REPUBLIKA SRBIJA NARODNA SKUPŠTINA STENOGRAFSKE BELEŠKE Šesta sednica Drugog redovnog zasedanja 11. decembar 2009. godine (Prvi dan rada) (Sednica je počela u 16.15 časova. Predsedava Slavica Đukić-Dejanović, predsednik Narodne skupštine.)
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Šestu sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2009. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 126 narodnih poslanika. Podsećam vas da je, članom 86. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, predviđeno da kvorum za rad Narodne skupštine prilikom utvrđivanja dnevnog reda postoji ako je na sednici prisutno najmanje 126 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice Primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno je da je u sali prisutno 129 narodnih poslanika, odnosno da ima uslova za rad. Obaveštavam o odsutnosti narodne poslanice Milice Radović, koja je sprečena da prisustvuje sednici. Obaveštavam da sam, saglasno članu 88. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, pored svih ministara u Vladi, pozvala da sednici prisustvuje i Ružica Stoiljković, pomoćnik ministra finansija. Saglasno članu 84. stav 2. i članu 85. stav 4. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da sam ovu sednicu sazvala, izuzetno, za petak 11. decembar 2009. godine, u roku kraćem od roka utvrđenog u članu 84. stav 1. i mimo dana utvrđenog u članu 85. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, zbog potrebe da Narodna skupština što pre razmotri predloge akata iz predloženog dnevnog reda. U sazivu ove sednice, koji vam je dostavljen, sadržan je predlog dnevnog reda sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, saglasno članu 90. stav 5. i članu 92. Poslovnika Narodne skupštine, potrebno je da Narodna skupština odluči o predlozima za stavljanje na dnevni red akata po hitnom postupku, predlogu za proširenje dnevnog reda i o predlogu za spajanje rasprave. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o preuzimanju akcionarskih društava, koji je podnela Narodnoj skupštini 30. novembra 2009. godine (tačka 4. predloženog dnevnog reda). Stavljam na glasanje ovaj predlog. Od 149 narodnih poslanika, 127 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o dopuni Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju, koji je podnela Narodnoj skupštini 3. decembra 2009. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Od 144 poslanika, 127 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom, koji je podnela Narodnoj skupštini 3. decembra 2009. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Od 144 poslanika, 125 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2010. godinu, sa predlozima odluka o davanju saglasnosti za finansijske planove za 2010. godinu: Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje, Republičkog zavoda za zdravstveno osiguranje, Nacionalne službe za zapošljavanje, koji je podnela Narodnoj skupštini 3. decembra 2009. godine. Molim da se izjasnimo. Od 144 poslanika, koliko se ukupno izjasnilo, 127 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o organizaciji i poslovanju privrednih jedinica ustanova za izvršenje krivičnih sankcija, koji je podnela Narodnoj skupštini 3. decembra. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Od 144 poslanika, petoro je glasalo za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o upravnim sporovima, koji je podnela Narodnoj skupštini 4. decembra 2009. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Od 144 narodna poslanika, za ovaj predlog nije glasao niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj (Drugi programski zajam za razvoj privatnog i finansijskog sektora, tačka 7. predloženog dnevnog reda). Molim da se izjasnimo. Od 144 poslanika, 127 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Tomislav Nikolić predložio je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju političkih stranaka koji je podneo Narodnoj skupštini 8. decembra 2009. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Od 143 poslanika, 14 je glasalo za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Vlatko Ratković, na osnovu člana 90. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red ove sednice proširi tačkom – Predlog zakona o zaduženju Republike Srbije kod ''Eurobank'' EFG a.d. Beograd, koji je Narodnoj skupštini podnela Vlada 20. novembra. Da li gospodin Vlatko Ratković želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje predlog. Od 131 poslanika, 126 je glasalo za. Konstatujem da je ovaj predlog prihvaćen. Predlog za spajanje rasprave. Narodni poslanik Jelena Trivan, na osnovu člana 90. stav 3, člana 142. stava 2. i člana 152. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se obavi zajednički načelni pretres o Predlogu zakona o dopuni zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju, Predlogu zakona o izmenama i dopunama zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o preuzimanju akcionarskih društava, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom dugu, Predlogu zakona o izmeni zakona o osiguranju, Predlogu zakona o zaduženju Republike Srbije kod ''Eurobanke'' EFG a.d. Beograd, i zajednički jedinstven pretres o Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj (Drugi programski zajam za razvoj privatnog i finansijskog sektora), Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj (Programski zajam za razvoj javnih finansija), Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu (K 10) između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj, Predlogu zakona o potvrđivanju finansijskog ugovora između Republike Srbije i Evropske investicione banke Autoput Koridor 10 (E-75) i Predlogu zakona o potvrđivanju finansijskog ugovora između Republike Srbije i Evropske investicione banke „Zajam za opštinsku i regionalnu infrastrukturu B“. Da li gospođa Jelena Trivan želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Od 132 narodna poslanika, 126 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila predlog. Pošto smo se izjasnili o predlozima za stavljanje na dnevni red akata po hitnom postupku, predlogu za proširenje dnevnog reda i o predlogu za spajanje rasprave, na osnovu člana 92. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, stavljam na glasanje predlog dnevnog reda u celini. Od 132 narodna poslanika, 128 je glasalo za. Konstatujem da je predlog prihvaćen. D n e v n i r e d: 1. Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2010 godinu, sa predlozima odluka o davanju saglasnosti na finansijske planove za 2010. godinu: a) Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje, b) Republičkog zavoda za zdravstveno osiguranje, v) Nacionalne službe za zapošljavanje; 2. Predlog zakona o dopuni Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju; 3. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom; 4. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o preuzimanju akcionarskih društava; 5. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom dugu; 6. Predlog zakona o izmeni Zakona o osiguranju; 7. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj (Drugi programski zajam za razvoj privatnog i finansijskog sektora); 8. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj (Programski zajam za razvoj javnih finansija); 9. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu (K10) između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj; 10. Predlog zakona o potvrđivanju Finansijskog ugovora između Republike Srbije i Evropske investicione banke Autoput Koridor 10 (E – 75); 11. Predlog zakona o potvrđivanju Finansijskog ugovora između Republike Srbije i Evropske investicione banke „Zajam za opštinsku i regionalnu infrastrukturu B; 12. Predlog zakona o zaduženju Republike Srbije kod Eurobanke EFG a. d. Beograd. Prelazimo na rad po utvrđenom dnevnom redu sednice. Prelazimo na 1. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O BUDŽETU REPUBLIKE SRBIJE ZA 2010 GODINU, SA PREDLOZIMA ODLUKA O DAVANJU SAGLASNOSTI NA FINANSIJSKE PLANOVE ZA 2010. GODINU: a) Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje, b) Republičkog zavoda za dravstveno osiguranje, v) Nacionalne službe za zapošljavanje. Primili ste Predlog zakona sa predlozima odluka, koji je podnela Vlada. Primile ste izveštaj Zakonodavnog odbora. Reč ima narodni poslanik Nenad Popović.
Poštovana predsednice, u ime Poslaničke grupe DSS, a u skladu sa odredbama člana 94. stav 3. Poslovnika o radu Narodne skupštine, predlažem da se vreme za raspravu u načelu o Predlogu budžeta Republike Srbije za 2010. godinu produži za još pet sati, imajući u vidu značaj ovog zakona za građane i za državu Srbiju. Hvala.
Zahvaljujem. Vaš predlog stavljam na glasanje. Molim poslanike Narodne skupštine da se izjasne o predlogu za produženje rasprave sa pet na deset časova. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Za reč se javio gospodin Zoran Nikolić.
Zahvaljujem. Reklamiram član 154. a sada ću ga i citirati. „Pre pretresa na sednici Narodne skupštine, predlog budžeta razmatraju odbori Narodne skupštine i svoje izveštaje, sa obrazloženim predlozima, dostavljaju Odboru za finansije. Odbor za finansije razmatra predlog budžeta i izveštaje pojedinih odbora i o tome dostavlja izveštaj Narodnoj skupštini.“ Pitanje koje vam postavljam glasi – da li imamo izveštaj Odbora za finansije? Koliko je meni poznato, tog izveštaja nema, shodno tome ova rasprava bi morala da se odloži dok se ne sazove Odborza finansije i ne zauzme svoj stav, odnosno ne podnese izveštaj. [[Aplauz.]] Ako nisam u pravu, dajete mi drugačije obrazloženje. Zahvaljujem.
Gospodine Nikoliću, tokom sednice, kako to inače činimo i činili smo i u prošlom sazivu, sednica Odbora će biti zakazana, održana i imaćemo mišljenje. Reč ima gospodin Slobodan Maraš.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, gospodo i gospođe iz Vlade, u skladu sa članom 27. smatram da je prekršen Poslovnik, pre svega, kada se radi o staranju o primeni Poslovnika Narodne skupštine i o blagovremenom i usklađenom radu radnih tela Narodne skupštine. Gospođo predsednice, velika većina poslanika u ovoj sali je svedok šta se događa pred raspravu o Predlogu budžeta za 2010. godinu. Odbor za finansije nije održan, iako je bio zakazan za 15.00 časova. Odbor za poljoprivredu, to je neviđeni skandal koji se desio. U momentu kada je krenula rasprava na Odboru za poljoprivredu bilo je 11 ili 12 članova Odbora, postavljena su pitanje predstavnicima Vlade, ministru Draginu i gospodinu koji je bio predstavnik Odbora za finansije, a deset minuta pre 16 časova, deset minuta pre nego što je trebalo da počne ova sednica, svi poslanici vladajuće većine su napustili Odbor da ne bi mogao nijedan poslanik opozicije da izdvoji mišljenje. I to se dešava na svim odborima. Pa, zašto ne možemo da raspravljamo o ovoj temi koja je najvažnija za građane Srbije, pogotovo u 2010. godini? Zašto ne možemo da izdvojimo mišljenje i da kažemo šta mislimo o Predlogu budžeta za 2010. godinu? Gospođo predsednice, morate da se starate o primeni Poslovnika, o blagovremenom radu odbora. Ovo je skandal šta se događa. Ne možemo da raspravljamo o završnom računu za 2008. godinu, ne možemo da raspravljamo o izveštaju Državne revizorske institucije, nećete da produžite raspravu na deset časova po ovoj temi i ne dozvoljavate da poslanici kao članovi Odbora izdvoje mišljenje da bi mogli da kažu šta misle. I onda ćete svesti poslaničke grupe na 13 minuta, na 15 minuta po ovoj temi.
Prošlo je dva minuta. Sednica Odbora za finansije će biti održana. To sam već izvestila. Gospodin Krasić ima reč.
Gospođo Đukić-Dejanović, grupa od 98 poslanika Narodne skupštine je 8. decembra podnela predlog da se proširi dnevni red ove Šeste sednice Drugog redovnog zasedanja sa dve tačke – prva je, Izveštaj o finansijskoj reviziji završnog računa budžeta Republike Srbije za 2008. godinu, koji je uradila Državna revizorska institucija i druga tačka, Izveštaj Odbora za finansije Narodne skupštine Republike Srbije od 8. decembra 2009. godine. Tumačili ste Poslovnik i pogrešno ste protumačili. Prvo ste javnost obavestili da je za te izveštaje potreban hitan postupak. Izveštaji nisu predlozi akata, između ostalog. A, juče ste mi dostavili pismo gde ste pokazali da ne računate dane, da ne znate kako se računaju rokovi, jer ste rok od tri dana protumačili da je rok od pet dana. Da vam objasnim kako ste to napravili. Vi ste 7. decembra zakazali sednicu Narodne skupštine za 11. decembar. Ne znam kojom turbo brzinom da je neko leteo, on pre 8. ne bi mogao da podnese bilo koji predlog. Dakle, ako ste 7. dostavili, taj dan se ne računa. Prvi dan je 8, drugi dan je 9, treći dan je 10. Mi smo 8. decembra dostavili. Znači, poštovali smo taj rok. Ako idete sa računanjem unazad, opet je poštovan rok, ali niste našli za shodno čak ni da stavite to na glasanje, niti da obavestite narodne poslanike i javnost da postoji potreba i postoji obaveza, gospođo Đukić-Dejanović, iz člana 48. Zakona o Državnoj revizorskoj instituciji, da se na sednici Narodne skupštine razmatra Izveštaj o reviziji i izveštaj Odbora za finansije.
Gospodine Krasiću, vama je poznato i u pismenoj formi sam vam odgovorila da je vaš predlog trebalo da stigne najmanje tri dana pre dana određenog za održavanje sednice, a to je današnji dan. Prema tome, pošto nije uvremenjeno podnet ovaj predlog, on nije mogao ni da se nađe na sednici. Što se tiče hitnih postupaka, da bi se nešto uvrstilo u dnevni red mora imati hitni postupak, a slažem se da izveštaj ne treba da ima tu formu. Gospodin Čedomir Jovanović ima reč.
Gospođo predsednice, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, javljam se u skladu sa Poslovnikom… (Predsednik: Zamolila bih poslanike da se čujemo, molim vas.) … Javio sam se prosto da vas pitam, gospođo predsednice, član 93. je povređen i to je član koji definiše pravo poslanika da izdvoji mišljenje, da obrazloži Parlamentu zašto je to učinio. Ne znam zašto nas dovodite u toliko besmislenu poziciju. Uopšte više nije važno ko je ovde predstavnik vladajuće većine, ko je predstavnik opozicije, ko je liberal, narodnjak, naprednjak, radikal, demokrata. Svi smo zajedno postali deo jednog ambijenta u kojem je svaki naš pozitivan napor obesmišljen. Ne možemo da hodamo naglavačke. Pa, kako će moći Slobodan Maraš, narodni poslanik LDP, član Odbora za finansije, da izdvoji svoje mišljenje na Odboru, pošto je ovde počela rasprava o budžetu? Mogli ste da nas pozovete na konsultacije i da kažete – moramo da usvojimo ovaj budžet, dajte da se dogovorimo kako to da uradimo. Ovako nećemo ništa učiniti. Predložili smo da se razgovara o završnom računu za budžet, ne da bi klevetali članove Vlade, jer ne mislim da su članovi Vlade lopovi, nego da bi pokazali ovom društvu da je moguće konačno započeti uvođenje reda. Nismo dobili podršku od vladajuće većine za nešto tako. Rekli ste da pravite rokove od tri dana. Budžet je morao da bude u Skupštini po zakonu 1. novembra. Ako ne važi zakon, zašto važi Poslovnik? I, to možemo da rešimo, ali nemojte da nas okrećete na glavu. Ponižavajuće je previše.
Gospodine Jovanoviću, rokovi se moraju poštovati u skladu sa Poslovnikom. Naravno da poslanici imaju pravo i treba da izdvoje mišljenje, i na Odboru za finansije će to biti apsolutno omogućeno. Zapravo, sednica Odbora za finansije će biti. U izveštaju će Odbor za finansije sabrati sva mišljenja drugih odbora. Gospodin Velimir Ilić.
Gospođo predsednice, članovi Vlade, gospodo narodni poslanici, u Parlamentu je jedan haos i ovo je kršenje Poslovnika, člana 27, jer nije obezbeđen normalan rad poslanicima i člana 104, dostojanstva Parlamenta. Ovde je kao na kineskoj pijaci. Svi govorite! Svi galamite! Ovde se ne zna ko pije, ko plaća. A mi smo došli da usvajamo budžet, najveći dokument za jednu godinu, koji ima hiljadu strana. Došli ste u petak veče da na jednoj kaubojskoj sednici, koja će se otvoriti pa posle 15 minuta zatvoriti, otvorite raspravu i sutra, u subotu, u nekoj noćnoj i ponoćnoj sednici raspravljate o budžetu. Ovo je bruka za Srbiju. Ovo je deset koraka nazad, što se demokratije tiče, u Srbiji. Šta mislite? Sa ovakvim ponašanjem u Parlamentu da uđete u EU? Ne možete da uđete u „tunguziju“, Tanzaniju, sa ovakvim ponašanjem? Da li ste normalni, pitam vas? Zašto se ovako ponašate? Zašto skrnavite srpski Parlament? Na šta vam ovo sve liči što radite? Ovo je bruka za Srbiju, da na ovakvim sednicama, noćnim, večernjim, dan uoči vikenda, vi ravljate, ne dajete nikome reč. Svi krše Poslovnik, samo vi ne kršite?! Gospodo, mnogo se igrate sa ovom državom. Kakav ste budže napravili, ne smete javno o njemu da raspravljate, onako kako dolikuje. Zašto se stidite sopstvenog budžeta? Zašto se stidite da građani čuju o čemu se radi? [[Aplauz.]]
Prošlo je dva minuta. Ako izuzmemo vokabular, nema povrede Poslovnika. Gospodin Ivan Andrić želi reč.
Povređeni su čl. 24, 104, 93. Izvinjavam se, gospođo predsednice, ako možete malo da obratite pažnju. Niste tačno odgovorili. Tačno je da će Odbor za finansije u nekom budućem periodu to uspeti, ali dozvolite da citiram član 23. Po tom članu, o svakom zakonu, pa i o budžetu, prvo govori predlagač, a zatim izvestilac odbora i oni koji su izuzeli mišljenje. To nije moguće zato što većina odbora nije ni zasedala ili jedan deo nije. Nije važno. Kako ćemo da nastavimo raspravu ako ti odbori nisu ni zasedali? Kako je moguće da će Poslovnik biti ispoštovan? Molim vas da prekinete sada sednicu, da omogućite i da poslanici vladajuće većine omoguće da se sednice odbora održe i da onda nastavimo tako što će govoriti predlagač, izvestioci, zatim oni koji su izuzeli mišljenje. Ako niste hteli da dopustite raspravu od 10 sati, dopustite bar poslanicima da svako ima mogućnost da kaže ono što misli o ovome. Hvala.
Gospodine Andriću, samo Odbor za finansije dostavlja izveštaj za ovu raspravu i naravno Zakonodavni odbor. Danas ćemo čuti predstavnika predlagača. Bićete u prilici da na Odboru za finansije izdvojite mišljenja. Nekoliko puta to govorim. Naravno da ćemo to uvažiti i apsolutno ćete imati pravo da iskoristite sve što je predviđeno Poslovnikom. Narodni poslanik Zoran Ostojić.
Predsednice, vi uporno kršite član 27. Sada ovo što ste izgovorili jeste kršenje Poslovnika. Vi kažete – govoriće predlagač, a poslanici će imati prilike da izdvoje mišljenje kasnije, pa će onda imati prilike da govore o izdvojenom mišljenju. Ali tada predlagača neće biti. Poslovnikom je predviđeno da posle predlagača govore oni koji su izdvojili mišljenje posle izvestioca Odbora. Vi to onemogućavate. Vi kažete – govoriće predlagač, a kasnije će oni da izdvoje mišljenje. To će biti sutra ili posle podne kada predlagača tu više ne bude ili kada ostanu jedan ili dva ministra. To nije smisao Poslovnika.
Gospodine Ostojiću, član 154. kaže: ''Pre pretresa na sednici Narodne skupštine, predlog budžeta razmatraju odbori Narodne skupštine i svoje izveštaje, sa obrazloženim predlozima, dostavljaju Odboru za finansije. Odbor za finansije razmatra predlog budžeta i izveštaje pojedinih odbora i o tome dostavlja izveštaj Narodnoj skupštini.'' Ovaj član će biti realizovan tokom sednice. Svima nam je poznato da danas možemo raditi samo do 18.00 časova, a ne duže, i predstavnik predlagača će imati vremena da napravi ekspoze, a sutra ćemo nastaviti sa radom. O tome smo se i dogovorili i poslovnički drugačije nije moguće. Reč ima gospodin Zoran Krasić.
Gospođo Đukić-Dejanović moram da vam skrenem pažnju na član 90. i član 91. Poslovnika Narodne skupštine. Narodna skupština ima zakonsku obavezu iz Zakona o državnoj revizorskoj instituciji. Odbor za finansije je jednoglasno doneo Odluku, ona je saopštena u izveštaju Odbora, gde se traži od Narodne skupštine da se otvori rasprava povodom Izveštaja Državne revizorske institucije.
Gospodine Krasiću, po drugi put govorite identičan sadržaj.
Ne, samo da vam ja objasnim, pošto se vama pričinjava da je ovo drugi put. (Predsednik: Potpuno identičan sadržaj.) Zamolio bih vas da mi dozvolite da saopštim, da biste napokon shvatili gde grešite, pošto očigledno ne dolazi do vas ovo što se priča. Po Poslovniku vi ste dužni da sazive i materijale dostavljate poslanicima na adrese koje su oni dali Narodnoj skupštini. Dobro je, rekli ste u poslaničkim klubovima. Dogovoreno. Sedmog ste poslali po saziv. Izračunajte, molim vas, koliko dana ima do jedanaestog, sedmi se ne računa, a ljudi treba da savladaju materijal za ovu sednicu koju ste vi dali, a to je ovoliki materijal. Javnost traži, zakonska obaveza. Vi ne želite čak ni da pomislite da bi možda moglo eventualno da Narodna skupština izglasa da se ova dva izveštaja uvrste u dnevni red, spoji rasprava i obavi rasprava o tome, a vi dozvoljavate da se rasprava o tome vodi preko novina, da mi čujemo od premijera da su krive knjigovođe i daktilografkinje.
Prošlo je dva minuta. Po drugi put ste govorili o sadržaju o kom ste već govorili, molim vas, da me ne dovodite u situaciju da primenjujem Poslovnik i sankcije. Reč ima gospodin Čedomir Jovanović.
Gospođo predsednice, predlažem vam da u skladu sa članom...
Izvinite gospodine Jovanoviću, daću vam ispočetka reč. Ako niste zadovoljni odgovorom, u danu za glasanje da li želite da se izjasni parlament? (Da.) U redu, biće tako. Izvolite, gospodine Jovanoviću, dodaćemo 20 sekundi.
Gospođo predsednice, predlažem vam da u skladu sa članom 98. stav 2. odredite pauzu da bi se izvršile potrebne konsultacije ili pribavilo mišljenje. Mislim da su nam potrebne, gospođo predsednice, ozbiljne konsultacije i razgovori. Moramo početi ovde da se ponašamo onako kako želimo da nas drugi dožive, a to definitivno danas nije slučaj, makar sa vama koji predstavljate većinu ovde. Ja sam poslanik od 2000. godine. Bez obzira da li govorimo o današnjoj vlasti, o današnjoj opoziciji, nije se desilo, gospođo Slavice Dejanović-Đukić, da predsednik Vlade dođe da govori o budžetu, a da se potom okrene i ode, a da poslanici kao u nekoj ''pačijoj školi'' onda nastave tu raspravu sutra, prekosutra ili ko zna kada. To je sramota! Tražite od nas da se dogovorimo, pa možemo da produžimo večeras raspravu, možemo da nastavimo sutra, jer ne može po Poslovniku, a ako ne može po Poslovniku, onda nam objasnite kada se to desilo u srpskoj Skupštini da se o budžetu razgovara na ovako ponižavajući način. To se od 2000. godine nije desilo. Nema smisla da nas dovodite u poziciju da slušamo premijera, a da unapred znamo da ne možemo da odgovorimo na to što će nam on reći, nego da ćemo o tome pričati sutra ili prekosutra, koji zbog svojih obaveza možda neće biti tu. Ušli smo u sednicu, a nismo se dogovorili. Nikada tako nismo radili. Pozvala nas je ministarka na konsultacije prekjuče za juče i ja sam jedini šef poslaničke grupe koji je došao. Moja poslanička grupa nije imala priliku da razgovara sa ministarkom, priliku da razgovara sa premijerom. Je li je ovo budžet vladajuće koalicije ili je ovo budžet Republike Srbije?
Zahvaljujem na sugestiji, ali posle 18.00 časova ne možemo da radimo po Poslovniku i biće stvoreni uslovi da sva tela, odnosno Odbor za finansije funkcioniše. Gospodin Ivan Andrić.
Član 154, direktno kršenje Poslovnika. (Citiraću vam sada, molim da to uzmete u obzir što se tiče vremena.) ''Pre pretresa na sednici Narodne skupštine, predlog budžeta razmatraju odbori Narodne skupštine i svoje izveštaje, sa obrazloženim predlozima, dostavljaju Odboru za finansije.'' Znači, sada je već Poslovnik prekršen jer ste vi otvorili pretres. Ne postoji direktnije ništa. Dakle, Poslovnik kaže da pre pretresa Odbor za finansije mora imati svoju sednicu. Taj deo Poslovnika ste i vi citirali. Molim vas da uvažite sugestiju gospodina Jovanovića, da date pauzu i da se šefovi poslaničkih grupa dogovore o tome kako će nastaviti ovaj rad. Ako uđemo u raspravu o budžetu kršenjem zakona koji smo već prekršili, imajući u vidu rokove za dostavljanje budžeta Skupštini, sada kršeći i Poslovnik i sa vašom namerom da se sakrijete od kritika opozicije, jer je to jedina namera koju mi prepoznajemo, onda možda nemamo ni potrebe da raspravljamo uopšte o budžetu, možete odmah da ga izglasate da ministri mogu da idu na miru kući.
Gospodine poslaniče, znate da je u skladu sa članom 141. moguće raditi bez izveštaja Odbora, ali naravno da se sa vama slažem da je potrebno da za ovako značajnu tačku dnevnog reda imamo izveštaj Odbora i mi ćemo ga i imati. Reč ima gospodin Zoran Nikolić.
Zahvaljujem vam i na ovom komentaru koji ste sada dali. Dakle, vreme je da prestanemo da obmanjujemo javnost, a naročito nije dobro kada vi to radite sa mesta predsednika Parlamenta. Ne možete se pozvati na član 141. jer on reguliše proceduru vezanu za donošenje zakona i akata. U Glavi 9, postoji odeljak 5. koji se odnosi na budžet. Nije tek tako pisac Poslovnika izdvojio Glavu 5, odnosno odeljak 5. To je poseban zakon, i zato on ima i poseban tretman. I zato kada je ovde u više navrata rečeno da se član 154. odnosi isključivo na budžet, onda se ne možete pozivati na 141. Ovde decidno piše da pre početka sednice mora biti održan Odbor za finansije, da mora postojati izveštaj. To je i vezano, i molim vas da me slušate, gospođo Slavice, nemojte slušati pravne savetnike, one koji nisu pravnici. Dakle, član 79. kaže sledeću stvar - narodni poslanik ima pravo da na sednici izdvoji svoje mišljenje i da ga brani na početku rasprave o budžetu. U tome je poenta. Vi osporavate pravo narodnim poslanicima da izdvoje svoje mišljenje. Sama činjenica da nekoliko odbora koji su zakazani, koji su pokvareni voljom većine i zbog toga nije postojao kvorum, ukazuje na to da imamo kao činjenicu da ne postoji poslanik koji je iskoristio svoje pravo da izdvoji mišljenje, to govori o atmosferi u ovom parlamentu. To nam ne treba. Član 154, član 157. za vas su zakon u ovom parlamentu. Apelujem na vas da vi poštujete Poslovnik, a ne da od ove skupštine pravite nešto što Skupština nije. [[Aplauz.]]
Gospodine Nikoliću, posebno se ogleda u mogućnosti vezanim za glasanje i mogućnosti da rasprava po amandmanima može ići bez one pauze, koja je inače uobičajena. Može ići i pre drugih u načelu, a član 157. kaže: ''Ukoliko odredbama ovog odeljka nije drugačije određeno, u pogledu postupka za donošenje budžeta, shodno se primenjuju odredbe ovog poslovnika o postupku za donošenje zakona.'' Član koji ste vi citirali doslovno, u njemu stoji samo ovo što sam pročitala. Gospodin Ivan Andrić.
Vrlo zanimljivo šta ste sada uradili, gospođo predsednice. Razumem da vas tera vladajuća većina, ali vi uporno kršite Poslovnik. Sada kršite član 157. ''Ukoliko odredbama ovog odeljka nije drugačije određeno.'' A određeno je drugačije. U članu 154. je određeno drugačije. Ne možete primenjivati član 141. To je član 157. koji kaže – da se mora raspravljati, da mora da postoji izveštaj pre rasprave o budžetu. To vam kaže Poslovnik. Nisam pravnik, ali je Poslovnik pisan za nas. To je vrlo jasno. Vama striktno piše u Poslovniku da ne možete da koristite član 141. Stvarno vas molim, ne znam gde su granice, šta je cilj svega ovoga. Ne date nam da raspravljamo o revizorskom izveštaju, ne date nam da govorimo, nema izdvojenog mišljenja! Čemu služi ova rasprava ova? Da li treba svi da idemo na utakmice, da vam poručujemo šta mislimo o vama? Mi smo izabrani predstavnici u ovom domu. Za vas ne važi nijedna odredba Poslovnika. Nijedna! A hoćete da raspravljate o budžetu, sa idejom da svi sutra pobegnu i da probate da ugasite prenos zbog nekog teniskog meča, verovatno. Onda mislite da niko neće znati šta mi mislimo o ovom vašem budžetu. Samo vas molimo, da se rasprava održi u instituciji na način na koji je to predviđeno. Verujem, gospođo Čomić, da je to vama smešno, ali zapitajte se gde vodi ovo. Član 157. kaže – ukoliko odredbama nije drugačije određeno, a određeno je. Član 154. kaže da – pre pretresa na sednici Narodne skupštine, predlog budžeta razmatraju odbori i dostavljaju svoje izveštaje Odboru za finansije, koji zatim taj izveštaj daju ovde. To omogućuje poslanicima da izdvoje mišljenje i da govore.
Vreme. Zahvaljujem. Sve specifičnosti se odnose na način i mogućnosti glasanja i način rasprave. I to su specifičnosti, pored toga, što svi drugi odbori dostavljaju izveštaje Odboru za finansije, a Odbor za finansije nama. Prema tome, to je jedina specifičnost, drugih nema. Gospodin Nenad Popović.
Poštovana predsednice, pridružujem se ovom predlogu i mislim da bi bilo vrlo korektno sa vaše strane da sazovete sastanak šefova poslaničkih grupa i da se dogovorite o rešenju ovog problema, pošto je Poslovnik vrlo jasan, da Odbor za finansije mora da se sastane pre početka rasprave. Mislim da je to vrlo korektno. Neću imati duplo vreme. Ne traži trenutno opozicija ništa mnogo, jedino da se o ovome raspravlja na Odboru za finansije i da poslanici imaju mogućnost da izdvoje mišljenje. Hvala.
Nema povrede Poslovnika. Gospođa Judita Popović.
Poštovana predsedavajuća, poštovana predsednice Skupštine, pozivam se na član 27, ujedno se pozivam na član 104. i na već pomenuti član 154. Poslovnika. Posebno vam napominjem da ste vi kao predsednik Narodne skupštine, danas i predsedavate sednici Narodne skupštine, a prinuđena sam time što sedim za ovim stolom da čujem šta vam sugeriše prva potpredsednica koja sedi do vas, tako da smatram kao još jedan od potpredsednika, koji sedi za ovim stolom, da imam pravo i da sam dužna da vam kažem da očigledno pogrešno tumači Poslovnik, kada vam sugeriše da nema povrede Poslovnika, u smislu člana 154. Poslovnika. Ovaj član je veoma jasan, što se tiče toga kada i kako se tumači početak sednice, kao i pretres te sednice, i izdvojena mišljenja kada se prezentiraju javnosti na sednici. Prema tome, tu dilema nema. Još jednom vam stvarno skrećem pažnju na to da ste vi predsednik Skupštine, da vi predsedavate ovog momenta i da ste samim tim dužni i odgovorni da poštujete Poslovnik, a ne potpredsednica koja sedi do vas i bukvalno vam tumači odredbe Poslovnika, a očigledno pogrešno.
Ukupno vreme poslaničkih grupa iznosi pet časova i to: Poslanička grupa ''Za evropsku Srbiju'' – jedan sat, 33 minuta i 36 sekundi; Poslanička grupa SRS – jedan sat, sedam minuta i 12 sekundi; Poslanička grupa G17plus – 28 minuta i 48 sekundi; Poslanička grupa DSS-Vojislav Koštunica – 25 minuta 12 sekundi; Poslanička grupa Napred Srbijo – 25 minuta i 12 sekundi; Poslanička grupa SPS - JS – 18 minuta; Poslanička grupa LDP – 14 minuta i 24 sekundi; Poslanička grupa Nova Srbija – 10 minuta i 48 sekundi; Poslanička grupa manjina –osam minuta i 24 sekunde i Poslanička grupa PUPS – šest minuta. Saglasno članu 93. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, narodni poslanici koji nisu članovi nijedne poslaničke grupe imaju pravo da govore svako po jednom do pet minuta. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmahpodnesu prijave za reč, sa redosledom narodnih poslanika. Obaveštavam da su poslaničke grupe ovlastile da ih predstavljaju: narodni poslanik Đuro Perić – Poslanička grupa PUPS, narodni poslanik Milan Nikolić – Poslanička grupa SPS - JS, narodni poslanik Nenad Popović – Poslanička grupa DSS-Vojislav Koštunica, narodni poslanik Vlajko Senić – Poslanička grupa G17plus, narodni poslanik Lidija Dimitrijević – Poslanička grupa SRS. Otvaram načelni pretres o Predlogu zakona o budžetu Republike Srbije za 2010. godinu i jedinstveni pretres o predlozima odluka o davanju saglasnosti na finansijske planove za 2010. godinu Republičkog fonda za PIO, Republičkog zavoda za zdravstveno osiguranje i Nacionalne službe za zapošljavanje. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Da.) Premijer, gospodin Mirko Cvetković želi reč. Izvolite.
Poštovana predsednice Narodne skupštine, poštovani poslanici, pred vama se nalazi Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2010. godinu, Predlog zakona koji je jednoglasno usvojen na Vladi 1. decembra ove godine. Kao što ste imali prilike da vidite, reč je o veoma obimnom dokumentu i što je još mnogo važnije, kvalitetnije, u pogledu njegove detaljnosti, strukture i sadržaja. To doprinosi povećanju transparentnosti i olakšava kontrolu izvršenja budžeta. Zato, pozivam sve narodne poslanike, da u konstruktivnoj raspravi doprinesu da zajedno usvojimo najvažniji dokument ekonomske politike Vlade za sledeću godinu. Detaljniju analizu najvažnijih budžetskih pozicija, obrazložiće ministarka finansija Diana Dragutinović, a ja ću se osvrnuti samo na ključne karakteristike i mesto i ulogu budžeta u realizaciji osnovnih ciljeva ekonomske politike za 2010. godinu. Nalazimo se na kraju jedne teške godine. Svetska finansijska i ekonomska kriza ozbiljno je pogodila i Srbiju, zaustavila njeno ekonomsko napredovanje i dalji porast životnog standarda građana. Ipak, u poređenju sa mnogim drugim zemljama, možemo reći da su, u celini gledano, negativni efekti krize u Srbiji bili manji. Pad bruto domaćeg proizvoda u ovoj godini će biti oko 3%, pri čemu su poljoprivreda i neki sektori iz oblasti usluga zabeležili rast. Nezaposlenost se nije značajnije povećala. U najvećoj meri je održan nivo zarada, plata, penzija i drugih ličnih primanja. Rast cena i troškova života u odnosu na prošlu godinu je oko 7%. Zbog mnogo većeg pada uvoza u odnosu na izvoz došlo je do velikog smanjenja spoljnotrgovinskog, a time i tekućeg platnog deficita. Održan je relativno stabilan kurs dinara uz visok nivo deviznih rezervi i značajno povećanje štednje građana. Ukupni fiskalni deficit neće biti veći od 4,5% bruto domaćeg proizvoda, a javni dug zemlje je, i pored povećanja i dalje umeren i pod punom kontrolom. Ovi pokazatelji su, pre svega, posledica boljeg poslovanja privrede u drugoj polovini godine, čemu su svoj doprinos dale i podsticajne mere Vlade za ublažavanje efekata svetske krize, koje se primenjuju od početka 2009. godine. Ovakvu ocenu ukupnog stanja u privredi dali su i MMF, Svetska banka i druge međunarodne finansijske institucije koje su odobrile Srbiji veoma povoljne kredite za jačanje makroekonomske stabilnosti i za finansiranje velikih razvojnih infrastrukturnih projekata. Ovih dana je poboljšan kreditni rejting zemlje, što zapravo znači manji rizik ulaganja u Srbiju i jeftinije kredite za našu privredu. Najzad, ukidanje vize za putovanje naših građana u evropske zemlje i upravo odmrznuti Prelazni trgovinski sporazum sa EU jesu najkonkretniji dokazi uvažavanja naše dosledne politike punog integrisanja Srbije u zajednicu evropskih naroda. Odmrzavanje Trgovinskog sporazuma znači novu realnost odnosa Srbije i EU, znači trajni ugovor koji nudi niz praktičnih carinskih i drugih pogodnosti za našu privredu i inostrane investitore, jačanje robne razmene sa EU i bolju valorizaciju vrednosti koje Srbija ima sa zemljama članicama CEFTA. Zato sa mnogo većim optimizmom očekujem iduću i naredne godine. Za 2010. godinu planiran je realni rast bruto domaćeg proizvoda za 1,5%, sa perspektivom da se taj rast u 2011. godini poveća na 3%, a u 2012. godini na 5%. Povećanje bruto domaćeg proizvoda znači i nova radna mesta, rast plata, penzija i drugih primanja. Lično smatram da putanju dinamičnog razvoja možemo postići i ranije. Šansa za to realno postoji, ali glavni posao moramo da uradimo sami. Ekonomska politika Vlade u idućoj i u naredne dve godine biće usmerena na: 1) ostvarivanje privrednog rasta uz veću orijentaciju na izvoz i uz veći oslonac na one proizvode i usluge koji su međunarodno konkurentni; 2) na podršci novom zapošljavanju stvaranjem što povoljnijeg poslovnog i investicionog ambijenta; zatim, na održanje makroekonomske i finansijske stabilnosti što, pored ostalog, podrazumeva jačanje konkurencije i dalje smanjenje rasta cena i to na 6% u idućoj i 4% u 2012. godini. Konačno, ubrzani nastavak procesa evropskih integracija i sprovođenje reformi u skladu sa Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju i u skladu sa budućim statusom kandidata za članstvo u EU. U sklopu ovih ciljeva, budžet za 2010. godinu je razvojno orijentisan. Učešće kapitalnih rashoda je povećan u odnosu na tekuću potrošnju. Pored direktnih budžetskih rashoda za kapitalne projekte, aktiviraće se inostrane investicije čiji je garant država. Videli ste da se u okviru javnih investicija koncentrišemo na krupne infrastrukturne projekte, a glavni prioritet je završetak izgradnje Koridora 10. Imajući u vidu tešku situaciju u privredi u pogledu likvidnosti i spori oporavak domaće izvozne tražnje u idućoj godini, za tu svrhu predviđena su dodatna podsticajna sredstva, da se i na ovaj način podrži ekonomska aktivnost. Razvojni karakter budžeta proizilazi i iz prihodne strane budžeta. Nisu predviđena nikakva povećanja poreskih stopa, PDV, zatim, na plate i dobit. Dakle, neće biti novih poreskih opterećenja privrede i građana. Umesto toga, Vlada će se maksimalno angažovati na povećanje finansijske discipline, na bolju naplatu poreza i doprinosa, na smanjenje sive ekonomije i energičnu borbu protiv korupcije i privrednog kriminala. U planu su i izmene poreza na dobit, dohodak i imovinu, u cilju veće efikasnosti i pravičnosti našeg poreskog sistema. Želim, takođe, da ukažem na stabilizacioni aspekt budžeta. Planiran je sporiji rast rashoda u odnosu na projektovani rast bruto domaćeg proizvoda. U odnosu na 2009. godinu prihodi države nisu povećani, dok su istovremeno realno smanjeni javni rashodi. Time se smanjuje budžetski i ukupni fiskalni deficit. U cilju jačanja ukupne finansijske discipline u pripremi su izmene Zakona o budžetskom sistemu kojima će se uvesti čvršća fiskalna odgovornost i pravila u pogledu kontrole javnog duga, fiskalnog deficita i javne potrošnje. Naravno, trajno i održivo smanjenje javne potrošnje nije moguće obezbediti kratkoročnim merama smanjivanja tekućih rashoda, već celovitom reformom javnog sektora. Reč je o temeljnim reformama penzionog sistema, zdravstva, obrazovanja i drugih oblasti. Cilj je da se novim mehanizmima finansiranja i racionalizacijom svih troškova obezbedi jeftinija država uz povećani kvalitet njenih javnih funkcija. Sličan posao predstoji i kod restruktuiranja javnih preduzeća, a u cilju njihovog efikasnijeg poslovanja. Jasno je da se ovako krupni zadaci ne mogu ostvariti u jednoj godini, ali mi smo taj proces već započeli i veoma ozbiljno ćemo ga nastaviti u idućoj i u godinama koje slede. Povećanjem produktivnosti "javnog sektora", stvaranjem što povoljnijeg ambijenta za tržišno poslovanje i tehnološku modernizaciju industrije i podrškom privrede, privlačenjem stranih investicija i aktiviranjem domaće štednje, izgradnjom saobraćajne, energetske i telekomunikacione infrastrukture, Vlada će dati najbolji doprinos bržem razvoju i porastu standarda građana. U uverenju da je sa ovim suštinskim ciljevima usklađen i ovaj predlog budžeta, pozivam sve poslanike da prihvate i usvoje zakon o budžetu Republike Srbije za 2010. godinu. Hvala. [[Aplauz.]]
Zahvaljujem, gospodine predsedniče. Gospođa ministar Diana Dragutinović ima reč. Izvolite.
Hvala. Poštovana predsednice Narodne skupštine, poštovane narodne poslanice i narodni poslanici, dame i gospodo, dozvolite mi da vam u ime Vlade Republike Srbije predstavim Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2010. godinu, odnosno ekonomsku i fiskalnu politiku koja će se sprovoditi kroz predloženi budžet. Ovim predlogom zakona, a o tome piše član 1. ovog zakona, uređuju se prihodi i primanja, rashodi, izdaci budžeta Republike Srbije, njegovo izvršenje, obim zaduživanja za finansiranje deficita i konkretnih projekata, davanje garancija, korišćenje donacija, sopstvenih prihoda, instrumenata za pretpristupnu pomoć Evropske unije. Želim da naglasim da je budžet osnovni instrument ekonomske politike svake države i da je budžet mehanizam kojim Vlada srazmerno svojim mogućnostima, odnosno fiskalnom prostoru koji ima, reaguje na probleme koje ima, pri čemu je opredeljenje Vlade Republike Srbije da kroz politiku kontrole javnih rashoda odgovori na sve izazove. Budžet koji je pred vama donet je u uslovima ozbiljnih izazova sa kojima se ekonomija Srbije i sistem javnih finansija suočava. Ipak, iskreno verujem da ovaj budžet ispunjava dva osnovna cilja. Prvi cilj je da budžet predstavlja ravnotežu između socijalnih i podsticajnih mera. Sa jedne strane, ipak bismo morali priznati da ovaj budžet štiti koliko god može transfere stanovništvu i socijalna davanja. Sa druge strane, struktura ovog budžeta omogućiće makroekonomsku stabilnost i postaviti temelje za održiv ekonomski rast u periodu nakon izlaska iz krize. Ovome u prilog govori da deo sredstava budžeta u osnovi predstavlja nastavak programa podsticanja ekonomske aktivnosti, kao što su meki krediti, meki budžetski krediti, podsticajne mere na strani ponude, podsticajne mere na strani tražnje, značajan nivo subvencija, posebno u poljoprivrednu proizvodnju i u prioritetne industrijske grane. Dodatno očuvani prostor za značajnu investicionu aktivnost Republike Srbije, pre svega, putnog pravca Koridora 10, nastavka radova na Obilaznici oko Beograda i započinjanje aktivnosti na pravcu Beograd – Južni Jadran. U vezi sa prioritetnom investicionom aktivnošću, ona će većim delom biti finansirana iz povoljnih kredita međunarodnih finansijskih institucija – Svetske banke, Međunarodne banke, Evropske banke za obnovu i razvoj i Evropske investicione banke. Očigledno je da su stvoreni uslovi da ovaj značajan zamajac ekonomske aktivnosti, a to je izgradnja putne strukture, doprinese ekonomskom oporavku 2010. godine. Konačno, ovo je budžet koji jeste usaglašen sa MMF. Drugi cilj prilikom izrade ovog budžeta, u osnovi, bio je da on predstavlja značajan korak napred u procesu reforme javnih finansija, ka mnogo transparentnijem, odgovornijem i predvidljivijem upravljanju javnim finansijama. Zajedno sa Zakonom o budžetskom sistemu i planiranim izmenama i dopunama ovog zakona, u smislu uvođenja instituta fiskalne odgovornosti, jasno potvrđuje opredeljenost Vlade i Ministarstva finansija ka odgovornoj reformi javnih finansija. Godina koja se upravo završava jeste bila godina velikih izazova. Ponekad, u šali kažem da jedino što nam se nije desilo jeste pad meteora. U njoj je došlo do kulminacije krize. Postoji jedna zgodna izreka, koja kaže da dobra politika nije znati kako izaći iz krize, dobra politika znači – nikad ne ući u krizu. Međutim, postoje krize koje nije moguće izbeći. Koliko je oštar bio udar ove krize najbolje govore revidirane projekcije međunarodnih finansijskih institucija. Krajem oktobra prošle godine, kada smo svi pravili budžet za 2009. godinu, prognoze su bile da će ekonomski rast svetske privrede biti plus 3%. Desio se pad svetske privrede. Negativno kretanje svetske ekonomije nije zaobišlo Srbiju. Slično kao u drugim zemljama, teško je bilo predvideti posledice i širenje krize na privredu Srbije. Takođe, prognoze MMF krajem oktobra predviđale su ekonomski rast Srbije opet u iznosu od 3%. Ono što nam se desilo i što nam se dešava jeste pad ekonomske aktivnosti. Još jedan indirektan pokazatelj oštrine pada jeste prilagođavanje deficita platnog bilansa. Krajem prošle godine mislili smo da će biti 16% društvenog proizvoda. Ono što danas gotovo sa sigurnošću možemo reći jeste da će deficit biti svega oko 6% BDP. Iako je smanjenje deficita tekućeg bilansa u principu dobra vest, ona je u ovom slučaju rezultat bolnog prilagođavanja naše privrede ekonomskoj realnosti. Privreda Srbije ušla je u recesiju u trećem kvartalu 2008. godine i ta recesija nastavljena je u prvoj polovini 2009. godine. Vlada Republike Srbije, i Ministarstvo finansija, i Narodna banka Srbije donele su niz mera kojima su pokušale da ublaže efekte ove krize. Moglo bi se reći da efekti nisu izostali. Pad ekonomske aktivnosti zaustavljen je od jula meseca. Ekonomska kriza i njene posledice jasno su razotkrile strukturne probleme u sistemu javnih finansija Srbije. Ukupan sistem javnih finansija Srbije može se opisati komparativno niskim osnovnim poreskim stopama, sa jedne strane i sa druge strane, velikim brojem raznovrsnih javnih usluga i visokim nasleđenim nivoom javne potrošnje. Ovakva neravnoteža u javnim finansijama nije održiva na srednji rok. Stoga je nužno prilagođavanje javnih finansija i njegovo dovođenje na dugoročno održivu putanju. U uslovima ranjive privrede, naglo smanjenje potrošnje ili povećanje poreza ne bi bilo dovoljno oprezno. Međutim, određeno prilagođavanje potrebno je i moguće čak i u kratkom roku. Napominjem da će prilagođavanje biti dugotrajan proces i da će u proseku iznositi 0,5 procentnih poena društvenog proizvoda. Pored toga, poželjna je i promena strukture budžeta, kao i stvaranje uslova za ozbiljnije strukturno prilagođavanje. U nastavku bih se usredsredila na principe kojima smo se rukovodili prilikom izrade ovog budžeta. Prvi princip – fiskalno prilagođavanje u kratkom roku, a opet ostaviti prostor za fiskalne podsticaje. Drugi princip – postepena promena strukture budžeta. Treći princip, možda najbitniji – stvaranje sistemskih uslova za srednjoročno prilagođavanje sistema javnih finansija. Koje su novine u budžetu za 2010. godinu? U budžetu za 2010. godinu prikazani su dodatni prihodi, takozvani sopstveni prihodi direktnih i indirektnih budžetskih korisnika. Dok je u ranijim budžetima postojala alineja koja je samo delimično prikazivala sopstvene prihode, u ovom budžetu su prikazani u punom iznosu. Takođe, prikazani su svi zakoni koji predstavljaju pravni osnov za sticanje dopunskih prihoda. Ovaj budžet dobija na transparentnosti, boljem praćenju, kako prihoda, tako i načina upotrebe sredstava budžetskih korisnika. Prvi put u budžetu Republike Srbije prikazana su bespovratna sredstva u okviru prve i druge komponente instrumenata za pretpristupnu pomoć EU. Takođe, prvi put u budžetu prikazani su poreski rashodi. Poreski rashodi predstavljaju gubitak poreskih prihoda po osnovu različitih poreskih olakšica i umanjenja poreske osnovice. Okvir u kome je budžet za 2010. godinu dogovoren sa MMF predstavlja optimalan odnos između mera štednje neophodnog fiskalnog prilagođavanja preko rashodne strane, sa jedne strane, i neophodnosti stvaranja prostora za podsticajne mere. Planirani prihodi budžeta iznose 656 milijardi dinara. Planirani rashodi 763 milijardi dinara. Fiskalni deficit budžeta Republike Srbije planiran je u iznosu 107 milijardi dinara ili 3,4% društvenog proizvoda. Sredstva neophodna za pokrivanje fiskalnog deficita i otplatu glavnice ranije uzetih kredita pretežno će se obezbediti iz kreditnih izvora, ali kroz emitovanje državnih hartija od vrednosti na domaćem i međunarodnom tržištu i iz neutrošenih sredstava iz prethodne godine. Osnovni cilj politike javnih rashoda, koji je predstavljen kroz Predlog ovog budžeta, jeste smanjenje tekuće potrošnje države, ne ugrožavajući socijalna prava i, kao što sam rekla, obezbeđenjem dovoljnog prostora za podsticaje. Većina stavki u okviru tekuće javne potrošnje planirana je na istom ili nižem nominalnom nivou nego 2009. godine. Smanjenje tekuće potrošnje nije lako. Oko 80% tekućih rashoda su zakonom definisani mandatni rashodi. Ovo se pre svega odnosi na plate zaposlenih u državnom sektoru, otplatu kamata koje dospevaju u narednoj godini, obavezne transfere na lokalnom nivou vlasti, organizacijama obaveznog socijalnog osiguranja i socijalnu zaštitu. Ono što će verovatno izazvati najviše diskusija jeste podsticajni deo budžeta, koji iznosi približno 100 milijardi dinara. Niko ni danas ne zna kako se izlazi iz krize, ali se svi slažu da fiskalni podsticaji imaju ključnu ulogu. Kada govorim o fiskalnim podsticajima, govorim pre svega o sredstvima za subvencije. Dakle, rashodi planirani za subvencijebudžetom za 2010. godinu veći su u odnosu na budžet za 2009. godinu. Planirano je 42,8 milijardi dinara za subvencije. Posebno bih naglasila povećani iznos subvencija u poljoprivredi, takođe u privredi, kao i subvencije u oblasti turizma. Kapitalni izdaci planirani su u iznosu od 33 milijardi dinara, od čega 10 milijardi budžetskih sredstava planirano je za krupne investicione projekte, odnosno putnu infrastrukturu. Meki budžetski krediti planirani su u iznosu od 24,3 milijarde dinara. Najveći deo ovih sredstava namenjen je osnivačkom ulogu i ulaganju od posebnog značaja –„Fijat“, „Zastava“. Takođe, u ovoj kategoriji rashoda nalaze se krediti za početnike, podsticaj i razvoj u preduzeće i preduzetništvo u nerazvijenim područjima, krediti za likvidnost, stambeni krediti, za nabavku domaćih automobila, traktora. Očekujemo da će podsticajne mere doprineti bržem oporavku privrede u 2010. godini. Iskustvo zemalja u EU pokazuju da je borba protiv korupcije moguća primena novog modela države kroz servise građana i preduzetnika u koji je uključena i takozvana i četvrta grana vlasti. To je mreža nezavisnih regulatornih i kontrolnih tela, od Agencije za energetiku do Komisije za hartije od vrednosti, Komisije za zaštitu konkurencije. U Srbiji ta mreža je gotovo kompletirana, a nezavisne institucije i antikorupcijska tela u narednoj godini raspolagaće sa više novca nego u prošloj godini. Ovim predlogom budžeta za 2010. godinu Državna Revizorska institucija imaće 58,8% veće nego ove godine. Agencija za borbu protiv korupcije, koja od 1. januara počinje aktivno da radi, raspolagaće sa 16 puta više sredstava nego 2009. godine. Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti imaće na raspolaganju više nego dvostruku sumu, a Zaštitnik građana 17% sredstava više nego u 2009. godini. To su alati za gašenje žarišta sistemske korupcije. Godina koja je za nama predstavlja godinu velikih izazova za celokupno društvo, privredu i državnu upravu. Još jednom bih ponovila da je budžet koji sam vam predstavila nastao na temelju tri ključna principa koja su nas vodila u njegovom planiranju i izradi. Prvi princip – obezbediti nivo socijalne zaštite i stabilnost transfera. Drugi princip – stvoriti uslove za makroekonomsku stabilnost u uslovima krize i stvaranjem osnova za održivi rast kada iz krize izađemo. Treći princip – da zajedno sa širim procesom reforme javnih finansija odlučno, na sistematski način, otpočnemo sa uvođenjem neophodne odgovornosti u procesu upravljanja javnim finansijama. Verujem u ispravnost ovih principa. Verujem da su oni primereni datom trenutku. Verujem da ovaj budžet predstavlja pravi korak u pomirenju stečenih navika u javnoj potrošnji i javnih prihoda i zato pozivam narodne poslanike da u danu za glasanje podrže ovaj zakon. Hvala. [[Aplauz.]]
Zahvaljujem, gospođi ministar. Da li izvestilac Zakonodavnog odbora želi reč? (Ne.) Da li narodni poslanici koji su izdvojili mišljenje na sednici Zakonodavnog odbora žele reč, gospođa Vjerica Radeta, Sreto Perić i Petar Jojić? Gospođa Vjerica Radeta želi reč. Izvolite.
Na Odboru za zakonodavna pitanja izdvojila sam mišljenje upravo zato što način na koji raspravljate o ovom budžetu nije u skladu sa Poslovnikom i nije u skladu sa zakonom. Podsećam, pre svega radi javnosti, da devet godina u Parlamentu, od 2000. godine, nikad nismo raspravljali o završnom računu za prethodnu godinu, da bismo mogli da govorimo, logično, o budžetu za narednu godinu. Ovaj put smo imali zaista priliku jer je Državna Revizorska institucija uradila jedan deo svog posla. Izveštaj koji smo dobili obuhvata oko 27% budžetskih korisnika, od 100%, koliko je Revizor trebalo da obuhvati, ali, nažalost, niste dopustile da raspravljamo o tome, iako je jedini logičan sled i jedini logičan put da raspravljamo o Izveštaju Revizorske institucije, završnom računu za prethodnu godinu, pa onda da možemo da govorimo o budžetu za ovu godinu. Šta se desilo sa Izveštajem Revizorske komisije? Vi ste, gospođo Đukić-Dejanović, primili taj izveštaj, slikali se za sve televizije, sa osmehom ste to primili i kada ste videli šta tamo piše ili kada je neko drugi video pa vam skrenuo pažnju, onda ste tek na insistiranje narodnih poslanika ovde u Parlamentu rekli da je taj izveštaj vraćen. Nemamo pojma zbog čega. Šta je bilo sporno u tom izveštaju i zbog čega ste pokušali da vršite pritisak na nezavisno regulatorno telo, vi u skupštinskoj većini, predsednik Vlade, ministri koji su izlazili da se utrkuju da kažu da se to na njih ne odnosi, predsednik Republike koji je rekao da on tvrdi, zamislite, da nema zloupotreba u ministarstvima i u Vladi, već samo ima, kaže, prekomernog trošenja, s obzirom na trenutnu ekonomsku situaciju? A kako se to zove u DS, gospodo iz DS, prekomerno trošenje i nezakonito trošenje ako nije zloupotreba funkcije koju neko obavlja? Vi ste u javnosti pokušali da vršite pritisak na Revizora, na Državnu Revizorsku instituciju, tako što ste se svi izređali da date svoje mišljenje o tom izveštaju, pre nego što su narodni poslanici i ovaj parlament raspravljali o tome. Suština je upravo da taj izveštaj i to je zakonska obaveza, da o tom izveštaju raspravlja Parlament. Mi nismo bili u prilici da saznamo šta će Državni Revizor da preduzme po pitanju svih onih nepravilnosti koje su, onoliko koliko smo mi videli i u velikom delu prekršaju, u jednom delu i krivična dela dakle, šta će da preduzme, nemamo koga da pitamo da bismo mogli da raspravljamo dalje. Ako su neki ministri izvršili krivična dela, kako to stoji u ovom revizorskom izveštaju i ako se to potvrdi ovde u Parlamentu, onda, kako mi možemo da dajemo neke pare građana Srbije ponovo u ruke tim ministrima. Da li tu ima zdrave logike i zdrave pameti? Naravno da nema. I to je bio razlog zašto ste vi rekli malopre, gospođo predsedniče, zapisala sam, jer to prvi put čujem, da naš predlog da se to stavi na dnevni red nije ''uvremenjen'', ma šta to značilo. Mi znamo da jeste u roku. Šta znači da nije ''uvremenjen''? Da li to znači da nije bio po kiši ili po suncu, nismo baš razumeli. Naravno, mi bismo ovde morali da znamo, kada je već krenula da radi ta revizorska institucija, kad će da se završi taj posao, kad će da se završe još dve trećine posla, kada će da se izvrši kontrola i revizija javnih preduzeća, koja je najveći problem kada su finansije u pitanju, kada će da se pregleda finansiranje, izvrši revizija finansiranja političkih stranaka, kada ćemo da saznamo kako to basnoslovne pare mogu da troše stranke koje ne dobijaju ni jedan dinar iz budžeta? Mnogo je pitanja na koja bismo tražili odgovor da ste dozvolili, u skladu sa zakonom, da raspravljamo o tom izveštaju... (Predsednik: Prošlo je pet minuta.) ...samo da završim rečenicu, pa je onda trebalo da govorimo o budžetu.
Gospodin Sreto Perić.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodo ministri, gospođo Dragutinović, očekujte da će vaše kolege iz zemalja EU pohitati u Srbiju i biti vaši gosti, da im date jedan primerak ovog budžeta, da i oni vide kako treba da urade. Donošenje budžeta za 2010. godinu pratilo je niz nepravilnosti i niz događanja koja ste pokušali da sakrijete od javnosti u Srbiji, pa i od narodnih poslanika da izbegnete da to prođe kroz proceduru koja je bila uobičajena u prethodnim godinama. Bez obzira kakva je struktura bila budžeta, ali je imao neku postupnost, imao je zakonom utvrđene rokove koji su se, izuzimajući prošlu godinu, manje-više i poštovali. Gospođo predsedniče Parlamenta, u nekoliko navrata ste rekli, kada su vam ukazivali na primedbu da kasni Predlog budžeta, odnosno da Vlada sa zakašnjenjem ove godine usvaja Predlog budžeta za 2010. godinu, pa, to je ranije nego što je bilo u prethodnim godinama. Ne možemo se greškama iz prethodnog perioda pokrivati na takav način što ćemo se samo na njih pozivati. Valjda je posle devet godina vlasti Dosovog režima naučeno i trebalo je da bude naučeno ono što se nije naučilo za devet godina. Činjenica, kao što premijer reče, da je Predlog ovog budžeta usvojen jednoglasno u Vladi, ukazuje na to da je ovo usvojeno pro-forme. Potpuno sam siguran da je određen broj ministara u ovoj vladi, istina ne veliki, želeo dobro građanima Srbije i pokušao ukazati na neke primedbe i probleme i pokušao da favorizuje one vrednosti koje bi u Srbiji možda omogućile zapošljavanje, omogućile, kako vi volite da kažete, transparentno trošenje sredstava. Gospođa Dragutinović, jeste, rekao bih, vrstan stručnjak za javne finansije. Nisam ekonomista, odmah da se razumemo, ali iz mog skromnog iskustva i znanja da se to zaključiti. Često imate problem da ono što izjavite u medijima – mi bismo to mogli da podržimo, ukazujete i označite sve probleme u javnim finansijama i u sprovođenju politike u Vladi Republike Srbije, a onda kada dođete ovde u Parlament, valjda vam neko iz Vlade uputi oštre kritike, vi potpuno drugu priču pričate. Rečeno je da je rast poljoprivrede u 2009. godini bio veći od uobičajenog u prethodnom periodu. Dobro je što je tu gospodin Dragin. On nije verovatno bio čovek koji nije ništa činio, ali odmah moram da vam kažem da su vaše zasluge i vaš doprinos mali i minorni u odnosu na ono što su seljaci ili paori, kako se kaže u Vojvodini, pokušali da učine u toj oblasti, odnosno u toj grani. Vrlo često u sezoni žetve, setve, berbe maline i drugih poljoprivrednih kultura, vaši pomoćnici su izlazili, njihovo mišljenje i vi delite, odnosno ono je bilo od vas prosleđeno – ne mogu oni da određuju cene. Ne mogu da određuju otkupne cene, ali mogu da pomognu poljoprivrednim proizvođačima. Kada budemo govorili u raspravi u načelu konkretno ćemo vam predložiti kako se to rešava. Ne možemo se miriti s tim da nešto u ovom momentu nije moguće rešiti, jer je zakon propisao na jedan način, pa ne može na taj, ali mi u SRS, s obzirom na to da svakodnevno razgovaramo sa poljoprivrednim proizvođačima, znamo kako to može. Mi nismo sebični ljudi možemo to da vam prosledimo, a pretpostavljam da ćete toliko dobre namere pokazati i da će to biti prihvaćeno. To se ne odnosi na amandmane na ovaj budžet, nego na politiku Ministarstva poljoprivrede, koju bi trebalo voditi u 2010. godini, ukoliko želimo da onaj rast što je poljoprivreda u ovoj godini imala zadržimo u sledećoj godini, odnosno da dovedemo do kvaliteta. Mnogi ljudi su postali svesni da je to naša delatnost koja može da napravi dobar i zdrav prihod, ali treba pomoć od države. Ona treba da bude organizovana, a ne da šaljemo poruke da nešto ne možemo da uradimo i da ne smemo da se mešamo. Smemo da stvaram ambijent, odnosno to vam i jeste obaveza. Poboljšan kreditni rejting, kaže premijer Vlade, verovatno u jednom delu jeste, ali nemojte nam pričati o poboljšanju kreditnog rejtinga, ako je ... (Predsednik: Prošlo je pet minuta.) ...izvinite, samo da završim, dakle, ako je nedavno istraživanje pokazalo da je od 180 zemalja, Srbija na 83. mestu po korupciji, onda o poboljšanju kreditnog rejtinga, to jeste direktno povezano sa drugim, ne možemo se tim ponositi i hvaliti time. Hvala.
Gospodin Petar Jojić ima reč.
Dame i gospodo, budžet je mikrohirurgija jedne države, a najopasnija služba u državi je Ministarstvo finansija i njena produžena ruka – poreska uprava, koja može da skrši privredu u veoma kratkom periodu bez velike galame i bez velike dreke. Srbija ima najglomazniju administraciju na svetu. Pored 25 ministarstava, tu je još 111 organa i fondova, pa nije čudo što se planira da budžet za 2010. godinu iznosi 714 milijardi dinara. Dame i gospodo, Parlament mora biti jedini, konačan kontrolor budžeta. Narodna skupština Republike Srbije mora da bude ključno mesto kontrole trošenja para poreskih obveznika i ostalih davaoca, koja se slivaju u tu kožnu torbicu, kako je Francuzi nazivaju. Parlament mora da bude odgovoran u pogledu nadzora Vlade i njenog obrazlaganja troškova budžetskih sredstava. Vlada ne može da troši novac iz budžeta niti nametati poreze mimo Parlamenta. Zadatak Državnog Revizora jeste da narodne poslanike u Narodnoj skupštini Republike Srbije snabdeva informacijama, koje su im potrebne da bi Vladu mogli kontrolisati u pogledu trošenja budžetskih sredstava. Evo, imali smo priliku, ali nam je onemogućeno da dođemo do prvog izveštaja budžetskog revizora. U nekim zemljama izveštaj trošenja novca iz budžeta dostavlja se i po tri puta godišnje. Godine 1878 prva revizorska institucija je osnovana u Kanadi. Objavljivanje izveštaja generalnog revizora u medijima jeste uobičajena praksa u mnogim zemljama EU i u drugim zemljama van Evrope. Podnošenje Izveštaja Parlamentu treba da bude ključ obazrivosti i uspešnosti Državnog revizora. Državni revizor je dužan da narodnim poslanicima da odgovore na sledeća pitanja: 1) Da li izjave Vlade u vezi sa finansijskim pitanjima daju tačan i detaljan prikaz njenih poslova u oblasti finansija? 2) Jesu li svi porezi i drugi nameti koje Vlada prikuplja računovodstveno propisani i da li su kao takvi evidentirani? 3) Da li je novac koji je zakonodavac odobrio Vladi utrošen u svrhu za koju je bio namenjen? Poseban problem, dame i gospodo, gospodo ministri, jeste što u Parlamentu uopšte nema nijednog završnog računa od 2001. godine, pa nije ni moguće utvrditi da li su i u kolikoj meri budžetske procedure dobre, a naročito se ne može bez revizije završnog računa budžeta i revizije budžetskih procedura oceniti da li su i ove do sada preduzete mere reforme budžetskog sistema sasvim dobre, da li daju rezultate, a već su predložene i nove poslednjim izmenama zakona, koje sada nemaju suštinski ni krupan elemenat, niti daju bogzna kakav pozitivan doprinos. A to je i način utvrđivanja krajnjeg rezultata poslovanja budžeta kao finansijskog dokumenta, a to je metodologija za obračun funkcija deficita budžeta i to, što je najstrašnije, u toku samog izveštaja i trajanja tog perioda. Dakle, dame i gospodo, budžet i budžetska potrošnja je značajna komponenta agregatne tražnje koja ima uticaj na cene i privrednu ravnotežu. Iz tih razloga se budžetska politika uključuje u opštu privrednu politiku jedne države. U sklopu antiinflacione politike, a naročito u stanju inflacije, tražnje, budžet predstavlja značajan instrument kompromisa traženja, država tada vodi restriktivnu budžetsku politiku, smanjuje se potrošnja države i sprovodi se politika budžetskog viška. U suprotnom, u okviru savladavanja privredne depresije, povećanjem budžetske potrošnje povećava se agregatna tražnja i time stimulišu i oživljavanje raznih grana privrede, ako se radi o inflaciji, troškova, smanjenjem budžetskih prihoda …Zahvaljujem. [[Aplauz.]]
Zahvaljujem, gospodine Jojiću. Uvaženi narodni poslanici, cenjeni članovi Vlade, za danas smo završili rad, sutra ćemo nastaviti učešćem predsednika, odnosno predstavnika poslaničkih grupa. Molim Odbor za finansije da održi sednicu do početka našeg rada sutra, a to je u 10.00 časova. Takođe, htela bih da obavestim uvažene narodne poslanike da ćemo u 18.00 časova nastaviti sa aktivnostima iz dana za glasanje.