u to i počela čistiti nagomilane probleme i vidjeli smo mnoge probleme, do jučer i problematični sustav plaća, nepravedno zaostajanje djelatnika u odgojno-obrazovnom sustavu, pa i zapostavljen sustav nastavnika. Ali, dopustit ćete mi da kažem, za mene osobno iz svih ovih perspektiva koje sam prethodno nabrojala, najveći izazov započetih reformi, ove, ali i svake sljedeće, mora biti najbanalnije i najjednostavnije rečeno, poboljšanje znanja i vještina učenika, kako bi bili konkurentniji na tržištu rada i kako bi bili zaposleni, bilo samozaposleni, ako se školuju za takvu vrstu zanimanja, bilo ako završe fakultet da onda to nije hiperprodukcija tih zanimanja, nego da je i znanstveni sustav usklađen s tržištem rada. Isto tako, cilj reforme trebao bi biti znanost i istraživanja bez utega hiperbirokracije i administracije. Koliko je ova Vlada i resorno ministarstvo uspjelo na tom putu, vrijeme će pokazati. A zašto kažem da će vrijeme pokazati? Iz jednostavnog razloga, istraživanja i to recentna istraživanja kažu da rezultati bilo koje reforme, uključujući i obrazovnu, prema stručnoj literaturi nisu vidljivi odmah, a doživljeni od onih koji se tiču, također, nisu odmah. Dakle, minimalno treba proći 4 godine do maksimalno 10 godina, što će reći da uspješnost odnosno neuspješnost, pardon, sad je već blizu ponoći pa sam jako i umorna, naših učenika na međunarodnim testovima znanja ili državnoj maturi je odraz stagnacije već niz godina i to objektivno govoreći, nije zasluga ove Vlade, ali upravo su ti, ne tako dobri rezultati znak da je potrebno ići u reforme obrazovnog sustava i zato će, primjerice 2024. biti potrebno provesti analizu i evaluaciju sada ove reforme, odnosno učinaka ove reforme koje sada provodi ova Vlada i onda će se moći argumentirano odgovoriti na adekvatan način bez upotrebe govora mržnje koji sam nažalost ovdje osjetila u sabornici uz ispriku onim zastupnicima koji to nisu koristili. Ono što je bitno reći da je ministrici oporba dala jednoglasnu podršku. Kolegica iz SDP-a kaže da su iz prijatelja i podržavatelja postali mrzitelji. Ja sam zapisala kako ste rekli. To znači da su razlozi neke dublje prirode, a možda i zato je došlo do ovog prijedloga oporbe, ja zaista ne mogu ulaziti, ali iskreno ne znam kronologiju tih odnosa i stvarne razloge, ali osjećam dosta subjektivnosti u ovom svemu glede primjedbi oko štrajka koje ste stavili. Znači to je rekao i premijer prethodno i ministrica. Pa štrajk je ponajviše bio usmjeren na nezadovoljstvo plaćama u odgojno obrazovnom sustavu i zato je došlo do kompromisa Vlade te znamo da će u slijedećih 12 mjeseci biti rast osnovice od 6,12% te rast koeficijenata za složenost poslova odnosno dodataka za 6,11%. Ali nije nebitno ovdje spomenuti da sve bude korektno da tijekom i nakon štrajka Vlada nije posezala ni za kakvim represivnim mjerama zaustavljanja štrajka, a mogla je primjerice ne platiti dane ili pokrenuti postupak utvrđivanja nezakonitosti štrajka. Isto tako, proračun Ministarstva znanosti i obrazovanja ova Vlada je povećala za 35%. To je činjenica. Nastavnicima je također osim plaće bitno vratiti status koji su oni u prošlosti imali u društvu i to je jedan od ciljeva Vlade da se kroz razne mjere vrati ugled tim, ali ne samo ugled nego i pozitivna percepcija za to humano i važno zvanje koje oni zapravo uistinu i zaslužuju. Nastavnici su se također ovoj Vladi odnosno resornom ministarstvu bili požalili na količinu administracije kojom se moraju baviti što je rezultiralo izmjenom 5 pravilnika da ih sad ne nabrajam kojih. Zakon o odgoju i obrazovanju mijenjao se 2014. godine nakon donošenja strategije obrazovanja znanosti i tehnologije. To je činjenica. U tim izmjenama je iz nekog razloga izostalo to implementiranje tih provedbenih mehanizama i to smo čuli. I tek se 2018. izmjenama osigurala podloga za to. I sad metaforički rečeno za sve one koji nisu u meritumu. Jel vi idete na putovanje bez da ste kupili kartu ili osigurali ili rezervirali smještaj ili osigurali novac za to putovanje? Pa vi ćete odgovorit odnosno svatko normalan će reći pa ne ide se na takvo putovanje inače je to stihijsko putovanje. A zapravo reforma obrazovnog sustava što drugo nego putovanje na jednu zamišljenu ali nepoznatu destinaciju i bez potpune sigurnosti kako će se nakon toga nakon toga to putovanje završiti. U važne procese ne ide se bez strategije i tim više jer se rezultati toga vide tek naknadno. Kao što sam rekla povećanje plaće se vidi odmah, ali znanje jedne generacije se ne vidi za jedan mjesec kao povećanje plaće, čak se ne vidi ni za jednu godinu nego se tek vidi nakon jednog obrazovnog ciklusa. Što će reći da npr. prije 5 ili 10 godina ako nisu bile osigurane neke financijske ili strateške ili zakonodavne podloge za reforme obrazovnog sustava, sada budimo realni pa recimo, snosimo posljedice. I isto tako budimo realni pa recimo da će rezultati sada započete reforme biti vidljivi za nekoliko godina kao što sam i prethodno naglasila da ne bi bilo pogrešnih interpretacija. Primjerice, postavljaju se pitanja zašto hrvatski učenici moraju više učiti od kuće ili ići na instrukcije pod uvjetom da roditelji imaju novca da plate te instrukcije, zašto kod nas je u odnosu na neke druge europske zemlje lošiji rezultat na državnoj maturi ili na nekim međunarodnim testovima? Pa, jedan od odgovora je također treba biti obuhvaćen ovom reformom i obuhvaćen je, kod nas osnovnoškolski sustav prosječno traje 473 sata godišnje dok u EU taj je prosjek 748 sati godišnje i naravno da njihovi učenici ostvare bolje rezultate. A baš brojna istraživanja pokazuju što? Da broj obaveznih sati u školi izravno utječe na uspješnost učenika. U reviziju sustava, dakle moram ponoviti, da je Vlada išla s ciljem prvo da poboljša sustav odgoja i obrazovanja, materijalno pravni status nastavnika i prije svega učenika. U ovom trenutku taj proces nije završen i ne može se vrednovati, kao što sam već više puta rekla, ali postoje činjenice. Jedna od činjenica je rast plaća nastavnika. Druga od činjenica je mogućnost nagrađivanja, treća je osiguravanje primjerenog okruženja tj. bolji materijalni uvjeti i četvrto zadnje ali i te kako bitno, osiguravanje statusa službene osobe za nastavnike što im poboljšava sigurnost na radnom mjestu i što je preventivni alat. Kad govorimo o učenicima primjerice o strukovnom obrazovanju učenika, misija i cilj trebaju biti samo jedni. Povezati strukovno obrazovanje s tržištem rada i to je to. Da nakon završene strukovne škole ti mladi ljudi lakše osiguraju svoju egzistenciju, da se zaposle i samostalno rade, a isto vrijedi i za visoko obrazovanje. Ako pak govorim iz pozicije roditelja onda ću reći da bez obzira tko je na vlasti, a tko je u oporbi ne volim kad se preko djece netko s nekim razračunava i dobiva javnu pozornost. Ne mislim da se tim, takvim razračunavanjima donosi išta dobro i išta korisno. A glede učenika, pa možemo predložiti mogućnost da učenicima srednje škole primjerice se postavi pitanje i da oni kažu što ih najviše opterećuje u nastavi. Ako ikada postignemo da u skoroj budućnosti djeca ne moraju biti skupljači petica bez mogućnosti da pokažu svoju kreativnost onda po mom skromnom mišljenju idemo u pravom smjeru. Zašto to mislim? Neću imenovati ni jednu državu, ali neke države koje visoko kotiraju na međunarodnim testovima, a čemu i mi težimo, zamislite u osnovnoj školi gotovo da i nemaju domaćih zadaća, nemaju ocjena za one malene đake od 8 ili 9 godina jer ta dječica zapravo i trebaju još biti zaigrana i neopterećena teretom ocjena. A čak sa 16 godina pišu prve testove onda kad su već ozbiljni i kad su zreli i kad im počinje jedna ozbiljnija faza života, a onda njih 2/3 upisuje fakultet. Što je najveći postotak u svijetu, a nakon fakulteta nalaze posao, a njihovi nastavnici imaju plaće malo veće od prosječnih. Po mom skromnom mišljenju, to je idealna reforma, dopustite mi slobodu to reći da je ovaj konstruktivan pristup Vlade konstruktivan, pokazuju sve ove činjenice i u tom smislu Vlada svjesna konstruktivnih koraka koje je učinila za djelatnike i sustav odgoja i obrazovanja, ovaj oporbeni prijedlog ocjenjuje negativno, a također, i Klub HDZ-a očituje se negativno o navedenom prijedlogu i uzimam u obzir 4 pozitivna izvješća EU komisije. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na sljedeću raspravu, i ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista poštovani kolega Marko Sladoljev.
Hvala g. potpredsjedniče. Dakle, prvo što želim naglasiti da smatram sramotnim da se ova rasprava odvija u kasne noćne sate. Profesori i učitelji nas gledaju, ako će sutra biti neispravljenih testova, evo, imaju opravdanje. Dakle, ovo što ćemo danas iznijeti smatram da nije kritika i tako ćemo postaviti dakle svoju raspravu kao osobi, kao ženi, kao profesorici i znanstvenici, kakva vam vaša stranka želi imputirati, dakle ovo je kritika vašeg rada kao ministrice, ne kao znanstvenice. Dakle nećemo nijednom riječju govoriti o vama kao znanstvenici i kao profesorici. Milan Kujundžić je možda dobar i vjerojatno je dobar liječnik, ali kao ministar nije. Davor Šuker je sigurno odličan nogometaš, ali kao predsjednik Hrvatskog nogometnog saveza, veliki upitnik. Dakle, budući da ste vi svaku našu kritiku vaše reforme smatrate kao napad na sebe kao osobu, smatram da sam na početku ovo trebao iznijeti. Most nezavisnih lista je prvi zatražio vašu ostavku, bili smo zloguki proroci, prvo zbog kašnjenja u nabavi udžbenika, kasnije se dogodilo nepravilnosti u procesu javne nabave udžbenika za Školu za život, tu smo izgubili 6 milijuna i 400 tisuća kuna. O tome je već bilo riječi. EU je odlučila da neće refundirati dio iznosa utrošenog za te stavke. Nakon toga je gđa. Lidija Kralj dala ostavku, ne znamo da li zbog toga, a vi ste se vrlo malo oglasili oko te činjenice i to da je zapravo jedna od glavnih osoba iz vašeg ministarstva dala ostavku. Ja sam i u svojoj replici dakle, koristio dakle, Facebook grupe Školska zbornica i treba reći da stvarno bez tih grupa vrlo teško bi znao što se trenutno događa u zbornicama i kad je prije otprilike godinu i pol, dvije godine, sazvan skup Školska zbornica, onda smo se ja i kolegica Sonja Čikotić tamo pojavili jer su dobili političari poziv službeni da se tamo pojave, mi smo bili jedini saborski zastupnici koji su se pojavili i tamo smo zapisivali pitanja koja su oni u svojoj raspravi postavljali i onda smo mi ta pitanja vama postavljali kao zastupnici. Jedna od tih pitanja je bila i kampus Borongaj. Dakle, vi ministrice, znate da sam vam ja postavio to pitanje i ono što mogu reći da ste vi jedna od rijetkih ministrica koja odgovara na pitanje, a jedna od tih pitanja je bilo što je sa jednom od najvećih investicija u obrazovanju, kampus na Borongaju i vaš odgovor je dakle, bio, da se vi time ne bavite, dakle, zapravo ste priznali, dakle u vašem odgovoru da od toga ništa. Prosvjed zbog materijalnih prava učitelja, profesora se istodobno pretvorio u prosvjed protiv vaše reforme. Ona nije uspjela, dakle profesori se ponižavanju skupljanjem značkica, o tome je već bilo riječi, rješavanju lumena, a na grupama dakle Facebook je lumen postao predmet sprdnje među profesorima i to je gola istina. Ne postoji nikakvo metodološki ispravna evaluacija Škole za život koja bi pokazala koliko je reforma uspješna ili neuspješna. Nije se provela nikakva relevantno istraživanje na tu temu, dakle, i u vašem ... [[Govornik se ne razumije.]] stječe se dojam da prije vaše reforme u nastavi nisu korištena suvremena pomagala, tehnike grupnog projektnog rada, a ciljevi reforme su bili da se učenike nauči misliti, rješavati probleme, ali se to nažalost nije dogodilo. Nema brojke kojima se to može dokazati. Sjećam se kada je premijer Orešković govorio za ovom govornicom dajte mi brojke. Za korjenite promjene bitni su zahvati u sustavu obrazovanja u većoj mjeri izbacivanjem faktografskih podataka koja djeca moraju učiti i znatno više projektne i praktične nastave. Baš ovih dana, famozni tableti stižu učenicima u ruke. Učitelji smatram nisu dovoljno obučeni kako će ih koristiti u nastavi niti se za njih postoji široki spektar materijala. Nagrađivanje učitelja sveli ste na uzak broj ljudi i to samo na one koji aktivno sudjeluju u vašoj reformi. Oni učitelji koji nisu u vašoj reformi nemaju mogućnost za napredovanje. Imamo tablete u školama, ali nam zato u nekim školama žbuka pada po učenicima, kao što je npr. škola u Donjem Miholjcu za koju sam na proračun tražio dakle da se obnovi i koje ministarstvo odbilo. Profesori informatike imaju dodatne komplikacije s osiguravanjem wi-fi signala i održavanjem sustava u školama i to im nije plaćeno iako smo prije godinu dana s ove govornice tražili da se napad na profesore i učitelje okarakterizira kao napad na službenu osobu, to ste učinili tek na pritisak učitelja i profesora. Još uvijek se ne zna što se sa zakonom o prosvjetnoj inspekciji, o tome smo prvi progovorili. Zbog čega učitelji i nastavnici koji su na zamjenama, zbog čega ih se odjavljuje za vrijeme praznika a i zbog čega oni zapravo i onda kada prođu praznici, opet se ih dakle primi u školu, dobivaju plaću kao i ostali profesori? Ministrice, je li u vašoj primisli uvođenja male mature kako učenik koji je vrsni matematičar ili kemičar, ne bi ostao kratkih rukava zbog trojke ili četvorke iz nekog drugog predmeta što se sada događa? Šta je Zakonom o predškolskom odgoju i obrazovanju koji po svemu sudeći ide po degradiranju struke odgojitelja i zašto se dakle, taj zakon još nije ovdje stupio, dakle nismo o njemu raspravljali ali ono što smo mogli vidjeti je da se želi povećati pedagoške norme za predškolski odgoj i obrazovanje. Meni osobno je vaša najveća greška izostanak dijaloga sa strukom, predstavili ste svoju reformu kao svoju, išli ste brzopleto u nju kako bi mogli dovršiti dakle svoj projekt do kraja vašeg mandata koji uskoro ističe i zbog toga svi dionici obrazovnog procesa od učitelja, profesora, roditelja i djece pate. Nakon vas će ostati jedan PR balon sapunice koja će se rasplinuti kad vi više neće biti ministrica a novac koji je potrošen, bit će bačen u vjetar. I na kraju samo jedan mali detalj o neradu i o propustu vašeg ministarstva a to je da je stigla dakle, da sam u posjedu i da sam razgovarao s tom gospođom, sa jednom gospođom koja radi u zagrebačkoj osnovnoj školi koja je kuharica, koja je bila seksualno zlostavljana u svojem radu i koja ima pravomoćnu presudu da se to dogodilo. Dakle nema više žalbe, pravomoćna presuda je da je djelatnik koji radi s njom u školu, da ju je seksualno zlostavljao. Ona se vratila na posao nakon bolovanja međutim taj gospodin koji je to radio je ostao raditi zajedno sa njom, zlostavljanje seksualno je prestalo ali je ostalo verbalno. Ona mi je rekla da je pisala vašem ministarstvu ali očigledno ravnateljica ne želi smijeniti svoj kadar i žena i dalje na neki način trpi. Dakle ne vjerujem da ste to namjerno napravili ali kaže da vam je pisala da se to riješi, s obzirom da ste podržavatelj Istanbulske konvencije, a ja npr. nisam, mislim da je u redu da to sredite. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Kolega Slaven Dobrović. Nema ga. Nastavljamo dalje, u ime Kluba zastupnika HNS-a, poštovani kolega Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani potpredsjedniče Vlade, poštovana ministrice sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Probat ću u polovici ovog izlaganja nešto adresirat se, više šuta reći o čemu se ovdje radi zapravo i probati samo podsjetiti nas ovdje nekoliko i javnost koja gleda i koja će gledati što se napravilo. Prije svega, koja se ovdje poruka šalje? Barem kako ja ovdje vidim. Nemojte ništa mijenjat, sve ćemo vam oprostit ali uspjeh ikada. Naš najgori ministar makar ga i smijenili je bolji od bilo kojeg drugog jer sve što tuđe, ne valja. Politički dojam nam je bitnija od sadržaja. Ajmo se politički pozicionirat, idemo ulovit neki vlak, neki bod bez obzira o čemu se radilo. Puno se puta prigovara Vladama, ovoj Vladi, svim Vladama kako ne prihvaćaju se prijedlozi oporbe no u isto vrijeme, teško je čuti oporbu kako prihvaća rad pojedinih ministara što će reći samo se kolo okreće. Isto možemo očekivati od druge, ne kažem da je to dobro. Kaže napada unatoč potpori javnosti, 81% su ili preko 80% roditelja, itd., ne unatoč nego zbog toga jer kažem još jednom, sve ćemo oprostiti, uspjeh ne. Pa ako netko ima potporu javnosti, to nije dobro, nije dobro za naš politički cilj, nije dobro za našu političku borbu, rejting i sve ostalo, idemo to osujetiti na koji god način. Idemo ga baciti u blato, idemo se hrvati u tom blatu kako bi svi ispali jednaki. To je strategija koja se manje-više svi i s jedne i druge strane su se služili i služe, ne kažem ništa da je bilo bolje i kad je bilo obrnuta situacija. Kaže reforma kao smokvin list, zamislite. Eno onaj zločesti HNS koji je prevario birače, kako sad reć da je on nešto napravio dobro za ove građane ili za budućnost naše djece, pa to ne možemo si dozvoliti. Oni su prevaranti, oni su prevarili i gotovo. Šta god napravili, ne valja. Moramo se toga držat, ko pijan plota jer inače, šta ćemo ispast, da mi njih hvalimo da su dobro napravili nešto? Birači će to odlučiti, to se slažem. Građani će to odlučiti, to se slažem a isto tako, neka nam najveći grijeh bude i da smo prevarili birače ako smo napravili u interesu građana, pa neka bude, pa neka i nas više ne bude ali ne može se to zanijekati da se radi i da se napravilo nešto što nije se godinama, godinama radilo. Morali ajmo čekat, nije cjelovito, ajmo još čekat, ajmo odgodit, nemojmo još, pa nije još svaki zarez dobar, na papiru još možda to ne izgleda dobro a kad se krene u provedbu, zašto bi mi počeli sa jednim djelom pa nadograđivali, ne, ajmo još sačekat, nije to cjelovito, nisu možda svi ljudi unutra. Takvim načinom smo ovdje di jesmo, takvim načinom čekamo i čekamo i čekamo. A šta ste napravili? Samo neke od stvari. Usvojene izmjene i dopune Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi. Donesen novi Zakon o udžbenicima, tu je kolega Sladoljev bio jako govorljiv, citirajući i svako pravo koristeći da citira i doslovno govori što neki izdavači govore, sad iz kojeg interesa, o tome potom. Lakše školske torbe, informatika kao obvezni predmet, od školske godine 2020/2021 informatika kao izborni predmet u prve razrede osnovnih škola. Onda aj sad da baš ne koristim sve vrijeme, onaj pravilnik koji smo govorili, donesen je pravilnik koji regulira položaj pomoćnika u nastavi, nova aplikacija za odabir udžbenika, opet transparentno utemeljeno na matematičkom odabiru bez mogućnosti pritisaka da ga oni biraju, da struka bira, kao što je bilo i za lektire, struka bira koje će biti lektire, završen uspješni pilot projekt e-škola i zapravo donesen zaključak da se to proširi na sve škole u RH. Europska komisija odobrila je Ministarstvu obrazovanja čak 3 projekta podrške strukturnim reformama u vezi s kurikularnom reformom i to ću kasnije. O strukovnom je bilo govora, izmjene i dopune Zakona o strukovnom obrazovanju smo imali, nacionalni kurikulum za strukovno obrazovanje, mreža regionalnih centara kompetentnosti, 25 regionalnih centara, izrađen model hrvatskog dualnog obrazovanja, projekt modernizacije sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja preko 200, 230 milijuna. U visokom obrazovanju, hrvatski kvalifikacijski okvir, projekti razno razni za STEM studije, mislim tako dalje itd., dakle studijski programi na stranim jezicima 50 milijuna kuna, programsko financiranje visokog obrazovanja i znanosti, dakle di se apsolutno potiče, da se, da se, di se potiču deficitarni programi, Zakon o obavljanju studentskih poslova koji je prag, koji je studentski sat, kako rješavat, do tada, do sada to nije niko riješio da vi studenti imate pravo, imate taj minimalac, prati vam se, usklađuje se sa minimalcom RH, dosada u ovih 30.g. nije, ma zato što možda nije cjelovito ili možda još nešto treba. STEM studije, da ne govorim dalje, poticanje izvrsnosti, u znanost, ulaganja u znanost preko 2,5 milijarde europskih sredstava itd., ulazak u CERN, tako dalje i tako dalje, možda najbolje slikovito to obrazložiti da je recimo samo za lektiru 2015. 200.000,00 kn, 2019. 42,4, a ovdje smo imali iste te napade koja lektira je koja nije. Stipendije 2017. 5400, 2019. 14000, kabineti, opremanje za fiziku, za kemiju, za ostalo 2014/2015 0, danas 100 milijuna, 0, 100, smijeni. Ulaganje u strukovno obrazovanje, prijašnji mandati svi zajedno 0, danas 1,5 milijardi kuna, smijeni. Ulaganje u uvođenje obvezne informatike, dosada 0, 36,5 milijuna kuna, odma smijeni, ne valja. CERN, krenulo se, čekalo da bude potpuno, da bude cjelovito, nemojmo sad, nećemo omogućit gospodarstvenicima, sada, ušli smo. Mislim da je pametnom jasno da se kaže da je uloženo do sada u radu ovog mandata Vlade, ovog ministarstva 10.000,00 kn po svakom učeniku i studentu, po svakom iz EU fondova samo, a 1,5 milijun kuna po svakoj školi, to dosada nitko nije napravio, ali ne, naravno ja mogu i reći onaj ko radi taj i griješi da moguće je da je moglo još nešto bolje, moglo je, zato sam i reko koji je smisao ovoga, jel je ta reforma dovela situaciju sada da naši učenici su u gorem položaju, istom ili boljem, ja nigdje nisam čuo da su u gorem, nego sam samo čuo da nije sve napravljeno i nije baš to tako kako bi možda trebalo biti, pa da je dobro, ali nije baš najbolje, al ajmo onda, znači znate ono i mi težimo perfekcionizmu, nećemo naprijed dok ne bude to sve maksimalno dobro i to ćemo čekat 20.g. i nećemo nikad ništa napravit, tako se meni to čini. I na kraju mog, mog dijela izlaganja samo želim podsjetiti da je komisija zbilja pohvalila i to onda koristimo danas u razgovorima di ćemo kritizirat, a kolegama Bulju i Hajdukoviću ću predati Pregled obrazovanja i osposobljavanje za 2018. Hrvatska na str. 4 i na str. 2 upravo gdje se navodi i kaže ovako, „Započete su ambiciozne reforme u obrazovanju i osposobljavanju nakon razdoblja u kojem nije bilo napretka zbog političkog neslaganja“, na hrvatskom da se razumijemo i isto tako i dalje, pa s obzirom da je tu bilo pitanja kako niko to nije vidio, evo dozvolite da vam ja to dostavim, zahvaljujem.
Zahvaljujem. Kolega Batinić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, poštovani potpredsjedniče Vlade, gđo. ministrice sa suradnicima, kolegice i kolege, legitimno je tražiti iskazivanje povjerenja ili nepovjerenja, politički čin, izricanje stava, mišljenja o radu nekog ministra. Kolege i kolegice iz SDP-a, dvoje vas je, troje, to samo pokazuje vaša brojnost koliko stojite iza ovoga. Kada sam čitao vaše obrazloženje očekivao sam ipak nešto suvislije, očekivao sam nešto sadržajno, međutim očito mogu samo konstatirati da se radi o jeftinom politikanstvu. Naime, pošto mi je ostalo malo vremena, samo ću se kratko osvrnuti na neke rasprave iako je i predsjednik Vlade i ministrica, a još ćemo u pojedinačnoj raspravi nešto više kazati o tome, za uvod bi samo htio kazati da mi u HNS-u gledamo na sadržaj, međutim…
Poštovane, kolega Batinić, ispričavam se, malo stanite. Kolega Čuraj i kolega Bulj ja bi vas lijepo molio da ne ometate kolegu Batinića dok raspravlja, izvolite kolega Batinić.
Hvala lijepa. Naš narod ima onu uzrečicu važno je što se kaže, ali jednako tako ne treba ni zanemariti tko to govori, tko to kaže. Pa evo kolegice Glasovac vi ste kritizirali i spominjali g. Nenada Bakića i spominjali ste, asocirali ste na neke koruptivne radnje da bi se vaš predsjednik, strateg, pretendant na premijersku funkciju g. Bernardić, bio je, ne znam dal je bio pozvan il se sam pozvao na promociju mikroračunala i automatizmom podržao taj projekt, kao da ga hvali. E sada, vas mogu razumjet u jednome dijelu nije u mojoj maniri, međutim kad sam kazao da je važno obratit pozornost tko govori nešto ja bih vas samo podsjetio na ono što je bilo, jeste da je bilo koncem prošle godine u stvari koncem 2018., kad se govori o odnosima vas u SDP-u, znači tvoraca ovoga akta koji nema sadržaja, koji odbijamo, odbijamo. Samo bih vas podsjetio, a to se radi upravo o tome kad sam spomenuo u raspravi vi ste mu pisali uradak, vjerojatno po partijskom zadatku i tu ste spomenuli neke i netočne podatke. Ja se ispričavam ako je tako, međutim branili ste i njega kad je govorio. Znači ovako, iako su vaši članovi istaknuti kazali da je ova, ovo pitanje povjerenja pase. Da vam nekima članovima vašim nije jasno zašto se to radi, pa i novoizabrani predsjednik Milanović je kazao da je reforma dobra iako nije bio vaš kandidat, nego ste ga vi samo podržali. To samo govori o vašem predsjedniku stranke i odnosu unutar SDP-a. Ali isto tako kolegice Glasovac tu se u, na svojim, na društvenim mrežama objavili i tzv. citirat ću životni ili ratni put svojeg predsjednika stranke, to govorim da bi građani koji prate, kad su slušali gospodina Bernardića o njegovoj uvjerljivosti, o njegovoj vjerodostojnosti, kad ste kazali kako je ne znam 20 godina društvenog volonterskog angažmana, o njegovim političkim aktivnostima, e sad kaže, uvijek je bio na nekim funkcijama. Tko ga je stavljao? Bandić, Brunić i Milanović. A kritizirate istog toga Bandića. Iako sam od Bandića čuo prije nekih 4, 5 godina veli to su sve moja djeca. Isto tako, ono što je isto bitno za spomenuti da ga se okarakterizira kao nositelja, kao nositelja ovog prijedloga za iskazivanje nepovjerenja, kaže njegov smisao, njegov životni moto, sve za fotelju, fotelju ni za što, tko ga ne zna skupo bi ga platio. Nije u mojoj maniri, nije moj način, nije moj način, međutim ponavljam naš narod ima uzrečicu, bitan je sadržaj ali je jednako tako ne manje važno tko to govori, tko to govori. Imao bih puno toga još za komentirati, to ću u pojedinačnoj raspravi. Što se tiče nekih vaših navoda gdje fabricirate neke podatke, gdje se niste niti udubili u sadržaj, u meritum, u meritum stvari. Hvala, HNS naravno da ne može podržati vaš prijedlog za iskazivanje nepovjerenja, a to ćemo vrlo jasno pokazat na glasovanju, a više u pojedinačnoj raspravi.
Zahvaljujem. Imamo povrede Poslovnika, poštovani kolega Miro Bulj, izvolite. Odustajete. Poštovani kolega Gromja? Hvala. U ime Kluba zastupnika GLAS-a poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi potpredsjedniče Hrvatske vlade, poštovana ministrice Divjak sa suradnicima, dakle 16. siječanj mi smo još uvijek u saboru, ja moram priznati obzirom na kasno vrijeme, bez obzira kako se to vama činilo, nas ima tu po priličnom broju. Prema tome, to što tu vi mislite da je malo tome baš i nije tako. Dakle, apsolutno nas ima u dosta velikom broju obzirom na sate i ja ću djelomično svoj govor čitati ne želeći nervirati kolegu Batinića ali obzirom da je ovaj kasno bit će mi i lakše da dijelove neke pročitam. Pa ću za uvod reći slijedeće. Još prije rođenja Krista stari Rimljani su u svom pravu definirali pravilo koje danas znamo pod nazivom Katonovo pravilo, a koje nam govori da ono što je ništavno u trenutku svog nastanka ne može postati valjano protokom vremena. Ili kako se to u ovom našem dijelu svijeta glasovitom rečenicom formulirao Baltazar Bogišić, što se grbo rodi vrijeme ne ispravi. To je nažalost slučaj i s vašim mandatom odnosno s poslom gospođe ministrice Blaženke Divjak. Mi ovdje raspravljamo o ministrici Blaženki Divjak i o njenom radu. Gospođo Divjak niste imali šanse, sve zajedno što ukrivo krene ne može se ni ispraviti. Vi ste svojom voljom ovu funkciju preuzeli u trenutku stvaranja jedne trgovačko klijentelističke koalicije i vi ste poslužili ko smokvin list za prave namjere i pozadinske dogovore zbog kojih je ta i koalicija nastala. Bilo je potpuno jasno i onima koji vrlo malo prate i razumiju hrvatsku politiku da niste imali šanse nešto ozbiljno napraviti nakon evo 2,5 godine mandata, to je tako. Pri tom bih ja podsjetila već prvi korak, kad smo vidjeli prvi korak bilo nam je sve jasno i da ono malo nade da će se ipak nešto dešavati da nas ostavi. To je bilo imenovanje ekspertne radne skupine koji se, to se prvo pretvorilo u politički skandal onako srednjeg intenziteta, a i onda u klasični trgovački dogovor sasvim u skladu s koaliciju kojem vi pripadate. Ja sam pažljivo slušala prije mene u ime kluba HNS-a govorio je gospodin Čuraj i on je jasno pokazao i rekao HNS, dakle to što se pokušava reći da ste vi nestranačka, to jednostavno nije tako. Ali manimo na stranu. Ajdemo mi vidjeti zašto je uopće pokrenut vaš opoziv, zašto se to uopće pokrenulo, koji su to bili razlozi, koji su to bili argumenti. Te argumente, naravno oni koji pokreću će argumentirati sa svim elementima koje ima zašto se u to krenulo, vladajući će to braniti, a glasanje će biti u petak i ja moram priznati bit će zanimljivo to glasanje i tu ću završiti ovaj jedan tako politički osvrt. Tu su bile neke najave iz kluba HDZ-a da će neki podržat, neće podržati, ali petak je jako daleko. Mi koji smo u ovom Saboru i provodimo i dane i noći znamo da se često u raspravi kaže jedno, zalaže za jedno onda dođe trenutak glasanja i onda vam je stranačka stega jača od bilo čega drugog. Bit će zanimljivo i koalicijski partner gospodin Bandić koji je koalicijski partner i HDZ-a i HNS-a kako će on obzirom na sve ono što je rekao i to nije bilo ugodno slušat, nije bilo ugodno slušati meni, a vjerujem još manje da je gospođi Divjak bilo ugodno slušati vama, kako će tamo ti njegovi žetončići iako ja svaki put se onako malo naježim kada kažem riječ žetončići, ali on je to upotrijebio, prema tome ja samo ponavljam ono što je gospodin Bandić rekao. Kada uđete u bilo koju reformu to nije jednostavan posao, ajmo biti pošteni, nije jednostavan posao svi se zalažu u startu za reformu, ali ne baš u mom dvorištu i ne baš sada i ne baš na takav način. I jednako tako reforma vam čini tri stvari, čini vam sadržaj, čini vam sredstva, dakle uvjeti i čine vam ljudi. Možete imati najsavršeniju ideju ako nemate ljude koji će to provoditi, džaba krečite. Ajdemo sada malo korak po korak vidjet o čemu zapravo ovdje govorimo. Govorimo o tome o grijesima ministrice Blaženke Divjak koja je bila kandidatkinja za rektoricu Sveučilišta u Zagrebu. Dakle prvo je cjelovita kurikularna reforma, svi smo se ovdje složili da je ona okljaštrena i da ona više ne postoji. I probajte objasniti, dakle ona se naravno mora realizirati u etapama, mora se realizirati u fazama, ne može se realizirati odjedanput i da ste vi to tako krenuli vjerojatno ovdje ne bi o vašem opozivu i govorili, ali to jednostavno nije tako. Ona je propala i taj propast cjelovite kurikularne reforme ide vama na dušu i vaše reference poštovana ministrice Divjak. Naravno, treba uvijek malo razmisliti o tome kako se pokazuje rad. Ono što su svi prije mene rekli, a ukazali su da jednako tako ne mogu izbjeći a ne ukazati na činjenicu tog vašeg jednog PR-a koji je onako bi ona razini jedne male škole i koji vas je naučio da probate ponavljati određene rečenice, da one budu umjetne, jer ako ponavljamo dovoljno neke rečenice onda one postaju stvarnost, a to moramo priznati i da je nekako pristojne ljude u ovoj zemlji malo i vrijeđalo i dodatno iritiralo. Ajmo malo o novcima na kojima se nije štedilo i ne mislimo da se i treba štediti ako znate ideju i ako znate cilj, ali je jako zanimljivo da kada ste radili javnu nabavu da ste tu malo kada je riječ o nabavi udžbenika za Školu za život, pa Virtualnim učiniocima, pa da ste malo zapackali cijeli taj postupak, pa da je zbog nepravilnosti u provedbi EU odbila sudjelovati u dijelu troškova kako je onda bilo pa je tako 6,4 milijuna pali na teret državnog proračuna. Inače je ta javna nabava nekako okarakterizirala u vašem mandatu i rad vašeg ministarstva i pokazala se dosta neuspješna, dosta traljava i u jednom trenutku je Škola za život, za koju ste se vi tako jako zalagali i ja mislim da neko kada radi jedan posao mora se zalagati za njega jer ako vi u to ne vjerujete kako ćete uvjeriti nekog drugog, ali da se je to nekako svelo na nabavu gomile računala, da ne kažem tableta, koji je odmah u početku su se osramotili svojom kvalitetom, da ne kažem da je tad i klimatske promjene bile krive za to jer su bili nekakve velike kiše u Kini, pa je dobavljač bio iz Kine, pa je onda bilo u kontekstu toga sve krivo, a zapravo je riječ o šlamperaju, ajmo reći da je riječ o šlamperaju i da je to tako. Dolazimo do strukovnog obrazovanja, ja vas tu samo moram podsjetiti da je HOK upozorila ministarstvo da je dovelo u zabludu i roditelje i učenike i potencijalne poslodavce, obzirom da se obećavalo svašta, a od toga se nije realiziralo ništa. I u ovom slučaju gospođo ministrice vi ste propustili shvatiti da dječji PR nije sadržaj. Ministarstvo kojem ste vi na čelu se prvenstveno treba temeljiti na sadržaju. Sada dolazimo do vašeg odnosa sa sveučilištem, tu je bilo i vi ste već i odgovarali na neke replike koje ste dobili, ali tu ima niz stvari od nikad objašnjenje zabrane zapošljavanja i napredovanja, preko dosta neuspješnih upravnih nadzora, pa sve do nepotpisivanja programskih ugovora tako da u tim odnosima između ministarstva i sveučilišta, na naše iznenađenje vlada kaos. Bilo bi za očekivati da tu nije tako, no nažalost tu vlada kaos. I dolazimo naravno do nekako krune vašeg mandata i razloga zašto je zapravo i došlo do zahtjeva za smjenom, a to je bio veliki štrajk u školama. Ja moram priznati da mi je bilo žao, žao mi vas je bilo gledati, ja sam bila u jednoj Vladi nekakva ministrica, pa otprilike i znam da to baš i nije tako najjednostavnije, ali u najvećem jeku tog štrajka ostavljeni ste sami, kad je to bilo sve zajedno, taj mučni štrajk koji zaista je izazvao nelagodu među svima nama, vi ste bili isključeni od Vlade u kojoj ste tobožnje sjedili, bili ste prezreni i od učitelja koji su se opravdano osjetili namagarčenim i prevarenim i jednako tako se je pokazalo gdje, gdje ste krenuli i gdje ste zapravo već od starta niste imali šansu da ta priča završi dobro, da ponovim ono „što se grbo rodi vrijeme ne ispravi“. I vi, i kao i ja znamo da Škola za život nije cjelovita kurikularna reforma, koji je njen mali dio, teško je više sad uopće definirati i odgovoriti na to sve zajedno, ali ono što znamo da je zbog štrajka za koji nije odgovornost na vama, odgovornost je na premijeru Plenkoviću koji se je tvrdoglavio i nije želio sjesti za stol s ljudima koji su mu došli pred Banske dvore ili na Trg sv. Marka 1 i tražili da se sjedne za stol i razgovara, tako da je tu, odgovornost je na njemu, ali na vama je odgovornost kvalitete obrazovanja koju će ove godine učenici dobiti. Nešto što je bilo za očekivati da bude prinešeno našoj pažnji kako to zna reći g. Plenković je rezultati na maturi ove godine. I kad pogledate rezultate na proteklih 4-5.g. na maturi, ove godine su, pad mature, govorimo o prošloj školskoj godini naravno, je otprilike 1000 maturanata palo, godina prije toga je bila 500, iza toga je bilo 200 do 300, tu se nešto desilo, to je bilo vaš zadatak i vaša odgovornost da analizirate što se je desilo, dakle mogli su se desiti vrlo jednostavni scenariji, kao što ste vi rekli, ja ovaj nisam možda dovoljno kompetentna da to govorim, ali imam nekakva iskustva, pa mogu reći, scenarij može bit slijedeći, da se djeca, dakle da jedna grupa obrazuje, a da ona grupa koja pitanja za maturu slaže, uopće ne gleda na način što je bilo u programu ili ne znam šta je drugo moglo biti, to je bila vaša uloga i vaša značaj, no nažalost tome nije tako. Ono što je meni posebno pokazalo razmjere svega vašeg mandata je bila vaša izjava prije sjednice Vlade pa kad se svi referiraju na izjavu, da se i ja referiram na neku, 27. prosinca kad ste, i neću citirati nego ću otprilike prepričati, vi ste novinarima mrtvi hladni rekli da je najveći uspjeh Vlade protekle godine kurikularna reforma i to ste izgovorili nakon štrajka kad učenici nisu imali nastavu više od mjesec dana i nakon ocijene stručnjaka da cjelovita kurikularna reforma ne postoji i da ste vi krivi za njenu propast. Vi ste ministrice Divjak poslužili samo za izgovor za stvaranje jedne nakaradne trgovačke koalicije i toga su svjesni svi i mi koji smo u takvoj Vladi u opoziciji, ali ono kao što su već rekli neke kolege iz HDZ-a su svjesni toga, pa ste imali prilike samo vidjeti koliko je replika došlo sa strane HDZ-a što uopće nije, što je apsolutno iznimka kad je riječ o vašem opozivu, prije tome tako nije bilo, ali ono što ministrici Divjak, vaš rad i vi sami ste zapravo pravi simbol ove Vlade, bez sadržaja, bez uspjeha, bez pomaka u pravom smjeru, ali zato puni sebe i bahati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačne rasprave, poštovani kolega Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče i sad kad ono uvijek mi imamo neki, neki, neki bojazan da se ne izvučemo, da se ponavljamo, evo kolegica kaže maloprije da je to bez sadržaja i sad sam ja primoran da citiram možda taj cijeli sadržaj, što se to napravilo u zadnje 2,5-3.g., čak manje od 3, što to nije dobro možda po vama, ja ne vidim tu da se ništa na to referiralo, dosta se ovako opće govorilo, općenito govorim sada o svima, pa možda da krenem sa tim primjedbama, pa da ih prođem, dakle prvo smo imali od kolege Bernardića kako nisu udžbenici u OŠ Ive Andrića dostavljeni, da radi se o udžbenicima koji se rade po programu na manjinskom jeziku i to nije prvi puta i to nažalost je tako i ne, ne opravdava ništa što je možda nekad prije, u, u prijašnjim Vladama i njegovoj isto tu kasnimo i puno više, ali evo ima razloga, tu se ne radi o, o, o ostalim udžbenicima. Državna matura, 5 dana prije kraja školske godine, da, znamo zbog čega, 2011. je bilo 4. travnja, isto tako 2013. u mandatu dok ste bili pomoćnica, isto i u svibnju, dakle apsolutno ništa. Mikroračunala, upravo je kolega Batinić to spomenuo kako je već kolega Bernardić bio na samom predstavljanju i lijepo iskoristio to kao onaj foto opportunity da se uslika, da vidi kako se nešto radi, dakle sad se to može i njemu onda spočitavati što je bio prisutan tamo. Što se tiče 6,4 milijuna kuna, to mogu prihvatit kritiku, apsolutno, očigledno da je pogreška bilo. No, kada gledamo ukupni iznos ugovorenih sredstava prije 0, sada milijarde, pa onda 6 milijona naspram milijardi možda je logično da se dogodi neka greška koja se mjeri u promilima mislim da je to 15 promila i manje od ukupnog onog što se radilo pa se to nekako gleda po standardima Europske komisije da je u to pravilu puno, puno više kad govorimo o ukupnoj alokaciji sredstava da se događa to nepriznavanje određenih troškova ili događaju greške ali to ne opravdava, za greške netko treba i odgovarati. Što se tiče kolega iz MOST-a, to smo već čuli da je jedno od osnovnih planova Vlade, tima Oreškovića bilo i zaustavljanje kurikularne reforme jer to ide zapravo, zaustavljanje onakve kakva je početa u ono vrijeme sa Borisom Jokićem jer to vjerovatno njima ideološki njima nije bilo prihvatljivo, pusti to što našu učenici pokazuju rezultate na testovima i što mi nemamo vremena više čekati i to je osnovna zamjerka moja svima vama da nemamo zbilja vremena čekati neke idealne savršene okolnosti jer na takav način razmišljajući nećemo nigdje ni doći niti zapravo krenuti. Što se tiče štrajka, kao isto jedno od glavnih razloga smjene, imamo s jedne strane tu prorijeđene kako je ministrica više se ponaša kao sindikalist, s druge strane ju se napada kako nije stala na stranu sindikata kad je trebala. I sad kad ja gledamo lijevo, gledam desno, uvijek je istina negdje u sredini pa evo, silom prilika mi jesno u sredini i sjedini a i u političkom centru jednako daleki od jednih i drugih, onda mislim možda da ipak je bila, ne da mislim nego i znam da je zapravo i bila u pravu, ali uzeći to u obzir, vi ste pokrenuli tu inicijativu već posredstvom, to što mi sad govorimo mjesec i pol dana kasnije, to je još i drugi razlog, rezultat je onaj koji je bitan a rezultat je da su profesori i učenici u školi i da profesori imaju rekordnu, i rekordno povećanje i rekordno velike plaće koje po meni čak još možda i nisu dovoljne, naravno uzeći za one koje obavljaju marljivo i časno svoju dužnost i prenose znanje i odgajaju našu djecu kako treba, ima i tamo onih koji to baš i ne rade tako kao i svugdje a to je drugi par rukavica i onda se pitamo zašto, šta je epilog toga. Epilog je onaj koji sam rekao, idealna je situacija ministrica da ostavku, isprovociramo nove izbore, eto SDP dolazi na vlast i on daje povećanje plaće profesorima i svi sretni i zadovoljni. Idealni scenarij i eto, vidi propalo to, e sad sam ljut, idem nešto, idemo to prokazat da ipak ne može ta ministrica i uvesti i reformu i milijarde iz fondova i svega onoga što sam zapravo spomenuo, što nije bilo i bilo od lektira, stipendija, ulaganja u kabineta, po prvi puta zakon da i država može uložiti u onu infrastrukturu, u onu žbuku koju je netko tu spominjao, škola u Donjem Miholjcu, pa gradi se nova, neće se zamalterisat nešto sa sredstvima državnog proračuna šta prije nije se moglo zakonski ili osnivač županije ili grad. Pa se to promijenilo da se može pomoći i da se može uložiti u infrastrukturu a osnivač i to je isključiva zadaća osnivača a ne države. Znači, ulaganje u strukovno obrazovanje, milijarde, 25 centara kompetentnosti, dualno obrazovanje, mislim, itd., itd. Znači puno se napravilo, negdje se vjerojatno i pogriješilo, to ću priznat. Kada gledamo i uvijek se moramo usporediti, uvijek je ono najgore, vi sad pozivate nešto što je bilo prije. Mi moramo znati šta je nama benchmark, na čemu ćemo ocjenjivati nečiju uspješnost? Po čemu se inače to radi? kako ćemo ocijeniti jel netko uspješan ili nije, kako ocjenjujemo učenike, na zapadu nema od 1 do 5, nego se ocjenjuju na temelju godine, jel si u prvih 10%, u prvih 20% ili 30% generacije. Znači ocjenjuje se na temelju drugih pa tako i naš rad kao političara se utemeljuje na temelju cijelog rezultata i usporedbe kako je nešto bilo prije a ne kako netko nešto misli da bi moglo, trebalo biti. To što neko misli i što se babi, mislim, ne, ne neću sada o narodnim poslovicama, više volim one latinske. Pa onda normalno kad gledamo nešto što je bilo nula, a sada imamo milijarde i onda mi kažemo ne valja. To mi netko mora objasniti logiku osim one političke percepcije, zauzimanja stava, ajmo malo spustit, podrezat krila, idemo, previše je uzletila, previše je ljudi vole itd., e to razumijem, apsolutno to razumijem. To mogu shvatiti ali onda ući u argumente pa nešto tražit pa se pravdat pa onda jasno se kaže politički ne valja, to je produkt, to je tako, pa to je isto poštenije nego neke kvazi argumente jer puno je toga dobroga i meni je isto žao, to sam rekao i nebrojeno kolegama, što nismo mi ovo odradili ujutro raspravu jer apsolutno ako bar negdje se može ova Vlada pohvaliti sa toliko stvari, reforme, ne to što komisija hvali, to pustite sa strane, to je upravo u resoru ministarstva obrazovanja i zdravstva i tu je kolega iz graditeljstva, mislim da i on isto zaslužuje pohvalu. I baš zato je to idealna prilika da se sve navede što se radi, što je promjena i što je. Ja kažem da može možda i bolje, može, ali reći, vidi nije najbolje, nije ono 100%, ti sad radiš reformu koja nije 100% svega, bolje da ne radiš ništa, to mi ne može nitko objasniti da je to argumentacija da nekog treba smijeniti. Ne znam jel sam nešto još oko tableta tih čuvenih, dakle tableti se nabavljaju preko središnjeg ureda za javnu nabavu i dokle god nam je takav zakon o javnoj nabavi da ekonomska isplativa cijena nije baš veliki faktor odabira nego najniža cijena, do tad ćemo je dobivati pa kako to bilo do tableta, tako je to bilo i za sve drugo. To ne radi ovo ministarstvo nit se time bavi, tako da se i to raščisti jednom zasvagda, da se ni tu ne ponavljam. I zaključno, samo ću prepričati, zapravo neću ni prepričati nego ću spomenuti šta su ravnatelji škole koji su bili u eksperimentalnoj fazi bili uključeni, morali na tjednoj razini prolaziti. Nekoliko njih, ali zbilja nekoliko s našeg područja Slavonije i Baranje je došlo i reklo da više to nije za izdržat. Njih su tjednom zvali sa različitih novina, televizija, portala što imate negativno za reći. ... [[Govornik se ne razumije.]] ništa dobro ali tjedno su ih zvali, kaže to više nije bilo, kaže to su pritisci da se nešto kaže, da se nešto kaže loše jer ono sve dobro nije vijest, jer je cilj nalijepiti jednoj takvoj, kako ono kažete trgovačkoj stranci ili tako nešto, ne može ona sad napravit nešto dobro. To nije, to u mozgu ne radi ljudima, a ja sam lijepo rekao, ako smo i prevarili naše birače mi ćemo njima odgovarat, oni će nas kaznit i kraj priče. Ali ono što će ostat je nešto što će biti uklesano zbilja u umove naše djece i u dobrobit naše cijele zemlje. I ako je to bila cijena, pa neka i bude ta cijena da nas nikad više ovdje ne bude, mene sigurno neće biti. Tako da ja tu zbilja ne vidim da se vraćamo stalo nazad, ali hajmo koristiti svaku priliku, pohvalit se to trebamo i mislim da je ovo isto bila jedna od tih prilika i žalim što nije to bilo cjelodnevno i po danu i da nije više u fokus i došlo upravo to što se sve napravilo jel ima se pričati i hvala Bogu najviše se napravilo u svim resorima i to je onda apsurd veći da se smjenjuje onoga tko je najviše napravio, a možda to i je zapravo razlog. Zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Čuraju. Replike poštovana kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
Kolega Čuraj, ne može se ispit mature provoditi prije negoli učenici završe nastavnu godinu. U pravu ste to se radilo prije, ja sam 2013. godine imenovana pomoćnicom odmah smo to mijenjali. To je u suprotnosti s Člankom 16. Pravilnika o polaganju državne mature. Znači to vam je, i ne samo da smo to mijenjali nego smo i provođenje ispita iz obveznih predmeta pomaknuli na kraj ne nastavne godine za maturante, nego nastavne godine za sve učenike da bi olakšali učiteljima i nastavnicima provođenje ispita državne mature iz obveznih predmeta jer je to bilo puno više ovaj učenika, trebalo je puno više učionica u kojima se provodi, puno više dežurstava. Znači i ovu matematiku, hrvatski ovaj strani jezik, sve dijelove smo pomaknuli znači što smo mogli više kasnije, ove manje predmete smo stavili da se koliko toliko poklapaju s nastavnog godinom ne za maturante nego za druge i o tome treba voditi računa. To micati, to ne da nije u skladu s pravilnikom to naprosto nije u skladu [[Upadica: Zahvaljujem.]] s razumom.
Kolega Ćuraj odgovor, izvolite.
Ja sad ne znam ovaj, ja vidim ovdje ogromnog slona, ali mi se možemo ponašati da ga nitko ne vidi. Znači, sad oćemo mi tog slona vidjet ili ne, to je sad, ovako vidite stoji ovdje, ovakav je. Znate koliko je velik? 36 dana je velik, štrajka i nadoknade odnosno 18, 16 kolko je. Znači očigledno da to nije redovna i normalna situacija i ja se s vama slažem. Pa ni ja isto, pa nije, ali mi imamo situaciju koju imamo, mi moramo negdje ukrasti te dane, negdje ljudi moraju, naši učenici moraju nadoknaditi, a moramo znati da je tu puno veći ulog upisa na fakultete, državna matura itd. I to što je nekad bilo prije samo navodi da se preživjelo, to nije pravilo. Ovo je izuzetak koji potvrđuje pravilo, ja bi više tako rekao. Dakle, zna se zašto se to napravilo, kakav je plan nadoknade jel inače maturanti imaju mjesec i nešto manje dana nastave u odnosu na …/nerazumljivo/…
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Uvaženi zastupniče Čuraj slušao sam vaše izlaganje i moram vam reći kad sam bio dijete u školi učili su nas da ne smijemo lagat. To je bilo nešto što je užasno iritiralo profesora, a to je i općenito ovako s ljudske strane gledano jedna ružna navika, a nije jednostavno dobro lagati. Međutim, Vlada koja je na čelu trenutno Hrvatskom i ministrica koju zastupa stvorena je zapravo na lažima, lagalo se, govorilo se, neće se sa HDZ-om, a onda se ipak otišlo. I kakvu pouku daje članstvo HNS-a u Vladi i ministrice Divjak kao ministrice? A daje poruku da se lagat zapravo može, da je laganje normalno itd. Ja osobno smatram da nije i zato se zalažem za smjenu. Hvala.
Zahvaljujem. Kolega Ćuraj, odgovor.
Pokušavam sada ovaj dokučiti ovaj logički silogizam, dakle kažete da se je lagalo, laganje nije dobro i zato ćete podržati smjenu ove ministrice. Znači, ja sam to rekao i reći ću ponovo. Ja vjerujem da tada kada se to govorilo se zbilja to i mislilo, da je to ispalo na način na koji je ispalo, da je to na čast nama i da se to moglo puno bolje napravit, je. Ja vjerujem da je. Ja vjerujem onda pitanje zašto bi netko lagao, zašto ne bi šutio i primirio se i stao sa strane ako je već tako kako je. Ja vjerujem da se to govorilo zato što se tako smatralo da je to najbolji put, kao što je i ovo što se napravilo smatralo se a je najbolji put ne za stranku, ne za veliku većinu nas u stranci nego za državu koja je, a tu cijenu ćemo mi svi platiti ili nećemo ovisno o rezultatima kako će građani to procijeniti.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću raspravu poštovani kolega Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ministrice sa suradnicima, potpredsjedniče Vlade dakle i ja želim na početku prije svega strog razdvojiti ono što je privatno i što je politički. Naime, ja sam ministricu upoznao u jednom sasvim drugom kontekstu, na sveučilištu u Zagrebu kao prorektoricu, kao znanstvenicu i dalje je kao znanstvenicu cijenim da ne bude tu zabune, međutim politički je nešto sasvim drugo. I to ministrice što ste vi pristali bit ministrica, bili vi stranački ili nestranački s vašim imenom barata baš upravo stranka koja vas je tu dovela. Vi ste političar, uvažena ministrice. I ja sam profesor po struci i ja sam mislim jedan od rijetkih ljudi ovdje u ovom saboru koji je prošao cijelu vertikalu obrazovanja, od osnovne škole, srednje do fakulteta kao profesor prije svega, a onda kao, prije toga kao student i učenik. I ja objavljujem znanstvene radove iako nemam znanstveno zvanje, niti znanstveno nastavno, ali ja sam po vašim stranačkim kolegama politikant. A onda ste i vi jer činjenicom da ste prihvatili biti ministrica vi ste političarka, baš kao i ja. I ja ovdje sad mogu govoriti kao što je kolegica Petrijevčanin govorila i kao profesor i kao učenik i kao student bivši i kao ne znam što, ali ja ovdje govorim kao političar i vi govorite kao političarka i to je nešto što moramo odmah razgraničiti. Počeo bih sa nekoliko stvari, prije svega što je potpredsjednik Vlade ispred HNS-a rekao novinarima dok smo mi ovdje raspravljali, koji se baš nešto i nije pretrgao govoreći o toj velikoj reformi koja se navodno provodi, a rekao je da je oporba navodno rastezala raspravu na prošloj točki da bi, da bi, pazite, razvukla ovo, u ove kasne sate zato što, eto, nemamo argumenata. Pa imamo ih itekako. Zapravo ste vi vladajući ti koji ste stavili tu točku prije, nismo je sastavljali mi, tj. dnevni red. Vi ste ju uvrstili, kolega Štromar. Vi imate ljude ovdje u Saboru, uključujući evo i kolegu Batinića koji se poziva na predsjedništvo HS-a koji je mogao reći, ne, ne, ne, inzistirati čak, stavite to u jutarnje sate, pa hajde da vidimo argumente. Evo, vidite koliko su HDZ-ovci zainteresirani za razgovor. Pa nije ni ministrica, da. Vrlo su, vrlo su motivirani. No dobro. Dakle, kad govorimo o obrazovnom sustavu, ja ne znam odakle bih počeo. Već sam rekao u jednoj replici da sam doživio niz reformi, što kao učenik, što kao student, a onda što kao i profesor na različitim razinama obrazovanja i nijedna od tih reformi nije uspjela, a reći ću vam i zašto nije uspjela. Zato što se u mandatu jednog ministra ili jedne Vlade, a ministra obrazovanja rijetko tko je doživio kraj mandata jer rijetko tko je spojio 4 godine, da budemo iskreni se ne može provesti ništa. Od onog famoznog HNOS-a kojeg se još uvijek sjećam i od kojeg još uvijek imam traume, do ovoga što imamo danas. I da danas radim u školi, vjerojatno bih isto takve traume imao. Znači netko vam dođe i kaže, vidite, sad zaboravite sve ovo što ste radili prije, sve što su vas učili na fakultetu, sve što ste slušali na stručnim skupovima i sad radimo ovako. Ovako. Zaboravite sve što je bilo prije, sad počinje novo doba, sad, sa mnom, sa ovom reformom, sa ovim dokumentom. Kolegice i kolege, to jednostavno ne ide tako, pogotovo u jednom velikom sustavu koji obuhvaća jako šaroliki stup ljudi, rekao bih. znači oni koji rade u njemu su, i starije generacije i mlađe, i oni koji su školu završili u bivšoj državi i u ovoj, u različitim fazama, segmentima, dakle, bilo da su završavali visoke škole, fakultete, da sada ne ulazim u čitavu kompleksnost ovog prostora i obrazovanja u njemu. I vi takav sustav ne možete promijeniti preko noći. Ja u tom sustavu nisam već dugo, ali ja slušam kolegice i kolege što o njemu govore i evo citirat ću vam poruku koju sam dobio tijekom ove rasprave isto od jedne profesorice, koja kaže, evo ja ću, citiram, prije uvođenja reforme imali smo edukacije od 4. mjeseca, a počeli raditi s djecom u 9. mj. To je ta sustavna reforma valjda. A te edukacije, znači, opet citiram, mačku o rep. Na posljednjem savjetničkom posjetu, direktno su nam rekli da ćemo u budućnosti biti tehnološki višak ako ne rješavamo lumene. Virtualne učionice. Eto, vi meni recite kakva je to sustavna strukturna duboka reforma. Jer, pazite, ja tu izreku često volim citirati što je rekao jedan atenski filozof, kada su ga pitali koje je najbitnije zanimanje za Atenjane. Rekao je sljedeće. Ako Atena ne bude imala dobre krojače, Atenjani će biti goli. Ako ne bude imala dobre postolare, Atenjani će biti bosi. Ali, ako ne bude imala dobre učitelje, Atene neće biti. I zato vam to govorim. Ako ovo radite ljudima koji bi trebali nositi reformu, a iz osobnog iskustva govorim da ovaj sustav počiva isključivo na entuzijazmu pojedinaca koji u njemu rade i koji vole svoj posao, onda što možete očekivati. Već sam prije isto u replici govorio koliko se vrednuje rad ljudi. Ljudi koji su 12 mj. uložili u tu istu reformu, 120 kn. Jedan kolega mi je rekao, evo, mogu otići u birtiju zavrniti rundu. Za svoj rad, za svoje znanje, za sve ono što sam uložio u nešto, u čime će se političari hvaliti, ne znanstvenici nego političari, kolegice i kolege. Dakle, ako govorimo o vjerodostojnosti, ako govorimo o strukturnoj reformi, već padamo ovdje. Kada govorimo o europskim izvješćima, ja čitam ovdje sažetak koji je pripremljen za svaku državu ponaosob, ja ću je pročitati na engleskom jer, ne želim je ja prevoditi, čisto da shvatite o kakvim se jezičnim začkoljicama ovdje radi. Kaže ovako, citiram, reforms are underway invocational and educational training, participation in early education, in early childhood education and carry ... [[Govornik se ne razumije, govori brzo i na engleskom jeziku.]] of teachers and places. Plan to expand the very short everage instrucion time could help to improve low education outcomes. Ja ovdje ne vidim hvalu. Low education outcomes, kolega. Halo. Short everage instrucion time. Halo. ... [[Govornik se ne razumije.]] of teachers and places. Halo. I dobro ste rekli, da u Donjem Miholjcu je škola u katastrofalnom stanju. Ja vam mogu nabrajati još niz njih gdje se i sad odbija nastava. Recimo, to tako, pod navodnicima. Jer tu vam je jednom nogom držite zgradu da se ne sruši, a drugom štitite učenike da ne nastradaju. Ja bih volio da ovdje možemo pričati o uspjesima. Kaže kolega Čuraj da se uspjesi ne mogu oprostiti. Pa ja bi, ja bi vam vrlo rado oprostio ovaj uspjeh, pod navodnicima, kolega. Vrlo, vrlo rado. Ali mi u SDP-u smo dokazali da znamo podržati prijedloge većine koje smatramo da su kvalitetni. Što recimo, HDZ nije nikad napravio. Dakle, HDZ kada smo mi bili na vlasti i kolega Čuraj, zajedno s nama, da smo mi rekli da je nešto bijelo, oni bi rekli, ne to je sivo. Da smo rekli da je ovo plavo, oni bi rekli, ne modro je, mi smo protiv. Uvijek tako. Što je konstruktivna oporba? Kada govorite o radu ministrice Divjak ja više ne znam govorite li o radu HNS-a ili nestranačke ministrice. Ako je nestranačka ministrica u pitanju, onda nije HNS. Kolega Batinić, dajte mi molim vas objasnite, kako ste vi dizali ruke za sve one prijedloge za vrijeme, dok smo mi bili većina, zajedno s vama, koja sad tako žustro osuđujete. Kako ste podržavali politiku obrazovanja tada, a sada je to odjedanput najgore što se desilo u ovoj državi, barem po vašim riječima. Ne mogu shvatit takvu logiku. Kada govorimo o financijskim inputima, oni vam ne znače na kraju dana, kolegice i kolege, nužno da ste dobili kvalitetu. Evo, pogledajte poljoprivredu, input je rastu proizvodnja pada, u narodu bi se reklo puno zuji malo meda daje, puno novca ulažemo, ali u točno što? Kod poljoprivrede je isto problem, ja sad povlačim paralelu možda sa resorima koji nije tako lako povezati, ali zato što ne znamo gdje idemo, zašto, kako, koji su nam ciljevi i to nam fali ovdje. Ja kao i neki govornici prije mene mogu shvatit da neko želi ostaviti svoj trag, svoj doprinos, to je shvatljivo, to je ljudski, ali raditi nešto da bi mogli reći da smo nešto radili, e to vam je to, zuji malo meda daje i na kraju dana što imamo? Imamo ljude koji bi trebali biti kralježnica te reforme, a koji to nisu nego su vrlo nezadovoljni jer evo reći ću vam, imam još nekoliko poruka, recimo imam od jedne kolegice koja kaže, administracije nikad više, dragi kolega dobro se sjećaš koliko smo morali pisati, matica, izvješća, opisnih ocjena, sada to pomnoži sa tri, vjerujte mi kolega, evo ja ću njoj vjerovati, al vjerujte mi kolegice i kolege ja kad sam bio profesor jako smo puno toga radili, beskonačnih izvješća koji nisu pridonosile znanstvenom odnosno nastavnom procesu, sada ako kaže da je to puta tri, objasnite mi gdje je ta Škola za život?
Zahvaljujem. Imamo replike, poštovana kolegica Sabina Glasovac, izvolite.
Potpuno ste u pravu kad kažete da se ove ljude kroz Lumen edukacije ponižava i čini na neki način robovima. Jedna novina od prije 10 dana je ta da recimo kurikularni razredi odnosno škole koje, u kojima je uvedeno, uvedeni su novi elementi ocjenjivanja. Ti novi elementi ocjenjivanja, znači škola traje od 9 mjeseca, međutim edukacije u Lumenu su otvorene tek 10. siječnja i trajat će do 12. ožujka i sad se ja pitam, kako, kako učitelji se nose s time da trebaju ocjenjivati kroz nove elemente, pitaju se gdje, što, kako, a edukacije tek slijede, to je trenutno u, u tijeku. Ovo drugo što ste rekli za Europsku komisiju, pa da oni kažu da je ovo hvala, znači tamo gdje se RH ne pljuca, nego se utvrđuje činjenično stanje valjda odmah automatski hvala, ovdje samo piše činjenično, to ćemo o tome još reći nešto završno [[Upadica: Zahvaljujem]] utvrđuje se činjenično stanje.
Slijedeća replika poštovani kolega, odgovor izvolite kolega, ispričavam se.
Dakle, da utvrđuje se činjenično stanje, činjenično stanje je ovo sve što smo naveli. Međutim, ja tu nigdje ne čitam laude, znači ja mogu ovo prevesti na, na hrvatski i mislim da bi bio i vjerodostojan prijevod budući da, da sam profesor lingvistike kao što ste i vi uostalom kolegice, al ja tu nigdje ne iščitavam neke laude. Što se Lumena tiče i odnosa prema profesorima, pa rekao sam vam, 6 mjeseci nečijeg rada, ekspertize i entuzijazma, znate kolko vrijedi? 128,00 kn, 128,00 kn i tako vi cijenite ljude koji trebaju biti okosnica te reforme, pa naravno da reforme neće biti.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Milorad Batinić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Hajduković, nisam mislio replicirati, ali kad ste me prozvali odgovorit ću onom uzrečicom što veli kolega Čuraj da mu je milije na latinskom, mea culpa, da pogriješio sam, pogriješio sam, a kazat ću zašto. Kolegu Jovanovića, našega sadašnjeg smijenili ste tada s time da moramo bit jasni da HNS nije imao nadležnost nad tim resorom. Drugi problem je bio slijedeći ministar Molnar koji je kazao problem je što da bi uveli informatiku nešto drugo treba izbaciti, a to je uvijek problem. Osim toga, nema dovoljno nastavnika informatike što znači da bi ih trebalo educirati i zaposliti, znači naučio sam rješavati probleme u životu i ako se nešto može u hodu riješit onda to ne smatram problemom, mea culpa inače i nisam bio od onih u HNS-u koji su podržavali da se ide u predizbornu koaliciju, a nisam niti danas.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Hajduković.
Hvala vam lijepo. Dakle, kolega govoreći da vi niste bili nadležni za resor, pa mislim to je van pameti, to znači ono mi se nismo slagali s, vi se ne slažete ni u jednoj politici s HDZ-om, ali obrazovanje nam ne dirajte, to je naše, a to što će HDZ, sad ja karikiram, uništit poljoprivredu, javne financije, ovo, ono, ne to nas nije briga znate, to nije u našoj nadležnosti, pa kad ste dio jedne većine onda snosite odgovornost za sve i to trebate prihvatit, to je cijena većine, barem ja to tako vidim. Kad govorite o, o recimo nekim brilijantnim izjavama, pa ja ću vas samo podsjetiti na izjavu vašeg predsjednika koji je rekao što nema učitelja informatike, pa dobro prekvalificirat ćemo profesore povijesti, vjeroučitelje, kog treba, pa tečaj dva mjeseca, pa eto oni će bit, oni će bit sjajni profesori informatike, eto o takvim ekspertizama u obrazovanju govorimo kada govorimo o vašoj političkoj opciji.
Zahvaljujem. Slijedeća rasprava poštovani kolega Milorad Batinić, izvolite kolega Batinić.
Hvala potpredsjedniče, znači sve ima svoje razloge, tako i ovo pitanje povjerenja, pokretanje pitanja nepovjerenja ministrici Divjak. Postavljam si pitanja, vjerujem da je više nego razvidno iz samog obrazloženja zašto se pokreće to pitanje, iskazivanja nepovjerenja, koji je motiv? Motiv je destabilizacija ove Vlade, isključivo i ništa drugo i ajmo malo se pokazat, ajmo malo talasat, tako i tako ništa ne produciramo, ne dajemo nekakav doprinos, nešto da možemo kao oporba što ne bi se složio, konstruktivni prijedlozi, makar mi u HNS-u uvijek ćemo ih uvažit, ali očito nije bilo s vaše strane ništa što bi se moglo prihvatiti, uvažiti, znači motiv je isključivo destabilizacija Vlade, pa ajmo iskoristiti malo ovo, pa malo štrajka itd. I sada kada čovjek, govorim nastojao sam se potruditi da u vašim obrazloženjima nađem stvarno nešto što bi moglo biti da ministrici možemo ili ukoriti, ne daj Bože iskazati nepovjerenje jer ovo što ste vi naveli u obrazloženju, maloprije sam rekao nije niti za žuti karton, to je čak ono kada vas sudac malo prijeko pogleda na nogometnoj utakmici, koristit ću taj žargon. Puno je kontradiktornosti, osvrnut ću se malo i na raspravi i na ono što se u javnom prostoru govorilo oko toga, prije toga itd., sve je naravno to povezano. Vaš strateg i pretendent na premijera, obrazovna reforma ne postoji njegov citat, a sada ju treba ukinuti. Žao mi je što ga nema, volio bih da mi sada kroz repliku odgovori zašto želi ukinuti ovu reformu, koji mu je cilj, koji razlog? Da li je to ljubomora što se u četiri godine mandata, bili smo članovi Vlade, nije ništa po tom pitanju napravilo? Jeste započelo se. Isto tako kaže kolegica, pozivam ministricu da Hrvatsku uvede u 21. stoljeće tako da popravi krovove u školama. Pa to nisam očekivao, računam da ako se upuštamo u određen rasprave u određene analize da onda razlučimo što je nadležnost ministarstva, a što je osnivača i šta je čija odgovornost. Citirao sam bio vašeg bivšeg ministra Mornara, isto tako vaši članovi istaknuti ili oni koji se deklariraju kao socijaldemokrati moram priznati da ne razumijem zašto smo pokrenuli ovu inicijativu. Očito nije nužno, 31 potpis je bio, novoizabrani predsjednik Milanović je kazao, reforma je dobra. znači 8. rujna 2019. godine u emisiji „Nedjeljom u 2“. Pa sada sebi postavljam pitanje, pitanje vaše vjerodostojnosti, vaše ozbiljnosti pokretanja takve inicijative. Međutim, to me i ne čudi jer u inicijativi, pisanoj formi nešto ste ipak napisali. Koliko je taj sadržaj relevantan? Apsolutno ne. Međutim, ono što mogu zaključiti, vi ste isključivo kontinuirano bavite osjećajima i odnosima između političara i političkih stranaka, brinete kakvi su odnosu u našoj koaliciji. Ja imam dojam da bi vi ipak daleko više trebali brinuti o sami sebi i unutar vas što se dešava, a propos pogotovo toga što sam bio i u raspravi i u ime kluba rekao, nije to jedino. Ja se samo nadam da ćete naći rješenje ako će biti potrebe i ako ćete eventualno slučajno možda biti u poziciji imenovati premijera, nađite nekog drugog. Isto tako iz redova onih koji su potpisali, nema kolegice ovdje, njen grijeh je grijeh nečinjenja. Zar stvarno ništa ne razumijem? Njen grijeh, kolegica Mrak Taritaš, nemam namjeru prozivati ili pozvat se na nekog koga nema, ali evo naprosto moram, njen grijeh je grijeh nečinjenja. Pa što? Što to nije učinjeno? To me asocira na izjavu vašeg predsjednika, reforme nema. Onda podržavam reformu kada se tamo idem slika, pa onda sada govorim jedno pa drugo, nesuvislo. Ja se kolegice Glasovac ispričavam, naprosto iz razloga što sam vas optužio da ste vi pisali po partijskom nalogu Beri zadatak, kolegi Bernardiću pardon, očito kolega Bauk što me čudi za njega, ipak sam smatrao njega kao predsjednika kluba da ipak vodi više računa i o svom osobnom dignitetu. Zato očito ga nema sada jer naprosto ne može slušati itd. Kolega Čuraj je naveo samo neke cifre, to su samo djelići onoga što je napravio. Ovdje u Saboru smo puno puta raspravljali o zakonskim prijedlozima koje je trebalo donijeti da uopće se može krenuti sa reformom, da se uopće može krenuti. Strukovno obrazovanje, teži se k dualnom obrazovanju, naše gospodarstvo to treba. Vjerujem da ste svjesni, mala smo zemlja, sa malo stanovnika, okruženi sa konkurencijom u gospodarskom smislu izuzetno velikom, jakom i jedino znanje elektronička pismenost, to je ono što nas može vući prema naprijed, to je ono čemu moramo težiti. Nadalje, puno vas ovdje u sabornici koji ste iz prosvjetnog sektora, uvažavam, razumijem, međutim ja nisam. Ja sam diplomirani inženjer šumarstva i o prosvjeti znam nešto, nešto malo. Mama mi je bila pokojna učiteljica, profesorica i znam kako je zahtjevan posao, odgovoran posao i ono što sam sam prošao kroz školovanje. Ali dozvolit ćete mi, moje osobno možda ja nisam u pravu, ali ste me razočarali. Vi koji ste te struke i da na takav način raspravljate o tome čak bi se usudio ne znam, ja bih volio da namjerno fabricirate neke podatke, neke činjenice iznosite koje nisu nego da to govorite zato što bi trebali poznavati određeni sustav. I na kraju nećete uspjeti destabilizirati ovu Vladu, jer ispada da je ministrica odnosno njezin, iniciranje njezine smjene ispast će kolateralna žrtva u tome dijelu. Ja bi isto vas htio pitati, vidim da vas nema puno, nije formalno to niti bitno, međutim kako se osjećate? Jel vam ugodno, jel vam ugodno što stojite iza jednog takvog dokumenta za kojega i sami znate, ne vjerujete u cijelosti u njega, ne vjerujete. A zašto? Ne pripisujem si neke nadnaravne sposobnosti, međutim imam osjećaj i vaša verbalna komunikacija i vaš pogled mi govori sasvim nešto suprotno. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo replike. Poštovana kolegica Sabina Glasovac, izvolite.
Kolega Batiniću ovaj otišli smo u nadrealno, osjećam se dobro, malo umorno, nije mi teško palo što sam vas razočarala, bitno mi to što cijelu večer stižu ovaj poruke učitelja i nastavnika, pa i roditelja i njih nismo razočarali jer nas doživljavaju večeras kao njihove glasnogovornike. E sad, vi vjerovali u to ili ne, ono što me malo smeta što ste rekli da je ovaj naš pokušaj zapravo pokušaj destabilizacije Vlade, dobro kad se traži povjerenje ministra u svakom slučaju to jest pokušaj destabilizacije Vlade. Ali ste nas optužili za to a mi kao opozicija kao nikad ništa nismo napravili konstruktivno. Gledajte ja ću, ja vam moram nešto reći, to je naprosto laž. Mi smo gotovo sve zakone koji su dolazili u ime predlagatelja ministrice podržali, od Zakona o strukovnom zbog centara kompetencija, Zakon o inozemnim stručnim kvalifikacijama, Zakon o studenskom radu, međutim vi niste ni jedan naš amandman podržali, to je meni žao, a bili su konstruktivni.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Batinić.
Ja se ispričavam na promuklom glasu, možda me niste razumjeli, rekao sam kad sam govorio o vašim motivima pokretanja inicijative potpuno legitimno, poslovnički, politički, ali šaljete time neku političku poruku. A kao oporba nisam ja gledao na one zakone iz resora ministrice nego općenito zakone sve koje je ova Vlada predložila. Od poreznih zakona, od niza ostalih, dal ste vi podržali iz razloga što se ne slažete načelno sa njima ili iz tog razloga što se oporba, to je vaše pravo. Ali što ste vi isproducirali kao oporba? Koji prijedlog koji je bio valjan za prihvatiti, o tome govorim. Dao sam si truda, pogledao sam. Svaki taj zakon, vaš zakonski prijedlog, izmjene i dopune, bio je pisan na način da bude neprihvatljiv, politički neprihvatljiv.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice ja bih vas lijepo molio nemojte upadati kolegi u riječ dok govori. Imamo slijedeću repliku. Poštovani kolega Domagoj Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Batinić, stvarno ulazimo u surealno. Znači vaša je politička ocjena hoćete nešto podržati ili ne, politička ocjena. Da smo mi pisali prije zakonske prijedloge, njih 25 sve tako da budu neprihvatljivi meni je to surealno. Evo nemam drugu riječ da ne upotrijebim neku grublju. I ne nije mi neugodno. Znate što osjećam? To kažu ljudi, to je neka novokovanica, osjećam se usramljeno, sram me je to što vi morate braniti ovakve stvari. I što netko tko je izdao svoje birače i platformu na kojoj je izabran ja sad slušam političke lekcije, a reforme nema, evo to vam i ja kažem. Ne mora vam reći predsjednik stranke, nego ja koji dolazim iz struke. I nemojte pitat mene, pa pitajte zbornicu, ne morate ići dalje. Ja ih pitam. A što se tiče recimo škole u Donjem Miholjcu pa evo tu sudjelujete u vlasti zajedno sa HDZ-om, vaš HNS pa što ste do sada čekali, osnivači su županije, pa što niste unapređivali taj status, pa gdje su projekti kolega kojima se toliko hvalite.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Batinić.
Hvala. Kolega Hajduković, 2015., 100, preko 110.000 glasova preferencijalnih samo, na listi daleko više. 2016. 100 i nešto tisuća manja izlaznost, manje ukupno. HNS je donio u koaliciju zajednički izlazak na izbore 11 mandata, dobili smo 9, mislim toliko o tome što se vi osjećate da smo mi vas iznevjerili, izdali. Pitanje je tko je iznevjerio i izdao birače, to je pitanje? A ja bih prije svega rekao da vi, vaš način gledanja politike je drugačiji od našeg. Mi politiku shvaćamo kao alat da učinimo nešto dobro za ljude, ono što smo im obećali, svojim biračima, a to upravo sada i radimo. Ne sa vama nego u drugoj koaliciji. E tu je razlika.
Zahvaljujem. Slijedeća rasprava poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo ja sam i kroz replike postavljao pitanja, opet ću ih postaviti i sad ministrici. Postavio sam ih premijeru, nije dao odgovor naravno. Da je nezgodno premijeru braniti ministricu jel kako sam rekao od Galopagosa preko Kine, Amerike niti jedna država na svijetu, ako vi znate ministrice morete navesti gdje reformu obrazovanja uspješno provodi politička stranka koja ima 1% potpore ili ministra ili ministrica bez ikakvoga izbornoga legitimiteta koja slikaje sabornicu ovdje i hvali se kako je ona došla ovdje braniti, a ja još nisam čuo niti jedan odgovor. Naime, vi se čini se pokušavate, vi pokušavate biti svjetski fenomen i nije čudno da ste, da ovdje znači ovo šta provodite nije znači nikakva reforma, ovo je tabletizacija, to mi kažu svi iz prosvjete ljudi naravno da, da tablet, tablete neke države, sada znači kontrolirano puštaju djeci, imamo primjer Francuske koje kontroliraju zbog elektromagnetskog zračenja i zbog drugih stvari i to bi trebalo biti na stranicama ministarstva, Ministarstva znanosti, na prvim stranicama, to je edukativno, ali međutim to je sakriveno, naravno da su tu prevladali interesi. Ja sam očekiva da ćete reć hrvatskoj javnosti ono što piar plaća, evo vidimo tu su s vama, ono što vi plaćate je ogroman novac ulažete da ćete kazati na kojoj stranici vas Europska komisija fali, dostavio sam vam, nigdi nisam vidio da vas hvali Europska komisija, niti je to ko primjetio od svih ljudi koji se bave s tim s kojima sam se konzultirao. Vi sudjelujete u, vi ste u biti osoba koja je sa ulice, sa prosvjeda ministra Barišića tj. na prosvjedima na ulici vi ste tu rušili je li ministra, bivšega ministra Barišića, Pavu, kad ste znači podgrijavali ste i sindikate da bi nekako, vi sindikate u školstvu da bi vi nekako vratili rejting HNS-u, pa kad ste prezagrijali cilu situaciju ostavili ste sindikate na samo, trajao je štrajk mjesec dana, nikad duži štrajk, naravno da je to bio ogroman pritisak i na roditelje i na ljude tj. i na prosvjetne radnike. Ako vam je cilj samo bio rejting, HNS, Vrdoljakovoga HNS-a onda zaista to je jedna promašena, promašena ovaj logički naravno da je promašena, toga su kolege i svjesne kad me pitaju kako se ja osjećam, osjećam se odlično, kako se vi osjećate, kako se osjećate, kako se osjećaju oni koji su pokrenuli protiv vas, vaši koalicijski partneri iz Bandićeve stranke? Pa premijer se neugodno osjeća, pa kako se osjećaju kolege iz HDZ-a što su s vama, pitajte ih. Recite nam na kraju jedno vrlo bitno pitanje, neću dužiti puno, ali moram postaviti pitanje, recite nam koji su vam bjelosvjetski recenzenti recenzirali kurikularne dokumente, izađite jednom, a posebice me interesira hrvatska povijest, a posebno domovinski rat, koji bjelosvjetski recenzenti su povijest skrojili, po njihovom, sa njihovim škarama i njihovim suknom, o tome niti riječi niste rekli, ne samo sad, postavljala su vam se brojna pitanja, ne samo ja nego ljudi iz znanosti, obrazovanja, nikako niste na to odgovorili. Naravno da je ključno pitanje, ja ću još jednom postavit ono što se pojavljivalo u medijima, vi ste, ja ne znam kolko ste piar uključili, kolko je novca otišlo što je tribalo otići tamo da, gdje u mome Sinju, a i u cijeloj RH se učenici vozaju u autobusima koji su stariji od 30.g. koji vi također sufinancirate, to ne kontrolirate gdje autobusi gore, djeca ne mogu izaći iz tih autobusa, volio bi, vidili ste tu vijest, ja sam čak i pisao Vladi, mogli ste i vi se raspitati, gdje roditelji u strahu šalju svoju djecu oće li im izgoriti u tome autobusu od škole, od kuće, od doma do škole. Samo u Sinju je u zadnja 3 mjeseca na području Promet Makarska tj. Promet Sinj je izgorila su 4 autobusa puna djece ili studenata, znači malo se uključite i u taj dio kako naši učenici putuju, kako žive, a pričati o tabletima, pa brojne škole nemaju vodu u wc-ima, brojne škole nemaju kredu i spužvu, al bitno da ste vi uvalili tablete bez obzira šta Europska komisija upozorava da nema uvjete, da nemaju se uvjeti za provođenje tih vaših, kako su oni rekli, ambicioznih reformi. Vidim da, ne znam kako bi vi prokomentirali evo npr. ravnatelj Instituta Ruđera Boškovića na jednoj konferenciji održanoj u Berlinu 2013., on je sada vaš tajnik, u svojoj prezentaciji, tajnik ministarstva, u svojoj prezentaciji je tolko nahvalio RH da je unazadio ne znam koliko, ali on je vaš tajnik. Taj čovjek je jednim neprimjerenim rječnikom govorio o RH, o hrvatskim znanstvenicima, tako da je nanio ogromnu štetu jer je uspoređivao hrvatsku državu tj. hrvatske znanstvenike, hrvatske poduzetnike je uspoređivao kao šta, reći ću sad, qu klux klanom, gdje čak, mogu vam pokazati i slike kad se pojave ovdje u RH tamnoputi ljudi, kad se pojave druge nacionalnosti da smo mi takvi da jednostavno hoćemo ih linčovat, takvi su ljudi oko vas, ne zna se tko je radio recenzije, učionice su doslovno bez vode, autobusi koje subvencionirate vi, ministarstvo, gore, starije od 30.g., prahistorija, za povijesne filmove odlični, ali za prijevoz djece, koda ste im stavili atomsku bombu, kontrolirajte malo i te stvari, vi ste ministrica, nije to za smijat se, autobusi gore ministrice gdje se učenici prevoze, jel ste upoznati s time? I odgovorite na pitanje gdje vas to fali, ko vas fali? A imate čak i ova prezentacija o Berlinu gdje na drugoj prezentira se ovaj, gdje znanstvenik koji ne može u RH realizirati svoje ideje, vrti se na lomači, ja vam mogu pokazat te slike, mislio sam isprintati, al on je tajnik ministarstva, ja bi volio o tome pričat, ali najbitnija su mi djeca, djeca ispred svega. Tomo Antičić, da ne bi zaboravili ime reći. Njima je smiješno, naravno da je ministrici smiješno, 1 h i 30, ona je se slikala sa PR-om koji tu sjedi, umjesto da je platila kvalitetan prijevoz putnicima, a ne da trguje se sa vlasnicima autobusa, s tim novcem koji za PR daje, vidli ste članke, evo, recite, tko je platio onolike članke da hvali, a, to je činjenica da je laž. To je laž. U 1 i 30, evo, pogledajte, ja ću ih pustiti, potpredsjedniče, ako oni razgovaraju slobodno, ali glasnije, možete i mikrofon upaliti. Možete mikrofon, slobodno. I onda kolega Batinić pita kako se vi osjećate. Znaš kako se osjećam kad vidi ono što subvencionira ministrica, ministarstvo prijevoz učenika, kad svaki mjesec jedan autobus koji je stariji od 30 godina izgori, i ja to upozoravam Vladu Andreja Plenkovića i ništa ne poduzima. To je konstruktivan prijedlog, gdje gore autobusi, od 30 godina koje subvencionira i država, ministarstvo i županija i lokalna samouprava, gdje se rugaju sa našim učenicima i roditeljima. Gdje učionice nemaju krede, gdje nemaju vodu spojenu, gdje nemaju struje, gdje kaplju krovovi, to su vam učionice danas odakle ja dolazim. Zbog toga ljudi odlaze u druge države, zbog toga. Zbog toga odlaze. Ali je bitno da je tu PR, to je najbitnije i da se taj PR sad smije i da on govori ministrici što je ovaj rekao, dobro, broj jedan, broj, ona diže ruke, prste, svaka čast i to je jedina priča koja je kod ove ministrice prošla. Ministrica koja je najduži štrajk, u biti koja je inicirala štrajk, povukla se, ostavila ljude na samo [[Upadica Brkić: Zahvaljujem kolega.]] da bi digla HNS 1%.
Imamo povredu Poslovnika, poštovani kolega Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Sada, ne znam je li točno čl. 172., 174. ali kako stvari izgleda, nitko od 31 ovlaštenog predlagatelja nije prisutan na sjednici. Ja ne znam je li to poslovnički tako uređeno da mi nastavljamo raspravu, ali od 31 potpisnika ove inicijative koji su ovlašteni da zastupaju kao predlagatelji, nitko nije ovdje. Sa, uz svo dužno poštovanje kolegici Glasovac koja je tu od početka, ali od svih tih silnih junaka nikoga nema.
Samo malo kolega, sad ćemo provjeriti. Određujem stanku do 1 sat i 45 minuta. STANKA U 01,23 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 01,45 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom plenarne sjednice. Imamo replike, poštovana kolegica Sonja Čikotić. Izvolite kolegice.
Poštovani kolega Bulj ja sam pažljivo slušala vašu raspravu i zanima me jeste li vi možda čuli jeli se ministrica Blaženka Divjak oglasila vezano za Dječju bolnicu Srebrnjak? Naime, dok sam bila zamjenica ministra regionalnog razvoja poznato mi je da se projekt Dječje bolnice Srebrnjak, Centra za kompetencije za transfuzijsku medicinu dogovarao i provodio i pripremao u okviru Ministarstva znanosti i obrazovanja. Pa zanima me jeste li vi možda čuli da se resorna ministrica oglasila po ovom pitanju, obzirom da se radi o Centru kompetencije za transfuzijsku medicinu?
Zahvaljujem. Kolega Bulj, odgovor.
Svakako je pohvalno 60 milijuna eura koje je ravnatelj Noglo ostvario tj. novac koji je dobio iz eu fondova, međutim je činjenica isto tako da koalicijski partner od ministrice. Bandić je smijenio dr. Nogala ali šuti ministrica, ministrica šuti bez obzira što je proveo taj projekat Ministarstvo znanosti. Već kada je Ministarstvo znanosti to provelo onda bi bio red da se ministrica očituje, ali još ima vremena. Vidim da je bacila fotografiju ne znam u zadnjih par minuta kako je sabornica prazna pa ona pošto ima izborni legitimitet i pošto ona vodi brigu o europskim fondovima, pošto se briga o rejtingu HNS-a i o tabletima jer je to ogroman novac tableti, prije svega, koliko su kvalitetni, to je sada upitno. Ali je pitanje na mjestu što je ministrica poduzela i da se je oglasilo o Bandićevoj smjeni dr. Nogala.
Zahvaljujem. Sljedeća replika, poštovana kolegica Božica Makar. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Bulj. Ja sam sigurna kada bi ministrica vodila brigu i osiguravala prijevoz za učenike i sklapala ugovore da se ne bi događale ovakve situacije. Vjerujem da i vi se slažete s tim jer sigurno znate da to nije u njezinoj nadležnosti, da ugovore sklapaju i ugovaraju prijevoz županije, da država osigurava novce za prijevoz učenika, ali ovo je u ingerenciji jedinica regionalne samouprave. I sigurno da ima onih županija koje vode više brige, a ima i onih kao što ste i sami rekli gdje baš nije tako, pa sam uvjerena da ćete možda vi dati neki drugi prijedlog ili da se vodi više brige ili da stvarno to prijeđe onda u ingerenciju i to ministarstvo pa da štimaju neke stvari. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Bulj.
Sve je meni tu jasno, ali je činjenica da centralizirana sredstva za prijevoz učenika i studenata ono što subvencionira ministarstvo ide naravno na osnivače županija. Međutim, ja sam već prije tri mjeseca obavijestio Vladu o ovome problemu i resorno ministarstvo i MUP i inspekciju koja je napravila nalaz i MUP-u. Ali MUP ništa nije napravio i dalje autobusi gore. Zamislite ministrica je dužna provjeriti što je s učenicima jel ona je ona koja decentralizira novac, bez obzira tko odabire u javnoj nabavi prometnike. Ali je činjenica da autobusi gore, prošle godine 10 autobusa sa punim učenicima. Jedino prisebnošću vozača ti učenici nisu izgorili. To je ogroman problem, ministrice nemojte dozvoliti da se dogodi velika tragedija. Reagirajte, vi ste odgovorni za učenike.
Zahvaljujem. Sljedeća rasprava poštovana kolegica Sonja Čikotić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Meni je iznimno žao što premijer ovdje nije večeras što nije ovdje jer obzirom da je on imenovan na čelo posebnog stručnog povjerenstva za provedbu Strategije obrazovanja, zasigurno b on ovdje morao biti kako bi obranio ono što se događa u okviru obrazovne reforme i svega onoga što je propušteno učinjeno. Ono što vi konstantno navodite kao obranu ministrici jest korištenje europskih sredstava. Korištenje europskih sredstava je inače meni vrlo dobro poznato, Hrvatska se nalazi među zadnjim članicama koje nisu baš uspješne po povlačenju europskih sredstava, a posebno se to odnosi na fondove kojima upravlja Ministarstvo znanosti i obrazovanja. Vi imate sada tek ugovorena sredstva, a moram reći da vi kada govorite o svim tim milijunima moram reći da milijuni ne znače ništa nego znače samo ono što se dobiva vrijednost za novac. Kao što i sami znate tu su ugovoreni brojni građevinski radovi čija je cijena otišla gore, znači imat ćemo problem sa troškovnicima, imat ćemo problem sa dugim postupcima javne nabave. Očito i sami u ministarstvu imate problem sa postupcima javne nabave. Sama tabletizacija obrazovanja neće riješiti problem koji se nalazi u školama jer što se tiče same tabletizacije obrazovanja ona nikako ne može odgovoriti na izazove koji nam uskoro dolaze i koji se tiču 4. industrijske revolucije. Posebno želim reći da kada sam gledala državni proračun Ministarstva znanosti i obrazovanja, opazila sam da je svega 60 milijuna kuna namijenjeno za ulaganje u osnovno i srednje obrazovanje, ali isto tako sam primijetila da postoji jedna stavka koja je namijenjena javnoprivatnom partnerstvu u iznosu od 23 milijuna kuna za 2020. godinu i svaku onu iza u istom iznosu. Isto tako pregledavajući redovito oglasnik javne nabave, primijetila sam da Regionalna energetska agencija Sjeverozapadne Hrvatske je raspisala poziv pred oko mjesec dana za milijun cijela 6 tisuća kuna, da im treba usluga izrade dokumentacije za provedbu projekata izgradnje škola po modelu javno privatnog partnerstva, znači vi ste predvidjeli novac, a oni još ne znaju ni na koji način se provodi javno privatno partnerstvo i trebali bi napravit to javno privatno partnerstvo odnosno trebali bi izraditi znači dokumentaciju kako će se taj model provoditi i zato nemaju vlastite neke resurse ni županije koje namjeravaju to raditi, nego je Sjeverozapadna energetska agencija raspisala natječaj i odabrana je jedna tvrtka, jedna jedina koja je baš ispunjavala uvjete, ja moram reći da su kriteriji bili jako zanimljivo složeni jer se baš tražilo iskustvo ne u provođenju javno privatnog partnerstva nego baš u provođenju projekata javno privatnog partnerstva u domeni obrazovanja, to je predviđeno vašim proračunom, 23 milijuna kuna za projekte javno privatnog partnerstva, 60 milijuna kuna za obnovu znači svih škola u osnovnim i srednjim školama u RH. Što se tiče same tabletizacije obrazovanja, ona neće riješiti znači probleme školstva, tableti su namijenjeni igri i zabavi, a da je tome tako i sami ste potvrdili, kad je krenio eksperimentalni rad, znači kad je ušla reforma u svega 10% škola, tableti su se nabavljali za sve učenike u razredu, ali evo već nakon provedbe prve te godine po učionici, koliko sam čula i koliko imam informacije, nabavlja se svega 4-5 tableta ovisno koliko je razredno odjeljenje. Jel to neka naknadna pamet sa proračunskim novcima i na koji način ćemo opravdati korištenje znači da svako dijete ima svoj tablet, a onda kasnije da svega 4 do 5, ja vidim ministrice da je vama jako smiješno, ali evo šta da radimo. Što se tiče toga veliko ste, najavili ste piarovski jako provjeru diploma u školama. Znate šta bi bilo zanimljivo da najavite, na koji način ravnatelji zapošljavaju ljude u školama kada se radi o zamjenama? Znači kada se radi o zamjenama ravnatelj ima neko, kako da kažem, diskrecijsko pravo i osoba koja obično dođe na zamjenu kada se raspiše taj natječaj nakon 60 dana zamjene, ta osoba biva odabrana da radi na tom radnom mjestu, znači nema nikakvih kriterija. Što se tiče školskih odbora tu isto predložili smo kada je bio u 7 mjesecu odnosno 6 mjesecu, a izglasan je u 7 mjesecu za vrijeme nogometne euforije kad je RH bila u samom vrhu znači svjetskog prvenstva, Zakon o odgoju i obrazovanju u osnovnim i srednjim školama. Da, predložili smo da se smanji broj političara u školskim odborima, to niste, odbili ste taj amandman i ostavili ste jednak broj političara kako bi mogli i dalje politizirati sustav obrazovanja bez ikakvih kriterija i tu nikaki, znači nije se dogodila nikakva depolitizacija koja je predviđena akcijskim planom reforme javne uprave 2017.-2020. kao horizontalna tema. Što se tiče samih prosvjetnih inspekcija ni tu nema nikakvog pomaka, a određeni ravnatelji se ponašaju prema djelatnicima škole, učiteljima, kao da imaju kupoprodajni ugovor sa školom, a ne samo kao da su trenutno izabrani. Najčasnije bi vama bilo nakon ovog propalog eksperimenta da se povučete i isto tako bi se htjela osvrnuti na resor znanosti i obrazovanja, vi znate da je sada otvoren jedan natječaj vezan za inovacijske vaučere koji je namijenjen znanstveno istraživačkim institucijama, raspisalo ga je Ministarstvo gospodarstva, bilo je na javnom savjetovanju, vjerojatno ste i vi kao resorno ministarstvo mogli i trebali dati opaske na njega, tu je predviđeno 50 milijuna kuna, a predviđene su potpore za fakultete da bi neki poduzetnik nešto istražio od 10.000,00 kn do 75.000,00 kn, pa ja vas pitam kao evo znanstvenicu, koju, koji to eksperiment, koji to pokus, koji to mišljenje studiju može napraviti jedna ozbiljna institucija, kakve trebale bi bit znanstveno istraživačke institucije, za 10 do 75.000,00 kn, jel je to po modelu svima sve ili ono evo 50 milijuna kuna pa da to iskoristimo, jer znate to naše iskorištavanje fondova eto da iskoristimo će dovest do toga da nemamo nikakvu stvorenu vrijednost, a strukturne reforme nismo proveli i dolazimo u jedno razdoblje koje neće nimalo bit lako 2021.-2027., vi se hvalite da ste nešto ugovorili 2019/2020, a kraj je znači financijskog razdoblja, to je već davno trebalo biti provedeno, ja uvijek volim reć koliko je novca prešlo Breganu, to je jako malo, na zadnjem smo mjestu po tim uspjesima, to mi je jako teško jer ja bi voljela da je RH prva, isto ko i u nogometu, tak bi voljela i da je prva po povlačenju europskih sredstava, no nažalost to nije. RH, u RH se trenutno događa erozija, događa se erozija društva i to se jedino može zaustaviti kroz sustav obrazovanja i kroz promjene u obrazovnom sustavu. Danas kad bi nakon vaše te reforme došao neko, pa ne znam, evo da svemirci dođu RH i da provedu i pitaju, kak se zove, koji je smisao našeg obrazovnog sustava, oni bi rekli da je smisao da svi budemo doktori znanosti, docenti na fakultetima jer samo ta djeca, ne bi vjerovali, dobivaju pohvale, samo ta djeca su uspješna, a ona djeca koja recimo nemaju dovoljno nadarenosti za neke takve stvari, na način na koji to sustav vrednuje, oni se loše osjećaju u školi i mi njih na taj način destimuliramo odnosno mi na taj način njima ne pružamo jednake prilike. Ja bi molila isto tako obzirom da ste uveli u onom Zakonu o obrazovanju, odgoju i obrazovanju u osnovnim i srednjim školama nagrađivanje onih koji sudjeluju na projektima EU i to u iznosu od 30% na vrijeme na koje su angažirani u tom projektu da mi kažete obzirom da sam vas pitala jedno 3, 4 pitanja i sve ste odgovorili negativno da se ne i jednom tom projektu ne može to ostvariti koliko njih ovaj nastavnika koristi to pravo.
Zahvaljujem. Imamo replike, poštovani kolega Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolegice Čikotić, dobro ste rekli da tabletizacija apsolutno ništa ne rješava. Bolje bi bilo da je sam projekat umjesto vjetroelektrana koje je HNS kvalitetno proveo i muze iz naših džepova iz džepova naših građana milijardu i pol kuna godišnje za strane džepove, vidimo da je to sad i pojačano od kad je HNS preuzeo ovaj resor. Puno bi bolje bilo da je se taj novac uložio u škole koje nemaju ni šparet na drva, da se uložilo za mikrosolare što smo mi i predlagali i bilo bi velike uštede. Mi nemamo, mi doslovno danas kad govorimo o tabletizaciji, mi imamo učionice koje prokišnjaju, koje nemaju sportska dvorana im je nezamisliva, tjelesni odgoj, nezamislive stvari, spužvu nemaju, a kamoli nešto drugo. Prema tome, ova reforma je apsolutno isključivo za javnu nabavu i namištanje jer to je HNS-ovi prsti tu upleteni. Kad su tu upleteni HNS-ovi prsti [[Upadica: Zahvaljujem.]] tu posa nije čist.
Odgovor kolegica Čikotić, izvolite.
Što se tiče samih škola, osnovnih škola koja se griju na kruta goriva njihov broj je ja mislim od 1.001 škole koja je područna da je oko 256 škola koja se griju na kruta goriva, a isto tako u vašoj Splitsko-dalmatinskoj županiji je to broj 37. Zasigurno da u takvim sunčanim, a ovaj županijama trebalo bi iskoristiti potencijal koji imamo iz obnovljivih izvora energije. Zašto se to ne čini? Pa evo nadamo se da ministrica sprema novo financijsko razdoblje 2021. – 2027. osobno bi voljela da se na odboru, saborskom odboru to prezentira kako bi vidjeli u koje prioritete ćemo ulagati u novom financijskom razdoblju i hoće li opet se to raspršiti na 101 cilj ili ćemo imati 3 stvari konkretne koje ćemo napraviti i na taj način zapravo dovesti Hrvatsku u 21. stoljeće.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Marko Sladoljev.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice govorili ste o našem amandmanu za smanjivanje političara u školskim odborima i treba, dakle prošlih mjeseci smo vidjeli jedan fingirani sukob dakle između HNS-a, ministrice i Kluba Milana Bandića, a upravo ovaj naš amandman bi spriječio kadroviranje političko školskim odborima jer kao što znate jedino Grad Zagreb plaća naknadu političarima u školskim odborima i te naknade nisu male, one su oko 400 kuna po sastanku u školskom odboru. I sad izračunajte koliko ima škola u Gradu Zagrebu, koliko političara i kako gradonačelnik Bandić vlada Gradom Zagrebom.
Zahvaljujem. Odgovor kolegica Čikotić.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ja vidim da se ministrica zabavlja u ove kasne noćne sate, da joj je smiješno, zajedno i njenim suradnicima, jedino potpredsjednik Vlade je ozbiljan. Normalno da je ozbiljan obzirom da se radi o ozbiljnom resoru, a radi se o stranci koja ima svega 1% potpore hrvatskih građana i ova reforma zapravo nije ni započeta. Radi se jedna informatizacija, a trebalo bi se raditi na vraćanju dostojanstva učiteljima i djeci. I trebalo bi se vratiti povjerenje građana u institucije. Ali vi se nastavite smijat, ovo izgleda iznimno, iznimno ružno prema van, vjerojatno vas sve kamere snimaju i sutra ćete sigurno osvanut u nekim novinama i ljudi će reći pa šta je ovo, jel stvarno ti ljudi vode obrazovanje i kako ćemo mi, kome mi to djecu povjeravamo. A radi se znači o djeci, onima kojima je potrebna naša briga.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovani kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući pitao sam ljude koji prate moju stranicu, što oni misle o tome treba li ministrica ostat ili ne i rezultat je takav da je 79% za to da ode, a 21% da ostane. Tako je, tako kaže glas naroda. Pitao sam ljude što misle zašto bi trebala otići ili ostati? Kaže Alen Heglen, marionetska vlada nema legitimitet, kaže zbog nakaradnih izbornih zakona koji omogućavaju sve od prebjega, žetona i sl., sve u cilju očuvanja njihovih fotelja koje nose razne povlastice. Kaže dalje, Amanita jedna iz Zaprešića, zato što potrebita djeca nisu dobila asistenta u nastavi, prijedlog lektire pedofilskog i incestuoznog sadržaja neprimjerene dobi djeteta, nije uvela u škole đačke ormariće za knjige pa djeci stradaju male kralježnice od količina knjiga. I ovo je jako zanimljiva misao, kaže od „Škole za život“ djeci je veća škola bio štrajk učitelja. Onda kaže Jakša Bašura, HNS-ovka nek napuste Vladu i nek nestanu sa scene, ako je ikako moguće. Kaže dalje Horvat Jozo veli, ministra koji je uništio školstvo i koji uvodi lektiru pedofilskog sadržaja treba u najmanju ruku smijenit, a da se mene pita bili bi svirali klavir zajedno sa Plenkovićem. Vidite vjeruju ljudi da biste se trebali glazbom bavi. Kaže dalje, ja joj i dajem za pravo što inzistira na čišćenju svoje struke od lažnjaka, ostalo je prilično loše jer ili ima smutljivce za savjetnike ili je prearogantna da prizna loše poteze. Kaže Georg Grubić, marioneta najveće, sad kaže jednu ružnu riječ, stranke HNS-a koja će nestat zauvijek za njih i HDZ, mala beba. Kaže Mateo Alilović, školujemo djecu u Njemačkoj i Irskoj. Kaže Seba Đekić, ovo je zanimljivo, kaže ma nek ostane, ja mislim da može doći samo gora, a ne bolja. Evo ima jedan koji ima lijepe riječi za vas, i Borna Išković je isto to mišljenje imao, on kaže neka ostane, može doći samo gora. Evo, da ne mislite da je mišljenje građana unisono, uspjeli ste javnost podijeliti. E, ali ovo je zanimljiva riječi, kaže Anabela Li, za njenog mandata smanjena mi je plaća na radu s učenicima s poteškoćama za cca 500 kn, da bismo sad štrajkali, koliko dana? Da mi se plaća povisi, čitaj, vrati dio oduzetog u 3 navrata za ukupno cca 300 kn. dakle, u minusu sam 200. Mislim da žena nema blage veze koliko je truda, snage, volje i živaca potrebno za naučiti djecu s poteškoćama nečemu. Za te iste učenike još ne postoje udžbenici. Zatupljuje djecu tabletima, a i mi satima buljimo u računala rješavajući brdo nepotrebnih zadataka, da bismo osvajali kao izvođači neke virtualne značke i osjećali se kao debili. Zatim, uvela je nove eksperimentalne smjerove dualnog obrazovanja za koje ni za dvije godine nisu još napravljeni udžbenici pa se snalazimo kako znamo. Predavačima u dualnom obrazovanju srezala matematiku na samo jednu godinu i to kao izborni modul jer očito predavačima ne treba matematika, da ne nabrajam dalje. E opet, kaže, ne mogu reći da nije napravila ništa dobro, ali osobno me više dotiče ovo loše, razočarana sam. E, ovo je bitna stvar, najavila je smanjenje papirologije, a ja još uvijek trošim sate i sate na takve gluposti, dok ostatak države i dalje mislim da radim samo 3, 4 sata dnevno i pola godine sam na praznicima. Dražen Bilić, ja bi volia da je bila ministrica u moje vrijeme, evo, ima raznih mišljenja, međutim, nažalost njenu, većina je negativnog stava. Ja sam se trudio bit objektivan, spomenuo sam komentare jedne i druge, a sad ću reći svoje mišljenje. Moje mišljenje je da ima dobrih stvari, jedna od dobrih stvari je to što su se provjeravale diplome. Međutim, problem je ako date otkaz jednoj osobi s krivotvorenom diplomom u jednoj školi, onda može ići tražiti u drugom. Po mome sudu, trebala bi se provjeravati svaka diploma po zaposlenju. Čim čovjek dođe tražiti radno mjesto u školi, hajmo vidjeti kakva je diploma. Druga stvar koju bih pohvalio je to što u konačnici je povećana plaća profesorima, doduše, evo objašnjava gospođa nije u punom iznosu, ali kako se kaže, bolje išta nego ništa, nažalost došlo je do problema s održavanjem nastave da bi se to ostvarilo, međutim, čak i kad to sve stavimo sa strane, ostaje nam problem ljudi nenastavnog osoblja u školama koji imaju mizerne plaće. To je problem koji bi se trebao riješiti. Ja vas molim, ministrice Divjak da nekako djelujete na to da se povećaju plaće i kuharicama, čistačicama, knjigovođama, itd. u školama. Također, što bih još istaknuo kao problem. Pa to je onaj klasičan problem, da ne učite učenike ništa o procesu stvaranja novca, ulozi centralne banke, učite ih kako se kamata obračunava, a ne govorite im na satu matematika da novac za otplatu kamate nikad nije stvoren, da je sav novac dug, itd., odnosno da su dugovi u ukupnom zbroju tehnički neotplativi i da zato se dug svih zemalja na svijetu koje su prihvatile takav model raste neovisno o tome koliko njeni stanovnici, odnosno njihovi stanovnici radili i mučili se. I, što reći? Jedno od boljki mojih je ta birokracija. Smatram da ste zatrpali profesore birokracijom, ako im već ne možete povećati plaću, smanjite im posao. Smanjite im posao s papirima. Olakšat ćete učiteljima i profesorima život, to je moj apel na vas i eto, manje-više je to to. A svi vi znate, ljudi dragi da će zabava uskoro biti gotova. Gospodo iz HNS-a, još je malo vremena, vrijeme curi, ide vrijeme, prođe rok, eto vraga, skok na skok, stižu izbori. Ne znam kako ćete opet sjesti u te stolice. Znam da ste optimisti i nadate se najboljem, ali narodna mudrost uči nas da se valja pripremiti i na najgori scenarij, to je moja preporuka. Razmišljajte o nastavku karijere. Ne bi me začudilo da vas čekaju sjajne funkcije u energetskom sektoru, ali to ćemo tek vidjeti. Vrijeme će tek pokazati, ljudi moji. A da su plaće dobre, a nisu dobre, ali ni vi nemate veliku plaću ministrice, ja sam svjestan toga i to je jednostavno, cijeli sustav je naopak. Naravno, netko tko ima plaću 3000 kuna će reći ministrica ima veliku plaću, ali u usporedbi sa drugim zemljama, nažalost malu i imajte na umu da ovi HDZ-ovci kaj vode igru, oni daju stranim kreditorima godišnje 40 milijardi kuna. Znate koja je to lova? Zapitajte se koliko ide na prosvjetu, a koliko ide stranim kreditorima. Ja da se mene pita, ja bih preusmjerio, ja bih veću plaću vama dao, a zavrnuo bi pipu kreditorima. I profesorima bi dao i nenastavnom osoblju. Ali to je problem upravljanja zemljom izvana, to se moramo svi zajedno pobuniti i reći, hajmo izazvati taj sustav. Nema druge, ljudi moji, inače ćemo uvijek imati male plaće. I pazi ovaj apsurd. Mi smo kao tu neprijatelji, a isti sustav nas sve tlači, ti strani kreditori, oni muzu našu državu kao kravu, a mi smo ono, bez, bez kune u džepu, odnosno mi i koju kunu imamo, ali obični građani, nažalost jedva spajaju kraj sa krajem. Eto, ako se što može nadodati, ja mislim da je to to. Htio bih se zahvaliti i kolegi Čuraju tijekom rasprave, spomenuo je neki izraz, zaboravio sam kako je rekao pa sam išao uguglati, kako, ako me možete podsjetiti, iz filozofije neki izraz ste spomenuli. ... [[Upadica se ne čuje.]] E, bio je zanimljiv kolega Čuraj, eto nešto sam i ja novo bio naučio, ali mislim da mi kao društvo moramo još puno toga naučiti, prvenstveno proces stvaranja novca. To ako ne savladamo, zadržat ćemo se na jajomatu i ovim jeftinim tabletima. To je to, to će nam bit doseg, ljudi moji. Eto želim vam svima sreću, želim vam laku noć, odmorite se, naspavajte se. I ministrice nemojte brinuti za fotelju barem do idućih izbora, čuvat će vas HDZ ko oči u glavi, neće vas Plenković dat, možete mirno spavati večeras, nemojte biti zabrinuti. Ni gospodin Čuraj isto, mirno spavamo i ja mirno spavam do idućih izbora, a tad kak se kaže, tad je svako sam za sebe, tad je zapravo sudnji dan za nas političare koje gdje. Eto držim vam svima sreću i nadam se da će sutra biti nešto bolje nego je bilo danas. Hvala vam.
Zahvaljujem. Završna riječ u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa. Vidim u 2,13 minuta da se ciljano znači onaj tko upravlja sa dnevnim redom, ciljano u ovaj sat govorilo o vrlo bitnoj temi, znači radi se o opozivu bez obzira šta mi nismo potpisnici u MOST-u. Međutim je činjenica da ovdje predlagatelj ko je, evo ovdje imamo dva koje pohvaljivam, inače tribalo ih je zaista biti više jel smatram kada se traži ostavka i obrazlaže tribalo bi biti više, ali bez obzira na to smatram da mi je ministrica ovdje međutim činjenica da nema ni glavnog onoga ključnog koalicijskog partnera koji će dati ministrici to je HDZ koji će naravno pustiti da ide ovo do izbora ovako kako ide. Tako s te strane ministrica se ne triba starat ni po pitanju onih koji su brigati, ni po pitanju onih koji su tražili prije njenu ostavku, a to je stranka Milana Bandića on vjerojatno neće doći ili nešto će napraviti, ali uglavnom ministrice možete biti mirni, klub MOST-a će podržati ovaj prijedlog za vašom smjenom jel jednostavno niti jedno pitanje vi niste ogovorili osim što se hvalospjevima kroz PR agencije, ja ne znam koliko stvarno sredstava trošite, ali i to je dobro nešto dobro što je istinito pustati u javnost. Međutim, neistina je da vas toliko hvali Europska komisija zbog tableta dok u drugim državama se tableti ukidaju kao pomoćno sredstvo, kao sredstvo recimo evo primjer Francuske možete provjeriti zbog čega se to radi, vi ste stručniji i znate zbog čega. Naravno da je ovdje jedan veliki problem večeras bio što su se pomoćnici ministrice cijelo vrijeme smiju, rugaju, izruguju saborskim zastupnicima i zastupnicama što nije dobro. Smatram da je dobro biti veseo, smiren i siguran u svoju fotelju, ali cijelo večer se smijati tako da predsjedavajući mogli ste po koji put ih i opomenuti jel jednostavno ružna je slika prema saborskim zastupnicima. Kakvi su takvu su ministrice, znam da bi vi možda željeli da budu drugi, da je više onih koji vama daju potporu, ali zbog veće mirnoće i mira kojega vi osjećate jel ste vi prisilili Andreja Plenkovića koji ne smije vam pisniti on će vas podržati sada do izbora, to je činjenica. A u svim igrokazima od ovih štrajkova koje ste vi potaknuli da bi malo digli rejting HNS-u na kraju to malo ste izgubili kontrolu jer učiteljima je puna kapa više nadmudrivanja i nadigravanja i volio bih da se riješe osnovni problemi u školstvu. Evo maloprije je kolega Sladoljev spomenio školske odbore koje daju osnivači, imamo smiješnih stvari, imamo stvari gdje ravnatelj ide im i dijete u istu školu, pa kada dobije lošiju ocjenu njegovo dijete promini nastavnika u drugi razred i tisuće mislim ima problema kod imenovanja ravnatelja i upravljanja sustavom školskim. Ali najgore mi je što brojne škole nemaju primjera sportsku dvoranu, nemaju dovoljno krede, nemaju spužve za brisat tablu i te stvari, prokišnjavaju krovovi. Ne, ne ima toga šta je se mogao taj novac drugačije upotrijebiti, što smo mogli imati ne na kruti ogrjev. U mojoj županiji samo 37 škola, a žao mi je šta to nije usmjereno taj novac, prema tome da omogućimo bar osnove uvjete dici da mogu bez kiše. Evo u Sinju ja sam davao amandman imamo sportsku dvoranu školsku gdje tri srednjoškolska centra u biti to je jedina dvorana sada imamo novu gradsku dvoranu školsku gdje djeca moraju sa kišobranom igrati i čizmama koliko prokišnjava ta dvorana, bolje da ste to prihvatili. Kada budete dolazili u Sinj pogledajte pa ćete to vidjeti, naravno da vam to župan i županija neće reći jel oni su glavni grobari iseljavanja ljudi, evo 100.000 samo iz Dalmatinske zagore, škole su nam sve praznije. I to nije samo vaš problem, ja ne mogu reći da je to samo vaš problem, ali je činjenica da je vaša neozbiljnost koju ste vi pokazali ovih dana gdje se hvalite da je ova reforma svemoguća, da će se sve riješiti, ali ne može stranka sa 1%, vi ste Plenkovića i HDZ doveli u kut i on ne može nego s vama, jednostavno je to tako. Sve žetončiće šta ih je bilo on je pobrao i prema tome vi imate mir i mirnoću, HDZ će vas podržati. Prema tome, evo ja još na kraju mogu kazati da sam iznimno nezadovoljan neozbiljnošću, smijanjem, podrugivanjem ministrice … PR tima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Bulj. U ime Kluba zastupnika HNS-a poštovani kolega Milorad Batinić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Evo samo kratko osvrt na rasprave koje su bile. U prethodnim raspravama sam kazao da sam ipak očekivao pošto se radi o temi obrazovanja koja je izuzetno kompleksna, zahtjevna u prošle tri godine puno toga je napravljeno i mogu razumjeti da možda neki kolege nisu se pripremili ili im nije bila niti želja niti smisao nego, iako je ovo politička govornica i toleriramo puno toga izrečenoga što i ne stoji, međutim ipak sam očekivao daleko više. Pa evo vrlo kratko, što se tiče kolegice Čikotić i JPP-a, provođenje JPP-a znači osnivači su ti koji to pokreću projekt. Postoji Zakon o JPP-u kojega se mora držati, Ministarstvo gospodarstva nakon toga Ministarstvo financija odnosno konkretno Vlada odobrava nakon valorizacije projekta. A ova sredstva koja su u proračunu to je za financiranje projekata po modelu javno privatnog partnerstva Varaždinske županije grada Koprivnice, to je to. Što se tiče školskih odbora očekivao sam da je to makar to je vrlo jednostavna tema, spominju se da su političari jednako tako od 7 članova školskih odbora u prosjeku, 3 da je osnivač odnosno ajmo to tako nazvat politika, 2 da je vijeće učitelja, jednoga člana da je vijeće zaposlenika i jednoga biraju roditelji, znači omjer u školskom odboru je 4:3 na štetu politike. Učitelji, nastavnici i profesori dobili su status službene osobe, toliko o dignitetu. Ono što se, bilo je puno spominjano ne razlikujemo, to nije kompleksna materija, to je vrlo jednostavno, zna se tko su osnivači, mogu biti lokalne samouprave i regionalne samouprave odnosno županije i u njihovoj nadležnosti je gradnja, dogradnja, organizacija, zato dobivaju decentralizirana sredstva za decentralizirane funkcije. Činjenica je da mnoge lokalne samouprave također plaćaju onaj dio do 5 km kolko država ne plaća, to je stvar osobne razine, znači ne organiziraju prijevoz, ne sklapaju ugovore itd., itd. Što se tiče krovova, osnivač lokalna regionalna samouprava, ono što je svakako i ministrica je i ovdje u sabornici govorila o projektu sa Svjetskom bankom gdje se, gdje će se svakako uključiti, ja se nadam da će to ići što prije, gdje će se dio sredstava moći usmjeriti i na Hardver da kažem, znači na zgrade, na dogradnju, izgradnju, najveći dio bit će za opremanje i izradu i kurikuluma što se tiče cjelodnevne nastave. Jednako tako, ono što je pred nama to je financijska perspektiva '21.-'27. gdje sam uvjeren da nećemo propustiti što smo propustili '14.-'20., da nismo uključili ništa od gradnje do gradnje škola, znači školski sustav u cijelosti zanemare. I na kraju, još jednom ću ponoviti Klub HNS-a naravno ne može prihvatiti, negativno ćemo se očitovati naspram ovom zahtjevu jer je prije svega, radi se o, iako legitimnom, ali cilj je destabilizacija Vlade, destrukcija svih procesa koji se vode ne samo na razini Vlade, prvenstveno na razini Ministarstva obrazovanja, naravno to ne stoji, to ne stoji, iz tog razloga nećemo prihvatiti ovaj zahtjev, a vjerujem, uvjeren sam dapače da niko neće od koalicijskih partnera nasjesti na ovu jeftinu politikansku igru SDP-a jer naprosto drukčije uz dužno poštovanje mnogim kolegicama i kolegama unutar SDP-a koji radi lojalnosti stranci moraju to podržati, vjerujem da neće proći. Hvala.
Zahvaljujem. Završna riječ u ime SDP-a, poštovani kolega Domagoj Hajduković, izvolite kolega.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, ja mogu početi tamo gdje je kolega Batinić završio, ako netko brani ovo iz lojalnosti, onda neko, ako neko napada onda neko i brani. Ja dolazim iz ovoga sektora, imam ponešto iskustva u obrazovanju kako sam rekao, nažalost 8.g. u tom sektoru nisam, možda 8 predugih godina jer stvarno me ispunjavalo raditi sa mladim ljudima i sa djecom, ali ja vam kažem, dakle 8.g. me nema djelatno u tom sektoru, da se sada vratim, sutra da uđem u zbornicu sa e-imenikom, to bi mi bilo malo čudno jer sam navikao nosit uvijek veliku knjigu sa sobom. Što bi me dočekalo? Po onome što meni kolegice i kolege kažu, puno papirologije i dalje frontalna nastava i dalje logistički uvjeti koji nisu u skladu sa 21. stoljećem i dalje svi oni izazovi s kojima sam se susretao prije 8.g. i dalje neprilagođeni programi za darovitu djecu i dalje neprilagođeni programi za one koji zahtijevaju više pažnje i dalje neprilagođeni programi za uzraste i dalje nedovoljno korelacija među programima i dalje i dalje i dalje da ne nabrajam. Imam puno plastičnih primjera za to, od Honorsa koji nas je tjerao na korelacije koje su nam na kraju ispale isto sulude zato što programi jednostavno nisu bili ujednačeni do toga da evo 8.g. nakon što sam otišao iz sustava vjerujem da bi svi problemi koje sam ostavio iza sebe da bi me dočekali. A ako vam kažem da u jednoj područnoj školi u kojoj sam radio doslovno jednom nogom držite vrata, jednom rukom ložite peć i molite Boga da se peć ne raspadne da nam ne zapali školu, a trećom pridržavate strop i molite Boga da ne padne na učenike i sad mi govorimo o školi 21. stoljeća. Dakle kada govorimo o navodnim promašajima bivše Vlade i odnosno one prije, kada govorimo o navodnim promašajima prilikom financijskog planiranja 2014., ja se ne mogu oteti dojmu da to stalno govore ljudi koji su tada isto bili u poziciji odlučivanja, ne u ovom resoaru, ali u poziciji odlučivanja i zato su mi ti argumenti deplasirani. Oni argumenti koji jesu, … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] a imali ste gospodarstvo pa smo vidjeli isto rezultate, ali zato je odgovoran i SDP isto kao i HNS. Ali da kada možemo govorit o rezultatima, to su recimo izvješća Europske komisije, tada vidimo o čemu govore. Dakle, po meni nema nikakvih lauda reformi, nema ih, one konstatiraju činjenično stanje, da mi nešto pokušavamo to je istina, kako to radimo, e sad to je već, to je već druga stvar. Kada govorimo na kraju dana i s time ću završiti, o onome odnosno o onima koji trebaju nositi ovu reformu, a to su kao i sve u ovome sustavu, nose uvijek pojedinci koji su predani svom radu. Kada vidimo koliko se njih cijeni, kada vidimo koliko iza njih stoji resorno ministarstvo odnosno ministrica i kada vidimo koliko se valorizira njihov rad, ja ću vam opet ponovit 129 kuna i 28 lipa. Meni je to sramota. I reći za ljude koji su toliko predani i koji su toliko svoga znanja, ekspertize i entuzijazma uložili u projekt kojim će se hvaliti netko kojega vaša stranka HNS prikazuje kao znanstvenika, a nas kao politikante. Onaj koji ministar je političar, htio to ili ne. Prihvaćanjem te funkcije postao je političar, u ovom slučaju političarka. Kraj priče, točka. I govoriti o politikantima i znanstvenicima mislim da je to isto deplasirano. Po tome je onda i predsjednik Vlade politikant iako je magistar znanosti ili bilo tko drugi tko se časno bavi svojim zanimanjem. Svi smo mi nešto bili prije politike i bit ćemo i poslije. Samo je pitanje kako ćemo iz politike izaći. Časno, dignute glave sa tragom koji je zaista nešto i ostavio konkretno i na koje će utjecati na budućnost naše zemlje, a to obrazovanje definitivno je ili ne. Hvala.
Zahvaljujem. Završna riječ u ime Vlade, potpredsjednik Vlade poštovani gospodin Predrag Štromar. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče sabora. Poštovane saborske zastupnice, saborski zastupnici htio sam se obratiti svim onim saborskim zastupnicima, svima 31 koji su potpisali zahtjev za opoziv ministrice Divjak, ali ne mogu se obratiti, mogu se obratiti samo vama sad 8 ukupno koliko ih je ovdje u dvorani i želim reći da Vlada RH podržava ministricu Divjak jer ona odlično radi svoj posao. Dvije i pol godine je ministrica, uvela je reformu nakon 25 godina raznih pokušaja pripreme tih reformi, ali onda ne još nije vrijeme, pa ćemo iduće godine, pa iduću, pa iduću, pa tako su i sve vlade odugovlačile. Ova Vlada je odlučila idemo u reformu, reforma je u školama. Izgubili smo ne znam koliko, 7-8 sati sad u raspravu koja uopće nebitna koja govori o lanjskom snijegu. Naime, učitelji imaju povećane plaće, učitelji su zadovoljni, učenici rade i uče na novi način. Roditelji su zadovoljni, 81% roditelja podržava ovu reformu. Ja ne znam kad je u Hrvatskoj nešto, neku političku odluku podržavalo više od 80% osim one, onog prvog naleta u '90.-tim godinama kad smo se osamostalili. I ja vas molim preksutra da glasate svojim razumom. Sutra? Da već sutra u petak da glasate svojim razumom, a razum govori to da ministrica Divjak ima odlične uspjehe u ovoj reformi i podržite ju da ostane ministrica i dalje. Hvala.
Zahvaljujem. Ministrica Divjak, izvolite.
Evo ja vam zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Zahvaljujem i svim vama zastupnicama i zastupnicima koji ste ostali evo do 2 sata i 31 minute. Zahvaljujem posebno svima onima koji su u stanju bili u ovoj raspravi vidjeti cjelinu i priznati da je reforma u školama i da je dobra. Zahvaljujem i svima onima koji su nam ukazali na nedostatke i dali konstruktivne kritike. Mogu čak razumjeti i one koji su tražili dlaku u jajetu i to je ono što ja zovem politikantstvom. Ne bavljenje politikom, takav čovjek se zove političar koji se bavi politikom, ali onaj koji se bavi traženjem dlake u jajetu ili onaj koji nedopustivo podmeće, izvrće činjenice i govori potpuno irelevantne stvari to je politikantstvo. Ja ću ovih nekoliko minuta iskoristiti samo da prođem kroz najvažnije stvari i eventualne odgovore na neke od pitanja koja su se postavila. Istina je da je štrajk bio rezultat nedovoljnog ulaganja u sustav odgoja i obrazovanja kroz duži niz godina, a posebno i tu sad ja citiram one koji su štrajk pokrenuli, a to su sindikati, oni su isticali da je zaostajanje plaća u sustavu odgoja i obrazovanja dakle glavni uzrok tome je najveće smanjenje u razdoblju od 2012. do 2014. i taksativno se to može sve skupa provjeriti. Naravno to se vidi na državnom proračunu koji je u to vrijeme na poziciji plaća padao, kao što se sada vidi da u ovom periodu u posljednje tri godine pozicija plaća raste i to za 19%, 19%, a ukupno znači svaki učitelj nastavnik dobit će za 1/4 veću plaću što zapravo znači da će prosječne plaće biti oko 8.000 kuna neto. Što nije loše. U to su naravno uključene, u taj rast plaća uključeno je i nenastavno osoblje. Jasno zaposleni u obrazovanju su se opravdano žalili na loše uvjete u školama, loše uvjete u školama, međutim ono što smo definitivno pokazali i našim odgovorom, a ja sad posebno ističem, nikad nije bilo više ulaganja u obrazovanje nego u proteklih nekoliko godina. Ne samo da smo uložili 2 milijarde kuna u Kurikularnu reformu, nego smo uložili u strukovno obrazovanje, a ulagalo se u visoko obrazovanje i znanost. Ukupno je povučeno 4 milijarde, 4 milijarde kuna iz Europskih fondova. Može se svatko zapitati koliko je to bilo prije, zanemarivo. Naravno da kad povlačite 4 milijarde kuna, kad povlačite i 100 milijuna kuna da postoje opasnosti da ćete negdje pogriješiti, jedino kad ne pogriješite onda kad ne radite ništa, e sad neki su se dokazali da su odlični u proizvodnji papira i raditi ništa i nisu recimo odgovorili na pitanje zašto krajem 2014.g. nisu izmijenili zakon koji bi im bio podloga za uvođenje kurikularne reforme, možda zato jer bi onda morali nešto i raditi po tom pitanju. Što se tiče ostalih stvari o kojima je ovdje bilo govora, ja sad neću ponavljati što smo sve napravili vezano uz nadređivanje i napredovanje učitelja i nastavnika, međutim ističem ponovo da je Vlada RH i ja kao ministrica poštovala i Ustavom zajamčeno pravo na štrajk i za razliku od nekih prethodnih ministara nismo posezali za represivnim mjerama zaustavljanja štrajka, što drugi jesu. E sad, naravno da to u ovom trenutku znači da ima nadoknade, ali se nadoknađuje i radi se zato jer poštujemo i ono drugo ustavno pravo, a to je pravo na kvalitetno obrazovanje. Što se tiče same reforme, ja mislim da smo pokazali i princip kontinuiteta i unapređenja i odgovor g. zastupniku Bulju, da svi recenzenti su poznati i objavljeni su na web stranicama, ne znam da li vi tome znate pristupiti, ali jesu, objavljeni su i to sam već prošli puta rekla na to isto pitanje, taj isti odgovor. Što se tiče strukovnog obrazovanja, tu imamo veliki problem jer treba razumjeti koja je razlika između reforme o strukovnom obrazovanju i reforme općega obrazovanja. Strukovno obrazovanje se ne reformira na isti način kao opće obrazovanje, morate znati da moramo napraviti i usklađivanje sa tržištem rada i preko standarda zanimanja, standarda kvalifikacije i u to se ulaže i ulaže se u centre kompetentnosti i tu imamo milijardu i pol kuna ulaganja, prije toga baš se nemamo čime pohvaliti. Što se tiče toga da nas Europska komisija upozorava da imamo premalo sati nastave u školi, to je istina, mi smo to adresirali, napravili smo projekt i za slijedeće razdoblje financijsko '21.-'27. radimo na cjelodnevnoj nastavi, taj projekt je napravljen i to je jedan od razloga zašto sam ja rekla da ne postoje sve analitičke odnosno da su manjkave analitičke podloge vezane uz reformu koja je, dakle koja je, evo neki misle da je propisana na isti način kao da je postulat ili aksiom, dakle jer toga u tome bilo nije. Nadalje, što se tiče, što se tiče tableta, tu je svašta izgovoreno, svašta, tableti su manji dio ulaganja u obrazovanje, doslovno manji dio, a koliko nerazumijevanja, da ne kažem iskrivljivanja činjenica, to je teško sve skupa demantirati, pa ću ja samo kratko ponoviti. Kada se išlo u eksperimentalni program škole su dobile novce i same su nabavile tablete i bile su 4 vrste tableta, tako je, 4 vrste tableta u upotrebi i stoga smo dobili i, i stoga smo dobili i vrijedne informacije o tome što i kako, ono što smo sada napravili, ići na centralnu nabavu koju je proveo Središnji državni ured za središnju javnu nabavu i nabavljeni su tableti koji su sada u školama, znači nikakve javne nabave i u onom prvom dijelu o kojem vi govorite netočno do sada, nije bilo i škole su nabavljale i uglavnom se radilo o bagatelnim nabavama, znači ispod 200.000,00 kn kupovale tablete, dakle već jedanputa je toga dosta, to sam više puta objasnila, ali to se namjerno tako iskrivljuje i objašnjava. Jednako tako o edukaciji učitelja, evo uvažena zastupnica Sabina Glasovac govori da se sada govori o vrednovanju, naravno po treći puta, po treći puta, samo je valjda promaklo prvi i drugi puta kada se govorilo i kada se poučavalo o vrednovanju, znači treba to pogledati tako kao što sam rekla, šire. Također u toj edukaciji se kombiniralo i uživo i u virtualnim učionicama i stvar da se neki smiju iz toga da se dobivaju značke kada se nešto napravi, pa ja ne znam kolko ste vi sami radili na svom profesionalnom usavršavanju i osposobljavanju, al ja vas uvjeravam da je to način rada koji bez problema se koristi i koji sam ja koristila i za koji ja sam sigurna koriste i mnogi u RH i ne čude se tome, a sada ako je nekome to baš posebno neprilično uvijek može sve to odraditi uživo i sve će biti u redu. Što se tiče istraživanja, istraživanja o tome koliko se moglo do sada istražit, a istraživalo se na koji način je eksperimentalni program polučio svoje rezultate i ne samo polučio svoje rezultate nego polučio ono zbog čega se je i uveo, a to je prakse koje treba unaprijediti, ono što treba promijeniti je dopuniti kako bi se spremnije, bolje, efikasnije ušlo u frontalnu provedbu, to je bio cilj. Jednako tako često se spominje istraživanje koje provodi Institut Ivo Pilar u sklopu znači projekta Sindikata hrvatskih učitelja. Ja ne znam kolko od vas je pročitalo publikaciju koja o tome govori, završna službena publikacija koja kaže da je to istraživanje provedeno na 6000 ljudi, od toga je 10% njih izjavilo da je vezano uz Školu za život i nećete vjerovati provedeno je mjesec dana nakon što je program počeo, znači ne nakon prvog polugodišta, ne na kraju godine, nego mjesec dana nakon toga i nalazi, službeni nalazi kažu da su preporuke da se dodatni rad u eksperimentalnom programu honorira i da se učitelji konzultiraju, to je ono točno što smo napravili, znači rad u eksperimentalnom programu se honorira i učitelji su sukreatori reforme. Ono što smo također isticali da je na tisućama učitelja, dakle tisuće učitelja su konzultirane, svi koji su radili u eksperimentalnom programu su dali povratne informacije i u kvantitavnom, kvalitativnome smislu, a jednako tako i roditelji i učenici. To su činjenice i one su, naravno, provjerljive. Kao što je provjerljivo da, rezultate PISA-e se ne može povezivati s reformom jer su rezultati PISA-e temeljem ispitivanja, testiranja naših učenika početkom 2018. g., a kao što znamo, reforma je u sve škole uvedena godinu i pol nakon toga. E sad, pametnom dosta. Isto se odnosi i na maturu. E sada, da malo još nešto kažemo o često spominjanim temama kako i zašto na maturi, esej, da ili ne. Da. Uvažena zastupnice Glasovac, kad ste vi bili u ministarstvu, istina, esej se mogao predati kao prazan papir, nije, niste vi uvali tu promjenu. 2 godine je samo bila situacija gdje je na eseju bio prag. A zašto više smo se odlučili vratiti na ono od prije? Pa zbog toga jer nismo mogli, nismo mogli dobiti informacije koje bi kazale, znači od nacionalnoga centra da je to objektivno ocjenjivanje. Imali smo slučaj učenice dvije čiji su eseji bili zamijenjeni. Nakon toga je pojavio se treći ocjenjivač koji je potpuno drugačije ocijenio nego prva dva ocjenjivača i učenice koje su temeljem toga bile upisane na fakultete su izgubile mjesto. Evo, to vam je bila jedna od situacija, vrlo signifikantna. Dakle, neću objašnjavati ostalo. Također, niste primijetili da je Pravilnik o maturi promijenjen pa nema nikakvog sukoba s pravilnikom, može se matura odraditi i prije završetka školske godine. Kampus Borongaj, da, nije isplaniran u razdoblju dakle 2014.-2020. Jednako tako, neki spominju Donji Miholjac, Donji Miholjac ide, da, naravno. Za taj projekt su osigurana sredstva i završena je javna nabava i uskoro će biti u proceduri Vlade potpisivanje tog ugovora za školu u Donjem Miholjcu, tako da ne znam zašto vi mislite da ne ide. Žao mi je da nema kolege Zekanovića. On je naravno iznio stvarno optužbe za koje je teško povjerovati da ih netko već do sada ne bi iskoristio da se nisu obrazložili ti navodi. Ti svi navodi su obrazloženi i još samo da prisjetimo se da to nije prvi puta da se na taj način radi i zaključno, reforma je uspjela, međutim, stvarno treba [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] raditi na društvenom dijalogu da to i razumijemo.
Zahvaljujem ministrici. U ime predlagatelja, završna riječ, poštovana kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala vam lijepo. Poštovane kolegice i kolege koji ste ostali u ovoj sabornici, poštovana ministrice sa suradnicima. Isprikama osoblju koje je moralo do ovih kasnih jutarnjih sati biti ovdje u sabornici, međutim, to zaista nije krivica nas zastupnika nego onoga tko utvrđuje dnevni red sjednice i dovodi nas u situaciju da moramo zajedati ovako dugo jer ako misle da ćemo odustati nažalost to ne možemo, ovo je naš, ovo je naš posao. Smatramo da ministrica znanosti i obrazovanja Blaženka Divjak mora otići. To je dokazala i ovim svojim, nazovimo to tako, završnim obraćanjem. Prvo, kada kaže da je netko učiteljima i nastavnicima dao veće plaće, niste vi njima dali veće plaće. Oni su se za njih izborili. Izborili se na način da su morali 2 mjeseca štrajkati. Od 10.10. do 5. prosinca. 36 radnih dana, 16 nadoknada zbog kojih djeca danas, zbog nečije bahatosti, zbog nečije ignorancije moraju nadoknađivati, ne imati proljetne praznike, skraćivati zimske praznike i ići duže ljeti, to je to. Ništa vi njima niste dali, oni su se za to izborili najdužim štrajkom u povijesti Hrvatske, prosvjetnim štrajkom, na putu na kojem su bili ponižavani, gdje im se podmetalo, gdje ih se izdavalo u ključnim trenucima, gdje ih se obmanjivalo da se na njihovoj strani, pa ih se onda prodalo, to je hrvatska stvarnost i to je jedina istina. Štrajkali su između ostalog i zbog toga što nisu zadovoljni situacijom u obrazovanju. Kažete, uložili ste puste milijune. Meni je žao, ne što ja to ne vidim, mislim, ja to vidim u proračunu, hvala Bogu, ima novaca, proračunu ide bolje, a ima nešto i fondova. Ima dosta fondova. Ali oni su štrajkali unatoč tim milijunima zato što od tih milijuna oni koristi za sebe nažalost ne vide jer koji bi bio razlog da između svojih materijalnih prava izražavaju ionako snažno i komuniciraju nezadovoljstvo i svojim statusom i intervencijama u sustavu i načinom na koji se prema njima ophodi, kako ih se ponižava, a od njih se s druge strane očekuje da vode nešto što je nedovoljno pripremljeno, gdje ih se dovodi de facto pred gotov čin. Nazivalo ih se na tom putu da su, da je njihov štrajk, što je njihovo ustavno pravo, orkestriran politički pokušaj pred izbore, a razloge štrajka je se nazivalo psihozom s koeficijentima. Lijep pristup, nisam čula da ste reagirali na takve stvari. Dobro kaže zapravo jedna profesorica, citirat ću ju, rasprava o vašem opozivu nije se ni trebala održati. Svoju ostavku trebali ste podnijeti onoga dana kad ste za vrijeme najduljeg štrajka u prosvjeti izjavili da u igri moći sindikata i premijera ne želite sudjelovati. To je istina. To profesori vide, to profesori znaju. Tog dana ste ih izdali, ako ste ikada i bili na njihovoj strani. A da ste bili na njihovoj strani i da ste htjeli da ova, nazovi reforma koju ja zovem pokusom uspije, onda ste valjda, kako vi kažete, ne vidite cjelinu, trebali vidjeti cjelinu, da ulazite s reformom, ulazite frontalno u sve škole, prvo u 47 eksperimentalnih pa je logika stvari, da ako pripremate kurikulume, udžbenike, da se pobrinete i za materijalni status tih ljudi. Niste sjeli dozvoliti da se 3 mjeseca, 3 mjeseca pred uvođenje reforme u sve škole oni bore za svoja prava. vi ste to trebali osigurati u proračunu za 2018., a onda i 2019. Trebali ste premijera uvjeriti u to da imate reformu, odnosno da Vlada ima reformu, ne vi i da za tu reformu netko treba odraditi, da ti ljudi trebaju biti adekvatno plaćeni. Ako ne zbog toga, onda da ispoštujete strategiju. Strategija vam, znate, isto u jednom dijelu, vi to znate jer ste radili na njoj kaže, povećati materijalni status učitelja i nastavnika kroz usklađivanje s koeficijentima drugih u ostalim javnim službama, točno to strategija kaže. Ali, vas briga za strategiju i to je vaš grijeh. Vi kao državnica, odnosno kao ministrica, kao osoba koja je u Vladi, koja je ovdje prisegnula da će poštivati, između ostalog Ustav i zakone RH morate znati, da dokumenti koji su usvojeni u HS-u, a strategija to jest su dokumenti koje vi morate štititi, promovirati i poštivati. Vi radite suprotno. Vi ih kršite. Ne samo ovim nego i time što ste odustali od cjelovite kurikularne reforme. Isto tako, kada govorimo o odgovornosti prema proračunskom novcu, vaša je odgovornost ta što postoji ozbiljna sumnja da je natječaj za nabavu Microbit računala gdje se tražilo specificirano da male pločice moraju biti s 2 senzora, 2 senzora je imala samo jedna firma i to je ona koju već duže vrijeme promovira i za područje Balkana uvozi poduzetnik, inače vaš blizak suradnik, s kojim ste se često slikali, a još uvijek savjetnik aktualne predsjednice RH za digitalizaciju i za STEM područje. No, to nije ništa čudno. Optužujete škole. Vi ovdje optužujete škole da su škole da nabavljale laptope kojima su pucali ekrani koji nisu imali kamere čime ste onemogućili učenike u dostupnosti digitalnim sadržajima koji su jedan vrlo bitan isto dio kurikularne reforme. To je točno, ali zaboravljate reći da ste specifikaciju za minimalne uvjete koji laptopi trebaju imati propisali vi. Je li slučajno da je najveći kolač od toga posla u samo prvoj fazi dobila jedna tvrtka, a tvrtka se zove NOA, vodio ju je g. Mario Kralj. Ja se nadam da je njegovo prezime slučajnost i da nije ni na koji način vezan s vašom pomoćnicom Lidijom Kralj. Nije kleveta, ja kažem, ja se nadam. Ne, ja kažem, ja se nadam da je slučajnost. Ali je činjenica da je najveći dio laptopa kojima su pucali ekrani po specifikacijama koje ste vi kao ministarstvo propisali, a škole nabavljale, od 4 firme, najveći dio upravo ta tvrtka. Potrošili ste velike novce samo za nabavu digitalnih udžbenike i izradu metodičnih priručnika u prvoj fazi od 25 milijuna europskih novaca, što smo mogli komotno uzeti i to platiti iz toga, vi ste uspjeli 6,4 milijuna kuna spiskati na neprihvatljive troškove. Upozoravali smo vas u Saboru, ne smijete dvostruko financirati iste stvari, to je protuzakonito, EU komisija, to vam neće proći. I sad će porezni obveznici platiti 6,4 milijuna kuna tog vašeg propusta, a tek smo u prvoj fazi i još tu, samo na toj stavci imate potrošiti 74,5 milijuna kuna. Idemo dalje. Za izradu digitalnih metodičkih priručnika i u eksperimentalnoj Školi za život u 9 mjeseci 2018. g. neodgovorno ste potrošili 7,3, 32 milijuna kuna. Izdašno smo ih financirali, rekla sam, ovdje neki su koštali, neki nastavnici, jedan nastavnica je za jedan dobila 200, nešto više od 200 tisuća kuna. Lijep posao, moram priznati, a nije bila jedina, bilo ih je puno, bilo ih je puno. Ali, što je zanimljivo? Da nakon što su isplaćena ta sredstva ta ista vaša pomoćnica Kralj koja je davala upute kako pisati priručnike, citiram ju, kaže, nakon što su pregledane trenutne inačice metodičkih priručnika i provjereni ugovori sa autorima, ustanovljeno je da oni ne udovoljavaju ciljevima i zahtjevima koji su postavljeni pred autore niti predstavljaju dovoljnu vrijednost za novac. Bacili smo novac u vjetar. Koristili su se samo u eksperimentalnoj fazi jednu godinu. Mene je strah vašeg raspolaganja novcem poreznih obveznika i EU fondovima, pogotovo zbog toga što ukupni trošak do sada je 957,44 milijuna kuna. Eksperimentalna faza 2018./2019. oko 155 milijuna kuna, frontalno u 2019./2020. šk. god. 685 milijuna kuna. Ovo su ozbiljni razlozi da vam se izglasa nepovjerenje. Ozbiljni, ozbiljni razlozi. Završavam. Predviđeni, nisam rekla utrošeni. Za kraj, pročitat ću jedan post jedne učiteljice s obzirom da je objavljen u jednom mediju, on je javan, neće mi nitko zamjeriti. Znači, sad ste ovdje imali prilike čuti što kažu glasnogovornici naroda, ali vi nas možete prikazati kao politiku, kao politikante, da imamo nekakve svoje interese, međutim, tome nije tako. Znači, kršenje strategije, netransparentno raspolaganje, raspolaganje novcem, posustajanje u borbi s nezakonitostima na visokim učilištima, sveučilištima u RH gdje naprosto kapitulirate, ne reagirate, kaos u obrazovnom sustavu, ponižavanje učitelja i nastavnika, friziranje rezultata, previše ulaganja u PR da bi se prikazalo kao pozitivno nešto što to nije, forma bez puno sadržaja nije nešto čime se trebamo dičiti, toga se trebamo kloniti, pogotovo ako vodimo Ministarstvo obrazovanja i pogotovo ako kao takvi trebamo biti uzor naraštajima koji dolaze. Pa krećem sa njenim opisom i doživljajem vas, pogotovo kad ste sad obilazili na turneji škole ovaj da vidite kako funkcionira reforma kao da vam nije bila jasna poruka sa onog velikog prosvjeda koja vam je poslana s Trga bana Jelačića. Netko će reći što god da ta žena napravi, njima nije dobro i bit će potpuno u pravu. Kuća građena na lošim temeljima nikad neće biti kuća samo ruševina. Već prvog nastavnog dana u novoj godini ministrica je započela svoj pohod odabranim školama, nazvala taj cirkus turnejom, umislivši valjda da je nekakva rock zvijezda koja sa svojom svitom putuje od grada do grada na sveopću radost obožavatelja. Problem je samo što u ovom slučaju obožavatelja baš i puno nema. Tijekom štrajka cijelo se vrijeme provlačila riječ dostojanstvo pa sada ovo ministričino fotografiranje s nastavnicima i učenicima tijekom turneje nije ništa drugo do šamar tom dostojanstvu. I izgleda da nije bilo dovoljno natjerati nastavnike na nadoknadu štrajka, nagraditi privilegirane opravdavanjem izostanaka u prvom tjednu nastave i one manje privilegirane potjerati na nastavu, osmisliti najduže polugodište bez predaha, ne, sad treba dodatno poniziti i dežurne krivce. Treba natjerati nastavnike na fotografiranje, na recitiranje besmislica o blagodatima reforme i krvavo dočekanoj slobodi u planiranju. Sad treba stvoriti pritisak, utjerati strah i neizvjesnost i natjerati da se zapitamo kada turneja stiže u naš mali grad. I nakon gotovo 90% štrajka, nakon jasnog odgovora ne reformi, ne ponižavanju, ne iskorištavanju, ta ista ministrica traži od ljudi koju su 35 dana proveli u štrajku zajedničku fotografiju kako bi objavivši sve to na svojoj facebook stranici dodatno ponizila, kaznila i ismijala one koji su donedavno štrajkali zbog besmisla svega onoga što pokušava prodati javnosti još jednom iz početka. Kao da se ništa nije dogodilo. Koliki ignorant moraš biti kad samo mjesec dana nakon završetka najvećeg štrajka u povijesti ove države ulaziš u učionice među puk koji već mjesecima traži tvoju ostavku i fotografiraš se ne skidajući neprijetvoran i kiseo osmjeh s lica? Koliko površan i neosjetljiv na stanje s terena moraš biti kad tim istim ljudima ponovo papagajski govoriš u lice sve ono zbog čega su digli svoj glas? A trebalo je samo uzeti malo vremena pa pročitati sve one poruke na transparentima i svakom imalo inteligentnom bilo bi jasno da ovo nije trenutak kada se nastavnici žele fotografirati s vjerojatno jednom od najprezrenijih ministrica u povijesti ove države. Prezrenom i od puka i od njenih nadređenih. Izgubili smo prvo polugodište zbog loših temelja koje je sastav ovog ministarstva zabetonirao i to očito nije bilo dovoljno, pa treba nastaviti s ovim cirkusom, odglumiti, odigrati tu lošu ulogu u praznom gledalištu. Pustite nas već jednom na miru, za razliku od vas nama je stalo do onoga što je još ostalo od ruševina vašega carstva. Vratite se u svoju utvrdu na Sveticama i nađite neku aktivnost. I kao što je jednom davno rekao jedan moj učenik ravnateljici koja je ušla na sat dva, pa razvezla neku nepotrebnu priču, ajte sad lijepo idite nas čeka posao. Tako i vi ministrice Divjak idite i pustite nas već jednom da radimo, piše Tamara Šoić. Poznato vam je to ime, uključena vrlo u grupe koje nastavnici sami oformljavaju ali moram priznati i daju vrlo korisne savjete i ideje kako popraviti školstvo jer njima je zaista, zaista stalo i njihove namjere zasigurno nisu ni političke, ni politikantske. Ministrice, vama će vjerojatno biti ovdje izglasano, izglasano ovaj povjerenje, međutim shvatite i ovu raspravu ako ostanete ministrica, ne kao lošu namjeru nego možda ovaj posljednje upozorenje da se vratite na pravi put, a ako ne ovaj zato što vas mi to tražimo onda zato što je takvu odluku donijela Hrvatska država kroz svoj nacionalni dokument, a to Strategija obrazovanja, znanosti i tehnologije. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika poštovani kolega Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice, znači ako sam ja dobro uspio ispratiti niti jednu stavku koju ministrica sa svojim izlaganje, osim što vam se nije svidio niste osporili, a sve te stavke koje je ona ovdje navela ste uporno ponavljali. I sad idemo nešto drugo pričati, pa smo počeli malo općenito, korist za sebe, di vide učitelji štrajk i onda ste rekli nabavka, mikrobitovi previše je specifično i kvalitetno su odrađeni natječaji, a onda u drugoj rečenici, tableti propisani su samo minimalni uvjeti. Pa ili je dobro jedno ili je dobro drugo, a odgovorni nisu ni za jedno ni za drugo. I ovo sada citiranje, pa znate koji čovjek, pokažite mi čovjeka koji se svima sviđa ja ću vam dati čovjeka koji nikad nije ništa napravio. A pogotovo ne od strane bivših članova iz te stranke. Da i onda možemo tko citirati, pa nije cilj da se svima svidite, cilj je da se napravi neki posao.
Zahvaljujem. Odgovor poštovana kolegice Glasovac.
Sve stavke koje je ministrica ovdje izrekla zapravo su odbačene i demantirane kroz ovo pismo. Svoditi ovo pismo na nekakvo članstvo u stranci, naprosto znači ne željeti razumjeti, ne željeti čuti. Ova gospođa to sigurno ne govori samo u svoje ime, vjerujte mi govori u jedan dobar dio učitelja i nastavnika. Ako vi to ne razumijete ako vama to nije jasno meni je iskreno, iskreno žao.
Zaključujem raspravu. Zahvaljujem još jednom predlagateljima, poštovanoj kolegici Sabini Glasovac i kolegi Domagoju Hajdukoviću. Zahvaljujem i predstavnicima Vlade, potpredsjedniku Vlade gospodinu Predragu Štromaru i ministrici Blaženki Divjak i njihovim suradnicima. Glasovat ćemo o ovoj točci kad se za to steknu uvjeti. Poštovane kolegice i kolege nastavljamo ujutro, u 9 i 30 sati s točkom dnevnog reda Prijedlog Zakona o neprocijenjenom građevinskom zemljištu. Ugodan ostatak večeri. SJEDNICA PREKINUTA U 3,02 SATI.
Sada je na redu druga točka Prijedlog za pokretanje pitanje povjerenja Blaženki Divjak, ministrici znanosti i obrazovanja u Vladi RH. Prvi se javio kolega Bernardić, pa kolega Sladoljev. Izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora tražim stanku kako bi još jednom konstatirali ono što cijela Hrvatska misli, a to je da obrazovna reforma ne postoji i da se ona svela nažalost na nabavu jeftinih tableta od kojih pola ne radi. Ali to nisam rekao ja, to su rekli učitelji u najdužem štrajku u povijesti Hrvatske. Odustalo od brojnih stvari koje su predviđene strategijom obrazovanja, odustalo se od rada s darovitom djecom, odustalo se od rada sa djecom sa invaliditetom, odustalo od 9-to godišnjeg programa obrazovanja, odustalo se od drugačijeg načina vrednovanja i ocjenjivanja, odustalo se od promjena načina i u radu i promjene državne mature. Odustalo se ja bih rekao od djece i njihove budućnosti i to je razlog zašto su učitelji bili demotivirani, zašto su roditelji bili ogorčeni i zašto djeca nisu išla u školu. Ali da ja ne bi govorio, mislim da bi bilo važno čuti ono što su rekli kolegice i kolege upravo iz vladajuće koalicije iz HDZ-a o svojoj koalicijskoj partnerici. Ministar rada i mirovinskog sustava Josip Aladrović: „Je li korektno od Blaženke Divjak da se distancirala, vodi resor koji je već 29 dana u kolapsu.“. Radovan Fuchs, posebni savjetnik premijera: „Ministrica se svojim glasanjem na Vladi svrstala na stranu protiv sindikata.“. Željko Reiner, akademik: „Ja sam osobno shvatio da je Divjak dala ostavku.“. Oleg Butković: „Nije normalno da koalicijski partner u vrijeme predizborne kampanje napada aktualnu predsjednicu Kolidnu Grabar Kitarović.“, a aktualna predsjednica Kolinda Grabar Kitarović je rekla: „Nažalost mislim da je to jedan od dokaza da ova reforma obrazovanja o kojoj toliko pričamo ne donosi rezultate i da moramo žustrije krenuti.“. Milan Bandić je rekao da gospođa ministarka ne samo da je jadna i ništa ne razumije nego eksperimentira s djecom [[Upadica: Hvala vam.]] što je opasno. I na kraju Lovre Kuščević [[Upadica: Kolega Bernardić, hvala vam lijepo.]] je izjavio, samo malo…
Ne možete isteklo je vrijeme, već je 8 sekundi, kolega Bernardić molim vas. Kolega Bernardić ja vas molim, isteklo je vrijeme, dobili ste stanku i sve je u redu. Kolega Sladoljev izvolite.
…/Govornik naknado uključen./… dakle da se konzultiramo oko sramotne rasprave koja se odvijala jučer u kasnim noćim satima. Dakle, MOST je cijelo vrijeme bio u raspravi, HDZ i HNS su stavili raspravu u kasne noćne sate kao loša obitelj koja se srami svoga člana obitelji pa ga sakrije od drugih. Dakle, ministrica nije odgovorila niti na jedno konkretno pitanje. Ona se smijuljila i fotografirala saborske zastupnike. Ovo nije glasovanje o povjerenju dakle ministrici, ovo je glasovanje o foteljama i to o foteljama u državnim poduzećima HEP-u. Ostaje vidjeti kako će glasati saborski zastupnici HDZ-a koji su bili protiv koalicije sa HNS-om, dakle ovdje se radi o vjerodostojnosti. Dakle, tražimo stanku i da se zastupnici vladajuće većine dakle otiđu u wc, umiju se pogledaju wc i vide kako će glasati. Da li glasati za obrazovanje i da li će glasati za svoje fotelje?
Kolega Zekanović izvolite.
Također tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista. Naime, imamo jednu interesantnu situaciju i ja bih rekao idealnu priliku za predsjednika HDZ-a Andreja Plenkovića za predsjednika Hrvatske vlade. Dakle, ako je gospodin Plenković imalo pragmatičan i mudar on je sa kolegama u redu ispod mene, sa pripadnicima SDSS i sa onima koji podržavaju klub Milana Bandića, vjerojatno dogovorio da glasuju protiv ministrice Divjak odnosno za njezin opoziv pa će onda on moći na sljedećim prijevremenim parlamentarnim izborima skrojiti liste kako njemu odgovara i neće dočekati unutarstranačke izbore. Ako nije razmišljao, e onda će i kolege naravno iz HDZ-a, iz SDSS-a iz kluba Milana Bandića zajedno podržati ovu hrvatsko-srpsku trgovačku koaliciju. Dakle, evo baš me zanima koliko je Andrej Plenković mudar, koliko je pragmatičan, do sada se uvijek pokazivao dosta, ja ću ipak izgovoriti ohol, nije slušao savjete, bojim se da i ovaj put nije dosta razmišljao pa će ići na unutarstranačke izbore pa možda njegova stranka HDZ doživi reformu. Dakle, ovo je jasno pitanje, hoće li ova koalicija hrvatsko-srpsko trgovačka koalicija i dalje nastaviti svoje postojanje ili ćemo za mjesec dana, možda nešto manje ili nešto više imati privremene parlamentarne izbore? Živi bili pa vidjeli.
Dobro. Javlja li se još netko za stanku? Kolega Batinić, izvolite.
Hvala predsjedniče. Da, danas imamo izbor da li želimo povjeriti budućnost obrazovanja i obrazovne reforme ministrici, profesorici Blaženi Divjak koja je nakon 25 uvela reformu obrazovanja u škole ili želimo to prepustiti jeftinom politikantstvu. Mi u HNS-u znamo što želimo, a želimo da zemlja ide naprijed, to je više nego jasno. Ovih dana to je do četvrtka utri ujutro raspravljao se o tome iako već u poznim večernjim satima i ranim jutarnjim upravo oni koji su potpisali ovu inicijativu nije niti bilo. U jednom trenutku čak se morala i zaustaviti sjednica jer nije bilo nikoga od predlagatelja. Mi smo tada u raspravi istaknuli da to nazivamo jeftinim politikantstvom jer ništa drugo se nije moglo iščitati do toga da se napravi i dalje jedan u nizu destrukcija i opstrukcija provedbe obrazovne reforme. Naši građani i mi isto tako nadam se smo svjesni ovdje svi zajedno da je dobro obrazovanje temelj i budućnost razvoja Hrvatske i zato danas bilo bi dobro da smo iskreni prema sebi i da ipak i neke međustranačke unutarstranačke prijepore stavimo sa strane i da glasujemo da Hrvatska ide naprijed i da uskratimo ne ovaj zahtjev odnosno da damo povjerenje ministrici Blaženki Divjak.
Zastupnik Beljak se isto tako javio. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Tražim stanku u trajanju od deset minuta u ime kluba saborskih zastupnika HSS-a i Demokrata kako bi raspravili i kako bi se dogovorili i u principu kako bi dodatno apelirali na kolege iz HNS-a. Kolege iz HNS-a su se našle u situaciji u kojoj se nalazi svaki budući, bivši, sadašnji partner HDZ-a, a to je da su progutani, da su iskorišteni kada im je to trebalo i da sada naravno nestaju ne samo s političke scene nego nestaju i iz vladajuće većine. Na ovaj ili na onaj način to ćete doživjeti ili danas ili ćete doživjeti ovih dana ili najkasnije do kraja izbora. Napravili ste veliku političku pogrešku što ste ulazili u koaliciju sa strankom koja svoje koalicijske partnere pojede kao što je pojela vas. Imate priliku kolega Batinić, imate priliku danas da se uopće ne glasa nego da sami odete da srušite vladajuću većinu, da pokažete da imate imalo časti da vam nije stalo do nikakvih fotelja jer ne radi se o Blaženki Divjak, radi se o drugim foteljama koje vi imate da pokažete da se može drukčije i da date Hrvatskoj nadu da jedna stranka koja je sama sebe upropastila ne mora upropaštavati dalje i Hrvatsku.
Javlja li se još netko? Ako ne, nastavljamo točno u 14,00 sati. Molim vas da budete točni. STANKA U 13,46 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,02 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s glasovanjem. Dakle, Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja Blaženki Divjak, ministrici znanosti i obrazovanja u Vladi RH. Podnositelji su 31 zastupnica i zastupnik u Hrvatskom saboru, rasprava je zaključena. Sukladno čl. 252. Poslovnika Hrvatskog sabora, za donošenje odluke o iskazivanju nepovjerenja članu Vlade, potrebna je natpolovična većina svih zastupnika, dakle 76. Dajem na glasovanje odluku o iskazivanju nepovjerenja Blaženki Divjak, ministrici znanosti i obrazovanja u Vladi RH, molim glasujmo. Utvrđujem, … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Pogriješili ste. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Nećemo ponovno ali evo samo, kolega Kirin javlja da je pogriješio. Utvrđujem da … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Utvrđujem da je sa 55 glasova za i jednim suzdržanim i 77 glasova protiv, nije donesena odluka o iskazivanju nepovjerenja Blaženki Divjak, ministrici znanosti i obrazovanja u Vladi RH.