Zahvaljujem se predsedniče, uvažene kolege, građani Srbije ja bih prvo pitanje postavio, sad aktuelno pitanje, vezano je za problem snabdevanja električnom energijom za građane pojedinih delova opština Svrljig, Bela Palanka, Gadžin Han, veći broj opština koje nisu imale, odnosno sela koja nisu imala električnu energiju i koji su imali štete u hrani, gde su se pokvarili zamrzivači, i gde su pokvareni veći broj kućnih aparata. Moje pitanje – da li će EPS imati mogućnost da obešteti te građane da se na neki način njima vrate ta sredstva kolika je napravljena šteta ili u krajnjem slučaju da se smanje računi za struju za određenu vrednost koja se proceni? To je vrlo bitno zato što veći broj tih područja, koje sam malopre rekao, a to možda i u nekim delovim Srbije zbog ledoloma nisu imali ljudi struje po 10, 15 dana. I, kada će se ući u postupak da se rekonstruiše ta nisko naponska mreža jer je to neophodno da svaki građanin u bilo kom delu naše zemlje Srbije ima isti napon, ima ista prava, iste mogućnosti da živi i da uživa u blagodeti naše prelepe zemlje Srbije. To je pitanje EPS-u. Drugo pitanje, koje sam hteo da postavim jeste, konkretno Javnom medijskom servisu RTS pošto u ovim emisijama „Reč na reč“, „Oko“ ima veći broj unazad nekoliko meseci i godina nikada nisu imali mogućnost da dođu i neke stranke, regionalne stranke, konkretno Ujedinjena seljačka stranka, čiji sam ja predsednik, nikada nisam bio pozvan na debatu da govorim o problemima i da predstavim program i ono što veliki broj ljudi podržavaju. Moje pitanje je – na koji način se određuju ljudi ili stranke koje će doći, da li je to običaj da bude više nacionalno nastrojen ili na neki drugi način da bi se pozvao. Ja sebe vidim kao čoveka i osobu koja poštuje Srbiju, voli zemlju i na svaki način o tome govorim. Moja tema jeste jugoistok Srbije, selo, poljoprivreda, i mislim da mogu, i znam da govorim o problemima i da kažem određena rešenja tih problema. To je za mene vrlo bitno i voleo bih Javni medijski servis RTS ima mogućnost da pozove i nas koji smo ovde u Skupštini, a ne samo neke nacionalne ili kvazinacionalne političke opcije ili neke građanske koje imaju manji broj glasova nego što imam ja kao predsednik Ujedinjene seljačke stranke koji sam ovde u Skupštini izabran sa liste SNS Aleksandar Vučić – Za našu decu. Mislim da je to fer i korektno da se čuje i politička neka opcija koja predstavlja celu poljoprivredu, koja predstavlja jugoistok Srbije ili delove Srbije koji nisu zastupljeni. Mi nekada na RTS, mi sa jugoistoka Srbije, da nije vremenske prognoze, sigurno ne bismo imali mogućnost da se čuje za neke naše opštine, za neke naše probleme, da nije te vremenske prognoze. Zbog toga bi bilo dobro da Javni medijski servis RTS da mogućnost da se čuje i da se kažu i ti neki problemi koji mogu da iznesem ja ili neki moj drugi kolega, ili neke kolege iz Prijepolja i drugih opština koje su ovde zastupljeni u Skupštini. Mislim da je to vrlo bitno. Zbog toga bih voleo da u narednom periodu da se naprave kriterijumi i da se zna sutra ko se poziva i da RTS ima mogućnost da pozove i mene ili neke moje kolege koji imaju političke opcije da mi prenesemo probleme građana da kažemo rešenje za te probleme. Jedna od stvari koja je za mene vrlo bitna, a govorilo se više o tome u prethodnom periodu, to je završetak rekonstrukcije železničke pruge, to je pitanje ministru građevinarstva i infrastrukture, to je završetak izgradnje, odnosno rekonstrukcija pruge od Niša preko Svrljiga, Knjaževca, Zaječara, prema Prahovu. Kako sad znamo, svi smo doneli zakon da se radi kompletna rekonstrukcija pruge, ali kako se čulo u prethodnom periodu, radi se samo do Knjaževca, a o Knjaževca do Zaječara, ta pruga se neće rekonstruisati, kao što se to radi od Niša do Knjaževca. Vrlo je bitno da ta pruga bude urađena, da bude rekonstruisana na način kako je predviđeno, da bi se tu moglo funkcionisati na najbolji način, jer će i privreda biti u boljem svetlu i sigurno će biti mnogo bolje, zato što je u Prahovu eliksir, pravi se zona hemijska zona industrije i to je mesto koje će biti veoma primamljivo za investitore, a odatle sva roba koja ide preko Dunava, preko tog pristaništa, ići će preko te pruge, prema Sofiji, Makedoniji, itd.
Kolega Milija, isteklo vam je vreme. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Marković.
Zahvaljujem predsedavajuća. Dame i gospodo narodni poslanici, imam nekoliko poslaničkih pitanja, a prvo je upućeno Ministarstvu trgovine i turizma i telekomunikacija, kao i Ministarstvu kulture i informisanja, a odnosi se na netačne i vrlo zlonamerne navode, a zapravo je u pitanju prava histerija koja se vodi poslednjih dana protiv državnog telekomunikacionog operatera, privrednog društva „Telekom Srbija“, od strane pojedinih medija koji su bliski Draganu Đilasu. Ova negativna kampanja nije ništa novo, kada je reč o napadima N1 i ostalih iz te Junajted grupe protiv „Telekoma“, kao i na još neka državna preduzeća, jer oni to inače rade godinama, a li ovih dana to dostiže vrhunac, gde se čak, pazite sada, optužuje „Telekom“, zato što planira da se razvija, zato što ima biznis plan, zato što ima biznis strategiju, biznis ideju, zato što imaju strategiju da dodatno ojačaju tu kompaniji i osnaže svoju poziciju na tržištu. Cilj ovih napada je da se lažima i zamenom teza, nanese šteta državnom telekomunikacionom operateru, da se spreči uspon „Telekoma“, da se ne dozvoli da „Telekom“ bude regionalni lider, kada je reč o telekomunikacijama. Šta je ovde jako zanimljivo, to što hajka na „Telekom“ počinje onog trenutka kada su ovi iz Junajted medija shvatili da opada tržišni udeo SBB u korist „Telekoma“, pa hajde onda da napadnemo konkurenciju i da svaki dan vodimo besomučnu kampanju protiv njih i to za svoje privatne finansijske interese, preko svojih privatnih medija. U pravu ste, gospodine Rističeviću, luksemburških medija i naravno, dežurnih političkih diletanata, uvek spremnih da se stave u službu protiv svoje države. Odmah su angažovali portparola njihovog, Mariniku Tepić i ostale, da danima lažu po televiziji i drže besmislene konferencije za štampu. I nije ovde reč samo o finansijskom momentu, mnogi od njih, prosto, mrze svaki uspeh Srbije, kao da ne mogu da se pomire sa tim da Srbija negde ostvaruje dobre rezultate, da smo u nečemu dobri, da postajemo u nečemu lideri. U stanju su i najbolju moguću odluku ili potez da napadnu samo zato što to dolazi od Aleksandra Vučića. Pogledajte samo primer vakcina do koje mere ludilo ide. Sada, kada više ne mogu da ospore da smo među najboljima u svetu kada je reč o vakcinaciji, da smo prvi ili među prvima u Evropi, sad kad ne mogu to da ospore, e, hajde sad da vodimo kampanju kako su se svi oni koji su se vakcinisali, zapravo, prodali Vučiću. Ne smem da zamislim šta bi bilo da Aleksandar Vučić nije uspeo da obezbedi vakcine, kakva bi tek tad hajka nastala. Pogledajte histeriju oko spomenika Stefanu Nemanji. Tu se naročito ističe jedan niskotiražni tabloid koji svaki dan najrazličitije bljuvotine piše o celom ovom velelepnom događaju, velelepnom spomeniku, pa je to na naslovnim stranama svaki dan tog niskotiražnog tabloida, pa onda kažu da će oni pronaći novo mesto za spomenik Stefanu Nemanji, pa onda tu ima jedan, to im je neki novi junak, neki Dejan Atanacković, koji kaže da će se ukloniti spomenik Stefanu Nemanji kada oni dođu na vlast, samo što nikada neće doći na vlast. Pogledajte sramnu karikaturu onog Petričića koji se ruga pa kaže: „Napred u srednji vek“, spomenik Stefanu Nemanji. Kaže: „Napred u srednji vek“. Pogledajte nedavni primer zlatiborske gondole i na tom primeru ćete videti svo licemerje ovog dela opozicije. Godinama su kovali u zvezde Milana Stamatovića, predsednika Opštine Čajetina. Sve najbolje o njemu pričali, hvalili projekat gondole, govorili kako je to dobro za Zlatibor, kako je to dobro za Srbiju, a onda se Vučić pojavi na otvaranju, podrži taj projekat i tog momenta gondola prestaje da bude važna, gondola prestaje da bude važna za Srbiju, dobra za Srbiju, za razvoj privrede za Zlatibor itd. Stamatović prestaje da bude heroj, Stamatović postaje najgori čovek, prodao se Vučiću itd. Ništa više ne važi od onoga što su pričali. Isto tako, primetićete sad da razapinju čuvenog Dušana Dudu Ivkovića samo zato što se usudio da pozove Aleksandra Vučića na obeležavanje stogodišnjice Sportskog društva „Radnički“. Mi koji dolazimo, odnosno živimo na Crvenom Krstu, ali i mnogi drugi znamo koliko je Sportsko društvo „Radnički“ važno ali i znamo koliko je Aleksandar Vučić, upravo Aleksandar Vučić zaslužan da se sačuva Sportsko društvo „Radnički“. E tako prolaze svi oni koji se usude da kažu da je negde nešto dobro za Srbiju, da smognu snage da priznaju da je Vučić uradio nešto dobro za Srbiju. Odmah kreće kampanja protiv njih, odmah bivaju stavljeni na stub srama na njihovim medijima ili prođu kao jedna gledateljka koja se uključila pre neki dan u jednu TV emisiju, koju vodi jedna, očigledno, neurotična gospođa. Nakon što je pokušala da iznese neslaganje sa voditeljkinim stavom, voditeljka ju je grubo prekinula rečima: „Da li ste vi normalni?“ i prekinula joj vezu. Bukvalno joj je rekla: „Da li ste vi normalni?“ E, tako Olja Bećković doživljava pojam nepristrasnosti i objektivnosti. Dakle, svako ko se usudi da drugačije misli biva proglašen nenormalnim. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, kolega Markoviću. Reč ima narodna poslanica Selma Kučević. Izvolite.
Poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, poštovana predsedavajuća, na samom početku želim puno sreće u radu ovom plenumu u novoj kalendarskoj godini i nadam se da je barem neko od nas ove praznične dane proveo u miru i dostojanstvu. Građani Sandžaka, a kako čujem i još nekih delova Srbije, prethodne dane nisu proveli niti u miru a ni u dostojanstvu, već u totalnom mraku. Dame i gospodo, na samom početku želim da vas upoznam sa situacijom u Opštini Tutin, gde je u periodu od 24. do 28. decembra 2020. godine došlo do prekida električnom energijom celokupnom seoskom području ove opštine. Zatim, u periodu od 26. do 30. decembra čak 40% seoskog područja bilo je isključeno. Pojedina sela su čak i po 20 dana bila bez električne energije. U ovom periodu neredovno bilo je i snabdevanje u gradskom području. Ja moram spomenuti i to da je prilikom uključivanja dalekovoda došlo do velikih kvarova i ogromne materijalne štete u mnogim domaćinstvima, pogotovo kada su u pitanju štete na kotlovima za grejanje usled niskog napona. Ja smatram da je neophodno pronaći adekvatan način i nadoknaditi štetu ovim građanima. Kod mnogih domaćinstava je, takođe, došlo i, usled prekida električne energije, do prekida vodosnabdevanjem, jer se pumpe za vodu pokreću na električnu energiju. Krivci i razlog za ovo katastrofalno stanje u 21. veku odgovorna lica u elektrodistribuciji nalaze u snegu i snežnim padavinama. Očigledno je da se nisu nadali snegu u decembru i zimi na Pešteru, pa je usled tih manjih padavina došlo do zakazivanja sistema električne mreže. Dakle, pripremanje održavanja elektromreže ove godine je očigledno izostalo. Izuzetno loša elektromreža onemogućava građane ove opštine da u 21. veku imaju osnovne uslove za život. Kao predstavnik građana sa teritorije ove opštine imam obavezu da pozovem sve relevantne faktore da se uključe u rešavanje ovog problema, a pogotovu Ministarstvo energetike, obzirom da je došlo do ugrožavanja jednog od osnovnih ciljeva energetske politike Republike Srbije. Mislim da je totalni apsurd govoriti o energetskoj stabilnosti dok pojedini delovi ove zemlje grcaju u mraku. Stoga ja postavljam pitanje gospođi Mihajlović, ministru energetike – na koji način će ona pokušati da reši problem snabdevanja električnom energijom ovog područja, jer mi ne smemo dozvoliti da sneg i padavine utiču, odnosno dovode do prekida snabdevanja električnom energijom. Očekujem od vas da u najkraćem roku pošaljete stručne ljude na ovo područje i što pre rešite ovo pitanje koje je od egzistencijskog značaja. Privremenim merama neophodno je rešiti urgentno ovo pitanje i omogućiti građanima ove opštine da se što pre vrate svojim svakodnevnim obavezama, a smatram da ne treba ni bežati od rekonstrukcije elektromreže koja se nameće kao trajno rešenje za ovaj problem. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Zagorka Aleksić. Izvolite.
Hvala. Poštovana potpredsednice Skupštine, uvažene koleginice i kolege, ja upućujem pitanje Vladi Republike Srbije. Najpre bih se osvrnula na inicijativu ministra prosvete gospodina Branka Ružića, koji je predložio da se privatnim preduzećima koja organizuju veliki broj vannastavnih aktivnosti za decu, sportskog, zabavnog, pa i edukativnog karaktera, oduzme mogućnost da se nazivaju školama. To je potrebno napraviti jasnu razliku, jer su škole, pre svega, institucije. To su ustanove u kojima se stvara visokoformalizovana, a opet osobena školska kultura i one su jedan od ključnih faktora za socijalizaciju pojedinca. Sa velikom opreznošću bi trebalo koristiti termin škola. S druge strane, ne želimo da nas aktuelni slučaj škole glume obeshrabri, jer ima mnogo preduzeća koja pružaju deci kvalitetne sadržaje u okviru vannastavnih aktivnosti i u kojima radi visokokvalifikovani kadar. Ministar je takođe govorio i o edukacijama za prepoznavanje neprikladnih i nedozvoljenih oblika ponašanja. Poslanici Jedinstvene Srbije će podržati svaku platformu koja ima za cilj prevenciju, edukaciju maloletnika o pitanjima koja podrazumevaju njihovu punu zaštitu, zaštitu tela i ličnog dostojanstva. Moja pitanja su sledeća - da li će se u budućnosti više proveravati način osnivanja, utvrđivanja delatnosti preduzeća koja organizuju dečije vannastavne aktivnosti i profitiraju od toga, naravno i ključno pitanje je pitanje kontrole? Kako će se u budućnosti rad tih preduzeća kontrolisati, koji će se mehanizmi koristiti i da li će se o tome uopšte razgovarati u skorije vreme? Ministar je rekao da je to interresorno pitanje. Takođe, ne možemo da ignorišemo i nasilje koje postoji u svim vaspitno-obrazovnim ustanovama, pa želim da pitam da li će se i tu pojačati kontrola. Pitanje bezbednosti dece jedno je od prioriteta delovanja Jedinstvene Srbije. Kada kažem bezbednost, ne mislim samo na fizičku bezbednost, već na sam osećaj sigurnosti i zato je možda prikladnije da koristimo i tu reč. Zadatak svih nas je da nastojimo da ovo društvo učinimo što sigurnijim za svakog pojedinca, a pre svega za naše najmlađe sugrađane. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Rozalija Ekres. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, ispred grupe SVM želim da uputim i jedno pitanje i da predočim jedan problem Ministarstvu finansija. Pitanje je vezano za produženje roka za uvođenje rodno odgovornog budžetiranja do 2024. godine. Rodno budžetiranje je delimično nova praksa u Srbiji, ali i u svetu. Pre nekoliko godina smo započeli sa postepenim uvođenjem rodnih principa u budžetski proces. Zvanično od 2015. godine. Slobodno možemo reći da idemo gotovo u korak sa zemljama koje su vodeće u ovoj oblasti. Podršku uvođenju ovog procesa u Srbiji na republičkom i na pokrajinskom nivou pružala je Agencija UN za rodnu ravnopravnost i osnaživanje žena, a na nivou lokalnih samouprava Stalna konferencija gradova i opština, kao i Zavod za ravnopravnost polova. Uprkos solidnim rezultatima, nažalost, još uvek postoji nerazumevanje rodnih principa, a verovatno iz tog razloga proističe i izvestan otpor u primeni. Moje pitanje je – da li će se do roka koji je predložen izmenom i dopunom Zakona o budžetskom sistemu raditi rodne analize? Da li postoji ideja, plan ili metod po kom će se raditi? Kakva je situacija sa rodnim statistikama i da li bi unapređenje tih podataka pomoglo kvalitetnijem vođenju ovog procesa imajući u vidu da nam je za smisleno rodno budžetiranje pre svega potrebna rodna analiza? Problem na koji želim skrenem pažnju tiče se materije koju uređuje Zakon o budžetskom sistemu. Radi se o planiranju kapitalnih ulaganja u slučajevima kada se iz republičkog ili pokrajinskog budžeta transferišu sredstva za kapitalna ulaganja nosiocima investicija, uglavnom jedinicama lokalnih samouprava. Iako se radi o kapitalnim ulaganjima, transfer, kao rashod Klase 4, u smislu ekonomske klasifikacije nije moguće iskazati u trogodišnjem budžetu. U tom smislu ideja da se podrži investicija lokalne samouprave putem transfera mora se ili u celini za višegodišnje potrebe planirati godišnjim budžetom, čime se vrši zarobljavanje sredstava za koje je izvesno da neće u gotovinskom smislu biti utrošena u toj godini, ili se planirati u godišnjem iznosu sufinansiranja, čime lokalna samouprava ukoliko se oslanja na izvor drugih nivoa vlasti ima neizvesnost u smislu daljeg obezbeđivanja izvora finansiranja. Smatramo da je mogućnost rešenja izmena Zakona o budžetskom sistemu, odredbe člana 54. o preuzimanju obaveza, u smislu definisanja trogodišnjeg iskazivanja u kapitalnom delu budžeta, osim kapitalnih izdataka Klase 5 i rashoda kapitalnog karaktera Klase 4 koji su namenjeni za investiciona ulaganja. Rezultat ovakvog normiranja bilo bi, s jedne strane, predvidljivije planiranje u budžetima, s druge strane raspoređivanje tereta cele investicije na više budžetskih ciklusa. Naravno, treba imati u vidu i činjenicu da je višegodišnje planiranje preuzimanje obaveza za više godina unapred, te u tom smislu treba razmotriti i potrebu utvrđivanja granica kao npr, kod zaduživanja. Hvala.
Zahvaljujem, koleginice. Reč ima Dijana Radović ima reč. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, koleginice i kolege narodni poslanici, prethodnih dana usled snežnih padavina u Zlatiborskom okrugu suočavamo se sa problemima učestalog nestanka električne energije. Kao što smo imali priliku da čujemo i od prethodnih govornika, to se dešava i u drugim delovima Srbije. Međutim, građani dela teritorije opštine Priboj, posebno oni u pograničnim delovima gde gravitira veliki broj stanovnika ove opštine, suočeni su ne samo prethodnih dana, suočeni su ne samo prethodnih meseci, već čitav niz prethodnih godina sa problemom neurednog i neredovnog snabdevanja električne energije. U ovoj teritoriji, odnosno na ovim delovima teritorije opštine Priboj dolazi do čestih kvarova na elektro mrežama, čestih havarija, ali i različitih vrsta problema u elektro snabdevanju. Posebno naglašavam da su ovo područja gde živi veliki broj građana i da ovo područje pokriva više od dve trećine teritorije opštine Priboj, a posebno u nekoliko mesnih zajednica i to mesnoj zajednici Krajčinovići, mesnoj zajednici Zabrnjica, Sastavci, Bučje i Strmac. Na taj način život ovim građanima je izuzetno otežan, zbog čestog, posebno sada u ovim mesecima učestalih nestanaka električne energije. Problemi snabdevanja električnom energijom u uslovima savremenog života, u uslovima 21. veka onemogućavaju svakodnevan, normalan život, posebno imajući u vidu da smo prilikom pandemije korona virusa bili onemogućeni, odnosno učenici u ovim seoskim školama da prate nastavu, a radno aktivno stanovništvo da se uključi u mogućnost rada od kuće. Da ne govorim posebno o korišćenju bilo kakvih telekomunikacionih usluga koje su onemogućene usled nedostatka električne energije, a koje se dešava izuzetno često. Takođe, ukazujem na to da je ovo izrazito poljoprivredni kraj, da na ovom području postoji veliki broj zasada različitih poljoprivrednih kultura, gde preovlađuju zasadi maline, da se na ovom području nalazi znatan broj hladnjača u pribojskom kraju i da usled svakog prekida električne energije dolazi do ogromnog gubitka koji je nenadoknadiv, ali govorim i o tome da se ovo dešava i u letnjim mesecima kada nema apsolutno nikakvih vremenskih neprilika i nepogoda, što ćete priznati jeste zaista otežavajuće za funkcionisanje ovog poljoprivrednog kraja. S obzirom da se poslaničkom klubu SPS obratio veliki broj građana sa ovog područja, ukazujući nam na teškoće sa kojima se gotovo svakodnevno suočava sa nestankom električne energije koji traju po nekoliko minuta, a zatim nekoliko sati, a u ovim trenucima i nekoliko dana. Postavljam pitanje Ministarstvu rudarstva i energetike – na koji način ćemo pokušati da rešimo i rešiti ovaj problem da bismo olakšali život građanima ovih mesnih zajednica i na taj način omogućili opstanak ovih pribojskih sela da bi pod ovakvim okolnostima koje su sada zaista njihov opstanak bio izuzetno ugrožen? Zahvaljujem.
Pošto nema više prijavljenih, nastavljamo sa radom i prelazimo na zajednički jedinstveni pretres o predlozima akata iz tačaka 9, 10. i 11. dnevnog reda. Saglasno članovima 90. stav 1. i 239. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da su pozvani sednici da prisustvuju: Marko Janković, predsednik Komisije za hartije od vrednosti, Dragan Kovačević, predsednik Upravnog odbora Regulatorne agencije za elektronske komunikacije i poštanske usluge, Dragan Pejović, direktor Agencije, dr Vladimir Krstić, član Upravnog odbora Agencije, Dragoljub Stefanović, tehnički direktor Agencije, Ljiljana Jakovljević, direktor Sektora za analizu tržišta i ekonomske poslove Agencije, Miodrag Ivković, direktor sektora za elektronske komunikacije Agencije, i Biljana Agovska, rukovodilac Službe za finansijsko poslovanje Komisije za hartije od vrednosti. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinili, da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno čl. 192. stav 3. i 238. stav 3, a shodno članu 157. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram zajednički jedinstveni pretres o: Predlogu odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Komisije za hartije od vrednosti za 2021. godinu, Izveštaju o radu Regulatorne agencije za elektronske komunikacije i poštanske usluge za 2019. godinu sa Predlogom zaključka Odbora za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije, Predlogu odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela poslanička grupa SPS. Da li predstavnici predlagača žele reč? Reč ima Dragan Kovačević. Izvolite.
Hvala, gospođo predsedavajuća. Poštovana gospodo narodni poslanici, vrlo kratko ću vam predstaviti rad Agencije za elektronske komunikacije i poštanske usluge u 2019. godini. Poslovi su se obavljali u cilju očuvanja konkurentnog tržišta, poboljšanja uslova za rad operatera na tržištu telekomunikacija i poštanskih usluga što je dovelo do poboljšanja usluga i obezbeđenja većeg stepena zaštite krajnjih korisnika, kao i na unapređenju informacione bezbednosti u Republici Srbiji. Sada ću vam dati nekoliko statističkih podataka koji govore o vrsti i obimu poslovanja koji se obavlja u Agenciji, da bi zatim dao i neke informacije o ekonomskim pokazateljima na tržištu telekomunikacija i poštanskih usluga i same Agencije. U 2019. godini izdato je ukupno 12.419 pojedinačnih dozvola za radio frekvenciji i oduzeto je 4.455. Dato je šest privremenih dozvola za korišćenje radio programa u digitalnom formatu. Tokom 2019. godine formirano je 1.042 nova predmeta u vezi sa prigovorima korisnika, od kojih su 423 rešena pozitivno u korist korisnika. Izdato je 450 potvrda o usaglašenosti radio opreme, doneto 40 rešenja o dodeli ili oduzimanju numeracije i izdata je jedna nova dozvola za obavljanje poštanskih usluga. U delu poslova koji se odnosi na koordinaciju korišćenja radio-frekventnog spektra, sa administracijom susednih zemalja odgovoreno je na 16 zahteva za koordinaciju gde je analizirano 365 radio veza, a mi smo poslali tri zahteva za koordinaciju sa 91 radio vezom. U toku 2019. godine potpisani su tehnički Sporazumi za koordinaciju frekvencije sa administracijom BiH, Republike Severne Makedonije i Crne Gore čime je poboljšana iskorišćenost frekventnog spektra za mobilne operatere u graničnim područjima. U okviru poslova unapređenja infrastrukture sistema za monitoring spektra izgrađeno je 16 novih lokacija za daljinski upravljanih kontrolno-mernih stanica, a na nastavljane su aktivnosti na proširenju mreže senzora preko kojih se obavlja kontinuirano praćenje nivoa elektromagnetnog zračenja. Ovde moram da kažem, društveno odgovorno ponašanje Agencije se pre svega vidi u tome što smo senzore postavili na najosetljivije tačke - vrtiće, škole, studentske domove. Na kraju 2019. godine pokrili smo 11 gradova sa 26 senzora, a mogu da vam kažem da smo u prošloj godini imali 33 pokrivena grada i 74 senzora. U toku 2019. godine, treću godinu za redom, obavljeno je uporedno merenje i analiza parametara kvaliteta usluga mobilnih mreža. Na tom poslu vršene su analize performansi mobilnih mreža za govornu uslugu i za prenos podataka. Merenja su obuhvatila 50 gradova, 10 hiljada pređenih kilometara, šest hiljada poziva, 20 hiljada sesija prenosa podataka, 20 hiljada pretraživanja interneta i pet hiljada "Jutjub" video testiranja. U ovim sve tri mreže obuhvaćene su ispitivanjem i u svim tehnologijama 2G, 3G i 4G. Kad smo 2017. godine počeli sa ovim, prosečan broj poena operatora je bio 55,4. U 2019. godini on je 77, a u prošloj godini je bio 81. Očigledno je da je ova naša aktivnost, ova uporedna analiza doprinela tome da su se mobilni operateri jako potrudili da poprave svoj kvalitet i svoje performanse, što se vidi iz podataka koje je dalo merenje. U 2019. godini RATEL je nastavio da doprinosi unapređenju prevencije i zaštite bezbednosti IKT sistema. Nacionalni CERT koji prima i obrađuje incidente prijavljene na teritoriji Republike Srbije sa naše strane i sa međunarodne, konstatovano je da je bilo 152 incidenta u IKT sistemima. Što se tiče međunarodne saradnje, oblast kojom se mi bavimo ne poznaje granice. Dakle, ni u elektronskim komunikacijama, ni u poštanskom saobraćaju tako da je ova aktivnost uvek vrlo intenzivna. RATEL je u 2019. godini zaključio dva nova Memoranduma o saradnji. Jedan sa rumunskim regulatorom ANKOM i jedan sa turskim regulatorom ICTA. RATEL je nastavio sa učešćem u radu telA evropskih regulatora za elektronske komunikacije „Berek“. Bili smo domaćini dva velika skupa, Evropskog komiteta za poštansku regulativu CERP, koji se održao od 20. do 22 marta u Beogradu sa 60 učesnika iz 25 evropskih zemalja i 29. sastanka Evropske radne grupe za sajber bezbednost. Što se tiče finansijskih pokazatelja na tržištu telekomunikacija, odnosno elektronskih komunikacija, ukupan prihod koji je ostvaren na ovom tržištu iznosio je u 2019. godini 206 milijardi dinara, što je oko 4% više u odnosu na prethodnu godinu. U BDP Srbije ovaj prihod je učestvovao sa 3,8%. Što se tuče udela i strukture ovih prihoda, mobilne mreže su uzele 59,4%. Fiksni, širokopojasni pristup internetu je uzeo 12,8%. Fiksna mreža je uzela 12,7%, a distribucija medijskih sadržaja 12,1%. Ukupne investicije u sektoru elektronskih komunikacija u 2019. godini su iznosile 84,2 milijarde dinara, što je skoro duplo više nego u prethodnoj godini. U strukturi prihoda izdvajaju se ulaganja u distribuciju medijskih sadržaja koja su iznosila 41 milijardu dinara, skoro 50% prihoda. Investicije u mobilnu telefoniju su bile 25,5 milijardi dinara i to je oko 30% ukupnog učešća. Što se tiče poštanskih usluga, na tržištu poštanskih usluga poslovalo je 59 poštanskih operatora i oni su ostvarili 309 miliona poštanskih usluga, što je oko 124 usluge po domaćinstvu. Poštanska delatnost je ostvarila 21 milijardu dinara prihoda, što je oko 0,4% BDP. Univerzalna poštanska usluga nosi 87,4% po obimu, a 42% u prihodima, dok komercijalne usluge nose 12,6% u obimu i 58% u prihodima. Trenutna stopa rasta komercijalnih usluga je značajna, iznosi 13% i očigledno se dešava rast usluga koje su posledica pošiljaka na osnovu daljinske trgovine. Ovo je naročito izraženo i u 2020. godini, s obzirom na pandemiju koju smo imali. Na kraju, samo nekoliko podataka o poslovanju Agencije. Agencija je ostvarila ukupan prihod u 2019. godini u iznosu od dve milijarde 14 miliona 147 hiljada i 175 dinara, a rashodi su bili 926 miliona 523 hiljade 118 dinara. Ukupna dobit za 2019. godinu je iznosila milijardu 87 miliona 624 hiljade i 57 dinara, što je uplaćeno u budžet Republike Srbije, od čega pet miliona 183 hiljade 509 dinara u budžet AP Vojvodine. Svi ovi podaci govore o uspešnom poslovanju Agencije i mi ćemo se truditi da tako i nastavimo. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima Marko Janković, predsednik Komisije za HOV.
Zahvaljujem. Uvažena predsedavajuća, dame i gospodo narodni poslanici, prvo da izrazim svoje veliko zadovoljstvo što se ponovo nalazimo u sali Narodne skupštine, što imamo priliku da pričamo o poslovanju Komisije za HOV. Kao što i sami znate, u prethodnom periodu smo imali više prilika da diskutujemo na tu temu i mislim da svaka diskusija koju vodimo doprinosi daljem razvoju ne samo Komisije, nego i samog tržišta kapitala koje reguliše Komisija za HOV. Daću vam neke najosnovnije podatke o delatnosti Komisije za HOV kako bih, pre svega, dočarao važnost Komisije za regulatorni okvir tržišta kapitala u Republici Srbiji, a onda ćemo proći malo i kroz ove faktografske podatke vezane za sam finansijski plan Komisije za ovu godinu. Ono što je izuzetno bitno jeste da Komisija odgovara za poslove iz svoje nadležnosti Narodnoj skupštini Republike Srbije. Ovlašćenja Komisije su definisana čitavim nizom zakona, pre svega jednim krovnim zakonom, tj. Zakonom o tržištu kapitala i Zakonom o preuzimanju akcionarskih društava. Takođe, Komisija svoje nadležnosti crpi i iz Zakona o otvorenim investicionim fondovima sa javnom ponudom, Zakonom o alternativnim investicionim fondovima, zatim Zakonom o reviziji, Zakonom o robnim berzama, Zakonom o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma i najnovijim zakonom koji je nedavno usvojen u Narodnoj skupštini, Zakonom o digitalnoj imovini. Kao što sami vidite, prostim nabrajanjem propisa koji definišu rad Komisije za hartije od vrednosti dolazimo do važnosti same institucije za taj pravni okvir Republike Srbije i mi se trudimo da poboljšavanjem kvaliteta svog rada doprinesemo daljem razvoju tržišta kapitala i mislim da će ova godina biti jedna od ključnih za pravljenje, ja bih rekao, odsutnih koraka ka revitalizaciji i daljem razvoju samog tržišta kapitala. Ono što nas očekuje u već narednim mesecima jeste donošenje podzakonskih akata vezano za Zakon o digitalnoj imovini. Očekuje nas, nadam se, prva registracija, odnosno prvo licenciranje alternativnih investicionih fondova. Kao što znate, taj zakon je usvojen 2019. godine u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Ono čemu se iskreno nadamo i na čemu intenzivno radimo sa našim kolegama iz drugih institucija, pre svega iz Ministarstva finansija, NBS, Beogradske berze i Centralnog registra hartija od vrednosti jeste da kreiramo jednu strategiju razvoja tržišta kapitala u Republici Srbiji i ja se iskreno nadam da ćemo u jednom relativno kratkom vremenskom periodu, a svakako u toku ove godine imati izrađenu strategiju. Ono što nas očekuje u skladu sa našim obavezama koje smo preuzeli na putu pridruživanja EU jeste izrada i novog zakona o tržištu kapitala kao jednog krovnog zakona koji definiše funkcionisanje Komisije za hartije od vrednosti, njen status i, ajde da kažemo, detalje, vezano za funkcionisanje samog tržišta. Naša obaveza je da taj zakon usvojimo, odnosno da novi zakon usklađen sa evropskom regulativom i nekih desetak evropskih direktiva usvojimo do trećeg kvartala ove godine. Mogu sa, kako bih rekao, velikom radošću da kažem da će rad na tom zakonu biti izuzetno težak, ali sam prilično siguran da će krajnji rezultat dovesti do toga da se tržište kapitala u Republici Srbiji oporavi i da zauzme ono mesto koje zaslužuje u kontekstu finansiranja kompanija koje žele da pronađu alternativu bankarskom kreditu. Ono što je sigurno jeste da smo kroz nekoliko zakona koje smo doneli u prethodnom periodu pre svega malim i srednjim preduzećima otvorili put ka pristupu izvorima finansiranja koji im nisu bili dostupni do sada i nadamo se da će rezultati svih tih aktivnosti dovesti do toga da društveni proizvod u Republici Srbiji dostigne one stope rasta koje su projektovane za ovu i naredne godine. Ono što je sigurno jeste da naš posao nije završen. Očekujemo i neke nove inovativne zakone. Ono na čemu ćemo svakako i mi kao institucija insistirati u narednom periodu jeste donošenje zakona o krautfandingu, da pokušamo da još jedan alternativni način finansiranja, pre svega start ap kompanija, pre svega inovativnih kompanija u IT sektoru omogućimo na jedan, ajde da kažemo, inovativan način, odnosno na način koji negde Evropa već prepoznaje. Kažem, to je takođe jedno od zakonskih rešenja na kojem očekujemo da ćemo raditi u toku 2021. godine. Daću vam sada samo nekoliko ključnih podataka vezano za finansijski plan Komisije za hartije od vrednosti za ovu godinu. Komisija je planirala ukupne prihode na nivou od 127,2 miliona dinara. Najveći deo tih prihoda su prihodi koje Komisija naplaćuje u skladu sa svojim Pravilnikom o tarifi, u nekom iznosu od 124,6 miliona dinara i veći su za nekih 6,97% u odnosu na planirane prihode u 2020. godini. Kao što sam malo pre napomenuo, Komisija je u prethodnoj godini dobila čitav niz novih nadležnosti, od nadležnosti u skladu sa Zakonom o reviziji do novih nadležnosti, kao što sam pomenuo, koje su dodeljene Komisiji u skladu sa Zakonom o digitalnoj imovini. Sve to će imati pozitivne posledice po prihode Komisije u ovoj godini. Dakle, dominantan deo tih prihoda ostvaruje naš sektor za hartije vrednost i Registar javnih društava, pre svega po osnovu odobrenja ponuda za preuzimanje akcionarskih društava, odnosno po osnovu odobravanja objavljivanja prospekata za javnu ponudu hartija od vrednosti. Ono što bih, takođe, želeo da napomenem jeste da smo u prethodnoj godini imali više emisija korporativnih obveznica preduzeća u Republici Srbiji koji su iskoristili priliku koja im je data prvo Uredbom Vlade Republike Srbije za vreme trajanja vanrednog stanja, a nakon toga izmenom Zakona o tržištu kapitala kojom je pojednostavljena procedura emitovanja korporativnih obveznica. Opšta ideja prilikom tih izmena je bila da samu proceduru koja je zakonom propisana za njihovu emisiju pojednostavimo i da država prosto na jedan celovit način da podršku tim kompanijama da se kroz korišćenje instrumenata tržišta kapitala dalje razvijaju i da finansiraju svoje buduće poslovne aktivnosti. Sa druge strane imamo i rashode Komisije za hartije od vrednosti. Oni su izgrađeni u skladu sa smernicama uputstva za pripremu budžeta Republike Srbije za 2021. godinu i projekcijama za 2022. i 2023. godinu. Ono što mi redovno radimo jeste da posmatramo i naše prihode i troškove u poslednje tri godine i da na osnovu tih prihoda i troškova projektujemo naša predviđanja za naredne godine. To smo učinili i ovoga puta. Uzeli smo u obzir prihode i troškove za period od 2018. godine do 2020. godine. Mogu slobodno da kažem da su troškovi planirani na nivou koji je neophodan da se pokriju najosnovniji troškovi same Komisije. Oni su planirani na nivou od 125,5 miliona dinara i viši su za nekih 6,83% u odnosu na planirane rashode u odnosu na 2020. godinu. Ono što je činjenica jeste da troškovi zarada čine nekih 72% Komisije za hartije od vrednosti i ukupno su na nekom nivou od 90 miliona dinara. Ono što moram da napomenem jeste da je Komisija u prethodnom periodu ojačala svoje kadrovske sposobnosti ne samo usled donošenja novih zakona, nego i usled potrebe da dalje inoviramo i podižemo kvalitet svog rada. Ono što mogu slobodno da kažem jeste da smo preuzeli ljude koji se bave kontrolom kvaliteta rada revizorskih kuća iz Komore ovlašćenih revizora. To se desilo u martu prethodne godine i sve to je uticalo prosto na povećanje troškove koje Komisija ima po tom osnovu. Komisija trenutno ima 44 zaposlenih. To uključuje i predsednika i četiri člana Komisije i mislim da je to jedan optimalan broj zaposlenih u ovom trenutku za sve one izazove koji Komisiju čekaju kako u ovoj tako i u narednim godinama, a prilično sam siguran da će sa prosto dobijanjem nekih novih nadležnosti u narednom periodu sa ovim zakonskim rešenjima koje sam pomenuo u prethodnom izlaganju ova Komisija imati prosto potrebu da i dodatno ojača svoje ljudske potencijale. Kratko ću se osvrnuti i na neke ostale manje troškove koji možda mogu da budu zanimljivi vama u vašim razmatranjima. Recimo, troškovi službenih putovanja su planirani na nekom nivou od milion i po dinara. Mogu da kažem da je vrlo malo verovatno obzirom na stanje sa pandemijom korona virusa da će ti troškovi biti realizovani u ovoj godini. Troškovi reprezentacije su na simboličnom nivou od 0,4 miliona dinara. To su sve troškovi koji su planirani kaka bi se, opet kažem, pokrile neke najosnovnije aktivnosti Komisije. Prosto kao jedan zaključak reći ću prosto da su tekući troškovi u potpunosti pokriveni iz sopstvenih prihoda Komisije i ono što ćemo imati kao jednu dodatnu aktivnost jeste nabavka osnovnih sredstava Komisije koja je planirana na nekom nivou od 3,3 miliona dinara koju ćemo takođe u potpunosti pokriti iz sopstvenih prihoda Komisije. Još jednom želim da vam se zahvalim na saradnji u prethodnom periodu. Nadam se da ćete podržati naš finansijski plan za ovu godinu i unapred se radujem našoj daljoj saradnji u toku ove godine, a kao što sam malopre napomenuo siguran sam da će biti više prilika da se vidimo u plenarnim zasedanjima Narodne skupštine Republike Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Za reč se javila Katarina Rakić, predsednica Odbora za prostorno planiranje, saobraćaj i infrastrukturu. Izvolite.
Zahvaljujem se predsedavajuća. Dame i gospodo narodni poslanici, kao što ste već čuli danas se na dnevnom redu nalazi Izveštaj o radu Regulatorne agencije za elektronske komunikacije, poštanske usluge ili skraćeno RATEL, sa predlogom zaključka nadležnog odbora, odnosno Odbora za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije, da se ovaj izveštaj prihvati. Postupak koji je ovaj izveštaj doneo na današnji dnevni red, jasno je definisan Poslovnikom o radu Narodne skupštine i to članom 237. koji detaljnije opisuje postupak za nadzor nad radom državnih institucija, agencija i drugih tela. Takođe, želim da vas podsetim na to da je RATEL osnovan Zakonom o elektronskim komunikacijama kao samostalna organizacija sa svojstvom pravnog lica koje vrši javna ovlašćenja u skladu sa zakonom po kom je osnovana, i to u oblasti elektronske komunikacije i poštanskih usluga, takođe u skladu sa zakonom koji definišu ove dve oblasti. Što se tiče samog postupka na koji je današnji izveštaj došao na dnevni red, to izgleda ovako. Regulatorna agencija podnosi izveštaj Narodnoj skupštini, odnosno predsedniku Narodne skupštine, predsednik Narodne skupštine dostavlja izveštaj narodnim poslanicima, odnosno nadležnom odboru, u ovom slučaju to je Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije, koji je mene danas i ovlastio da ovaj izveštaj tako reći, branim pred Narodnom skupštinom. Na takav način, mi smo 15. decembra 2020. godine, razmotrili ovaj izveštaj, detaljno ga razmotrili i doneli pozitivan zaključak, odnosno predlog pozitivnog zaključka da danas ovakav jedan izveštaj, izveštaj o radu za 2019. godinu i usvojimo. Kao što ste čuli u uvodnom izlaganju od gospodina koji je predsednik upravnog odbora RATEL-a, RATEL je u toku 2019. godine, zaista imao dobre rezultate, i ja zaista pozdravljam to, obzirom da je to jedan od osnovnih ciljeva i Vlade Republike Srbije na čelu sa predsednikom Aleksandrom Vučićem, i jeste što veća digitalizacija i prelazak na što veći broj digitalnih usluga, a svakako što boljim i većim prihodom od elektronskih komunikacija, možemo i da ulažemo u dalju digitalizaciju i u elektronske medije. Kao što sam već navela gospoda iz RATEL-a su detaljno obrazložila ova izveštaj, a ponoviću samo par detalja koje je Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije i doneo jedan, odnosno predložio parlamentu jedan ovakav zaključak, odnosno zaključak da se usvoji izveštaj o radu RATEL-a za 2019. godinu. Inače, što se tiče najznačajnijih detalja iz ovog izveštaja to su da su sve aktivnosti RATEL-a, u 2019. godini zaista bile usmerene na očuvanje konkurentnosti tržišta. Ovo je jedan od ciljeva zašto je ova agencija i osnovana. Zatim, na poboljšanju kvaliteta pruženih usluga, kao i poboljšanju uslova za rad operatora na tržištu elektronskih komunikacija i poštanskih usluga. Zatim, ono što je jako bitno, na obezbeđivanju većeg stepena zaštite krajnjih korisnika. Znači, brinuli su i o građaninu, onaj koji je poslednji u nizu u celom onom lancu i naravno, ono što je izuzetno i meni posebno jako bitno, brinuli su o povećanju informacione bezbednosti u Republici Srbiji. Takođe, ću se osvrnuti, odnosno, ponoviti ono što je već rečeno, a to su prihodi koji su ostvareni i na tržištu elektronskih komunikacija i na tržištu poštanskih usluga. Kao što smo već čuli ova tržišta imali su značajan porast u odnosu na 2018. godinu, što se tiče prihoda ostvarenih od elektronskih komunikacija, tokom 2019. godine taj prihod je iznosio 206 milijardi dinara, i on je veći od prihoda u 2018. godini, a to govori u prilog tome da je ovaj prihod uzeo udeo u BDP od 3,8%, što zaista smatram da je veliki udeo. Ovaj udeo je pre svega, ostvaren iz oblasti mobilne telefonije, zatim, širokopojasnog pristupa internetu, kao i od distribucije medijskog saobraćaja. Ono što je takođe bitno jeste da je upravo od ovih prihoda kao što sam već na početku i rekla, investicije su vraćene praktično u elektronske komunikacije i taj iznos u 2019. godini iznosio je čak 84 milijarde dinara, što je duplo više od iznosa koji je za ovu istu svrhu uložen u 2018. godini. Takođe ću se osvrnuti i na izveštaj koji se tiče poštanskih usluga. Što se tiče 2019. godine u Srbiji je poslovalo čak 59 poštanskih operatora i oni su ostvarili 309 miliona poštanskih usluga, što u prilogu znači da je u 2019. godini promet od poštanskih usluga ostvaren 21 milijardu dinara i to najviše zahvaljujući porastom daljinske trgovine. Moram da kažem da jedva čekam izveštaj za 2020. godinu, jer smatram da će ova agencija ovde beležiti onako jedan porast neočekivan u odnosu na sve ostale privredne grane, obzirom na pandemiju korona virusa, verujem da je u toku 2020. godine veći broj ljudi prešao upravo na ovo gde ste vi beležili rast u 2019. godini. Ne bih više opširnije govorila, samo se nadam da će svi ovi dobri rezultati biti dobar podstrek da Agencija za regulatorne komunikacije i poštanske usluge dalje i u budućnosti što bolje raditi, a vas molim, odnosno vas pozivam da u danu za glasanje podržite zaključak Odbora za prostorno planiranje, saobraćaj i infrastrukturu koje daje pozitivno mišljenje na izveštaj o radu RATEL-a za 2019 godinu. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica dr Aleksandra Tomić, predsednik Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Izvolite.
Uvažena predsedavajuća, poštovani predstavnici Komisije hartija od vrednosti, RATEL-a i poštovane kolege poslanici, danas na dnevnom redu govorimo o finansijskom planu za ovu godinu Komisije za hartije od vrednosti, nakon tri tačke koje smo krajem prošle godine usvojili i dosta toga čuli kako radi ova institucija koja je u nadležnosti rada Skupštine Srbije i Odbora za finansije. Ono što je dobro, što vidimo da zaista Skupština donosi nove zakone i tim novim zakonima mnoge nadležnosti Komisije za hartije od vrednosti dobija i to je ono zbog čega i ovaj finansijski plan za 2021. godinu nismo mogli da stavimo u paket kada smo razmatrali kraj godine prošle, zato što u međuvremenu smo imali mnoga zakonska rešenja koja su prvo trebala da stupe na snagu, kao što je Zakon o digitalnoj imovini, da bi jednostavno te nove nadležnosti ušle u ovaj plan. Ta priprema u stvari nekih drugih zakonskih rešenja je pokazatelj da zaista Skupština na predlog Vlade Republike Srbije donosi određena inovativna rešenja, prave određene velike iskorake, pogotovo kada je u pitanju digitalizacija Srbije i ekonomski rast i razvoj u najteža vremena, kada je u pitanju pandemija Kovida 19. To je ono što nama daje taj optimizam da po rezultatima koje Srbija postiže kada pogledate i tu stopu BDP, kada govorimo o tom padu koji je najmanji za sve zemlje u regionu i kada pogledate i ove najrazvijenije zemlje EU i kada pogledate nivo investicija koji je prošle godine završen sa 2,9 milijardi evra, a bio je projektovan na 2,3 milijarde, u stvari pokazuje jednu zaista dobru i političku stabilnost i ekonomsku stabilnost Republike Srbije, ali pokazuje zainteresovanost svih investitora da dođu ovde u Srbiju i da ulažu u najtežim vremenima. Kada pogledate, svetska ekonomija pa i ekonomija EU i regiona se potpuno menja. Slika o tome ko je jak, a ko je slab i kako ćemo izaći iz ove pandemije negde je jako teško predvidiva, ali ono što vidimo mi prema našim rezultatima to je onaj put koji je Vlada Republike Srbije na čelu sa predsednikom države zacrtala, a to je očuvanje života građana Srbije i očuvanje ekonomije. Pronalaženje tog puta, tog balansa između mera i one koje se odnose na zdravstvene ljude koji jednostavno, ne samo Krizni štab, nego lekare koji jednostavno nam pokazuju kojim putem treba ići kada je u pitanju pandemija i onaj put koji jednostavno ona diktira kada je u pitanju donošenje ekonomskih mera i paketa za podršku da lakše preživimo ovaj period, pokazuje da smo na dobrom putu. I taj dobar put u stvari je i predlog budžeta za ovu godinu kojim smo planirali smanjenje tog deficita, koji je u prošloj godini bio 8,8% i to smo ustanovili na kraju godine kod rebalansa, ali ga svodimo na 3% i taj rast koji projektujemo, visoke stope rasta za 6% u stvari pokazuje da i ove institucije koje nisu direktni budžetski korisnici, nego koji su u nadležnosti rada Skupštine i koji se brinu o tržištu kapitala kao što je Komisija za hartije od vrednosti, zaista dobro rade taj posao zajedno sa Vladom Srbije, zajedno sa Ministarstvom finansija i zajedno sa Narodnom bankom Srbije. Znači, taj konsenzus između institucija koji drže ekonomski sistem Srbije je zaista sveobuhvatan i konstantan i zbog toga imamo dobre rezultate. Ne postoji tu neka disfunkcija ili neki sukob između nadležnosti, nego jednostavno svi su na jednom zajedničkom putu da nama i kao građanima Srbije bude lakše, ali da država jednostavno da nema problema sa javnim finansijama. Zašto ovo govorim? Zato što finansijski plan za 2021. godinu Komisija za hartije od vrednosti je koncipiran upravo tako što se u saradnji sa Ministarstvom finansija predvidelo da očito ono što je do sada Komisija radila i finansirala se iz određenih naknada i tarifa je postajao sve manji i manji i da jednostavno tim novim predlozima zakona kojim su im date određene nadležnosti, kao što su zakoni o robnim rezervama, kao što je Zakon o otvorenim i investicionim fondovima, o alternativnim fondovima, kao što je Zakon o reviziji, ta kontrolna uloga i na kraju imamo Zakon o digitalnoj imovini, u stvari je način da ova Komisija prihoduje na određeni način da može da pokrije svoje troškove. Na osnovu zakona, znači člana 260. stav 5. Zakona o tržištu kapitala stav 1. pokazuje u stvari da ova Komisija je dužna i na osnovu Poslovnika o radu Skupštine Odboru za finansije podnosi do 30. novembra predlog finansijskog plana za sledeću godinu i samim tim ovim članom 259. koji je definisao naknade na osnovu kojih se finansiraju, imali smo prilike na Odboru 28. decembra, uprvo zbog ovih čekanja da se usvoje nova zakonska rešenja koja su se odnosila na Zakon o digitalnoj imovini i nove nadležnosti smo usvojili krajem godine, znači plan za ovu godinu. Kao što vidite, ako uporedite prošlu godinu, 2020. godinu kada su ukupni prihodi Komisije za hartije od vrednosti bili 118 miliona 895 hiljada, a rashodi 117. 441 hiljada, gde je višak tih prihoda bio milion i 454 hiljade, pokazalo se da u ovoj godini plan za 2021. godinu će biti znatno veći. To je u stvari pokazatelj da ova Skupština radi dobar posao, usvaja zaista dobre zakone koji su u interesu toga da institucije koje su u nadležnosti Skupštine jednostavno mogu da funkcionišu na određeni način, mogu da vrše svoju funkciju, ne samo izvršnu u smislu kada su u pitanju zakoni koje realizuje Vlada Republike Srbije, već i institucije koje imaju zadataka na tržištu kapitala da se jednostavno brinu o tome da tržište postoji, da se razvija i da na određeni način pratimo savremene tokove, pogotovo kada su u pitanju i kripto valute i o tome smo pričali ovde u parlamentu. Vidimo svi, pratimo trendove kada je u pitanju informisanost društva što je jako važno. To je da vidite da je u ekonomiji jedan opšti, ne da kažem sukob, ali i različita mišljenja, borba mišljenja o tome da li treba ići na elektronski novac ili treba ostati u tom tzv. još uvek realnom novcu, da li treba ići u realne investicije ili treba ići u investicije koje se odnose na hartije od vrednosti koja u stvari zastupljena, recimo kod američke ekonomije, jer vi kada kažete u Americi - investicija, onda se misli na hartije od vrednosti, ali kada kažete - u Evropi, onda se to misli na realna dobra, na fabrike, na radna mesta, na opremu, na nešto što je novac, zlato. Mi imamo danas u svetu zaista veliki broj informacija koje se iz dana u dan menja. Situacija na berzama kada pogledate realne berze koje podrazumevaju i hartije od vrednosti i novac, ali i nove berze koje se odnose na kripto valute, vi vidite da se situacije iz minuta u minut menjaju. Vi vidite da mladi ljudi, najviše kod nas, prate te trendove i jednostavno mislim da su jako dobro podržali ono što je i ova Skupština usvojila kada je u pitanju novac, znači konkretan, zlato, znači mi imamo danas u svetu zaista veliki broj informacija koji se iz dana u dan menja. Situacija na berzama, kada pogledate realne berze koje podrazumevaju i hartije od vrednosti i novac, ali i nove berze koje se odnose na kripto valute, vi vidite da se situacija iz minuta u minut menjaju. Vi vidite da mladi ljudi, najviše kod nas, prate te trendove. Jednostavno, mislim da su jako dobro podržali ono što je ova Skupština usvojila kada je u pitanju Zakon o digitalnoj imovini, zato što su videli da kao država zaista pratimo situaciju koja se dešava, a sa druge strane da jednostavno dajemo mogućnost da i ti mladi ljudi koji se bave tim poslom za koji možda mi stariji i ne pratimo toliko, imaju mogućnosti zaista da investiraju ovde u Srbiji i da se bave tim poslom na jedan krajnje legalan način zbog toga što mnoge stvari iz tih oblasti negde su u svetu karakterisane kao neka zona sive ekonomije. Mi smo jednostavno omogućili da svi ljudi koji se bave tim zaista zahtevnim poslom sebi omoguće ovde radna mesta. Država će imati višestruke koristi zato što je omogućila da otvaranjem novih start-ap kompanija u stvari prve tri godine ih oslobađa u velikom procentu od plaćanja poreza i doprinosa kada su u pitanju njihova primanja. Zašto sve ovo govorim? Zato što kada vidite finansijski plan Komisije za hartije od vrednosti vi vidite da planirani prihodi, ono što su bili recimo 118 miliona, sada su za ovu godinu 127 miliona i 178 hiljada. Kada vidite najveći deo naravno ide od prihoda za naknadu od taksi i te naknade idu najviše za ovaj deo Sektor hartija od vrednosti i registar javnih društava kada su u pitanju objavljivanje određenih ponuda za preuzimanje od strane akcionarskih društava, ali vidite da se ovde povećava određeni broj kada je u pitanju Sektor za učesnike na tržištu zbog toga što Sektor za hartije od vrednosti povećava bazu podataka kada je u pitanju registar javnih društava i vidite da je određeni deo za neposredan nadzor počeo da prihoduje. To znači da onaj novi Zakon o reviziji koji smo usvojili kada su u pitanju revizorske kuće koje se bave ovim poslom, znači imaju nad sobom određenu vrstu nadzora od strane države, a to je Komisija za hartije od vrednosti i na osnovu toga zaista treba da se bave krajnje odgovorno svojim poslom i taj nadzor, naravno, podrazumeva i određena finansijska sredstva koja moraju da plaćaju kao određenu vrstu naknada i samim tim to je dodatni posao za samu Komisiju. To je ono zbog čega imamo i kontrolu kvaliteta samih izveštaja čime u stvari, ako se setite da smo mi kao Srbija u pregovorima sa EU prvo poglavlje koje smo otvorili je Poglavlje 5 – finansijska kontrola. Znači, kada smo započeli pregovore sa EU u stvari pokazuje da mi zaista kao država radimo ovaj posao na krajnje odgovoran način, sa visokim međunarodnim standardima. Kada vidimo prihode koji su povećani, treba reći da su oni veći za 6,90% nego prethodne godine, kada govorimo o procentima, a kada govorimo o projekcijama za rashode oni su napravljeni na osnovu onoga šta je uređeno 2018, 2019. i 2020. godine. To je neki pokazatelj kako ti rashodi treba da izgledaju i oni su u najvećem delu za plate zaposlenih, znači na zarade, i određeni obim zarada takođe ide na troškove koji se odnose i na službena putovanja koja se odnose unutar Republike Srbije. Za nas je važno da ti rezultati poslovanja, koje imamo prilike i ovde kao poslanici da vidimo na osnovu njihovih izveštaja koje podnose i odboru i plenumu, su u stvari, treba reći, iz sopstvenih sredstava, najveći deo. Zbog toga što, inače, po samom zakonu i načinu finansiranja oni se finansiraju na osnovu prenešenih nadležnosti i mogućnosti da na osnovu naplate naknada i tarifa prihoduju to i funkcionišu. Ono što je najvažnije, to je da nisu direktni korisnici budžeta Republike Srbije. Znači, građani Srbije nemaju obavezu u smislu finansiranja ovakve jedne institucije, jer ona svojim funkcionisanjem, nadležnostima i kontrolnom ulogom na tržištu kapitala u stvari je ta koja ima načina da obezbedi prihode za funkcionisanje ove institucije. Treba reći da je zaista ovih zadnjih četiri-pet godina ova institucija smogla snage da izvrši racionalizaciju svih troškova, pa, na kraju krajeva, i racionalizaciju svojih plata. Jer, 2012. godine, kada su ovde neki drugi vladali, nije se ni znalo ni ko je član Saveta kada je u pitanju Komisija za hartije od vrednosti, a još manje se znalo kolike su naknade i plate zaposlenih koje je ova Skupština birala. Tako da, mislim da je potpuna transparentnost u funkcionisanju ove Komisije obezbeđena. Mislim da je zbog toga i pohvaljena ne samo od naših institucija, već i od međunarodnih, u kojima je ona član. Mislim da je ovo zaista pokazatelj da možemo i kao Narodna skupština da promenimo svest ljudi koji rade u institucijama koje su u nadležnosti rada Skupštine Srbije, o tome kako treba da se ponašamo kada su u pitanju i plate i kako treba da se ponašaju ljudi koji predstavljaju te institucije i kako treba da rade ovaj posao, na krajnje odgovoran način, u saradnji sa nadležnim institucijama Vlade Republike Srbije i Narodne banke Srbije, jer jedino taj konsenzus u stvari daje rezultate. Te rezultate u stvari mi danas imamo i o tom rezultatima govorimo i kada je budžet Republike Srbije i kada je u pitanju donošenje novih zakona, ali i kada MMF i Svetska banka dođu ovde i kada kažu - dobri ste u tim i tim segmentima, ali možda treba popraviti još nešto. Onda je jako važno da sve ove institucije zaista intervenišu zajedno i promtno i sveobuhvatno. Kao što smo imali prilike da vidimo, mogućnost za ekonomske mere koje je Vlada Republike Srbije donela prošle godine je praktično ona najava koju je Aleksandar Vučić dao i za ovu godinu, a to je da smo ekonomski sposobni da možemo da podržimo privatni sektor ponovo, naravno, sada u mnogo manjem obimu nego prošle godine. Znači, imate najavu mera od strane gospodina Vučića da će u ovoj godini tri polovine minimalnog ličnog dohotka imati svi koji se prijave kada su u pitanju privredni subjekti i zaposleni u privrednim subjektima, da će imati prilike svi građani Srbije, ono što je bila mera koja je osuđivana od strane Fiskalnog saveta prošle godine od 100 evra ove godine biti od 60 evra za svakog građanina koji se prijavi, a da će penzioneri ove godine primiti 110 evra. Zašto to radimo uopšte kao država? Zato što želimo da povećanjem potrošnje i konkretnom pomoći svakom od nas da servisira pre svega troškove koje ima kada su u pitanju i računi i život, znači mnogo ljudima koji jednostavno ova teška vremena treba da prežive. Mislim da je to u stvari pokazatelj koliko država brine o svojim građanima. Na kraju krajeva, prošle godine smo imali garantnu šemu od dve milijarde evra, a ove godine ćemo imati garantnu šemu za kredite od 500 miliona evra. To je ono što pokazuje u stvari da privreda mora biti potpomognuta od strane države, ali na krajnje racionalan način, na onaj način da održi svoja radna mesta zaposlenih unutar svojih kompanija, da zadrži jednostavno nivo proizvodnje, to je najvažnije kada su u pitanju proizvodne kompanije, ali i da zadrži onaj deo kada su u pitanju usluge, jer sektor usluga je u ovoj pandemiji najviše pogođen. Znate da se opšta ekonomija do sada zasnivala preko 60% na sektoru usluga i to je ono što sada dolazi do velikih promena u svetu, to je ono zbog čega treba to održati. Znači, Srbija je pokazala veliku odgovornost prema svojim građanima, prema tome kako vodi spoljnu i unutrašnju politiku. To je zaista oličenje u našem predsedniku Aleksandru Vučiću i svi oni koji misle da bi to možda bolje radili sa nekim liderima koji danas oštro kritikuju sve ove mere pokazuju u stvari da su nezreli da učestvuju u borbi za glasove građana Srbije na sledećim izborima, zato što nemaju plan i program kojim bi zaista mogli na adekvatan način da odgovore na sve ove izazove koji se stavljaju, ne samo pred Srbiju, već i pred ceo region i pred ceo svet. Mislim da je ovo važna tema o kojoj razgovaramo i povod je finansijski plan jedne institucije koja učestvuje u ekonomskom životu Republike Srbije, ali mislim da je važno da danas razgovaramo o budućnosti Srbije, o 2021. godini, o merama koje, kada je u pitanju sama ekonomija, ponovo donosimo kao država, a u cilju zaista dobrih rezultata koji su jako važni za budućnost. Ukoliko brzo ne donosimo odluke i ukoliko brzo ne odgovaramo na izazove koji zaista pogađaju ceo svet, vi vidite da jednostavno ne možete tako brzo da se oporavite od ovakvih udara kao što je ova pandemija. Mi smo imali prilike da vidimo na odborima, kada je izlagala svoj izveštaj guvernerka Narodne banke Srbije, da su prognoze, da nismo doneli ovakve mere u zaista rekordnom roku, znate, neke razvijene države su zakasnile potpuno sa donošenjem ovakvih mera, mi bismo se vratili na nivo od pre tri-četiri godine kada je u pitanju pad BDP-a, kada je u pitanju zaduživanje, kada su u pitanju smanjenje plata i penzija, a mi danas govorimo sve više o povećanju i plata i penzija i projekciji koju smo zacrtali pre ove pandemije, a to je Srbija 2025 i o prosečnoj plati od 900 evra za pet godina. Znači, mi ne bi mogli da razmišljamo uopšte o tome, a kamoli da pričamo, da nismo zaista sproveli ovako jake mere koje su se odnosile u najtežim trenucima za Republiku Srbiju i za ceo svet. Zato, danas kada govorimo o merama koje nas čekaju u ovoj godini, takođe pokazujemo veliku odgovornost, pre svega prema našim pokolenjima, deci i starijima koji su u ovom trenutku najrizičnija grupa kada je u pitanju pandemija Kovid-19. Vakcinacija, mogućnost da vi kao građani Srbije birate između tri-četiri proizvođača, u vreme kada ljudi samo što ne započnu rat velikih sila zbog toga da li će se jedna država vakcinisati, a Srbija ima mogućnost da bira, pokazuje samo koliko neko ima političku težinu kada je u pitanju uopšte ova tema, koliko je poštovana Srbija zahvaljujući gospodinu Vučiću koji ima dobre kontakte i sa Kinom i sa EU i sa Rusijom, pa čak i sa Amerikom kada su u pitanju ove teme. Znači, to pokazuje u stvari koliko smo kao država zaista stabilni u tom političkom delu. To što ćemo mi sada imati probleme, naravno, kao što znamo, i velike pritiske kada je u pitanju tema Kosovo i Metohija, na to smo naviknuti i tu znamo da moramo da se borimo svim silama, svim onim koji se odnose na političke metode i jednostavno je na nama da je ta borba neprestana i da ne možemo nikada odustati od te borbe, ali u ovom trenutku treba da budemo svi zajedno kada je u pitanju očuvanje života ljudi i građana Srbije, kada je u pitanju održavanje ekonomije, da preživimo ova teška vremena na najbolji mogući način. Mislim da je ovaj finansijski plan samo povod za teme o kojima danas možemo da razgovaramo i da je Komisija za hartije od vrednosti pokazala da je zaista na adekvatan način reagovala kada su u pitanju svi novi zakoni za koje je dobila nove nadležnosti i da će u skladu sa tim i ovim finansijskim planom zaista vršiti realizaciju tih zakona, zajedno sa svim nadležnim institucijama sa kojima učestvuje u ovom procesu. Zbog toga smatram da u Danu za glasanje treba podržati ovaj finansijski plan. Hvala.
Zahvaljujem. Pre nego što nastavimo sa daljim radom, jedno kratko obaveštenje vezano za današnji rad. Poštovani narodni poslanici, saglasno članu 27. i članu 87. st. 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18.00 časova, zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese akte iz dnevnog reda ove sednice. Da li predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa žele reč? Za reč se javio narodni poslanik Muamer Zukorlić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani predstavnici nadležnih tela, dame i gospodo narodni poslanici, tema Finansijskog izveštaja Agencije za hartije od vrednosti spada u onu kategoriju tema birokratskih, bitnih, nužnih i svakako da uz sve one sugestije koje danas možemo osnovano čuti, tom planu treba dati podršku u danu za glasanje. Međutim, ovo je prilika da se pitanjem same administracije, birokratije pozabavimo malo dublje. Birokratija je nužni deo funkcionisanja društva kroz državni aparat, ali to ne znači da je uvek svaka administracija dobra, da je adekvatno organizovana, da je uvek efikasna i da je uvek u obimu koji je stvarno potreban, pogotovo u tzv. tranzicionim društvima taj izazov, izazov organizovanja birokratije, odnosno administracije je veći i vrlo često su rizici takvi da se pokažu anomalije na koje treba ukazati, odnosno prema kojima treba imati preventivno rezervisan stav. Sećam se jedne izjave bivšeg generalnog sekretara Ujedinjenih nacija poznatog Butrosa Galija date u jednom intervjuu, doduše, nakon što je razdužio mandat generalnog sekretara, jer oni obično iskreno progovore tek kad odu sa tih položaja. Kada su ga pitali o utiscima kroz svoj mandat, između ostalog, kazao je sledeće – da nije našao odgovor na izazove administracije Ujedinjenih nacija, kazavši da ta administracija ima toliko papira, toliko akata, toliko pravilnika, regulativa, normi, da to ne može stati u više kamiona, a da je efikasnost daleko izvan tog obima same administracije i formalne administrativne produkcije koju oni imaju, a usudio se da navede primer mafije, sa druge strane, gde kaže da mafija nema administraciju, nema odluke, nema regulativu, nema zakone, nema pravilnike, a nažalost deluje veoma efikasno. Naravno da na nam ne može biti primer nikakva mafija, ali svakako da ova izjava ukazuje na jednu realnost koja je uvek pred svakim društvom u pogledu same uloge svake administracije, a to je pitanje – da, šta je svrha administracije? Da li je administracija svrha sama sebi? To je, između ostalog, još jedan izazov. U demokratizaciji društva uvek birokratija pretenduje da bude najznačajniji faktor u jednom društvu. Ono društvo koje uspe da birokratiju zadrži u njenoj ulozi, a uloga birokratije je servis građanima preko servisiranja određenih sektora u samoj državi. Ono društvo koje uspe zadržati birokratiju u toj ulozi da ona ostane na nivou servisa, a da dokaže svoj kvalitet kroz efikasnost s jedne strane, a s druge strane kroz adekvatnu obimnost, tj. da ne bude glomaznija nego što je potrebno, to društvo je uspelo. Mi ova pitanja treba vrlo otvoreno i transparentno da sebi postavljamo i analizirajući rad određenih ili svih agencija, nadležnih tela i administracije općenito potrebno je da pratimo upravo pokazatelje koji će nam potvrditi da li je administracija u njenoj stvarnoj i definiranoj ulozi ili ona prekoračuje tu ulogu. Prekoračenje uloge administracije jeste kada ona postane svrha sama sebi. Ukoliko u jednom društvu imamo naglašenu želju građana da se zapošljavaju u državnoj administraciji, to nije dobar pokazatelj, a nažalost mi i dalje, čak i u sektorima gde su plate jako male, imamo težnju građana da se zaposle u državnoj administraciji. Pitanje je zašto. Zašto neko želi da se zaposli u državnoj administraciji, a plate su male? Dakle, to ukazuje na to da nama možda preti opasnost ili možda ne još, ali na to treba ukazati, da zapravo administracija nastoji postati glavna elita u zemlji. U svakom društvu u kome je administracija postala ključna elita, to društvo može da klizne u određeni totalitarizam. Administracija ne može biti elita. Intelektualna zajednica treba da bude elita jednog društva. Ona je ta koja treba da bude na površini, da kreira pravac kretanja jednog društva, potom duhovna elita, dakle, ono što sadržajno u suštinski ima osnov da bude elita. Međutim, administracija mora ostati na nivou servisa. Dokle god ne postignemo taj balans da imamo težnju građana u zapošljavanju i prema drugim sferama mimo administracije, ovaj rizik postoji i na njega se treba ukazivati. S druge strane, pokazatelj količine ili obima budžetskih sredstava koja se troše na administraciju. Dakle, nesporno je da zapravo administracija, tj. birokratija, jede, odnosno troši najveći deo budžetskih sredstava. U značajnoj meri je to nužno, ali se postavlja pitanje da li je baš u ovoj meri nužno. Da li je baš toliko administracije potrebno i da li je baš toliko sredstava opravdano da potroši, odnosno pojede državna administracija na svim nivoima? Ovo su teme na koje svakako ne možemo dobiti odgovore na jednom parlamentarnom zasedanju, ali mi narodni poslanici ne smemo pasti u zamku da samo proceduralno razmatramo teme koje se ovde nameću, već je neophodno da se pozabavimo i dubljim značenjem ovih tema, odnosno korenima iz kojih se razvijaju određene dobre pojave ili eventualno određene anomalije. Što se tiče teme Regulatorne agencije za kontrolu elektronske komunikacije i poštanskih usluga, to je takođe vrlo zanimljiva oblast. Izveštaj svakako treba podržati jer on je otprilike ono što je faktografija onoga što su oni činili. Međutim, i ova tema je mnogo važnija od obične procedure usvajanja samog izveštaja. Čuli smo u obrazloženju da RATEL čini maksimum i da uspešno uspeva da osigura bezbednost korišćenja elektronske komunikacije. Verujem da je to tako u pogledu težnje, pa možda i u pogledu realne i mogućnosti, ali nisam siguran da je baš tako u pogledu onoga što bi trebalo da bude konačno postignuće, i to u raznim pravcima same bezbednosti, odnosno sigurnosti građana, bilo da je u pitanju moguća zloupotreba elektronske komunikacije. Ukoliko imamo pojavu da je u ovoj zemlji moguće prisluškivati predsednika države, nisam baš siguran da smo postigli najviši stepen sigurnosti, odnosno bezbednosti od zloupotrebe elektronske komunikacije. Da, nije RATEL jedini koji bi ili možda ni na vrhu lestvice koji bi trebao to osigurati ali je bitno i da sa te strane dobijemo signal da imamo određene procese nedovršene u pogledu osiguranja, zloupotrebe, odnosno bezbednosti građana od zloupotrebe elektronskih komunikacija. Sada, ukoliko imamo mogućnost da zloupotrebom elektronskih sredstava bude prisluškivan, naravno i zloupotrebom položaja, bude prisluškivan sam predsednik, šta je, gospodo, tek sa nama običnim građanima ili uopšte sa građanima? Dakle, to je tema preko koje se ne može čak prelaziti ni isključivo politički, nažalost ona najčešće dobije politički prizvuk. Ona je mnogo važnija od samih međupolitičkih, odnosno međustranačkih odnosa. To je pokazatelj da mi, evo, za tri decenije ponovo nismo uspeli da sve te reforme privedemo kraju i da prosto stavimo određene moći pod kontrolu, da ih imamo pod kontrolom kako one ne bi bile zloupotrebljene. S druge strane, pitanje sigurnosti, odnosno bezbednosti građana od određenih sredstava komuniciranja, elektronske komunikacije po njihovo zdravlje. Nažalost, vi znate, pogotovo u ovoj krizi pandemije Kovida 19, pitanje uticaja 5G mreže itd. Uglavnom, kada se te teme otvore, mi dobijemo ono što je instinktno najlakše, a to je da se podelimo u dva tabora; jedni koji bezrezervno i bezuslovno sve podržavaju i kažu – šta nam se god plasira to je istina, a drugi koji onda kažu – ma, ne, ovo je sve zavera, hoće da nas pobiju itd. I jedna i druga krajnost, kao što sam više puta isticao, nikada nisu do kraja istinite. Ne može se sve opravdati teorijom zavere. Postojanje teorije zavere ne eliminiše mogućnost postojanja zavere, ali jedini način da mi izbegnemo polarizaciju društva između ove dve krajnosti, gde je sve bezuslovno što nam se servira sa bilo koje strane prihvatamo i sa druge krajnosti gde sve odbijamo i sve smatramo zaverom, jeste dodatna transparentnost, dodatna informisanost i to bi između ostalog bio moj zahtev prema RATEL-u ali isto tako i prema nadležnim naučnim institutima koji bi trebali da budu od pomoći RATEL-u i drugim nadležnim organima. Ne možemo tek tako u pokušaju, evo kao narodni poslanika da bih prosto bio informisan za ove teme, pokušavao sam da dođem do pune informacije o štetnosti predajnika, recimo raznih predajnika elektronske komunikacije koji se danas sve više instaliraju na zgradama. Vi ne možete doći do pune informacije, vi dobijete odgovor u dva, tri reda da je to bezbedno. Od koga to dobijete? Pa dobijete od interesne strane, dobijete od onoga kome je stalo da instalira taj predajnik na zgradi ili na neku ustanovu gde imamo masovno prisustvo građana. Ne možemo to tek tako. Ne može nama biti validna informacija interesne strane. Ona kojoj je stalo da instalira taj predajnik, da, da, sve je to sigurno, pa ti pokažu neki papir kako je to sve, ne znam ti sigurno, ali kao laik, uzmite, zabodite običan stub i instalirajte običnu satelitsku antenu one što ih sada sve manje ima, što smo nekada svi imali, instalirajte je i zabodite na travu, u to sam se lično uverio, dakle, posle izvesnog vremena, dobićete određeni krug oko te satelitske antene gde se trava osušila. Šta se osušila, bio joj dosadan program, od čega se osušila ? Nemojte mi sada reći, i sada trebate potpuno da isključite razum i da kažete, ne, ne , prema, onoj anegdoti – papir je u pravu, šta ti imaš tu da vidiš tvojim očima. Ne možemo se tako ponašati, ne možemo. Dakle, mi moramo sa nivoa vlasti, sa nivoa nadležnih agencija, sa nivoa stručnih instituta, mi moramo imati punu opremljenost informacija, naučnom informacijom do kraja, pa tamo gde ne postoje rizici, onda da svi stanemo na tu stranu, da pokažemo argumente i da iznesemo informaciju, ne ljudi, to nije štetno, a da to urade i nadležna tela i stručne institucije, a ne da prepustimo samo interesnim mešetarima koji pričaju priče, a onda oni nađu neke svoje partnere po zgradama neke kako se sada zovu, neke menadžere, kućnih saveta, sa njima naprave dil, malo u džep para, i onda instaliraj po zgradama koliko god je to možda štetno. Jednako je štetna konfuzija, jednako je štetna neinformisanost i neznanje koje građani imaju i sve ono što proizilazi od psihičkih deformacija u pogledu neznanja i konfuzije, razvijanja raznih teorija i nepoverenja koje se u tom slučaju širi među građanima. Nepoverenje građana prema državi, prema državnim organima, prema stručnim organima, je veoma važno. Ne može se sve držati pod pendrekom, policijom, zakonom, kaznom, sankcijom. Ne, sankcija je za manjinu kao što smo juče kazali. Većina treba da bude ubeđena da je to dobro i mi moramo ponuditi argumente da bi mogli da budu ubeđeni. Ono na šta želim danas da se osvrnem, iako možda ima implicitnu vezu, sa današnjom temom, a to je pitanje medija, tačnije pitanje zloupotrebe javnog servisa. Gospodo, mi se ne smemo pomiriti ovde, pre svega kao narodni poslanici, kao ljudi koje je ovaj narod, koga su građani birali, da ga zastupaju, onako kako misle da je to najbolje. Mi ne smemo pristati na tabu teme. Ne možemo dozvoliti tabuizaciju bilo koje teme, ne možemo dopustiti da se RTS, kao javni servis proglašava „ panda medvedom“, nekom zaštićenom vrstom, koja može da radi šta hoće. Ne, gospodo, smisao javnog servisa jeste da bude zapravo kako mu je imenom definisano, da bude servis građana, da služi građanima. Ne mogu oni da budu neka inkvizicijska kategorija koja određuje koje stranke su poželjne, na tom servisu, a koje su nepoželjne na tom servisu. Evo, kolega Milija je već načeo tu temu i ja mu želim u tome izraziti podršku. Dakle, ne mogu oni određivati i uzimati stranke, evo ta emisija, sasvim slučajno sam dobio informaciju, hajde mislio sam „Reč na reč“, čini mi se da se zove, oni su odredili koje su to stranke validne, koje će zastupati ovaj narod. Njih ne zanima da li su te stranke parlamentarne, da li nisu te stranke parlamentarne i oni za nekoliko sedmica i nekoliko sesija, oni su odredili desetak gostiju koje pozivaju, a ostalo, gospodo vi i ne postojite. Pri tom su isključili nekoliko parlamentarnih stranaka koje ne pozivaju nikako, jer su očito nepoželjne i nepodobne, ne znam po kom osnovu, a u okviru toga da li slučajno ili ne, potpuno su isključene manjinske stranke. Manjinske stranke koje ovde u parlamentu predstavljaju prema zadnjem popisu oko jedne trećine građana, dakle, nemaju pristup RTS, ili ga imaju tako selektivno, a evo u ovoj emisiji sasvim su drsko i bezobrazno isključene. To je neprihvatljivo i ne možemo mi dopustiti da se gospoda u rukovodstvu i uređivačkoj politici RTS, tako ponaša i da misle da oni mogu ekskluzivno odlučivati ko je podoban, a ko je nepodoban. Na žalost, ja sam bio u prilici pre 20 godina da javno pozivam da se ne plaća pretplata RTS-u. Na ivici sam da to ponovo uradim, ukoliko ovako nastave bez obzira što je u pitanju zakon, gospodo, jer kada onemogućite, kada nametnete jedno bezakonje, znajte da će se pojaviti drugo bezakonje. Ovo je nezakonito ponašanje RTS i oni ne mogu zakonito biti finansirani, a nezakonito se ponašati. Oni se, dakle, moraju sa time suočiti. Ovo je poslednje upozorenje, ali zasigurno, ukoliko ovako nastave, ne samo pitanje finansiranja, mi ćemo upotrebiti i druga pravna, pravosudna sredstva da se toj oligarhiji stane na kraj, jer to je jedna medijska oligarhija, koja zapravo ima odnos sa državom, odnosno sa društvom, samo da uzme pare, a posle toga nikakva odgovornost, nikakva zakonitost, a da ne govorim o etičkim kodeksima i novinarskim kodeksima. Ovo je nešto o čemu ćemo još govoriti i na čemu ćemo još zasigurno insistirati, jer ovakva drskost, ovakav odnos prema jednom velikom broju građana i njihovih političkih predstavnika se nažalost, nije se dešavao ni u nekim totalitarnim sistemima, oni su eto tako dali sebi za pravo, prosto, može im se. E ne može im se. Pokazaćemo im da im se ne može. Oni jesu servis, treba da imaju određenu samostalnost, ali isto tako samostalnost koja je određena zakonima, koja je određena etičkim i novinarskim kodeksima i koja poštuje određene ljudske i civilizacijske principe. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima predstavnik poslaničke grupe JS, narodni poslanik Vojislav Vujić. Izvolite.
Hvala vam, uvažena predsedavajuća, potpredsednice Skupštine gospođo Jevđić, gospodo Jankoviću i Kovačeviću sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici. Pre nego što pređem na svoje izlaganje moram da se nadovežem na kolegu Zukorlić. I ja sam sinoć gledao istu tu emisiju „Reč na reč“ i nisam siguran da bi bas svi mogli da stanu u taj studio. Isto sam tako siguran da će, kao što će i predsednik moje stranke Dragan Marković Palma da dobije poziv da gostuje u takvoj emisiji, dobićete i vi takav poziv siguran sam. Ne mogu svi da budu u jednoj emisiji. Sada ko bi sve imao pravo tu da učestvuje, a ko ne bi, to je neka druga tema. Da se ja vratim na ovu našu temu. Prva tačka dnevnog reda nam je – finansijski plan Komisije za hartije od vrednosti. Ja sam ispred Jedinstvene Srbije prvi put postao član Odbora za finansije 2012. godine. Tada sam se prvi put upoznao i sreo sa Komisijom za hartije od vrednosti. To moje prvo upoznavanje i iskustvo sa njima uopšte nije bilo dobro, iskreno da vam kažem. Znam da ste vi novi u toj funkciji. U tom trenutku odluka Vlade, jedna od odluka Vlade, uredba Vlade u stvari je bila da se plate u javnom sektoru ograniče na 165.000 dinara. To je bio jedan trenutak kada je ekonomija sa svim uštedama trebala da krene napred, a da svi zajedno podnesemo taj teret. Vaš prethodnik, ja mu se ne sećam imena, nije ni bitno, je u tom trenutku, ja mislim jedini koji je predstavljao Agenciju koju je Odbor za finansije nije usvojio finansijski plan. Verujem da to sa vama neće da bude slučaj. Video sam vaš finansijski plan i video sam i ono što je u tom trenutku bilo najbitnije, a nije da nije bitno ni sada, kolike su plate ljudi koji rade u vašem sektoru. U tom trenutku, bez obzira na zabranu koja je bila 165.000 vaš kolega je imao preko 400.000 platu. Obim poslova koji je bio tada i obim poslova koji je bio sada nije isti. Video sam vaš finansijski plan, više nego korektan. Čuo sam vaše izlaganje danas i ono je maksimalno korektno. Možda je finansijski plan, možda je malo kasnije stigao, ali mislim i da je to opravdano, isto kao što ste rekli, vi ste dobili jedno novo zaduženje u ovoj godini, a to je posledica Zakona o digitalnoj imovini, koju je ova Skupština izglasala u decembru mesecu. Verujem da ćete zajedno uz NBS koja je zajedno sa vama zadužena kontrolu tog sprovođenja Zakona o digitalnoj imovini da date maksimalni doprinos. Ono što je interesantno bilo na toj Skupštini, a drago mi je da možda i vi sada možete malo da nam pomognete je bilo pitanje koje je uputio šef moje poslaničke grupe Dragan Marković Palma. Kažem interesantno, postalo je viralno na društvenim mrežama. Ima nekoliko miliona pregleda. Nisam siguran da su uspeli svi tada da shvate, a nisam siguran da je čak i ministar bio u prilici da da najbolji odgovor zato što je malo vremena da se da odgovor za jedno takvo pitanje. Ministar je objasnio ljudima kojima imaju neko predznanje o tome. Iskoristio bih priliku da vas zamolim da sada probate malo konkretnije i detaljnije da date odgovor na pitanje koje je tada postavio Dragan Marković Palma – šta su to u stvari kripto valute, šta je vaše zaduženje kada je uopšte u pitanju digitalna imovina, da bi građanima bilo jasnije? Zato što se u vremenu u kojem živimo digitalna imovina i uopšte način trgovine, digitalni način trgovine je sve prisutniji u našem životu. Ako dobro informišemo građane, smatram da ćemo svi ili da će svi da imaju podjednake šanse da mogu i da profitiraju upravo iz jedne ovakve aktivnosti. Naravno, ono što je vrlo bitno, kako je koleginica malopre, predsednica Odbora za finansije i rekla – nije samo NBS zadužena za stabilnost kursa dinara, tu ste i vi sa vašim ljudima. Ja na tome čestitam, zato što je to, naravno svakako osnov svake jake ekonomije i siguran sam da će kurs u Srbiji i dalje da bude stabilan. Kada je u pitanju Izveštaj o radu Regulatorne agencije za elektronske komunikacije i poštanske usluge za 2019. godinu, prvo da se razumemo, tu se tako stvari brzo razvijaju, mi sada pričamo o 2019. godini, ja verujem da se dosta stvari kod vas promenilo, ali ono što je interesantno i što smatram da bi svi građani trebali da znaju, nije problem još jednom ponoviti, a to je šta sve radite. Znači, opseg vašeg delovanja uopšte nije mali. Vi pokrivate javne fiksne telekomunikacione mreže i usluge, javne mobilne telekomunikacije, regionalni roming usluge, širokopojasnog pristupa internetu, distribuciju medijskih sadržaja, različite pakete usluga, tržište poštanskih usluga i tako dalje. Regulatorna agencija za elektronske komunikacije i poštanske usluge ima obavezu, pre svega, da sve građane zaštiti kad je u pitanju svaki vid digitalne usluge, pre svega mislim na internet, zato što se tu, kako vreme prolazi pojavljuje sve više, hajde da kažem, nebezbednosti. Isto pozivam i vas da kao i vaši prethodnici radite više na edukaciji građana. To je dosta novina. Vrlo brzo ste se vi razvijali i vrlo brzo se razvija tržište. Mislim da biste trebali i vi da imate malo više vremena na RTS da se bavite edukacijom građana, jer ja ne znam koji je bolji i brži način, nego to da priđete građanima. Naravno, u svakom slučaju, ja ću sada da iskoristim priliku i da pohvalim sve ljude koji rade u poštama ili distribucijama različite robe i usluga, zato što u vreme kovida, kad je krenula pandemija, onako u najvećem, stvarno, svi radnici pošte, svi radnici svih kurirskih službi su bili maksimalno aktivni dok smo svi ostali, hajde, mogu da kažem, uslovno i bili u tom pojačanom karantinu. Za vas imam dva pitanja za koja bih vas zamolio da mi date odgovor. Prvo pitanje je upravo ono što je malopre i kolega rekao – koliko je opravdano to strahovanje građana od svih tih antena? Ja sad ne pričam da li je to 4G, da li je 5G ili bilo koja druga mreža. Vi ste rekli da se nalaze na vrtićima, da se nalaze na školama, verujem da ste time hteli da skrenete pažnju da je to bezbedna tehnologija, pa vas molim da samo još jedanput, zbog javnosti, to kažete, da ne ostane onako nedorečeno, ili kako je kolega malopre postavljao pitanje, mislim da to pitanje može da izazove veću paniku i strah nego realno objašnjenje građanima. Ono što mene, sad kao građanina, a i kao narodnog poslanika interesuje, mislim da je i to vaš posao, da mi kažete po kom kriterijumu se određuje na kom kanalu se nalazi koja televizija? Zamolio bih i jednog i drugog kolegu, pošto ste prisutni da date odgovore. Hvala.
Zahvaljujem, kolega Vujiću. Reč ima ovlašćeni predlagač Marko Janković, predsednik Komisije za hartije od vrednosti. Izvolite.
Zahvaljujem. Prvo da se zahvalim na dosadašnjoj podršci gospodinu Vujiću, gospodinu Zukorliću, kada je Finansijski plan Komisije za hartije od vrednosti u pitanju. Pokušaću da napravim jedan mali uvod, a onda ću odgovoriti na pitanja gospodina Vujića. Suštinski, pokrenulo se ovo pitanje same administracije, a i pitanje nekih prethodnih saziva Komisije za hartije od vrednosti. Ja ću biti vrlo otvoren i iskren. Pre mog dolaska u samu Komisiju, ja nisam imao previše dodira sa državnom administracijom i ovo je moje prvo iskustvo u jednoj takvoj ulozi. Trudim se da neka svoja iskustva iz jednog realnog sektora, ali i iz finansijskih institucija u kojima sam pre toga radio prenesem na jednu veoma važnu instituciju za finansijsku stabilnost Republike Srbije i da, prosto, jedan pristup poslu, koji je vrlo pragmatičan i koji kao zadatak ima rešavanje problema sa kojima se suočavaju, pre svega, tržišni učesnici, mi pokušamo da rešimo, ili bar dovedemo do toga da se regulatorni okvir koji definiše naš rad promeni, kako bi bili u mogućnosti da rešavamo probleme sa kojima se tržišni učesnici suočavaju. Kao što ste i sami konstatovali, Komisija ima zaista brojne nadležnosti definisane brojnim zakonima. Naše zarade su, ja bih rekao korektne u ovom trenutku. Ne mogu da kažem da verovatno svi mi ne bi želeli da budemo bolje, ali prosto tržište koje mi trenutno regulišemo nije u stanju da finansira veće zarade zaposlenih u samoj Komisiji. Mi smo svi toga svesni. Dakle, ljudi koji trenutno rade u Komisiji mislim da su svesni situacije u kojoj se mi kao društvo i država nalazimo. Naš posao je da dovedemo do toga da u narednim godinama tržište kapitala napreduje i da kao posledica napredovanja samog tržišta napreduje i Komisija za hartije od vrednosti i kao institucija. Mi smo tu vrlo racionalni, prosto, negde delimo sudbinu samog tržišta na kome se nalazimo i koje kao takvo regulišemo. Ono što ćemo svakako uraditi, a pomenuo sam i samu Strategiju razvoja tržišta kapitala, jeste da učinimo da se sve relevantne državne institucije sakupe na jednom mestu i da napravimo jedan plan razvoja. Ja se nadam da će on biti petogodišnji i da ćemo u tih pet godina biti u stanju da zaista poboljšamo ne samo zarade zaposlenih u Komisiji kao jednoj državnoj instituciji, nego možda, pre svega, zarade, recimo, u brokerskim kućama ili zarade u investicionim fondovima. Ja sam prilično siguran da će kao posledica toga biti prostora i da razgovaramo o nekim elementima, ali opet, kažem, na nama je da marljivo radimo i da dovedemo do toga da budemo u stanju da se iz sopstvenih sredstava finansiramo i da, prosto, naš finansijski plan bude značajan u nekim narednim godinama. Samo ću još iskoristiti priliku. Pomenuli ste edukaciju građana kada je RATEL u pitanju. To je jedna od ključnih stvari koje očekuje i Komisiju za hartije od vrednosti u narednom periodu. Mi ćemo svakako u komunikaciji sa svim relevantnim institucijama, uključujući tu i Narodnu skupštinu Republike Srbije, pokušati da, kroz različite programe, proširimo finansijsku edukaciju građana kako bi, prosto, informisanost u najširom mogućem smislu te reči proširili, kako bi otvorili neke nove vidike za investiranje građanima Republike Srbije. Čini mi se da je potencijal za dalje povećanje broja investitora ogroman i, kažem opet, ja sam siguran da ćemo uz podršku svih relevantnih institucija biti u mogućnosti da povećamo tu jednu bazu investitora. Da se vratim na ovo pitanje oko virtuelnih valuta. Čuo sam diskusiju između predsednika vaše poslaničke grupe i ministra finansija. Evo, dozvolićete mi da citiram šta je virtuelna valuta u skladu sa našim zakonom i onda ću pokušati da vam objasnim koji je bio neki naš pristup u kom kontekstu i gde su nadležnosti Narodne banke Srbije i Komisije za hartije od vrednosti podeljene kada je Zakon o digitalnoj imovini u pitanju. Dakle, suštinski virtuelna valuta je definisana kao vrsta digitalne imovine koja nije izdata i za čiju vrednost ne garantuje Centralna banka. Ne predstavlja zakonsko sredstvo plaćanja, nema pravni status novca ili valute, ali fizička i pravna lica prihvataju tu virtuelnu valutu kao sredstva razmene i može se kupovati, prodavati, razmenjivati, prenositi i čuvati elektronski. Šta je suština ove definicije? To je da, prosto, pokušamo da razgraničimo ono što predstavlja fiat valuta kao nešto iza čega stoje centralne banke različitih zemalja u svetu, nešto za šta država u suštini garantuje u krajnjoj instanci, od nečega što je kreirano od strane različitih tržišnih učesnika u tom jednom digitalnom ekosistemu, gde vrlo često ne možemo ni da identifikujemo kreatora ili izdavaoca određene virtuelne valute i da pokušamo na taj način i da građanima damo jednu jasnu informaciju o tome dokle sežu mogućnosti države kada je njihova zaštita u pitanju. Dakle, mogućnosti nas kao regulatora tog ekosistema su ograničene i na Narodnoj banci Srbije je da kroz bolju informisanost građana o tome šta predstavljaju virtuelne valute i digitalna imovina uopšte dovedemo do toga da građani donose racionalnije investicione odluke i da svoja sredstva ulažu u one instrumente koji će najbolje odgovarati njihovom apetitu prema riziku da to tako definišem. Dakle, da oni građani koji su spremni da više rizikuju i žele da učestvuju na jednom manje regulisanom, manje sigurnom tržištu imaju mogućnost da to urade, a da oni koji žele da budu sigurniji i žele da samim tim ostvare nešto niže prinose, ali, kažem, uz jednu veću sigurnost i u određenim situacijama i garanciju države kroz različite forme zaštite koju država pruža, recimo, kroz Fond za zaštitu investitora koje ima Komisija za hartije od vrednosti, a koju vodi Agencija za osiguranje depozita kada su investitori na tržištu kapitala u pitanju, da prosto omogućimo građanima da imaju izbor. Dakle, ko želi da više rizikuje, ima tu mogućnost. Samim tim, ima i mogućnost za veću zaradu. Ko želi da bude sigurniji i želi veću zaštitu države, jasno ima definisane okvire u kojima se kreće i to je, prosto, bilo naše razmišljanje prilikom kreiranja tog jednog regulatornog okvira. Kada je podela nadležnosti između Narodne banke i Komisije za hartije od vrednosti u pitanju, dakle, osnovna ideja je bila da pokušamo da Narodnu banku i Komisiju negde podelimo i da nadležnosti podelimo na osnovu ekvivalentnih aktivnosti koje mi već imamo u ovom realnom svetu, kada su finansijski instrumenti u pitanju. Znači, osnovna ideja je bila da Narodna banka tamo gde ima najviše iskustva i znanja, recimo, kada su menjački poslovi u pitanju, kada su, recimo, bankomati u pitanju, može ta iskustva da primeni na kriptomate ili menjače koji će menjati kriptovalulte za fiat valute, dakle, za ove tradicionalne valute, a da Komisija za hartije od vrednosti, pre svega, svoju ekspertizu kada su berze u pitanju i kada su investiciona društva, kada je u pitanju upravljanje portfoliom investicija, da mi primenimo ta svoja iskustva na segmentu tržišta digitalne imovine. Suština je da zbog prirode same digitalne imovine i fleksibilnosti koju kreatori te digitalne imovine imaju, vrlo često ćemo dolaziti u situaciju da i Narodna banka i Komisija za hartije od vrednosti imaju nadležnosti u određenim oblastima. Mi smo uspeli da postignemo jedan sjajan konsenzus između ove dve institucije. Mislim da smo u praktičnom smislu, i sada upravo radimo na tome u kontekstu pisanja podzakonskih akata, kreiranja jednog jedinstvenog portala za dostavu dokumentacije kada su svi oni koji imaju zakonsku obavezu da kontaktiraju ove dve institucije u pitanju. Dakle, postigli smo jedan konsenzus da, praktično, za krajnjeg korisnika i onoga ko mora da uradi nešto u skladu sa zakonskim rešenjima, dakle, njemu je potpuno svejedno da li će određena dokumentacija stići Narodnoj banci ili Komisiji. Rokovi su identični za obe institucije. Načini postupanja su identični za obe institucije. Vrste odgovora, način dostavljanja odgovora su identični i ono što smo postigli je da pokušamo da dostignemo neke manje, ali naprednije ekonomije, poput Singapura, Južne Koreje, pa recimo i Malte, kada je neka članica EU u pitanju, gde se oni trude da inovativnim digitalnim rešenjima i digitalnim pristupom različitim državnim institucijama oni olakšaju, prosto, pristup i investitorima sa jedne strane, ali i emitentima različitih finansijskih instrumenata sa druge strane. Mislim da su ta zakonska rešenja dosta kvalitetna i prilično sam siguran, obzirom na interesovanje koje se pojavilo od usvajanja samog zakona i kada je Komisija, ali i Narodna banka u pitanju, da ćemo imati jedan značajan broj privrednih društava koji će odlučiti da se u ovom segmentu privredne aktivnosti pojave u narednom periodu. Cela suština i tog rešenja jeste bila da neke aktivnosti koje se realno već dešavaju, dakle, da kompanije koje već emituju nekakve vrste digitalne imovine, da nekakve IT kompanije koje već pružaju usluge određenim kompanijama iz tog ekosistema negde uvedemo u regularne okvire poslovanja u Republici Srbiji, da im damo sve one mogućnosti koje oni, pre svega, žele. Dakle, oni su imali velike probleme u kontekstu „legalnog“ poslovanja, obzirom da zakonski okvir za ono čime su se oni bavili nije postojao. Dakle, oni sada imaju jednu jasnu sliku šta su njihove prave i obaveze, kao i šta je neophodno da urade kako bi poslovali u skladu sa zakonom. Mislim da smo tu bili vrlo korektni u smislu nivoa opterećenja koje smo negde nametnuli, u kontekstu težine koju administracija nekada može da ima. Potrudili smo se da, prosto, svi zahtevi nas kao regulatora, pričam i o Narodnoj banci i o Komisiji, budu na najmanjem mogućem nivou, apsolutno uporedivi, vrlo često i jednostavniji u odnosu na neke ekvivalentne primere kako u EU, tako i u svetu. Kada gledamo neka vrlo razvijena tržišta, recimo, Američko, tržište koje će definisati digitalnu imovinu je tamo prilično malo u poređenju sa onim tradicionalnim tržištem hartija od vrednosti koje Amerika već ima razvijeno, ono što je situacija u Republici Srbiji je da je naše tržište hartija od vrednosti dosta skromno. Ima značajan potencijal za dalji razvoj, a čini mi se da će ovo tržište digitalne imovine u svim svojim oblicima vrlo brzo imati potencijal da stigne, praktično, ovo tržište tradicionalnih finansijskih instrumenata. Mi smo čak uradili jedan korak više. Zahvalio bih se i kolegama iz Ministarstva finansija. Dakle, kreirali smo i određene poreske podsticaje. U tom kontekstu, mi smo se potrudili da u ovom segmentu finansijskih instrumenata, dakle, ajde da kažemo jednom obliku digitalne imovine koji ima sve karakteristike finansijskog instrumenta, dodatno rasteretimo emitente i slučajevima kada, recimo, emituju dužničke hartije od vrednosti koje, kažem, opet imaju sve elemente finansijskog instrumenta, ali ih emituju u digitalnom obliku, praktično budu rasterećeni svih onih administrativnih obaveza koji Zakon o tržištu kapitala nameće. Ono čega moramo svi da budemo svesni jeste da ćemo u ovom procesu približavanja EU imati dva paralelna koloseka. Jedan je usklađivanje sa evropskim direktivama. One vrlo često nisu previše prijateljski nastrojene, kada je poslovna zajednica u pitanju. Vrlo često značajno opterećuju njihovo poslovanje i mi se trudimo da sve te obaveze za koje smatramo da nije potrebno uvoditi pre našeg članstva u EU odložimo za neke naredne periode i da samo one elemente za koje smatramo da će podstaći razvoj našeg tržišta do tog trenutka usvajamo i primenjujemo, praktično, od trenutka stupanja samih zakona na snagu. Znači, ono što je naš zadatak jeste da ovaj naredni period do trenutka pristupanja EU učinimo vrlo prijateljskim za sve one koji žele da iskoriste tržište kapitala za razvoj svog poslovanja. Mi se zaista trudimo da to i uradimo. Opet kažem, krenuli smo od tih plata. To je možda najmanje interesantna tema o kojoj volim da pričam, ali ono što je suština jeste da će one negde pratiti ove naše dalje tržišne aktivnosti, što bi ljudi rekli – u zavisnosti od toga koliko budemo dobri, koliko budemo doprineli daljem razvoju tržišta toliko će i nama kao zaposlenima u samoj instituciji biti dobro. Prilično sam siguran da ćemo mi dati sve od sebe u narednom periodu da dalje unapredimo naše poslovanje. Već sam pomenuo neke aktivnosti koje nas čekaju ove godine. Vrlo sam srećan što imamo jednu jako kvalitetnu saradnju i sa Odborom za finansije i biće mi zadovoljstvo da o svim ovim temama raspravljamo na nekim narednim odborima, ako treba i u više detalja. Izvinite ako sam bio previše opširan, ali ako bude potrebe za još dodatnih objašnjenja tu sam. Hvala.
Zahvaljujem. Samo informacija za gospodina Zukorlića - dobićete repliku. Samo da predlagači završe ovu seriju, pa ćete vi dobiti repliku koju ste tražili malopre. Tražili ste repliku? (Muamer Zukorlić: Da.) Dobićete je kada predlagači završe. Sledeći je gospodin Dragan Kovačević. Izvolite.
Što se tiče ove vrlo osetljive teme elektromagnetnog zračenja, ja ću, možda je promaklo, možda je bilo suviše kratko u izlaganju, ponoviti. Dakle, RATEL radi na uspostavljanju mreže senzora. Trenutno imamo u 35 gradova 73 lokacije. Cilj nam je i mislim da ćemo ga ispuniti da u ovoj godini dođemo do 100 lokacija gde bi u potpunosti pokrili celu teritoriju Republike Srbije. Senzore postavljamo na najosetljivijim mestima – vrtići, škole, studentski domovi, itd. Sve rezultate možete naći na našem sajtu. Rezultati su u realnom vremenu. Dakle, uđete na sajt, pronađete koju hoćete lokaciju koja je tamo i vidite tog trenutka koliko je kumulativno zračenje svih sredstava elektronskih komunikacija i videćete da postoji gabarit, odnosno granica dozvoljenog zračenja koja ni jednog trenutak ni na jednom mestu nije premašena. Dakle, sva elektromagnetna zračenja koja potiču od sredstava elektronske komunikacije su potpuno bezbedna i u skladu sa propisima. Nažalost, priča i teorija zavere ima puno. Novine, verovatno, to obožavaju, jer to diže tiraž, ali ovo je činjenica. Dakle, možete videti na našem sajtu, bez ikakve dileme, u realnom vremenu. Što se tiče raspodela kanala – ne radimo to mi. To nije nadležnost Regulatorne agencije za elektronske komunikacije. Raspored kanala televizijskih mislim da je u nadležnosti REM. Što se tiče edukacije, hvala na savetu. Zanimljivo, očigledno baš ova tema bi verovatno tražila malo više informisanja javnosti i neku edukaciju. Mi stojimo na raspolaganju i svakako u nekom kontaktu sa RTS svi naši kadrovski kapacitetu su na raspolaganju i mislim da to lako možemo i ostvariti. Hvala.
Zahvaljujem. Sledeći ima reč gospodin Muamer Zukorlić, replika.
Zahvaljujem se, kolega Vujiću, što ste pokušali da mi objasnite ovu pojavu na RTS. Nažalost, nije tako. Ja sam prvih par emisija pomislio da je tako i kažem – u redu je, veliki je broj stranaka, jedna, druga, treća emisija, doći će na red i ostali. Međutim, nije tako. Dakle, ja mislim da je bilo u zadnje vreme četiri, pet takvih emisija. Možete vratiti to, pa pogledati i videti da su neke stranke bile na svakoj emisiji, a da su čak i neke minorne stranke koje nisu uspele ni da se približe cenzusu takođe bile ili na svakoj emisiji ili na većem broju emisija. Prema tome, nema nikakve dileme da je u pitanju neka namera, koja oni treba da objasne, ali da nije u pitanju ni propust, ni greška, niti tehnički nedostatak. Osim toga, svi smo učestvovali u predizbornoj kampanji. Imali smo na javnom servisu predstavljanja i tada smo uspevali da se u dva kruga svi predstavimo. Znači, ne radi se o tome, već se radi o nekoj pozadini, ja ne znam kojoj, nije mi jasno, zato i tražim odgovore, zato i reagujem na ovaj način. Znači, prosto namera da neko bude, ponavljam, iz minornih stranaka, koje ne znam da li su prešle 1%, na skoro svakoj emisiji, a da nekoliko nas stranaka, pogotovo iz manjinskih zajednica, ne budemo. Dakle, želeo bih da mi se da odgovor koji je principijelan, ali ga nema, nije ga moguće dati. Nažalost, ne radi se samo o toj emisiji, ona je bila najdrastičnija. Međutim, činjenica je, evo, lično, znači, ovo je meni drugi mandat u Narodnoj skupštini, ja sam za celi mandat jednom ili dva puta, ako isključimo predizbornu kampanju, bio u prilici da nešto kažem na javnom servisu. Ono što bi trebalo da bude i što je praksa u svim civilizovanim zemljama jeste da parlamentarne stranke su te kojima je javni servis maltene svakodnevno dostupan. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Zukorliću. Reč ima Vojislav Vujić, replika.
Gospodine Zukoriliću, ja sam u tom pravcu upravo i pričao. Ako hoćete, tako ni predsednik moje stranke, Dragan Marković Palma, bez obzira što smo mnogo više od dva mandata u ovoj Skupštini voljom građana, verujem da na prste u zadnjih 10 godina može da se izbroji gostovanje u emisijama sličnog tipa. Malopre sam vam rekao da smatram da to što ste upravo danas pokrenuli jednu takvu temu, a što je šer gledanosti Skupštine vrlo mali, RTS dva, sada u ovom trenutku, ne znači da ljudi iz RTS nisu dobili informaciju o kojoj smo pričali. Verujem da će to da bude posledica i trenutak kada će oni sada nama da se obrate da budemo gosti. Hvala.
Reč ima gospodin Zukorlić. Izvolite.
Učinilo mi se da ih opravdavate i zato sam reagovao. Dakle, u tom slučaju se i vi pridružite ovoj osudi i potpuno je u redu i mislim da su ovo stvari koje ne bi trebale da imaju stranački prizvuk, ali i vi ste svedoci da imamo selektivan odnos i selektivan pristup. To RTS, to javnom servisu ne sme da se događa. Ponavljam, mi moramo naći mehanizam kao najviše zakonodavno telo u ovoj zemlji. Narodna skupština je najveći zakonodavni organ, najviši zakonodavni organ, ali i najviši nadzorni organ u ovoj zemlji. Dakle, Narodna skupština je nadzorni organ svih nadzora. Prema tome, mi ne možemo zaćutati pred floskulom – mi smo samostalni i mi možemo da radimo šta hoćemo. Dakle, ovakve pojave moraju biti osuđene i ne samo osuđene, već prosto ih sada pozivamo javno, osudom, da ovo isprave, ali ukoliko ne budu to hteli i ukoliko se ogluše, mi moramo naći mehanizam da se tome suprotstavimo. Svakako da je jako važno, evo, kada se, poput vas kolega, uključite u toj osudi i naravno da će taj efekat biti jači. Hvala.
Zahvaljujem. Sledeći govornik je narodni poslanik Branimir Jovanović.
Poštovani predsedavajući, poštovani predstavnici Komisije za hartije od vrednosti, poštovani predstavnici Regulatorne agencije za elektronske komunikacije i poštanske usluge, za pohvalu je što i danas u plenumu razmatramo i o finansijskom planu Komisije za hartije od vrednosti i o Izveštaju za 2019. godinu RATEL-a. To je jedan dobra praksa koju smo uspostavili ovde u parlamentu. O radu Komisije za hartije od vrednosti govorio sam i ja i poslanici SDPS nedavno kada je tema dnevnog reda bio Zakon o digitalnoj imovini, tako da ću se danas osvrnuti, odnosno reći nešto više o Izveštaju RATEL-a. Fokusiraću se na neke segmente tog izveštaja, naravno ne na sve, a fokusiraću se na one, pre svega, koji se odnose na korisnike pravnih usluga, na njihovu zaštitu, bezbednost, odnosno građane Srbije koji koriste usluge mobilne telefonije i ostalih sredstava komunikacije iz ove oblasti. Naravno, pre toga moram da istaknem i da napomenem da kada je pre 16 godina osnovana Agencija za elektronske komunikacije i poštanske usluge da je tada i postavljen zadatak ove agencije, a to je da ona obezbedi efikasno sprovođenje i unapređivanje utvrđene politike u oblasti telekomunikacija i da to bude u cilju daljeg razvoja telekomunikacija i stvaranja uslova za uspostavljanje informacionog društva. Upravo kada govorimo o Izveštaju iz 2019. godine, to je još jedan u nizu izveštaja gde možemo da vidimo dokle se stiglo na tom putu, kako se ispunjavaju zadaci koji su postavljeni pred RATEL-om i kako se zacrtani ciljevi ostvaruju. U Izveštaju se navodi da su aktivnosti, odnosno ciljevi RATEL-a za 2019. godinu bili, pre svega, ostvarivanje konkurentnog tržišta, bolji kvalitet usluga, zaštita krajnjih korisnika usluga, odnosno unapređivanje informacione bezbednosti. Smatram da je najbolji pokazatelj rada i RATEL-a, ali i Ministarstva trgovine, telekomunikacije i turizma upravo zadovoljstvo korisnika usluga iz ove oblasti. Kada su građani zadovoljni, to je samo pokazatelj da i RATEL dobro radi, da i nadležno ministarstvo dobro radi, pošto ova agencija i ministarstvo, mogu reći slobodno, usko sarađuju, prosto su upućeni jedni na druge u ovoj oblasti. U 2019. godini evidentirana su 1.042 predmeta u vezi sa prigovorima i od toga je 423 pozitivno rešeno. To je, dakle, ono što je u nadležnosti RATEL-a. Mislim da je ovaj pokazatelj dobar. Znači, preko 40% slučajeva je rešeno i to govorim u onom kontekstu kada govorim o zaštiti prava potrošača, s tim da moram da naglasim da kada govorimo o zaštiti prava potrošača, potrošači ukoliko nisu zadovoljni uslugom, oni sa najpre obraćaju npr. ako govorim o mobilnim operatorima, najpre njima, pa ako im oni ne odgovore u određenom roku ili uopšte ne odgovore, onda ministarstvo preuzima svoj deo odgovornosti, a RATEL u toj situaciji radi tako što pokušava da nađe vansudsko rešenje gde bi svi bili zadovoljni, a pre svega krajnji korisnici. Kada govorim o ovih 40% slučajeva da su pozitivno rešeni u otvorenim predmetima, mislim da je i to zapravo jedan dobar pokazatelj da su i potrošači na neki način razumeli svoje mehanizme, odnosno kako mogu da ostvare svoja prava. Podaci takođe iz izveštaja ukazuju da se prigovori najviše odnose na visinu računa, na kvalitet usluge i ono što je zanimljivo, pre svega, na kvalitet interneta, odnosno prenosa podataka. Kada govorimo o tome, moj utisak je da kada govorimo o prvom problemu, a to je visina računa, potrošači, odnosno građani, često mogu da dokažu da mobilni operator koji im je isporučio određeni račun za usluge nije bio u pravu na osnovu listinga i drugih vidljivih parametara. Kada govorimo o kvalitetu usluge, odnosno konkretno na mreži ili prenosu podataka, interneta, tu je teško dokazivo građanima da kvalitet usluge nije onakav kakav je dogovoren, da nije u skladu sa ugovorom, odnosno sa određenim standardima. Dešava se zaista kod određenih mobilnih operatora da mreža nije dovoljno pokrivena, odnosno da internet nije dobar na svim delovima teritorije. To naročito mislim za ljude koji često putuju, čak i na određenim delovima auto-puta od Beograda ka Nišu, na izlazu iz Beograda i od Čačka ka Beogradu, „Miloš Veliki“, čini mi se, tako sam dobio informaciju od građana, pre skretanja za Ub iz smera Čačka ka Beogradu, da je mreža slabija nego inače. Mislim da je u tom slučaju zadatak i RATEL-a, ali i nas u Skupštini u budućnosti treba da bude da damo podršku da mobilni operatori pojačaju kvalitet svojih usluga. Opet kada govorim o ovoj temi, o zaštiti potrošača, kada kažem da su ova dva druga slučaja koja se često pojavljuju teško dokaziva, tu nastaje još jedan problem za potrošače. Zapravo, ako oni nisu zadovoljni uslugom mobilnog operatora, oni mogu da traže raskid ugovora, ali taj raskid ugovora ide na njihovu štetu ako ne mogu da dokažu, odnosno moraju finansijski da izmire ceo taj ugovor do njegovog isteka, ako žele da raskinu ugovor. Zbog toga je, naravno, važno da insistiramo na unapređenju mreže, na kvalitetu usluga da ne bi uopšte dolazilo do takvih situacija. Takođe iz izveštaja možemo videti i gospodin Kovačević je o tome malo pre govorio da je izvršeno merenje i analiza parametara usluga mobilnih operatora, da se ona radi od 2017. godine. Zaista, podatak koji je iznet je ohrabrujući da je 2017. godine ta prosečna ocena na skali od jedan do 100 bila 55,4, čini mi se, a da je u 2019. godini 77 zarez nešto procenata bila i to u 2019. godini najbolje ocenjeni operator ima 85,06%, drugi 76,79, a treći 69,9 bodova. Podaci prema kojima ja raspolažem, mislim da u tekućoj godini da je ta prosečna ocena sva tri mobilna operatora i „Telekoma“ i „VIP-a“ i „Telenora“ iznosila 81,4 ako se ne varam i to je odličan podatak. Ako posmatramo prosek, s obzirom da se kao uspešan parametar u zemljama EU uzima svaka ocena preko 80 da je dobar rezultat, sada, pretpostavljam kako je prosečna ocena 81,4, nisam imao uvid kako je ocenjen svaki operator, ali mislim da zadatak treba da bude da svaki operator ponaosob treba da ispuni, da dođe do te lestvice iznad 80 poena, ne neki da ima znatno više, neki niže pa u proseku to da bude zadovoljavajuće, nego mislim da u budućnosti treba da obratimo pažnju svi, naročito RATEL da svaki operator dođe do tog nivoa da ocena bude preko 80 poena. Na taj način ćemo sigurno postići jedan izuzetan kvalitet svih mreža koje posluju u Srbiji. Za pohvalu je što svi ovi podaci mogu da se vide na sajtu RATEL, oni su vidljivi. Građani kada žele da se opredele za nekog operatora mogu jednostavno da odu na sajt RATEL da vide podatke i oni će im ukazati, sugerisati u kom smeru treba da idu. Što se tiče međunarodne saradnje koja je takođe pomenuta u izveštaju, navodi se da je u 2019. godini, da su zapravo potpisana dva Memoranduma o razumevanju sa Agencijama iz Rumunije i Turske, ali smatram da u 2019. godini najvažniji sporazum koji se opet tiče međunarodne saradnje jeste onaj koji je potpisan, to je Sporazum o snižavanju cena usluga rominga u zemljama zapadnog Balkana. Pune efekte ovog sporazuma videćemo ove godine, 2021. godine. Prelazno rešenje trajaće do kraja juna, a od 1. jula ostvariće se potpuni efekti i na taj način ćemo se približiti, odnosno usvojićemo onaj princip koji važi u EU, to je princip „roming kao kod kuće“. Šta on podrazumeva? Taj princip podrazumeva da građani Srbije, ukoliko putuju u zemlje zapadnog Balkana, tamo provode vreme, moći će da koriste usluge svih mobilnih operatora iz Srbije po ceni koje važe isto i za domaće tržište. To je dobro i za građane Srbije koji kao turisti putuju u te zemlje, naravno i za one koji se bave privrednim aktivnostima, ali naravno mi otvaramo naše tržište i za druge ljude smatramo povoljnijim kada dođu u našu zemlju, odnosno građani država iz okruženja će imati povoljnije uslove za korišćenje tih benefita. Ovaj sporazum zajednički sprovode, odnosno projekat zajednički sprovode RATEL i Ministarstvo trgovine i telekomunikacija i turizma i moram da istaknem u ovom kontekstu i određene aktivnosti Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija. Posebno moram da istaknem projekat koji je u toku, to je Projekat „Povezane škole“. On se odnosi na unapređivanje informacionih tehnologija. Zapravo on podrazumeva uspostavljanje, odnosno izgradnju jedne standardizovane i održive bežične lokalne mreže za sve škole i za veće objekte širom Srbije i na taj način će se omogućiti pružanje naprednih elektronskih usluga. Posebno je to važno za sve one koji učestvuju u procesu obrazovanja jer na taj način će moći da koriste bez problema i digitalne dnevnike i učenje na daljinu, ali će moći i da imaju pristup digitalnim obrazovanim sadržajima. I to je zapravo veoma važno zato što na taj način stvaramo jednake mogućnosti za sve građane Srbije da se pod istim uslovima školuju, da im pod istim uslovima budu dostupni obrazovni materijali i na taj način mogu reći slobodno da se smanjuje jaz između ruralnih i urbanih područja i to su neke od osnovnih ideja za koje se i zalaže SDPS. Do sada je u okviru ovog projekta završena izgradnja bežičnih računarskih mreža u 46% škola. Na taj način 479.000 učenika ima pristup bežičnom internetu i preko 20.000 učionica je na ovaj način pokriveno. Cilj je da bude ovim projektom obuhvaćeno 1.880 školskih objekata, odnosno oko 760.000 učenika. Da se u ovoj oblasti dobro radilo godinama pokazuje nam iskustvo koje smo imali iz prošle godine kada je zbog pandemije korona virusa zaista sistem odlično funkcionisao. Organizovana je za vrlo kratko vreme onlajn nastava za sve đake. Na taj način đaci su uspešno priveli kraju školsku godinu, usvojili su, smatram određeni kvalitet znanja, možda ne onaj kao što je to slučaj da su bili u školskim klupama, ali u svakom slučaju uspešno je funkcionisao čitav sistem koji je omogućio da se organizuje nastava na ovaj način. Takođe, kada govorimo o ovoj oblasti, o tome će nešto više govoriti moja koleginica Nataša Mihajlović Bacić, ali ja moram da istaknem samo u naznakama da je bezbednost na internetu jedna tema o kojoj moramo da pričamo češće, kojoj morao ozbiljnije da se bavimo u budućnosti, posebno kada govorimo o osetljivim grupama kao što su deca. Mislim da i roditelji nisu dovoljno shvatili ozbiljno ovu problematiku, da jednostavno ovo nije društvo isto kao ono u kojem smo mi odrastali i potrebno će biti sigurno u budućnosti više nekih edukacija i za roditelje, kako da ih usmerimo da se odnose prema ovom problemu, odnosno kako da zaštite decu da bezbedni budu na internetu. Nadam se da će RATEL i u budućnosti raditi sa svojim ovlašćenjima, da će ispuniti svoje zacrtane ciljeve, da će Komisija za hartije od vrednosti nastaviti da radi istim tempom kao i do sada i zbog toga će Poslanička grupa SDPS podržati i finansijski plan i izveštaj RATEL-a. Hvala.
Zahvaljujem. Sledeći narodni poslanik Đorđe Milićević.
Zahvaljujem uvaženi predsedavajući. Poštovani predstavnici RATEL-a, poštovani predstavnici Komisije za hartije od vrednosti, naravno da će Poslanička grupa SPS u danu za glasanje podržati oba predloga. Oprostite, poštovani predstavnici Odbora, obzirom da je Odbor predlagač, uvažena koleginice Tomić, naravno da će Poslanička grupa SPS u danu za glasanje podržati oba predloga. Prosto smatramo da Narodna skupština nastavlja sa nečim što je dobra praksa, a to je a u plenumu raspravlja o radu regulatornih tela, o radu nezavisnih direktnih organa i mislimo da je ovaj i ovakav pristup rada parlamenta višestruko važan. Pre svega, sa jedne strane, on doprinosi transparentnosti rada ovih organa pred građanima i bliže se građani mogu upoznati sa nadležnostima svih regulatora, a sa druge strane Narodna skupština Republike Srbije razmatrajući na ovakav način izveštaje o radu, finansijske izveštaje obavlja neposredno i ostvaruje neposredno svoju kontrolnu funkciju. Krajem 2020. godine mi smo u plenumu takođe raspravljali o izveštajima većine regulatornih tela i nezavisnih organa kada je predstavnicima ovih organa omogućeno da se obrate narodnim poslanicima, obraćajući se narodnim poslanicima zapravo se obraćaju i građanima Srbije jer parlament je glas naroda. Govorili smo o radu, govorili smo o rezultatima koji se postižu i čini mi se da je u javnosti, u jednom delu javnosti postojala jedna pogrešna percepcija kako mi kao poslanici želimo da utičemo i vršimo pritisak na rad nezavisnih tela i regulatornih tela. Ne, mi samo vodimo jedan otvoren dijalog, otvorenu debatu o temama koje su važne, naročito o temama koje se tiču, životnim kada su u pitanju građani Srbije i smatramo da to, kao što sam rekao, može biti višestruka korist. Nije nemoguće da nezavisna regulatorna tela nekada imaju i drugačiji stav od stava vladajuće koalicije, od stava stranaka koje čine vladajući koaliciju, ali ja u tome ne vidim apsolutno ništa sporno. Zato smo tu da upravo u plenumu o tome razgovaramo i debatujemo, ali nikako da mi vršimo, nije naš cilj da vršimo pritisak na rad nezavisnih organa i regulatornih tela. Naprotiv, naš cilj je da ojačamo i osnažimo rad nezavisnih organa i regulatornih tela, jer to je naša obaveza kao narodnih poslanika i da zajedno sa svima vama sagledamo poštovanje određenih zakonskih procedura. To što nekada postoje različita mišljenja i različiti stavovi, pa znate šta, sa druge strane se može postaviti pitanje – ako bi uvek svi mislili isto, ne bi mislili dovoljno, a čemu onda i postojanje nezavisnih i regulatornih tela.? Mislim da ovakva vrsta rasprave u plenumu, ne samo na sednicama odbora je višestruko korisna i za građane i za vas, ali i za nas kao narodne poslanike jer i vi i mi imamo različiti nivo, ali opet određeni nivo odgovornosti i obaveza prema građanima Srbije. Kada je u pitanju Predlog finansijskog plana Komisije za hartije od vrednosti za 2021. godinu na koji Narodna skupština daje saglasnost, kratko ću se osvrnuti, odnosno podržaću predlog nadležnog Odbora. Inače, o radu ovog nezavisnog organa govorili smo iscrpno na jednoj od prethodnih sednica Narodne skupštine Republike Srbije, razmatrajući Izveštaj za 2019. godinu. Poslanička grupa SPS, kao što sam rekao, podržaće predlog ovog finansijskog plana, ali danas je na dnevnom redu parlamenta još jedan izveštaj. U pitanju je izveštaj Regulatorne agencije za elektronske komunikacije i poštanske usluge, skraćeno RATEL za 2019. godinu sa Predlogom zaključka Odbora za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije koji je kao nadležan Odbor unutar Narodne skupštine Republike Srbije razmatrao ovaj izveštaj. Imali smo izveštaj REM-a kao regulatora u segmentima elektronskih medija. RATEL ima nešto širi spektar javnih ovlašćenja jer pokriva čitavo područje elektronskih komunikacija. RATEL je kao nacionalni regulator prvi put osnovan 2003. godine Zakonom o telekomunikacijama, ali je tokom vremena bilo više izmena kojima je proširena ili precizirana, kako bih rekao, nadležnost RATEL-a. Tako je od 2014. godine RATEL kao regulator dobio i regulaciju poštanskih usluga, a od 2016. godine obavljao poslove Nacionalnog centra za prevenciju bezbednosnih rizika u informaciono-komunikacionim sistemima u skladu sa Zakonom o informacionoj bezbednosti, odnosno da koordinira pre svega prevenciju i zaštitu od bezbednosnih rizika ovih sistema u Republici Srbiji na nacionalnom nivou, što je od velike važnosti, jer nove komunikacione tehnologije zahtevaju upravo ono o čemu je kolega maločas govorio, zahtevaju visok nivo zaštite od neovlašćenog korišćenja i od eventualnih zloupotreba. Tako da RATEL sada obuhvata tri segmenta regulatornog rada, elektronske komunikacije, oblast poštanskih usluga i kao treću oblast – informacionu bezbednost. Jedan od najvažnijih zadataka RATEL-a svakako jeste upravljanje radiofrekvencijskim spektrom, a u tom kontekstu i raspodelom radiofrekvencija. U tom smislu RATEL je odgovoran za upravljanje i kontrolu spektra, izdavanja dozvola za korišćenje frekvencija vodeći računa pre svega kako je to jasno precizirano, o racionalnosti, evidenciju korisnika radiofrekvencija, radiodifuziju, radiokomunikacije, tehnički pregled radio stanica itd, sve ono što je definisano zakonom. Dakle, u pitanju je upravljanje veoma značajnim, rekao bih nacionalnim resursima. Da podsetimo, da politiku u oblasti elektronskih komunikacija utvrđuje Vlada, a ta politika je upravo definisana Strategijom razvoja elektronskih komunikacija. Trenutno je u primeni strategija za period od 2010. do 2020. godine, pa pretpostavljam da će uslediti novi strateški dokument za naredni vremenski period. Inače, možemo reći da je važeća strategija operativno pretočena u digitalnu agendu, kako nazivamo strateške pravce razvoja elektronskih komunikacija i informatičkog društva. Sada na kraju perioda primene ove strategije možemo reći da je Srbija zakoračila u svet progresivnijih digitalnih društava, sa sigurnošću možemo izneti ovakvu konstataciju. Kada analiziramo rezultate implementacije strategija, a verujem da će ishode prethodnog desetogodišnjeg perioda analizirati i ostali nadležni organi, mislim da možemo biti zadovoljni. Jedan od rezultata je proces digitalizacije, pre svega prelazak sa analognog na digitalno emitovanje TV programa, zatim postignut je zavidni nivo dostupnosti i pokrivenosti teritorije Srbije sa internetom i mobilnom telefonijom, porastao broj kablovskih operatera i usluga koje oni pružaju, dostignut je solidan nivo implementacija elektronskih komunikacija i usluga javnog sektora e-uprava, ali i u domaću industriju. Razvoj elektronskih komunikacija kao strateški cilj podrazumeva i uvođenje novih multimedijalnih usluga, izgradnju telekomunikacione infrastrukture i postizanje veće konkurentnosti Srbije u sektoru elektronskih komunikacija, uključujući i domaću proizvodnju telekomunikacione opreme, ali krovni cilj je pre svega formiranje nacionalne mreže elektronskih komunikacija. Ovaj sektor funkcioniše u veoma složenom pravnom prostoru, jer je u pitanju multidisciplinarna oblast, tako da se osim krovnog Zakona radio difuziji i Zakona o poštanskim uslugama, na oblast elektronske komunikacije primenjuju i mnogi drugi propisi koji su u prethodnom periodu usklađivani, harmonizovani sa evropskim zakonodavstvom. Polazeći od strateških opredeljenja, RATEL kao regulatorno telo, ima javna ovlašćenja koja upravo treba da doprinesu i podsticanju konkurencije elektronskih komunikacionih mreža, unapređenju njihovog kapaciteta i kvaliteta, razvoja tržišta elektronskih komunikacija kao i zaštita interesa korisnika. Kada analiziramo izveštaj RATEL-a za 2019. godinu, vidimo da je veliki deo aktivnosti u okviru obavljanja regulatornih aktivnosti bio posvećen upravo praktičnoj realizaciji ciljeva i sprovođenju zakonskih ovlašćenja kao nacionalnog regulatora. U izveštaju se navodi da je u 2019. godini započela faza testiranja, uvođenja 5G mreže, dakle, peta generacija mreže, da je izdata i privremena dozvola za testiranje 5G mreže operatoru „Telenoru“ i „Telekomu Srbije“. Prema informacijama u junu 2019. godine, u naučno istraživačkom parku na Zvezdari čini mi se, puštena je u rad prva 5G bazna stanica u Srbiji koja je bila namenjena i domaćim i stranim kompanijama. Tada je rečeno da će Srbija biti jedan od lidera u regionu na polju razvoja digitalne komunikacije, jer 5G mreža predstavlja preduslov za četvrtu industrijsku revoluciju koja podrazumeva globalno povezivanje sveta elektronskim komunikacijama, mobilnom telefonijom pre svega. O dobrim ili lošim stranama globalne telekomunikacione povezanosti sada ne bih govorio, ali sam želeo da iskoristim prisustvo pre svega predstavnika RATEL-a ovde u Narodnoj skupštini i da zamolim da nam razjasni dilemu u vezi sa 5G mrežom koja je privukla veliku pažnju javnosti radi naših pre svega građana čiji smo mi predstavnici, o čemu sam već i govorio. Molio bih vas da se stručno razjasni da li je i koliko je po zdravlje našeg stanovništva i uopšte živog sveta, jer je postojala takva dilema, opasna 5G mreža i o kojim eventualnim negativnim posledicama može biti reči ukoliko uopšte ima negativnih posledica? Još nekoliko detalja iz izveštaja RATEL-a za 2019. godinu. Dakle, RATEL je između ostalog odgovarao i rešavao po prigovorima potrošača, a bila je vidi se i intenzivna koordinacija sa administracijama drugih zemalja u vezi sa korišćenjem radiofrekvencijskih prostora, RATEL je izdao blizu 12.500 pojedinačnih dozvola za korišćenje radio frekvencija, što govori o velikoj iskorišćenosti radiodifuznog prostora. U toku 2019. godine je potpisan i Sporazum o snižavanju cena usluga rominga u javnim, mobilnim komunikacionim mrežama u regionu zapadnog Balkana, sa ciljem postizanja visokog nivoa zaštite potrošača, konkurencije i transparentnosti na tržištu elektronske komunikacije, što je takođe pozitivno i dobro. Takođe u toku 2019. godine obavljeno je po mom mišljenju veoma važno uporedno merenje i analiza parametara kvaliteta usluga koje mobilni operateri u Republici Srbiji pružaju krajnjim korisnicima. Izveštaj je iscrpan, ne bih se zadržavao na određenim detaljima. Ono što bih na kraju želeo da podvučem, da RATEL ima velika ovlašćenja, a time i veliku odgovornost kao regulatorno telo za ukupno stanje u oblasti elektronskih komunikacija i naravno da treba dati podršku RATEL-u da još odgovornije, stručnije, posvećenije obavlja poslove koje mu je država poverila. Još jednom ponavljam na samom kraju, imate podršku poslaničke grupe SPS za predloge o kojima danas razgovaramo. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima gospodin Dragan Kovačević.
Hvala. Počeću od izlaganja gospodina Jovanovića koji je počeo sa pokrivenošću i analizom mreže, da bi bilo dobro da tih informacija ima i kakva je pokrivenost. Uputio bih vas na godišnji izveštaj RATEL-a koji se nalazi na našem sajtu gde ima niz detalja iz oblasti tržišta telekomunikacija, odnosno elektronskih usluga. Jedan od njih su i mape pokrivenosti gde se jasno može videti pokrivenost svih operatera u svim delovima zemlje. Mislim da je ona veoma dobra. Što se tiče kvaliteta, spomenuti „benč marking“ odnosno uporedna analiza svih korisnika o kojima je posle i gospodin Milićević govorio, mislim da smo uspeli time što je RATEL pokrenuo takvo merenje, da jako podstaknemo operatere da se pozabave kvalitetom i da ulažu više u kvalitet, jer od trenutka kada smo mi to počeli da merimo oni su mnogo više uložili i rezultat je očigledan. Dake, i podaci koje ste vi malopre naveli o prosečnom broju poena govori o tome koliko su se operateri potrudili da pokažu svoju tržišnu snagu i svoj kvalitet. Stigli smo do 81 poen prosečno. Naravno, svi podaci na sajtu pojedinačnih operatera po svim kriterijumima merenja mogu da se nađu. Nadam se da ćemo u sledećem merenju doći do 85 što Evropa smatra odličnim. Na putu smo. Moram gospodinu Milićeviću da se zahvalim na stvarno dobrom i iscrpnom izlaganju i poznavanju materije kojom se mi bavimo, jer puno stvari koje ste vi rekli zapravo znači mi da smo mi dobro radili. Što se tiče ovog vrlo osetljivog pitanja, 5G mreže, koje je verovatno najaktuelnije, RATEL je spreman za sve aktivnosti oko uvođenja 5G koje su u njenoj nadležnosti. Mi smo finansijskim planom za 2020. godinu predvideli naše finansijske aktivnosti za poslove kojima mi treba da se bavimo. Odluku naravno donosi Vlada, odnosno ministarstvo i Vlada, a mi ćemo svoj deo uraditi. Mi smo za to spremni. Ponovo dolazimo na ovu vrlo osetljivu temu – zdravlje i zračenje. Kao što sam malopre rekao, ova mreža senzora koja meri kumulativno zračenje svih elektronskih sredstava komunikacije ne prelazi dozvoljene granice. Što se tiče 5G i svih priča koje su bile, mislim da je to malo medijski dobilo više pažnje, nego što je objektivno, a navešću vam samo jedan ilustrativan primer. Oslobođene frekvencije bivše analogne televizije, dakle šesti kanal sa Avale, 10 sa Čota će biti namenjene za 5G. Dakle, 5G će imati mrežu sa vrlo visokim protocima i imaće na vrlo malim rastojanjima bazne stanice. Dakle, sa jako malim snagama. Ako to uporedite sa jednom snagom koja je išla sa Avale, koja treba da pokrije, ne znam, 50, 100 kilometara to je neuporedivo. Dakle, radiće 5G na frekvencijama na kojima smo svi gledali televiziju i nikom nije padalo na pamet da se žali i biće mnogo manje snage. Tako da ja mislim da je to više dobilo medijsku pažnju nego što stvarno zaslužuje. Hvala.
Zahvaljujem. Još neko od ovlašćenih? Nema niko. Onda prelazimo na listu. Prvi ima reč gospodin Samir Tandir. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsedavajući, koleginice i kolege narodni poslanici, danas govorimo o davanju saglasnosti na finansijski plan Komisije za hartije od vrednosti za 2021. godinu, izveštaj o radu Regulatorne agencije za elektronske komunikacije i poštanske usluge. Što se tiče izveštaja Regulatorne agencije za elektronske komunikacije tu smo razgovarali na odboru skupštinskom i mogu da pohvalim vaš izveštaj i smatram da je on sadržajan, kvalitetan i da je dokaz da se radilo. Postojanje nezavisnih regulatornih tela jeste dokaz da mi težimo uspostavi suštinske demokratije i suštinske vladavine prava i jako su važne ove dve institucije. Ono što želim posebno da istaknem jeste da će poslanički klub stranke Pravde i pomirenja i Ujedinjene seljačke stranke u danu za glasanje glasati za ova dva dokumenta. Ono što smo mogli da vidimo i kroz izveštaje i ono što građani od nas očekuju jeste, pogotovo kada je RATEL u pitanju, ključna reč je zaštita. Znači, zaštita elektronskih komunikacija i čuli smo iz medija da najveći predstavnici države, imamo dokaze da je njihova komunikacija privatna komunikacija narušena. Jasno je da onda zašto običan građanin postavlja pitanje sigurnosti svoje osobne komunikacije. Što se tiče pitanja 5G mreže mislim da je razjašnjeno, ali da vam kažem jednu stvar ono što je vama kao stručnjacima potpuno jasno ne mora da znači da je ni poslanicima, ni građanima jasno. Kada javnost, mediji nametnu neku temu onda koliko god da su neki skeptici ili analitičari pravi ili lažni glasni, vi morate biti glasniji, jer je država i postavila institucije koje trebaju da nam daju adekvatne odgovore na ta pitanja, ne samo u vašoj oblasti, već i u drugim oblastima. Ono što mene zanima jeste zaštita, i kada govorimo o drugim uređajima za koja se govore, kao što su mobilni telefoni, itd. da proizvode određeno zračenje, ne samo mislim da to nas to zanima kao odrasle osobe, već prvenstveno zbog brige za našu decu i decu svih građanki i građana koji nas sada gledaju. Takođe, danas imamo jedan jako tužan naslov u medijima jeste da je jedan maloletnik stradao igrajući određenu igricu kroz izazov u toj igrici. Sada mene zanima koje su vaše zakonske mogućnosti, koji je opseg vašeg delovanja, jer smo skoro ovde u Skupštini usvojili zakon o digitalnoj imovini gde se uvodi polako red i u tu oblast i onda da li mi možemo da sada kroz pravne subjekte, ta lica da ona snose odgovornost, jer imamo emisije gde je jasno naznačeno, ne znam, da odgovaraju uzrastu do 15, 16, 18, plus 18 godina itd. Sad mene zanima kada su u pitanju video igrice, kada je u putanju Jutjub sadržaj itd, koje su tu mogućnosti da se utiče? Pogotovo imamo nešto što je savremena tekovina da imamo određene jutjubere koji isključivo rade za decu, a po meni sadržaj koji oni plasiraju nije adekvatan tom uzrastu. E, sada mene zanima, ne možemo da kažemo da je to demokratija, da je to sloboda govora i vi radite, ne znam, na socijalnim mrežama šta hoćete, a isključivo vaš sadržaj je, ciljna grupa su vam deca i vi na tome zarađujete. Znači, moramo da vidimo na koji način možemo da sadržaj tog programa koji oni proizvode ako ima dosta vulgarnosti, psovki itd, da se on uskladi sa uzrastom kome se i plasira. Shodno ovom, kao što sam rekao za emisije, gde vi kažete dečiji program 10, 12, 13 godina i vi kao roditelj možete lakše da naprosto utičete u vaspitanju dece. Što se tiče narodnih poslanika koji su govorili oko RTS-a, apsolutno podržavam što je govorio lider naše stranke akademik Muamer Zukorlić, kao i lider Ujedinjene seljačke stranke Milija Miletić, znači jednu trećinu građanki i građana u Republici Srbiji čine manjinske nacionalne zajednice Ovde nije u pitanju samo emisija „Reč na reč“, mi imamo i „Magazin oko“, imamo i „Dnevnik“ koji je najgledanija informativna emisija, i sadržaj tih emisija mora da zaista predstavlja sliku ovog parlamenta, ali mora da predstavlja i sliku svih građanki i građana ukoliko zaista želimo da svi taj medijski servis osećamo kao svoj. Možemo da uđemo i sada u dublju analizu kvaliteta tv programa i videćemo da tamo imamo reprize, ne znam, nekih serija, 30, 40 godina gledamo filmove Lepe Brene i Žikinu dinastiju, a svakodnevno plaćamo tu pretplatu. Sada ja kao narodni poslanik, ali kao građanin, kažem – pa šta vi radite gospodo? Ne može niko da bude iznad ove Skupštine, jer u stvari ova Skupština je predstavništvo građana i ovde svi treba da plažu račune. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima gospodin Dragan Kovačević.
Što se tiče ove najosetljivije stvari, odmah bi prešao na to, Republička agencija za elektronske komunikacije i poštanske usluge se ne bavi sadržajem onog što je emitovano kroz sredstva za koje mi obezbeđujemo uslove kako će da rade. Dakle, mi propisujemo i definišemo tržište na kome posluju operateri elektronskih komunikacija i mi kontrolišemo kako oni to rade, ali ne kontrolišemo sadržaj onog što oni dostavljaju svojim korisnicima. Mi kontrolišemo da li je taj Jutjub stigao kvalitetno, da li je to elektromagnetno zračenje u okviru dozvoljenog, da li smo pokrili sve tačke teritorije. A, šta je na kanalu, to mi ne kontrolišemo. To, ja mislim, kontroliše REM, nisam siguran, ali to svakako nije u našoj nadležnosti. Toliko.
Zahvaljujem. Sledeći po spisku je koleginica Nataša Mihailović Vacić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Nema sumnje da je sektor telekomunikacija jedan od najprofitabilnijih i najperspektivnijih sektora u Srbiji. Ubrzani razvoj elektronskih komunikacija i njihov sve veći udeo u globalnoj i domaćoj privredi predstavlja jedan od malobrojnih trendova koji uspevaju da održe pozitivne rezultate. Elektronske komunikacije integralni su deo svih sektora privrede i jedan od osnovnih faktora, ne samo ekonomskog, već i društvenog razvoja. Zato ulaganje u oblast elektronskih komunikacija direktno utiče na rast BDP, konkurentnost svih sektora privrede i naravno unapređuje kvalitet života građana. Spisak nadležnosti RATEL-a je dugačak, navešću tri najvažnije uloge i zadatka koji i te kako opravdavaju razlog postojanja tog tela. Pored obezbeđivanja stabilnog razvoja i zaštite slobode tržišta, tu je i treći zadatak, možda malo teže vidljiv, ali ne i manje važan, a to je zaštita korisničkih, zapravo ljudskih prava na slobodnu komunikaciju. Zapravo ti razlozi zajedno daju puni smisao postojanju agencije kao nezavisnog tela, naročito u današnje vreme kada se globalno suočavamo sa mnogobrojnim izazovima upravo na polju telekomunikacija i elektronskih komunikacija uopšte. Podršku uređenju sektora za elektronske komunikacije pruža naravno resorno ministarstvo, Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacije. Zašto to posebno navodim? Zato što, kao što i sami znate, to nije bio baš slučaj od samog formiranja agencije 2007. godine i donošenja tadašnjeg zakona i zato što je najbolja i najveća saradnja i najveći broj projekata, dobrih projekata važnih za unapređivanje kvaliteta života građana Srbije, realizovan u periodu od 2012. do 2020. godine, kada je na čelu Ministarstva bio Rasim Ljajić. Dozvolite da kažem, on je redak političar, ako ne i jedini, koji je najavio i održao obećanje odrekavši se ministarske funkcije, a taj trend uspešne i dobre saradnje nastavljen je i u ovom mandatu Vlade, od kada Tatjana Matić vodi ministarstvo, a sudeći, naravno, prema aktivnostima koje Ministarstvo u ovom trenutku realizuje na polju telekomunikacija. Dozvolite da se osvrnem i na to da Ministarstvo već osam godina intenzivno radi na razvoju digitalnog društva. Digitalnoj pismenosti pristupa se kao jednom od nosećih stubova digitalnog društva, uključivanjem stanovništva u onlajn okruženje prate programi za razvoj digitalnih veština i digitalne pismenosti i infrastrukturni projekti za izgradnju i razvoj mreže. Juče je sa Evropskom bankom za obnovu i razvoj potpisan Sporazum o donaciji od 1.700.000 evra bespovratnih sredstava, za izgradnju širokopojasnog interneta u ruralnim područjima. Projekat je deo šire inicijative i predstavlja prvu od tri faze, pri čemu se druga faza projekta, odnosno povezivanje 900 škola na mrežu i javnih ustanova i do 135.000 domaćinstava planira kao odvojen projekat za ovu i narednu godinu. Cilj Vlade je, zapravo, da do 2025. godine sva domaćinstva u Srbiji imaju fiksni pristup brzom internetu. Srbija, dakle, ima snažno i konstantno rastuće digitalno društvo. Kapitalni Projekat „Povezane škole“, o kom je govorio moj kolega, takođe je u resoru informaciono-komunikacionih tehnologija i obuhvata izgradnju standardizovane i održive bežične lokalne računarske mreže u svim većim školama u državi. Važno mi je da još jednom podvučem bitnost tog projekta, jer je za nas u Socijaldemokratskoj partiji Srbije posebno važno i posebno se izdvaja jedan od ciljeva tog projekta, budući da naš socijaldemokratski pogled na svet počiva na jednakim mogućnostima za sve, a ide i ruku pod ruku sa strategijom Socijaldemokratske partije Srbije - država obrazovanja, čiji su ključni elementi upravo dostupnost, kvalitet, otvorenost, fleksibilnost i doživotno obrazovanje. Dakle, Projekat „Povezane škole“ pruža jednake mogućnosti obrazovanja i smanjuje jaz između ruralnih i urbanih sredina. Naravno, tim projektom omogućava se i lakše uključivanje roditelja i staratelja u obrazovni proces dece i postiže viši nivo bezbednosti u školama. Zakon o elektronskim komunikacijama izražava interes razvoja telekomunikacija i potrebe korisnika na svim delovima teritorije Republike Srbije, uvažavajući tako jedan od velikih problema, a to je neravnomerni razvoj. U tom segmentu, naravno, RATEL i nadležno ministarstvo uspešno realizuju postavljene ciljeve. Reći ću nešto i o bezbednosti na internetu. Naime, Ministarstvo za telekomunikacije, trgovinu i turizam pokrenulo je platformu „Pametno i bezbedno“, koja je uspostavljena pre četiri godine zajedno sa Nacionalnim kontakt centrom, upravo za bezbednost dece na internetu. Nikada nije dovoljno da govorimo, naročito o bezbednosti dece i naročito na društvenim mrežama. Navešću nemili događaj od pre dva dana, kada je dečak od devet godina sebi oduzeo život odgovarajući na izazove igrice na jednoj društvenoj mreži. Živimo u eri interneta i u svetu u kom smo, nažalost, svedoci mnogobrojnih izazova i problema na polju informacione bezbednosti i svakim danom sve više postajemo svesni značaja te oblasti i svakim danom postajemo svesni ranjivosti naših uređaja koje koristimo, sistema koje koristimo, softvera i to jeste jedan, kao što malopre rekoh, globalni problem. Dakle, mi se ne suočavamo ni sa čim posebno u odnosu na ono sa čime se suočavaju druge zemlje u svetu. Međutim, kada govorimo o bezbednosti dece na internetu, tu moramo svi biti mnogo efikasniji u iznalaženju načina da bezbednost dece na internetu učinimo još većom i nivo bezbednosti dece na internetu podignemo na još viši nivo. Naime, više od dve trećine dece i mladih, oko 74%, ima profil na nekoj društvenoj mreži ili platformi za igranje video igara. Od toga 41% njih je uzrasta od devet i deset godina, kao i 72% dece uzrasta 11 i 12 godina kaže da ima profil, iako je minimalna starosna granica propisana od strane društvenih mreža obično 13 godina. Približno trećina ispitanih učenika ima probleme zbog količine vremena koje provodi na internetu ili ulazi u sukobe sa porodicom i prijateljima. Nešto manje od polovine bezuspešno pokušava da provodi manje vremena na internetu i zapostavlja druženje i svoje školske obaveze i zadatke. Loše se oseća kada ne može da bude na internetu, dok gotovo petina zanemaruje osnovne biološke potrebe, potrebu za hranom, potrebu za snom itd. Broj dece koja su često doživljavala uznemirujuća iskustva najveći je u uzrasnoj grupi 13 i 14 godina. Rizično ponašanje na internetu odlikuje 13% do 51% učenika, u zavisnosti od vrste ponašanja. Reč je najčešće o deljenju ličnih podataka prijateljstvima na društvenim mrežama i kontaktima, najpre preko interneta, a kasnije i uživo, sa nepoznatim osobama, skrivanju iza lažnog identiteta itd. Roditelji u Srbiji retko koriste tehničke mere zaštite, odnosno roditeljsku kontrolu u cilju osiguranja bezbednosti dece na internetu i o tome izveštava manje od petine ispitanih učenika. Dakle, znatno ređe kod nas roditelji se uključuju i primenjuju tehničke mere zaštite nego roditelji u drugim zemljama. Mislim da bi i RATEL mogao tu još mnogo više da uradi u nekom narednom periodu. Kao što rekoh, Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija kroz platformu „Pametno i bezbedno“ funkcioniše kao servis građana, ali i kao Centar za edukaciju i informisanje. Do sada je primio više od 20.200 poziva, prijava i onlajn upita, kao i prezentacije koje su održane nisu beznačajne za 14.500 đaka i pet vebinara za 190 nastavnika. U rad centra, naravno, uključeni su i drugi nadležni organi i ustanove, jer je međuresorna saradnja na polju razvoja digitalne, a samim tim i medijske pismenosti i bezbednosti na internetu, jer je sve to nekako usko povezano, neophodna. Podsetila bih samo da CERT, koji ste i vi u uvodnom izlaganju pomenuli, jeste izuzetno važan, uspostavljanje jedinstvenog sistema za prijem obaveštenja o incidentima je značajno unapređen, naročito 2019. godine, kada smo doneli izmene i dopune Zakona o informacionoj bezbednosti i Protokol o saradnji upravo Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija i RATEL-a u cilju razmene podataka o incidentima koji mogu da imaju značaj i značajan uticaj na narušavanje informacione bezbednosti IKT sistema od posebnog je značaja, kao i Protokol o saradnji koji uključuje i osnivanje Centra za zaštitu privatnosti i bezbednosti u digitalnom prostoru. Možda nije, a možda i jeste trenutak da podvučem još jednom da je zahvaljujući aktivnostima Vlade Srbije, posebno resornog ministarstva, Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija, svakoga dana sve jača svest o bitnosti informacione bezbednosti i njenog razvoja. Na tom poslu zajedno radite i vi sa Vladom i Ministarstvom za telekomunikacije, trgovinu i turizam. Ali nekako mislim, jer sam se spremajući se za raspravu osvrnula na nešto što bi možda moglo da bude važno građanima, u smislu dodatnog približavanja informacione bezbednosti kroz tri kriterijuma kroz koja se ona može posmatrati, a u svetlu, ako hoćete, i ovog nemilog događaja od pre dva dana koji sam maločas spomenula. Dakle, tri kriterijuma kroz koja se može posmatrati informaciona bezbednost jeste vrsta akcije, presretanje podataka, ometanje prijema podataka, ilegalno prisluškivanje, uništavanje podataka, sabotaža itd, vrsta počinioca, hakeri, sajber kriminalci, sajber ratnici, sajber teroristi i vrsta cilja, da li je napad usmeren ka pojedincima, kompanijama, javnim institucijama, državnim organima itd. Uglavnom, reč je o izuzetno ozbiljnoj temi o kojoj moramo češće i još sveobuhvatnije da govorimo, kako bi i rešenja bila bolja u narednom periodu. Socijaldemokratska partija Srbije i poslanička grupa će naravno podržati i izveštaj i finansijski plan.
Zahvaljujem. Reč ima gospodin Dragan Kovačević.
Ja ću ponoviti još jednom. Dakle, što se tiče Republičke agencije RATEL, mi smo pre svega tehnička agencija koja se bavi, što se tiče sajber bezbednosti, tehničkim aspektom. Naše učešće u CERT-u i rekao sam u izveštaju, mislim 159 prijavljenih incidenata govori o tome da je bilo incidenata napada hakerskih, što iz inostranstva, što iznutra, koje su imale za cilj nešto. Te podatke razmenjujemo sa drugim nadležnim organima, u cilju sprečavanja toga. Mi se ne bavimo sadržajem. Delim s vama ovaj utisak o tragediji koja se desila, ali sadržaj mi ne vidimo. Mi smo dužni da obezbedimo uslove i pravila da operateri na tržištu elektronskih komunikacija mogu dobro da rade i da svoje usluge isporučuju korisnicima, a šta će u njima biti, to mi ne gledamo. Hvala.
Zahvaljujem. Sledeći po redu je narodni poslanik Uglješa Marković. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovani predstavnici nezavisnih regulatornih tela, poštovane kolege narodni poslanici, uvaženi građani Republike Srbije, složio bih se i sa nekim prethodnim govornicima kada je u pitanju i sam Finansijski plan Komisije za hartije od vrednosti da je jedna birokratska stvar i s obzirom da je i on već bio razmatran i na nadležnom odboru i da je upućen ovde Narodnoj skupštini na izglasavanje ne bih nešto puno vremena trošio da polemišem o njemu. Ono što bih samo istakao je da sama Komisija za svoje postojanje od sad već skoro 30 godina je neku svoju ulogu koju ima zapravo i opravdala, to jeste da poslovanje na tržištu kapitala bude i zakonito i transparentno, da spreči potencijalne monopole koji se mogu javiti na tom tržištu i, naravno, da zaštiti i samog investitora na tom tržištu kapitala. Ono što bih takođe posebno istakao i pohvalio jeste nedavna izmena i dopuna Zakona o tržištu kapitala kojim je pojednostavljen sam postupak za sastavljanje prospekta o izdavanju obveznica, čime je značajno smanjena mogućnost same zloupotrebe. Što se tiče samog Izveštaja o radu RATEL-a za 2019. godinu, odnosno Regulatornog tela za elektronske komunikacije i poštanske usluge, ono bih ja istakao, kao neko ko je završio ekonomiju, meni je prvi neki pokazatelj, a i kolege su već pričale koliko se oblasti koje vi regulišete i kojima se bavite, koje su pod vašim nadzorom brzo i razvijaju i koliko su dinamične. Mislim da najbolje o tome govori u prilog i činjenica da su u odnosu na 2018. i 2019. godinu ukupne investicije u sektoru elektronskih komunikacija porasle za dva puta, odnosno na 84,2 milijarde dinara i da prihodi od elektronskih komunikacija učestvuju 3,8% BDP-a Republike Srbije. Ono na šta bih se ja osvrnuo jeste, koleginica je sada pričala o tome i vi ste već dali svoj odgovor, šta je vaša uloga, šta je vaš zadatak, to sam u potpunosti razumeo, ali moram da istaknem da sam spremajući se za ovaj govor primetio da kada je u pitanju internet u našoj zemlji, oni koji ga dominantno koriste su mlađa populacija, jesu mlađi ljudi i to su uglavnom kada pričamo o nekoj starosnoj dobi od 16 do 24 godine, čak po nekim podacima kada se upoređuju po naloga na društvenim mrežama, preko 95% te starosne grupacije koriste internet. Mislim da smo opet nekako dužni svi mi zajedno da i svedoci smo onoga što se, nažalost, dogodilo juče i nije prvi slučaj, nije prvi put da se dešava da za ishod ima fatalnu posledicu, da nekako svi zajedno nađemo načina, i vi kao Regulatorno telo da date svoj doprinos, naravno, i resorno ministarstvo koje već ima jednu akciju koja ima za cilj da zaštiti najmlađe od nekih zloupotreba na internetu. Ali ovde pre svega pričam o tome da svi zajedno uzmemo učešća, pa ako treba i Ministarstvo obrazovanja i škole, da se poradi malo i na edukaciji i samih roditelja i da se njima objasni šta su to društvene mreže, šta su ti Jutjub kanali, ko su ti jutjuberi, šta oni rade, koji je taj sadržaj koji se plasira njihovoj deci nesmetano, da bi i ti ljudi mogli uopšte da budu ukorak sa vremenom, sa tim tehnologijama koje se zaista jako brzo razvijaju. I sam sam svedok dece, odnosno deca mog brata i moje sestre koji su u potpunosti na tim sadržajima, koriste te sadržaje i ja kao neko ko je opet s neke strane mlađi sam se pre pet dana tek informisao o tome, zahvaljujući njima, šta je taj Tik-Tok, koji je ovoga puta doveo do takvih fatalnih posledica koje za ishod imaju smrt jednog deteta. Smatram da ipak svi zajedno moramo da damo svoj doprinos, vi s jednog stručnog aspekta, znanja, kompetencija koje imate, mi iz nekog javnog prostora, iz ove skupštinske sale, da insistiramo na tome da i ti roditelji, ali i ta deca dobiju neophodne informacije koje bi, ja se nadam, u nekom narednom periodu sprečile da se ovakve stvari ponavljaju i događaju. Što se tiče poslaničkog kluba SPS, mi ćemo u danu za glasanje, odnosno danas, podržati sve tačke koje se nalaze na dnevnom redu i glasaćemo za sve njih. Hvala vam puno.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Ana Čarapić. Izvolite.
Zahvaljujem, potpredsednice. Uvažene kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije, kao što smo čuli na početku današnje rasprave od strane predsednika Komisije za hartije od vrednosti i od strane predsednika Upravnog odbora RATEL-a, ali i u toku rasprave od strane kolega ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa, danas na dnevnom redu imamo Predlog odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Komisije za hartije od vrednosti za 2021. godinu i Izveštaj o radu Regulatorne agencije za elektronske komunikacije i poštanske usluge za 2019. godinu. Imajući u vidu da sam član Komisije za republički budžet za kontrolu trošenja i javnih sredstava, u toku današnje rasprave osvrnuću se na finansijske plan Komisije za hartije od vrednosti za 2021. godinu. Ono što je dobro i što treba pohvaliti jeste da Komisija za hartije od vrednosti u finansijskom planu planira prihode za 2021. godinu u ukupnom iznosu od 127,1 milion dinara što je čak za 7% više u odnosu na 2020. godinu. Razlog planiranih većih prihoda za 2021. godinu u odnosu na 2020. godinu jesu prevashodno novo usvojeni zakoni, koji su inicirani od strane Ministarstva finansija i to je Zakon o alterantivnim investicionim fondovima, Zakonom o zatvorenim investicionim fondovima i Zakon o reviziji. Svi ovi zakoni stupili su na snagu tokom 2020. godine i ne samo da su omogućili da Komisija za hartije od vrednosti planira veće prihode za 2021. godinu u odnosu na 2020. godinu, već je Komisija i tokom 2020. godine upravo zahvaljujući ovim zakonima postigla, odnosno ostvarila veće prihode u odnosu na inicijalni plan. Jako je važno takođe napomenuti da ćemo do trećeg kvartala 2021. godine imati potpuno novi zakon o tržištu kapitala koji će omogućiti da Komisija i tokom 2021. godine ostvari veće prihode u odnosu na planirane u odnosu na finansijski plan o kome danas raspravljamo. Novi zakon o tržištu kapitala u potpunosti će biti usaglašen sa zakonskom regulativom EU i to je zapravo od višestruke koristi za Srbiju. S jedne strane, strani investitori ulagaće svoja sredstva u naše domaće hartije od vrednosti. A sa druge strane, imaćemo veći prihod u budžet po osnovu poreza i na kapitalnu dobit, po osnovu poreza na dobit pravnih lica i po osnovu drugih vrsta poreza. Dakle, zakon koji se najavljuje, koji će sigurna sam biti usvojen do trećeg kvartala 2021. godine omogućiće zapravo razvoj tržišta kapitala. Srbija se može pohvaliti činjenicom da ima najstariju berzu u Evropi, reč je o beogradskoj berzi i naša beogradska berza osnovana je davne 1894. godine i važila je za najbolje organizovanu privrednu ustanovu. Nažalost, decenijama unazad niko se nije bavio razvojem tržišta kapitala, bili su zapravo, neki pokušaji u periodu od 2003. do 2010. godine, ali naravno bezuspešni, svi znamo da je period do 2012. godine karakterističan za pljačkaške privatizacije i domaći i strani investitori svoja sredstva ulažu u jake i stabilne kompanije do 2012. godine imali smo kompanije koje su poslovale na rubu egzistencije poslovale su sa gubitkom, bile su u stečaju, tako da se nikako nije moglo očekivati da će bilo koji investitor da ulaže svoja sredstva u hartije od vrednosti takvih kompanija, što znači da se tržište kapitala nije ni razvijalo. Danas nakon osam godina, se stanje u privredi se drastično promenilo, naravno, na bolje imamo privatan sektor koji je stabilan i rentabilan. O tome svedoči činjenica da smo tokom 2020. godine imali veći priliv u budžet po osnovu poreza na dobit pravnih lica. Država je ekonomskim paketom podrške u vrednosti od šest milijardi evra, u potpunosti zaštitila privatan sektor i to prevashodno, mislim na mere ekonomske podrške u vidu odlaganja plaćanja poreza i doprinosa na zarade, u vidu isplate čak pet minimalaca za zaposlene u mikro malim i srednjim preduzećima, itd. kroz garantne šeme, naravno. Država je, znači, zaštitila privatan sektor i nastavlja dalje tako da ćemo kako je najavio predsednik Republike gospodin Aleksandar Vučić za nedelju ili dve, odnosno do Sretenja imati još jedan ekonomski paket podrške privredi u vrednosti od 2,5 milijarde evra. Dakle, ukupno Srbija je osam i po milijarde evra obezbedila kako bi osnažila privatan sektor da lakše prebrodi krizu. Molim vas, koja zemlja u regionu i Evropi može da se pohvali tako obimnim i sveobuhvatnim paketom podrške, meni nije poznato da je jedna zemlja u okruženju tako nešto radila kako bi pomogla privredi. Takođe, Srbija je među prvim zemljama u svetu usvojila Zakon o digitalnoj imovini i to je omogućilo da Komisiji za hartije od vrednosti da planiram u nekoj budućnosti veće prihode. Dakle, omogućiće Komisiji za hartije od vrednosti da ostvaruju veće prihode u narednom periodu, među prvima u svetu uredili smo trgovinu bitkoinima i to kako bi išli u korak sa inovacijama. Prošle nedelje, tačnije, 21. januara u Vladi Srbije ministar finansija Siniša Mali i američki ambasador Entoni Godfri potpisali su međudržavni sporazum o podsticanju ulaganja i ovaj međudržavni sporazum je najbolji dokaz koliko američka administracija poštuje sve ono što je Republika Srbija uradila kada su u pitanju ekonomske reforme. Pa da li su oni pre nas, koji su vodili državu, mogli su zapravo, da sanjaju da će u Srbiji biti otvorena Američka razvojna agencija koja pokriva čitav region. I ovo nije sve. Mi smo ostvarili ogromne rezultate kada je u pitanju međunarodno tržište kapitala, Srbija je nakon sedam godina pauze 2019. godine u junu mesecu, izašla na londonsku berzu i ostvarila istorijski ekonomski rezultat. Emitovali smo naše srpske obveznice sa kamatnim stopama od 1,25% do 1,6%, i ovako niska kamatna stopa je rezultat ogromnog interesovanja stranih investitora za našim državnim obveznicama i to zapravo zbog makroekonomske stabilnosti koju Srbija ima. I u 2020. godini ostvarili smo takođe istorijske ekonomske rezultate i ovo govorim iz razloga zato što smo mi skupe kredite prethodne vlasti sa kamatnim stopama od 7% i 8% zamenili jeftinim kreditima i ostvarili ogromne uštede u budžet, samo dakle, po osnovu kamatnih stopa, i te uštede se mere u desetinama milionima evra. Srbija je do 2012. godine bila poslednja u Evropi kada je u pitanju privredni rast, sada smo prvi u Evropi, Srbija je nestala kao tranzitna zemlja, a sada imamo najbolje puteve u regionu, koje nastavljamo da gradimo i u 2021. godini. Kada je u pitanju i sistem zdravstvene zaštite 2012. godine bili smo poslednji u Evropi sada smo čak ispred 14 zemalja članica EU. Do 2012. godine strani investitori su zaobilazili Republiku Srbiju, a sada smo apsolutni rekorderi i lideri u regionu i u Evropi po privlačenju stranih investitora i to je odgovorna politika koju vodi SNS i naravno, poslanička grupa Aleksandar Vučić - Za našu decu, podržaće sve predloge zakona na dnevnom redu. Hvala.
Zahvaljujem. Gospodin Janković, izvinjavam se. Hteo sam da dam reč Katarini Rakić ali se javio Marko Janković, predsednik Komisije za hartije od vrednosti.
Uvaženi predsedniče hvala na dodeljenoj reči. Neću dugo dužiti, samo da se zahvalim na ovako iscrpnoj raspravi, na pravilno identifikovanim aktivnostima koje se trudimo da provodimo u poslednjih nekoliko godina. Kao što ste i sami rekli ova godina će biti vrlo izazovna za sve institucije koje pokušavaju da vode brigu o ekonomskom sistemu Republike Srbije i siguran sam da ćemo svi zajedničkim snagama dati sve od sebe da dalje napredujemo i da se dalje razvijamo, a ono što je, ja bih rekao zajednički cilj svih nas jeste da pre svega eliminišemo sve negativne pojave koje mogu da se na tom putu zadese. A da sa druge strane omogućimo domaćim kompanijama i domaćoj privredi je najširi mogući miks izvora finansiranja i načina na koji mogu da podrže svoj dalji rast i razvoj. Pomenuli ste i sami nekoliko zakona koji su usvojeni u prethodnom periodu. Svaki od tih zakona je za cilj imao da omogući jedan novi način finansiranja domaće privrede i svakako dolazak međunarodnih finansijskih institucija predstavlja jedan dobar znak, u kontekstu prepoznavanja jednog opšteg regulatornog okvira koji će omogućiti i njima da sprovedu neke svoje ambicije na ovom prostoru, ali i nama da se dalje ekonomski razvijamo. Ono što mogu da kažem je da ćemo mi u narednom periodu tesno sarađivati i sa Svetskom bankom i sa Evropskom bankom za obnovu i razvoj kako bi, prosto sve naše aktivnosti koordinirali sa stranim partnerima i kako bi dalji razvoj naše ekonomije bio što intenzivniji. Opet kažem, svaka od institucija, naročito institucija koje čine Komitet za finansijsku stabilnost ima svoj deo zadataka u narednom periodu, ima svoj deo ciljeva koje treba ostvariti. Mi ćemo se potruditi svakako da damo svoj doprinos. Još jednom vam se zahvaljujem na vašoj podršci u prethodnom periodu i iskreno očekujem je i u narednom. Hvala.
Hvala. Samo da vas obavestim da ćemo raditi u kontinuitetu do 15 časova i onda sat vremena pauze. U 16 časova je, kao što znate, postavljanje poslaničkih pitanja Vladi Republike Srbije. Nakon toga od 19 časova je glasanje. Reč ima narodni poslanik Katarina Rakić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine Dačiću. Dame i gospodo narodni poslanici, evo ja bih želela još jednom da iskoristim priliku i da pohvalim još jednom Izveštaj RATEL-a o kome sam govorila opširnije u svom uvodnom izlaganju kao izvestilac nadležnog Odbora koji je i predložio Predlog zaključka da se ovaj Izveštaj u danu za glasanje i prihvati. Kao što sam već rekla, želim da pohvalim prihod koji je ostvaren u toku 2019. godine, koji svakako predstavlja veći iznos u odnosu na sve prethodne godine, a pre svega pohvaljujem to iz razloga što se nadam i verujem da će taj novac u većem delu biti utrošen ponovo, odnosno vraćen u neku novu digitalnu infrastrukturu. Verujem da ćemo tako nešto uraditi obzirom da je jedan od prioriteta Vlade Republike Srbije upravo to da Srbija postane lider u regionu u oblasti digitalizacije. Kao što znate, na takav način smanjuje se korupcija, smanjuje se birokratija, pojednostavljuju se mnoge stvari koje su građanima Republike Srbije bitne svakodnevno. Kao što već imamo informaciju, kao što smo pričali o tome, u narednih pet godina cilj nam je da čak 30 usluga koje su važne za svakodnevni život građana budu digitalizovane, da budu digitalizovane do mere da će građani moći da im pristupe čak i putem mobilnog telefona. Međutim, ja sam već navela u uvodnom izlaganju da jedva čekam izveštaj RATEL-a za 2020. godinu, jer verujem da će on pokazati još bolji rezultat i u okviru poštanskih usluga i u okviru elektronskih komunikacija iz prostog razloga što je pandemija korona virusa sve nas jednostavno naterala da sedimo kući. Verujem da je veliki broj usluga prešao na daljinsku trgovinu, daljinsku kupovinu i da na takav način, samim tim uzročno posledična veza jeste da su poštanski operatori trebali da imaju više posla. Kažem opet, to ćemo videti izveštajem za 2020. godinu, a ja iskreno verujem u to da će taj prihod, nažalost, opet kažem, izazvan pandemijom korona virusa biti veći. Međutim, ono zbog čega sam se ja danas javila i o čemu smo diskutovali i na Odboru, naravno, na ivici toga da ovo nije stvar RATEL-a, ali se svakako možemo osvrnuti, kao što su se moje kolege koje su prethodno govorile i osvrnule, to jeste bezbednost dece na internetu. Nažalost, pandemija korona virusa učinila je da posebno deci ekran kompjutera, tableta, telefona bude i učionica, igraonica, prozor u svet. Imali smo situaciju ranije, koleginica Vacić Mihailović navodila je primere analize koje su donete, međutim ja moram da vam kažem sve te analiza koje su rađene, koje su, u krajnjoj ruci, zabrinjavajuće su rađene pre pandemije korona virusa. Takođe, moram da se vratim i na to da građanima bude jasno, mi jesmo 2019. godine doneli Zakon o informacionoj bezbednosti i u tom zakonu je predviđen nacionalni CERT koji je deo RATEL-a. Međutim, kao što su gospoda iz RATEL-a već naveli, gospodin Kovačević je pokušao da objasni da je to prosto jedna tehnička podrška. Mi zakonom ovde ne možemo urediti da iza svakog deteta stoji čovek koji će pratiti šta vaše dete radi na internetu. Prva odbrana dece na internetu su upravo roditelji. Mi moramo edukovati roditelje da znaju koji su to problemi sa kojima se deca sreću na internetu. Ja znam da možda sada pominjući nekakva softver ili nešto, možda je to još uvek daleko, ali mi svi odavde moramo da pošaljemo poruku da brinemo o tome. Ajde da ta sredstva, za koja ja verujem da će u 2020. godini biti veća, usmerimo bar na edukaciju roditelja. Oni izazovi koje smo mi imali u našem detinjstvu nisu izazovi sa kojima se danas susreću naša deca. Većina roditelja te izazove ne može ni da prepozna. Statistika iz 2019. godine rekla je da samo 18% roditelja ume da prepozna koji medijski sadržaj nije prikladan za dete određenog uzrasta i samo 18% roditelja ume da ograniči deci sadržaje. Opet navodim, to su podaci iz 2019. godine, kada smo imali takođe jedan alarmantan podatak koji je govorio da više od 85% dece provodi više od sat vremena dnevno na internetu. Godina 2019, možete zamisliti koji je procenat 2020. godine, kada su naša deca imala i onlajn učionice, i onlajn radionice, onlajn pozorište, kada je sve prešlo na onlajn, možete zamisliti koliko sada iznosi taj procenat, a da ne govorim o tom sat vremena. Imali smo tada, kada smo donosili Zakon o informacionoj bezbednosti primer u kome smo rekli da možda roditelji treba da budu primer deci, pa eto, da i roditelji i svi mi ograničimo pristup ekranu, posebno ekranu mobilnog telefona, da se ograničimo na sat vremena dnevno, da sat vremena dnevno koristimo. Ja se sada pitam da li možemo mi to? Da li možemo biti dobar primer deci, pa ih naterati da i oni budu samo sat vremena dnevno, ne na telefonu, nego na bilo kom uređaju? Ako to ne možemo onda moramo stajati iza njih i gledati šta rade, jer to su mračni tuneli koji mogu uvući vašu decu, a da ni sami niste svesni da izlaz iz tog tunela nimalo nije jednostavan. Imali smo, nažalost, primer o kojem su govorile moje kolege koji se desio nedavno, ali nemojte da nas ovakvi primeri nateraju da mi počnemo da mislimo i da radimo o tome. Evo, nemamo sredstva u budžetu za to, ali ništa ne košta da pričamo, da ponavljamo, da deca na internetu nisu bezbedna, da zakon ne može da vam pošalje osobu da stoji iza deteta, ali svakako želim da svi odavde pošaljemo jednu glasnu poruku da moramo voditi računa šta nama deca rade na internetu, da ako ne znamo nije sramota, učimo i dalje i pratimo nove tehnologije, jer ćemo samo ispratiti i sačuvati našu decu ukoliko pratimo sve njihove digitalne korake. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Zoran Tomić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedniče. Uvažene koleginice i kolege narodni poslanici, uvaženi predstavnici regulatornih tela, dragi građani Republike Srbije, pred nama su setovi odluka o kojima ću se potruditi da budem kratak i precizan. Prvo ću komentarisati Predlog odluke o davanju saglasnosti Finansijskog plana Komisije za hartije od vrednosti. Kao što smo mogli da čujemo u obrazloženju, zapravo, sam Finansijski plan podrazumeva sve kapacitete i mogućnosti da Komisija nastavi uspešno da radi svoj posao kada je u pitanju regulisanje finansijskog tržišta i Hartije od vrednosti, ali takođe, da se prilagodi radu koji ih očekuje po Zakonu o digitalnoj imovini koji smo prošle godine usvojili. Ono što želim da napomenem i da podsetim je da smo mi prva zemlja u Jugoistočne Evropi, među prvim zemljama u EU koja je uopšte usvojila ovaj Zakon i koja kada je u pitanju digitalna imovina i kriptovaluta odlučila da to regulativima dovede u red. Ono što je bitno da se istakne da je ovo odlična prilika za dalji razvoj naše ekonomije, posebno startap kompanija, malih i srednjih preduzeća, ali i velikih kompanija koji jedan novi vid inovativni način finansiranja dolaska do sredstava za realizaciju njihovih projekata, za realizaciju njihovog daljeg razvoja, a sve sa intencijom da sutradan oni postanu regularni učesnici klasičnog finansijskog tržišta kapitala koji može doneti još dodatne koristi kada je u pitanju razvoj njihovih preduzeća. Ovo je inače jasan dokaz da smo mi zaista zemlja inovacija, da smo zaista zemlja mladih talenata, koje negujemo, koje se trudimo da zadržimo u zemlji, koje se trudimo i da vratimo u zemlju, da ovde žive i da rade i da država Srbija daje maksimalni podsticaj tim ljudima da se dalje razvijaju u segmentu preduzetništva, posebno industrije, 4.0. koja je razvojna šansa naše zemlje. Svega ovoga ne bi bilo da predsednik Aleksandar Vučić, tada premijer, i kasnije premijerka Ana Brnabić u svom programu rada Vlade, nisu stavili digitalizaciju kao jedan važan segment za razvoj naše države, tako da, zahvaljujući radu Vlade, zahvaljujući radu Kancelarije za IT, danas smo uspeli da učinimo i rad naših javnih uprava izuzetno efikasnim i efektivnim, tako da smo stavili u pravom smislu te reči državne organe u službi građana Srbije i ona fraza FTJP ili „fali ti jedan papir“ je ad akta, odnosno više ne postoji. Takođe, zahvaljujući digitalizaciji koja je sprovedena i u sektoru zdravstva, danas kada se ceo svet susreće sa velikim izazovom kada je u pitanju korona kriza, vidimo koliko su i rezultati u ovom segmentu veoma važni, kada je u pitanju i realizacija ove borbe koju uspešno vodimo. Inače, imali smo prilike prethodnih dana da čujemo od mojih uvaženih kolega i koleginica narodnih poslanika o statističkim pokazateljima koje ne govorimo mi, već govore strani mediji, strani stručnjaci, strane organizacije, kada je u pitanju realizacija kolektivne imunizacije, odnosno vakcinacije kao jednog od važnih segmenata u ovoj borbi protiv korone i dolaska do konačne pobede, tako da znamo i videli smo da se Srbija nalazi u top tri zemlje kada je u pitanju Evropa. Sedma je u svetu i dalje će napredovati kada je uspešnost realizacije ove važne aktivnosti, a sve zahvaljujući uspešnom radu e-uprave, zahvaljujući tom što građani putem kol-centra i putem njihovog sajta mogu da se prijave za vakcinaciju i naravno, da dobiju povratnu informaciju o terminu kada je njihov redosled za vakcinaciju i uz minimalno čekanje da proces vakcinacije obave. Ovo je, takođe, jedan od primera efikasne i efektivne komunikacije koju država ima sa građanima, a potvrda svemu tome jesu i reči hvale koje građani upućuju iz zadovoljstva kada je u pitanju efikasnost i uspešnost realizacije ove aktivnosti, pa čak i od onih ljudi koji pišu i govore protiv predsednika Aleksandra Vučića, protiv politike SNS, pa i nekih koji govore protiv države. To vam je u stvari dokaz da ova vlast gleda na sve građane jednako, da su svi građani za njih jednaki i da u stvari je interes naše nacije iznad svega, iznad i politike. Takođe, bukvalno mogu da kažem da je ovo dokaz da država Srbija jeste majka svim građanima, a ne maćeha, kao što je bilo u vreme ovih žutih, koji su vladali do 2012. godine. Ono što je bitno samo da naglasim, zbog javnosti i građana, informacija koju smo mogli malopre da čujemo i od predsednika Aleksandra Vučića, da će već sutra u Srbiju doći nove količine „Sputnik Ve“ vakcine, 20 hiljada plus 20 hiljada doza i da je premijerka najavila da se u ponedeljak očekuje dolazak još 9.800 doza „Fajzerove“ vakcine. Znači, mi smo jedna od retkih zemalja koje imamo mogućnosti i koja je uspela da se izbori da ima dovoljne količine vakcine da može da krene u ovaj proces kako treba, da taj proces ne zaustavlja i vidite da se i dalje i predsednik i premijer i celokupan tim bori da dođu do potrebnih količina kako bi se ovaj proces na kraju uspešno okončao. To je zapravo pravi primer državotvorne politike, pravi primer lidera koji se bori za svoje građane. Inače, juče smo imali prilike u emisiji „Reč na reč“ na RTS-u da upravo vidimo tu razliku između državotvorne politike koju vodi SNS na čelu sa Aleksandrom Vučićem i politikanstva dela opozicije koja je predvođena tajkunom Draganom Đilasom. Oni su tu obećavali ranije i kule i gradove i besplatne udžbenike, zapravo sve ono što ušima birača može da godi, a u nadi da će se ponovo na njihove fore i fazone ti isti građani upecati. Inače, da su oni iskreni u svemu tome što pričaju i što obećavaju građanima u onom periodu kada su došli na vlast ne bi uveli tržišnu ekonomiju i zapravo, zadržali socijalizam, zadržali bi centralno-plansku privredu i državni monopol, upravo ono što oni obećavaju, je ta karakteristika. Kad govore o školarcima, ako su već toliko brižni i vode računa o njima, zašto u njihovo vreme nisu sproveli digitalizaciju u školama, nego je to urađeno sada od 2012. godine i znamo da će se taj proces do kraja završiti? Zašto nisu uveli akademsku mrežu u svim školama? Zašto se nisu potrudili da više đaci ne nose one ogromne udžbenike u rancima, već da imaju digitalne udžbenike, jer u njihovo vreme, kada su oni vladali, ta tehnologija je postojala? Zašto su tu priču oko podele besplatnih udžbenika koristili smo u promotivne svrhe, kada je to trebalo iskoristiti za kampanju, a kasnije se ispostavilo da su te udžbenike isti đaci morali, nažalost, i da vrate. Znači, u pitanju je zapravo bilo samo klasično obmanjivanje građana, jer, recimo, po kojoj logici najveći tajkun u Srbiji za koga znamo može da obećava jednakost svih građana, da će svi biti isti, može da obećava socijalizam, a znamo da u vreme dok je on obavljao značajne javne funkcije, da se nakupio novca i da je te iste građane opljačkao sa 619 miliona evra? Da li je možda odlučio da taj novac vrati građanima? Ne bih baš nešto rekao. Možda jedini način na koji pokušava tako što piše evroparlamentarcima i tako što tuži Srbiju zato što se bori za svoje građane, zato što se bori za njihovo zdravlje i da uspešno sprovede postupak kolektivne imunizacije. Da je po njihovom, oni bi se svakako zadovoljili da Srbija, kada je u pitanju nabavljanje vakcina, da stane poslednja u red i da sačeka sve druge zemlji da do njih dođe, jer njima nije bitan narod, već su bitni njihovi lični interesi. Na kraju, oni nemaju argumente, nemaju politiku, nemaju viziju kako da građanima Republike Srbije pomognu. Jedino što imaju su šarene laže, fiktivna obećanja i to obećanja bez pokrića. Sve te poteze zapravo demonstriraju svojim medijima na društvenim mrežama, ali im to neće proći, jer, prosto, građani su rekli ne politikanstvu, građani su rekli više ne šarenim lažama i kalimero politici. Oni zapravo poverenje samo daju onima koji rade u njihovom interesu i čiji se rezultati mogu videti, osetiti kako u životu građana, tako i u novčanicima tih istih građana. Kao što vidite, mi se ovde ne bavimo politikanstvom. Radimo u interesu građana i zbog toga danas raspravljamo o bitnom koraku i uspešan dalji proces sprovođenja inovacije, digitalizacije i svakako da izglasavanje ovog Finansijskog plana, kada je u pitanju i Komisija za hartije od vrednosti i kada je u pitanju rad RATEL-a nešto što će tome u narednom procesu i te kako doprineti, tako da će, kada je u pitanju Poslanička grupa Aleksandar Vučić – Za našu decu, glasati i podržati ove predloge, kao i svaki drugi predlog koji je u interesu daljeg poboljšanja životnog standarda građana. Hvala vam.
Hvala. Reč ima narodna poslanica Nataša Jovanović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedniče Skupštine. Poštovane kolege narodni poslanici i poštovani članovi Komisije, danas je pred nama usvajanje Finansijskog plana Komisije za hartije od vrednosti za 2021. godinu i moram da prokomentarišem značaj ovog sektora. Do skoro se malo znalo o berzi, o hartijama od vrednosti, uopšte o obveznicama, a sada, eto, pričali smo skoro i o bitkoinima. Zaista mi je žao što ova organizacija, znači Komisija, nije bila u vreme 2000. Bilo bi više reda. Tada u to vreme najviše privatizacija je odrađeno. Nadležnosti su se povećali Komisije hartije od vrednosti, što je dobro i što je donelo uvećanje prihoda, a takođe u Finansijskom izveštaju videli smo da oni planiraju, iako je ova godina vrlo izazovna, 6,9% povećanje prihoda u 2021. godini. Strani investitori i fondovi mogu sada na brz i efikasan način da ulažu u domaće hartije od vrednosti i u srpsko tržište kapitala i na taj način da se unapređuje. Komisija je do sada sarađivala sa Upravom za sprečavanje pranja novca, zatim sarađivali su sa Tužilaštvom i sarađivali su sa MUP-om, to jest sa Odeljenjem koje se bori protiv organizovanog kriminala. Oporavak kapitala je vidljiv i ovo je u stvari zamajac za stvaranje regionalnog tržišta i na našem tržištu ima dosta sada kvalitetnih akcija, o čemu su kolege već govorile. To su akcije koje se nalaze u kontinuiranom trgovanju i takođe moram da pomenem koliko je naša Vlada brzo reagovala pa je, na primer korporativne obveznice, omogućila da se mnogo olakšaju procedure u cilju boljeg investiranja. Povećanjem dostupnosti i atraktivnosti domaćih hartija od vrednosti stranim investitorima smanjujemo troškove finansiranja i obezbeđujemo bolju diversifikaciju investitora koji ulažu u domaće hartije od vrednosti. Prošle godine emitovana je emisija državnih obveznica deminovanih u evrima na rok od 20 godina, što je jedinstven slučaj. Do sada je bilo maksimalno na 15 i većinom na manji broj godina. Šta to govori? To nam govori o poverenju koje je vraćeno u Srbiju i opet ono nije došlo samo od sebe. Ono je došlo velikim radom i upornošću prvenstveno našeg predsednika, ali i cele Vlade Republike Srbije. Srpske obveznice uvrštene su na listu za potencijalno uključivanje u Morganov indeks državnih obveznica zemalja u razvoju. Kuća nije dobra, ako nema temelj, a mi smo počeli zaista od početka, i to na ruševinama koje nam je ostavila prethodna vlast. Možda je ovo nekome o čemu govorim suvoparno, ali nažalost ovo je život i ovo su investicije i ovo je napredak. Možda ljudi ovo ne razumeju, ali vide nove autoputeve, nove zgrade, nove škole, nove bolnice. I ne samo to, nego u narednom periodu, faktički mnoge su stvari u pripremi. Mi ne lutamo, mi znamo tačno u kom pravcu ide podrška privredi i podrška građanima, tako da direktna podrška privatnom sektoru - tri puta 50% minimalne zarade, i to isplata koja će početi od 1. aprila. Zatim, sektorska podrška sektoru prevoznika putnika u drumskom saobraćaju - šest meseci po 600 evra po autobusu, zatim mere za očuvanje likvidnosti privatnog sektora - 500 miliona evra za proširivanje garantne šeme za firme i preduzeća i mere za povećanje potrošnje svim građanima - isplata 30 evra u maju, novembru i penzionerima još 50 evra. Znači, sve su to stvari koje mogu da se vide i koje su opipljive. Moram na kraju da pomenem sinoćni predivan događaj otkrivanje spomenika Stefanu Nemanji i celog Savskog trga sa mesta koje će postati zaista neizostavna tačka u turističkoj mapi Beograda. Deo grada kojeg smo se ranije stideli, spomenik koji je kasnio osam vekova, Stefan Nemanja koji je podario jaku Srbiju. Ovo je bio dug našoj istoriji, jer ako ne znate ko ste i ne znate odakle ste, ako ne znate prošlost taj narod nema budućnost. Završila bih rečima koje je predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić rekao na jučerašnjoj manifestaciji i koja mi je ostavila dubok utisak – spomenik je veliki jer je naša istorija velika, težak jer je naša sudbina teška, često bila teška i lep kao što je lepo i naše postojanje. Sa ovim rečima bih završila, tako da sve vas puno pozdravljam i zahvaljujem na pažnji.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Boban Birmančević. Da li je prisutan? (Ne.) Reč ima narodni poslanik Milimir Vujadinović. Izvolite.
Hvala, uvaženi predsedniče. Danas je pred nama, između ostalog, i Izveštaj o radu Regulatorne agencije za elektronske komunikacije i poštanske usluge. Gospodine Kovačeviću, važna je uloga tela na čijem se vi čelu nalazite. Izveštaj koji ste nam dostavili je dosta obiman, čini mi se 130-140 strana, barem onako kako smo mi dobili. Zaključak nadležnog odbora je tu i sam odbor je pozitivno ocenio ono što ste vi naveli u Izveštaju i mi iz SNS ćemo svakako podržati ovaj izveštaj, ali na kraju krajeva i naše mišljenje se podudara sa mišljenjem odbora. Naime, važna je uloga tela koje vi predvodite. Dosta ste vi danas objašnjavali o ulozi kuće na čijem ste čelu, i to je dobro, jer često građani nisu upoznati sa svim detaljima, ali nisu ni u obavezi da znaju sve. Mi jesmo tu danas, zajedno sa vama, da kroz ovaj Izveštaj i ovaj razgovor objasnimo to građanima Republike Srbije. Ceo posao, odnosno svi poslovi i zadaci koje vi radite podeljeni su u nekih 20-ak segmenata, ako sam dobro video na vašoj zvaničnoj prezentaciji. Ne postoji ni jedan posao koji je manje važan, ali ponekad neki društveno-politički i istorijski trenutak jedan od tih poslova može da naglasi u odnosu na druge. Zašto vam ovo govorim? Moliću vas pre svega da u nekom narednom periodu, u narednim mesecima, u narednoj godini, pogotovo, obratite malo više pažnju i posvetite se onom prvom zadatku koji ste naveli, verovatno kao i osnovni, a to je uređenje tj. vođenje računa o uslugama poštanskog saobraćaja, uspostavljanje određenih standarda kvaliteta, ali i kontrola primene istih tih standarda. Vi ste čovek koji je više godina bio na čelu Javnog preduzeća Pošte. Bili ste i šef ili direktor Radne jedinice u Sremskoj Mitrovici. Da, proučio sam pažljivo koji su poslovi kojima ste se bavili. U tom periodu je Pošta Srbije ostvarila ozbiljan napredak u prihodima, preko 130 miliona, a u tom periodu je rešavan i ona međunarodna arbitraža sa OTE i Mobtel itd. To govori da ste čovek iz struke i da ćete shvatiti ono što vam govorim. Naime, javnosti je poznato da su poslednjih dana u najmanju ruku nekim čudnim odlukama i neuobičajenim poništeni izbori u Republici Srpskoj, odnosno u opštini Srebrenica. Vi znate da iz Republike Srpske i sa prostora Srebrenice i okoline dobar deo ljudi danas živi u Republici Srbiji. To su građani Republike Srbije koji poreklo vode sa tih prostora. Mnogi od njih su došli pod pritiskom nekih javnih dešavanja, neki su došli u potrazi za boljim životom, ali oni su danas građani Republike Srbije. Međutim, jedan momenat je veoma zanimljiv. Pravo glasa u Srebrenici i Republici Srpskoj ti ljudi ostvaruju i ostvarivaće i u budućnosti. Zanimljivo je to da se glasanje u Srebrenici i Republici Srpskoj i ostatku Bosne i Hercegovine svakako obavlja i poštom, pored onog redovnog kako već poznaje naše društvo. Kako vreme prolazi sve veći deo tog dela građana Republike Srbije to pravo koristi u većem obimu i time je direktno uslovljeno sa kvalitetom poštanske usluge koju obavljaju operateri, a vi ste telo koje tu oblast reguliše. Ja znam da vi direktno ne sprovodite, ali i te kako možete da utičete na tu oblast. Zašto građani sve više koriste to pravo i zašto je to sve više značajno? U poslednjim godinama predsednik države i Vlada sve više ulazu i u Srebrenicu i u Republiku Srpsku i u regionu opšte. Samim tim, i interesovanje građana je veće i oni i sami žele da daju jedan doprinos kada vide kakvi su to postupci koje čini predsednik države i Vlada. To je refleksija jednog duhovnog, odnosno nacionalnog jedinstva koje je svakako politika i Vlade i predsednika, a uz poštovanje svih onih međunarodnih normi, odnosno sporazuma, Ustava, zakonskih okvira u kojima danas živi naša zajednica u susednim društvima. Naime, samim tim pretpostavljam da ste shvatili važnost ovog posla koji će biti sve više zastupljen u narednim godinama. Izbori u Srebrenici će biti ponovljeni, pazite, slučajno ili ne, uglavnom u sredinama u kojima živi srpsko glasačko telo. S tim u vezi, ja apelujem na vas da ovom vašem prvom zadatku koji ste stavili kao nekakav početni posao i zadatak u radu vaše agencije, posvetite više pažnje kako bi taj izborna pošta koja dolazi iz Srebrenice i dolaziće, bila kvalitetno i uredno dostavljena svim građanima Republike Srbije koji na to imaju pravo, a biće ih sve više verujte mi i ove godine i sledeće godine koja je izborna godina u Bosni i Hercegovini, odnosno u Republici Srpskoj. To je minimum koji vi kao jedno regulatorno telo dugujete građanima Republike Srbije uzevši u obzir koliki trud i koliki posao ulaže današnji predsednik države i Vlada u poboljšanju standarda života građana koji danas žive u Srebrenici i u Republici Srpskoj. Ja mislim da je minimum toga da se vi i mi koji radimo sa vama pridružimo u tom poslu i omogućite kvalitetnu dostavu tog glasačkog materijala, jer on presudno, videli smo već, utiče na život naših sugrađana, odnosno naših sunarodnika u Republici Srpskoj, a pogotovo u Srebrenici. Ja se nadam da ćete imati u vidu ovo, a građani Republike Srbije će svakako imati u vidu koliki trud i rad ulaže i predsednik i Vlada za bolji standard svih onih koji danas žive u regionu. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik, dr Vladimir Marinković. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsedniče Narodne skupštine, gospodine Dačiću, uvaženi gosti, dame i gospodo narodni poslanici, na rad i funkcionisanje RATEL-a i Komisije za hartije od vrednosti, gledam kao na rad institucija koje treba da upotpune ono što radi Vlada Republike Srbije, naša većina ovde u parlamentu, predvođena SNS, a to je da se maksimalno poboljša poslovni i ekonomski ambijent u našoj zemlji i u domenu telekomunikacija, u domenu podsticanja onoga što je, postaje polako jedan od ključnih sektora razvoja naše zemlje, a to jesu pored telekomunikacija i nove tehnologije, inovacione tehnologije i sve što spada u korpus tih oblasti koje su, gde smo definitivno pokazali da možemo da budemo konkurentni ne samo u odnosu na region, nego u odnosu na ceo svet. Ono što je suštinski važno za naše građane da napomenem, da smo mi u tom domenu telekomunikacija, novih tehnologija, informacionih tehnologija stvorili jako dobru bazu i jako dobru osnovu stručnjaka kompanija, mogućnosti da privučemo kako domaće, tako i strane investicije i da pojačamo naš BDP, dakle i mogućnosti da zaposlimo što više ljudi, da zadržimo mlade ljude koji su najkvalifikovaniji, najobrazovaniji u tom domenu i da na taj način iz tog segmenta jačamo našu privredu i našu ekonomiju. Ono što mogu da kažem kao narodni poslanik je da ohrabrujem ljude iz RATEL-a da se malo više bave kontrolom svih onih koji žele da uđu na tržište telekomunikacija u našoj zemlji. Ono što jeste suštinski naša politika, tj. naše stranke, to jeste slobodno tržište, to jeste liberalna tržišna ekonomija, to jeste utakmica ljudskih sposobnosti, znanja, mogućnosti da i znanja da se kapital oplodi, ali je jako važno da u našu zemlju više nikada ne ulazi špekulativni kapital, da više nikada ne ulaze posebno kada su pitanju strani i direktni investitori oni koji žele da i shvataju i shvatali su Srbiju do 2012. godine kao zemlju gde će uložiti malo novca, gde će imati jeftinu radnu snagu i da će špekulantskim aktivnostima obezbediti ogromne profite i sutra pobeći i otići iz ove zemlje. Sa takvom politikom je završeno, sa takvom politikom je gotovo. Predsednik Aleksandar Vučić je 2014. godine jasno definisao ekonomsku viziju ove zemlje. S toga je jako važno da uz politiku Vlade Republike Srbije, uz sve ono što radimo na polju unapređenja i podizanja nivoa BDP na nivou tržišta radne snage, naše institucije, posebno one koje su zadužene za kontrolu određenih tržišta i za kontrolu određenih igrača na određenom tržištu, da oni rade dobro, da oni rade funkcionalno i da obavljaju proces kontrole na najbolji mogući način, da nam se ne desi kao što se dešavalo u tom sektoru, posebno vašem sektoru telekomunikacija, da dolaze kompanije koje faktički besplatno koriste infrastrukturu i resurse ove zemlje. Ja ne želim to da krijem, želim to javno da kažem, kompanija SBB je godinama koristila, razvlačila optiku, kablove i koristila infrastrukturu i ove države i naših državnih kompanija, ali na kraju krajeva i građana Republike Srbije. Godinama je to trajalo i godinama su to koristili, radili potpuno nelegalno, potpuno nezakonito i potpuno besplatno. U ovoj zemlji mi želimo kao stranka, na čelu sa našim liderom, gospodinom Aleksandrom Vučićem, da napravimo zemlju u kojoj će se znati pravila, u kojoj će se jasno poštovati zakoni, gde ćemo imati jasnu vladavinu zakona i gde će zakon biti jednak za sve, bez obzira koliko je on uticajan i koliko novca ima i koliko je spreman da uloži na ovom tržištu. Zato je jako važno da imamo isti odnos prema svima, i prema onoj maloj firmi koja se bavi IT ili telekomunikacionim uslugama i prema najvećim igračima koji misle, u stvari mislili su dok Vučić nije došao na vlast da mogu da dođu u Srbiju i da mogu da rade kako oni hoće i da rade šta hoće. Sa takvim stvarima je naravno gotovo. Naravno, mi ohrabrujemo i RATEL i sve druge institucije i agencije da rade maksimalno posvećeno svoj posao, sa posebnim fokusom na kontrolu izvršavanja i na kontrolu realizacije poslova od strane onih koji učestvuju na tom tržištu. Što se tiče Komisije za HOV, ona ima jako značajnu ulogu kada je u pitanju ekonomski život naše zemlje. Smatram da kada se završi ova kriza izazvana virusom KOVID – 19 da će naša zemlja vrlo brzo i dinamično, zahvaljujući onome što smo uradili u prethodnih nekoliko meseci, čuvajući našu ekonomiju, čuvajući supstancu i čuvajući sve one koji su investirali u našu zemlju, da ćemo se brzo podići, da ćemo brzo doći na nivo rasta BDP od preko 5%, da ćemo uspeti paralelno da razvijamo i pored monetarnog tržišta i pored privlačenja investitora i investicija u proizvodnju i u informacione tehnologije, da ćemo moći da razvijamo i tržište hartija od vrednosti i da ćemo postati jedna zemlja, u to sam definitivno siguran, već smo ekonomski lider ovog regiona. Već privlačimo najviše investicija u celom ovom regionu i prvi smo u Evropi po tome koliko naš BDP raste. Dakle, najbolje smo se i najkvalitetnije izborili sa ovom krizom. Ono što je suštinski važno, da pošaljemo poruku investitorima, da pošaljemo poruku domaćim kompanijama da nisu samo banke izvor i mogućnost da se pozajmi kapital da se uradi ono što se zove proširenje reprodukcije rada i proizvodnih procesa u njihovim kompanijama, nego da je to moguće i na tržištu kapitala, odnosno na berzi, na tržištu hartija od vrednosti, da podstaknemo strane kompanije kojih danas u Srbiji ima mnogo. Podsetiću, jako je važno zbog naših građana da znaju, juče sam govorio o tome koliko je za našu stranku, za Aleksandra Vučića, za nas ovde u parlamentu važan taj semafor, koliko je važno građanima imamo investicije iz Nemačke i nemačke kompanije ovde zapošljavaju 70 hiljada ljudi. Američke 25 hiljada ljudi. Kineske kompanije zapošljavaju mnogo ljudi ovde. Ono što je jako bitno da kažemo, u Srbiji više faktički nema spekulativnog kapitala. SNS se obračunala sa spekulativnim kapitalom. Nema više pljačkaških privatizacija. Nema više korišćenja i zloupotrebljavanja esencije ovog ekonomskog sistema i ekonomije i posebno budžetskih sredstava i sredstava građana ove zemlje. Danas ova stranka i ova Vlada Republike Srbije i mi ovde u parlamentu na čelu sa SNS vodimo računa o svakom dinaru koji građani Republike Srbije i privreda, koju smo mi počeli konačno 2014. godine da cenimo i da stavljamo u prvi plan, i da kažemo našem narodu i našim građanima ovo su ljudi koji plaćaju porez, to su patriote, od tog poreza je ova država domaćinski, pametno, vizionarski napravila 250 kilometara autoputa od tog novca ova država u sred pandemije održava isti nivo kapitalnih investicija, bavi se ravnomernim regionalnim razvojem, bavi se izgradnjom gasovoda, vodimo računa o tome šta će biti sa našom zemljom za 10, 20, 50, 100 godina da budemo energetski stabilni, da budemo energetski nezavisni, gradimo infrastrukturu, gradimo kapitalne projekte i to je ono što odvaja Aleksandra Vučića i ovu stranku od svega onoga i onih koji su radili do 2012. godine, koristeći tu telekomunikacionu infrastrukturu, o kojoj sam malopre govorio, za lično bogaćenje, za špekulantske aktivnosti i za pokazivanje mišića i pokazivanje moći, jer tada su jedna, dve ili tri kompanije mogle su da upravljaju državom, upravljali su ministrima, imali ih na kratkom povocu, plaćali ih, zato što smo imali jednu nezrelu vlast, jednu nepatriotsku vlast koji svoj džep, koji su svoje porodice imale i stavljale ispred Republike Srbije i svoje države. Sad, koliko možete, da vidite došli su neki drugi ljudi, došao je Aleksandar Vučić, došla je SNS koja gradi infrastrukturu, gradi puteve, podstiče sve privredne grane, podstiče turizam. Sinoć smo imali priliku svi da vidimo otvaranje jednog velelepnog spomenika Stefanu Nemanji i želimo i na taj način da se podsetimo ko smo, šta smo, kakvi su nam koreni, želimo da kažemo celom svetu da se toga ne stidimo, da smo mi jedan stari, ozbiljan narod koji je spreman i da se modernizuje, ali koji je spreman da na jedan kvalitetan način upravlja svojom državom u korist svojih građana. Zato, naravno, svaka aktivnost koja podrazumeva uvođenje reda, kontrolu, koja podrazumeva da ova zemlja ekonomski napreduje, biće podržana od SNS i naravno da ćemo se mi ovde u Narodnoj skupštini, ali i Vlada Republike Srbije truditi da zajednički radimo kako bi ispunili naše ciljeve da ovde dovodimo najbolje moguće investitore. Ti investitori jesu u oblasti telekomunikacija, ti investitori jesu u oblasti proizvodnje. Dakle, svuda smo uspeli da dovedemo one najbolje - najbolje iz Amerike, najbolje iz Ujedinjenih Arapskih Emirata. Svi ste mogli da vidite sinoć kada je dron snimao Savski trg, svi ste mogli da vidite Beograd na vodi, svi su mogli da vide, svi građani Srbije su mogli da vide kako se san pretvara u javu. Mi ćemo to nastaviti da radimo, mi ćemo nastaviti da se domaćinski ponašamo prema našem budžetu, da dovodimo najbolje kompanije, da zapošljavamo naše ljude, da razvijamo ekonomiju i naravno podržaćemo svaku instituciju i svaku agenciju kao što su vaše na putu štednje, na putu reformi i naravno unapređenja ekonomskog života, ekonomskog ambijenta u našoj zemlji. Hvala.
Zahvaljujem kolega Marinkoviću. Za reč se javio Marko Janković, predsednik Komisije za hartije od vrednosti. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine Marinkoviću na vašem izlaganju. Samo bih želeo da se dotaknem jedne teme koju ste pomenuli. To je pre svega jedna buduća težnja, jedan budući intenzivni rad koji moramo imati, koji mora biti zajednički na daljem privlačenju pre svega ovih portfoli investicija. Dakle, mi smo defakto lider u regionu kada su realne investicije, odnosno strane direktne investicije u pitanju. Ono što treba učiniti u narednom periodu i gde sam prilično siguran da imamo podršku svih relevantnih institucija i gde ćemo svakako sarađivati, gde ćemo pronaći adekvatna rešenja kako da vratimo jedno poverenje pre svega institucionalnih investitora u tržište kapitala, odnosno u sve mogućnosti koje tržište kapitala pruža u ovom trenutku, jer čini mi se da smo dostigli jedan nivo razvoja regulative koji sada u najvećem delu apsolutno odgovara jednom evropskom nivou i sada je na svima nama da vratimo jedno poverenje pre svega kvalitetnih investitora koji su pre svega zainteresovani u te portfolio investicije da s jedne strane domaću privredu i domaće privrednike podstaknemo da koriste mogućnost koje im regulativa daje, a sa druge strane da stranim investitorima negde vratimo poverenje koje je možda bilo poljuljano u nekim prethodnim periodima, jer svi smo svesni onoga što se dešavalo kada je svetska ekonomska kriza tamo negde 2008. godine stupila na scenu i svega što se tada dešavalo. Naša industrija, investicioni fondova, recimo, je tada doživela pravi krah u kontekstu onoga što je bilo očekivano u tom trenutku. Praktično u svom povoju je ta industrija bila zbrisana sa tržišta. Ono što mi sada pokušavamo, i pričali smo već o konkretnim zakonskim rešenjima, jeste da im pomognemo i damo sve one alate i mehanizme koji su njima potrebni da nastave dalji razvoj, da nastave komunikaciju i sa nekim novim investitorima koji će se pojaviti na domaćem tržištu, ali opet kažem i da neke interne potencijale tu pričamo i o osiguravajućim kućama, koje treba da iskoriste svoje interne potencijale, koje imaju da dalje podrže razvoj domaće privrede recimo. To su i neki drugi domaći potencijali koji se mogu aktivirati u narednom periodu. Dakle, prosto jednim sinergijskim delovanjem svih tih elemenata sistema treba da dovedemo do toga da domaće kompanije prosto imaju jedan najširi mogući miks izvora finansiranja i da odaberu one koji njima najviše odgovara. Svi smo svesni da je cela Evropa prilično jedan bankocentrični sistem kada je finansiranje privrede u pitanju i Evropa ima određene izazove kada je tržište kapitala i modeli finansiranja putem tržišta kapitala u pitanju. Zato mi pokušavamo da nekim, hajde da kažemo, skokovitim razvojem dođemo do nekih kreativnih rešenja koja će možda neke od tih dilema i problema rešiti u narednom periodu. Kažem, sigurno je da će podrška i dalja saradnja u tom pogledu u narednom periodu biti dragocena. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Uglješa Mrdić. Izvolite.
Zahvaljujem uvažena predsedavajuća. Uvaženi predstavnici dve izuzetno bitne državne institucije, i RATEL-a i Komisije za hartije od vrednosti, uvažene kolege narodni poslanici, ono što je posebno bitno, a na šta se osvrnulo nekoliko mojih kolega narodnih poslanika je bezbednost dece. Bezbednost dece na internetu, a imaju u vidu sve šta se dešava, i kakve situacije imamo sve što se tiče interneta i kakve sve imamo operatere koji se pojavljuju i koji su sve prisutniji, ne treba da nas iznenadi da ne postoji dovoljna kontrola interneta i svakako da određene državne institucije, prevashodno tužilaštvo i policija, što se tiče toga imaju dosta posla. Po pitanju interneta, internet ne ugrožava samo bezbednost naše dece kada su u pitanju ove video igrice, gde su često i ti razni jutjuberi i tviteraši ljudi koji se ne predstavljaju pod imenom i prezimenom, znači ne možemo da utvrdimo ni ko su ni šta su, ali zato često imamo određene pojave, moram tako da kažem, koje se pojavljuju po internetu pod imenom i prezimenom i kojima ništa nije sveto. Takvim ljudima, to su često političari iz vanparlamentarnih opozicionih stranaka, takozvani analitičari, pojedine javne ličnosti itd. iz raznih sfera društva, često kritikuju ono što ne bi trebalo da se kritikuje i ovom prilikom prosto moram da prokomentarišem jedan tvit gospođe Vesne Pešić, kojoj nije svet ni Stefan Nemanja, ni Sveti Sava, ni Spomenik Stefanu Nemanji, pa je tako gospođa Vesna Pešić, a ja se izvinjavam građanima Srbije što moram da pročitam ovaj sraman tvit, kaže Vesna Pešić – Spomenik Stefanu Nemanji je veoma tužna stvar koja se desila ovom narodu i to pod Vučićem. Nemanja je izvršio genocid nad bogumilima, a naša generacija je u Nemanjino ime je genocid nastavila u Srebrenici. Ratko Mladić je nastavak Nemanje. Ovo je korak nazad Srbije u srednji vek. To vam je, dragi građani Srbije, Vesna Pešić, to je predstavnik lažne elite u Srbiji. Ovaj „tviter“ najbolje pokazuje da i dalje postoje u Srbiji oni ljudi koji su, nažalost i profesori i prisutni u politici kojima nije svet ni Stefan Nemanja. Dakle, ne govorim ovde o SNS, ne govorim o predsedniku Aleksandru Vučiću, koji je otvorio ovaj divan spomenik, gde većina nas sinoć je bila prisutna, nego govorim o tome da mi sada po internetu, po tviterima i verujem da će ovaj „tviter“ preneti većina i elektronskih i štampanih medija koja je pod kontrolom opozicije Dragana Đilasa i Dragana Šolaka, dakle, oni vređaju i naš narod, vređaju našu istoriju, vređaju nastanak srpske države. Dakle, da li smo svesni toga da lažna elita u Srbiji, kojoj pripadaju i Vesna Pešić, i Đilas, i Vuk Jeremić, i Boško Obradović i Dragan Šolak i njihovi saborci vređaju sve. Dakle, nije više meta samo Aleksandar Vučić i SNS, sada su meta i Nemanjići. Ne napada se samo porodica Vučić, napadaju se i Nemanjići. Njima je sada meta i Sveti Sava, jer je ova vlast, predvođena Aleksandrom Vučićem, uradila i završila Hram Sv. Save. Napadaju Stefana Nemanju. Zašto? Zato što je Aleksandar Vučić otvorio i Savski trg i otkrio spomenik Stefanu Nemanji, oni napadaju sve. Oni napadaju sve, njihova mržnja je sve veća i veća. Napadaju i predsednike opština koji su do juče kritikovali današnju vlast, ali ako se Aleksandar Vučić pojavi u društvu predsednika opštine, otvori nešto što je lepo, kao što je gondola na Zlatiboru, o čemu je moj kolega govorio, odmah krenu da napadaju sve. Počeli su da napadaju ne samo žive koji se rukuju sa Aleksandrom Vučićem, nego napadaju i najznačajnije ličnosti u istoriji srpskog naroda. Prema tome, ja znam da vama koji ste i u RATEL-u i u REM-u i svim institucijama koje su na neki način i nadležni za kontrolu svega onoga što vidimo u elektronskim medijima i što se tiče elektronske komunikacije nije lako, ali s druge strane, pored ovih sramnih napada opozicije imamo jedno i licemerje opozicije, samo ću vas podsetiti da je, čini mi se, RATEL u RTS-u prošle ili pretprošle godine 13 opozicionih stranaka od kojih nijedna nije, ja mislim, prešla cenzus, dakle, govorimo koliko oni ukupno vrede, da nisu uspeli da pređu ni cenzus od 3%, oni su se žalili vama RATEL-u i RTS-u da nisu dovoljno zastupljeni na medijskom javnom servisu. Pa, ovde smo danas govorili o jednoj emisiji „Reč na reč“, govorili smo o drugim emisijama. Pa, oni su toliko prisutni na RTS-u, oni su često prisutniji nego i SNS i SPS i sve parlamentarne stranke zajedno čiji su ovde predstavnici danas. Dakle, nemaju 1%, 2%, 3% podrške, zauzimaju često oni sami više od 50% medijskog prostora u elektronskim medijima. I to im nije dovoljno i onda i to iskoriste i da napadnu vas. Da ne govorim o tome šta je radio SBB. Samo ću vas podsetiti da je pretprošle godine da su Beogradske elektrane podigle krivičnu prijavu protiv SBB-a, jer je utvrđeno da je SBB nezakonito postavio 59km kablova i nije platio ni dinara za to Beogradu, a što se tiče tržišne vrednosti, tako je SBB napravio štetu Gradu Beogradu i Beogradskim elektranama u vrednosti između 3,5 i 5 miliona evra. Samo jednom preduzeću SBB, Dragana Šolaka, Dragana Đilasa i njihovih partnera. Prema tome, danas smo, nažalost, svedoci takve jedne situacije i u medijima, prvenstveno elektronskim, pa i u štampanim, da pojedinim opozicionarima lažnoj eliti Srbije, lažnoj eliti Beograda ništa nije sveto, nije sveto ni ono što je započeo Stefan Nemanja koji je utemeljivač srpske moderne države, koji je dosta toga dao za naš narod i što su nastavili kasnije i njegovi naslednici Stefan Prvovenčani itd, da ne nabrajam i što smo svedoci da i danas imamo situaciju i danas imamo sreću da smo nastavili putem i Stefana Nemanje i putem Stefana Prvovenčanog i putem Svetog Save, a tim putem koji su utemeljili Nemanjići, Srbija danas nastavlja predvođena i Vladom Srbije, SNS sa koalicionim partnerima i pre svega predvođena našim predsednikom Aleksandrom Vučićem koji Srbiju vodi u sigurnu budućnost, budućnost za našu decu. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Mirković.
Hvala. Poštovani predsedavajući, poštovani predstavnici institucija, uvažene koleginice narodne poslanice i kolege narodni poslanici, ja ću se potruditi da budem što sažetiji, da budem što konkretniji jer je ostalo još nekoliko govornika koji će diskutovati, pa ću zajedno negde sublimirati sve ono o čemu su prethodni govornici pričali, a to je da vi predstavljate jako bitne dve institucije kako se to najčešće ovde govori, ali često vaše nadležnosti nisu u okviru onoga što nas najviše ovde zanima, nešto o čemu najviše ovde govorimo i diskutujemo, ali morate da shvatite i nas i našu poziciju. Dakle, mi ovde sedimo zato što su građani Srbije glasali za različite liste, konkretno u mom primeru za listu SNS koja se zvala Aleksandar Vučić – Za našu decu i mi ovde predstavljamo građane koji su glasali za nas. Isto tako predstavljamo i one građane koji nisu glasali ili nisu učestvovali na ovim izborima ili su glasali za neke opcije koje nisu prešle cenzus. I kada vam postavljamo ova pitanja koja se odnose na neke konkretne stvari, tiču se pre svega građana Srbije koji su zabrinuti ili su radoznali da saznaju nešto konkretnije. Vi svi predstavljate ovde institucije i vaša stručnost se samim tim ne dovodi u pitanje čim sedite na tim pozicijama na kojima sedite i predstavljate to što predstavljate, ali morate da shvatite jednu stvar, da kada pričamo o RATEL-u kao telu, građani koji gledaju ovaj prenos, možda i neki od poslanika ne znaju šta je to sve u vašim okvirima i šta vi to predstavljate i gde možete da pomognete i gde ne možete da pomognete. Činjenica da se vi bavite internetom i kako ste malopre rekli, trudi se da do svake tačke u našoj zemlji dođe internet, ne znači da građanin svaki u našoj zemlji zna da li vi možete da utičete na neki taj sadržaj na internetu ili ne. Vi ste više puta u svom izlaganju i odgovorima gospodine Kovačeviću prokomentarisali da to ne možete i da je vaš cilj da samo taj internet faktički dostavite do potrošača, ali morate da znate jednu stvar. Vi, ako gledamo to najgrublje, imate negde i tu početnu odgovornost, jer vi omogućavate taj internet svakom u našoj zemlji, ako to tako posmatramo. Onda moramo da svi zajedno i kao društvo i ako želite to da definišemo i kao parlament i kao Vlada, svi zajedno da radimo na tome i da edukacija što se tiče korišćenja interneta bude još bolja, da bezbednost dece i najmlađih bude na još većem nivou. U prethodnom periodu MUP je imao akciju koju je sprovodio sa različitim institucijama. Ticalo se bezbednosti korišćenja interneta. Kakva je situacija, složićemo se da je bolja, ali nažalost više puta pomenut ovaj primer pokazuje nam da negde možda i roditelji nisu svesni opasnosti koja se nalazi na internetu. Nemojte da smatrate ovo sada kao kritiku da vas mi ovde optužujemo da ste direktno odgovorni za to, ne, ovo smatrajte kao poziv da svi zajedno kao institucije nešto učinimo kako nam se ne bi dešavale ovako katastrofalne stvari kao što se desilo sa ovim detetom pre neki dan, da je zbog nekog „tik-tok“ čelendža ili kako se to već zove, izazova, napravilo nešto katastrofalno. Ono što želim da kažem jeste i činjenica da ste u svojoj diskusiji izneli mnogo dobrih korisnih stvari i tu se vidi kakav je napredak. Zaista, o tome možemo pričati jako dugo i to su stvari koje su svima na ponos. Danas ovde pričamo, mislim da je neko od prethodnih govornika pomenuo to, tiče se povezane škole, čuvenog projekta koji samo oslikava koliko je Srbija napredovala u prethodnom periodu gde mi danas diskutujemo o tome i tim zakonom je predviđeno da se zameni 50.000 računara, da se nabavi 48.000 lap-topova, kako bi ono dete na Savskom vencu, u Starom Gradu, Voždovcu imalo iste uslove kao i neko dete u najzabačenijem selu oko Vladičinog Hana, Pirota ili bilo gde. To je pokazatelj koliko Srbija napreduje u svakom pogledu i smislu i koliko smo došli sada u situaciju da od Beograda gde smo imali škole koje nisu imale VC već su koristili poljski VC u 21. veku verovali ili ne, smo došli u poziciju da diskutujemo o tome da ćemo moći da sprovodimo i onlajn nastavu, da će svako dete u Srbiji imati tu mogućnost. Vaš posao se dobro pokazao i u ovoj kriznoj situaciji kovid perioda kada ste se jako brzo organizovali uz pomoć cele države, Vlade Republike Srbije da se što pre i što lakše organizuje ta onlajn nastava. Tu je najveći izazov bio što se tiče internet konekcije, dostupnosti interneta. Znam da je to bio veoma veliki izazov za sve nas jer niko nije mogao da predvidi situaciju u kojoj smo se našli. Zato, u tom smeru moramo da nastavimo i u budućem periodu i uveren sam da ćemo oko toga imati punu saglasnost jer je svima nama u interesu da i naša deca i generacije koje dolaze žive u još lepšem i još boljem, uređenijem i društvu i još lepšoj i još boljoj Srbiji. Ovo što su moje kolege pominjale tiče se korišćenja interneta. Svedoci ste i sami da je maksimalna zloupotreba interneta u političke svrhe. Opet ćete reći da vi tu ne možete da utičete, ali do je de fakto činjenica da imate razne društvene mreže. Evo pominjan je taj „tviter“, na kome neki ljudi iza sakrivenih naloga su u stanju da sve najgore stvari izreknu, da pozovu na bilo čije ubistvo sa kime se ne slažu, najčešće je na meti predsednik Aleksandar Vučić i njegova porodica, ali da iza toga i nakon toga ne stoje nikakve posledice i konsekvence se ne dešavaju. Mislim da u narednom periodu, opet je ovo sugestija i nešto što je iz prve ruke od građana došlo, na toj svesti funkcionisanje i korišćenje interneta moramo svi zajedno da radimo. Želim da shvatite kao najdobronamerniju sugestiju. Razumem ja i vaše nadležnosti, razumem ja sve, ali negde u tom lancu neko ko isporučuje taj internet koji je najodgovorniji, ja sam se uhvatio samo interneta jer je to nešto što je budućnost, što je sadašnjost, ali neka budućnost bliska, jako je bitno za generacije koje dolaze. Svi znate, verujem da imate i decu ili unuke, oni već od šeste godine su osposobljeni za sve računarske operacije. Moramo voditi računa o njima u najranijim danima. Neću se vraćati na priču o RTS. Mislim da ste to dobro objasnili. Ovo u vezi sa 5G mrežom. Verujte, mislim da ste tu mogli bolje da odreagujete, ako ništa drugo u narednom periodu, zamolio bih vas samo što se tiče objašnjavanja i edukacije ljudi, samo da objasnite da nije to što neki propali političari, opozicioni političari danas pokušavaju da pridobiju jeftine političke poene na taj način što prete tom 5G mrežom ljudima u Srbiji. Kažu – eto to Vlada Aleksandra Vučića na taj način hoće da vas otruje. To je samo neka najdobronamernija sugestija. Znate i sami da postoji dobar deo ljudi u našoj zemlji kome je to nepoznanica, pa i meni je u nekom delu bila, ali računam da ćete imati osećaj i za to. Što se tiče Komisije za hartije od vrednosti mislim da ste bili jako temeljni u svom izlaganju. Drago mi je što ste na taj način pristupili, drago mi je što ste u svom izlaganju pokazali da situacija u našoj zemlji je više nego dobra. Vaše odgovore sam pomno pratio, kao i odgovore gospodina Kovačevića. Nigde nisam došao u situaciju da primetim da imamo neki problem, da se na nešto žalimo, što je u situaciji kada se ceo svet suočava sa korona krizom, kada u nekim zemljama koje su mnogo jače od nas ekonomski, koje nisu imale probleme kakve smo mi imali u prošlosti, odnosno do 2012. godine kada nas je grupa političara okupljen u režim DS, a predvođen Draganom Đilasom doveo u poziciju na rub prošlosti, mi danas ne otpuštamo ljude, naše Hartije od vrednosti sada imaju totalno nekakav drugi oblik. Današnja situacija je nemerljivo bolja u odnosu na prethodni period, do neke 2012. godine. Pomenuli ste jednu jako bitnu stvar – digitalna imovina, kripto valute. Isto je to nepoznanica jako velika u našem društvu. Vi ste pomenuli da ćete inicirati još neke zakone koji će to bliže definisati i pomoći. U prethodnom izlaganju, kada je ministar Siniša Mali bio ovde, ja sam insistirao na tome da taj deo dovedemo do savršenstva. Zašto? Vi sami znate da postoje razne valute, bitkoin, eterium, da ne nabrajamo. Tu se otvara mogućnost za bilo kakve zloupotrebe tih valuta, sami znate na koji način, ali šta ćemo raditi u situaciji kada na primer jedan političar u našoj zemlji ima 619 miliona evra prihoda, bitkoin danas vredi negde oko 30 hiljada dolara, vredeo je pre neku nedelju 50 hiljada dolara, šta ćemo raditi onda kada njegova vrednost padne na sedam hiljada dolara, koliko bitkoina taj političar može da kupi i da li ćemo ovim zakonom definisati da ćemo kontrolisati funkcionisanje transfere novca, kupovinu i šta sve može da se radi sa tim bitkoinom? Dakle, da prevedemo za obične građane koji gledaju ovaj prenos, kojima ovo možda nije ni jasno, da se postavimo iz ugla običnog čoveka koji ne vlada ovim, defakto to znači da neko može na brzinu da se obogati smanjenjem prvo bitkoina, pa onda rastom njegove cene, prodajom i da na taj način bude u ogromnoj prednosti za razne mahinacije i razne vrste trgovina. Vidim da klimate glavom, slažete se, znate o čemu govorim. Ovo vam sve pričam iz prostog razloga što ljudi koji danas po svaku cenu žele da se vrate na vlast ne žale više ni jednog jedinog dinara u toj prljavoj kampanji. Ovo sve postavljam kao pitanje na vreme ne bi li se svi mi u ovoj zemlji osećali još bezbednije i još sigurnije, jer sami znate zašto se sve već zloupotrebljavao taj bitkoin u okruženju, a bogami i u svetu. Drago mi je što ste izneli podatke, sa time završavam kako bi ostavio vremena i gospodinu Atlagiću da i on diskutuje, drago mi je što je sveukupan utisak, sa koje god strane dolazio, da je Srbija danas drugačija zemlja, bolja, lepša, efektivnija za strane investicije, privlačenja. To govori podatak da smo u ovoj godini pored sve krize imali više od 2,3 milijarde direktnih stranih investicija. To samo pokazuje da smo na dobrom putu. To je politika koju sprovodi, na kojoj insistira predsednik Aleksandar Vučić, a koju i dalje sprovodi i prati Vlada Srbije, ali i parlament. Nadam se da ćemo u narednom periodu imati prilike da još na ovaj način konstruktivno diskutujemo, da se ovako razumemo, jer sve ovo što mi radimo sa ove strane, ako ćemo to tako gledati, kao narodni poslanici, i sve što vi radite kao predstavnici institucija jeste samo u interesu i jedinom interesu građana Srbije, naše dece i generacija koje dolaze. Hvala vam i živela Srbija.
Zahvaljujem. Reč ima Dragan Kovačević. Izvolite.
Samo da se razjasnimo i da budemo sigurni šta govorimo. Republička agencija za elektronske komunikacije i poštanske usluge ne isporučuje usluge korisnicima, RATEL definiše regulatorni okvir u kome funkcionišu operateri na tržištu elektronskih komunikacija i poštanskih usluga. Moram da kažem, hvala vam na tome što ste me podsetili na ovu pandemiju i delovanje operatera. Moram da kažem da su stvarno operateri i elektronske komunikacije poštanskih usluga uradili fantastičan posao na obezbeđenju i onlajn nastave i onlajn narudžbine i isporuke tih narudžbina kući, što je stvarno jedan izuzetan rast saobraćaja koji su oni ostvarili. Siguran sam da smo i mi bar malo tome doprineli kroz regulisanje njihovog okvira, njihovog delovanja. Što se tiče ovog drugog dela oko prevencije. Mi stojimo na raspolaganju sa svim svojim kapacitetima da se uključimo u bilo koju aktivnost u vezi prevencije, kao i na sve aktivnosti oko davanja informacija građanima oko 5G, šta je to, kako funkcioniše da bi sprečili praktično zloupotrebe informativnog sistema i distribuciju lažnih informacija.
Zahvaljujem. Za reč se javio Marko Janković. Izvolite.
Prvo da se zahvalim gospodinu Mirkoviću na diskusiji. Suština je upravo ono što ste vi rekli u jednom trenutku, da ste danas čuli samo pozitivne stvari itd. Dakle, ja ne mogu da kažem da je sve sa čime se mi suočavamo u našem svakodnevnom radu samo pozitivno i samo dobro, naprotiv. Ali, iskreno, moje kolege iz institucije i ja ne shvatamo naš posao kao nešto gde treba da dođemo i žalimo se i tugujemo nad nekom situacijom u kojoj se trenutno nalazimo. Naprotiv, mi naš posao gledamo kao posao gde treba da predlažemo konkretna rešenja i da nalazimo način kako da te situacije u kojima smo se našli, najčešće ne našom krivicom i najčešće zbog nekih drugih okolnosti, rešavamo i kako da u narednom periodu ne dolazimo u slične situacije. Pomenuli ste i ovu digitalnu imovinu, koja je jedna, pod znacima navoda, vruća tema, ne samo kod nas, nego u čitavom svetu. Dakle, ono što je svakako jedan od razloga za donošenje zakona jeste da onemogućimo pojedincima da na ovaj način funkcionišu i da rade sa digitalnom imovinom. Svi smo svesni da svaka inovacija sa sobom nosi pozitivne i negativne strane, odnosno dobre nemogućnosti i one loše. Na nama je da te negativne mogućnosti sprečimo. Suštinski, mi smo se tu dosta oslonili na neka prethodna iskustva, koristili smo iskustva PT-AML, direktive EU koja se bavi sprečavanjem pranja novca i finansiranja terorizma. Dakle, naš zadatak je da u domenu digitalne imovine, u onom domenu koji je zakonom to povereno Komisiji, sprečimo pojedince kompanije i sve one koji imaju ideju da će uspeti ovakvim štetnim delovanjem da profitiraju, zarade i iznesu novac iz ove zemlje, da ih prosto u toj nameri sprečimo. Sa druge strane, samim zakonom smo omogućili Ministarstvu finansija da oporezuje aktivnosti koje su vezane za digitalnu imovinu, dakle, ovo što ste vi sada pomenuli. Svako ko zaradi na rastu vrednosti digitalne imovine biće oporezovan ili porezom na dohodak građana, ako su fizička lica u pitanju, ili porezom na kapitalnu dobit, ako su pravna lica u pitanju. S te strane država Srbija mora prosto da naplati porez, kako bi omogućila funkcionisanje svih osnovnih usluga koje država treba da pruži svojim građanima. Prosto, kažem, ideja jednog modernog, efikasnog zakonodavnog okvira, koji smo u tom kontekstu i doneli, jeste da prosto te aktivnosti uvedemo u neke regularne tokove. Ono što je meni izuzetno drago, jeste da su i sami tržišni učesnici prepoznali vrednosti koje jedan takav moderan zakonodavni okvir donosi. Dakle, ima onih koji bi voleli da nikada ne plate porez, da nikada njihove aktivnosti ne budu pod nadzorom nekog regulatora itd. Postoje situacije možda kada je to opravdano, ali je država u ovom konkretnom slučaju prepoznala i svoj interes, ali i interes svojih građana i privrednih društava, da reguliše te delatnosti. Ono što ćemo mi svakako raditi, jeste da pratimo dešavanja u realnom životu i da u kontekstu svih tih dešavanja prilagođavamo zakonski okvir onome što primetimo u praksi. Svakako da svaki zakonski okvir, naročito onaj koji se prvi put donosi, a Zakon o digitalnoj imovini nema nekog svog starijeg vršnjaka, odnosno nema nekog prethodnika u tom smislu i, iskreno, nemamo ni mnogo primera u svetu gde smo mogli možda da se ugledamo na neka tuđa iskustva, svakako će pretrpeti određene izmene u budućnosti. Sam ekosistem digitalne imovine je takav da se brzo razvija, menja, inovira itd. To je ona čuvena igra mačke i miša, dakle, tržišta i regulatora, gde je naš posao kao regulatora da se što je brže moguće prilagođavamo promenama u realnom životu. Koliko ćemo biti uspešni u tome zavisi od naših sposobnosti i od podrške svih ostalih institucija sistema. Meni je izuzetno zadovoljstvo da mogu da kažem da za sada i mi kao regulator osećamo tu podršku i da mi je veliko zadovoljstvo da i sa vama imamo jednu izuzetno dobru i korektnu saradnju. Hvala.
Zahvaljujem. Narodni poslanik Miloš Banđur ima reč. Izvolite.
Uvažena predsedavajuća, uvaženi gosti, drage koleginice i kolege narodni poslanici, da krenem sa pohvalama izveštaju RATEL-a, koji je zaista obiman i vidi se da su iz godine u godinu izveštaji Regulatorne agencije sve obimniji, odnosno sadržajniji. Pogledao sam izveštaj za 2012. godinu, on je bio na svega 15 stranica. Vidim da su izveštaji za 2018. i 2019. godinu na negde 70 - 80 stranica i zaista su detaljni, tako da iz izveštaja svako može da se dobro upozna sa radom i aktivnostima vaše agencije. Ono što bih još primetio jeste da je RATEL uspeo da sebe približi korisnicima, odnosno građanima, kroz različite usluge i da prosto svakom čoveku, svakom korisniku usluga mobilne telefonije ili nekih drugih usluga RATEL bude bliži. Nisam bio na početku, pa ne znam da li je neko govorio o aplikacijama koje korisnici mogu da skinu sa google play store ili apple prodavnice i da jednostavno u svakom trenutku provere brzinu interneta dolaznog i odlaznog i da izmere kvalitet usluge, da prosto vide da li ono što operator njima nudi u ugovoru i terifira i naplaćuje je i ono što oni zaista dobijaju kada koriste tu uslugu. To se odnosi kako na bežični, tako i na internet koji je kablovski. Osim te aplikacije, zanimljiv je i benčmarking, odnosno to uporedno merenje kvaliteta servisa sva tri mobilna operatera, koji svakom potencijalnom korisniku mobilne telefonije daje mogućnost da se, uvidom u te podatke i kvalitet pojedinih usluga i servisa u odnosu na lokaciju na kojoj se on najčešće nalazi, opredeli koju će vrstu mobilnog operatera da izabere. To je zaista, vidim iz izveštaja, bio jedan jako kompleksan posao u 50 gradova gde su vršena merenja. Deset hiljada kilometara je pređeno automobilom. Kada tu dodamo i ono što su inženjeri prešli pešaka, odnosno noseći uređaje u rancu na leđima, onda je to jedan zaista impozantan posao, ali je sve to rezultiralo nečim što građani, odnosno krajnji korisnici usluga mobilne telefonije mogu da vide i da na kraju iskoriste. Takođe, jako je korisno to što RATEL iz godine u godinu povećava broj stanica, kontrolno mernih stanica za merenje jačine elektromagnetnog polja u određenom opsegu frekvencija i ukupno merenje kumulativno jačine elektromagnetnog polja, jer znamo da postoje određena razmišljanja, možda ne baš biološki i medicinski potpuno dokazana, ima suprotnih mišljenja, da jačina elektromagnetnog polja, odnosno nejonizujuća zračenja mogu da štetno utiču na zdravlje. Vidim da se broj tih mernokontrolnih tačaka povećava, a da ih je u ovom trenutku negde preko 70, 75 na 35 lokacija, odnosno 35 gradova, blizu objekata koji su sa te strane osetljivi, bolnice, škole, obdaništa. Znači, tamo gde se ljudi, odnosno deca, najmlađi dugo zadržavaju i da su rezultati svih tih merenja u okvirima onoga što je propisano. Znači, ono što se dobije kao rezultat merenja poredi se sa onim što se nalazi u propisu, odnosno pravilniku i vidi se da li na određenoj lokaciji elektromagnetno polje prelazi graničnu vrednost ili ne. Kako smo čuli, za sada je sve u redu, jačina elektromagnetnog polja na svim merenim mestima je u dozvoljenim granicama. Mislim da se tu radi o neprekidnom dvadesetčetvoročasovnom monitoringu. Mislim da ste to vi i rekli u odgovoru na pitanje jednog poslanika. Ono što je jako zanimljivo i što možda predstavlja centralni deo vašeg posla, to je monitoring nad radiofrekvencijskim spektrom u zemlji. Naravno da oni koji to legalno koriste uz dozvolu, treba da koriste u skladu sa dozvolom i propisima, a da oni koji nelegalno koriste budu sankcionisani. Dobro je, mi imamo dva centra, jedan je u Beogradu, drugi je u Nišu, i negde oko 16 tih merno-kontrolnih stanica koje, da kažem, su daljinski upravljane i pomažu radu centara. Sa aspekta bezbednosti, i nacionalne i bezbednosti vazdušnog saobraćaja itd, jako je bitno da se blagovremeno detektuje i otkrije izvor velike smetnje ili smetnje koja može da ugrozi prenos značajnih signala. Dobro je što taj broj, da kažem, kontrolno-mernih stanica nije velik, ali je značajan i treba da bude možda i veći, kako bi se merenjem u više tačaka što preciznije odredila lokacija sa koje potiče izvor smetnje koji se kasnije, naravno, mora neutralisati, jer smetnja može da bude i bezbedonosno vrlo opasna. Recimo, u vazdušnom saobraćaju da ugrozi komunikaciju aviona i kontrole leta. Takođe, Nacionalni CERT je nešto što opet pospešuje tu komunikaciju sa građanima. Vidim da ste vi otvoreni za prijem svih bezbedonosnih pretnji, odnosno bezbedonosnih pretnji u oblasti informaciono-komunikacionih mreža i sistema, da centar objavljuje te podatke i da upozorava i građane i pravna lica da postoje određene opasnosti i prosto, jednostavno da kažem, predupređuje ih da ne nasednu. Vidim da postoje na sajtu obaveštenja o fišingu, kada neko pokuša da se predstavi kao određena banka i traži podatke od korisnika. Naravno, kolege su pominjale bezbednost dece na internetu. Video sam da se i time bavite, odnosno da imate spotove, vrlo prilagođene video-klipove prilagođene dečijem uzrastu, koji ih na neki način uče da ne nasednu različitim provokacijama u tom delu, odnosno u toj oblasti. To je što se tiče pohvala, ali pošto ja nikad samo ne hvalim, moram da ovako postavim i neka pitanja, odnosno možda iznesem neka razmišljanja koja su subjektivna, ali nisu strašna. Vidim da su 2012. godine prihodi bili negde oko milijardu i 400 miliona i da je više od polovine prihoda išlo na troškove Agencije i ostatak se uplaćuje u budžet države. Od tih 720 miliona koji su otišli na troškove, 300 i nešto miliona je tada otišlo za plate. U poređenju sa 2019. godinom, prihodi su znatno veći, preko dve milijarde dinara, 900 miliona je otišlo na troškove, znači, 200 miliona više u odnosu na davnu 2012. godinu. Raduje me činjenica da masa za plate nije povećana, iako ste broj zaposlenih morali da povećate jer je vama pridružena i Agencija za poštanske usluge, a morali ste da osnujete i Nacionalni CERT. Znači, u tom smislu nemam primedbe, ali imam jednu dilemu koja sad nije upućena vama nego više kolegama poslanicima i javnosti. Mislim da, kada su u pitanju nezavisne regulatorne agencije i nezavisna tela, oni su nezavisne u svom stručnom radu, domenu, ali to ne znači da su nezavisne u smislu da same sebi treba da određuju plate. Ja sam mišljenja da je država ta, u ovom slučaju Narodna skupština ili Ministarstvo finansija, neko ko treba da da okvir u kojem će da se kreću plate zaposlenih u nezavisnim regulatornim agencijama i telima, jer, kažem, nezavisnost se odnosi na nezavisnost u struci. To je kao autonomija univerziteta. Znate, neki pojam autonomije univerziteta zloupotrebljavaju, pa misle da je to neko ostrvo na kome mogu sad da uspostave sva svoja pravila. Ne, oni su autonomni u smislu pravljenja studijskih programa, nastavnih planova, slobode izbora nastavnika u zvanje itd, ali moraju da primenjuju propise i regulativu države u kojoj žive, pogotovo što država iz budžeta finansira univerzitet. Ovde se radi sada o nečem drugom. Vi zarađujete sav taj novac čiji deo uplaćujete u budžet Republike Srbije, ja to ne sporim, ali je činjenica da ga vi, a i druge regulatorne agencije zarađujete korišćenjem nacionalnog resursa, jer radio-frekvencijski spektar je nacionalno blago, imovina i resurs ove države. On nije neograničen, barem u onom delu koji se koristi za prenos signala. Prema tome, korišćenje tog resursa, odnosno prihodi ili dobit iz korišćenja tog resursa treba da pripada narodu. Prema tome, moj stav je da nezavisne agencije ne mogu da same sebi određuju zarade, bez obzira što ste se vi, video sam, negde zaustavili. Znači, pre par godina niste povećavali te zarade i najdramatičnije je bilo, mislim, na početku, da su oni na početku, negde tamo kada su osnovali RATEL, 2005. godine pa nadalje, nekako zloupotrebili tu poziciju što su nezavisna agencija i onda su koristeći prihode koji u stvari pripadaju državi i narodu malo više davali sebi na platama. Znači, u suštini, ovo i nije kritika, više je komentar. Moram samo da se osvrnem na konkurs za izbor direktora RATEL-a. Izveštaj koji razmatramo odnosi se na vreme kada smo imali drugog direktora, godine 2020. avgusta meseca izabran je novi direktora RATEL-a. Ja sam pokušao da na internetu nađem njegovu biografiju. Zanimljivo je da biografije nema, odnosno postoji samo par rečenica, da je završio Saobraćajni fakultet, odsek za PTT i to je to. Negde sam u nekom skupštinskom izveštaju iskopao da je radio u RATEL-u i da je bio direktor Sektora za poštanske usluge. To sam slučajno našao u nekom skupštinskom izveštaju. Šta je glavna zamerka javnosti iz oblasti elektrotehnike, tačnije telekomunikacija, na izbor direktora RATEL-a? To je da se prvi put dešava i da se dešava presedan da se za direktora RATEL-a bira lice koje nije ekspert za elektronske komunikacije, nego za poštanski saobraćaj, a ruku na srce, u čitavoj ovoj priči elektronske komunikacije predstavljaju, još kada se doda i bezbednost podataka, 95 do 98% posla. Pošta je odavno sve dileme rešila, Poštanski savez postoji sto godina, sve konvencije su donete, svi propisi, nešto malo je tu ostalo Poštanskoj regulatornoj agenciji, zato je ona i pridodata RATEL-u. Mišljenje ljudi iz struke sa kojima ja imam komunikaciju je da je logično, kao što je direktor Univerzitetskog kliničkog centra, recimo, redovni profesor medicine, mišljenje struke je da i direktor Regulatorne agencije za telekomunikacije treba da bude iz struke elektronskih komunikacija. Jer, pazite, i u vašem izveštaju devet poglavlja je posvećeno elektronskim komunikacijama, a jedno poglavlje je posvećeno poštanskom saobraćaju. Eto, to je to. Neke male, kažem, kritike na kraju, ali u svakom slučaju se vidi, pošto je Agencija mlada, ona je 2005. godine osnovana, da zaista postoji veliki napredak u radu, da se spektar delovanja, odnosno sektora i aktivnosti širi, da se RATEL približio građanima i da korišćenjem savremenih metoda svi ti podaci merenja do kojih RATEL dođe ili koje napravi u stvari su otvoreni podaci, nalaze se na sajtu otvorenih podataka. Ja znam da ste dobili nagradu kao agencija po tom pitanju. U pitanju je jedina zamerka, da kažem, stručne javnosti je da je RATEL dosta zatvoren, začauren i da nije otvoren za eksperte koji nisu u RATEL-u, već da RATEL nekako, otprilike kao jedna zatvorenija organizacija uvek rukovodioce bira iz sopstvenih redova. Hvala.
Zahvaljujem. Dragan Kovačević. Izvolite.
Što se tiče kontrolno-mernih centara, da širimo ove godine još pet. Dakle, imaćemo još bolju pokrivenost i naravno, vrlo važan aspekt našeg delovanja je kontrola elektromagnetnog spektra. Što se tiče plata, tačno, nisu rasle, naše plate nisu u našoj nadležnosti. U našem finansijskom planu predviđaju se plate, Ministarstvo finansija to usvaja, i potpuno smo pod kontrolom svega onog kako su i druge državne agencije postavljene. Moram da vam kažem da nam to izaziva ozbiljan problem u očuvanju kadra, jer je tržište telekomunikacija jako razvijeno. Kod operatera su mnogo veće plate i to nam stvara problem. Bili bismo srećni da možemo da imamo veće plate za naše eksperte. Prihodi koje ostvarujemo na bazi davanja dozvola koje su resurs, naravno, državni, kad pogledate kako se raspodeljuju, kad pogledate koliki su naši prihodi, koliko smo uplatili u budžet, jasno je da to ide u budžet, mi pokrijemo naše troškove koje usvoji Skupština kroz naš izveštaj, i to je to. Što se tiče direktora Dragan Pejović, direktor agencije, sedi pored mene, meni je žao što on nije napravio CV malo detaljniji, ali evo, biće detaljniji. Što se tiče tog da li je on ekspert u telekomunikacijama, ili poštanskom saobraćaju, mi smo agencija za elektronske komunikacije i poštanski saobraćaj. Ovo je sada u našoj zemlji prvi put da je neko iz poštanskog dela. Valjda su i poštari zaslužili da imaju nekog svog čoveka. Inače, kad pogledamo druge agencije u Evropi videćete da je većina pravnika, jer mi se bavimo regulacijom, a nekako je to po svojoj prirodi najbliže pravima, i najviše je pravnika, a ne eksperata. Hvala.
Zahvaljujem. Pošto na listama poslaničkih grupa više nema prijavljenih za reč, pre zaključivanja zajedničkog jedinstvenog pretresa, pitam da li žele reč predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa ili još neko ko nije iskoristio svoje pravo iz člana 96. poslovnika? Niko. Zaključujem zajednički, jedinstveni pretres. Zahvaljujem gostima na učestvovanju u radu današnje sednice. Sada određujem pauzu do 16,00 časova, kada u skladu sa članom 205. sledi deo sednice na kojoj narodni poslanici postavljaju pitanja Vladi. Hvala.
Poštovani narodni poslanici, pristupamo postavljanju poslaničkih pitanja u vremenu od 16.00 do 19.00 časova, saglasno članu 205. Poslovnika Narodne skupštine. Pre nego što pređemo na postavljanje poslaničkih pitanja, dozvolite mi da vas još jednom podsetim na odredbe Poslovnika Narodne skupštine koje se odnose na način postavljanja poslaničkih pitanja: izlaganje narodnog poslanika koji postavlja pitanje ne može da traje duže od tri minuta; posle datog odgovora na poslaničko pitanje narodni poslanik koji je postavio pitanje ima pravo da u trajanju od najviše tri minuta komentariše odgovor na svoje pitanje ili da postavi dopunsko pitanje. Po dobijanju odgovora na dopunsko pitanje narodni poslanik ima pravo da se izjasni o odgovoru u trajanju od najviše dva minuta. U toku trajanja postavljanja pitanja i davanja odgovora shodno se primenjuju odredbe Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, s tim što nisu dozvoljene replike i ukazivanja na povredu Poslovnika. U skladu sa tim molim narodne poslanike da podnesu prijave za postavljanje pitanja. Istovremeno vas podsećam da će redosled postavljanja poslaničkih pitanja biti utvrđen prema dosadašnjoj praksi rada Narodne skupštine tako što će najpre reč dobijati narodni poslanici koji ne pripadaju ni jednoj poslaničkoj grupi, a zatim narodni poslanici od najmanje prema najvećoj poslaničkoj grupi. Prelazimo na postavljanje poslaničkih pitanja. Želim da pozdravim premijerku Anu Brnabić i članove Vlade, da im se zahvalim na prisustvu. Prijavljeno je 10 narodnih poslanika za postavljanje poslaničkih pitanja. Reč ima narodni poslanik Samir Tandir. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsedniče Narodne skupštine, poštovani potpredsednici, koleginice i kolege narodni poslanici, poštovana predsednice Vlade Republike Srbije, poštovani ministri, na početku želim da se zahvalim Vladi Republike Srbije, predsednici, resornoj ministarki za ekologiju što se posle 50 godina rešio problem nesanitarne deponije Stanjevine u opštini Prijepolje iz koje ja dolazim. Takođe, želim da istaknem i da pohvalim Vladu za novi paket ekonomske pomoći građankama i građanima, a posebno najranjivijim grupama, a to su naši penzioneri. Takođe, želim da pohvalim Vladu što se tiče borbe protiv Kovida-19, znači pandemije, gde smo treći u Evropi koliko sam pročitao kada je u pitanju broj vakcinisanih građana. Što se tiče konkretno mog pitanja ono je upućeno predsednici Vlade Republike Srbije, a tiče se kad će u Sandžak početi da dolaze velike strane investicije? Sandžačke opštine spadaju u red devastiranih, najnerazvijenijih opština u Republici Srbiji, prosečna plata jeste ispod republičkog proseka, a nezaposlenost je takođe mnogo veća iznad republičkog proseka. Treba nam, predsednice, po jedna velika strana investicija, bar u dva najveća sandžačka grada, u Novi Pazar i u Prijepolje. Jednu od funkcionalnih rešenja koja bi moglo trajno da reši ovaj problem jeste uspostavljanje slobodnih ekonomskih zona. Mi imamo 15 tih zona u Republici Srbiji, neću govoriti o velikim gradovima kao što su Beograd, kao što su Kragujevac, Kruševac, itd, znači, govoriću o slobodnoj zoni koju imamo u opštini Priboj, koja se pokazala kao efikasno rešenje gde smo od jedne doline gladi napravili jednu prosperitetnu opštinu, naravno kolega koji dolazi iz te opštine Krsto Janjušević je svakako jako zaslužan i mi smatramo da bi možda o ovom rešenju trebali da razmislimo i da vidimo da li ono može da se implementira u nekom kraćem vremenskom periodu da Novi Pazar i Prijepolje dobiju slobodnu ekonomsku zonu. Znači, podsetiću građane da je promet u tih 15 slobodnih zona u Republici Srbiji 2019. godini bio pet milijardi evra, da funkcioniše 200 kompanija i da imamo 37.000 zaposlenih. Mislim da to otprilike i bio jedan od modela gde bi mogli da rešimo problem nezaposlenosti u sandžačkim opštinama i da promenimo negativni trend. Imamo problem iseljavanja. On je prisutan u celoj Srbiji, ali ja predstavljam te opštine i želim da ukažem vama da vas upoznam i da vidimo kako u jednom partnerskom odnosu kroz dijalog da rešimo i da pošaljemo pozitivnu poruku ljudima koji na tom prostoru žive. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima premijerka, Ana Brnabić. Izvolite.
Hvala. Pre svega, želim da vam se zahvalim na lepim rečima u vezi sa našim naporima i rezultatom u borbi protiv Korona virusa. Mi zaista dajemo sve od sebe kontinuirano već od kada je otkriven prvi slučaj u Srbiji 6. marta prošle godine, ali i pre toga, kada smo krenuli u testiranje kako bi što pre, odnosno, identifikovali prvi slučaj Kovida u Srbiji. Mislim da svi treba da budemo ponosni na tu borbu. Danas je Srbija druga u Evropi po broju vakcinisanih građana. Mi smo iza Velike Britanije, sedmi u svetu, odmah iza SAD, Sjedinjene Američke Države su šeste, tako da mislim da to zaista dovoljno govori i o borbi i naporima državnog vrha, pre svega na čelu sa predsednikom Aleksandrom Vučićem, čitave Vlade Republike Srbije i svih drugih resornih i relevantnih institucija. Nastavićemo da se borimo ovako, iako zaista u tom smislu, čini mi se da ne znam kada je bilo teže vreme. Vidite i vi sami koliko je teško boriti se za vakcine, u kakvim su situacijama druge zemlje širom Evrope i širom sveta da druge države tog takozvanog regiona, Zapadnog Balkana još uvek nisu ni počeli da vakcinišu. Od tih zemalja Zapadnog Balkana jedino je Albanija počela sa 975 vakcinisanih. Dakle, izuzetno je teško i treba da smo svi ponosni na to kako se mi borimo. Ja ću ponoviti, iskoristiću ovo vreme da takođe kažem i još jednom pred građanima Republike Srbije koji prate ovaj prenos da mi sutra dobijamo još 40.000 vakcina „Sputnjik V“, već su u našem magacinu, u Rusiji večeras kasno poleće avion, sutra će sleteti oko pet časova ujutru, to je 40.000 vakcina za 20.000 ljudi, u ponedeljak dobijamo, ja sam danas rekla – 9.800, tačna cifra je 9.360 „Fajzer“ vakcina, pa onda sledeći ponedeljak još dodatne „Fajzer“ vakcine. Za sve ostalo se borimo. Danas smo imali sastanak i sa ljudima iz Kovaks mehanizma, očekujemo tu nešto u februaru. Ali, verujte mi, ja sam upravo završila sastanak sa predsednikom Vučićem pre nego što sam došla u Skupštinu, borimo se dalje za još neke vakcine, dajemo sve od sebe i nadam se da ćemo nastaviti ovako kao što smo krenuli. Hvala vam što ste pohvalili najavljeni novi paket pomoći i privredi i građanima. Mi smo u 2020. godini bili među prvih pet zemalja sveta po nivou podrške građanima i privredi. Tu je nivo pomoći došao do skoro 12% našeg BDP-a, što je neverovatno. Istovremeno je, zahvaljujući toj pravovremenoj pomoći prilično izdašnoj i žilavosti naše privrede, Republika Srbija završila i to će se pokazati i zvanično u narednih nekoliko meseci, kada i evropska statistika pokaže sve te brojeve. Videće se da je Srbija završila na prvom mestu po ekonomskim pokazateljima u ovako teškoj godini, 2020. godini, tako da se ja nadam i očekujem da će ove nove mere podrške i privredi i građanima dati iste rezultate. Paralelno sa tim čini mi se da treba da se ponosimo time što Srbija ostaje jedan od svetskih lidera u privlačenju stranih direktnih investicija i, uprkos ovakvim privrednim izazovima u čitavom svetu, strane direktne investicije u Republici Srbiji se nisu smanjivale, odnosno nijedan strani investitor koji je planirao investiranje u Republiku Srbiju nije odustao. Zato smo mi uspeli tokom kovid krize prošle godine da otvaramo nove pogone, da počnemo gradnju nekoliko fabrika među kojima je svakako jedna od najvažnijih japanska investicija „Tojo tajers“ u Inđiji. Kada japanski investitori investiraju u jednu zemlju u doba tako velike svetske krize, kao što je ova kovid kriza, onda to govori mnogo o toj zemlji i onda zaista sve zemlje i svi investitori obraćaju pažnju na tu zemlju i to ćemo nastaviti. Ja očekujem u narednih nekoliko nedelja da imamo još neke dobre vesti za građane Republike Srbije. U tom smislu se zaista trudimo da strane direktne investicije dovodimo u sve krajeve Republike Srbije, uključujući tu i Novi Pazar, i Tutin, i Sjenicu, i Prijepolje, dakle, i sve te opštine. Prvi preduslov je, naravno, i infrastruktura. Zbog toga mogu da kažem da mi je drago što smo mi krenuli u izgradnju puta Novi Pazar – Tutin. Ukoliko se ne varam, taj put treba da se završi do kraja ove godine ili sredina 2022. godine i to će zaista promeniti u mnogome perspektivu ovog kraja. Pozivam vas da zajedno sednemo i da vidimo koje su mogućnosti za otvaranje slobodne ekonomske zone. To je u Priboju između ostalog dalo zaista jako dobre rezultate, ali kažem između ostalog sa mnogo nekih drugih stvari koje smo uradili zajedno, pa hajde da vidimo, ako postoje mogućnosti, možemo, ali do tada paralelno sa izgradnjom infrastrukture koja je u toku, gde smo mi imali početno inicijalno kašnjenje, pre svega zbog nekih nejasnoća i kašnjenja u usvajanju urbanističkog plana ako se ne varam u opštini Tutin. Sada to zaista ide dobrom dinamikom. Zadovoljni smo. Nastavlja se bez pauze, tako da očekujemo da i to završimo. Hajde zajedno da obratimo pažnju na domaće investicije, na privredni savet opština, ukoliko ih nema, da ih osnujemo, da vidimo šta dodatno možemo da uradimo za postojeće investitore i u okviru ovih mera podrške privredi koje Vlada Republike Srbije zajedno sa predsednikom Aleksandrom Vučićem sada priprema i koje ćemo i zvanično predstaviti uskoro, ali moja vrata su vam uvek otvorena da vidimo šta možemo da uradimo zajedno. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Samir Tandir. Izvolite.
Hvala predsednici Vlade. Sledeće moje pitanje odnosi se, pošto je turizam velika razvojna šansa i Srbije i svih naših krajeva i delova naše zemlje, kolika su ulaganja u oblasti turizma konkretno za projekte Sandžačke opštine? Pitanje za ministra za rad, boračka i socijalna pitanja - zašto učenici srednje verske škole medrese i drugih verskih škola nemaju pravo na dečiji dodatak i zdravstvenu zaštitu i da iskoristim ovu priliku da taj važan segment života, taj problem kroz jedan dijalog rešimo. Što se tiče turizma, hoću da vas podsetim da sandžačke opštine imaju veliki prirodni kulturni potencijal koji je potpuno neiskorišćen. Kada govorimo ovom ekonomskom razvoju, svakako je turizam jedna od šansi koju možemo da iskoristimo uz sve ovo što smo govorili o slobodnim ekonomskim zonama. Znači, ne možemo da držimo jaja sve u jednoj košari, već da vidimo da idemo na više nekih ciljeva da bi trajno rešili problem nezaposlenosti. Hoću da podsetim da je predsednik države u okviru obrazlaganja plana razvoja Srbije 2020-25 spomenuo Kamenu Goru kod Prijepolja kao jednu od tih tačaka razvoja, pa me zanima šta se planira, dokle se stiglo i kakve su ideje itd? Takođe bih apelovao na predsednicu Vlade da vidi malo sa Javnim preduzećem „Skijališta Srbije“ da vode nešto što bi mi nazvali društveno odgovorno poslovanje. Svaka čast, imamo razvoj naših zimskih turističkih centara. Međutim, moramo da posvetimo pažnju tim manjim centrima kao što su Jabuka i Komaran kod Prijepolja, Zlatar kod Nove Varoši i Ski centar Žari kod Sjenice. Znači, osim tog profita koji se ostvari, svaka čast, mi smo ponosni na naše zimske turističke centre, međutim hajde da vidimo u tim manjim opštinama, kao što je, na primer, i opština Svrljig u istočnoj Srbiji, da vidimo da pokrenemo neke centre koji su u bivšoj Jugoslaviji bili poznati kao pionirski centri. Mislim da tu postoji veliki potencijal i hajde da vidimo kako da ga iskoristimo. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima Tatjana Matić. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsedavajući. Poštovana predsednice Vlade, poštovani članovi Vlade, poštovani poslanici, poštovani poslaniče, kada je u pitanju ulaganje iz sektora turizma u sandžačku oblast, ja moram da kažem da je poslednjih šest godina primetno značajno veće ulaganje u ovu oblast pre svega kroz različite projekte koje smo finansirali, a gde su uglavnom lokalne samouprave iz tih krajeva aplicirale za projekte. Moram da kažem da je upravo sada u toku konkurs i u budžetu Republike Srbije Ministarstvo turizma je odvojilo 600 miliona dinara za različite projekte u oblasti infrastrukture u turizmu i nadamo se i već imamo prve pristigle prijave iz opštine i Priboj i Prijepolje i Novi Pazar, naravno. Napomenula bih da jedna od važnijih stvari prilikom ovih velikih infrastrukturnih projekata koje ste vi spominjali jeste, pre svega, izrada projektno-tehničke dokumentacije. Ono sa čim smo se često do sada suočavali to je bio jedan veliki posao koji smo uspeli zajedno sa lokalnim samoupravama uz ogromno zalaganje i edukaciju negde i sa Ministarstvom za državnu upravu i lokalnu samoupravu, a negde sa bilateralnim donatorima pre svega da izvršimo jednu vrstu edukacije u vezi sa načinom i procedurom koja je neophodna da se ispoštuje da bi određeni projekti mogli da dobiju i konkurišu i da dobiju sredstva od resornog ministarstva, ali i sredstva od bilateralnih donatora, jer, između ostalog, kao što znate, razvojne agencije Republike Turske i drugih međunarodnih donatora su dosta zainteresovani i već su realizovali neke projekte u tom regionu u prethodnom periodu. Osvrnula bih se, takođe, konkretne iznose za ove oblasti i za ove opštine mogu vam naknadno dati za period od prethodnih šest godina. Kada govorimo o Javnom preduzeću „Skijališta Srbije“ i o potencijalima u turizmu u oblasti Nove Varoši, rekli ste Jabuka, i drugim mestima, mi smo potpuno saglasni sa tim da i manje lokalne turističke destinacije imaju svoju razvojnu šansu i mi ih nismo zaboravili i zajedno i sa Javnim preduzećem „Skijališta Srbije“ radimo na tome, ali i postoje određeni standardi i hoću da kažem da ne treba mešati „Skijališta Srbije“ sa ovom vrstom turističke delatnosti. Da biste mogli uopšte da dobijete status skijaškog centra, postoje određeni standardi i preduslovi koji se moraju ispuniti. Ova manja mesta, naravno, takvu vrstu kapaciteta nemaju, ali mogu biti ono o čemu ste vi pričali, nekakvi pionirski centri, odnosno gde se može razvijati jedna specifična vrsta turizma, možda usmere na više, na razvojnog omladinskog turizma i gde se mogu ti potencijali maksimalno iskoristiti i za razvoj lokalne zajednice i za dodatni ekonomski napredak u tom kraju. Napominjem još jednom da zajedno sa lokalnim samoupravama takve projekte ćemo finansirati i uloga i značaj lokalnih samouprava je ključna u realizaciji ovakvih projekata. Zahvaljujem se.
Hvala. Da li neko od članova Vlade još želi? Reč ima narodni poslanik Samir Tandir.
Naša politika jeste politika pomirenja. Kreator te politike i lider naše stranke je akademik Muamer Zukorlić. Da bi uspostavili trajnu stabilnost na Balkanu neophodan je dobar, suštinski dobar odnos između dva naroda, između bošnjačkog i srpskog, srpskog i bošnjačkog i čitava ova ideja i ovaj razgovor je usmeren prema tome, da sve građanke i građani koji u Srbiji žive osete da vodimo računa o njima, da zaista brinemo o njima i da su Vlada, parlament i sve druge institucije njihov servis i da treba da ih dožive kao svoje i zato nam je jako važna ta ekonomska agenda i da ti ljudi u Priboju, u Prijepolju, u Varoši, u Tutinu, u Sjenici osete ekonomski boljitak, da mogu da nađu posao, da ne idu, jer iz svakog grada i u Srbiji, ali i u Sandžaku, to znam pouzdano, imamo autobuske i kombi linije prema najvećim centrima zapadne Evrope. To nam ne treba i moramo da preokrenemo taj trend i zato su nam neophodna ulaganja i investicije. Hvala, predsednici Vlade i ministrima na odgovoru.
Hvala. Pošto se ministarka Darija sada javila, samo da još jednom proceduru pojasnim. Članovi Vlade mogu da se javljaju kada neko postavi pitanje prvi i drugi put, posle trećeg više nema odgovora. Idemo dalje, a vi odgovorite na to što su vas pitali kada se javite sledeći put, povodom nekog drugog pitanja. Reč ima narodna poslanica Nadije Bećiri.
Hvala. Gospodine predsedniče, članovi Vlade, dame i gospodo narodni poslanici, kao što smo više istakli, jedan od najtežih problema sa kojim se suočavaju mladi Albanci Preševske doline jeste pitanje nepriznavanja diploma koje oni stiču tokom akademskih studija na univerzitetu na Kosovu. Od 2008. godine trinaest je generacija mladih čije se diplome ne priznaju, te se ovim mladim ljudima oduzima svaka mogućnost za zapošljavanje i doprinos u sredini u kojoj žive, a naša opština polako ostaje bez potrebnih kadrova. Ovo je pitanje kojim je tokom svih ovih godina mnogo šta rečeno, ali nažalost ništa nije urađeno. Prvo je Ustavni sud Republike Srbije proglasio neustavnom jednu uredbu Vlade o priznavanju diploma sa Kosova, a nova Uredba o posebnom načinu priznavanja diploma sa Kosova iz 2014. godine nikada nije stupila na snagu i nije proizvela nikakav pozitivan ishod. Dakle, ovo je pitanje koje je obuhvaćeno tokom tehničkog dijaloga između Prištine i Beograda i koje se godinama odvija bez rezultata. Koliko je ovo pitanje važno i da zahteva adekvatan tretman može se pokazati i primerom njegovog obuhvatanja u Vašingtonskom sporazumu iz septembra 2020. godine. U članu 6. tog sporazuma se kaže da će obe strane priznati školske diplome i druga uverenja. Međunarodni sporazumi na osnovu Ustava Republike Srbije proizvodi obaveze kao i domaći zakoni. Zato mislim da je neophodno i da je krajnje vreme da se nešto preduzme po ovom pitanju od koga zavisi sudbina velikog broja mladih ljudi, ali i potrebe za mladim kadrovima za kojim imaju potrebe naše nerazvijene opštine. Poštovani članovi Vlade, moje pitanje je za predsednicu Vlade Republike Srbije – da li će i kada biti rešeno pitanje priznavanja školskih diploma i drugih sertifikata koje mladi ljudi iz Preševske doline stiču na Kosovu tokom akademskih studija? Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima predsednica Vlade, Ana Brnabić.
Hvala. Daću vam kraći i duži odgovor. Kraći odgovor – biće rešeno čim mi budemo imali adekvatnog sagovornika u privremenim institucijama u Prištini, a koji je spreman da o tome razgovara ozbiljno, da pravi kompromise i da dođemo do rešenja koje bi bilo u interesu mladih ljudi. Daću vam sada i duži odgovor. Dakle, Republika Srbija kao zemlja zagledana u budućnost, kao zemlja koja teži regionalnoj stabilnosti, povezivanju, poverenju i, kao što je i sam predsednik Republika Aleksandar Vučić hrabro rekao, istorijskom pomirenju između Srba i Albanaca, takođe insistira na rešavanju ovog pitanja već dugi niz godina. Bez obzira na sve sporazume, bez obzira na medijaciju EU, bez obzira na podršku SAD, mi mislim da je ovo u interesu svih mladih ljudi u ovom regionu i da je dobar korak u pravom smeru. Zbog toga, kažem ponovo, bez obzira na sve potpisane sporazume za koje se slažem da treba da se implementiraju, ispune, stalno apelujemo na to, mi smo ovo uključili u okviru Mini Šengen inicijative koju je pokrenuo predsednik Republike Aleksandar Vučić, koju je podržao i premijer Republike Albanije Edi Rama, koju je podržao premijer Severne Makedonije Zoran Zaev. Dakle, ovo pitanje je jedno od osnovnih pitanja u okviru Mini Šengen inicijative. Pozvali smo sve ostale, uključujući i privremene institucije samouprave u Prištini da se priključe Mini Šengen inicijativi da bi zajedno gradili bolju budućnost za mlade ljude u ovom regionu. Nažalost, privremene institucije samouprave u Prištini se nisu odazvale još uvek na ovaj poziv ni nas, pa, na kraju krajeva, ni Republike Albanije, što dovoljno, ja mislim, nažalost govori o tome koliko su spremni da razmišljaju o budućnosti za mlade ljude. Vrlo lako bi ovo rešili u okviru Mini Šengen inicijative. Pored ovoga, kao što ste i sami primetili, to je istina, ovo je pitanje pokrenuto i u okviru Berlinskog procesa. Sa naše strane, sa strane naše Radne grupe koja učestvuje u ovome imali ste ne samo punu saradnju, već smo mi bili ti koji su predvodili ovaj proces i dali standarde, predloge kako ovo može da se prevaziđe i bili tu da stalno tražimo nove i nove načine da rešimo ovo pitanje. Nismo naišli ni mi, ni ljudi u Briselu i oni koji učestvuju u Berlinskom procesu, na adekvatne ni odgovore, ni spremnost od strane privremenih institucija u Prištini. Ovo je takođe i deo Vašingtonskog sporazuma i jedna od stvari koju ne samo da mi nismo imali protiv, nego je realno deo naše inicijative, tako da mi od toga ne samo ne bežimo, nego mi na tome insistiramo. Ali, opet, za svaki tango je potrebno dvoje. Dakle, čim bude postojala spremnost, dovoljna hrabrost i neka vizija od strane privremenih institucija u Prištini, ovo može da se reši u roku od 24 časa, čini mi se. Hvala vama što ste rekli da sporazumi, pa ste spomenuli Vašingtonski sporazum, moraju da se sprovode. Molim vas, imate dobru saradnju, dobru komunikaciju sa političkim liderima u Prištini. Apelujte na njih da se implementiraju sporazumi. Pre svega, prvi Sporazum o normalizaciji između Beograda i Prištine, tzv. „Briselski sporazum“. Apelujte na ljude u Prištini, na političke elite da implementiraju svoje obaveze iz Briselskog sporazuma. Time ćemo pomoći svima nama, a najviše mladim ljudima na ovim prostorima. Dakle, Zajednica srpskih opština je preduslov daljih razgovora ako želite da imate ozbiljne strane.
Reč ima narodna poslanica Nadije Bećiri.
Poštovana, samo sam postavila pitanje zašto bi Kosovo bilo krivo za nepostojanje prava albanskih koji žive u Srbiji? Ja sam poslanica u Republici Srbiji, nisam u Kosovu i hoću da branim svako svoje pravo za moje građane, a naročito za mlade ljude kojih svaki dan imamo odliv iz te opštine. Hvala.
Reč ima premijerka. Izvolite.
Hvala vam. Potpuno se slažem sa vama, još jednom. Dakle, AP Kosovo i Metohija nije kriva. Kosovo nije krivo za ovo. Krive su privremene institucije samouprave u Prištini, politička elita u Prištini, koja mora da sedne i da se dogovori sa nama kako se tretiraju diplome i sa Univerziteta u Prištini, izmeštenog u Kosovsku Mitrovicu dok se ne reši situacija u našoj AP, pa onda principom reciprociteta da se rešavaju i sve ostale diplome. Dakle, jako jednostavno, čini mi se, potpuno logično u skladu sa svim, čini mi se, normalnim svetskim principima. Kosovo nije krivo. Autonomna pokrajina Kosovo i Metohija u tom smislu apsolutno nije kriva. Krive su privremene institucije samouprave u Prištini, koje nemaju dovoljno hrabrosti, nemaju dovoljno vizije i nemaju dovoljno ozbiljnosti da rešavaju pitanja koja se tiču svakodnevnog života građana na ovim predelima. Hvala.
Da li poslanica Bećiri želi još reč? (Nadije Bećiri: Ne, hvala.) Zahvaljujem. Narodni poslanik dr Muamer Bačevac. Izvolite.
Od famozne reforme pravosuđa koja se desila 2010. godine u našoj državi, počinju problemi pravosudnih organa u Sandžaku. Naime, tada su ukinuti sudovi u opštini Tutin i opštini Sjenica i to je iskorišćeno da se smanjuje konstantno i drastično broj sudija i tužilaca, ali su brojevi predmeta iz godine u godinu drastično rasli od 10 do 20%. Ovaj problem je delimično rešen 2014. godine kada se ponovo osniva i formira Osnovni sud u Sjenici koji danas bivstvuje i u kojem danas radi pet sudija. Svi kriterijumi za postojanje osnovnog suda u opštini Tutin danas postoje. Mislim na one kriterijume koje je odredilo pravosuđe i moram reći da nije pravedno da jedna od najvećih opština u našoj Republici, sa 31.155 stanovnika iz popisa iz 2011. godine, znači 31.155 i koja je istovremeno i pogranična opština, nema svoj osnovni sud, dok neke opštine, uzeću na primer Petrovac na Mlavi, koji je, reći ću, manji od jedne mesne zajednice u Tutinu, takav sud ima. Trenutno, sudije iz Novog Pazara putuju za Tutin i mogu da kažem da je to u ovim zimskim danima jako rizično i problematično. Sudska jedinica u Tutinu ima svoju sudsku zgradu u kojoj je do 2010. godine bio smešten sud i opštinsko tužilaštvo, tako da ne bi bilo nikakvih finansijskih izdataka, već bi se, naprotiv, oni smanjili obzirom da sudije iz Novog Pazara ne bi primali nadoknadu za putovanja. Sa druge strane, zaista bi se jako izašlo u susret građanima koji žive u ovoj opštini, koja je jako razuđena, jer danas građani koji žive na Pešteri moraju zbog najjednostavnije situacije da putuju u Novi Pazar i to iziskuje i finansijske troškove i sve druge troškove. Tako da želim zbog svega navedenog, jedne realne potrebe, da zamolim ministarku pravde, Maju Popović, da inicira vraćanje, tj. ponovno uspostavljanje osnovnog suda u Tutinu. Eto, da nam date komentar na to.
Izvolite, ministarka Maja Popović.
Poštovani predsedniče, poštovani narodni poslanici, ja moram da odgovorim na ova pitanja tako da kažem da pravosuđe ne pravi kriterijume, prave ih zakoni, predviđeni su tim zakonima. Upravo prvog januara 2014. godine donet je Zakon o sedištima i područjima sudova i javnih tužilaštva koji je počeo tog dana da se i primenjuje i kriterijume za određenje i pravljenje mreže sudova i javnih tužilaštva su sledeći: Pokrivenost teritorije na kojoj se prostire nadležnost suda, nivo organizovanja lokalne samouprave u kojoj se nalazi sedište suda, broj stanovnika i geografski položaj, troškovi dolaska i odlaska sa rada nosioca funkcije, prateće sudsko i tužilačko osoblje, broj predmeta, zavođenje pismena u sudskoj jedinici i razvođenje glavnog upisnika. To su egzaktni podaci koji se utvrđuju brojevima. To su promenljive kategorije koje se s vremenom menjaju i svakako VSS za sudove kao i DVT za tužilaštva, to iz meseca u mesec prati. Postoji radna grupa u okviru tih organa i svakako ćemo imati u vidu ovaj vaš predlog. Smatram svaki vaš predlog konstruktivnim i zajedno ćemo se zabaviti tim ciframa u narednom periodu. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima poslanik Bačevac.
Hvala vam. Upravo ste vi dali najbolje argumente. Sve ovo što ste pobrojali, što su kriterijumi, opština Tutin zadovoljava, verujte mi. Meni je drago što imamo kvalitetnog sagovornika, mislim konkretno na vas. Znam da želite da rešavate probleme u pravosuđu koji su nagomilani. Nastaviću i dalje. Reći ću nešto i o tužilaštvima. Osnovno tužilaštvo u Novom Pazaru trenutno od predviđenih osam zamenika ima pet, obzirom da je šesti, koji je donedavno radio, otišao u penziju, a jedan je preuzeo mesto predsednika tog Osnovnog suda. Moram da vam kažem da danas postoje ozbiljni problemi zbog toga što ovo naše tužilaštvo pokriva i Tužilaštvo u Tutinu i Tužilaštvo u Sjenici. Imamo velike probleme jer imamo veliki broj predmeta. Mogu da vam kažem da godišnje imamo oko 5.000 predmeta u Novom Pazaru. To je jednako sa brojem predmeta koje ima npr. Kraljevo. Ono ima 11 zamenika tužilaca. Drugo, jako je dobra stvar što je u Sjenici otvoren Osnovni sud. Moram da vam kažem da u Tutinu postoji duplo veći broj predmeta, što je osnova za formiranje novog suda. Svakako moram da vas podsetim da je 2016. godine Državno veće tužilaštava formiralo je jednu radno telo čiji je zadatak bio da utvrdi realne potrebe javnih tužilaca u Republici Srbiji i da je članica tog tela bila i tadašnja ministarka. Prema tadašnjoj analizi, imajući u vidu sve kriterijume, Osnovno javno tužilaštvo u Novom Pazaru, ponavljam Osnovno javno tužilaštvo u Novom pazaru, koje ima najviše posla, bi trebalo, da umesto dosadašnjih osam, a ono ima pet, ima 14 zamenika, što bi bila mesečna norma izjednačena sa nekakvim standardima koji postoje kod vas. U Višem javnom tužilaštvu mogu da kažem da je situacija nešto bolja, značajno bolja iako nisu popunjeni svi kapaciteti. Trebalo bi da ima pet zamenika, a ima ih tri, ali oni dobrom organizacijom i jednom angažovanošću zadovoljavaju potrebe. Tu opet moram da vas pozovem, zamolim, sugerišem da porazmislite o opravdanosti vraćanja javnih tužilaštava u opštine Tutin i Sjenica. Vi znate koliko ja imam želju da ojačamo institucije države. Ja mislim da je to najbolji vid i najbolja brana odbrane naše države u svim njenim delovima. To vraća poverenje građana u ovu državu. Građani imaju utisak i stiču utisak da država brine o njima. Ona zaista brine. Moramo na svaki način da iskoristimo ovo i da pokušamo da ojačamo ove institucije, pogotovo ukoliko su one rubne, raštrkane, kada bi imenovanje dva tužilaca moglo da reši veliki problem, a nema ministarstvo neke ekonomske gubitke, već može da ostvari čak i prihod na tom polju.
Hvala vam. Da li ministarka želi nešto da kaže? Izvolite. Pošto imate pravo na još jedan krug, pa zato.
Zahvaljujem vam se i na tom tom predlogu, ali vi ste napravili paralelu sa Kraljevom. Međutim, u Kraljevu ima posebno koruptivno odeljenje, zato ima veći broj tužilaca. Čak smatram da u Kraljevu mali broj tužilaca imajući u vidu specifičnost teritorije, specifičnost tih postupaka koji se u Kraljevu sprovode. Svakako, nama je premijerka dala, što bi rekli, zeleno svetlo da razmislimo o mreži i tužilaštva i sudova, a sve u cilju što bržeg i kvalitetnijeg rešavanja sporova. Tako da, svakako se razmišlja o novoj mreži i tužilaštva, odnosno pojačavanju kvaliteta i kapaciteta tužilaštva, posebno koruptivnih odeljenja, kao i mreže i povećanje broj sudova. Hvala.
Zahvaljujem. Poslanik Bačevac.
Na kraju želim da kažem da je jedan od velikih problema u našem društvu nasilje u porodici, pre svega nasilje nad ženama i zakoni koje smo kreirali i doneli. Na prvom mestu mislim na Zakon o sprečavanju nasilja u porodici daje rezultate. Posebno mesto ima taj multisektorski pristup i saradnja svih nadležnih organa. Prema podacima koje sam uspeo na sastanku sa ministarkom pravde 26. januara da dobijem očigledno da postoji ogromno angažovanje Ministarstva pravde, tužilaštva i sudova u primeni ovog zakona. Svakako da je naš zajednički cilj i cilj Narodne skupštine Srbije, Odbora za ljudska i manjinska prava, nulta tolerancija i nasilje. Ja bih voleo kada bi vi imali priliku da nam prikažete statistiku i koliko je zaista mnogo uradilo vaše ministarstvo i pravosudni organi na sprečavanju nasilja i preventivnom delovanju na tom polju u našoj zemlji, obzirom da, čini mi se, javnost malo zna o tome, ali videli smo na ovom skorašnjem primeru ugrožavanja, slučaj Aleksić, da je država brzo reagovala. Započet je sudski proces i mislim da vaše ministarstvo dobro radi na tom polju. Za nas je jako važno da osnažimo i zaštitimo žrtve nasilja. Apsolutni prioritet je da se žrtvama pruži sigurnost i podrška. Naravno, sa druge strane potrebno je da se računa i o prezumciji nevinosti i da se ne vrši pritisak na pravosudne organe u procesu dolaska do pravde i istine, što je naš vrhunski cilj. Ako bi mogli da nam date komentare ili neke podatke bilo bi mi jako drago, obzirom da sam od strane vašeg ministarstva kao predsednik Odbora za ljudska i manjinska prava zaista naišao na dobar odgovor i na otvorenost za kvalitetnu saradnju, da rešavamo ovaj krucijalni problem koji je aktuelan u državi.
Zahvaljujem. Narodni poslanik Dragan Marković Palma.
Poštovani članovi Vlade, dame i gospodo, ministri, narodni poslanici, moje prvo pitanje je vezano za vakcinu. Siguran sam da ste i vi čuli da su priče da mladi ljudi ne treba da prime vakcinu, oni koji žele da prave porodicu iz razloga što ne znam neka od vakcina nije dobra pa da informišemo građane da li je to istina. Siguran sam da nije. Mnogo je drugačije kad neko stručniji od mene to kaže. Drugo pitanje je za ministra poljoprivrede. Imajući u vidu da cena žive stoke, to sam pre neki dan govorio, ali nisam dobio konkretan odgovor, za prasad je opala skoro 60%, za tovljenike 70%, da li vi možete da date preporuku poljoprivrednim proizvođačima šta da proizvode oni ove 2021. godine? Da li može da dobije poljoprivredni proizvođač subvenciju na ono što mu pripada, što je dobijao kao pomoć za proizvodnju po hektaru i na osnovu žive stoke koju čuvaju i čime se bave poljoprivredni proizvođači? Imajući u vidu da su penzije poljoprivrednim proizvođačima male, pa da se ljudi i dalje bave poljoprivredom, naravno nije ova vlast kriva zato što su male penzije, bila je startna osnova mnogo mala poslednjih šest, sedam godina, imam pitanje za ministra vojnog – šta je motiv i šta je prethodilo da postoji predlog da se ponovo uvede obavezujući vojni rok imajući u vidu da smo mi država koja ima profesionalnu vojsku? Neću reći šta ja mislim o tome, ali želim da mi ministar odgovori – da li će to biti realizovano onako kako smo čuli u medijima ili su to samo prazne priče?
Zahvaljujem. Ministar Lončar ima reč.
Poštovani predsedniče, uvaženi narodni poslanici, mislim da je ovo prilika da zamolim sve odgovorne ljude u Srbiji, a mislim da ih ima dosta, suviše dugo traje i ova korona i sva priča o koroni i stanje u kome se nalazimo i borba koju vodimo da stvarno nema potrebe da govorimo o stvarima koje nisu potkrepljene činjenicama i za koje možemo da kažemo najblaže rečeno da su rekla kazala. Država, resor ministarstva, Vlada, predsednik, prvi bi mi izašli i rekli da postoji neki problem, da vakcina može da izazove neke posledice ili da nije dobro da je primi neko. Da ne ulazimo u te teorije. Kad vam neko nešto kaže da nešto utiče na, recimo na trudnoću, na bilo šta drugo ili ne može da se primi iz nekog razloga, krajnje je jednostavno, samo tražite da vam pokaže gde je i kada je to dokazano, ko je to objavio, ko stoji iza toga. Evo, ja vas eto samo toliko molim. Ko god šta da vam kaže za vakcinu ili za neki lek ili za bilo šta drugo, samo tražite da vam potkrepi činjenicama onim da je urađena studija na tome, da je to objavio, ne znam, ozbiljan medicinski časopis ili da je to prihvaćeno u nekoj drugoj državi ili da se tako gleda. Jedino tako možemo da izađemo iz ovoga i da ne pravimo sebi još veće probleme od onih koje imamo i da dovodimo građane u zabludu i ono što jeste. Ja mislim da je to jedini način. Ako se budemo ponašali najbrže ćemo izaći iz svega ovoga i ostati bukvalno zdraviji i sposobniji da nastavimo dalje. Još jednom vas molim za to. Hvala vam.
Hvala. Potpredsednik Vlade, ministar Nedimović.
Poštovani narodni poslanici, poštovani gospodine Markoviću, neki dan smo, tačnije prekjuče na jednu sličnu temu vodili diskusiju, a jako je važno zbog javnosti, to ste potpuno u pravu, da ukažemo na činjenice koje se danas nalaze na tržištu u oblasti stočarstva. Konkretno u oblastima koje ste vi pitali, a ja ću proširiti, ako mi ne zamerite i na ostale delove stočarstva. Jako je važno zbog ljudi koji ovo gledaju i koji se bave ovim poslom, jer stočarstvo je najteži deo poljoprivrede, to su ljudi koji najčešće moraju da rade bukvalno svaki dan i ujutru i uveče i ponekad ih često zanemarujemo i ne stavljamo ih u prvi plan u oblasti poljoprivrede iako bi oni tu stvarno trebali da budu. Ja samo moram da kažem zbog javnosti da Vlada Republike Srbije u budžetu koji se tiče podsticaja, 70% sredstava sigurno izdvaja za Sektor stočarstva. Naravno novca nikad nije dovoljno. Tog novca je tri puta više nego što je bilo pre osam ili devet godina i to je jako važno reći. Ali, u ovom trenutku to je 53 milijarde dinara ukupno na razdelu Ministarstva poljoprivrede, ali kako BDP bude rastao, a raste izuzev ove 2020. godine zbog svih problema koji su vezani sa koronom, kada smo imali minimalan pad u odnosu na sve druge evropske zemlje, tako i budžet Ministarstva poljoprivrede a samim tim i Sektor za zvanje stočarstva će rasti. Ali, da se vratimo na konkretne stvari. Potpuno ste u pravu, prošle godine u ovo vreme možda malo pre toga, prasad su bila negde oko 400 dinara, 380 do 400 dinara. Takva su bila kretanja na svetskom tržištu, a onda se desi jedan neverovatan poremećaj, to je sa pojavom opet gle, jednog virusa, afrička kuga svinja na prostoru Nemačke i došlo je do neverovatnog loma na tržištu u sektoru svinjarstva. Zašto loma? Pre svega zbog Kine, jer Kina je najveći potrošač ove vrste mesa na čitavoj planeti. Mi isto iz razloga kao i mnoge evropske zemlje ne može da izvozimo na prostor Kine zbog ove afričke kuge svinja, ali moram samo zbog javnosti da kažem da smo mi ovu afričku kugu svinja uspeli da suzbijemo i svedemo je na granične oblasti u piratskom, zaječarskom i borkom okrugu. Javnosti radi, to je prostor gde mi nemamo toliku populaciju ove vrste stočnog fonda. Ne daj Bože, sada ja ovde kao crni gavran, da nam se to desi na prostoru Mačve i prostoru Srema, jer nam je tu glavni kapacitet. Ne izuzimajući ostale krajeve Srbije, ali pričam vam po ciframa. Važno je ono što kažu brojevi. Činjenica je da su prasad u to vreme bila 380 do 400 dinara, da su u jednom trenutku pali na 230 dinara i da je to bio potpuno neisplativ biznis, ali u ovom trenutku trendovi su takvi da je cena ka gore i očekujem da vrlo brzo dođemo do cifre od 270, 280 dinara, da se vratimo na tovljenike. Ne rade svi na farmama uzgoj krmača, samim tim i proizvodnju prasadi, nego je gomila ljudi koja se bavi isključivo tovom. U zadnjih nekoliko godina imali smo sasvim pristojnu prosečnu cifru ako gledamo godišnji prosek. Ta cena se kretala između 157 dinara, kolika je bila 2014. godine do tamo 2019. godine kada je to išlo do 167, 170 dinara. Složićete se svi vi koji se bavite ovim poslom, koji se razumete, vi, gospodin Rističević i gomila ljudi koji su u ovom parlamentu na neki način u kontaktu sa ljudima koji se bave ovom vrstom stočarske proizvodnje, a isto tako i koji upravljaju nekim prostorima gde je poljoprivreda kao dominantna delatnost. To su bile dobre cifre. Na sve to, Vlada Republike Srbije je za svako grlo, svakog tovljenika davala po 1.000 dinara, bez obzira jel cena bila 190 ili 140. Sada će neko naravno da kaže - pa gde je tu ekonomska logika kad imate nisku cenu da dajete istu subvenciju i kada imate visoku cenu da dajete tu istu subvenciju. Nama je cilj bio da se ovaj deo stočarske proizvodnje maksimalno podigne. Nemojte zaboraviti da pre 100 godina i pre 200 godina ova vrsta stočarske proizvodnje je u ovu državu sa jedne strane dala dovoljno finansijskih sredstava da može da izvojeva svoju nezavisnost, a sa druge strane da bude respektabilan faktor na ovom prostoru. Pričam pre svega o onom carinskom ratu koji je bio početkom 20. veka. Sada, kakvi su trendovi u ovoj vrsti stočarske proizvodnje? Cena tovljenika u ovom trenutku je 130 do 135 dinara u zavisnosti od prostora na kome se nalazimo. Ako je udaljenije mesto od klanice to može ići pet dinara niže, ali trendovi su takvi da očekujemo da u narednih dve do tri nedelje će cena ići 10 do 15 gore. Tada dolazimo do cifre od nekih 145, 155 dinara kada možemo da kažemo, nadam se da ćete se složiti sa mnom, da malo odahnemo i da kažemo da je to neka cifra koja je dovoljna za proizvodnju u zavisnosti od vrste tehnologije koju primenjujete. Zašto se ovo sve dešava? Zašto se dešavaju poremećaji? Neko će reći, pa da imamo visoke cene inputa u smislu kukuruza, soje, ostalih neophodnih hraniva, a sa druge strane imamo nisku cenu žive stoke. Samo ću reći jednu stvar, da smo prošle godine imali rekordne prinose i u oblasti kukuruza, a imali rekordne cene. To je jedna od neverovatnih godina koja se retko dešavaju za razliku, čini mi se, ako mi dozvolite, da ne pogrešim, 2017. godine kada smo imali sušu, nešto nižu proizvodnju, a isto tako imali i niske cene. To je definitivno nešto što se dešava. Tako da sa aspekta inputa njih ima dovoljno. Želeo bih samo zbog javnosti da kažem, nećete mi zameriti, ovo nema veze sa stočarstvom, ima veze sa ratarstvom, neće biti nikakve zabrane izvoza kukuruza. Kukuruz u ovom trenutku ima neverovatnu cifru i potpuno je prirodno da našim ratarima, da našim skladištarima, mlinarima, svima koji se bave ovim poslom, omogućimo da zarade neki novac. Samo primera radi, u ovom trenutku neke zemlje koje su najveći svetski proizvođači pšenice, kukuruza, ograničavaju trgovinu. Navešću primer Rusije. Na primer, kada je reč o kukuruzu koji je jako važno zbog ove vrste proizvodnje o kojoj ste vi pričali. Oni su uveli tzv. kvote za izvoz plus još jednu stvar koja ruši cenu na domaćem tržištu, a to je taksa za izvoz. Nije baš normalno i uobičajeno da nešto kada izvozite da plaćate, obično je prirodno da to stimulišete da izvezete, ali zbog njihovih unutrašnjih razloga oni su uveli taksu od 25, pa kasnije od 45 tona po hektaru kako bi snizili cenu ove vrste hranila za svoju stočarsku proizvodnju. Nekad je Rusija bila tržište za srpsku robu, u pogledu svinja. Danas su oni ovladali ovom tehnologijom i danas imaju oni sasvim dovoljno farmi. Moram da kažem da će jedan od prvih zadataka nakon, ja se nadam, uspostavljanja kakvog takvog režima komunikacija između ljudi naš posao biti da osvojimo tržište Dalekog istoka, pre svega mislim na Vijetnam, mislim na Indoneziju gde je ogromna potrošnja svinjskog mesa u ovom trenutku. Mi pucamo, naravno pričam pod navodnicima, na prosto i Kine, ali tu, pre svega, zavisi od njihovih administrativnih razloga, da li će nam oni to pustiti. Jednu stvar koju smo uradili prethodnih dana to je da, sećate se gomile priča o vakcinaciji od klasične svinjske kuge. To je priča koja je morila Srbiju, nije dala prostor za razvoj ove vrste poljoprivredne proizvodnje, a sa druge strane, verovatno će i koleginica Joksimović da se složi sa tim, u delu koji se odnosi na pristupne pregovore prema EU, to nam je bila jedna od kočnica u pogledima koji se odnose na poljoprivredu. Zašto je to tako bilo svih tih godina ranije ja stvarno nemam pojma, ne bih se ni upuštao u to, ali smo mi zadnjih godinu, godinu i po dana to razrešili. Prvo smo ukinuli vakcinaciju da bismo otvorili tržište EU, zatim smo uradili jednu drugu star, a to je da uradimo monitoring i mi smo aplicirali u ovom trenutku tzv. „DG Sante“ koji se bave bezbednošću hrane da nam u narednih nekoliko meseci otvore to tržište. Zašto to sve pričam? Što imate veće tržište imate veću potražnju. Što je veća potražnja imate veću cenu, možete da razvijate svoju proizvodnju. Mislim da su to jako važne stvari. Iskoristio bih priliku da kažem da smo upravo danas od Narodne Republike Kine dobili informaciju da ćemo ovih dana potpisati protokol o izvozu kukuruza na prostor Narodne Republike Kine. To je jedno od najvećih svetskih tržišta za prostor kukuruza. Znam da verovatno gomili ljudi koji slušaju ovo, prate ovo, i u ovoj sali, ovo nisu stvari koje su toliko interesantne, ali možda će se kolega pored mene koji sedi složiti sa jednom stvari da je uticaj poljoprivrede na BDP u 2020. godini bio takav da je gomilu problema koje smo imali koji su prouzrokovani koronom uspeo da neutrališe. Mi imamo već tri godine, i 2018, 2019. i 2020. neverovatan rast u poljoprivrednoj proizvodnji. Naravno, u 2017. godini smo imali sušu i to su stvari koje možete da očekujete. Godina 2021, još je rano da pričamo o tome, ali ja se nadam da ćemo uspeti da očuvamo ove pokazatelje. Što se tiče perspektiva, čuvamo naš prostor od bolesti u ovom sektoru stočarske proizvodnje. Jako je važno da nađemo kanale kojima ćemo da plasiramo tu robu, pre svega mislim u pogledu otvaranja tržišta. Još ću jednu stvar da kažem, nemojte mi uzeti za zlo, možda sam uzeo previše vremena. Neki ljudi 2009. godine, neki žuti ljudi, ne mislim u kontekstu onoga u kom je neko drugi to možda pomislio, su potpisali Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju. Mislim pre svega na žutu stranku, ne mislim na ljude, nemoj da mi neko uzme za zlo inače ću sutra, verovatno da visim po svim tabloidima.
Nemojte da se pravdate, molim vas.
Ne pravdam se, gospodine Dačiću, i nemojte mi uzeti za zlo 12 minuta i 40 sekundi. Da nastavim, ako mi date još minut, ja ću završiti. Potpišu oni Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju. Ima ono čuveno penkalo… Slažem se, sa aspekta jednog dela privrednih aktivnosti, fantastična star, dobra stvar, ali u poljoprivredi nama nije trebao veći kanal. Mi smo u tom trenutku sebe tako ukopali, da koristim taj, nemojte mi zameriti, možda neki jeftin rečnik, da smo carinske stope spustili na nula ili nešto blizu nula i otvorili svoj prostor, a pri tome nismo imali laboratoriju za bezbednost hrane koju smo otvorili pre godinu i po dana, premijerka je otvorila da bi kontrolisali kvalitet hrane, sve pustili kod nas i šta onda? Imate pritisak, sužava se prostor na kojem možete da prodate i vi nemate kud. Vi jednostavno dođete u situaciju da ne znate šta da radite. Zato su nama važna nova tržišta, zato nam je važno, sad ću reći jednu stvar koja se tiče onoga što se svaki dan nalazi najčešće u ishrani mladih ljudi, dece, to su salame, paštete, viršle. Mi tu imamo carinsku stopu nula za uvoz iz EU. Da li to neko zna? Da bismo izmenili SSP treba jedno 27 zemalja da pregovaramo svaki trenutak. To vrši… Evo neko, čujem iza mene, kaže mi, treba jedno 27 godina. Daj Bože 27 godina, brzo bismo to završili. Ali, SSP je dvostrani pravni posao. U članu 26. SSP-a piše jedna odredba koja ide nama u prilog i koju ćemo mi iskoristiti u narednim mesecima na korist naše države i na korist našeg stočarskog fonda. Hvala vam.
Hvala. Reč ima potpredsednik Vlade i ministar Nebojša Stefanović. Izvolite.
Hvala vam. Poštovani gospodine Markoviću, ono što je za nas važno je da se o ovoj temi, dakle vraćanja vojnog roka i kako se on uklapa u naš dosadašnji aktuelni profesionalni sistem, povede temeljna i ozbiljna rasprava. Meni je drago, pošto znam da vi ozbiljno pratite sve teme i naravno Narodna skupština jeste mesto da se i deo te rasprave vodi, pored naravno stručnih krugova kojima ćemo i naravno u kasnijoj fazi prepustiti našem Generalštabu, našim ljudima koji se u to razumeju, modalitete, načine, sve ono što se vezuje za stručni, profesionalni deo izvođenja. Ali, mi ovde govorimo o ideji da se, ono što je odlukom iz 2011. godine zamrznuto, da tako kažemo, da se odmrzne, da se ponovo reaktivira redovno služenje vojnog roka. Ovo je tema o kojoj dugo i vodimo raspravu da ne bismo bili neozbiljni ljudi, da odluke donosimo preko noći ili da kažu ljudi da nismo razmotrili sve aspekte. Ovo je aspekt koji iz mnogo uglova mora da se sagleda, pre svega potreba naše vojske, potreba odbrane zemlje. Iz finansijskog aspekta zato što on ima i svoju cenu i pored naravno onog novca koji bi se trošio za služenje tih mladih ljudi, to bi bile četiri generacija sa oko 2.500 po generaciji vojnika, dakle oko desetak hiljada godišnje, pored tog novca koji bi bio potreban za njihove uniforme, opremu, hranu smeštaj, grejanje, vodu, prevoz, gorivo, vozila, sve ono što je potrebno za služenje vojnog roka, mi smo razmišljali naravno i koliko bi to bilo novca. Danas smo razgovarali sa predsednikom o tome, pošto je on imao neke korisne predloge, ako bismo tim ljudima dali određeni deo novca kao platu, koliko bi to bilo i to je jedan od aspekata. Iako odluka nije doneta, ja ću vam reći zašto sam ja za to, zašto zaista iskreno podržavam vraćanje redovnog vojnog roka koji ne znači ukidanje profesionalnog sistema. Čuo sam i te neke priče. Da bi ljudima bio vrlo jasan, dakle, to ne znači da ćemo imati manje profesionalnih vojnika ili da odustajemo od profesionalnog sistema. To jeste razlog zbog čega se tako opširno i ozbiljno razmatra ova tema. Dakle, profesionalni sistem ostaje, ali mi imamo danas situaciju da nam je važno da pojačavamo snagu naše vojske, da mlade vojnike učimo vojničkim veštinama koje nisu važne samo za ono što njima treba u vojsci već i kasnije u životu, što oni mogu da postignu kroz razne vidove u vojsci. Veoma nam je važno zbog patriotskog duha naše zemlje, hoćemo da učimo naše mlade ljude i kako izgleda ponos i dika naše zemlje, što jeste naša vojska, da nauče nešto o istoriji naše vojske, o našoj patriotskoj tradiciji, da slušaju himnu svoje zemlje svakoga dana, da se vrati određena vrsta discipline i da nauče nešto što je vrlo važno i za budućnost, a to je naravno i kako se koristi oružje, kako se koriste složeni borbeni sistemi. Ono što je deo profesionalnog kadra, taj profesionalni kadar će raditi na najsloženijim sistemima, ali kao što je to nekada bilo u vosci, svaki regrut može da nauči da vozi vozilo, oklopno vozilo, može da nauči da vozi tenk, može da nauči da bude deo artiljerijskog sistema, može da bude vrlo koristan deo sistema veze, bilo šta što je važno za borbenu gotovost naše vojske. Ono što je isto važno, što isto smatram da smo možda izgubili u klasama koje smo izgubili možda ne služeći vojsku, to je aktivna rezerva. Vi znate da je aktivna rezerva do 65 godine starosti, ali ne daj bože da moramo da zovemo sutra u rezerviste nekog od 65 godina. Dakle, mi treba da imamo da se svaka nova generacija uvodi u rezervu, a kako da se uvede u rezervu ako ti ljudi nisu služili vojsku? Ti ljudi ne znaju ni kako izgleda puška. Bilo je dosta pitanja oko toga. Dakle, da li ima neko pravo na prigovor savesti? To je ustavna kategorija, ljudi imaju pravo na to, ali to ne znači da oni ne mogu da obavljaju druge dužnosti u vojsci. Ali, ja iz onog iskustva koje sam video i ranije, realno, to je mali procenat ljudi koji bi se pozvao na prigovor o savesti. Najveći deo ljudi bi služio vojsku sa oružjem u ruci. Dakle, upravljajući sa složenim sistemima, manje složenim sistemima, učeći patriotske vrednosti jačamo našu vojsku, jačamo bezbednost Srbije, jer jaka vojska je jaka Srbija. To je uvek bilo tako. Uveren sam da je mnogo bolje da se borimo da naša deca, čitao sam u novinama, video sam užasne stvari, ne znam da li je to bio razlog, ali samoubistvo ovog deteta koje je gledalo neki izazov na „Tik-Toku“, ili tako nešto. Voleo bih da naša deca i naši mladi ljudi manje vremena provode na takvim aktivnostima, a da provedu vreme učeći o čvrstini svoje zemlje, o čvrstini njenog duha, o čvrstini njene vojske i naravno da mnogo toga nauče, jer vojska je ogroman sistem u kome imate i vojno zdravstvo, koje isto mogu da prođu mladi ljudi koji su zainteresovani za to. Imate različite vrste jedinica u kojima mogu biti i regruti iz redovnog sastava, mogu doći regruti i u 63. padobransku, 72. specijalnu jedinicu posle osnovne obuke, mogu biti u raznim drugim sistemima, mogu se kasnije opredeljivati na osnovu toga i za aktivnu profesionalnu karijeru. Dakle, zato podržavam ideju vraćanja redovnog služenja vojnog roka, mislim da je to važno za našu zemlju, da je važno za našu vojsku, koja je uvek bila stub i oslonac Srbije i to naravno kada se dobro osmisli, kada plan, a već se radi javna rasprava, osmišljavaju se modeli, sagledavaju mogućnost, šta je to što možemo i da promenimo, svaka dobra ideja je dobrodošla. Ako se Srbija bude opredelila za ovu odluku, ako budemo takvu odluku doneli, mislim da će onda to biti dobro uložen novac koji će značiti da je naša zemlja jača, mladi ljudi će dobiti, čini mi se, jednu značajnu, nije tu vojska ni da uči, ni da obrazuje, ni da vaspitava, da neko ne kaže da hoću to da kažem, ali da uradi jednu vrlo važnu ulogu u njihovim životima, a i da ih nauči nešto o vojničkom pozivu, što je kroz našu istoriju pokazivalo se da je što je jača voska bila, manje su šanse bile da nas neko napadne, jer to je ključna uloga naše vojske. Vojska Srbije je tu da bude faktor odvraćanja, da niko ne pomisli da napadne Srbiju. Kada zna da Srbija ima sposobnu, modernu, dobro organizovanu i obučenu vojsku, tada su šanse da to uradi i veoma male. Zbog toga mislim da uz podršku i Narodne skupštine u toj raspravi možemo doći do najkvalitetnijeg rešenja. Rekao sam, ja podržavam tu ideju, ali naravno ta odluka nije doneta, videćemo u budućnosti sve faktore, mada iskreno mislim da bi to bio korak napred za bezbednost naše zemlje. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Dragan Marković, Poslovnik.
Hvala, ministre Stefanoviću. Gospodine Lončar, vaš odgovor mi se čini kao da ste vi odgovorili meni kao da sam ja to pitao. Da znate, ja sam mnogo dobro informisan i ova država je mnogo učinila, ne samo kada je u pitanju vakcina, već i zaštita i preventiva građana, tako da vas molim da se ispravite posle. Kada je u pitanju poljoprivreda, gospodine ministre, šta je problem? Problem je što nije opala cena u marketima za mesne proizvode i u kasapnicama. Tu je žrtva poljoprivredni proizvođač i mi smo to dozvolili. CEFTA je trgovinski sporazum i mi ne možemo da zaustavimo uvoz, ali možemo da kažemo prerađivaču mesa i mesnih proizvoda – ne možeš da uvoziš zamrzlo meso staro godinu dana i da prerađuješ u kobasicu, salamu i da prodaješ građanima Srbije, da tako štitimo naše tržište. Pitanje za premijerku i za Krizni štab. Dajte da dozvolimo da povećamo broj ljudi na jednom mestu za svadbena venčanja. Ljudi čekaju, evo, ja najmanje poznajem 20 porodica, čekaju da se skinu mere, da to bude 150 ljudi, to je jedan ovako skup ni veliki ni mali, a još ako se vakcinišu da se dozvoli svadbeno venčanje. Kako mi da se borimo protiv bele kuge? Ona spava kod tate, on spava kod tate, kaže – hoćemo, ali čekamo mere. U međuvremenu se posvađaju zbog mera i nema ništa od brakova. Bar to možemo da uradimo. Pitanje za ministra prosvete – dualno obrazovanje je, ministre, najvažnije. Kakvo, bre, dualno obrazovanje od kuće? Kako će onaj od kuće da proizvodi nameštaj i da proizvodi ne znam nešto što se zovu delovi za proizvodnju automobila? Ako ta fabrika radi i idu radnici na posao, da deca u danu kada treba da idu na praksu – idu na praksu, jer bez dualnog obrazovanja i bez prakse ništa ne možemo da uradimo. Danas je mnogo teško kada mladi ljudi završe fakultet, a nisu ništa radili u životu, ta obuka dugo traje da nauče ono što se zove u njihovoj diplomi i da budu stručni.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Lončar.
Uvaženi gospodine Markoviću, vi znate da mi ovde sve radimo u interesu građana i nemojte da se osećate uopšte da ja nešto vama odgovaram, ovo je nešto što treba da krenu svi građani Srbije i da postave to pitanje. Još jednom ponavljam, dragi građani, sve što čujete i što vam kažu u vezi vakcine, u vezi korone, pitajte samo na osnovu kojih činjenica se to iznosi i rešićemo, mnogo ćemo problema rešiti, to važi za sve. Što se tiče ovog drugog vašeg predloga, ja ću vam reći, reći će vam sigurno i predsednica Vlade, ja to ne mogu da razumem. Mi se ne nalazimo u fazi da možemo da pustimo da se odvijaju svadbena veselja i slično, a posebno ne razumem da to što vi kažete da je ona kod mame, da je on kod tate iz razloga što se nisu venčali. Ja još nisam čuo da ljubav čeka potpis da bi se pokazala i slično. To možda ima još u crno-belim filmovima, ako je neko sačuvao da gleda, ali u skorije vreme to nije bilo niti će biti. Prema tome, šalu na stranu, moramo da postignemo nivo vakcinacije takav, moramo da postignemo nivo zaraženih takav da bi se vaša želja ispunila i da bi sprečili rizik od oboljevanja ljudi, širenja virusa i svih posledica koje on nosi. To nam je trenutno na prvom mestu, a mladima i svima onima poručujem – slobodno živite zajedno, slobodno pravite decu i sve drugo što ide uz to, ne treba vam za to potpis matičara i svadbeno veselje. Pokloni će stići naknadno ili mogu da pošalju poštom. Hvala.
Ovo je ipak individualna stvar. Ne bih da dajem nikakve savete. Reč ima prvo potpredsednik i ministar Nedimović, ali nemojte 15 minuta, molim vas.
Ja se nigde ne žurim. Ako se vi, gospodine predsedniče, žurite…
Ja se nigde ne žurim.
Ja sve u skladu sa Poslovnikom.
Ja želim zaista, a to sam rekao i premijerki na početku. Ne postoji poslaničko ograničenje koliko ćete vi članovi Vlade odgovarati dugo na pitanja poslanika, ali ste pre svega ovde došli da čujete pitanja poslanika i zato da bi poslanici mogli uopšte da dođu da postave pitanje moramo za to imati vremena i zato vas molim da bez obzira, zato što ne postoje poslanička ograničenja ja sam rekao da imamo 11 poslanika koji treba da postave pitanje, da bi oni mogli da postave pitanje da im odgovorite na sva pitanja, ako to ne uspemo onda nismo ostvarili zajednički cilj. Zato je moja molba da odgovori budu u skladu sa vremenom kojim raspolažemo. Toliko. A, ne da li imamo vremena ili ne. Kao što znate, mi ovde ostajemo da radimo i kada vi odete, jer moramo da glasamo. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsedniče. Ja se izvinjavam, ako ste me pogrešno protumačili, nije mi bila ideja uopšte da uzimam bilo kome vreme i biću koncizan, bar jedno devet puta brži nego što je to bilo u prvom intervalu. Moram da kažem jednu stvar da u kontekstu razgovora, rasprave koju su imali gospodin Marković i gospodin Lončar to što vi pričate nama se odrazi sve u sistemu oko reka, hotela i restorana. Nema bre, niko ne jede, 70% nam je pala potrošnja goveđeg mesa i 25% pala potrošnja svinjskog mesa, tako da ja bih bio sretan kada bi ovo što kaže gospodin Palma, ali ljudi, zdravlje je na prvom mestu ljudi i moramo da se vodimo time. Što se tiče trgovine i cena, došlo je do izvesnog pada cena. Baš sam malopre dok ste vi izlagali gledao cene. U zadnjih godinu dana došlo je do pada cena ne toliko koliko bi trebalo, negde svinjski but prošle godine neka je koštao pre nego što će krenuti ovaj čitav cirkus oko korone, oko 429, 439 dinara po kilogramu, sada je on 399 dinara u zavisnosti od akcije. Imate tu sada gomilu problema koji se javljaju. Meni je samo jako važno da u čitavoj ovoj priči kažemo da, nama je sektor svinjarstva jako važan, pogotovu tovno govedarstvo od nesumnjivog značaja, teško je vreme. Vlada je nekoliko puta intervenisala, već sa merama kako bi očuvala ovaj proces proizvodnje u tovnom govedarstvu, jer tu treba malo više od godinu dana da bi se čitav ciklus završio. I daćemo sve od sebe da ovo rešimo i ja se izvinjavam što sam oduzeo vreme.
Ne, nema na čemu. Nije uopšte nikakva opomena, nego samo da znate, predviđeno vreme je od 16 do 19 sati po Poslovniku. U ta tri sata mi moramo da stanemo po pitanjima i odgovorima i shodno tome moramo da se pošto je za poslanike vreme ograničeno dva puta po tri minuta, jedan put dva minuta da bismo mogli da sve stignemo, zato je bila moja sugestija na početku i mislim da smo dobro krenuli da ćemo uspeti danas da to završimo do kraja. Prvi potpredsednik Vlade Branko Ružić i ministar.
Zahvaljujem predsedniče. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici ...
Lako ću ja sa Ružićem ja ću da mu oduzmem reč, ali ne znam šta ću sa drugima.
Možete samo po Poslovniku, predsedniče. Šalimo se naravno. Naše interne šale. Naravno da možete uvek da oduzmete reč, ali mislim da je uvaženi poslanik Dragan Marković …
Vidiš da mogu da ti oduzmem reč.
Hvala predsedniče. Dokazali ste svoju snagu i mislim da je dobro da javnost Srbije zna ko je šef u parlamentu i da građani i građanke Srbije to prepoznaju, pa čak i kada meni oduzimate reč bez ikakvog razloga, naravno, ali nemam mogućnosti Poslovničke da se žalim na to, pošto sam isto upoznat sa Poslovnikom. Želim da kažem da je ovo pitanje, koje je uvaženi narodni poslanik Dragan D. Marković postavio, vrlo utemeljeno i veoma važno i želim da dam jedan jasan odgovor, jer je snimanje onlajn časova i časova na daljinu bio veliki posao za čitava naš obrazovni sistem. Posebno je to bilo izazovno kada govorimo o nastavi za srednje škole i trogodišnje profile u kojima se primenjuje veoma uspešno dualni model obrazovanja, jer on svakako podrazumeva jednu vrstu ili proces učenja i sticanja znanja sa instruktorima iz kompanije i ono što želim da kažem gospodinu Markoviću i da ukažem na činjenice, to je da je do kraja prošle godine snimljeno 1200 lekcija, od kojih su 764 praktično pothranjene u onlajn nacionalnoj bazi i koja je kreirana za osam područja rada, naravno da to nije ambijent i situacija u kojoj možete da očekujete praktičnu nastavu na način korespondira sa onim potrebama sticanja kompetencija znanja, veština i svega onoga što je potrebno, ali mislim da svi oni koji su na tome radili, zavređuju veliku pažnju, pre svega nastavnici i profesori, i oni koji su dali doprinos da se ne napravi diskontinuitet u sticanju i ovih praktičnih znanja. Nadam se da će ova vanredna situacija, a imajući u vidu i ovu imunizaciju, sveobuhvatnu, koju Vlada Republike Srbije, Ministarstvo zdravlja, sve referntne institucije sprovode, da će upravo ta sveobuhvatna imunizacija doprineti da se vratimo u stanje normale i da će i oni koji jesu uključeni u dualno obrazovanje, a podsetiću vas da ćemo imati i dualno obrazovanje i standarde smo već usvojili za strukovne studije i za akademske pripremamo, i mislim da je to jedan dobar link između znanja privrede, potrebe tržišta rada i onih koji mogu da doprinesu da naša država i naša ekonomija i naša privreda, krenu napred. Hvala vam.
Hvala vam. Premijerka Brnabić, izvolite.
Samo da vam odgovorim brzo, zaista nemam šta da dodam na ovo što je rekao ministar Lončar, u potpunosti se slažem sa njim i to je jednostavno tako, ali ću reći još jednu stvar. Ljudi, pogledajte šta se dešava oko nas, pogledajte Evropu, pogledajte šta se dešava u drugim zemljama, kakve su to mere, vidite koje su to zabrane, tamo život nije ni približno normalan, pogledajte Holandiju. Ako čitate štampu kao što je Dejli mejl, na primer, Holandija je na ivici građanskog rata. U Velikoj Britaniji je sve zatvoreno, u Nemačkoj je sve zatvoreno i ti ljudi kada dođu danas u republiku Srbiju, neko iz tih zemalja, pomisli pa vi živite normalno, kako je ovo moguće? Mi se sjajno borimo, ali ovo što imamo od mera, moramo u ovom trenutku i dalje da držimo, zato što je to jedina pomoć uz vakcinaciju koja ponovo kod nas ide najbolji u Evropi, ako izuzmete Veliku Britaniju, i najbolji smo u tome, i trudimo se da tako nastavimo, moramo da izdržimo još malo i pre svega zbog života ljudi, i naših zdravstvenih radnika. Ne bi mogli da im objasnimo zašto popuštamo mere u ovom trenutku. Dakle, za sada još malo, ali ako pogledate bilo koju drugu zemlju, u Srbiji se najnormalnije živi od čitave Evrope. Hvala.
I na kraju, još jednom poslanik Marković, samo nemojte o ovoj ljubavi bez potpisa ili sa potpisom.
Pa evo vidite, gospodin Lončar je izgleda odavno otišao od mame i tate, pa ne zna taj osećaj kakav je. Na selu ljudi žive za svadbu, za svadbeno veselje, pogotovu deka i baka, koji kažu – da sačekam da mi se oženi unuk, da zaigram kolo, pa neko sutra umrem. Dalje, mi smo najbolji u svemu i to ne da govori statistika, nego govore činjenice, da imamo najmanje zaraženih, da najveći broj građana su vakcinisani na osnovu broja stanovnika, ekonomski standard itd. Ako svake godine u Srbiji umre više od 35.000 ljudi nego što se rodi, kako ćemo mi onda da se borimo protiv bele kuge? Onda se to gospodine ministre zove suživot. Znate li šta je suživot? To je kada dvoje mladih ljudi odu negde u stan da žive, ne venčaju se i čekaju da dođu bolji dani, a kada će doći bolji dani? Pratim sve medije i domaće i svetske. Oni nam kažu da će ovo da potraje više godina. I više godina mi da čekamo, ako se toliki broj vakciniše i ogroman broj imao već koronu, kada pogledamo na osnovu broja stanovnika, znači, na tom svadbenom veselju, možda od 150 ljudi, 5% bi bila ugrožena lica, odnosno sa nekim strahom da dobije koronu ili ne. Dozvolite mi na kraju. U fabrikama mora da se radi, da punimo budžet, ali ja u Jagodini imam tri fabrike gde u smeni fabrika ima 250 ljudi, u jednoj smeni i nisam čuo da se neko zarazio, osim u administraciji. Ne znam da li ste to pratili, ali najveći broj zaraženih u privredi je upravo u administraciji, zato što su kancelarije male i kada jedno lice dobije virus, prenese na ostale kolege u kancelariji.
Hvala, gospodine Markoviću. Istekla su dva minuta. (Dragan D. Marković: Hoću da mi gospodin Lončar da odgovor.) Nema odgovora pošto je to treći krug. Reč ima narodni poslanik Balin Pastor. Izvolite.
Gospodine predsedniče Narodne skupštine, gospođo predsednice Vlade, dame i gospodo, članovi Vlade, dame i gospodo narodni poslanici, imao bi dve grupacije pitanja za predsednicu Vlade i pokrenuću obe dve grupacije odmah u prvom obraćanju da bismo imali vremena i mogućnosti da raspravimo obe teme. Te dve teme nisu u korelaciji, ali se u ovom trenutku najbitnije za građane koje mi iz Saveza za vojvođanskih Mađara zastupamo ovde u Narodnoj skupštini. Prva grupacija pitanje se odnosi na postupanju u vezi ilegalnih migranata. Šta država čini da bi garantovala bezbednost stanovnika Republike Srbije, malo kasnije ću izneti konkretne podatke i slučajeve, a druga grupacija pitanja se odnosi na ulaz u Republiku Srbiju sa teritorije Mađarske? Što se tiče prve grupacije pitanja i u vezi konkretnog pitanja, šta Republika Srbija čini da bi garantovala bezbednost građana Republike Srbije, želim da kažem da je situacija alarmantna na određenim područjima Republike Srbije. Želim da spomenem dva naseljena mesta Majdan, Irabe na području opštine Novi Kneževac u severno-banatskom okrugu. To su sela od 200 ljudi. Radi se o staračkim domaćinstvima, a u tim selima se pojavljuje i konstantno boravi više od 500 migranata. Ti ilegalni migranti ulaze ne samo u prazne kuće, nego i u kuće gde građani žive, spaljuju iz nehata te kuće, naši građani su preplašeni. Te ljude dovode tamo taksisti i mislim da država treba da postupi po tom pitanju, jer bezbednost naših građana treba da bude na prvom mestu. Slična je situacija i na području opštine Kanjiža, na području grada Subotice i u naseljenim mestima u Zapadnobačkom okrugu. Drugo pitanje u vezi ulaska sa teritorije Mađarske - zašto je i dalje potreban PCR test za ulazak iz Mađarske, ako to nije potrebno za ljude koji ulaze sa teritorije Severne Makedonije, Albanije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore i Bugarske, koja je isto tako članica EU, kao što je i Mađarska? Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima premijerka, Ana Brnabić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ovo je svakako, poštovani narodni poslaniče, naša stalna tema, nažalost, od kada, ne od 2020. i sada 2021. godine, nego od 2015. godine, kada je krenuo problem migracija, odnosno veliki broj migranata na teritoriji Evrope, pa samim tim i Republike Srbije. Vi znate da se mi zaista svakodnevno trudimo, i MUP, i ukoliko je potrebno Vojska Republike Srbije koja nam je jako mnogo pomogla kada smo počeli da se borimo sa Korona krizom, mart, april, maj, da nekako te dve krize, da njima upravljamo na najbolji mogući način, da zaštitimo sve građane Republike Srbije koliko god je to moguće, dakle, da dajemo sve od sebe. Mogu da vam kažem, meni su stigli podaci iz MUP od strane policijskih službenika, Regionalnog centra granične policije, da se prema Mađarskoj u toku 2020. godine, da je ukupno sprečeno 930 lica u pokušaju ilegalnog prelaska državne granice, tako da mi imamo i sa Mađarskom najbolju moguću saradnju. Što se tiče bezbednosti naših građana i gradova i opština gde se, na kraju krajeva, i nalaze i prihvatni centri, MUP reaguje kada nam se obrate predstavnici lokalne samouprave, građana i vi, kao narodni poslanik, imamo jako dobru saradnju. Ja ću naložiti još jednom MUP da ukoliko je potrebno istraži i svaki slučaj po slučaj, da pogledamo da li je potrebno slati i pripadnike žandarmerije da bi se ljudi osećali bezbednije. To će ostati nešto na čemu ćemo mi zajedno kontinuirano nastaviti da radimo, a šta god je potrebno mi ćemo uraditi da se naši građani osećaju bezbedni u svojim domovima i u svojim zajednicama gde žive. Što se tiče ulaska u Republiku Srbiju iz Mađarske to je pitanje koje ću ja pokrenuti na Kriznom štabu, pa ćemo videti u svakom slučaju, zamoliću i naš medicinski deo Kriznog štaba da pogleda parametre trenutno u Mađarskoj, u Srbiji, i učinićemo sve da ukoliko je to bezbedno ili ne vidimo bilo kakav preterani rizik da ono što u ovom trenutku važi za Bugarsku, zemlje Zapadnog Balkana važi za Mađarsku koja nama zaista, rekla bih, najbolji mogući partner i politički i ekonomski i na svaki drugi način, tako da vam obećavam da ćemo raditi na tome. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik gospodin Balint Pastor. Izvolite.
Gospođo predsednice Vlade Republike Srbije, hvala na odgovorima. Krupne su teme i izuzetno osetljive i bitne i nisam imao dovoljno vremena da govorim o svemu, ali zbog toga ću sada iskoristiti drugo obraćanje, da se zahvalim pripadnicima policije, vojske i žandarmerije što su na terenu i što rade svoj posao. Zaista svaka čast pripadnicima, i policije, i vojske i žandarmerije, ali oružane snage rade po nalogu, oružane snage rade ukoliko postoji komanda. Ja bih vas zamolio, kao što smo zamolili predsednika Vučića 13. novembra, kada smo potpisali koalicioni sporazum između SVM i SNS da naše oružane snage konstantno budu na terenu. To sam napomenuo i kada je bila rasprava u vezi izbora Vlade Republike Srbije, da smo mi nacionalna manjina kojoj ne samo da ne smeta kada su naše oružane snage na terenu, na području jedinica lokalnih samouprava gde mi u većem broju živimo, nego to i očekujemo zbog garantovanja bezbednosti naših građana. Zamolio bih vas da pogledate malo detaljnije, da tražite podatke iz Majdana, iz Rabea i iz drugih naseljenih mesta i da kontrolišete malo više i podrobnije šta rade taksi prevoznici. To je krijumčarenje ljudima i to je ozbiljno krivično delo. Dođe vojska, policija, žandarmerija, obave ono što smo se dogovorili, ali za dva dana ili već sledećeg dana je isti broj migranata na terenu. Vojska, policija i žandarmerija ne mogu svakodnevno tamo da provode vreme, ja sam toga svestan, ali zbog toga treba kontrolisati šta rade prevoznici. S druge strane, da li migranti uopšte imaju pravo da borave na našoj teritoriji, izuzev u prihvatnim centrima? Ja mislim da nemaju pravo. Znači, migrantima je mesto u prihvatnim centrima i to isto tako treba da se kontroliše. Još nešto pitaju građani - da li oni mogu računati na naknadu štete? Štete su ogromne od migranata na imovini naših građana, fizičkih lica. Što se tiče granice, ja bih vas zamolio da ubedite medicinski deo kriznog štaba, svima nama je u interesu da Korona što pre prođe i mi smo odgovorni ljudi, ali ne možemo da razumemo zašto se može bez PCR testa ulaziti iz Bugarske, a nije moguće iz Mađarske, a naši građani ne idu prvenstveno u Mađarsku zbog toga da bi kupovali ili nešto drugo, nego smo povezani raznim nitima. Tamo se deca školuju, idu na fakultet, idu na praksu. Poslovne veze su u pitanju, porodice su razdvojene i ja bih vas zamolio da ono što je funkcionisalo tokom proleća funkcioniše i sada. Hvala lepo i zahvaljujem se predsedniku što mi je dozvolio 30 sekundi duže da govorim.
Nadam se da nećeš da se javljaš treći put, ali videćemo.
Hoću, naravno, ali kratko. Reč ima premijerka Brnabić.
Hvala. Još jednom samo obećanje da ću se baviti ovim, da ću nastaviti ovim da se bavim i sa, pre svega, sa Ministarstvom unutrašnjih poslova ćemo videti kako možemo ovo da rešimo kako ljudi mogu da se osećaju bezbednije. Vi ste u pravu, migranti moraju da budu u prihvatnim centrima. Evropa se u ovom trenutku suočava i sa tom krizom koja je toliko sada zasenjena ovom kovid krizom. Šta da vam kažem? Nije da mi sa njima možemo bilo gde, oni i tako ne žele da ostanu u Republici Srbiji. Ne puštaju ih, rekla bih, ni levo, ni desno, tako da se mi borimo koliko god možemo i opet mi se čini, s obzirom na sve okolnosti, a dosta dobro i prolazimo zahvaljujući pre svega našem Ministarstvu unutrašnjih poslova i svim pripadnicima Ministarstva unutrašnjih poslova želim da se zahvalim i ovim putem, ali videćemo, ako treba da se pojača, pojačaćemo svakako, da se ljudi osećaju bezbedno. Što se tiče naplate štete, to sad već zavisi od mnogo faktora i da li su osigurani i kako se dokazuje ta šteta i mnogo drugih faktora. Kao i za sve ostalo, Vlada Republike Srbije je tu da razgovara sa vama, sa predstavnicima lokalnih samouprava i građana, da vidimo šta možemo da uradimo, ali tu moramo da imamo jasne i nedvosmislene kriterijume da ne bi bilo zloupotrebe. Ono što je naš posao jeste da budemo najdisciplinovaniji mogući, da čuvamo novac u budžetu, da sa njim pametno, domaćinski raspolažemo, posebno u ovakvim trenucima, tako da moramo da vidimo koji su to kriterijumi da bismo sprečili bilo kakvu vrstu zloupotrebe toga. Otvorena sam, dakle, za razgovor, ali bi svakako najbolje bilo da je ta imovina osigurana i onda ne bi, verujem, bilo nikakvih problema oko toga. Još jednom, daćemo sve od sebe. Ja želim i sada pred svim narodnim poslanicima i građanima Republike Srbije da iskažem još jednom ogromnu zahvalnost Mađarskoj, Vladi Mađarske, premijeru Orbanu i ministru Sijartu na svemu što su učinili i da pomognu Republici Srbiji i u ovom trenutku ja sam u skoro dnevnom kontaktu sa ministrom Sijartom u vezi sa vakcinama. Zajedno se borimo, razmenjujemo informacije. Oni su nam pomogli oko nekih stvari koje su izuzetno nama značile, pa i u vezi sa „Sputnjik V“ vakcinama i u vezi sa „Sinofarm“ vakcinama. Zaista onako, rekla bih, partnerski i bratski se borimo. Velika zahvalnost. Građani Republike Srbije to treba da znaju, u bilo koje doba dana ili noći da pozovemo naše kolege iz Vlade Mađarske, oni su tu za nas, tako da ćemo i to uzeti u obzir kada razmatramo. Ja ću već sutra pokrenuti ovu temu na kriznom štabu. Hvala vam.
Hvala. Reč ima poslanik Balint Pastor. Izvolite.
Hvala lepo, predsedniče. Gospođo predsednice Vlade, želim da vam se zahvalim na odgovorima. Ja se nadam da ne moram dokazivati da smo mi partneri, da želimo da budemo korektni i da smo zajedno u ovim problemima i želimo da pomognemo kao narodni poslanici SVM i Vladi. Stvarno bi bilo dobro da jednom kada vi odredite termin odemo zajedno u naseljena mesta Majdan i Rabe u opštini Novi Kneževac, pa da vidite kakva je situacija na terenu, o kakvim staračkim domaćinstvima se radi, koliko tamo ljudi ima, koliko je prosečna starost stanovništva i da imate jednu generalnu sliku kako se tamo sada živi kada vam ne samo noću, već i danju ulaze u kuću i pošto je hladno. Takvi su vremenski uslovi. Ti ljudi žele da se malo ugreju i onda vam spale kuću. To se svakodnevno dešava. Ja dobijam od građana na dnevnoj bazi više desetina takvih poruka i zbog toga sam ponovo pokrenuo ovo pitanje. U pravu ste u potpunosti. U više navrata smo već o ovome razgovarali ovde u Narodnoj skupštini, ali je tema izuzetno aktuelna. Ja sam uzeo primer ovih naseljenih mesta, ali, kao što sam rekao, na mnogim drugim područjima, u drugim opštinama Srbije je slična situacija zbog migrantske krize koju Srbija nije prouzrokovala, niti može da reši, ali još jednom apelujem da čuvamo južnu granicu, da ti ljudi u ovom broju ne bi mogli da ulaze. Što se tiče granice i ulaska sa teritorije Mađarske, ja namerno nisam želeo da govorim o tome kakvi su dobri politički odnosi, to svi mi dobro znamo, ali to treba da se manifestuje i u svakodnevnom životu. Građani očekuju da mogu normalno da prelaze granicu kao što je to moguće u drugim relacijama sa drugim zemljama sa kojima se Srbija dogovorila i to očekujemo i u vezi sa Mađarskom. Hvala vam najlepše.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Hadži Milorad Stošić. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, poštovana predsednice Vlade sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Srbije, imam poslaničko pitanje za ministra za Ministarstvo za brigu o selu gospodina Milana Krkobabića. Poštovani gospodine ministre, nakon prošlogodišnjih parlamentarnih izbora, po prvi put je formirano Ministarstvo za brigu o selu kao nasušna potreba da se selo Srbije sagledava na jedan celovitiji način. Reorganizacija postojeće strukture ministarstava i osnivanje ovog ministarstva od suštinskog je značaja za ostanak sela, a samim tim i opstanak Srbije. Kao što je u prethodnoj diskusiji ministar neki reče da je jaka vojska jaka Srbija, jako selo je takođe jaka Srbija. Imajući u vidu vaš prethodni rad po pitanjima obnove i oživljavanja sela Srbije, kao i vaša uspešna saradnja sa Odborom za selo SANU na raznim projektima o selu, pre svega mislim na projekat „52 nedelje u godini, 52 pošte u selima Srbije“, gde smo pružili mogućnost žiteljima sela da ispunjavaju svoje zahteve i da svoje potrebe realizuju na jedan civilizovan način. Projekat „500 zadruga u 500 sela“ koji je planiran za tri godine i formirano je po tom projektu preko 700, čini mi se da je 750, zadruga koje su dobile određene benefite ove države i uspešno danas funkcionišu. Država Srbija u selima Srbije gde smo po tom projektu omogućili žiteljima da imaju lekara, da imaju državnog službenika i da imaju poštara i da svoje potrebe direktno rešavaju u mestu življenja, odnosno u selu. Molim vas da nam bliže pojasnite šta ovo ministarstvo planira da čini u narednom periodu? Pre svega, mislim na nastavak programa koji se odnosi na osnivanje zadruga, izgradnja infrastrukture, obnove domova kulture, otkup seoskih domaćinstava i drugih vidova pomoći kako bi omogućili žiteljima sela Srbije da žive na jedan dostojanstven način, odnosno da svoje potrebe realizuju kroz sve ono što mogu i stanovnici gradova. To je prvo pitanje u okviru ovoga.
Hvala. Reč ima ministar Krkobabić.
Gospodine predsedniče, gospođo Brnabić, uvaženi narodni poslanici, građani Republike Srbije, veliko je zadovoljstvo odgovarati na pitanja u ovom domu, pogotovu kada se tiču ključnih životnih problema. Gospodin Stošić je ovde već i u svom pitanju nagovestio i neke odgovore, neke pravce akcija. Početak mu je bio dobar. Šta kaže – jaka Vojska – jaka Srbija, pa onda kaže – jako selo – jaka Srbija. Da li ćemo mi imati Vojsku ako nemamo jaka sela? To je sada pitanje. Ministar Stefanović nešto reče da bi mogli da pozovemo rezerviste i do 65 godina. Bojim se da u ovom momentu jedino te možemo i da pozovemo. Stošić, Palma, Žarko Obradović, da ne nabrajam, su bili uvek spremni da ispune svoj dug prema otadžbini i uvek će biti spremni. Istovremeno ovde je jedno ključno pitanje pokrenuto upravo od gospodina Markovića i ministra Nedimovića. Nije Marković pokrenuo pitanje cena da bi obogatio teorijsku praksu predmeta – Teorija i politika cena. Ovde je u pitanju šta to muči našeg poljoprivrednika, domaćina, seljaka? Muči ga neizvesnost. On hoće da bude siguran, hoće da ima izvesnost, da mu je taj prihod redovan i siguran. Upravo, ministar Nedimović je dao veoma detaljan odgovor. Ako on dozvoli, ja ću otkriti ovde danas. Razgovarali smo o jednoj bitnoj stvari za poljoprivrednike. Hoćemo da definišemo nešto, videćemo kako će se zvati, garantnim fondom za jedan niz bitnih strateških poljoprivrednih proizvoda, da poljoprivredni proizvođač unapred zna pravila igre, da zna u šta ulazi, da zna šta ga čeka i s čime će se suočiti. Ovo će biti jedna od ključnih mera, a to je odgovor na pitanje izvesnosti, sigurnosti i onda možemo da smatramo da će taj domaćin da ostane i da razmišlja i o ovim delovima koji su bitni, kako organizovati tu svadbu. Naravno, pored ovih egzistencijalnih stvari, ja moram danas da iskoristim priliku, bez obzira na vremensko ograničenja, trudiću se da budem kratak, moramo da definišemo poziciju sela, ali na pravi način. Da ga smestimo u zakonske okvire. To ne treba da bude usputna nostalgija, priča ovog ili onog ministra, predsednik Vlade, predsednika Skupštine, novinara. Ne. Selo mora da ima jasno definisanu poziciju u zakonu ove zemlje. Stoga ćemo ići na nešto što se zove – predlog izmena i dopuna Zakona o teritorijalnoj organizaciji. Model, uz sve uvažavanje naravno Ivice Dačića i sistema pre nas, je model koji je iz 1965. godine. Moj kolega Đura Perić, koji je iz tog vremena upravo radio i bio ključni čovek, neće se ljutiti. Taj model ipak više ne odgovara danas realnoj situaciji. Hoćemo da definišemo pojam seoske opštine, da definišemo nešto što će zajednici ljudi u malim sredinama omogućiti da opstanu, da privređuju, da se dogovaraju, da planiraju i da odlučuju. To je put koji je pred nama. Naravno, nisam ja ovo ništa izmislio, izmislila ga je gospoda iz Evrope. Nedavno je potpisana Lajpciška povelja koja definiše poziciju održivih gradova do 2030. godine. Tamo se insistira na tzv. partnerstvu urbano ruralnog dela, ali takođe utemeljenog u zakonu. Znači, naši domaćini, naši seljani, ako ovo bude ovde prošlo, ako ovaj parlament i ovi poslanici to prihvate, mogu da računaju da ponovo imaju svoju pravu seosku opštinu u kojoj će moći da dođu do punog izražaja. Znači, to je prvi korak, a onda vučemo niz mera koje je gospodin Stošić već naveo. To je obnova i pomoć zadrugarstvu Srbije na pravi način uz pomoć turističkim zadrugama, uz pomoć socijalnim zadrugama. Jednostavno da pronađemo sve postojeće izvore egzistencije koji će biti dostupni žiteljima sela. Naravno, tu su pitanja infrastrukture koja su ključna. Osvrnuću se na predsednika Republike, ali u onom pravom svetlu. Njegov koncept investicionog plana „Srbija 2025“ predviđa, gospodo narodni poslanici, građani Srbije, pet milijardi evra izdvajanja za lokalne regionalne puteve, 5.000 km, tri milijarde evra za izgradnju vodovoda i kanalizaciju u 80 opština, ako sam ja njega dobro shvatio, a shvatio sam, južno od Save i Dunava. To su kapitalni iskoraci, iskoraci koje ova država nikad u svojoj istoriji nije uradila – nije se sećala sela. Ovo je način da ga se setimo, da ga pozicioniramo i da to ne bude samo kad zatrubi truba, pa onda radimo mobilizaciju. Ovo su prave stvari kojima ćemo se baviti, istovremeno oblastima društvenog standarda, zdravstvenom zaštitom, obrazovanjem, kulturnim sadržajima, obnovom domova kulture i da ne dužim. Mogao bih da nabrajam pola sata, a onda bi došao jedan vispren domaćin i dodao bi mi još 10 minuta različitih problema i muka koje muče domaćina Srbije. Znači, tu smo, imamo dobru volju, spremnost ove Vlade, predsednice Vlade, njeno učešće u radu nacionalnog tima, kada je promovisan Nacionalni program za preporod sela Srbije, su garancija da se okrećemo ovom delu Srbije, a u njemu, gospodo, živi 40,45% stanovnika Srbije. Naravno, manje od 60% se bavi poljoprivredom, ali živi. Stoga, poslovi koji su pred nama zahtevaju puno jedinstvo nas ovde, u Vladi, u parlamentu, jer bez podrške poslanika i usvajanja novih zakonskih rešenja ne možemo dalje. Naravno, i svih građana Srbije, uključujući i ove, koji nas danas prate, medije. Ovo je zajednička misija i završićemo, kolega Stošiću, bez sela Srbije, nisam rekao srpskih sela, govorim namerno sela Srbije, jer u njima žive i Bošnjaci, i Mađari, i Hrvati, i Rumuni, neće biti ni Srbije, a Srbije će biti. Hvala vam.
Reč ima poslanik Stošić.
Zahvaljujem, gospodine ministre, na ovim iscrpnim odgovorima i posebno me raduje predlog zakona o teritorijalnoj organizaciji. Naše selo ne postoji u Ustavu Republike Srbije. Mi govorimo o raznim zakonima. Primera radi, Zakon o stanovanju koji reguliše i stambenu zgradu koja ima tri stana i, da kažemo, tri puta četiri, dvanaest stanovnika. Mi nemamo zakon o selu koji bi trebao da reguliše zajednicu seosku u kojima danas imamo oko 10.000 stanovnika. Velika sela u Pomoravlju, Vojvodini itd. Mene posebno raduju ove inicijative od teritorijalne organizacije eventualno o Zakonu o selu koji bi definisao sve potrebe sela i načine funkcionisanja tih potreba i kroz finansiranje i kroz ostvarivanje svih njihovih prava. Može se reći da je slika sela danas sumorna i postoji puno opravdanje za formiranje ovog Ministarstva za brigu o selu, imajući u vidu, kao što reče ministar, da u selu živi preko 40%, odnosno tačno 40,5% stanovnika Srbije. Da li, gospodine ministre, znači da mogu biti spokojniji sada kada imaju, da tako kažem, svoje ministarstvo i da će određene potrebe da budu zakonski regulisane i da imaju sigurnost i spokojnost u boljem životu? Šta će to značiti, pre svega, za mlade ljude, mlade današnje koji žive na selu ili mlade koje žele da se vrate da žive na selu? Da li postoje realne osnove da ovo ministarstvo sada kao prvi put u Vladi kroz Vladu Republike Srbije pokrene neke programe koji će biti ne u ovom mandatu, nego programe koji će biti adekvatni u narednom periodu? Da li postoje realne osnove za žitelje sela da mogu imati približno iste uslove života i rada kao stanovnici grada? Bez tih uslova mi ne možemo ni vratiti mlade ni zadržati mlade na selu, a osnov svake zajednice su mladi. Ovo što reče gospodin Palma, problem je venčanja i okupljanja na svadbama, a seoska domaćinstva, odnosno seosko stanovništvo je željno da im unuci ostanu na selu, da im ostanu sinovi i deca i da na neki način žive uspešno na svojim imanjima, na svojim gazdinstvima. Eto, to je drugi set pitanja.
Zahvaljujem. Ministar Krkobabić.
Samo kratko. Rekli ste, uvaženi poslaniče, da li će građani sela biti spokojniji kada imaju Ministarstvo za selo? Da li su građani Srbije spokojniji kada imaju Ministarstvo zdravlja? Da li su spokojniji kada imaju Ministarstvo unutrašnjih poslova? Da li spokojniji kada imaju Ministarstvo spoljnih poslova? Ne verujem, ali su spokojniji ako ta ministarstva odrađuju i valjano menjaju stvari. Tad su oni spokojniji. Znači, naučili su građani ove zemlje da je bilo i valjanih ministarstava koje su od 1945. godine na ovamo menjali bitno uslove života ljudi. Znači, unapred da vam odgovorim da li će biti spokojniji - ne mogu, mada verujem da ćemo učiniti sve da budu spokojniji. To je taj odgovor. Ono što bih hteo još da vam kažem, to je da smo pokrenuli ovu priču. Građani sela su se probudili, građani sela ili seljani ili domaćini imaju pravo, osećaju da mogu da postavljaju svoja pitanja. To je ključno. To je prvi iskorak. Sve ostalo, ponavljam, zavisi od nas. Tu je ministar finansija, on to pažljivo prati, ključno je koliko smo spremni da izdvojimo novca. Ovo je veoma skupa stvar. Ako dozvolite, 30 sekundi, po ujedinjenju Nemačke, Nemačka država je izdvojila za 30 godina, ponavljam ovo, dve hiljade milijardi evra da bi popravila situaciju u istočnoj Nemačkoj. I dan-danas 30 godina posle toga 56% stanovnika istočne Nemačke kad se izjašnjava tvrdi da su građani drugog reda. Ovo je dugotrajan proces, zahteva punu posvećenost, puno novca, rešenost i definitivno ovo je i misija, misija za ovu Vladu, misija za ovu predsednicu, za ove ministre. Ovde su meni ministri, ja sam juče rekao i time zaključujem, ovo je dovoljno prostora da se svi ministri u ovoj Vladi, upotrebio sam jedan termin da me ne shvate pogrešno, "razigraju" i pokažu koliko su spremni da ove stvari menjamo. Hvala vam.
Hvala. Reč ima poslanik Stošić.
Zahvaljujem se,, gospodine ministre, što ste nam pojasnili ulogu ovog Ministarstva i što će se selu konačno pružiti mogućnosti da se stvore uslovi da bude poželjna lokacija za život, pre svega mladih ljudi. Ne možete da garantujete da će biti spokojniji život, ali sam ovaj vaš program i ovaj projekat i sve ovo što radite na obnovi i oživljavanju srpskog sela ipak daju neku nadu spokojnijeg života na selu, jer će kroz to ministarstvo koje ga već doživljavaju kao svoje ministarstvo moći da i oni učestvuju u davanju raznih predloga, pokretanju raznih projekata. Ja pozivam naše domaćine, pozivam tih 40,5% žitelja naše prelepe Srbije da uzmu puno učešće u realizaciji, odnosno u stvaranju uslova za svoj život. Hvala vam još jednom.
Hvala. Narodna poslanica Marina Raguš. Izvolite.
Hvala, gospodine predsedniče. Molila bih vas samo da mi kažete koliko je još kolega na spisku posle mene?
Još četvoro.
Dobro, hvala vam. Ja ću onda samo da imam samo jedan krug pitanja da bi ostale kolege došle na red, a pitanja će se odnositi na jednog čoveka. Njegovo ime i prezime je Đorđe Joksimović. Njemu su deca oduzeta 2015. godine. Šest godina se čovek bori da vrati svoje tri kćerke. Znam da ovo nisu prijatna pitanja i znam da se u javnosti stvorio određeni utisak. Čak mislim da je javnost negde i presudila posle filma koji je inspirisan dramom ovog čoveka iz okoline Kragujevca bio prikazan na nacionalnoj frekvenciji. Reč je o filmu "Otac". Prema onome što gospodin Joksimović tvrdi, on je uputio više od 130 zahteva. Šest godina se borio, obraćao svim državnim organima, institucijama. Nekoliko puta je peške išao od Kragujevca, pardon, okoline Kragujevca do Beograda, ne bi li skrenuo pažnju na problem sa kojim nije mogao da se izbori. Gospodine ministre, gospodine Mitroviću, ovo je jako osetljiva tema koja bi trebala da se zasniva na činjenicama, ali se bojim da je utisak u poslednje vreme prevazišao činjenice o kojima bi smo mi želeli da čujemo ovde u plenumu pred očima javnosti. Ja sam svesna da vi znate kako su reagovale društvene mreže, kako su reagovali određeni mediji. Ono što nas ovde zanima, šta se zaista dešava sa slučajem gospodina Joksimovića i da li postoji šansa da se gospodinu Joksimoviću vrate deca? To je prvo pitanje. Drugo pitanje, izvinjavam se što malo prekoračujem, ali neću koristiti ostalo vreme, odnosi se naravno na uticaj korone na demografiju u Republici Srbiji s obzirom da, pričali smo o tome više puta, u Evropi se rade ozbiljne analize za prvih nekoliko meseci kako je situacija sa pandemijom uticala na određena geografska područja u Evropi, kakve su tendencije i kakve posledice mogu sve pojedinačne evropske zemlje da očekuju? Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Dmitrović. Izvolite.
Hvala vam. Pozdravljam sve prisutne. Odgovoriću najpre na drugo pitanje, pošto i ovo prvo naravno nije ugodno ne meni, nego inače u javnosti i kako se percepira i kako odjekuje, ali da kažem ovo drugo pošto je vrlo teško i pitanje i odgovori i rezultati, odnosno podaci koje ću izneti u najkraćem, da se ne udubljujemo pošto je zaista velika tema ovoga trenutka. Dakle, samo taj segment posledica na demografiju korone. To ne može da se kaže osim matematički, što je u ovom trenutku dostupno, ali naravno da kao što je u svim segmentima društva i u privredi i u kulturi i u sportu korona, odnosno pandemija donela i doneće posebno vrlo negativne rezultata, tako je i sferi demografije. Ovde je bio jedan onako simpatičan duel između Marković i mog kolege, ministra Lončara. Izneću jedan podatak iz, dakle sastavu je toga što ste pričali, sad kome ide u prilog ne znam, ocenite sami. U toku 2020. godine sklopljeno je 10.000 brakova manje nego godinu dana ranije. Markoviću ne slušaj. Vrlo, vrlo onako tužna i žalosna brojka. Ja se tešim, ovo što je Marković rekao da je u pitanju taj srpski običaj. U redu je da se venčaju i da se ožene i da to matičar evidentira, ali ako nema kola, ako nema bar dan i noć proslave kao da ništa nije bilo. Sve što se poduzima poduzima se u smislu pandemije i stišavanja u Srbiji više nego u gotovo svim drugim državama Evrope i bolji su rezultati. Sigurno će imati za posledicu i to da u godini u koju smo išli imamo više svadbi, imamo više kola, pevanja i svega što je vezano za svadbu. Sad da iznesem ove podatke koji su zaista vrlo, vrlo, ne mogu da kažem poražavajući, nego nisu dobri. Posebno smo imali jedan gotovo fenomen u završetku 2020. godine kada smo u decembru mesecu imali porast smrtnosti, odnosno mortaliteta do neverovatne brojke. Dakle, u odnosu na novembar i u odnosu na mesec godinu dana ranije taj porast je bio 100%. U decembru, dakle, ovome koji je iza nas, umrlo je 17.320 ljudi. U mesecu pre toga duplo manje. U mesecu prošle godine duplo manje. Zašto je to tako ja nemam odgovor, naravno, i pitanje da li uopšte može da se odgovori. To je proizvelo, u procentima sad da kažem, porast smrtnosti u odnosu na prošlu godinu za 14%. Prošle godine umrlo je 100.963 ljudi. Kad kažem prošle to se odnosi na 2019. godinu. U 2020. godini 114.000, gotovo 115.000 ljudi, fali nekoliko. Kad bi imali takav porast za rodnost, ali nemamo, tu imamo pad od 2,8%, skoro 3%. Broj živorođenih je iznosio 61.693. To je pad u odnosu na prošlu godinu od 1.800, odnosno, kažem… (Dragan D. Marković: Zlatibore, zato što nema svadbi.) Zato što nema svadbe, kaže Palma. …Skoro 3%. Ovo su podaci koji su onako vrlo zabrinjavajući, ali to, da ne bi neko pomislio, nije nešto što je specifikum ovde u Srbiji. To je, nažalost, kad govorimo o demografiji i posledicama korone pojava koju beležimo u celoj Evropi. Neko će da kaže, sigurno, sagledavajući sa te strane da je to vezano za ekonomiju. Ne, naprotiv, kod nas su dobri rezultati, trebalo bi da bude drugačije, ali u demografiji ekonomija nije presudan faktor. Da jeste onda bi bogate države, uzmimo gore na severu Evrope ili Nemačka, imale stopu fertiliteta, rodnosti, uzmimo 5% ili tako nešto, a oni je imaju gotovo kao i mi, možda nešto malo više. U ovom trenutku, a ovo je podatak, izvinjavam se, iz 2018. godine, nemam za 2020. godinu, još ga nema niko, ali za 2019. godinu ne znam, u ovom trenutku se, ne govorim o EU, nego o zemljama Evrope, jedino u Albaniji stopu rodnosti imamo na 2,1%, a to je prosta reprodukcija. Niko nema, niko, ni jedan država u Evropi nema demografski iznad proste reprodukcije. Velika je tema i veliki posao ministarstva na čijem sam čelu i o tome ćemo razgovarati, naravno, nadam se, i na ovakvim diskusijama, ovakvim razgovorima. Sad da pređem na ovo drugo pitanje koje je personalizovano, dakle koje je lično i odnosi se na čoveka koga ste, Marina, spomenuli, Đorđa Joksimovića iz Kragujevca, o čijem životu i slučaju je snimljen film. Taj film je, u stvari, proizveo sve ovo što mi u ovom trenutku imamo, koje bih mogao da nazovem sa vrlo vrlo naglašenom empatijom i sa odnosom koji je razumljiv prema tom čoveku i njegovoj patnji za decom koja su mu pre pet godina oduzeta, odnosno oduzeto je roditeljstvo. Ali, vrlo je važno da ne ocenjujemo slučaj, ne samo ovaj, nego bilo koji drugi na osnovu nečega što se zove umetnička nadgradnja. U ovom slučaju govorim o filmu koji je proizveo takve reakcije, posebno na društvenim mrežama, a onda i stvaranje utiska u javnosti. Film je film, život je život. Slučaj ovog čoveka jeste motivacija ljudi iz filmske industrije da naprave delo za koje su oni ocenili da treba da bude takvo kakvo jeste, ali to je ipak nadgradnja. To je umetnost, to je nešto gde je dozvoljeno i preskakanje činjeničnog stanja i tumačenje stvari na način kako to sagledava umetnik, ali u ovom slučaju je mnogo emocija proizvedeno koje nemaju osnov. O čemu govorim, odnosno šta hoću da kažem? Hoću da kažem da niko u ovom društvu, posebno ne ova država, jer centri za socijalni rad predstavljaju državu, nije imao i nema nameru da se poigra sa osećanjima roditeljskim ni ovoga čoveka, ni bilo koga drugog. Jedna vrlo važna činjenica koju mnogi ne znaju – siromaštvo ne može da bude povod da nekome oduzmete roditeljsko pravo. Dakle, ako je samo konstatovano siromaštvo, to ne može da bude povod. To nije ni u ovom slučaju. Ne mogu da idem do kraja i ne mogu i neću da budem precizan i neću da citiram delove nalaza, da tako kažem, i dokumenata vrlo stručnih ljudi, ljudi koji hoće još uvek i hteli su da pomognu i pomogli su kakvo je stanje bilo kada je problem detektovan, kada je problem otkriven, stanje i higijensko i stanje imovno i stanje sa odgojem dece, odnosom između roditelja, odnosom između roditelja i dece i tu je moralo da se interveniše. Tu je moralo da se interveniše. Svako bi intervenisao. Verujte mi, svako od vas, i oni koji danas to zameraju, da vide taj izveštaj sigurno bi tražio da se interveniše, pri čemu dolazimo do pitanja – a zašto bi neko iz čista mira došao i nekome oduzeo roditeljsko pravo? Samo zato što su bila deca ugrožena. Sada u ovoj situaciji imamo jedan paradoks da je dominantnija patnja ovoga oca, koju niko ne dodiruje i nema pravo da dodirne, to je patnja roditelja, ali smo mi zaboravili na decu u celoj toj priči, odnosno oni koji potenciraju to pitanje koristeći ga za skupljanje nažalost i političkih poena, kako eto država otima, i režim otima od roditelja decu, ne govoreći zašto bi otimala decu. Ono prvo što sam rekao vrlo je važno jer ima teza u razradi svega ovoga da se sve to moglo rešiti tako da je novac koji je odvojen hraniteljskim porodicama dat toj porodici. Ne, nije moglo tako da se reši jer nije bio taj povod. Siromaštvo nije bilo povod. Centri za socijalni rad ako konstatuju da je samo siromaštvo razlog lošeg stanja u kojem se nalaze deca onda se to rešava na drugačiji način, onda se to rešava socijalnom i ne oduzima se roditeljsko pravo. Roditeljsko pravo Joksimoviću, ne spominjem majku iz razloga koji pretpostavljam da ste videli, koja u medijima ne postoji u celoj ovoj priči, hajde kada sam počeo moram da kažem, a i to je u medijima objavljeno da majka ima problema i nalazi se u određenoj ustanovi, sve ovo govorim sa željom i idejom da sagledamo ovaj problem krajnje realno i racionalno, da ne manipulišemo sa mukom, sa boli, posebno ne sa roditeljskom boli, a posebno ne sa boli dece. Ko je oduzeo roditeljsko pravo Joksimovićima, odnosno Joksimovuću koji se ovde spominje? Sud. Jedini koji može da oduzme roditeljsko pravo to je sud, na osnovu izveštaja stručnih lica. Prvostepeni sud je doneo tu odluku, ide žalba na drugostepenom sudu, potvrđuje se, ide apelacija, i apelacija potvrđuje tu istu odluku. Redosled je logičan i za nas koji smo laici što se tiče prava. Tu odluku da se roditeljsko pravo ili kolokvijalno da se deca vrate ovom čoveku može da donese samo ona koji je doneo prvobitnu odluku. Dakle, sud je ta adresa kojoj treba da se obrate svi oni koji misle da stvari treba da idu ovako ili onako. Jedino sud može da vrati roditeljsko pravo, odnosno da vrati decu ovom čoveku. Nadam se da će sve da ide u tom smeru, i ono što je dobro, i što treba da se kaže, Joksimovići deca imaju sve češće kontakte i sve bolje kontakte, one odlaze kod njega, on odlazi u hraniteljsku porodicu, nema nikakvih prigovora, nema nikakvih primedbi. Deca su redovno u kontaktu sa i psiholozima i sa ljudima koji mogu da utiču na poboljšanje njihovog stanja i da nadomeste tu prazninu koja se pojavila u porodici u odnosu između roditelja i dece. Verujem, s obzirom da su neke pretpostavke zadovoljene, to je videli ste i sami u medijima stambeni smeštaj, Đorđe dobio i stalni posao, i sad nemojte me pitati, jer ne znam do kraja šta je još neophodno da se postigne po mišljenju, ponavljam stručnih ljudi, koji imaju samo jedan cilj da se pomogne ovoj deci.
Gospodine ministre samo da vas zamolim da ne ulazimo u detalje tog procesa jer nije to ni tema, niti mislim da je poželjno.
Ali, je sastavni deo priče.
Morate isto tako da vodite računa o pravu tih ljudi, ako je postupak u toku. Zato vas molim da završavate.
Evo, završio sam.
Hvala. Premijerka Brnabić.
Hvala. Zaista u ovakvim situacijama Vlada mora da zadrži svoju objektivnost, ovo nije tema za Vladu, nije tema za čapraz divan, nije tema za priču. Moramo da zaštitimo porodicu i sve učesnike ove priče. Tao da vas molim da u ovom trenutku ne idemo dalje, zato što mi ne smemo da utičemo bilo kako na ovaj slučaj. Mi smo tu da podržimo relevantne državne institucije.
Hvala. Ministarka Darija Kisić Tepavčević. Izvolite.
Kao što je rekla premijerka, imajući u vidu zaštitu poverljivosti podataka, ne treba da pričamo, još su deo sudskog postupka i različitih evaluacija, ali, ono što treba da glasno izgovorimo, da socijalno ekonomsko stanje roditelja, odnosno skromniji ekonomski status, ne može, ne sme i nije razlog za smeštaj deteta u hraniteljsku porodicu. Imamo mnogo roditelja koji su nažalost, lošeg socioekonomskog statusa, koji su divni roditelji, koji vode računa o svojoj deci, i nažalost, roditelja koji su izuzetno bogati i situirani koji na različite načine zapostavljaju svoju decu. Pre svega, interes nam je pravo deteta, zadovoljavanje najvećih standarda u odgajanju i zdravom odrastanju deteta, i nesumnjivo najbolje mesto za rast i razvoj deteta jeste njegova porodica. Kada se dese odgovarajuće situacije gde sud donosi odluku o smeštaju dece u hraniteljsku porodicu budite ubeđeni evaluacija, različite instance, gde se pre svega vodilo računa o interesu i pravu deteta. Tako da, bez obzira što je fil pobudio pažnju što je razumljivo, da budemo svesni da su životne okolnosti neka drugačija situacija i da nam je svima u interesu prevashodno pravo deteta.
Marina, da li želite, imate pravo još dva kruga? (Ne.) Snežana Paunović.
Zahvaljujem, predsedniče. Poštovana predsednice Vlade, uvaženi članovi Vlade, elementarne nepogode koje su pogodile početkom januara mesece neke krajeve Srbije, izazvale su ogromne posledice i po infrastrukturne objekte, ali i po privatnu imovinu, stambene objekte i poljoprivredne kulture. Žao mi je što je izašao ministar poljoprivrede, međutim sigurna sam da će neko moći da mi odgovori. Moje prvo pitanje za ministarku energetike gospođu Zoranu Mihajlović tiče se pre svega šteta koje su nastale na elektroenergetskim objektima u ovim opštinama i u kom bi roku mogle da budu obnovljene pod okolnostima, mislim da smo i jutros kod postavljanja poslaničkih pitanja imali nekoliko pitanja koja su se ticala baš toga da je 1% sela bez struje i da ljudi jako se teško sa tim snalaze. Mislim da je koleginica Dijana jutros pominjala situaciju u Priboju gde je 1300 potrošača ostalo bez struje usled problema na dalekovodima u tim mestima. Ono što me takođe zanima jeste na koji ćemo način, možda sam i propustila da su neke mere predviđene i ako jesam, neće mi biti problem da javno kažem izvinite, kako ćemo nadoknaditi štetu poljoprivrednim gazdinstvima u opštinama na jugu, kojima su dugogodišnji voćnjaci od kojih te porodice žive, apsolutno uništene usled nepogoda koje su ih zadesile i to da bi se saniralo mora proći dugi niz godina, ako sam dobro razumela, mada nisam stručna za tu oblast. Radi se o voćnjacima koji su stari nekoliko decenija. Tako da mislim da ti ljudi koji su zapravo osuđeni na to i pretežno se bave voćarstvom i od toga žive u ovom trenutku prosto zaslužuju našu pažnju i na koji način da im pomognemo. Moje treće pitanje je za ministarku Čomić. Najavili ste zakon o rodnoj ravnopravnosti, ali ste rekli jednu rečenicu koja je meni jako važna, a to je da ste najavili zakone koji će regulisati zabranu ponašanja zasnovanog na predrasudama. Mislim da bi bilo lepo da napravite jedan osvrt. Mi smo na konferenciji Ženske parlamentarne mreže čuli jednu sjajnu analizu koju ste napravili o tome koliko je pandemija uticala pre svega i u ovom smislu kada govorimo o ravnopravnosti, koliko su žene bile aktivnije i koliko su muškarci bili nažalost po smrtnosti u većim brojkama od žena. Hvala.
Hvala. Reč ima potpredsednica Vlade i ministarka Zorana Mihajlović.
Da, situacija nije jednostavna ni za jednog jedinog korisnika koji trenutno nema električnu energiju. Na teritoriji Srbije, tri i po miliona je potrošača električne energije. Trenutno u ovom momentu, devet i po hiljada korisnika nema redovno napajanje električnom energijom. Nakon prvih nepogoda može se reći da 80% jeste popravljeno. Desile su se dodatne nepogode, ali to je nešto što je trenutno stanje. Ekipe su zaista na terenu, ali nepogode nisu jedini razlog zašto nam se to dešava. Daću samo jedan podatak, a to je da na teritoriji Republike Srbije se nalazi recimo, što ne postoji nigde ni u jednoj zemlji oko nas, milion i 300 hiljada drvenih bandera. Najveći deo tih drvenih bandera nalazi se upravo u onim delovima Srbije koji su trenutno ugroženi kada govorimo o napajanju električne energije, negde oko 400 hiljada je tih bandera u Srbiji. Dakle, govorim o tome da mnogo više kao Vlada ćemo kontrolisati EPS, sada već ODS i ono što je njihov prvi i jedini zadatak jeste konstantno održavanje distributivne mreže. To nije bilo na najbolji mogući način. Dakle, dešava se, dešavalo se, nepogode nisu neka nepoznata stvar, ni ovde ni bilo gde u Evropi i svetu, ali svakako najveći problem jeste dugotrajan ostanak bez napajanja električne energije. Ona sela i ona mesta koja imaju takvu situaciju, dakle, delovi i oko Novog Pazara i Kuršumlije i tako dalje, EPS, odnosno ODS je obezbedio i agregate, sve što može, zato što sada kada biste videli na šta liče ti dalekovodi onda bi vam bilo jasno da je apsolutno nemoguće popraviti za tih nekoliko dana ili nedelju dana. Mi se iskreno nadamo da će doći do normalizacije u napajanju električnom energijom u narednih pet do šest dana ukoliko ostane trenutno ovako kako jeste kada govorimo o samim vremenskim nepogodama, a učinićemo sve da u narednih četiri ili pet godina, znači govorim ceo distributivni sistem se uloži najmanje 350 miliona evra, samo u distributivni sistem da do ovoga ne bi dolazilo. Hvala.
Zahvaljujem. Ministarka Čomić.
Zahvaljujem. Predlog Zakona o rodnoj ravnopravnosti je na Ministarstvu za ljudska i manjinska prava, društveni dijalog i na Vladi Republike Srbije da bude pred vama po rokovima, po proceduri sa najširim mogućim uključenjem svih zainteresovanih u društvu od struke i poslanika u krajnjoj liniji preko javnih slušanja, preko civilnog društva do onih koji se akademski bave ovom temom. Dakle, na nama je da taj predlog pripremimo po rokovima Zakona o planskom sistemu, a na vama će biti da odlučite da li ćete biti na dnevnom redu sednice Skupštine i kako će rasprava teći sa kojim amandmanima. Srž ovog novog Predloga zakona su upravo odredbe koje je narodna poslanica citirala, a to je da zabranimo ponašanje zasnovano na predrasudi i to vam je društvena, institucionalna, zakonodavna borba protiv diskriminacije. Ne može vam niko objasniti samo po sebi da nemate pravo da prema nekome zbog njegovog ili njenog ličnog svojstva postupate na poseban način, da ga povređujete, da ga omalovažavate, da mu šta god hoćete radite samo zato što on ima to lično svojstvo. Tako da će deo Predloga zakona o rodnoj ravnopravnosti i u raspravi i u ex-ante analizi, kao i budućeg izmena i dopuna Zakona o zabrani diskriminacije predstavljati i dijalog koji treba da traje u ovoj sali o tome da li smo, kakvi smo i koliko smo društvo koje je sklono diskriminaciji kada su razne društvene grupe u pitanju, zašto nam se to dešava i kakve nam odredbe trebaju da bi ponašanje takve vrste bilo zabranjeno u društvu, jer takvo ponašanje čini sve nesrećnim i one koji su žrtve diskriminacije i one koji diskriminišu. Želja nam je da Zakon o rodnoj ravnopravnosti vašom voljom stavlja na dnevni red i vašom voljom pozitivno sa glasovima „za“ usvojen. Kada stupi u pravni sistem Republike Srbije doprinese većem kvalitetu i žena i muškaraca. I samo ilustracija zašto je to važno? Zato što moramo da gledamo kako žive i žene i muškarci i ovaj virus koji nam je nasilno naneo promene ponašanja jasno je pokazao da nije ni rodno slep, ni rodno neutralan. Nije rodno slep, jer nam više umiru muškarci. Na svakih 100 tragičnih smrti 70 njih su muškarci, 30 su žene. To je na nauci da da odgovor, ali ono što vidimo svakodnevno je da je pandemija pala na žene, ne samo u Srbiji, širom planete, da su žene u svim sektorima gde ekonomija, brige i mislim da će nama zajednička briga biti šta za budućnost da osmislimo kao Vlada i Skupština kao institucije, kao mere kojima ćemo pomoći da se sav mentalni i fizički napor koji su žene Srbije uložile u ekonomiju brige bar oceni kao vidljiv, ako ne budemo imali nekakve mere kojima ćemo se posebno obratiti poput ovih koje Vlada Srbije ima i za građane i za privredu već za koji mesec. Hvala vam.
Zahvaljujem. Ministar Tončev.
S obzirom da je moje ministarstvo zaduženo za nedovoljno razvijene opštine, a s obzirom da uvek kada se dese elementarne nepogode najviše budu pogođene baš nerazvijene opštine, što bi rekao naš narod – tamo gde je tanko uvek se i kidam, ja sam na predlog naše predsednice Vlade, premijerke obišao dosta tih opština. Utvrdili smo da su najveće štete na vodosnabdevanju, snabdevanju električne energije, poljoprivredi i infrastrukturi. S obzirom da znam da je i ministarka Zorana Mihajlović obišla dosta opština, da je ministar građevine obišao dosta opština, Marija Obradović takođe i mi zajedno sa predsednicom Vlade pripremamo i svu štetu, a i kako da otklonimo sve elementarne nepogode koje su zadesile posebno te siromašne opštine s obzirom da ga nema, ministar poljoprivrede, mogu da vam kažem da po preporuci predsednice Vlade radimo i na tome da se nadoknadi koliko smo u mogućnosti kao Vlada Srbije, da nadoknadimo svu štetu, ne samo poljoprivrednicima, već svim domaćinstvima koji su pretrpeli štetu. Takođe smo dosta pomogli oko vodosnabdevanja, a i ministarka Mihajlović je obećala i rekla da će što pre sva domaćinstva dobiti električnu energiju, a stvarno u narednom periodu treba da se promene sve te drvene bandere kao što je rekla Mihajlovićka i da stvarno uz pomoć ove Vlade što manje imamo nerazvijene opštine i što više pomognemo u svim, pa i u ovoj elementarnoj nepogodi. Hvala.
Hvala. Ministarka Obradović.
Hvala, predsedavajući. Samo kratko da se nadovežem, jer je trenutno u toku konkurs za prijavljivanje gradova i opština za trošenje novca iz budžetskog fonda za lokalne samouprave i to se deli u okviru četiri cilja. Jedan od ciljeva po kojima mogu da apliciraju gradovi i opštine jeste preventivno delovanje na smanjenju rizika od klimatskih promena i elementarnih i drugih nepogoda, a sve u cilju zaštite imovinskih interesa jedinica lokalnih samouprava i građana. Tu nije prevelika suma, 41 milion 400 hiljada dinara, ali vam moram reći da petnaestak dana traje konkurs i trajaće do 4. februara, ni jedna lokalna samouprava se do sada nije prijavila. Ja zaista apelujem i ovim putem i to činim svakodnevno, da se prijavljuju gradovi i opštine kako bismo zaista mogli da finansiramo te projekte. Pretpostavljam da pored svega ovoga o čemu smo do sada govorili da je veoma važno da očistimo i rečna korita, i različite kanale koji se nalaze kroz naselja, ja sada malo žargonski govorim, ali je važno da se jedinice lokalne samouprave prijave sa gotovim projektima do 4. februara kako bismo zaista mogli da iskoristimo novac koji je u budžetu i namenjen za ove potrebe. Toliko.
Hvala. Poslanica Paunović.
Hvala. Zahvaljujem se ministrima na odgovorima koje sam dobila. Takođe apelujem, ministarka Obradović je u pravu, ali nekako i to spada u našu odgovornost, a to je da te ljude u lokalnim samoupravama zaista pokrenemo, ne, motiv je stigao iz Vlade Srbije, treba ih pokrenuti sada i sa pozicije narodnih poslanika svako u svojoj sredini. Dobro sam vas razumela, to jeste preventiva i jeste jako važno. Hvala vam na odgovorima, neću koristiti svoje pravo da postavim drugi krug pitanja, niti da dam završnu reč, jer hoću da ostavim malo vremena i za najveću parlamentarnu stranku da ovaj krug završimo u roku. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima premijerka Brnabić. Izvolite.
Dodaću samo još jednu stvar koja je izuzetno važna i na kojoj Ministarstvo poljoprivrede i Vlada Republike Srbije insistira. Obzirom da se svih ovih godina trudimo da uvedemo sistem u našu zemlju, negde gde bi mogla da se poveća predvidivost života i rada u Republici Srbiji, svakako zbog klimatskih promena biće sve više ovakvih nepogoda. Zbog toga je Vlada Republike Srbije, odnosno Ministarstvo poljoprivrede donelo odluku da subvencioniše premije za osiguranje. U ovom trenutku mi subvencionišemo čak 70% osiguranja kada se poljoprivrednici prijave za osiguranje svojih useva, 70%. Apelujem da sva naša gazdinstva osiguraju svoje useve, Vlada Republike Srbije će kroz ministarstvo to pomoći sa 70%, dakle, to za njih zaista neće biti neki veliki trošak, ali u tom trenutku mi više ne govorimo o tome da li će Vlada ili opština ili ko će nadoknaditi štetu. Ako postoji šteta ti usevi su osigurani, osiguravajuće društvo će to pokriti. Onda postoji sistem, ne mora niko nikog da juri, ne mora niko nikog da moli, to je sistem koji onda funkcioniše i to je naš cilj. I meni je drago da kažem da sve više gazdinstava osigurava svoje useve, posebno taj broj raste u voćarstvu i povrtarstvu, ali svakako apel ja mislim od svih nas treba da bude da ljudi poštuju taj sistem, a Vlada je tu odredila budžet da subvencionišemo to čak 70%. Hvala.
Zahvaljujem. Zahvaljujem poslanici Paunović. Evo, sada dolazimo, kakva je to paradoksalna situacija, da 10 minuta pre isteka ovog vremena od tri sata najveća poslanička grupa tek sada dolazi na red po tim propisima i procedurama. Ja sam zato i zahvaljujem se i članovima Vlade što su to uvažili da u odgovorima budu kraći, da pošto ima devet poslaničkih grupa sada poslaničko pitanje postavi narodni poslanik Aleksandar Marković. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Marković. Izvolite.
To je jedna u nizu anomalija našeg Poslovnika o radu, ali bože moj. Dame i gospodo narodni poslanici i uvaženi članovi Vlade, imam nekoliko poslaničkih pitanja, ali ne znam, s obzirom da je blizu 19.00 časova, da li ćemo uspeti da dobijemo odgovore, ali ako budemo efikasni možda i uspemo u tome. Dakle, svakako prvo pitanje je upućeno ministru odbrane gospodinu Stefanoviću, a tiče se ulaganja u naoružanje i opremu, modernizaciju vojne tehnike, forsiranja u domaće proizvodnje u te svrhe. Takođe bih želeo da iskoristim priliku da se zahvalim na malopređašnjem iscrpnom odgovoru u vezi najave uvođenja obaveznog vojnog roka. Mislim da je to jako važno, zato što je u poslednje vreme na delu prava histerija u pojedinim medijima, uglavnom su to oni mediji pod kontrolom Dragana Đilasa, i vrši se snažna negativna kampanja protiv redovnog služenja vojnog roka i te ideje i te najave. Doduše, oni inače vode kampanju protiv svega što je dobro za Srbiju, protiv svega što je patriotski, protiv svakog poteza koji štiti srpske nacionalne interese. Spremni su da napadnu i najbolju moguću ideju i najbolji mogući potez, samo ukoliko to dolazi od strane Aleksandru Vučiću, pa bile to vakcine, bio to najavljeni paket pomoći privredi i stanovništvu, bio to spomenik Stefanu Nemanji, bila to zlatiborska gondola, bilo šta, bilo šta da je u pitanju, oni će to napasti ukoliko to dolazi od Aleksandra Vučića. I kad već spominjem najavljeni paket pomoći privredi i stanovništvu, želeo bih da nam se obrati, ukoliko nam vreme dozvoli, i ministar finansija gospodin Mali po ovom pitanju, jer ovi pomenuti mediji su, verovali ili ne, uspeli da napadnu i tu temu, uspeli su da napadnu i najavljen paket pomoći građanima, privredi i stanovništva. Kažu kako je 110 evra, dakle, 30 plus 30 plus 50 evra namenjenih za građane Srbije uvreda zapravo za građane Srbije, kako je to ništa, kako taj novac ništa ne znači, kako je to vređanje zapravo građana Srbije. Pa, izvinjavam se što nemamo svi toliko novca kao oni, što nismo toliko bogati, silni i moćni kao oni da im 110 evra ne predstavlja ništa u životu i da to smatraju uvredom. Izvinjavam se zbog toga u ime svih nas, u ime normalne Srbije, u ime zdrave Srbije i zaista im se izvinjavam u to ime.
Zahvaljujem. Reč ima potpredsednik Vlade i ministar Stefanović.
Poštovani narodni poslaniče gospodine Markoviću, vi ste danas isto imali priliku da vidite, bili ste prisutni na važnom sastanku gde je Vojska Srbije referisali predsedniku i vrhovnom komandantu Aleksandru Vučiću o stanju u vojsci, ali i šire od toga, dakle, o onome što je stanje u našoj namenskoj industriji, o tome šta su naše intencije za nabavku opreme, naoružanja i tehnike u narednom periodu. Ovo jeste važno pitanje zato što, kao što ste rekli, ima ljudi kojima ne odgovara snažna vojska, ima ljudi i u ovoj zemlji, nažalost, a ima ljudi u ovom regionu, ima ljudi, naravno, u širem smislu, kojima snažna Vojska Srbije znači lakše ostvarivanje njihovih ciljeva. Snažna vojska jednako je snažna Srbija i to je često preduslov za sve ostalo, za sve drugo, da biste imali investicije i ekonomiju, da biste imali mogućnosti da se bavimo jakim selom, morate da imate stabilnost i bezbednost, morate da imate uverenje investitora da kada dođe u ovu zemlju da će ona biti bezbedna, sigurna zemlja koja, kao što to danas čini, čvrstim koracima grabi napred, ima privredni rast i naravno može da garantuje da će tako nastaviti u budućnosti. Naravno, mi se trudimo da investicije pre svega budu u domaće kompanije, iz više razloga. Pre svega jer ne želimo da zavisimo previše od bilo koga spolja, ni sa istoka ni sa zapada, takođe želimo da razvijamo kapacitete naše domaće industrije da bi ona u bilo kom trenutku mogla da ima proizvodnju koja je dinamična, jaka, brza, da može da proizvodi za potrebe naše vojske, policije, za sve naše službe bezbednosti i sve što je potrebno da Srbija u svakom trenutku bude sigurna i naravno želimo da osvajamo novu tehnologiju koju možemo da prodajemo i na nekim drugim tržištima. Mi smo u procesu, vi ste imali prilike da vidite, naravno, i drugi narodni poslanici, mi smo u poslednjih nekoliko godina imali priliku da sagledamo koliko smo napredovali u osvajanju oklopnih vozila, izgradnji tri značajne komponente točkaša „četiri puta četiri“ – „Miloš“, točkaša „osam puta osam“ – „Lazar“ i nečega što se razvija zajedno Zastava TERVO i FAP, jedno novo vozilo koje faktički, mi smo ga radno nazvali po engleskom nazivu MRAP, što znači faktički vozilo koje će biti otporno na mine i na bilo koje druge vrste takvih izazova i koje će služiti za prevoz naših snaga. Dakle, to je oklop za našu pešadiju. Mi smo do pre desetak godina imali tu lošu situaciju, naročito 2005. godina je bila teška, za Vojno-tehnički institut. Kažem 2005. godina zato što je u toj godini desetkovan sastav, otpušten je ogroman broj inženjera, dakle, skoro duplo manji broj inženjera, čak možda i više od duplo, troduplo manji broj inženjera je ostao da radi, a oni danas, zajedno sa našom Namenskom industrijom, sa Jugoimport SDPR-om čine najvažniju tačku razvoja vojske. Mi danas imamo preko 30 novih sredstava koja se razvijaju, radimo sa stranim partnerima, radimo svojim snagama. Hoću da se zahvalim tim ljudima jer su ostali iz patriotskih razloga da rade za svoju zemlju. Jedan istraživač u Vojno-tehničkom institutu, inženjer, ima početnu platu oko 68.000 dinara, a za te ljude očekujemo da rade na najsloženijim sistemima. To je pored napora predsednika Vučića, koji je uspeo da nam pomogne da te plate značajno i povećamo i da ih ove godine povećavamo za skoro od 9,6 za najviše oficire do 17,8% za vojnike i za druge ljude i trudićemo se da povećamo i za ove istraživače. Možete da zamislite kako je to izgledalo, kakva im je perspektiva bila pre deset godina. Dakle, ti ljudi danas imaju bolje uslove i potrudićemo se da imaju još neuporedivo bolje, jer hoćemo da zadržimo inženjere koji razvijaju našu vojsku u našem sastavu, nećemo da ih pustimo da idu negde drugde. Kad kažem – pustimo, nećemo da ih neko lako privoli da odu za bolju platu, ja razumem tu potrebu, jer mi danas razvijamo sredstva kao što su i „Nora“, očekujemo do kraja ove godine potpuni divizion „Nora“ da se uvede u naše naoružanje. Očekujemo pored deset „Miloša“ koji su danas već u naoružanju 72. specijalne brigade još 20, očekujemo do 24 „Lazara“. Dakle, očekujemo jedno značajno pojačanje u onome što je oprema za naše, da kažem mehanizovane bataljone i to je faktički ključni udarni deo, pored specijalnih jedinica, ključni udarni deo naše vojske. Radi se na modernizaciji sredstava koja su danas u upotrebi u Vojsci, kao što je digitalizacija protiv vazduhoplovnih sistema, poput KUB-a, i naravno, digitalizovanog ognja, višecevnog bacača raketa, koji se pokazao kao vrlo efikasno i uspešno oruđe naše artiljerije. Modernizacija MIG-ova 29, pored onih koje je predsednik uspeo da obezbedi i, da kažem, pored onih koje smo imali kod nas, a radimo na dodatnoj modernizaciji sa inženjerima iz Rusije, i hoćemo da taj ukupan broj aviona, dakle da svih 14 MIG-ova 29 budu potpuno modernizovani i spremni za izvršenje svih zadataka. Osvajamo sopstvenim znanjem rakete, koje ranije nismo imali i koje danas, da ti MIG-ovi 29 mogu da se koriste i kao višenamenski lovci, dakle, da mogu gađati i ciljeve na zemlji, to ranije nije bilo moguće. Takođe, modernizacija naših „Orlova“, ali videli ste da smo u prethodnom periodu i nabavljali helikoptere i „Er-bas“ Ha 145 i Mi 35 kao protivoklopni teški helikopter koji, zaista, se pokazao kao izuzetan kao svuda u svetu, ali, naravno, i transportne helikoptere koji služe za desantiranje i prevoz naših trupa. Dakle, radimo na opremanju naših vojnika. Hoćemo u ovoj godini i u sledećoj da završimo nabavku novih uniformi. Osvaja, naše „Jumko“ osvaja i proizvodnju balistike, dakle, pored uniforme i zaštitne ploče za pancire i šlemove i drugu opremu i hoćemo, zaista, da svaki vojnik, ne samo specijalne jedinice, svaki vojnik Vojske Srbije, da od glave do pete bude opremljen i najboljim čizmama i najboljom zaštitom, najboljom modularnom puškom, sve ono što naša vojska može da priušti, a što je u svetskim standardima. Poštujući vreme, naravno, koje Narodna skupština ima i mogao bih o ovome da govorim još dosta, ali hoću da vam kažem, da se zahvalim i Odboru, kojim vi rukovodite zato što pruža podršku Vojsci Srbije i Ministarstvu odbrane da realizujemo one ciljeve koje je pred nas stavio i predsednik Vučić, koje je pred nas stavila Vlada Srbije, da imamo najbolju, najefikasniju, najsnažniju vojsku u ovom delu sveta. Hvala vam.
Zahvaljujem. Gospodine Markoviću, želite dalje? Ne, dobro. Zahvaljujem na uviđavnosti zato što je sada 19.00 časova i, kao što je to predviđeno našim Poslovnikom, isteklo je vreme za ovaj deo sednice koji se odnosi na poslanička pitanja. Želim da se zahvalim svim članovima Vlade, predsednici Vlade, na učešću. Mislim da je ovaj deo našeg Poslovnika i ovaj deo našeg rada veoma značajan jer se veoma značajna pitanja i odgovori ovde mogu čuti i zahvaljujem se i na uviđavnosti, jer su sve poslaničke grupe bile u prilici da postave poslanička pitanja. Želim na kraju samo još da obavestim ministarku Dariju da će 9. februara najverovatnije biti Druga sednica u vanrednom zasedanju, posvećena njenom Predlogu zakona o socijalnoj karti, da bi sledeća sednica u februaru onda nakon toga, otprilike, mogla da bude, pričam orijentaciono, a to je utorak, ako ova bude 9, sledeća bi bila posle Sretenja, to znači 23, a to, praktično, znači da ako radimo u četvrtak 25. da se ponovo vidimo u istom ovom formatu 25. februara. Na kraju još jednom da čestitam samo na jučerašnjem izuzetnom događaju i predsedniku Srbije i Vladi Srbije i Gradu Beogradu na otvaranju veličanstvenog spomenika Stefanu Nemanji koji, ne samo da je pomen osnivaču naše države, nego je i još jednom pokazao kakav je raskoš Beograda kao naše prestonice i da zaista, samo oni koji poseduju veliku dozu političke nenormalnosti, mogu da to kritikuju ili da prete da će to porušiti. Još jednom ponavljam, želim da čestitam, ovim se Beograd, ne samo vraća i ukorenjuje u svoju prošlost, nego i postavlja crte temelja našoj budućnosti. Želim da vam se zahvalim. Mi nastavljamo dalje. Određujem dan za glasanje, za tri minuta. [[Posle pauze.]] Dame i gospodo, molim vas pristupimo glasanju. Saglasno članu 87, kao što sam rekao, odredio sam 19 sati i 10 minuta kao Dan za glasanje o tačkama dnevnog reda sednice Prvog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u Dvanaestom sazivu. Pre nego što pređemo na odlučivanje o tačkama dnevnog reda, potrebno je da utvrdimo kvorum. Kao što znate, kvorum postoji u Danu za glasanje ako je na sednici prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika, pa vas molim da ubacite svoje identifikacione kartice u jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno u ovom trenutku 196 narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da, prema tome, postoje uslovi za odlučivanje. Prelazimo na odlučivanje. Pošto prelazimo na odlučivanje o predlozima zakona o potvrđivanju međunarodnih ugovora (tačke od 1. do 6. dnevnog reda), podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 3. tačka 6) Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuje zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora većinom glasova svih narodnih poslanika. Prelazimo na odlučivanje. Prva tačka dnevnog reda. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Velikog Vojvodska Luksemburga o razmeni i uzajamnoj zaštiti tajnih podataka, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno 201, za – 199, nije glasalo – dvoje. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Druga tačka dnevnog reda. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o prenosu nadležnosti za pružanje usluga u vazdušnom saobraćaju između Saveta ministara Bosne i Hercegovine, Vlade Republike Srbije i Vlade Crne Gore, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno 205, za – 205. Konstatujem da je jednoglasno usvojen Predlog zakona. Treća tačka dnevnog reda. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Izmene Međunarodne konvencije o Harmonizovanom sistemu naziva i šifarskih oznaka robe, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno 206, za – 206. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog zakona. Četvrta tačka dnevnog reda. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Drugog dodatnog protokola Svetske poštanske konvencije, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno 206, za – 206. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog zakona. Peta tačka dnevnog reda. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Islamske Republike Irana u oblasti zaštite bilja i biljnog karantina, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno 206, za – 206. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog zakona. Šesta tačka dnevnog reda. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Ruske Federacije o saradnji u borbi protiv terorizma, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno 206, za – 206. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog zakona. Pošto prelazimo na odlučivanje o predlozima odluka o izboru sudija (tačke 7. i 8. dnevnog reda), podsećam vas da na osnovu člana 105. stav 2. tačka 13) Ustava Republike Srbije Narodna skupština bira sudije većinom glasova svih narodnih poslanika. Imajući to u vidu, prelazimo na odlučivanje. Sedma tačka dnevnog reda. Stavljam na glasanje Predlog Odluke o izboru sudija koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno 206, za – 204, nije glasalo – dvoje. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke. Osma tačka dnevnog reda. Stavljam na glasanje Predlog Odluke o izboru sudija koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno 206, za – 206. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog odluke. Deveta tačka dnevnog reda. Stavljam na glasanje Predlog Odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Komisije za hartije od vrednosti za 2021. godinu, koji je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno 206, za – 206. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog odluke. Deseta tačka dnevnog reda. Stavljam na glasanje Predlog zaključka povodom razmatranja Izveštaja o radu Regulatorne agencije za elektronske komunikacije i poštanske usluge za 2019. godinu, koji je podneo Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno 206, za – 206. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog zaključka. Jedanaesta tačka dnevnog reda. Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres o Predlogu odluke, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, prema članu 105. stav 2. tačka 15) Ustava Srbije, Narodna skupština svoje izborne nadležnosti vrši većinom glasova svih narodnih poslanika. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova Odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela poslanička grupa Socijalističke partije Srbije. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno 206, za – 203, nije glasalo – troje. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke. Dame i gospodo narodni poslanici, pošto je Narodna skupština obavila razmatranje svih tačaka dnevnog reda ove sednice i odlučivanje o njima, saglasno članu 102. Poslovnika, zaključujem sednicu Prvog vanrednog zasedanja Narodne skupštine u Dvanaestom sazivu. Kao što sam najavio, orijentaciono sledeću sednicu u vanrednom zasedanju bi trebalo da započnemo 09. februara. Zahvaljujem se svima.