Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Četvrte sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 87 narodnih poslanika. Molim vas radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, da ubacite svoje identifikacione kartice. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 95 narodnih poslanika, i da imamo uslove za rad. Da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje u skladu sa članom 287. Poslovnika? Reč ima narodni poslanik Muamer Bačevac. Izvolite.
Uvažene koleginice i kolege, časni poslanici, zastupnici interesa građana Srbije, draga predsednice, ja želim da podsetim sve poslanike, a i javnost u Republici Srbiji da smo trenutno u procesu izbora javnih tužilaca u višim i nižim javnim tužilaštvima u celoj našoj Republici i da je to proces koji je izuzetno bitan u procesu pridruživanja i pogotovo ostvarivanja Poglavlja otvaranju i zatvaranju Poglavlja 23. i 24. Međutim, želim da podsetim nešto na šta sam ja mnogo puta ovde ukazivao, a to je neravnomerna zastupljenost nacionalnih manjina u ovom slučaju Bošnjaka u ovim institucijama. Zaista, stanje na terenu je poražavajuće i mi, na primer, u Novom Pazaru imamo da su predstavnik, predsednik Osnovnog suda, viši javni tužilac, njegovi zamenici, reći ću čak i načelnik Policijske uprave iz reda srpskog naroda, odnosno da su srpske nacionalnosti. Stoga, želim da dam sugestiju ministru Selakoviću da ovaj trenutak iskoristimo ne na uštrp i ne da još dodatno narušimo ovu strukturu nego da praktično uđemo u rešavanja ovog problema. Podsetiću da to garantuju Ustav ove države, ali i član 82. u stavu 5. ovog istog Zakona o visokom tužilaštvu o javnom tužiocu garantuje zastupljenost nacionalnim manjinama i garantuje da će preslikati stanovništvo, odnosno prisutnost nacionalnih manjina na terenu i u samu strukturu u tužilaštvu. U tužilaštvu Višem u Novom Pazaru imamo pet ljudi, imamo pet članova od njih su četiri iz reda srpskog naroda, a samo je jedan Bošnjak. Stoga, želim da uputim sugestiju ministru da ovaj trenutak iskoristimo da na pravi način pokažemo građanima koji su jako zainteresovani za ovu temu. Građani u Novom Pazaru i u Sandžaku pomno posmatraju ovaj trenutak. Novi Pazar je studenski centar, Novi Pazar je porodio ogroman broj kvalitetnih pravnika, mi u Novom Pazaru na fakultetu imamo i naše danas profesore prava. Ovo će biti pravi signal onim ljudima i prava motivacija, jer još jednom kažem, predstavnici, predsednici sudova, Viši javni tužioci i svi drugi zapošljeni u sudu su Republika Srbija na terenu i od njihovog kvaliteta i njihovog integriteta zavisi kakav ima respekt Republika Srbija na samom terenu. Pravda u ovoj zemlji mora da bude dostižna i dostupna svima, a mi smo ti koji ćemo i na ovaj način trasirati put do nje. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsedavajuća. Uvažene koleginice i kolege, poštovani građani Srbije, moje prvo pitanje upućujem predsedniku Vlade, gospodinu Aleksandru Vučiću, a ono glasi – šta je plan ekonomskog i privrednog razvoja grada Niša, juga i jugoistoka Srbije? Želim samo da podsetim predsednika Vlade da je pre tri godine u kampanji za republičke izbore, kao i pre godinu i nešto više dana kada su bili ponovljeni republički izbori, građanima Niša, juga i jugoistoka Srbije obećao je bolji život i viših radnih mesta. U gradu Nišu nakon tri godine vršenja vlasti ove skupštinske većine i ove Vlade, Niš ima preko 36% nezaposlenih, što je negde oko 40.000 radno sposobnih ljudi koji su nezaposleni u gradu. Za tri zadnje godine samo je povećan porez na imovinu od 50 do 300%. Poskupele su komunalne usluge, poskupela je električna energija. Cena grejanja preko gradske toplane povećana je toliko da su ljudi počelu spontano da se okupljaju, a to ste svedoci iz medija, organizuju se protestuju na ulicama jer ne vide način kako da izađu iz problema u koji su zapali kao posledica velikih računa za grejanje koje nisu u mogućnosti da plate. Ono što je još interesantno, u zadnjih tri godine, tj. od 2010. godine do 2014. godine, broj privrednih subjekata koji je u 2010. godine bio 3.233 i broj preduzetnika koji je u istoj 2010. godini bio 7.765 registrovanih u APR, pao u 2014. godini na 2.866 privrednih društava i što je smanjenje za preko 350 privrednih društva i što se tiče preduzetnika sa 7.765 na 7.564, što je pad otprilike oko 200 preduzetnika. To samo govori u prilog tome da u gradu Nišu je velika nezaposlenost, da ljudi nemaju način kako da reše svoje životne probleme, ne mogu da zadovolje da u toku meseca imaju dovoljno sredstava za običnu egzistenciju. Opravdano nezadovoljstvo građana Niša mora da se reši, gospodine predsedniče, zato insistiram da predsednik Vlade, gospodin Aleksandar Vučić, kaže koji je plan ekonomskog i privrednog razvoja grada Niša, juga i jugoistoka Srbije jer samo otvaranje novih radnih mesta, upošljavanjem ljudi, oni će moći da izmiruju svoje obaveze prema državi, prema lokalnoj samoupravi i da imaju dovoljno sredstava za pristojan i primeren život. Ponavljam, šta je plan ekonomskog razvoja grada Niša? Šta je plan ekonomskog i privrednog razvoja juga i jugoistoka Srbije? Kada ćete početi da ispunjavate obećanja data građanima Niša da će dolaskom SNS na vlast oni živeti bolje? Drugo pitanje upućujem gospođi Zorani Mihajlović i ono glasi – kada ćete nastaviti izmeštanje pruge iz centra grada? Naime, 2010. godine uzet je kredit od Svetske banke u visini od devet miliona evra. Jedan i po milion evra dat je za izradu studije izvodljivosti. Grad Niš je do 2012. godine uradio planska dokumenta i to generalni urbanistički plan u kome je predviđena nova trasa izmeštanja pruge. Zatim, plan detaljne regulacije buduće trase izmeštene pruge i kao kompletna geodezija kompletne trase. Postojeća trasa se po tom planu predviđa kao trasa lakog šinskog prevoza. Od planskih dokumenata trebaloje uraditi posle 2012. godine još idejni projekat, glavni projekat i generalni projekat i završiti započetu eksproprijaciju parcela na budućoj trasi. Pitanje je šta je bilo sa kreditom koji je uzet kod Svetske banke, da li je on propao ili je uzet i dalje se koristi u realizaciji ovog izmeštanja pruge? Kada će se nastaviti postupak izmeštanja pruge iz centra grada? Znači ovo pitanje postavljam već tri puta i nisam dobio odgovor od Ministarstva i predsednika Vlade i bojim se da odugovlačenje rešavanja problema izmeštanje pruga na vodi na razmišljanje da će u poslednjem trenutku kada cela trasa izmeštena između Niša i Dimitrovgrada bude elektrificirana u „iznuglici“ biti elektrifikovana postojeća trasa kroz Niš. Napominjem da je Skupština Grada jedinstveno u više navrata i pozicija i opozicija glasala da se pruga izmesti iz centra grada i tražim od Vlade da odgovori kada će taj postupak biti nastavljen i završen? Hvala.
Reč ima narodni poslanik Milorad Stošić.
Uvažena predsedavajuća, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Srbije, imam poslaničko pitanje za ministra prosvete, nauke i tehnološkog razvoja gospodina dr Srđana Verbića. Kao što je već poznato, u Nišu postoji poslanička kancelarija koja je otvorena 2012. godine kao pilot projekat Narodne skupštine Republike Srbije, Kancelarija za direktnu komunikaciju narodnih poslanika sa građanima. U prethodnom periodu veliki broj građana javljao se Kancelariji tražeći određenu pomoć za rešavanje određenih pitanja, ali su se javljala i određena udruženja, nevladine organizacije i institucije grada Niša, dajući određene predloge i inicijative. Ovih dana je iz Niša ponovo pokrenuta inicijativa da se u Nišu nastavnicima, vaspitačima i stručnim saradnicima centralne i jugoistočne Srbije omogući polaganje ispita za nastavničku licencu, s obzirom da obrazovna institucija grada Niša Regionalni centar za profesionalni razvoj zaposlenih u obrazovanju Niš, kao mesto za polaganje ovih ispita, ispunjava sve uslove. Razlozi za pokretanje ove inicijative su višestruki. Problem je u činjenici da se ispiti za nastavničku licencu polažu samo u Beogradu i Novom Sadu, U Novom Sadu za kandidate iz Vojvodine, a u Beogradu za kandidate iz ostalog dela Srbije. Kako je reč o velikom broju nastavnika, mesto za polaganje za ostali deo Srbije je jedno, nastavnici čekaju po više godina za termin za polaganje ovog stručnog ispita radi dobijanja licence. Problem je u tome što su putni troškovi do Beograda za kandidate iz centralnog i jugoistočnog dela Srbije mnogo veći nego do Niša, a kako se ispit polaže u više delova i više dana, iziskuje boravak u Beogradu i naravno, dodatne troškove koje podnosi lokalna samouprava, ali i sami kandidati. Da bi izbegli ili smanjili troškove smeštaja, kandidati iz unutrašnjosti Srbije najčešće polaze rano izjutra na ispit u Beograd, radi polaganja usmenog dela, a u poslepodnevnim ili u sutrašnjem danu na sasvim drugom mestu grada polažu praktični deo ispita, a čemu prethodi dodatno putovanje i troškovi. Vrlo često se dešava apsurdna situacija da u Beograd putuju savetnici Školske uprave Niš, kao predstavnici Ministarstva prosvete kao ispitivači i nastavnik iz Niša kao ispitanik. Svaki savetnikov put i dnevnice plaća Republika, a nastavniku lokalna samouprava. Kada bi se ovo omogućilo u Nišu, ovih troškova ne bi bilo. Kao mesto za polaganje svih ispita predlaže se Regionalni centar za profesionalni razvoj zaposlenih u obrazovanju Niš. Regionalni centar za obrazovanje Niš je veoma specifičan, a njegova osnovna namena je kreiranje, organizacija i realizacija seminara za stručno usavršavanje prosvetnih radnika, kao organizacija i realizacija polaganja ispita za licencu nastavnika, vaspitača i stručnih saradnika. Regionalni centar Niš ima sve resurse za organizaciju ovakvih ispita. Bio bi mesto gde je organizovano ispitivanje nastavnika usmenog dela ispita. Ima mogućnost za obrazovanje i formiranje komisije za ispite, kao i organizovanu saradnju sa školama koje bi realizovale praktični deo ovog ispita. U neposrednoj blizini Centra za obrazovanje Niš nalazi se više srednjih i osnovnih škola, a uz neposrednu blizinu je Osnovna škola „Sveti Sava“ u kojoj je predviđeno polaganje praktičnog dela ispita, s obzirom da ispitanici moraju praktično da održe čas. U Nišu je sedište školske uprave. Niš je univerzitetski grad i obezbeđuje ispitivače iz reda nastavnika. Prednosti polaganja ispita u Nišu – smanjenje troškova Republike, smanjenje troškova lokalne uprave, smanjenje troškova kandidata, decentralizacija Srbije o kojoj svi pričamo, nema dugog čekanja i dobijanja licence, kao što je do sada slučaj više godina, nema povlašćenih i diskriminisanih nastavnika severa i juga Srbije. Pitanje za gospodina ministra – gospodine ministre, hoće li Ministarstvo prosvete podržati ovu inicijativu i omogućiti nastavnicima centralne i jugoistočne Srbije da lakše i uz manje troškove za državu, lokalnu samoupravu i lične troškove smanje na najniži nivo? Zahvaljujem.
Vreme. Reč ima narodni poslanik Jovana Jovanović.
Hvala. Imam dva pitanja. Moje prvo pitanje je upućeno premijeru, s obzirom da saudijski princ danas završava svoju posetu Srbiji. Pitanje je – da li mu je ponuđeno na prodaju nekoliko banja, specijalnih bolnica i hotela koji su u državnom vlasništvu i koji, nikako nije sporno, uz dodatna ulaganja imaju ozbiljan potencijal? Ukoliko jeste, želimo da znamo pod kojim uslovima mu je ponuđeno, s obzirom da bi to trebalo da bude transparentan proces. I, da li je Zakon o ulaganjima, koji je nedavno donet, da li je razlog donošenja ovog zakona da se pod velom tajne omogući prodaja imovine Srbije u bescenje? Moje drugo pitanje je upućeno ministru Tasovcu, s obzirom da se prethodnih dana nije pojavljivao u medijima i nije govorio o temi o kojoj je trebalo da govori, a možemo iz medija da vidimo da je i na sednici Vlade jedna od tema bila Novinska agencija TANJUG. Podsetiću da po Zakonu o javnom informisanju i medijima, da je postupak prenosa kapitala pokrenut odmah po okončanju drugog kruga privatizacije, odnosno 7. oktobra, a pre prestanka važenja Zakona o TANJUG-u, zaposleni u ovoj agenciji mogli bi da ostvare prava koja im pripadaju po Zakonu o javnom informisanju i medijima. Kao što sam rekla, ministar Tasovac se nigde nije pojavljivao, nije se oglašavao o ovoj temi, tako da zvaničnih informacija nema. Po nezvaničnim informacijama, agencija TANJUG je prestala da postoji 31. oktobra zvanično i svi zaposleni bi trebalo da dobiju otpremnine po zakonu. Moje pitanje je – zašto zaposlenima nisu ponuđene besplatne akcije? Zašto im nije omogućeno da kao i ostali zaposleni u medijima ostvare pravo na prenos kapitala, što je po zakonu moguće i ukoliko ne bude bilo zainteresovanih kupaca u procesu privatizacije, što je u ovom slučaju bilo tako? Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Jovičić.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, imam dva pitanja, ali pre nego što postavim pitanje, a to jeste i uvertira u samo pitanje, jeste da s druge strane, kada čujemo određena pitanja koja su upućena Vladi Republike Srbije možemo da vidimo nedovoljno informacija koje poseduju s jedne strane, s druge strane, nedovoljno znanja. Kao što ste malopre čuli, pitanje o Zakonu o ulaganjima, da li će to omogućiti Zakon o ulaganjima koji smo ovde usvojili, da li će to omogućiti da bilo ko šta kupi u Srbiji ili da da u bescenje, kako smo čuli, imovinu. Zakon o ulaganjima je jasno definisan i to je ono za šta se bori SNS, a to jeste da izjednačimo i domaće i strane investitore da imaju podjednako ravnopravan položaj u našoj zemlji i da se bavimo i sa domaćim investitorima kojima je neophodna određena subvencija kako bi razvijali svoj biznis, kako bi zaposlili ljude i kako bismo mi u budžetu Republike Srbije imali više sredstava s jedne strane, a s druge strane, manji broj zaposlenih. Tu se razlikuje politika koju sprovodi Vlada Republike Srbije na čelu sa Aleksandrom Vučićem danas i ona koju smo mogli da vidimo u periodu od 2000. do 2012. godine. Zatim, hteo bih da postavim pitanje – dokle se stiglo u istrazi kada govorimo o nenamenskom trošenju sredstava u AP Vojvodine, gde je predsednik AP Vojvodine gospodin Pajtić ispumpao novac iz budžeta, dodelio određenim, ne mogu reći nevladinim organizacijama, zato što te nevladine organizacije, koliko vidimo, vode funkcioneri, odnosno osnivači su funkcioneri DS, tako da tu uopšte ne vidimo da je bilo šta nevladino, jer znamo da imamo predsednika Pokrajinske vlade u Vojvodini, tako da se novac rasipa i troši kako bi se ispumpao da bi se finansirali možda neki izbori ili šta je već na pameti gospodinu Pajtiću? Postavljam pitanje Vladi, odnosno i MUP, da se ta afera istraži i da se vidi ko je i na koji način omogućio da neko dođe do tih sredstava. Želimo pre svega da kažemo građanima Republike Srbije kako se ponašaju aktuelni predstavnici režima u Vojvodini, a to je da neko milion i po evra koje su bile namenjene za decu koja su ometena u razvoju stavi u svoj džep, a da ostanu ruševine, udžerice, od objekta koji je trebao da bude moderan za taj novac koji bi bio u nameni, pre svega, za decu koja su ometena u razvoju. To samo govori kolika je briga Bojana Pajtića i njegovih saradnika za najugroženije kategorije našeg društva. Šta onda da očekuju penzioneri, šta da očekuju mladi, šta da očekuju sposobni ljudi za rad u ovoj državi kada se oni ne brinu ni o onima kojima je pomoć najpotrebnija? Jedno pitanje koje mi je palo na pamet da postavimo svim institucijama u našoj zemlji, pre svega Vladi Republike Srbije, da postavi to pitanje gospodinu Pajtiću – da li je Bojan Pajtić i dalje predsednik pokrajinske Vlade? To je jedno od pitanja na koje ja tražim odgovor svakoga dana, iz prostog razloga što mi gotovo mesecima ne vidimo da gospodin Pajtić bilo šta radi za AP Vojvodinu, nijedan razvojni projekat, ne vidimo ništa osim što ide po svetu i, na neki način, priča sve loše protiv Republike Srbije i Vlade Republike Srbije, što vodi vladu u senci, što je krenuo u izbore gotovo godinu, dve dana ranije. Eto, to su rezultati gospodina Bojana Pajtića. Konkretno pitanje je – da li je taj čovek i dalje predsednik pokrajinske Vlade, a ako jeste, onda građani Republike Srbije treba da znaju da takav čovek ne treba da ih predstavlja, iz prostog razloga što prima platu i ispumpava novac iz budžeta AP, a rezultate ne da ne vidimo, nego i ono što je bilo i što se u zemlji karakterisalo kao motor razvoja, danas jedna devastirana naša autonomija, gde gotovo da nema perspektive za život. Hvala.
Pošto se više niko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika ne javlja za reč, nastavljamo sa radom. Danas su sprečeni da prisustvuju sednici sledeći narodni poslanici: prof. dr Žarko Obradović, Siniša Maksimović, Goran Bogdanović, Vesna Marjanović, Milorad Mijatović, Meho Omerović i Branko Đurović. Nastavljamo rad i prelazimo na pretres u pojedinostima - PREDLOGA ZAKONA O JAKIM ALKOHOLNIM PIĆIMA. Današnjoj sednici prisustvuju ministar poljoprivrede i zaštite životne sredine, prof. dr Snežana Bogosavljević Bošković i saradnici Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici. Primili ste izveštaje nadležnih odbora. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na naziv Predloga zakona amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Da li neko želi reč? Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Janko Veselinović.
Poštovana predsednice, uvažena ministarko, dame i gospodo narodni poslanici, u ime Pokreta za preokret podneo sam 11 amandmana na Zakon o jakim alkoholnim pićima. Većina amandmana usmerena je na to da se na bolji način istakne značaj tradicionalnog srpskog pića, srpskog brenda, srpske robne marke, a to je rakija. Vi ste, poštovana ministarko, podneli Predlog zakona u ime Vlade, ali ste iz naziva zakona, koristiću svojih pet minuta, izbrisali ime rakije. Kada idemo dalje, čitajući ovaj prvi član, drugi, i tako redom, rakija se nigde ne spominje. Rakija se spominje tek kada se nabrajaju visoko alkoholna pića, ali tako što se prvo spominje i opisuje rum, viski, brendi, votka, i imamo neka pića za koja ja, pravo da vam kažem, nisam ni čuo – destilovani džin, London-džin, džin-anis, pastis. Dakle, rakija je na nivou tog anisa ili pastisa. Da vas podsetim, ministarko, raniji zakon se zvao Zakon o rakiji i drugim visoko alkoholnim pićima. Zašto ste izbrisali iz Zakona rakiju? Zašto niste i na taj način pokazali značaj da je ostao naziv rakija, tog tradicionalnog srpskog pića, koji je i srpski brend? Kada se kaže rakija, zna se da se to odnosi na Srbiju. Zašto ste iz naziva zakona izbrisali rakiju? Možda zbog evropskih direktiva, jer vidim da ste prepisivali. Bukvalno, kopi-pejs direktive Evropske unije. I jasno je da u tim direktivama nema rakije. Rakija se ne proizvodi, naravno, u Nemačkoj, osim nekih naših ljudi koji su otišli tamo i nije normalno da u tim direktivama ima rakije. Ali ste vi morali da znate da pravite zakon za Republiku Srbiju. Zbog čega se odričete rakije? Zbog čega niste omogućili da i kroz ovaj zakon sutra kažete, kada budete tražili zaštitu geografskog brenda, robne marke na drugim tržištima, da kažete – mi imamo zakon o rakiji, a vi imate zakon sada o „kanisu“ ili ne znam kako se zove, sa kojim je rakija izjednačena. Ja predlažem da prihvatite ovaj amandman, da na taj način ništa neće izgubiti na značaju evropske direktive, ništa neće izgubiti na značaju uređenje ove oblasti u smislu da se zna ko, kako, pod kojim uslovima može da proizvodi rakiju, druga alkoholna pića, može da ih stavlja u promet itd. Ništa se tu neće izgubiti. Jedino što ćemo imati zakon koji će i u svom nazivu imati rakiju kao srpski brend. Ja očekujem i od svih narodnih poslanika da podrže ovaj amandman. Ja bih lično u ime Pokreta za preokret glasao za ovaj zakon, ukoliko se ovaj amandman prihvati, a ne vidim razloga da se on ne prihvati. S druge strane, ako se ovaj amandman ne prihvati i ukoliko većina izglasa ukidanje rakije u istom danu kada se ukida i „Tanjug“… Kakve veze ima „Tanjug“ sa rakijom? To su dva srpska brenda. Ali ja sam siguran, ministarko, da ovaj zakon neće stupiti na snagu. Jer, da bi zakon stupio na snagu, potrebno je da ga potpiše predsednik Republike, a ja sam siguran da gospodin Tomislav Nikolić neće potpisati zakon kojim se ukida rakija, kojim se briše rakija iz zakona. Zato što on poznaje i srpsku tradiciju i pretpostavljam da mu ne bi palo na pamet da se u njegovom mandatu ukine srpsko ime rakija, a iz razloga što je on, koliko z nam, i proizvođač rakije koja je skoro postala brend – „tomovača“. Zato očekujem da vi prihvatite to, da ne dovodite predsednika u nezgodnu situaciju da on mora da vraća zakon, kao što je vratio neke zakone koji su duboko ugrožavali nacionalne interese, odnosno rasprodavala se, ili je bolje reći – arčila se državna imovina. Nadam se da neće biti arčena i rakija i srpski brend i da ćete vi prihvatiti ovaj amandman. Ja ću vam biti zahvalan i u Danu za glasanje podržaću ovaj zakon koji u svim ostalim elementima ima dobrih odredbi koje mogu i da se malo poprave kroz amandmane. Hvala.
Reč ima ministarka.
Zahvaljujem. Uvaženi narodni poslaniče, apsolutno ne prihvatam vašu argumentaciju, jer nije tačna. Niti se odričemo rakije, niti je brišemo iz zakona. Prosto rakija je jako alkoholno piće u kontekstu predloženog zakona. Jaka alkoholna pića su sva pića namenjena ljudskoj upotrebi sa minimalnim sadržajem alkohola od 15%. Pripremili smo uz zakon prilog o kategorijama jakih alkoholnih pića i rakija je pod rednim brojem 9. Jasno se precizira kako se proizvodi i kakve osobine mora da poseduje voćna rakija, ona na koju vi mislite kada predlažete ovaj amandman. Vi predlažete formalnu izmenu. Mi formalnu izmenu u ovom delu nismo spremni da prihvatimo, zbog toga što želimo rakiju, našu domaću, tradicionalnu rakiju na poseban način da promovišemo. Vi znate da smo predložili kompletnu proceduru i pravila za uspostavljanje geografske oznake. Prilog ovome da je naše razmišljanje dobro govori činjenica da smo 1994. godine imali Zakon o vinu i rakiji, da smo 2009. godine, takođe imali Zakon o rakiju i drugim alkoholnim pićima. Znači, dva prethodna zakona u svom nazivu su imala rakiju, ali nismo ništa uradili da zaštitimo našu domaću rakiju. Dakle, u ovom periodu, prethodnih 20 godina, samo šest rakija imaju oznake geografskog porekla, pri čemu samo je još jedna aktivna ili aktuelna i to „Šljivovica kraljica“. Znači, formalnim upisivanjem naziva do kog je nama stalo ne postižemo rezultat. Zbog toga ne prihvatamo ovaj amandman.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Marković. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajuća. Dame i gospodo narodni poslanici, u pitanju je nekoliko zaista bespotrebnih amandmana, koje je uvaženi predlagač ovog amandmana nama danas predložio. Ja ću se držati ovog amandmana na član 1, koji predlaže naročito isticanje reči „rakija“ u sastavom delu zakonskog teksta. Da je predlagač ovog amandmana pročitao obrazloženje, odnosno mišljenje koje je Vlada Republike Srbije nama dostavila, verovatno bi odustao od svojih amandmana, ali verujem da nije čitao mišljenje. Možda nije stigao. Međutim, da je predlagač ovog amandmana pročitao i značenje reči „rakija“, da li na Vikepediji, enciklopediji, shvatio bi da mu je potpuno nesuvisao amandman i verovatno bi odustao. Međutim, on to nije učinio. Dakle, rakija je jako alkoholno piće. Mi ne možemo da pravimo zakon koji tretira samo rakiju, kada već predlažemo zakon o jakim alkoholnim pićima. To bi bio nonsens. Dakle, ne možemo da pravimo zakon za Janka Veselinovića samo ili zakon o Janku Veselinoviću samo. Pravimo zakon za sve ljude. Ne možemo ni da pravimo zakone koji se sviđaju Janku Veselinoviću. Dakle, kada već pominje neke reči kao što je „arčenje“, ja sada ne bi čitao značenje te reči, već bi ga pozvao da na Vikepediji pročita značenje reči „arčenje“, pa će verovatno odustati od buduće upotrebe takve reči. Dakle, predlažem da se odbije ovaj amandman. Hvala vam.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Ljubiša Stojmirović.
Poštovane koleginice i kolege, pošto je ovo amandman na naziv zakona, moramo biti svesni da naziv, odnosno ime je nešto po čemu smo mi prepoznatljivi od rođenja pa do kraja svog života, tako isto i ti zakoni. Nemam ništa protiv kada neko predlaže neke promene, to treba razmotriti i videti da li je to bolje od onog što predlažemo. Ja mislim da bi sa dodatkom rakije ovaj naziv bio dosta rogobatan i mislim da rešenje koje je predložilo Ministarstvo, odnosno Vlada, je u ovom slučaju bolje. Što se tiče rakije ja sa ponosom mogu da kažem da izuzetno cenim to piće, veoma često ga i konzumiram, ali se bojim da kolega nije dobro shvatio i ja se divim tome što on ceni našu rakiju, proizvođače rakije i što se trudi da ona bude zaštićena, ali se bojim da nije shvatio najverovatnije u toj svojoj praktičnoj primeni rakije, da u velikim količinama ta rakija dovodi do toga da pobrkamo određene pojmove, odnosno preokrenemo nešto, pa je najverovatnije tako i on preokrenuo mnogo toga. Rakija ga je ubedila da treba da kaže i nešto što nije trebalo da kaže. Nadam se da ću ubuduće u normalnim količinama da konzumira rakiju i da neće biti problema. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Zoran Antić. Izvolite.
Dame i gospodo, poštovane kolege, čisto zbog javnosti, ovde se provlači jedna dezinformacija kako se ukida rakija. Daleko od toga, ovim zakonom se rakija afirmiše. Afirmiše se i proizvodnja rakije i podstiče se proizvodnja rakije, naravno, i kvalitet rakije koji je kroz niz instituta koji su novi u ovom zakonu. Znači, ja sa predlagačima amandmana delim brigu za rakiju, za naš nacionalni brend u tom smislu da rakiji moramo da povratimo dostojanstvo, jer danas se rakija prodaje ispod tezge, ispod ruke, na sivom tržištu. Mi moramo rakiju da legalizujemo, da je iznesemo u rafove, da zainteresujemo što veći broj proizvođača i da osvojimo i strana tržišta. To je način da se afirmiše rakija, to je način da se tom našem nacionalnom brendu vrati dostojanstvo i ovaj zakon jeste, pre svega, posvećen tome. Siguran sam da ćemo u naknadnoj raspravi imati prilike i par instituta da razradimo, da ljudima pojasnimo da je ovo prilika za razvoj, da se mi samo na ovaj način ovim zakonom približavamo standardima i klasifikacijama kakve su u EU, jer mi ne možemo da diktiramo pravila, ne možemo da diktiramo zakone, malo smo tržište. Mi moramo da se prilagođavamo, a i u samom zakonu sadržaj samog zakona je takav da jaka alkoholna pića tretira u kompletu. Prema tome, izdvajanjem rakije odustali bi i to bi bio jedan rogobatni naziv koji ne odražava suštinu samog zakona. Pozivam kolege da bez obzira na ove varnice koje sevaju ipak prihvatimo obrazloženje ministarke, jer je potpuno u pravu i ovaj zakon ima za cilj afirmisanje naše rakije, ali ostavlja prostor našim proizvođačima da proizvode i druga jaka alkoholna pića. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Nevenka Milošević.
Zahvaljujem uvažena predsednice Narodne skupštine, gospođo ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, čuli smo dovoljno argumenata, podržavam i kolegu gospodina Antića, a i smatram da ne postoji nijedan ozbiljan razlog za prihvatanje ovog amandmana i ne samo ovog amandmana, već i niza koji će slediti, a imaće sličnu argumentaciju. Još jednom, neće biti višak da ponovimo zarad naših građana da se ovim zakonom rakija nikako ne ukida. Njoj se ovim zakonom stavlja posebno mesto, jer ona jeste veoma važan proizvod za Srbiju, za poljoprivredu u Srbiji. Neko ovde izgleda ili nije dobro pročitao Predlog zakona, nije dobro pročitao ni dobro obrazloženje Ministarstva. Rakija je samo jedna od kategorija jakih alkoholnih pića i ona nikako neće biti u podređenom položaju. Zbog svega toga, mislim da je jasno i pozivam sve narodne poslanike da u svakom slučaju ovaj amandman apsolutno odbijemo u danu za glasanje. Hvala.
Reč ima narodni poslanik dr Marko Atlagić.
Poštovana predsednice Narodne skupštine predlažem da se odbije ovaj amandman iz više razloga. Ja ću navesti samo šest. Prvo što je besmislen, drugo, nesvrsishodan, treće nepotreban, četvrto nesavremen, peto neevropski i šesto zastareo. Dozvolite da kažem da imam osećaj da kolega narodni poslanik, kako kaže iz Pokreta za preokret, a ta poslanička grupa ne postoji, jer čitam malopre ispod njegovog imena i prezimena stoji samostalni poslanik, a ne nekakav Pokret za preokret ili udruga za obrtaj kako bi gospoda Hrvati rekli, da nije pročitao ovaj zakon mogu i tolerisati da nije zakon pročitao, ali da nije obrazloženje ili razloge za donošenje zakona, e, to ne mogu, jer da je pročitao, onda na strani 45. stoji da je ova oblast uređena Zakonom o vinu i rakiji čak i 1994. godine, a kasnije 2009. godine bio je poseban Zakon o vinu i poseban Zakon o rakiji i upravo jeste jedan od svrhe donošenja ovog zakona da se na neki način anuliraju ova tri prethodna zakona i donese jedan jedinstveni zakon za sva jaka alkoholna pića. Hipertrofija bilo kojeg jakog alkoholnog pića, pa u ovom slučaju rakije nema nikakvog smisla. Ovaj predlog amandmana ima samo ulogu da zavara građane Republike Srbije i proizvođače rakije. Poštovani građani, proizvođači rakije, prof. dr Janko Veselinović vas laže, citiram – jer se ne ukida rakija, citiram njega – ne ukida se rakija kao i Tanjug, završen citat. To nije istina. Sa ovim zakonom se ne ukida rakija. Prema tome, gospodo narodni poslanici, predlažem da se amandman kao tendenciozan odbaci i da se predlog ministarstva i ministarke prihvati kao jedino valjan. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Janko Veselinović. Izvolite.
Mislim, predsednice, da nema potrebe da vas podsećam da ste morali da opomenete narodne poslanike koji su me direktno vređali bez ikakvog osnova samo zato što sam podneo amandman, obrazložio ga i još jednom odgovoriću na ono što su rekli, a što ne stoji kao istina. Rakija se u nazivu zakona ukida. Dakle, postajao je do današnjeg dana Zakon o rakiji i drugim alkoholnim pićima. Od danas tog zakona neće biti i kao što je ministarka rekla na osmom mestu, ali to je prilog zakonu, kategorizacija jakih alkoholnih pića na osmom mestu posle ruma, viskija i već nabrojanih pića je i rakija. Dakle, rakija se ukida iz naziva, a kao što su kolege pomenule i u ranijim zakonima je postojao poseban zakon koji je regulisao rakiju u naslovu je postojala rakija, sada više ne postoji ne u naslovu, nego u podnaslovima više ne postoji rakija. Dakle, dragi proizvođači rakije, rakija se ukida u nazivu i podnaslovima ovog zakona i nemojte vi građane Srbije upućivati da na Vikipediji pročitaju šta je rakija. Građani Srbije znaju dobro šta je rakija, nemojte da oni traže na Vikipediji šta je rakija i kako se rakija proizvodi i da li je treba štiti isto kao i rum ili ne znam džin, ili kao pastis. Ministarko, šta je pastis i anis? Dakle, isti status od danas ima anis i pastis i rakija.
Hvala, prošlo je tri minuta. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, gospođo predsedavajuća, kao predsednik Odbora za poljoprivredu, jutros smo pažljivo razmatrali ove amandmane i ja sam očekivao da predlagač amandmana dođe na sednicu, međutim, on se nije pojavio. Na Odboru nije želeo ni da brani svoj amandman, što pomalo govori o kvalitetu amandmana jer ukoliko je neko želeo tako strašno da zaštiti rakiju svakako bi se na tom odboru pojavio. Moram reći da ovo nije samo zakon o proizvodnji alkohola i jakih alkoholnih pića, ovaj zakon je i o prometu. Dakle, sva pića moraju da budu ravnopravna. Ne može neko da predloži amandman po tome šta je sinoć pio. Recimo da neki predlagač dođe i zvizne tri vinjaka i kaže – ovo je zakon o vinjacima i ostalim alkoholnim pićima. Mislim da to ne bi bilo primereno. Ne možemo prilagođavati zakon prema sopstvenim potrebama već prema opštim potrebama. Dakle, ukoliko se radi o jedinstvenom zakonu koji reguliše proizvodnju i promet vi sva pića morate da stavite u isti položaj. Dalje, u prilogu zakona imate 10 vrsta rakija kao jakih alkoholnih pića. Dakle, ne da su isključena nego je posebno istaknuto 10 vrsta rakija. Imate i alkoholna pića koja se proizvode od žitarica. Mi u Sremu to još uvek radimo, a ovi stariji ljudi vrlo dobro znaju kako se ta pića i prave. Sada zamislite da donosimo zakon o sportu i da se neko doseti i da predloži – zakon o fudbalu i ostalim sportovima, zato što je fudbal najomiljeniji sport ovde. Jeste rakija u Srbiji najomiljenije piće, ali ne može da bude izuzeta od ostalih jakih alkoholnih pića i ne treba biti doktor nauka da shvatite da ne može da postoji zakon o fudbalu i ostalim sportovima, pa tako ne može da postoji ni zakon o rakiji i ostalim alkoholnim pićima, što je predložio jedan doktor nauka. Savetujem da ne prihvatimo ovaj amandman, kao što savetujem da ne prihvatimo ni sledeći amandman ovog predlagača iz više razloga. Već sam naveo koji su to razlozi. Dakle, em nije došao na odbor, em bi zakon bio diskriminatorski na ostala alkoholna pića s obzirom da se radi o prometu i proizvodnji, em ne verujem da je onako i pročitao sa punom pažnjom zakon. Tako da mislim da bi ovaj amandman kada bi ga usvojili bio vrlo loš. Još da napomenem, predlagač je pripadao poslaničkoj grupi, odnosno izbornoj listi na čijoj je listi izabran koja je 2009. godine…
Poslaniče, o amandmanu.
O amandmanu govorim.
Ne, ne, ne, dalje ne može. Samo o amandmanu. Ne govorite o amandmanu.
Govorim o amandmanu. Kada bi usvojili ovaj amandman onda bi se vratili u 2009. godinu baš u taj zakon koji je od 2.000 proizvođača sveo tim novim zakonom, kako bi on želeo da predloži, na svega 300 proizvođača. Zato kažem da govorim o amandmanu zato što su to delovi jednog starog zakona koji je bio toliko loš da nam je od 2.000 registrovanih proizvođača sveo sve na 300. Dakle, predlažem da kako ne može postojati zakon o fudbalu i ostalim sportovima tako ne može postojati ni zakon o rakiji i ostalim alkoholnim pićima. Zahvaljujem.
Reč ima Marjana Maraš.
Poštovana predsednice, uvaženi narodni poslanici, u obrazloženju za odbijanje ovog amandmana stoji da je razlog to što je jako alkoholno piće u smislu Predloga zakona svako piće namenjeno ljudskoj upotrebi sa specifičnim senzornim osobinama i minimalnom alkoholnom jačinom od 15%, što uključuje i rakiju kao jednu od kategorija alkoholnih pića, a zaštita geografske oznake uređena je Predlogom zakona na isti način za sva alkoholna pića, pa imajući u vidu navedeno ne postoji ni jedan opravdan razlog da se izdvoji zaštita geografske oznake rakije. Samo želim da navedem u obrazloženju ovoga da u poslednjih 10 godina nismo imali ni jednu zaštitu geografskog porekla u poslednjih tačno 10 godina. imamo svega šest zaštićenih rakija sa geografskim poreklom i to su uglavnom Šljivovica, Jabukovača i Breskovača, tako da prethodni zakoni koji su u svom nazivu imali tu odredbu – rakija i druga žestoka alkoholna pića nisu doprineli tome da mi zaštitimo brend rakije. S toga smatram da će odredbe u ovom zakonu upravo tome doprineti da imamo geografsko poreklo i da iskoristimo to što naša rakija svakako svojim kvalitetom može da zauzme mesto i da bude brend uopšte u Evropi i u svetu i da na taj način mi doprinesemo i ekonomskom razvoju naše zemlje.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Milan Stevanović.
Hvala, uvažena predsednice. Poštovana ministre sa saradnicima, kolege narodni poslanici, moram nekoliko stvari da kažem, rakija, i ako je reč arapskog porekla, odomaćila se kod nas u Srbiji, tako da se više tretira kao tuđica. Šljiva je bila jedan od najvećih brendova bivše Jugoslavije, a mi nismo uspeli, zakasnili smo, da je registrujemo kao Šljivovicu i to je jedan od velikih propusta koji smo uradili. Pitanje je da li se mi bavimo ovde formom ili suštinom i šta ćemo mi da imamo od toga ako prihvatimo ovaj amandman? Da li će naši proizvođači da imaju bolje uslove? Pa, to je bitno. Oni već 10-15 minuta govore o tome. Razumem da sada mnogo ljudi govori o rakiji, pošto je ona postala deo našeg nacionalnog pića i, ono što je veoma važno, da je i dalje naša Šljiva veoma traženi brend, nešto kao malina, a nismo uspeli da je dovoljno zaštitimo. Ovaj zakon će tu situaciju poboljšati. Zato predlažem da ne raspravljamo više o amandmanu. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Zoran Antić. Izvolite.
Evo, samo kratko, javlja se jedna zabuna kako je u sadašnjem zakonu koji se menja postojala rakija, a kako u ovom zakonu koji se predlaže neće biti rakije. U sadašnjem zakonu, koji je još uvek na snazi i biće još par dana, imamo sasvim drugačiju podelu alkoholnih pića. Alkoholna pića delimo na rakije i druga alkoholna pića, pa smo, nakon toga, ta druga alkoholna pića delili na žestoka alkoholna pića i na ostala alkoholna pića i prema svakoj od tih kategorija imali smo različite procedure. U ovom zakonu mi sve to objedinjujemo u jedan opšti naziv - jaka alkoholna pića, i, prema tome, sve procedure koje se odnose na način proizvodnje, znači, na registraciju, na upis u registar, sve ono što prati ovaj zakon, kategorizaciju na jedinstven način se uređuje. Tako da, u isto vreme sve to što uređujemo, uređujemo prema nekim standardima koji nam se nameću, moramo da priznamo, od strane EU i trudimo se da taj naš zakon bude što jasniji i što usaglašeniji sa procedurama i samom EU, jer je cilj ovog zakona, osnovni cilj, da naša rakija izađe na svetsko tržište, pre svega evropsko tržište na kome stojimo izuzetno loše, a sami se opredeljujemo prema EU, a, sa druge strane, ne želimo da prihvatimo te procedure i te zahteve koji stižu prema nama, prema našoj ekonomiji i prema našoj rakiji, ako hoćete.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik prof dr Janko Veselinović. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik prof dr Janko Veselinović.
Hvala. Javio sam se po replici, ali dobro, ne insistiram. U suštini, malo po malo saznajemo zbog čega rakije više nema u nazivu ovog zakona. Dakle, čuli smo, to nije dovoljno evropski. Rakija nije baš u evropskom duhu, to smo eksplicitno čuli, nije u evropskom duhu i u skladu sa evropskim standardima. Sada smo čuli i novu stvar za koju, moram priznati, nisam znao, da je ona u stvari arapska, da nije naša. Zbog toga je rakija izbačena iz naziva – zato što nije dovoljno evropska i zato što je arapska. Da li je EU, ministarko, tražila od nas da izbacimo iz naziva zakona „rakija“, sumnjam, jer oni štite dovoljno svoje brendove, pa i kroz nazive akata i u zakonima, ili su ovi iz Ujedinjenih Arapskih Emirata tražili da izbacimo?
Poslaniče, hajde da se ne zafrkavamo na sednici.
Da li je rečeno da je reč „rakija“ arapska, malo pre od poslanika SNS, i da verovatno zbog toga nje više nema u zakonu? Pitam da li je to razlog, pa da dobro razmislimo da li je neka arapska zemlja ili arapska kompanija…
Smatram da se vi zafrkavate sa svima nama.
Da li ste vi slušali izlaganje?
Slušam sve koliko god mogu.
Da li se slažete da se ime „rakija“ izbaci iz naziva? Video sam vas prošle nedelje na Futoškoj kupusijadi, tamo se pila i točila rakija. Da li ste vi za to da se ime rakije izbaci?
Obožavam futoški kupus, ali to nema veze sa ovim zakonom.
I glasaćete za amandman?
Poslaniče, sada smo ušili u nešto što ne bi smeli vi i ja da radimo.
Zašto? Dakle, pitam vas konkretno, kao narodnu poslanicu, da li će te glasati za ovaj moj amandman, imajući u vidu da štitite futoški kupus, očekujem da će te štititi i srpsku rakiju?
Sada ste potrošili vreme. Izgleda da sam ipak veštija od vas, ali nije problem, ako je meni upućeno pitanje kao predsedniku parlamenta, odgovoriću vam na drugi način, ne za ovom govornicom, ali molim vas da budemo ozbiljni i da pričamo o amandmanima, a to podrazumeva da ne dezinformišemo građane Srbije i da ne izgovaramo ne istinu za govornicom. Isto bih mogla i ja vama da postavim pitanje da li ste za ulazak Srbije u EU, pošto to sporite, a neću postaviti to pitanje. Moram da dozvolim ministru da odgovorim na postavljeno pitanje. Reč ima ministar Snežana Bogosavljević Bošković.
Kao odgovorna Vlada i kao odgovorno Ministarstvo, verujem da je ovde ogromna većina poslanika odgovorna, jasno je da moramo da poštujemo međunarodne standarde i norme i, u tom smilslu, standarde i norme EU. Molim vas, šta biste rekli, da li postoji zakon, recimo u Škotskoj zakon o viskiju i o drugim alkoholnim pićima ili zakon o metaksi i drugim alkoholnim pićima ili zakon o konjaku i drugim alkoholnim pićima? Dakle, ne postoje. Jasno je u zakonu, kategorija devet, mogu da vide svi, data rakija, rakija od voća, ona na koju vi mislite. Rakija se proizvodi u Srbiji, naš je brend, ali rakiju proizvode i u drguim zemljama, recimo u Nemačkoj. Nemačka je veliki proizvođač rakije, više od 30 hiljada malih gazdinstava proizvodi rakiju. Molim vas da ne dovodite u zabludu naše poljoprivrednike i naše gledaoce, rakija ostaje i ona je brend. Nije u nazivu zato što to nije u skladu sa međunarodnim standardima. To bi isto bilo kada bi smo rekli – kiseonik i ostali elementi periodnog sistema. Zašto kiseonik? Zato što bez njega nema života, ali to nigde nije tako. Prema tome, mi se sa ovim zakonom uklapamo u međunarodne standarde, formalno nije u nazivu, ali suštinski branimo i štitimo rakiju kroz jasnu proceduru kojom ćemo štititi oznaku geografskog porekla i koja će nam dati mogućnost za dodatnu promociju i za širenje ovog našeg artikla, ne samo na nacionalnom, već i na međunarodnom tržištu. Pri tom, želim da vam kažem, ne poštovanje međunarodnih standarda i ne poštovanje ovih pravila znači da naši proizvođači bi mogli da prodaju samo sami sebi ili nama ovde, ne bi mogli svoj proizvod da plasiraju u inostranstvo. To je još jedan od važnih razloga zbog kojih predlažemo jedan izuzetno dobar i evropski i zakon u interesu naših proizvođača.
Zahvaljujem gospođo ministar. Pošto imamo puno prijavljenih poslanika, samo da vidim redosled javljanja po Poslovniku. Reč ima narodni poslanik gospodin Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, reklamiram član 106, 107, 108. i 109. Poslovnika Narodne skupštine. Dakle, gospodin Veselinović je dovodio rakiju i alkoholna pića u vezu sa Arapima. Kod nekih Arapa to je dozvoljeno, ali kod većine upotreba alkoholnih pića zabranjena. U koliko želimo da poštujemo svoju veru i tradiciju, molim narodne poslanike da poštuju i veru i tradiciju većine Arapa. Dakle, zamislite kako se osećaju oni koji su iz arapskog sveta, koji su trenutno u Srbiji i koji imaju kao simbol vere i tradicije zabranu upotrebe alkoholnih pića. Ukoliko neki narodni poslanik alkoholna pića dovodi eksplicitno u vezu sa arapskim svetom, on mora da napravi razliku između onih arapskih zemalja gde je to dozvoljeno i onih arapskih zemalja gde to nije dozvoljeno i gde se to smatra velikim verskim i tradicionalnim prekršajem. Mislim da narodni poslanik koji je to uradio treba najmanje da se izvine. Ne tražim o ovome da se glasa, gospodine predsedavajući, ne tražim ni da mu se izrekne opomena, jer bez obzira što je on doktor pravnih nauka, verujem da se radi o pukom neznanju. Stoga, ne tražim da primenite ove odredbe, ali ubuduće da pripazite malo šta poslanici govore i očekujem da se narodni poslanik izvine zbog ovakvog poređenja. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Zoran Babić, po amandmanu. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, žao mi je, gospođo ministre i saradnici iz Ministarstva poljoprivrede, što je ova rasprava o jednoj dobroj temi skliznula na pogrešan kolosek. Skliznula je na pogrešan kolosek i to baš na onaj kolosek na koji želi da sklizne predlagač amandmana, da pričamo o stvarima koje nisu poenta, da incidentima dobije pet minuta mesta u medijima, pet minuta za ličnu promociju i za promociju onoga što ne postoji, a to su razni pokreti, iako je Narodna skupština mesto za političke stranke i narodne poslanike, nezavisne ili samostalne, ali nikako one koji se predstavljaju lažno. Ali, to više govori o njima, nego o nama koji smo izloženi torturi svakodnevnog besomučnog reklamiranja. Za predlagača amandmana je bitnije da napravi incident da bi se o njemu pisalo, nego što ćemo raspravljati o nečemu što sam mislio da ćemo raspravljati danas, a to je da nam se nikada više ne desi čuvena, po zlu čuvena „zozovača“, da nam se nikada više ne desi neki Živanović ili neki ljudi koji su koristeći se nelegalnim stvarima ugrozili živote ljudi u Srbiji. Nažalost, pre nekoliko nedelja smo bili svedoci kada se u jednoj državi takođe slična stvar desila. Da li ćemo mi danas ovde slati poruku ljudima u Srbiji da seraspravljamo oko naziva nečega što je brend u Srbiji, nečega što je naše i ostaće naše, nečega što se proizvodilo, proizvodi se i proizvodiće se, ili ćemo raspravljati o tome kako ćemo da zaštitimo ljude u Srbiji? Kako ćemo da ih zaštitimo od nelegalne proizvodnje, nelegalne prodaje na pijacama i na raznim drugim mestima? Kako ćemo da zaštitimo da takvi ljudi, pa čak i da to alkoholno piće bude ispravno, ne uđu u saobraćaj, ne sednu za volan, ne rizikuju i svoj, ali i tuđe živote? Mi ćemo sada, tj. danas, kroz 10 ili 11 amandmana kolege Veselinovića, pričati o njegovoj promociji i da se ukida rakija. Svi ćemo pričati da li se ukida rakija, a nećemo pričati da li će se ukinuti neki ljudski život kroz neku novu „zozovaču“, kroz neku novu „jankovaču“, kroz neke takve stvari. Ispraviću vas u jednoj stvari, gospođo ministre. Postoji Zakon o viskiju. Postoji Zakon o viskiju koji definiše da naziv irskog viskija može da postoji samo za viski koji je odležao tri godine u hrastovom buretu, odnosno u buretu napravljenom od hrastovog drveta. Ali, nisam video zakon o votki, nisam video ni zakon o tekili. Nisam video takve neke zakone, a to su takođe nacionalna pića i nacionalni brendovi. Rakija je podgrupa alkoholnih ili jakih alkoholnih pića. Ja bih bio jako srećan ako bi se u istoj količini kao i rakija proizvodila i druga alkoholna pića. Slažem se i sa vašom argumentacijom i sa argumentacijom kolege Rističevića da ne možemo sada da govorimo o zakonu o fudbalu i sportu, da ne možemo da govorimo sutra kao što postoji Zakon o pivu. Pa, šta mislite sada da se moj kolega i prijatelj Zoran Mirković iz Zaječara javi i da traži da se raspravlja o zakonu o zaječarskom pivu i drugim pivima, recimo. Mislim da smo skrenuli na pogrešan kolosek i mislim da je vreme da se vratimo i dogovorimo o zakonu, da govorimo o budućnosti, da govorimo o ljudima u Srbiji, da govorimo o jednom legalnom toku i proizvodnji i distribucije i prodaje rakije, da govorimo o vremenu kada nam se više nikada neće desiti neka „zozovača“ i kada niko neće posle jedne čašice rakije rizikovati život uSrbiji. Zbog toga molim sve narodne poslanike, i narodne poslanike SNS i zahvalan sam im na aktivnosti koju pokazuju svakoga dana, ali i ostale narodne poslanike, da govorimo o temi, da govorimo o onome što je život u Srbiji, da govorimo o budućnosti, da ne koristimo neke laži i paralaže samo zbog pet minuta slave u medijima.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Vladan Milošević.
Uvaženi predsedavajući, gospođo ministarko sa saradnicima, mislim da je ovde tema Predlog zakona o jakim alkoholnim pićima. Jedno od takvih pića je i rakija. Mislim da ovaj zakon veoma jasno i nedvosmisleno govori o kvalitetima, zaštiti, poreklu itd. jednu veoma bitnu stvar, da će rakija moći i od sada, kao i do sada, na isti način da se proizvodi, da neće biti zabranjeno malim proizvođačima da za svoje potrebe proizvode dovoljno rakije. Mislim da se sva ova rasprava vodi da bi se zamaglila ta istina. Prema tome, ne vidim potrebu za daljom raspravom oko toga da li treba da bude naziv zakona o jakim alkoholnim pićima ili o nečem drugom. Mislim da je ovde sve jasno i da ne treba i dalje nastavljati da se priča o koje kakvim besmislicama. Hvala vam.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Milan Stevanović. Izvolite.
Hvala, uvaženi predsedavajući. Dame i gospod, ja sam morao da se javim opet jer imam utisak da mi nismo u istoj prostoriji dok govorimo. Jasno sam rekao da je rakija reč arapskog porekla, ali koja se odomaćila u srpskom jeziku. To sam rekao jer sam pretpostavio da većina naših građana i poslanika nije to znala. Naišao sam na tumačenje od narodnog poslanika koje je potpuno nevezano sa onim što sam ja rekao. Da bi se malo uozbiljili, napraviću paralelu između viskija i rakije, da znamo zbog čega je bitno da danas usvojimo, tj. ovih dana usvojimo ovaj zakon. Svi znamo šta je viski, „Glenfidih“, „Granc“, „Džoni Voker“, „Balantajns“, ogromno, nepojmljivo tržište na svetu, a viski je destilat žitarice, ne voće. Da bi popili viski, kad se on proizvede, 17 stvari moraju da se stave da bi mogli da ga pijete, a naša rakija je destilat voća i ne stavljamo ništa, osim u nekim slučajevima šećer. Tu je razlika u odnosu između države prema jednom brendu i prema našem brendu. Imamo veliku mogućnost zato što imamo odličan proizvod. To samo dokazuje da nije bitno u modernom svetu kakav proizvod imate, nego kakav odnos prema njemu imate i kako ga marketinški promovišete. Hvala vam.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Reč ima narodna poslanica Nada Lazić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovana gospođo ministarko sa saradnicima, poštovane kolege i koleginice, mi smo za početak dali amandman na član koji se odnosi na definiciji i značenja izraza. Amandman se odnosi na tačku 22. gde se kaže da je složenica kao pojam kombinacija izraza navedenog u nazivu kategorije jakih alkoholnih pića ili geografske oznake jako alkoholnog pića od kojih potiče sav alkohol u jakom alkoholnom piću i naziva jednog ili više prehrambenih proizvoda osim prehrambenih proizvoda koji su korišćeni u proizvodnji tog jakog alkoholnog pića, odnosno prideva izvedenih iz tih naziva, itd. Previše nejasno i mislimo da je naša intervencija na ovom amandmanu upravo u stilu da s obzirom da se ovde očigledno radi o prevodu koji po nama nije adekvatan i tu smo predlagali da se ova reč „od kojih potiče sav alkohol“ menja reč u „odakle“. Naime, amandman ima nameru da preciznije naznači kako sav alkohol u jakom alkoholnom piću potiče sa područja obuhvaćenog geografskom oznakom porekla. U odgovoru koji smo dobili da amandman nije prihvaćen, navodi se da predlog zakona se odnosi na kombinaciju izraza navedenog u nazivu kategorije jakih alkoholnih pića, a ne odnosi se samo na obavezu da sav alkohol u jakom alkoholnom piću mora da potiče sa područja obuhvaćenog geografskom oznakom porekla. Moram da priznam da ni meni samoj nije jasno zašto nije samo sa jedne teritorije, jer mislimo i dalje da je u pitanju nezgrapan prevod, neadekvatan predlog sa engleskog s obzirom da se radi očigledno o pozivanju na direktive EU. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Borisav Kovačević. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Borislav Kovačević.
Gospodine predsedavajući, gospođo ministarko i saradnici, poštovane kolege i koleginice poslanici, prateći u zakonu ovaj, kako ga ja zovem, pojmovnik, odnosno u članu 3. definicije izraza koji se u zakonu nalaze smatrao potrebnim da se ova lista od 22 izraza dopuni sa dva nova izraza, jer postoje takođe upotrebljeni u ovom zakonu, a mislim da nisu inače široko poznati i dovoljno jasni ljudima koji će i koristiti, nisam čak siguran ni da mnogi proizvođači sami, kad se tiče o individualnim proizvođačima, fizičkim licima, itd, da znaju šta ti izrazi znače. To su izrazi – maceracija i senzorno ocenjivanje, kao što sam rekao. Ja ne plediram da sam dao najbolju definiciju, to je ono što sam ja našao jer moram priznati da ni sam nisam znao šta znači – maceracija, recimo. Te definicije koje sam našao ja sam ponudio. Molim ako one po vašem mišljenju nisu dovoljno jasne, potpuno ih naravno promenite, ali molim da ova dva izraza uđu u član 3. kao tačka 23. i 24. jer je to jako potrebno da bi zakon u praćenju bio jasniji i jednostavniji. Hvala vam lepo.
Zahvaljujem. Reč ima ministarka Snežana Bogosavljević Bošković. Izvolite.
Hvala. Uvaženi poslaniče Kovačeviću, moram da vam se puno zahvalim što ste sa dužnom pažnjom čitali zakon i ovi vaši amandmani svedoče o tome da vi zaista ste želeli krajnje dobronamerno da popravite, odnosno da poboljšate sam tekst zakona. Međutim, ovaj amandman nismo usvojili iz dva razloga. Prvo, iz razloga što nije bila namera da se obrazlaže tehnologija proizvodnje. Znači, ukoliko bismo prihvatili vaš amandman onda bi zakon bio nepotpun, jer ne sadrži obrazloženje ni za druge faze u samom tehnološkom procesu kao što je, recimo, destilacija, kao što je fermentacija itd. Znači, komplikovali bismo zakon, a namera zakona nije obrazlaganje tehnološkog procesa. To je jedan razlog. Drugi razlog je taj, što prema pravnoj metodologiji, jedinstvenoj metodologiji kada se radi o prikazivanju, odnosno predstavljanju članova jednog zakona važi pravilo da kada se jedan izraz javlja samo jednom u zakonu onda po toj metodologiji se posebno ne definiše, odnosno posebno se ne obrazlaže. To su razlozi zbog čega ovaj amandman nije prihvaćen uz svo uvažavanje vašeg obrazloženja za koje mislim da je zaista na mestu. Prosto, želim da verujete da ovo nije bilo ništa drugo sem ovih stručnih pitanja, odnosno stručnih razloga zbog kojih nismo mogli da prihvatimo vaše amandmane. Inače, vama se jako zahvaljujem, zaista i drugi amandmani su vam vrlo kvalitetni i vidi ste da ste dobar poznavalac ove problematike.
Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Izvolite.
I u članu 4. predložio sam, uvažena ministarko, da se „jaka alkoholna pića“ zamene rečju „rakija i druga jaka alkoholna pića“, već sam obrazložio zbog čega sam to predložio. I, zbog činjenice da smo već imali zakon o rakiji i drugim jakim alkoholnim pićima i to što on nije adekvatno primenjivan nije razlog da se rakija izbaci iz naziva zakona. Čuli smo malopre vaše obrazloženje – pa ni druge zemlje nemaju zakon kojim se štiti njihovo alkoholno piće, viski konkretno, pa vas je demantovao kolega iz SNS. Vi se malo, malo, pa se sudarite, vi iz SPS i SNS. Da, delom je kolega u pravu, istina u Škotskoj nisu zakoni izvor prava, to je anglosaksonski pravni sistem i tamo su precedenti izvori prava. Da, zaštićen je viski kao što su zaštićeni drugi brendovi u svim ozbiljnim zemljama. Da vas obradujem, neću braniti ostale amandmane iz razloga što ću u 12 sati braniti jedan drugi brend ispred zgrade Tanjuga, braniću srpski brend Tanjug koji je takođe danas ugrožen.
Reč ima narodni poslanik Neđo Jovanović, po Poslovniku.
Zahvaljujem se poštovani predsedavajući. Reklamiram član 107. i član 106. Poslovnika imajući u vidu da je ovo po ko zna koji put zloupotreba Poslovnika od strane narodnog poslanika i po ko zna koji put se neadekvatno reaguje na takvu povredu, jer je davno zaslužio daleko veću sankciju od one koja je propisana kao najblaža Poslovnikom. Mešanje bilo čega drugog u rad sednice ove Skupštine podrazumeva politički marketing narodnog poslanika i ništa više, a takva vrsta dijaloga u ovom parlamentu ni u kom slučaju nije moguća da se prihvati, niti je tema dnevnog reda ono što je poslanik govorio. Odnosi u koaliciji nisu danas tačka dnevnog reda jer koalicija funkcioniše u ovom parlamentu na najbolje mogući način. Na najbolje mogući način doprinosi konstruktivnosti i rada i kvaliteta zakona, a dnevno politička propagiranja bilo čega što podrazumeva reklamu narodnih poslanika moraju biti sankcionisana, naročito kada se odnose na nešto što je van dnevnog reda. Molim vas, predsedavajući, da ubuduće imajući u vidu da nije poslanik ovde, da ubuduće iako ispoljavate određeni stepen tolerancije prema ovakvom načinu delanja, kako to neki naši poslanici ovde kažu, da to više ne činite jer to samo urušava dostojanstvo Narodne skupštine i upućuje se jako loša poruka građanima, naročito manifestacijom ponašanja poslanika koji su se pokazali na pravi način danas. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem se, gospodine Jovanoviću. Morate razumeti i poslanika koji pokušava da skrene pažnju na sebe i nepostojeći Pokret. Morate razumeti da mu je ova tema bliska pa nalazi se u njoj, i to je razlog zbog čega pokušava na ovakav način da brani svoje amandmane bez argumentacije. Videli ste takođe, da onog momenta kada je počeo da urušava dostojanstvo Narodne skupštine ja sam prekinuo to njegovo izlaganje. Tako da, smatram da nisam prekršio Poslanik. Da li želite da se Skupština izjasni? (Neđo Jovanović, s mesta: Ne.) Ne. Hvala. Reč ima narodni poslanik Zoran Babić, replika. Izvolite.
Da bude jasno, replika na izlaganje gospodina Janka Veselinovića.
Jasno je, to su razumeli poslanici.
Ja za razliku od vas, gospodine Bečiću, nemam tu širinu i ne mogu da imam i nemam razumevanja za anomalije. Ne mogu da razumem, da i ako sam upozorio malopre da je ova rasprava skliznula na stranu neke dnevno političke propagande, na nivo koji mislim da nije adekvatan ovom visokom domu. Moja replika će stati u jednu rečenicu – da neko ko više vodi računa o odnosima drugih morao bi više da razmišlja o tome što sa njim niko neće. Zato što sa njim niko neće, on ne mora ni da razmišlja o odnosima. Nema ih. Zato što drugi politički akteri, onako u jednom širokom luku ga izbegavaju za bilo kakvu komunikaciju i za bilo kakvu saradnju. Evo, zbog toga što nema nikakve relacije i nema nikakvu saradnju na političkoj sceni Srbije, i nema prijatelje, sada razmišlja o nečijim tuđim reakcijama, i nekim tuđim relacijama. Mislim da je to opet jedna pogrešna, jedna zamena teza, a mudri ljudi u ovoj Srbiji, u našoj Srbiji su govori – vodi računa kako se vije odžak iz tvoje kuće i dim iz odžaka iz tvoje kuće, a ne gledaj na tuđu. Prvo, neka gospodin Veselinović ispravi anomalije u svom Pokretu, neka ga registruje, neka ga formira ako ima podršku,neka napravi saradnju, neka napravi pokret pa tek onda da se predstavlja u njegovo ime. Tek onda kada napravi prijatelje na političkoj sceni i saradnike na političkoj sceni, onda neka govori o relacijama na političkoj sceni Srbije među drugim političkim akterima.
Zahvaljujem se, gospodine Babiću, uz samo napomenu da nemam razumevanja za to, kao što ne mislim da mogu da se isprave anomalije u nečemu što ne postoji. Zahvaljujem se. Reč ima ministar dr Snežana Bogosavljević Bošković.
Samo kratko. Želim da kažem zarad javnosti, naših gledalaca, apsolutno ne postoji nikakvo razmimoilaženje između poslanika koji su predstavnici vladajućih partija, ali i poslanicima koji čine dobar deo opozicije i nas iz Ministarstva poljoprivrede i Vlade Republike Srbije kada se radi o diskusiji koja je tekla u prethodnom periodu. Cela polemika svodi se na to da li treba da stoji u nazivu zakona „rakija“ ili ne treba da stoji. Mi smo rekli da smo u potpunosti usaglasili naš zakon sa standardima međunarodnim, sa standardima EU i da nismo stavili u naziv „rakiju“, iz prosto formalnih razloga. Suštinski, mi ćemo rakiju i dalje tretirati kao nacionalni brend. Zakon nam pruža mogućnost da je zaštitimo, baš kao što su zaštitili svoje nacionalne brendove, i Francuzi svoj konjak, i Škoti svoj viski i metaksu Grci. Dakle, mi se uklapamo zajedno sa njima. Kako se oni bore na svoj način za svoja pića, za svoje tradicionalne proizvode, borićemo se i mi za našu rakiju. Rakija je u zakonu pod rednim broje devet, jer je to kategorizacija na međunarodnom nivou, na nivou standarda EU. U tome je suština. Dakle, mi se ovde ne borimo formalno da bi smo rekli „rakija“ a neučinili ništa za nju. Mi se borimo suštinski, pripremili smo zakon koji pruža mogućnost za veliku promociju, za dodatu vrednost našeg domaćeg proizvoda i za, ono što je najvažnije, da taj proizvod zaštitimo i na nacionalnom i na međunarodnom nivou i da bude naš značajan izvozni artikal. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, mislim da ne treba prihvatiti amandman kolege Veselinovića iz više razloga, a ti se razlozi ponavljaju jer je predložio da se promeni ime zakona, naziv zakona i shodno tome je ostao dosledan u svim članovima, tražio je da se jaka alkoholna pića, Zakon o jakim alkoholnim pićima, njegov naziv izmeni o Zakon o rakiji i ostalim alkoholnim pićima. Delovao je dosta nepovezano, međutim zbog naših gledalaca u obrazloženju zakona je on rekao da je TANJUG srpski brend. Jedan doktor pravnih nauka bi trebalo da zna da je TANJUG jugoslovenski brend, da je to brend bivše države. Verujem da delim uverenje kolega da tražimo da se nađe rešenje za tu novinsku agenciju, bez obzira što u svom nazivu ima i jedno slovo koje određuje i naziv bivše države. Mi smo taj naziv do sada zadržali, ali radi pune istine ne radi se o srpskom brendu, radi se o jugoslovenskom brendu i verujem da delim uverenje ostalih kolega da se tu nađe neki način da novinari s obzirom da su trebali da dobiju besplatne akcije, a da to pravo nisu iskoristili da se nađe načina da u nekom dopunskom roku oni to svoje pravo iskoriste i da se ta novinska agencija od značaja ne gasi. Verujem da ona nema veze sa amandmanom. Predlagač je to naveo pa sam ja dužan gledalaca radi da navedem ono što je puna istina. Ne treba prihvatiti amandmane gospodina Veselinovića koje on navodi kao amandmane Pokreta za PREOKRET. Pokret za PREOKRET je jedno udruženje građana koje osnuje troje građana, nije uopšte politički faktor. To je jedan od razloga zašto ne treba prihvatiti amandmane. Drugi razlog je što mi ti amandmani izgledaju poprilično mamurno. Hvala.
Hvala. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Dejan Nikolić, Gordana Čomić, Ivan Jovanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović, mr Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Vesna Martinović, Vesna Marjanović, Jovana Jovanović, Jovan Marković i Aida Ćorović. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Dejan Nikolić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, gospođo Bogosavljević Bošković, dobar dan, mi smo u načelu rekli, radi se o jednom zaista dobrom zakonu i to ću ponoviti i danas zakonu koji ćemo podržati ne zato što je možda prepisan u delu koji se tiče usklađivanja sa evropskim direktivama, već zato što je čitav jedan proces u proizvodnji jakih alkoholnih pića nešto što je dobra evropska praksa i zbog toga ćemo podržati ovaj zakon. Mi smo podneli 16 amandmana misleći da možemo preciznije da definišemo određene članove i evo uradiću možda nešto nesvakidašnje za opozicionog poslanika, prihvatiću vaše obrazloženje za ove „i, ili“ amandmane, neću se više javljati, ima ih nekoliko, ali ćemo svakako diskusiju nastaviti po ostalim amandmanima. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Nije u sali. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Nije u sali. Na član 6. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Reč ima narodna poslanica Nada Lazić.
Poštovan i predsedavajući, poštovana gospođo ministarka sa saradnicima, poštovane kolege i koleginice, ovaj amandman je naime specifičan po tome pošto nam je odbijen iz formalnih razloga, ali se razlikuje tekst koji je odbila, koji ste vi kao ministarstvo odbili i tekst materijala koji smo dobili od službi jer smo mi dostavili ispravku pred zasedanje odbora, tako da vas molim da posebno razmotrite intervencije koje su ovde načinjene. Naime, amandman se odnosi na poglavlje kategorije jakih alkoholnih pića u kome vi kažete da jaka alkoholna pića proizvedena u skladu sa ovim zakonom razvrstavaju se u kategorije date u prilogu pod nazivom „kategorija jakih alkoholnih pića“ koji je odštampan uz ovaj zakon i čini njegov sastavni deo. Mi smo dali drugačiju definiciju ovog člana i smatramo da je ona podesnija. Naime, naveli smo da u članu 6. Predlog zakona stav 1. menjamo i glasi – jaka alkoholna pića proizvedena u skladu sa ovim zakonom razvrstavaju se u kategorije. Nakon stava 1. dodaje se stav 2. koji glasi – kategorije jakih alkoholnih pića, tehničke definicije i zahtevi utvrđeni su u prilogu pod nazivom – kategorije jakih alkoholnih pića, koji je sastavni deo ovog zakona. Zašto smo ovako intervenisali? Smatramo da je irelevantno da li je prilog odštampan ili ne, odnosno kako ste vi naveli u ovom predlogu člana, odnosno Predlogu zakona, te predlažemo amandman za koji smatramo da je u pravno-tehničkom smislu adekvatnije rešenje i koje daje bar neku sadržinu priloga kao razlog zašto prilog nije dat kroz normativni deo, odnosno tehničke definicije, posebni tehnički zahtevi i sl. Prosto smo ga tako formulisali i molim vas da još jednom razmotrite ovaj predlog sa ispravkom koji smo dali, jer kažem, razlog zbog koga ste vi odbili je kaže se – iz formalnih razloga, odbijen naš amandman. Nadam se da sam bila jasna. Hvala vam.
Zahvaljujem. Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Dejan Nikolić, Gordana Čomić, Ivan Jovanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović, mr Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Vesna Martinović, Vesna Marjanović, Jovana Jovanović, Jovan Marković i Aida Ćorović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Da li neko želi reč? (Ne) Naslov iznad člana 8. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Borisav Kovačević. Gospodine Kovačeviću, da li ste želeli reč? (Da)
Samo hteo da kažem da prihvatam obrazloženje koje je dato za odbijanje ovog amandmana.
Zahvaljujem, gospodine Kovačeviću. Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Dejan Nikolić, Gordana Čomić, Ivan Jovanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović, mr Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Vesna Martinović, Vesna Marjanović, Jovana Jovanović, Jovan Marković i Aida Ćorović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Izvolite, gospodine Živkoviću.
I u načelnoj raspravi sam rekao da je ovo jedan solidan zakon koji na pravi način definiše oblast jakih alkoholnih pića i to je potvrđeno i u diskusiji, a usvajanjem ova četiri amandmana, od kojih je ovaj prvi, od strane ministarstva, odnosno Vlade, mislim da je taj zakon za malo još uvek popravljen. Posebno nam je bio važan ovaj amandman na član 9. koji se bavi praktično zaštitom poslovne tajne koju svaki proizvođač alkohola ima pravo da konzumira, kao i svi drugi privredni subjekti. U tom amandmanu se definiše koji podaci ulaze u registar proizvođača i definiše se da su ti podaci javni i da se čuvaju trajno, ali neki od tih podataka ne bi smeli da imaju oznaku javnosti zbog čuvanja poslovne tajne. To je predlagač zakona potpuno uvažio i ja se zahvaljujem na tom razumevanju. Neki zli jezici će reći da je najoštrija opoziciona stranka Nova stranka najbolji saradnik Vlade Srbije, pošto najveći broj amandmana je naš koji je usvojen, i to u apsolutnom broju, da ne govorim proporcijalno broju poslanika, tako da mi ispadosmo najbolji saradnici srpske Vlade u tome da pomažemo da se solidni zakon dignu na nivo vrlo dobrih i dobrih. Mi ćemo to nastaviti bez da time smatramo da se smanjuje naš odnos prema onome lošem što radi Vlada Srbije, ali to nije tema današnje rasprave. To je tema svakog dana, pa ne mora baš ni danas da bude tema. Koristim onih pet minuta. Bilo je puno ružnih reči u dosadašnjoj raspravi, bilo je puno uvreda, puno situacija gde su se predsedavajući pravili gluvima i nagluvima, što mislim da nije dobro. Bilo kakvo vređanje poslanika sa bilo koje strane da ide nije na korist niti predlagaču zakona, niti nama koji o tome treba da donosimo odluku, niti srpskoj javnosti, niti budućnosti proizvođača rakije i ostalih žestokih pića. Mislim da jedan napor da se podigne nivo rasprave u parlamentu mora da bude učinjen sa svih strana. Bez obzira na to što sam verovatno ja izrekao neke vrednosne sudove koji nisu bili prijatni za uho, to je bilo očigledno u, kako bi se reklo, stanju nužne odbrane, jer definiciju atmosfere rada u jednom parlamentu naravno da uvek definiše većina bilo kad u istoriji, pa i dan danas. Prema tome, mislim da tu treba da učinimo jedan napor i od Vlade kada dobijemo dobre zakone, solidne zakone, da ih pohvalimo na adekvatan način, da se potrudimo da ih popravimo, a sve u cilju da finalni proizvod onoga što je rad poslanika u Skupštini Srbije, ono što izlazi za neki dan u „Službenom glasniku“ bude nešto što je na korist građana Srbije, ali i na čast nas koji ovde sedimo u njihovo ime. Dobro je da ovaj zakon precizno definiše oblast proizvodnje jakih alkoholnih pića. Naravno da je to jedna važna industrijska grana, ali mislim da ne treba opet da odlazimo u drugu krajnost, pa da to opet bude neka istorijska promena, koja će istorijski da promeni nešto važno. Svuda u svetu se proizvode, skoro svuda, u većini država u svetu se proizvode alkoholna pića. U većini država na svetu se konzumiraju najčešće domaća alkoholna pića. Jako je teško izaći na spoljno tržište, posebno ako ste u poziciji Srbije koja je u devedesetim godinama bila van sveta, koja je pre toga bila deo neke druge država, koja je imala opet neki poseban status u pređašnjem svetu. Ne treba shvatiti da će ovim zakonom proizvođači jakog alkohola dobiti apsolutno novu atmosferu, u kojoj će moći da izvoze 10, 20 puta više nego do sada. To ne može tako da bude i to nema veze ni sa jednom Vladom, ni sa jednim zakonom. Ali, dobro je da imamo, pre svega zbog našeg tržišta, i zbog onih koji su već našli načina da izvoze rakiju i ostala žestoka pića sa ovih prostora, način kako da ta proizvodnja, distribucija, nabavka sirovina, konačna prodaja, poreska politika, sve to bude utemeljeno na čvrstim principima koji omogućavaju stabilne uslove poslovanja. Za svakog investitora najvažnija stvar su stabilni uslovi poslovanja, ne 10 ili pet hiljada evra po novom radniku, ne tapšanje po ramenu, ne četiri makaze koje seku istu crvenu traku kada se nešto otvara i pušta u pogon, bilo da je to česma, rupa za semafor ili ne znam šta, nego izvesnost poslovanja. Ovim zakonom ljudi koji se bave proizvodnjom jakih alkoholnih pića u Srbiji imaju izvesnost poslovanja i to je najveći kvalitet ovog zakona i zato ga trebamo podržati u danu za glasanje. Mi dajemo tu podršku. Da li ćemo formalno biti tog dana tu fizički da glasamo za taj zakon, to je manje važna stvar. U svakom parlamentu na svetu većina je odgovorna za obezbeđivanje potrebnog broja glasanja za usvajanje nekog zakonskog akta i to pozivanje na to ko dolazi na čas, ko kasni pet minuta, ko je očistio cipele, ko se umio i ko se nije umio ili ko dolazi na glasanje ili ne, mislim da i to treba da ostavimo u neka prošla vremena. Naravno, važan je politički stav, mi smo političari u ovom parlamentu, da kažemo da je neki zakonski predlog dobar ili nije, a da li ćemo fizički da budemo u to neko nedoba kada se inače zakazuju glasanja, to nema veze sa parlamentarizmom. Prema tome, dobro radite. Mislim da smo najveći broj zakona koji je došao iz vašeg Ministarstva ili pozdravili ili bar blago kritikovali, ako nismo rekli da su dobri. Mislimda ste vi dobar primer za druga ministarstva u ovoj Vladi Srbije.
Zahvaljujem se, gospodine Živkoviću. Gospodine Pavićeviću, da li vi želite vaših pet minuta? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana gospođo Bogosavljević Bošković, uvažene gošće i gosti iz ministarstva i poštovani potpredsedniče Narodne skupštine i predsedavajući današnjoj sednici, gospodine Bečiću, ja vas molim da uključite ovaj mali elektronski uređaj za matematičke operacije, kako bi merio onih pet amandmanskih minuta, budući da je gospodin Zoran Živković već iskoristio ona dva minuta na koja imamo pravo kao predlagači ovog amandmana, da sve bude precizno, poštovana gospodo, i u skladu sa Poslovnikom, zakonom i Ustavom naše Republike. Nadam se da mi ovde neće biti zamereno što ću sada povodom prihvatanja našeg amandmana na član 9. ovoga predloga zakona, jer je naš amandman na član 9, poštovana gospodo, supstantivni amandman, sadržinski amandman, prihvaćen je takav amandman i ja sada saopštavam jedno zadovoljstvo što je Ministarstvo poljoprivrede i ministarka u ime Vlade prihvatila ovakav amandman. Naravno, to mi je i povod da, govoreći o prvom amandmanu koji smo mi podneli na ovaj predlog zakona, saopštim narodnim poslanicima, kao neku vrstu uvoda u našu raspravu o našim amandmanima, da je to jedan od četiri prihvaćena amandmana, u odnosu na deset amandmana koje smo podneli na ovaj predlog zakona. Kao što je i red, ja mislim, prilika je ovo da podsetim i narodne poslanike da smo mi, narodni poslanik Zoran Živković i ja, za ovih godinu i sedam meseci, podneli ukupno 1.612 amandmana, poštovani gospodine Bečiću, uvažena gospođo Bogosavljević Bošković, a od kojih je prihvaćeno 132 amandmana. Kada se to prenese u procente, poštovana gospodo, to iznosi 8,18% prihvaćenih amandmana narodnih poslanika Nove stranke, što nas poslanike, poštovana gospodo, ja mislim, Nove stranke čini u ovom sazivu šampionima srpskog parlamentarizma danas. Ja mislim da je ovo pobeda opozicije, ali i parlamentarizma, ali i naša. Mi smo ti šampioni u ovom sazivu. Gospođo Bošković Bogosavljević, ja ne očekujem da vi, kao predstavnica izvršne grane vlasti, to ovde kažete, ali neko od poslanica i poslanika SPS, čiji ste i vi član, mogao bi danas to da kaže ovde, poštovana gospodo, jer je to objektivna ocena, primerena ocena onoga šta se dešava u ovom sazivu naše Narodne skupštine. Naravno, 8,18%, po izvesnim analogijama koje ja pravim, znači da Nova stranka danas ima podršku biračkog tela od 8,18%.
Da li to znači da ćete malo da pričate i o amandmanu?
Upravo prelazim na to, ali morao sam jedan uvod, gospodine Bečiću. Mora da se pokaže šta se dešava u našem parlamentu.
Malo vam je ostalo vremena za amandman, gospodine Pavićeviću.
Dakle, amandman na član 9. je supstantivni amandman, prihvaćen i gospođa Bogosavljević Bošković, poštovana gospodo, je saopštila da je amandman prihvaćen iz razloga navedenih u obrazloženju koje smo pripremili gospodin Živković i ja. Meni je važno povodom ovog amandmana da kažem šta stoji u tom obrazloženju, da čuju proizvođači, oni ljudi koji konzumiraju jaka alkoholna pića. Takođe, tu smo mi stavili tri ključne stvari, poštovana gospodo, da se zna kako smo doprineli poboljšanju sadržine jednog zakona. Mi smo stavili da podaci o proizvodnji, prometu, zalihama po godinama i o dobavljaču destilata poljoprivrednog porekla ne bi trebalo da budu dostupni javnosti, jer se radi o osetljivim poslovnim tajnama. Ministarstvo je prihvatilo ovo obrazloženje, ovaj deo obrazloženja. Ja mislim da to treba ovde da se čuje. Druga stvar koju smo stavili ovde - nije opravdano da proizvođači jakih alkoholnih pića međusobno imaju uvid u podatke o proizvedenim, prodatim količinama, te stanju na zalihama. Mislim da je razlog da se to prihvati. Treća stvar koju smo stavili, možda najvažnija, međusobnim uvidom u kvantitativne podatke o proizvodnji, prometu, kao i uvidom u identitet dobavljača, proizvođačima jakih alkoholnih pića se omogućava zaključivanje nedozvoljenih monopolskih sporazuma, a mi to treba da sprečimo, poštovana gospodo, i to je ovde uvaženo. Ovih 15 sekundi, koje ću, nadam se, iskoristiti ako gospodin Bečić ne isključi mikrofon, ću iskoristiti da kažem da ćemo da glasamo za ovaj predlog zakona, sa velikim zadovoljstvom, poštovana gospodo.
Zahvaljujem se, gospodine Pavićeviću. (Vladimir Pavićević, s mesta: Imam li još dva minuta?) Ne, gospodine Pavićeviću, mada mi je izuzetno drago da mogu da se složim sa poslanicima Nove, da je Nova najveća opoziciona stranka. Zahvaljujem. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Reč ima narodna poslanica Nada Lazić.
Ne želim da umanjim zadovoljstvo mojih kolega iz Nove stranke, ali u obrazloženju za ovaj amandman, koji smo dobili kao razlog za odbijanje, stoji da se amandman ne prihvata iz razloga što je na isti način već prihvaćen amandman narodnih poslanika Zorana Živkovića i Vladimira Pavićevića. Pošto je poslanička grupa LSV podnela osam amandmana, dva su prihvaćena, ja ću biti toliko slobodna da smatram da je i ovaj amandman prihvaćen, s obzirom da ste prihvatili identičan amandman kolega iz Nove stranke. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Dejan Nikolić, Gordana Čomić, Ivan Jovanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović, mr Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Vesna Martinović, Vesna Marjanović, Jovana Jovanović, Jovan Marković i Aida Ćorović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Borisav Kovačević. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 10 amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Dejan Nikolić, Gordana Čomić, Ivan Jovanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović, mr Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Vesna Martinović, Vesna Marjanović, Jovana Jovanović, Jovan Marković i Aida Ćorović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Nije u sali. Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Dejan Nikolić, Gordana Čomić, Ivan Jovanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović, mr Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Vesna Martinović, Vesna Marjanović, Jovana Jovanović, Jovan Marković i Aida Ćorović. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Jovana Jovanović.
Uvažena ministarko, mi smo ovim amandmanom želeli da promenimo član 11. stav 2, da zamenimo reči: „tri godine“ rečima: „pet godina“ i stav 3. reč: „ministar“ zamenimo rečju „ministarstvo“, odnosno želeli smo da utičemo amandmanskim putem na to tako da proizvođač bude dužan da podrumsku evidenciju i dokumentaciju iz stava 1. ovog člana, odnosno podatke o vrsti, količini, jačini upotrebljene sirovine u svim fazama proizvodnje, količini i kvalitetu proizvedenog i prodatog alkoholnog pića i prodajnog naziva jakog alkoholnog pića, mora da čuva najmanje pet godina, a ne tri godine kako ste vi predložili, računajući dane u godini u kojoj je prodata poslednja količina određenog jakog alkoholnog pića. Vi ste u obrazloženju napisali da je period od tri godine primeren rok za čuvanje ove dokumentacije. Mi želimo da vas zamolimo da još jednom razmisliti o ovome, jer kako nama često kažu u razlozima za odbijanje amandmana da je nešto svrsishodnije, celishodnije, mi smatramo da je ovaj rok od pet godina primereniji i svrsishodniji za čuvanje ove dokumentacije. Hvala.
Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Nije u sali. Na naziv iznad člana 14. i član 14. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Nije u sali. Na član 15. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Vlada i Odbor za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 19. amandman je podneo narodni poslanik Borisav Kovačević. Zahvaljujem. Na član 20. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Dejan Nikolić, Gordana Čomić, Ivan Jovanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović, mr Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Vesna Martinović, Vesna Marjanović, Jovana Jovanović, Jovan Marković i Aida Ćorović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 21. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Dejan Nikolić, Gordana Čomić, Ivan Jovanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović, mr Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Vesna Martinović, Vesna Marjanović, Jovana Jovanović, Jovan Marković i Aida Ćorović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 22. amandman je podneo narodni poslanik Borisav Kovačević. Da li neko želi reč? (Ne) Zahvaljujem. Na član 22. amandman su zajedno podneli narodni poslanici: Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen, Miroslav Marinković, dr Blagoje Bradić i Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik dr Miroslav Marinković.
Uvaženi predsedavajući, poštovana gospođo ministarko sa saradnicima, koleginice i kolege narodni poslanici, Poslanička grupa Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije, podnela je amandman na član 22. i taj amandman glasi, ja ću ga pročitati da bismo se razumeli zbog čega smo ovo tražili: „U članu 22. stav 1. reči: „12 meseci“ zamenjuju se rečima: „tri meseca“.“ U obrazloženju smo smatrali i naveli da ne postoji nijedan razlog da kada neko podnese zahtev i taj zahtev u roku od 30 dana ne bude, ukoliko je nepotpun, o tome se izveštava podnosilac zahteva i on mora u narednih 30 dana da podnese dokumentaciju kojom bi upotpunio ovaj zahtev. Ukoliko on podnese zahtev koji je potpun, dobiće, po članu 21, mogućnost da se rešenje ministarstva, tj. da dobije registraciju geografskog porekla. Međutim, ako je nepotpuna dokumentacija, on dobija rok od 30 dana da dopuni dokumentaciju. Ako to ne učini, po automatizmu mu se daje negativno rešenje, tj. odbacuje se zahtev. Međutim, ukoliko on tu dokumentaciju da, član 22. reguliše da ministarstvo u narednom periodu od 12 meseci treba da to razreši. U obrazloženju Ministarstva stoji da je to neophodan rok, neophodan za sve mere i radnje koje moraju da se preduzmu da bi se došlo do razrešenja te situacije i poziva se na član 23, u kome takođe pišu razne situacije u kojima se može tražiti ta dopuna dokumentacije. Imajući u vidu da prilično dobro poznajem funkcionisanje ministarstva i pojedinih uprava, smatram da je to bio neprimeren rok. Naš predlog je bio da taj rok bude umesto 12 meseci tri meseca. Jer, sve te radnje, kakve god, koliko god i kako god da se podnose, ukoliko bi se u roku od tri meseca donelo pozitivno ili negativno rešenje, ubrzalo bi i efikasnost ministarstva i dalo bi na efikasnosti i mogućnosti onima koji su napravili propust i taj propust otklonili, da što pre počnu sa proizvodnjom i distribucijom takvog jednog proizvoda. Mislim da je to moglo da se razreši i da postoji kapacitet, zato što ni upravni postupak, ni svi nalozi koji su dati kao potencijalna rešenja za slučaj da je nepotpuna dokumentacija, predviđaju rokove od 30 ili 60 dana, a 90 dana je sasvim dovoljan rok i mi smo smatrali da je taj amandman bio potpuno razuman, sa aspekta efikasnosti Ministarstva poljoprivrede. Hvala.
Zahvaljujem se. Reč ima ministar Snežana Bogosavljević Bošković. Izvolite.
Samo kratko da obrazložim zbog čega nismo prihvatili amandman. Nismo prihvatili amandman iz jednostavnog razloga što sam Predlog zakona predviđa mogućnost da se obezbedi zaštita geografske oznake u roku od mesec dana. To je u slučajevima kada su zahtevi potpuni. U drugim slučajevima, kada imamo više različitih mišljenja koja su u isto vreme prisutna i suprotstavljena, onda smo dali rok do godinu dana, što ne znači da ne može da se taj posao i sve te procedure završe i za tri meseca ili za šest meseci. Zašto smo rekli do godinu dana? Zbog toga što je ovo sada jedna novina. Ranije se štitilo individualno geografsko poreklo ili geografska oznaka, individualni proizvođač je želeo da zaštiti svoj proizvod i to je njegovo individualno pravo. Mi ovim zakonom sada uvodimo kolektivno pravo na određenu geografsku oznaku. Kako je u pitanju kolektivno pravo, više proizvođača sa jednog lokaliteta, sa jednog područja, sa jedne teritorije da koriste tu geografsku oznaku, za očekivati je da ti proizvođači nemaju uvek u potpunosti usaglašena mišljenja, posebno kada se radi o nekim tajnama, kada pričamo o specifičnostima u proizvodnji, specifičnom ukusu, mirisu, senzornim karakteristikama itd. Šta je u tim slučajevima uloga Ministarstva? Uloga Ministarstva je da pokuša da izvuče najbolji mogući proizvod, odnosno najbolje moguće rešenje koje će zadovoljiti sve njih koji će kasnije koristiti tu oznaku geografskog porekla. I ova oznaka je sada jedan trajni dokument, to je jedno trajno bogatstvo. Zbog toga mi predviđamo jedno potpuno jasnu, otvorenu, transparentnu proceduru, u kojoj preuzimamo ulogu medijatora, sa ciljem da dođemo do najboljeg rešenja. Zato je rok do godinu dana, ali može biti i ranije završeno, ukoliko budemo efikasniji u tom poslu. Hvala.
Reč ima narodna poslanica Milanka Jevtović Vukojičić. Izvolite.
Zahvaljujem. Amandman svakako ne treba prihvatiti, a ono što bih ja naglasila u ovom zakonu je da član 22. i 23. na jasan, transparentan i na zakonom zasnovan način omogućava proceduru dobijanja rešenja kada su u pitanju proizvođači jakih alkoholnih pića sa geografskom oznakom. Takođe, članom 22. ali i članom 23. predviđeni su i tačno precizirani rokovi postupanja svih nadležnih organa. Navela bih i član 23, stav 9, koji Ministarstvu daje jednu novu ulogu, a to je uloga medijatora, jer je u pitanju izdavanje rešenja za jaka alkoholna pića sa geografskom oznakom. Ova uloga posredovanja, odnosno medijacije, gde će sve zainteresovane strane biti učesnice, a svakako da je ovo kolektivno pravo da imamo više zainteresovanih učesnika, i zato je ovaj član 23. stav 9 za svaku pohvalu, jer se daje rok od 60 dana, koji je sasvim dovoljan da se postigne dogovor zarad opšteg interesa. Nikako se ne slažem sa ovim što je ovde stavljeno, da se rešenje donosi u roku od godinu dana, ali, naravno, ako je dokumentacija potpuna. Ako nakon objavljivanja u „Službenom glasniku“ nema primedbi pravnog lica ili drugih subjekata koji su zainteresovani, rešenje Ministarstvo može doneti i u kraćem roku, odnosno u onom roku koji je predviđen u Zakonu o opštem upravnom postupku. Moram da naglasim da je akt koji donosi ministarstvo apsolutno u saglasnosti sa Zakonom o opštem upravnom postupku. Ono je konačno i pravna zaštita nakon toga može se postići samo pokretanjem upravnog spora, tako da smatram da je rok apsolutno primeren i prikladan, u interesu svih. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se. Reč ima narodni poslanik dr Miroslav Marinković.
Uvaženi predsedavajući, gospođo ministarko, dame i gospodo, koleginice, narodni poslanici, evidentno je da se mi malo površno slušamo. Ovde se operiše podatkom da je rok, i to je koleginica navela, da je rok do 12 meseci. U zakonu piše – od. Znači, ne – do. I vi ste čak naveli da je rok do 12 meseci. Da ste vi to tako naveli, mi ne bismo ni podnosili amandman. Kada neko u zakonu navede – od 12 meseci, to znači 12 meseci. Znači, potpuno sam saglasan sa tim da ste vi preuzeli jednu važnu i odličnu ulogu medijatora, ali ste isto naveli da je to 60 dana. Isto ste naveli i 30 dana za rok za žalbu. Ali smo tek u razgovoru čuli jednu rečcu – do 12 meseci, a to potpuno onda otvara mogućnost da ste vi u pravu. Ja vam se zahvaljujem i nadam se da je koleginica takođe razumela moju diskusiju, da „od“ i „do“ nije isto. Hvala.
Zahvaljujem se. Na član 22. amandman su zajedno podneli grupa od 13 narodnih poslanika Demokratske stranke. Da li neko želi reč? (Ne) Zahvaljujem. Na član 23. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Dejan Nikolić, Gordana Čomić, Ivan Jovanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović, magistar Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Vesna Martinović, Vesna Marjanović, Jovana Jovanović, Jovan Marković i Aida Ćorović. Izvolite gospodine Šutanovac ako želite po ovom amandmanu? Da li se neko javlja za reč? (Ne) Zahvaljujem. Na član 24. amandman su zajedno podneli grupa od 13 narodnih poslanika Demokratske stranke. Da li neko želi reč? (Ne) Zahvaljujem. Na član 28. amandman su zajedno podneli grupa od 13 narodnih poslanika Demokratske stranke. Da li neko želi reč? (Ne) Zahvaljujem. Na član 29. i naziv člana 29. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Reč ima narodni poslanik dr Vladimir Pavićević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana gospođo Bogosavljević Bošković, uvažene gošće i gosti iz Ministarstva, poštovani gospodine Bečiću, potpredsedniče Narodne skupštine i predsedavajući današnjoj sednici, najpre vama da se zahvalim na jednoj iskrenosti kada ste priznali povodom naše rasprave o prethodnom amandmanu da je Nova stranka šampion srpskog parlamentarizma. Danas, gospodine Bečiću, nema dileme ni za koga, ja mislim to, i primereno je, ja mislim, da vi sa mesta predsedavajućeg potvrdite to.
Gospodine Pavićeviću, stavljate mi reči koje nisam rekao. Ja sam rekao da se slažem sa vama da ste vi najveća opoziciona stranka, da je Nova stranka najveća opoziciona stranka.
Znači, potvrđujete šampioni srpskog parlamentarizma danas.
Samo to. Zahvaljujem.
Dobro. Druga stvar, naravno evidentno je i sada to vidim i po reakcijama narodnih poslanika i drugih političkih stranaka, pa i onih koji čine vladajuću koaliciju da imamo potvrdu da je Nova stranka danas na 8,18% podrške u biračkom telu uprkos tome, poštovana gospodo, što amandman na član 29. koji smo podneli narodni poslanik Zoran Živković i ja nije jedan od prihvaćenih amandmana. Ja sada ovde želim vrlo jasno, precizno da kažem da smo mi ponudili jedno obrazloženje i za ovaj amandman. Ja sam nakon toga pročitao obrazloženje zašto se ne prihvata ovaj amandman i, poštovana gospođo Bogosavljević Bošković, prihvatamo obrazloženje za neprihvatanje amandmana. Vi ste se, ja mislim, vrlo fino potrudili da dodatno i nama ovde predstavite zašto formulacija koja je prvobitno bila predviđena treba da ostane na tom mestu gde je i bila, i za jednog razumnog čoveka normalno je, ja mislim, da prihvati takvu vrstu obrazloženja. Tako da i mi prihvatamo obrazloženje za ne prihvatanje ovog amandmana poštovana gospodo. Hvala.
Zahvaljujem se, gospodine Pavićeviću. Vidite da sam ja potpuno u pravu kada vas podržavam u tome, jer vi po tome imate 2% više nego neke do skoro najveće opozicione stranke. Zahvaljujem. Mislim sa 8% koje pominjete. Na član 30. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i magistar Dejan Čapo. Reč ima narodni poslanik Nada Lazić.
Amandman koji smo mi dali u ovom članu, zapravo se radi o nekakvoj, hajde tako da kažem, gramatičkoj intervenciji koja nije prihvaćena. Evo, objasniću o čemu se radi. Naime, u članu 30. stav 3. se kaže – za obavljanje poslova kontrole proizvodnje i kvaliteta Ministarstvo može da ovlasti sertifikaciono telo koje je registrovano u Registar privrednih subjekata u skladu sa zakonom itd. Naš amandman je bila praktično intervencija u smislu da ne stoji - registrovano u registar, nego da se menja i da stoji - registrovano u registru. Nažalost, naš amandman jednostavno je odbijen. Kaže se da se ne prihvata iz razloga što izraz – registrovano u registar je upotrebljen više puta u tekstu Predloga zakona imajući u vidu da jedinstvena metodološka pravila za izradu propisa predviđaju obavezu da se izrazi, odnosno konstrukcije koje se upotrebljavaju više puta u određenom propisu moraju upotrebiti na isti način, a da se amandmanom predlaže izmena samo jednog člana Predloga zakona itd. Prosto, mislimo da je ovo pitanje padeža, a ne pitanje nekakvog drugog, neke druge intervencije i zato smatramo i ne razumemo zašto je iz tih razloga amandman odbijen.
Zahvaljujem gospođo Lazić. Reč ima ministar dr Snežana Bogosavljević Bošković. Izvolite.
Samo ću kratko. Uvažena poslanice, primedba koju ste vi sada izrekli i koja je sadržaj vašeg amandmana će biti razmotrena i biće ispravljeno u pravno-tehničkoj redakciji. Tako da, formalno nismo mogli prihvatiti amandman jer se ovakav izraz javlja na više mesta u zakonu, a sada, kažem, u pravno-tehničkoj redakciji i uz saglasnost sa stručnjacima za pitanje jezika, lektorima ovo će biti sasvim sigurno korigovano. Hvala lepo.
Zahvaljujem gospođo ministar. Na član 30. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Dejan Nikolić, Gordana Čomić, Ivan Jovanović, Dragan Šutanovac, Balša Božović, magistar Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić, Vesna Martinović, Vesna Marjanović, Jovana Jovanović, Jovan Marković i Aida Ćorović. Da li se neko javlja za reč? (Ne) Zahvaljujem. Na član 31. amandman je podnela grupa od 13 narodnih poslanika Demokratske stranke. Da li se neko javlja za reč? (Ne) Zahvaljujem. Na član 32. amandman je podneo narodni poslanik Borisav Kovačević. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 36. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i magistar Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Ne) Zahvaljujem. Na član 36. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen, Miroslav Marinković, dr Blagoje Bradić i Ivan Karić. Da li se neko javlja za reč? (Da) Reč ima Miroslav Marinković.
Uvaženi predsedavajući, gospođo ministarka sa saradnicima, koleginice i kolege narodni poslanici, mi smo na član 36. podneli amandman koji ima jednu razumnu sadržinu s obzirom da treba da na jedan, da kažem, elegantan način reši problem kontrole onih koji proizvode, kontrole proizvoda onih koji proizvode proizvod za sopstvene potrebe. Molim da me saslušate dok čitam i amandman i vaš odgovor jer ste mi u odgovoru za neprihvatanje amandmana dali naš amandman. Amandman glasi – da se u članu 36. posle stava 3. dodaju novi st. 4. i 5. koji glase – ispitivanje bezbednosti i kvaliteta jakih alkoholnih pića koja fizičko lice proizvodi za sopstvene potrebe, izvršiće se na zahtev tog fizičkog lica, u skladu sa odredbama ovog zakona kao i propisima kojima se uređuje bezbednost hrane. Još jedan stav – ministar bliže propisuje način i postupak ispitivanja bezbednosti i kvaliteta jakih alkoholnih pića iz stava 4. ovog člana. Vi ste mi odgovorili, vi ste nam odgovorili, izvinjavam se, da se amandman ne prihvata iz razloga što je predmet ovog zakona svako jako alkoholno piće koje se stavlja u promet. Fizičko lice koje proizvodi jako alkoholno piće za sopstvene potrebe može, a bilo bi i vrlo uputno da na sopstveni zahtev o svom trošku izvrši kontrolu kvaliteta i bezbednost svojih proizvoda u bilo kojoj laboratoriji koja vrši takva ispitivanja. Znači, ono što niste razmatrali to je da ministar može pravilnikom da propiše na koji način takvi ljudi mogu da izvrše kontrolu svog proizvoda i da se o tome vodi evidencija jer ponavljam radi se o jednoj trećini ukupne količine alkohola koji se popije u ovoj zemlji. To nije zanemarljiva količina i ovde pričamo sa aspekta zdravlja ljudi. Možda je neko nesvestan, nedovoljno obrazovan ili na bilo koji drugi način onemogućen da shvati opasnost kojoj se izlaže. Nadvlada ga strast ka alkoholu ili alkoholizam koja je bolest, ali zato društveno odgovorna vlast ili nadležno ministarstvo mora da predvidi mogućnost da on, kako ste vi odgovorili, a kako smo i mi predložili, može o svom trošku da izvrši, odnosno za sopstvene potrebe da izvrši kontrolu, a da o tome dobije adekvatan nalaz tj. deklaraciju i da se o tome vodi evidencija kojom bi trebalo da raspolaže ministarstvo. Želim da napomenem i navešću dva primera. Jedan je vrlo drastičan. Naš predsednik države je poklonio svoju rakiju nekome. Da li je to ispitano? On je time, recimo da je to odlično i mi ne dovodimo, niti ja sumnjam, ne konzumiram alkohol i neću da sumnjam, ali je mogao da izazove međudržavnu, ovako, vrlo neprijatnu situaciju koja je mogla za posledicu da ima korišćenje tog alkoholnog pića, da se ne zna njegov kvalitet i potencijalna opasnost koju ona može da nosi. Dakle, mi smo ovim članom želeli samo da, isto kao što ste nam odgovorili, ostavimo mogućnost, on i može, da pravilnik kojim bi se regulisalo, a to piše u ovom drugom stavu, da ministar bliže propisuje uslove na koje će se on i evidentirati. Time bismo u krajnjoj liniji mnoge ljude koji imaju malu proizvodnju, koji su iz istog geografskog kraja, na neki način, stimulisali da se sutra udruže, kroz udruženja formiraju zajedničke pogone, naprave zajednički posao koji će registrovati i koji će biti evidentiran u registru. Ovde imamo jednu opasnost da se velika količina nalazi u prometu, iako mi ne smatramo, mi smatramo da promet nije sve ono što nije trgovina, a korišćenje je u stvari ovde opasnost. Tako da, mislim da ste suštinski prihvatili svojim obrazloženjem amandman, ali ste nam odgovorili da se on ne prihvata. Molim vas da razmotrite, zato što naš cilj nije da jedan odličan zakon derogiramo, naprotiv, želimo da ovaj zakon dobije još jedan kvalitet više za koji ćete, siguran sam, dobiti u svim instancama koje procenjuje naše zakonodavstvo najpozitivnije ocene. Zahvaljujem.
Reč ima ministar Snežana Bogosavljević Bošković.
Zahvaljujem. Prosto želim još jednom, u načelnoj raspravi sam inače govorila o ovome, pa kažem još jednom da ponovim, ne možemo zakonom da obavežemo fizička lica koja proizvode određen proizvod za svoje potrebe da isti moraju da kontrolišu. Oni svakako mogu rakiju koju peku za sebe, za svoju porodicu, za svoje goste da kontrolišu i to je dobro. Postoje registrovane akreditovane laboratorije koje rade kontrole za njihove potrebe, oni mogu da izvrše kontrolu i da dobiju na bazi te kontrole odgovarajući rezultat o tome kakav je kvalitet proizvoda koji oni imaju, koji oni poseduju. Mi, kroz ovaj zakon, ne možemo da im nametnemo, to ostaje na njima, jer to je u istoj onoj ravni o kojoj smo govorili pre neki dan. Po toj logici morali bi da im nametnemo obavezu i da kontrolišu kakav je ajvar, kakav je pekmez koji su domaćice proizvele, kakvo je meso koje je dobijeno klanjem svinja u domaćoj radinosti. Dakle, ovaj zakon to ne može da reguliše, ali ne uskraćuje mogućnost, čak je i preporuka da se svaki proizvod iz domaće radinosti kontroliše i da mu se posvećuje posebna i dužna pažnja. Nadalje, kažete – šta kada oni uvećaju proizvodnju, kada se udruže? Onda je to nešto drugo, kada oni uvećaju proizvodnju i kada oni više ne proizvode samo za sebe i sopstvene potrebe, onda oni svoj proizvod mogu da prodaju na način kako to ovaj zakon reguliše – ili registrovanom proizvođaču, koji je potom odgovoran za kvalitet i bezbednost ili da se sami registruju kao proizvođači i onda su oni odgovorni za kvalitet i bezbednost proizvoda koji će se naći na tržištu i koji će biti dostupan potrošačima. Hvala lepo.
Reč ima narodni poslanik dr Miroslav Marinković.
Uvažena predsedavajuća, gospođo ministarko, razumem vaše obrazloženje i potpuno sam svestan toga da ukoliko bi se to unelo, ali to će se u nekom od narednih zakona morati, svi oblici proizvodnje će morati da budu pod kontrolom, smatrali smo da jednim gestom koji nije obaveza, u amandmanu i ne piše da je to obaveza i potpuno se slažem sa vama da je to preporuka, ali nije to sporno. Sporan je onaj drugi deo gde smo mi predložili da Ministarstvo propiše način, znači da na neki način postoji registar proizvođača za sopstvene potrebe, što je vrlo korisno, kada imamo u vidu da imate jednu trećinu ukupne količine žestokih alkoholnih pića koja se konzumiraju. Naši stanovnici su i oni koji ne prodaju, a koji popiju 50 litara rakije, ili šta ja znam, u selima se to međusobno podobija, ko dobije. Naveo sam primer našeg predsednika, jer da je imao deklaraciju na flaši bili bismo sigurni da nije doveo zemlju u opasnost, možda da se neko otruje time. Zahvaljujem, kao da ste prihvatili amandman.
Reč ima narodni poslanik Zoran Antić.
Samo kratko, imamo Zakon o bezbednosti hrane. Po tom zakonu proizvođač bilo koje hrane obavezan je da hranu koju stavi u promet, da ta hrana bude ispravna, da bude bezbedna za potrošače i svakako otkupljuje destilate, znači proizvođač alkoholnih pića, jakih alkoholnih pića je u obavezi da te destilate i proveri. Znači, ono što stiže od individualnih proizvođača on proverava pre nego što krene u preradu i doradu tog destilata. Znači, odgovornost je na proizvođaču. Individualni proizvođači koji prodaju destilate nemaju tu obavezu ako destilate koriste za sopstvenu potrebu, za potrebu svoje porodice. Oni su odgovorni prema sebi i svojoj porodici za ono što su proizveli, pa je tako i sa svim drugim namirnicama. Propisati registar gde će sve to da se vodi, to znači propisati registar od negde oko 200.000 individualnih proizvođača koji u ovom trenutku peku rakiju za sopstvene potrebe. U Srbiji imate negde oko 20.000 kazana i taj jedan ogroman posao nametnuti Ministarstvu da bi se desetak ili petnaest individualnih proizvođača eventualno prijavili, iskontrolisali svoju rakiju mislim da je zaludan posao. Ništa se ovde ne gubi, vi pečete rakiju, odgovorni ste i prema sebi, svojoj deci, svojoj porodici, svojim prijateljima. Prodajete je, prodajete je proizvođaču, proizvođač vodi računa o tome kakav input kupuje, kao što proizvođač kolača vodi računa o tome da zejtin ne bude užegao, mora da ga iskontroliše pre nego što ga stavi u promet i ništa se faktički ovde i ne menja. Sva ona pravila koja važe za drugu hranu ovim zakonom važe i za rakiju. Naravno, lepo je ministarka rekla, bilo bi dobro kada bi svaki naš individualni proizvođač mogao da iskontroliše ono što ispeče. Bilo bi to jedno veliko iskustvo, mogao bi svoju proizvodnju da unapređuje, ali verujte, znate i sami kakva je situacija na selu. To ipak iziskuje jedan trošak, oni bi sami morali da plate te kontrole. Velika većina njih ima veliko iskustvo, tako da je i to jedan od razloga zašto mi se čini da im ne treba nametnuti ovu obavezu. Verujem da je zakon stvari dobro postavio i da nema potrebe komplikovati, poskupljivati ovu proizvodnju, jer jedna od osnovnih intenci zakona, možda nije loše da i to ponovo kažem, je da ta proizvodnja bude što jeftinija. Mi smo sa 2.000 proizvođača koje smo imali 2009. godine spali na nepunih 400 baš zato što smo imali skupe procedure. Sve ono što nije potrebno, to treba izbaciti, kao što je izbačena obaveza sa tehnologom da imate vlastitu opremu, uprošćen je postupak registracije. Znači, cilj ovog zakona je da uvećamo broj proizvođača, da ta proizvodnja i ti troškovi proizvodnje budu primereni našim mogućnostima i da na taj način povećamo obim, a sertifikaciono telo, o kome danas nije mnogo govoreno, kontrolisaće i obezbediće da imamo i kvalitet, koji je bitan uz kvantitet. Hvala.
Reč ima narodni poslanik dr Miroslav Marinković, po amandmanu. Izvolite.
Ja se zahvaljujem uvaženom kolegi, ali prvo da pozdravim poštovanu gospođu predsednicu parlamenta, gospođu ministarku i ostale narodne poslanike, dame i gospodu narodne poslanike. Uvaženi kolega, mi posmatramo jedan isti problem sa dve različite strane. To je isto kao kada biste vi rekli - ne mora da se pregleda meso, pa se dobije trihinela. Znači, naš amandman nije imao za cilj da postojeća i predložena rešenja u zakonu derogira, umanji njihovu važnost ili ih izbriše. Mi želimo da dodamo jedan kvalitet više. Jer, ako vi prenebegnete činjenicu da jedna trećina ukupne količine žestokih, odnosno jakih alkoholnih pića koje se popije u ovoj zemlji nije pod kontrolom… Znači, nije cilj zakona da što više imamo registrovanih proizvođača, nego da sva proizvedena količina bude u smislu Zakona o bezbednosti hrane pod kontrolom. Dakle, jedan od načina je mogao da bude ovaj koji smo mi predložili i on ne bi iziskivao finansijska sredstva za male proizvođače za sopstvene potrebe, nego bi im pružio šansu da znaju šta piju i da sutradan, kada tim istim ovlašćenim proizvođačima, kojima će prodavati najverovatnije upola cene svoj gotovi proizvod, jer nijedan seljak u ovoj zemlji ne proizvodi poluproizvod, a to vam je onaj prvi prepek koji je najopasniji i koji ima najviše metil-alkohola, nego će prodati gotov proizvod da bi mogao, jer to zna da radi, prodavaće ga sigurno za manje pare nego što bi ga prodavao i nego što je prodavao. Odlično je što zakon reguliše ovo kako treba, da sva proizvodnja mora da bude pod kontrolom, da svaki proizvod mora da bude pod kontrolom kvaliteta, ali bi ovakvo saznanje, uz evidenciju, pružilo mogućnost onima koji to rade, a ne znaju šta rade. Znaju iz iskustva, kako vi to kažete. Ja sam vozio neiskustvo dok nisam položio vozački ispit. Znači, ostavite vi iskustvo, to je potrebno za određenu veštinu kojom vi ovladate i o tome dobijete sertifikat. Znači, ne sporim vašu želju, a i ja želim da pomognem proizvođačima, ali pružimo im mogućnost da mogu da izvrše kontrolu tog proizvoda, znaju šta koriste i da se o tome vodi evidencija. Vi ćete na taj način doći da od te trećine bar za polovinu znate ko su ti proizvođači. Njima niko i dalje ne brani da proizvode, ali se zna šta je dobro, a šta nije dobro. Zahvaljujem.
Poslaniče Antiću, da li želite po amandmanu ili ne? (Zoran Antić, s mesta: Replika.) Možete samo po amandmanu. Izvolite.
Samo zarad istine. Znate, mali proizvođači, individualni proizvođači nikad nisu prodavali one čuvene „Zozovače“. Te čuvene „Zozovače“ pravili su i trovali su građane ozbiljniji, veliki proizvođači koji su zloupotrebljavali tadašnju proceduru, tadašnje zakone, zloupotrebljavali tržište i nedostatak kontrole, ali naši individualni proizvođači nikad nisu pravili takve „Zozovače“. Što se tiče trovanja, oni nisu izazvali nikad trovanje i mislim da stvarno imaju jedno veliko iskustvo i to kažem čisto radi javnosti. Vi ste potpuno u pravu da treba učiniti sve što se može da kontrola bude što bolja. Ja sam siguran da će, kada zaživi ovaj zakon, kada veliki broj individualnih proizvođača krene da peče rakiju za registrovane proizvođače, tih domaćih rakija biti sve manje i da će inspekcija imati i dovoljno prostora da sve to kontroliše, jer stvarno je jako teško iskontrolisati 200.000 proizvođača koji u ovom trenutku peku rakiju. I sam zakon ide u tom pravcu da to rade neka registrovana sertifikaciona tela ili sami proizvođači, a to je realnost i to je mogućnost koju danas ima inspekcijska služba Srbije. Hvala.
Hvala. Na član 38. amandman je podneo narodni poslanik Borisav Kovačević. Da li želite reč? (Da) Izvolite.
Gospođo predsedavajuća, gospođo ministarko, koleginice i kolege poslanici, ja se nisam javljao po ovim amandmanima koji su prošli, a koje sam podneo, jer se podrazumeva da sam potpuno zadovoljan obrazloženjem i da, naravno, to prihvatam, da ne bih zadržavao i oduzimao vreme. Ovde sam našao za potrebnim da se ovde samo malo, gospođo ministarko, razjasnimo. Nisam znao, u vašem obrazloženju je navedeno da se ovde poštovala uredba. Međutim, ja mislim da je ovaj moj predlog amandmana za izmene, čini mi se, čistiji i eksplicitniji. Jer, ako se kaže u tekstu Predloga zakona da je dozvoljeno višejezično deklarisanje koje nije u suprotnosti sa podacima napisanim na srpskom jeziku, ja predlažem da bude dozvoljeno višejezičko deklarisanje ako je istovetno sa podacima napisanim na srpskom jeziku. Smatram da između istovetnog i suprotnog postoji jedno široko polje nijansi koje ne moraju značiti suprotno, ali mogu značiti izmenjeno. Zato mislim da ne bi bilo suvišno da stoji da bude istovetno i onda smo načisto. U sledećoj stvari, kad se radi o nazivu kategorija koje se navode na deklaraciji, kaže se u Predlogu zakona da ti nazivi, tj. imena ne smeju da se prevode na deklaraciji. Ja sam rekao da umesto da ne mogu da se prevode da se moraju pisati u originalu. To je, čini mi se, puno jasnije i ne vidim da bi se ovim narušila uredba, bila bi ispoštovana. Mislim da bi u našem duhu bila mnogo jasnija i preciznija. Eto, toliko.
Reč ima ministar. Izvolite.
Poštovani gospodine Kovačeviću, vaš amandman nije prihvaćen iz razloga što je prvi deo amandmana gde vi kažete – dozvoljeno je višejezično deklarisanje ako je istovetno sa podacima napisanim na srpskom jeziku, taj deo je prihvaćen u okviru amandmana pod rednim brojem tri. Što se tiče ovog drugog dela koji ste vi naveli, kada se radi o nazivima, dakle, u skladu sa evropskim direktivama je da nazivi budu u originalu. Znači, kakvi su u originalu u zemlji porekla, takvi moraju biti i u zemljama koje su uvoznice tih pića i, naravno, u zemlji iz koje to piće potiče. To je dobro i za nas, jer sutra naša srpska „Šljivovica“ će biti u originalu tako napisana na deklaraciji, na gotovom proizvodu, na pakovanju, bilo gde da se taj proizvod nađe, bilo u Srbiji, bilo u Nemačkoj, Americi itd. Prosto, to su neka pravila, to su standardi koje smo mi preuzeli u kontekstu ovog usaglašavanja i mislim da su i nama od koristi. Zahvaljujem.
Na član 38. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Socijaldemokratske partije. Vlada i Odbor za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja u zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 39. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Reč ima narodni poslanik Vladimir Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana gospođo Bogosavljević Bošković, poštovane gošće i gosti iz Ministarstva i uvažena predsednice Narodne skupštine, gospođo Gojković, narodni poslanik Zoran Živković i ja podneli smo amandman i na član 39. i ponudili, ja mislim, jedno veoma dobro obrazloženje. Jutros sam ja pročitao, da amandman nije prihvaćen i naravno, kao što je i red, pročitao obrazloženje zašto amandman nije prihvaćen. U obrazloženju piše -amandman se ne prihvata iz razloga što su navedene odredbe u potpunosti usklađene sa članom 14. stav 2. Uredbe koja je deo pravnih tekovina EU 110/2008. Poštovana gospodo, ja sam onda merio u datoj situaciji šta je kriteriju koji zaista može da nas usmeri ka tome da kažemo, ovo je bolje u odnosu na ono drugo i čini mi se da je ova argumentacija usklađivanja sa pravnim tekovinama EU dobar argument za datu situaciju. Mislim da je dobar i, pravo da vam kažem, delovalo mi je u jednom trenutku, kao da je neko čitajući program NS odlučio da piše i Predlog zakona, ali i da obrazlaže i one amandmane koji su prihvaćeni i one amandmane koji nisu prihvaćeni. U našem programu vrlo jasno piše, i da podsetim narodne poslanike ovde na to, jasno ka Evropi. Mi smo tamo napisali, poštovana gospodo i zato uvažavamo i obrazloženje za ne prihvatanje ovog amandmana, da je članstvo u EU vrhovni prioritet za Srbiju, a usklađivanje naših pravnih propisa sa pravnim tekovinama EU treba da bude deo toga, poštovana gospodo. Pa, to je civilizacijsko okruženje za nas i ja smatram da to treba da ističemo svaki put kada dobijemo povod za to i u našim raspravama, na sednicama Narodne skupštine, poštovana gospođo i gospođo predsednice. Hvala.
Hvala. Na član 40. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Pavićević. Reč ima narodni poslanik Vladimir Pavićević. Morate da se prijavite.
: Da li mi teče ovo vreme staro ili ispočetka novo, kao NS?
Počnimo ispočetka. Prijavite se.
Dame i gospod narodni poslanici, poštovana gospođo Bogosavljević Bošković, poštovane gošće iz Ministarstva i uvaženi gosti iz Ministarstva, poštovana predsednice Narodne skupštine, na član 40. narodni poslanik Zoran Živković i ja podneli smo zasebno po jedan amandman. Amandman koji sam podneo nije prihvaćen, ali ja izražavam jedno zadovoljstvo, poštovana gospodo zbog toga što je prihvaćen amandman koji je u ime NS podneo i predsednik NS, narodni poslanik, gospodin Zoran Živković. Mi smo, naime, poštovana gospodo, uočili da u članu 40. postoji potreba i za jednom sadržinskom intervencijom, ali i za jednom intervencijom koju nazivamo jezičko-tehničkom. Ova sadržinski nije prihvaćena, mi smo pročitali obrazloženje i mislimo da je obrazloženje dobro, a primetili smo da u dva stava ovog člana, na dva mesta ne dostaje po zapeta. Naravno, kao što je red, a mislim i dužnost svakog narodnog poslanika, podneli smo amandman sa tom ispravkom i amandman je naravno prihvaćen. Moram ovde da kažem, da naša argumentacija za prihvatanje ovog amandmana, iako bi neko rekao to je jezičko-tehnička stvar, se tiče uvažavanja jednog od najvećih načela, na kojima počiva Ustav naše republike, naši zakoni, naši poslovnici, uredbe itd. To je veliko načelo vladavine prava, poštovana gospod i zato smatram da je veoma važno da i ovim povodom obrazložimzašto je dobro što je prihvaćen ovaj amandman I, da kažem još jednu stvar, da me i dalje čudi, zašto iz stranke, čija je članica i ministarka, nema jasnog stava, - bravo, poslanici opozicije, u ovom slučaju NS, za ovakvo delanje u parlamentu, poštovana gospodo i poštovana predsednice. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Sonja Vlahović. Izvolite.
Hvala, vama poštovana predsednice, javljam se po amandmanu na član 40. Predloga zakona, koji je podneo kolega Pavićević i naravno kolega Živković. Koje glasi - u Predlogu zakona o jakim alkoholnim pićima u članu 40. stav 1. reči kategorija od 1 do 14 zamenjuje se rečima kategorije od 15 i 47, uz obrazloženje smatram, čitam obrazloženje kolege Pavićevića - smatram da je u pitanju greška u kucanju teksta, s obzirom da je članom 7. stavom 1. Predloga zakona predviđeno da se pićima iz kategorije od 1 do 14 ne sme dodavati alkohol. Ovo, greška u kucanju teksta, kolega Pavićević, po navici, poštovana predsednice. A, članom 7. ovog zakona propisano je način proizvodnje određenih kategorija alkoholnih pića, ali je ovo član 40. kojim je propisano na koji način se opisuju, predstavljaju i deklarišu mešavine. Tako da, s obzirom da ni Vlada nije prihvatila ovaj amandman, u danu za glasanje neću ni ja glasati za isti. Hvala.
Hvala. Na član 40. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Živković. Vlada i Odbor za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković.
Ovo je prihvaćen amandman, postao je sastavni deo Zakona i to je jedan od ona četiri i to je potpuno u redu. Jeste intervencija deo naše vekovne borbe za zaštitu srpskog jezika i pravopisa, gramatike, tako da mislim da svaki je naš amandman koji ima takav cilj treba da bude prihvaćen i to nije omalovažavanje predlagača niti bilo šta drugo nego naprosto mislimo da svakome može da se potkrade greška, pa onda to neko pomalo u tom trenutku to preciznije gleda može i da popravi tu grešku. Mislim da je to dobro i da to treba shvatiti na takav način. Nekoliko puta u današnjoj raspravi je pominjana rakija predsednika Srbije u raznim kontekstima i opet bez bilo kakve zle namere bilo bi jako interesantno za srpsko javnost da nam kažete kakva je sudbina te rakije, da li će neko, bilo ko moći da proizvodi rakiju za svoje potrebe i da je komercijalno distribuira. Poklon je komercijalna distribucija čim neko stavi etiketu i to neko poklanja i kako će to biti u kontekstu toga da nosioci javnih funkcija ne mogu da se bave komercijalnim poslom. Da li predsednik Srbije može da proizvodi čak i za svoje potrebe u komercijalnom smislu rakiju ili ne. Znači, pitanje je vrlo stručnog karaktera bez primisli politike. Hvala vam.
Hvala vam. Na član 42. amandman je podneo narodni poslanik Borisav Kovačević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 44. amandman je podneo narodni poslanik Borisav Kovačević. Vlada i Odbor za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 48. amandman je podneo narodni poslanik Borisav Kovačević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 48. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Živković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 48. amandman su zajedno podneli poslanici poslaničke grupe LSV. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 48. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodni poslanik Vladimir Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana gospođo Bogosavljević Bošković, poštovane gošće i gosti iz ministarstva i uvažena predsednice Narodne skupštine amandman na član 48. koji sam podneo jedan je od četiri prihvaćena amandmana koje smo podneli na ovaj predlog zakona mi narodni poslanici Nove stranke. budući da je prihvaćen ovaj amandman, poštovana predsednice Narodne skupštine, želim jednu stvar ovde posebno da kažem, da mi je naročito zadovoljstvo što će narodne poslanice kao što je na primer narodna poslanica gospođa Vlahović ili narodni poslanici posebno SNS u danu za glasanje kada se bude glasalo za ovaj predlog zakona, kada budu glasali za predlog zakona znati da glasaju i za četiri amandmana koje smo podneli mi narodni poslanici Nove stranke. Zato bih zamolio, hajde da kažem i preporučio i gospođi Vlahović i gospodin narodnim poslanicima iz SNS da se nekada jave za reč i kada govorimo o prihvaćenom amandmanu Nove stranke, a ne samo kada imamo slučaj da nije prihvaćen neki amandman pa se onda sigurno poneseno malo stranačkim nekim idejama, kaže – evo, ja neću da glasam za ovaj amandman i ministarstvo s razlogomnije prihvatilo ovaj amandman. Ja sada pitam narodne poslanike i poslanice iz Napredne stranke, što se nekada ne jave kada je prihvaćen amandman, pa onda kažu – sa zadovoljstvom ćemo da glasamo za jedan amandman ili za više amandmana koje su pripremili opozicioni poslanici, a ne samo da se zadržavaju na ovom delu koji je negativno usmeren ka delanju nekih narodnih poslanika. Poštovana predsednice, hvala vam, toliko sam hteo da kažem povodom ovog prihvaćenog amandmana.
Reč ima narodni poslanik Zoran Babić. Replika ili po amandmanu?
Replika, ali neka bude gospođo predsednice ako je moguće, da ipak bude po amandmanu i evo da prihvatim izazov predlagača ovog amandmana.
Po amandmanu, ako možete tako.
Da prihvatim izazov predlagača amandmana da eto nikada se ne javljamo po prihvaćenim amandmanima, ali sada ću ja uputiti jedan drugi izazov, dajte predlagači amandmana govorite o amandmanima, ne o statistici, ne o nekoj podršci koja ne postoji, ne o nekim stvarima koje nemaju nikakve veze ni sa parlamentom, a više imaju veze sa nekim fantazijama, molim vas samo da ubuduće bilo prihvaćenim ili ne prihvaćenim amandmanima govorite o temi, govorite o zakonu, govorite o amandmanima, a ne kao kopi-pejst da za svaki amandman obrazloženje je isto, samo taj procenat varira u odnosu na prihvaćene ili ne prihvaćene amandmane, ali ukoliko je taj procenat od osam zarez nešto procenata u odnosu na vašu grupaciju i vašu koaliciju koja je ušla u parlament i da je to 8% od eto tog jedva cenzusa od 5% na kojem ste, verujem da je ta podrška na tih 0,4% i čestitam vam na toj podršci, verujem da ćete ostati na njoj.
Hvala. Na član 49. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Vlada i Odbor za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 50. amandman je zajedno podnelo 13 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 51. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Reč ima narodni poslanik Vladimir Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana gospođo Bošković Bogosavljević, uvažene gošće i uvaženi gosti iz ministarstva i poštovana predsednice Narodne skupštine, gospođo Gojković, amandman na član 51. koji smo podneli na ovaj Predlog zakona je ja mislim prilika sada predsednice da odgovorim na jednu tvrdnju koja nije bila primerena, ja mislim, malo pre. Ceo dan govorim …
Nije prilika, prilika je da kažete o članu 51. stav 1. i tačka 6) briše se, i dosadašnja tačka 7) – 22) postoji u tački 6. – 21), a nije replika.
Tako je, upravo to. Dakle, ceo dan govorim o obrazloženjima za naše amandmane. Evo sada je stigao na red amandman na član 51. i nije bilo tog amandmana, poštovana predsednice, kao što je i sada slučaj, a da ja nisam obrazložio upravo ono što se ticalo na sadržine naših amandmana, počev od člana 9. do člana 51. Onda ne razumem,m kada se jedan narodni poslanik, npr. SNS, kao što je gospodin Babić …
Poslaniče, završili smo, shvatili smo „crta, zarez“.
Nije, ovde je drugo …
Tako je, shvatili smo. (Vladimir Pavićević, s mesta: Prekidate mene, a gospodina Babića ne.) Vi ste govorili u prošlom kada ste obrazlagali amandman kako bi bilo dobro da se javi neko iz poslaničke grupe SNS pa da vas pohvali o bilo čemu i ispunio vam je želju, prihvaćen je izazov, kako je to rekao poslanik Zoran Babić … (Vladimir Pavićević, s mesta: Ali nije po amandmanu.) … jer ni vi niste po amandmanu, tako da idemo dalje. Na član 52. amandman je zajedno podnelo 13 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 52. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodni poslanik Vladimir Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, evo vidim zadovoljstvo na licima i narodnih poslanika SNS kada možemo a usvajamo ove amandmane koji su prihvaćeni, poštovana gospođo Bogosavljević Bošković, uvažena predsednice Narodne skupštine i naročito uvažene gošće iz ministarstva i poštovani gosti iz ministarstva, amandman na član 52. je jedan od četiri prihvaćena amandmana na ovaj Predlog zakona koji smo, poštovana predsednice Narodne skupštine, zajednički podneli narodni poslanik Zoran Živković i ja i nadam se da je ovo obrazlaganje ovog amandmana sada u skladu sa onim što je vaša procena da je držanje Poslovnika. Sada očekujem, npr, poštovana predsednice da budući da je ministarka saopštila da prihvata amandman iz razloga koji su navedeni u našem obrazloženju, da se javi gospodin Martinović i gospođa Mrdaković i gospodin Babić da kažu – bravo; a ne da se jave za reč, da dobiju pravo na reč da kažu – prihvatamo izazov; a onda da ne kažu to zbog čega su se javili za reč. Hajde, poštovana gospodo, da se držimo date reči i kada kažemo – prihvatamo izazov; hoćemo to da kažemo da kažemo to što je primereno da se kaže, a ne da pričamo ponovo suprotno onome što je rečeno da će da se kaže. Ja se naravno zahvaljujem na podsećanju, poštovana predsednice da je zaključno sa ovom sednicom i istraživanjem javnog mnjenja Nova stranka na 8,18% podrške u biračkom telu ukoliko bi samostalno nastupila na izborima bilo oni vanredni, u stvari moraju sada da budu vanredni.
Hvala poslaniče, evo ušli smo u EPP deo, a skupe su sekunde na RTS. Reč ima narodni poslanik Zoran Babić.
Dame i gospodo narodni poslanici, pošto od predlagača amandmana nismo čuli ni kako glasi amandman, nismo čuli ni obrazloženje amandmana, ja ću amandman da pročitam. U članu 52. stav 1. tačka 7) menja se i glasi: „Na deklaraciju jakog alkoholnog pića sa geografskom oznakom ne stavi broj rešenja, odnosno sertifikata kojim se dozvoljava stavljanje u promet određene količine jakog alkoholnog pića sa geografskom oznakom iz određene proizvodnje proizvedene godine“, član 39. stav 1. Amandman se prihvata zbog obrazloženja datog u amandmanu. Pošto ovde govorimo često o akademskoj čestitosti, pa govorimo i o poslaničkoj, skupštinskoj čestitosti, zbog mogućnosti da je neko prekopirao ove amandmane koji su po mišljenju Vlade prihvatljivi, po mišljenju ministarke prihvatljivi, evo ja upućujem izazov predlagaču amandmana da on ovaj amandman sa obrazloženjem kaže bez čitanja. Ako ga je potpisao, znači da ga je i napisao. Ako ga je napisao, on mora da zna ova tri reda i tri reda obrazloženja. Evo ga izazov predlagaču amandmana da ta tri reda kaže napamet, bez papira. Ako ne kaže, znači da ga je prepisao. Ako ga je prepisao, znači da je plagijat, znači da zastupa nekog drugog ili ne znam šta? Sa druge strane, moja malenkost je za ovih godinu dana predložila 84 amandmana. Od 84 amandmana, prihvaćeno je, Vlada Republike Srbije prihvatila je 78, što znači da sam ja kao i ostali narodni poslanici SNS, promoteri politike SNS, po tom načinu razmišljanja predlagača amandmana, ja slobodno mogu da kažem da SNS ima podršku 90% građana Republike Srbije. Čestitam vam drage kolege, evo za godinu i nešto dana smo sa 50% narasli na 90%, ako je slušati logiku predlagača amandmana. Vidim da se predlagač amandmana onako žustro preslišava da bi ponovio tri reda koje je predložio kao amandman, odlično što je prihvaćeno i evo, ja vas molim, predsednice, da date reč gospodinu Pavićeviću, koga sam sada ovako javno prozvao, da bi dobio pravo da ova tri reda predložena, koja je potpisao, da ih naizust, napamet, bez papira kaže i da ponovi obrazloženje koje je napisao. U suprotnom - plagirao je, a svi se borimo protiv plagijata.
Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana gospođo Bošković Bogosavljević, uvažena predsednice Narodne skupštine gospođo Gojković, poštovane gošće i gosti iz Ministarstva, samo u totalitarnim sistemima jedna stranka može da bude ponosna kada na izborima ima 90% ili više procenata podrške u biračkom telu, poštovana gospodo. A koliko ja primećujem, gospodin Babić se sada hvali time ovde, što znači da SNS, ako sledimo ovaj govor, sledi neke totalitarne tendencije kakve danas imamo skoro pa jedino u Severnoj Koreji. Pa nije nam valjda Severna Koreja uzor, poštovana gospodo, ovde? Druga stvar koju hoću da kažem u replici narodnom poslaniku gospodinu Babiću, gospodin Babić se pozvao ovde na princip akademske čestitosti, znajući da je plagijat, jer pomenuo je taj termin, najteži oblik prekršaja principa akademske čestitosti. A poštovana gospodo, ja onda pitam sada gospodina Babića – zašto na početku sednica naših redovnih zasedanja naše Narodne skupštine ne glasa za princip akademske čestitosti kada se sada, prilikom ove rasprave, poziva na taj princip i kaže - svi smo za taj princip? Pa, gospodine Babiću nismo svi za taj princip. Mi smo za taj princip, mi se borimo protiv plagijata, a vi, gospodine Babiću, budući da ne glasate za akademsku čestitost, budući da tolerišete plagijate, vi niste borci za akademsku čestitost i nemate prava, poštovana gospodo, da se na akademsku čestitost pozivate tokom naših rasprava ovde u Narodnoj skupštini. Hvala, predsednice.
Reč ima narodni poslanik Zoran Babić, replika.?
Prozvao bih uvaženog predlagača amandmana i pozvao ga da ipak, kao predavač na Fakultetu političkih nauka, bi morao da zna da u totalitarnim režimima nema više stranaka, nema više stranaka. Prema tome, ili želi tu da nekoga optuži lažno, ili je tu na sceni jedno neznanje, ili je zamrzavanjem radnog odnosa na Fakultetu političkih nauka zamrzao i ono što je znao i saznao na tom uvaženom fakultetu. S druge strane, potvrdilo se ono što sam govorio - plagijat u Skupštini Srbije. Neko je napisao amandman, koji se ispostavio dobar i kvalitetan, to je pokazalo i Ministarstvo i uvažena ministarka i Vlada Republike Srbije tako što je prihvatila taj amandman. Neko je stavio potpis ispod tog što je neko drugi napisao. E, sada, kada neko drugi napiše, pa neko ovde potpiše, pa ne zna čak ni da interpretira, šta je to drugo nego plagijat? Zar nam je potreban zakon da osudimo plagijate u Narodnoj skupštini, ili je potrebna jedna čestitost, pa reći ono što je istina ili nam je potrebna čestitost pa reći – pomogli su nam neki ljudi da tako nešto uradimo, a ne samo puko potpisivanje, uz obrazloženje koje je svaki put isto, ne samo za jedan zakon, pa za sve amandmane za jedan zakon? Svaki put je isto na bilo koji zakon da bude. Posmatrao sam predlagača amandmana. Svaki put, dva minuta obrazlaganja amandmana na bilo koji zakon priča se ista priča, završava se sa vladavinom prava. Naravno, sa tim treba i da počnemo i da završimo, ali je na delu dokazan plagijat u Narodnoj skupštinii to radi predlagač amandmana.
Hvala. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana gospođo Bogosavljević Bošković, uvažene gošće i uvaženi gosti iz Ministarstva, poštovana predsednice Narodne skupštine gospođo Gojković, upravo je gospodin Babić sada još jednom potvrdio da mi danas na delu imamo totalitarne tendencije u našem društvu, poštovana gospodo, čak i ovde u institucijama. Ja sam gospodinu Babiću, ja mislim, ovde vrlo jasno rekao, kada se neko poziva na 90% podrške grupe ljudi jednog naroda, onda su to totalitarne tendencije, kakve danas možemo da primetimo po nekim elementima npr. u Severnoj Koreji. Onda postavljam pitanje i našim građanima i svim narodnim poslanicima ovde – da li nas treba gospodin Babić ovde da usmeri ka tome da stvorimo jednopartijski sistem, da naša Narodna skupština bude Centralni komitet Saveza komunista ili nešto slično tome, pa da nema ni prilike ni potrebe za dijalogom, za raspravom, itd. Čim uočimo, poštovana predsednice Gojković, totalitarne tendencije, elemente skrivenog ili neskrivenog totalitarizma, ja smatram svojom obavezom da reagujem posebno ovde u Domu naše Narodne skupštine. Gospodina Babića onda podsećam da će prilika da kaže svoj stav o principu akademske čestitosti biti već, ja se nadam, sledeće nedelje, kada ću ja iskoristiti tri minuta još jednom da obrazložim potrebu da ovde glasamo za akademsku čestitost. I sada pozivam gospodina Babića da nam kaže – hoće li naredne nedelje glasati za akademsku čestitost ili neće uopšte glasati i time zapravo glasati protiv akademske čestitosti u našem sistemu visokog obrazovanja, poštovana predsednice Narodne skupštine. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Zoran Babić, replika.
Po amandmanu bih. Mislim da je posao svakog narodnog poslanika da vrši svoju i zakonodavnu i kontrolnu funkciju. Posao svakog narodnog poslanika je i da piše amandmane, da predlaže amandmane. Posao Vlade, ali i posao vladajućeg dela je da održava dijalog. Dijaloga se ne treba stideti. Dijalog je i kada se odbije i kada se prihvati amandman, ali u jednoj atmosferi razmene argumenata, ne razmene uvreda. Taj dijalog koji je potreban našem društvu se opterećuje ovakvim navijačkim trendovima kada je svaki prihvaćeni amandman deo dijaloga predstavljen kao pobeda. Izvinjavam se kolegama koji su možda dremali. Drago mi je što se neke kolege silno zabavljaju zbog toga. Podsetio bih i predlagača amandmana, ali i srpsku javnost, da je plagijat po krivičnim zakonima Republike Srbije krivično delo. Da li predlagač takvog zakona želi da ovo ne bude krivično delo? Da li želi da pooštri ili da liberalizuje taj odnos ili želi opet par minuta ili par desetina minuta medijskog prostora za svoju ličnu promociju. Svi koji se bavimo politikom, ali i građani Republike Srbije, osećaju te vetrove napada na Vladu Republike Srbije i na Aleksandra Vučića, predstavljajući ga nečim što nije, jer da jeste ono što govori predlagač amandmana, pa ne bi stvorio od jedne stranke za samo sedam godina, od jedne mlade stranke kao što je SNS, ne bi stvorio najmasovniju stranku. Najmasovnija stranka SNS je postala ne kroz vršenje vlasti, postala je kroz opoziciju, onda kada smo bili opozicioni narodni poslanici i opoziciona stranka. Ljudi su dolazili zbog energije. Ljudi su tražili članstvo u SNS, jer su želeli da menjaju našu državu, jer su verovali politici Aleksandra Vučića, a sada neko ko je za samo nekoliko dana 2003. godine u teškim danima, u teškim danima za koje bih želeo da se nisu ni desili i nadam se da se nikada više neće desiti ni u jednoj zemlji, pa ni u našoj, uhapsio nešto više od 13 hiljada ljudi, kada je zavladao mrak i u Narodnoj skupštini Republike Srbije… Za 25 godina obnovljenog parlamentarizma u Srbiji kada jedino nije bilo TV prenosa? Samo u vreme vladavine Zorna Živkovića, i to ovog novog Zorana Živkovića, koji je i tada, kao i stari Zoran Živković, isti Zoran Živković sa istim mehanizmima, jedino tada nije bilo slike iz Narodne skupštine Republike Srbije. Jedino tada je bila vladavina prava ukinuta, ne samo za nešto više od 13 hiljada ljudi, koji su bili pohapšeni u akciji „Sablja“, nego i za mnoge druge koji su tih meseci živeli u strahu, strahu od političke odmazde, od lične odmazde, pa to nema ni u Severnoj Koreji. Šta ćemo sa tim danima, sa tim mesecima, šta ćemo sa reakcijom našeg društva na takvu politiku i na takvo vođenje politike? Izgubio je u svojoj stranci, izgubio je na izborima, izgubio je svuda i sada dodajući prefiks, „novi“, „nov“, pa, bolje umesto tog nov da ste stavili „veniš“, probeljen, razbeljen, ne znam kako da definišemo, ali nikako drugi, isti čovek, isto ukidanje vladavine prava, ista hapšenja. Od 13 hiljada ljudi koje je uhapšeno u akciji „Sablja“, koliko njih je osuđeno? Osuđeni su oni koji su radili grozne stvari i tamo su gde trebaju da budu. Šta ćemo sa ostalim ljudima? Šta ćemo sa onim ljudima sa kojima je to bio politički, lični obračun tadašnjeg predsednika Vlade? Šta ćemo sa onim silnim sredstvima koja su morala da budu isplaćena tim ljudima zato što su protivpravno zadržani u pritvoru, mesecima?To je taj totalitarni prefiks u Novoj stranci. Sada će ti i takvi da spočitavaju SNS i prvenstveno predsedniku Vlade Republike Srbije, Aleksandru Vučiću, nekome ko je za sedam godina uspeo da okupi najmasovniji, najveći krug ljudi u Srbiji, koji je uspeo da stvori najveću političku stranku na Balkanu, koji je uspeo da promeni našu državu, koji je uspeo da napravi od Srbije, jedne zemlje koja je nažalost tavorila, tapkala u mestu, dok su se pojedinci žestoko bogatili, uspeo da napravi jednu bolju zemlju, perspektivniju zemlju, zemlju u kojoj više nećemo govoriti o svetlu na kraju tunela, zemlju u kojoj ćemo govoriti o izlasku iz tunela. (Branka Karavidić, s mesta: Pogledajte šta rade vaši poslanici. Slikaju se.) Ja se izvinjavam koleginici, ako je neko, bilo ko, od narodnih poslanika SNS uradio nešto neprimereno i hvala vam na toj vrsti upozorenja. Mislim da je dijalog između vlasti i opozicije neophodan. Voleo bih da tog dijaloga ima više, da se ne plašimo tačaka spaja, da ne bežimo od tih tačaka spajanja. Mislim da su te tačke spajanja najstabilnije u našem društvu. Mislim da naši građani očekuju dogovor, a ne predstavljanje i prihvatanje jednog amandmana gde se umesto zareza stavlja, tačka i predstavljanje kao pobede ne znam koga i ne znam čega. Na ovaj način je pokazano i dokazano i uspeo sam da pokažem da predlagač amandmana ne zna šta je potpisao, da mu je to što je potpisao dao neko drugi, a kada nekoga drugoga potpišeš, a ne sebe, to je plagijat. I bez zakona i sa zakonom, ali uz jednu poslaničku čestitost koju ćemo, nadam se, uspeti da ukorenimo u našoj Skupštini i da je ukorenimo za buduće generacije i za bolje ljude koji će sesti u ove klupe, da se plagijat amandmana nikada više ne dešava. Pozivam još jednom, iako sam govorio osam, skoro devet minuta, iako jedan prosečan čovek za devet minuta može da nauči napamet ove tri reči koje stoje u amandmanu, gospodina Pavićevića, predlagača amandmana da nam bez čitanja napamet, od reči do reči, kaže ono što je potpisao, a jeste potpisao ako je njegovo. Ako nije njegovo, onda je to dokazani plagijat gospodina Pavićevića.
Zahvaljujem se, gospodine Babiću. Molim vas, gospođo Karavidić, da ne dobacujete, jer to nije u skladu sa Poslovnikom. (Branka Karavidić, s mesta: Neka se vaši poslanici ne slikaju.) Da li je to razlog da vi dobacujete iz klupe? Ja kao predsedavajući mogu da reagujem, ako se na izlaganje nekog poslanika ruši dostojanstvo Narodne skupštine, ali ne možete da dobacujete iz klupe i da ometate poslanika dok govori. (Branka Karavidić, s mesta: Izvinjavam se.) Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik dr Vladimir Pavićević, replika, dva minuta.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana gospođo Bogosavljević Bošković, uvažene gošće i uvaženi gosti iz Ministarstva i poštovani potpredsedniče Narodne skupštine i predsedavajući današnjoj sednici, gospodine Bečiću, dve su stvari koje želim sada u replici da saopštim gospodinu Babiću. Gospodin Babić je, naime komentarišući naš amandman, komentarisao i vanredno stanje koje smo u zemlji imali 2003. godine, poštovana gospodo. (Aleksandar Martinović, s mesta: Koje je uvedeno na protivustavan način.) Ja sada želim da podsetim sve…
Molim vas, gospodine Martinoviću, nemojte da dobacujete.
…narodne poslanike, jer verujem da svi to znaju, da je te godine u martu mesecu ubijen prvi demokratski izabrani predsednik Vlade Republike Srbije, poštovana gospodo. Ubijen je čovek nakon čega je, poštovana gospodo, uvedeno vanredno stanje, jer je tada pripadnik MUP-a ubio predsednika Vlade na ulazu u zgradu Vlade. Akcija „Sablja“, poštovana gospodo, je reakcija na ubistvo predsednika Vlade, a gospodin Zoran Živković, koji je upravljao akcijom „Sablja“, i nakon toga bio predsednik Vlade sve dok nije formirana naredna Vlade, poštovana gospodo, i zbog svog delanja tokom akcije „Sablja“, po mom mišljenju, zaslužuje čestitku i poštovanje. On je pokazao jednu strašnu srčanost i jednu hrabrost i posvećenost onome što su temelji jednog demokratskog, političkog poretka u Srbiji. Mislim da je ovo prilika to da se kaže ovde, poštovana gospodo, a nikako ovo što je rekao gospodin Babić. Hvala.
Zahvaljujem se, gospodine Pavićeviću. Nisam očekivao od vas da kažete da jedan događaj, neću ulaziti u to što ste rekli, omogućava ili daje legitimitet da se hapse ljudi, bez obzira na takav način, da se to radi. Kada govorite, molim vas, nemojte da govorite reči koje će izazvati uznemiravanje javnosti. Reč ima narodni poslanik Zoran Babić. (Balša Božović, s mesta: Po Poslovniku.) Izvolite, gospodine Božoviću. Član 107.
Gospodine predsedavajući, ja uvažavam vas i sve narodne poslanike u ovom domu, ali ne možemo da pričamo o tome da je neki događaj izazvao neka hapšenja u Srbiji. Taj događaj je bio ubistvo premijera i on je bio predsednik Vlade Republike Srbije, dr Zoran Đinđić, koji je na kukavički i svirep način ubijen ispred svoje kancelarije kada je odlazio na posao. Nakon toga je usledila akcija „Sablja“ koja je trajala toliko koliko je trajala i koja je dovela do toga da ovom zemljom ne zavladaju mafija, kriminal i ubice. Onaj ko je igrom slučaja osetio na svojoj koži prekomernu upotrebu sile policije, mogao je do sada, od te godine do danas da se žali i tužilaštvu… [[Isključen mikrofon.]]
Neću dozvoliti više da govorite i da kršite Poslovnik. Gospodine Božoviću, bar budite iskreni kada se javite po povredi Poslovnika. Znači, ja sam u startu rekao da je to strašan događaj i da ne želim da uopšte ulazim u događaj koji se desio i strašno ubistvo premijera i nešto što je bilo jako loše u tom trenutku Republici Srbiji, jer je to jedna tema koja je široka i da ne treba da ulazimo u to. Rekao sam takođe da ne postoji stvar koja, smatram da u Srbiji može da se desi, zbog čega bi trebali nevini ljudi da se hapse i da preko 13.000 ljudi i završi u zatvoru. (Balša Božović, s mesta: Niste tako rekli.) Ja sam to mislio, ako ste drugačije shvatili, ja se izvinjavam, ali to je upravo odgovor na ono što je rekao gospodin Pavićević, da ne postoji stvar koja može da se desi zbog čega treba da se hapse nevini ljudi i zbog čega treba da se uhapsi 13.000 ljudi. A to što se desilo, ubistvo premijera, to je strašna stvar koja nije trebala da se desi u Srbiji. Zahvaljujem. Izvolite. Po Poslovniku narodni poslanik Neđo Jovanović.
Zahvaljujem se predsedavajući. Mislim da je krajnje vreme da se prekine sada politizacijom istorijskih događaja, demokratskim pristupom stradanja 12.000 ljudi kroz hapšenja i svemu ostalom što nije tema današnje sednice Skupštine Republike Srbije. Ako neko želi da otvara ta pitanja može ih otvoriti na nekom drugom mestu i odgovoriti na mnoga druga pitanja koja će se na taj način otvoriti, nisam siguran da može da odgovori na sva ta pitanja, ali ovde je krajnje vreme da se vratimo onome zbog čega smo danas ovde i došli, da raspravljamo o amandmanima na zakon i da kroz konstruktivan dijalog doprinesemo da taj zakon bude izglasan na što kvalitetniji način. Mi u celoj koaliciji, vladajućoj smo spremni da poštujemo sve principe koje poštuje ceo svet, naročito Evropska zajednica kojoj težimo, pa gde su i prisutni i poslovnička i akademska čestitost, ali to danas nije tema dnevnog reda. Ja vas molim da prevashodo moje kolege sa moje desne strane upozorite na delanju koje ni u kom slučaju ne sme da odudara od Poslovnika, na delanje koje mora da bude u skladu sa dostojanstvom ovog parlamenta, sa ulogom narodnog poslanika i sa onim što mi prema građanima odavde šaljemo kao poruku. Ja vam se zahvaljujem.
Zahvaljujem se gospodine Jovanoviću. Upravo je to bilo u pravcu mog pokušaja da poslanicima objasnim da to nije tema i da takve stvari ne treba politizovati i da su to teme o kojima bi mogli da imamo argumente i sa jedne i sa druge strane. Zahvaljujem se. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, ako mi akademska čestitost dozvoli da komentarišem amandmane, s obzirom da u poslednje vreme se spori moje pravo da komentarišem amandmane, pa u vezi predloga ovog amandmana da podsetim predlagača da demokratija vodi ravnopravnost. Mi smo danas na odboru uvažavajući želju da se taj proces demokratizacije ovog društva nastavi, tragali za zajedničkim rešenjima, jer demokratija podrazumeva pristup različitim mišljenjima da dođe do izražaja, što je meni predlagač amandmana usporio više puta. Mi ne želeći da činimo ono što on čini smo tragajući zajedničkim rešenjima usvojili nekoliko njihovih amandmana. Time smo valjda dokazali svoju demokratsku orjentaciju, ali predlagač amandmana sporeći moje pravo da komentarišem zakone i amandmane je narušio osnovni princip demokratije, a to je ravnopravnost i kroz predlaganja svog amandmana on se čak usudio da priča o totalnim režimima. Znači, neko ko akademski čestito predaje na Fakultetu političkih nauka, neko ko je doktorirao na političkim teorijama, mada za široku javnost taj doktorat na toj političkoj teoriji kao doktorat na štrovenju komaraca, ne može dokazati na čemu je doktorirao. Dakle, neko ko je doktorirao na političkim teorijama osporava pravo drugom narodnom poslaniku, demokratsko pravo, pravo na ravnopravnost da komentariše njegove ili bilo čije amandmane i dođe i kaže - vama Marijan Rističević brani zakon, vama Marijan Rističević, tumači zakone, tumači amandmane, time je osporio, ne samo moje pravo, osporio je svoju diplomu. Zamislite ga kao doktor političkih nauka, koji kao docent predaje na Fakultetu političkih nauka, se ponaša nedemokratski, šta njegovi studenti mogu da nauče iz toga? Mi smo lepo, uvažavajući demokratske procese, pravo na pristup različitim mišljenjima, naravno i njegovim, to je njegovo neotuđivo pravo, tragali za zajedničkim rešenjima i našli ih usvajajući ovaj amandman. Međutim, konačno smo dobili tvrdnju kako smo mi totalitarni itd. a on je demokrata. Ukoliko je moje pravo osporeno, a demokratija vladavine većine, brojanje glasova itd, naravno i procesnih prava manjine, ukoliko on osporava prava koja su njemu garantovana, on treba debelo da razmisli o svom doktoratu, o svojoj tituli. Ja koliko sam primetio, on je za specifičnu vrstu diktature, on bi bio za vladavinu znanja, ali pošto je i to znanje tanko, pošto nije stečeno zapažanjem i iskustvom, već pre svega bubanjem, recitovanjem, pamćenjem tuđih tekstova, koliko ja vidim on bi se zalagao za vladavinu zvanja. Zvanje koliko ja vidim iz njegovog ponašanja nama ne garantuje i znanje. Razlika između fakultetski obrazovanih i mudrih je velika. On je samo fakultetski obrazovan, jer mudrost se ne …
Molim vas gospodine Rističeviću, vratite se na amandman.
Vratio sam se na amandman. Tokom razlaganja on je naveo i ubistvo premijera, kao neki argument, ne želeći da nam kaže ko je bi savezni ministar unutrašnjih poslova i ko je nekoliko meseci pre ubistva premijera u Kuli pravio žurku, zajedno za jedinicom za specijalne operacije. Savezni ministar i republički ministar zajedno. Da li je to politička pozadina? Da li to neko svoju političku pozadinu želi da prebaci nama? Toliko ….
Molim vas, kao što sam rekao gospodinu Pavićeviću, mislim da o toj temi stvarno ne treba da danas razgovaramo. Prvo nije ni tema dnevnog reda, a suviše je i bolna za Republiku Srbiju da bi je otvarali u ovom trenutku. Zahvaljujem. Na član 54. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 54. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Jovanović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Dragan Jovanović.
Uvaženi predsedavajući, gospođo ministarko, koleginice i kolege, ja ću da pročitam član 54. zbog razumevanja svih o čemu se ovde radi – novčanom kaznom od 20.000-150.000 dinara kazniće se za prekršaj fizičko lice ako izloži i prodaje jaka alkoholna pića u rinfuznom stanju na sajmu, pijaci, u ugostiteljskom i prodajnom objektu i drugo. Ja sam predložio u amandmanu da se izbaci reč sajam. Složili smo se svi u prethodnom delu ove diskusije kako u načelu, tako i u pojedinostima, da se ovaj zakon pre svega odnosi na male proizvođače, da mali proizvođači treba da se vrate u legalne tokove, sa čime se apsolutno slažemo. Slažemo se da je ovaj zakon iskorak u odnosu na prethodni zakon koji je bio pun zavrzlama i tehnologa i svih ostalih stvari za male proizvođače. Ono u čemu se ne mogu prosto složiti sa vama i na čemu sam i u načelu insistirao jeste da se omogući malim proizvođačima da mogu da rakiju koju proizvode za sopstvene potrebe da izlože na sajmu. Sa ovakvim tekstom člana 54. oni to neće moći, uvažena gospođo ministre. Šumadija i Srbija je sa jeseni puna različitih manifestacija, ja sam već neke nabrojao, kao što su „Opanačka berba“, „Smederevska jesen“, „Župska berba“ itd, itd. Svi se tamo hvalimo i vi ste dolazili na te manifestacije, hvala Bogu i hvalimo se sa puno posetilaca, i šta će se desiti sutra, evo već sledeće godine, kada se ovakva manifestacija desi i kada ja donesem ili prijatelji na štand svoju rakiju, koju sam proizveo za sopstvene potrebe, koju neću prodavati na tome što sam izložio sa grožđem, sa jabukama, sa bilo čim trećim, i dolazi poljoprivredni inspektor i kaže – gospodine, ali vi na to nemate pravo, evo ga član zakona, evo član 54. i možemo napisati kaznu? To je nešto što apsolutno smatram da je ovde reč – sajam višak, da je ona mogla da se izbaci iz ovoga teksta zakona i člana 54. jer mi smo svi iz određenih lokalnih sredina, narodni poslanici, i prosto će nas neko pitati - kako ste dozvolili da se ovakva omaška nađe u ovako bitnom zakonu, još jednom da napomenem, naročito za Šumadiju, a sami ste rekli da je otprilike pola proizvodnje rakije iz Šumadije. Zato vas još jednom molim da prosto, razmotrite. Mislim da je krajnje dobronameran ovaj amandman i da bi ga trebalo prihvatiti i da zamolim koleginice i kolege da kasnije, a glasaćemo vrlo brzo, glasaju za ovaj amandman, jer samo omogućava da se sutra rakija koja se proizvodi za sopstvene potrebe nađe na štandovima različitih manifestacija koje mi podvodimo pod sajmove u Srbiji. Hvala puno.
Zahvaljujem gospodine Jovanoviću. Reč ima ministar Snežana Bogosavljević Bošković.
Zbog čega ovaj amandman nije prihvatljiv? Nije prihvatljiv iz razloga što sajam podrazumeva jednu manifestaciju na kojoj se okupljaju ljudi koji hoće da vide šta su novine u nekoj proizvodnji. Pretpostavljam da vi želite da oni vide i novine, kada se radi o proizvodnji alkoholnih pića, odnosno proizvodnji rakije. Rakija se svakako može i treba da se nađe na ovim štandovima, ali rakija koja je u originalnom pakovanju. Šta to znači u originalnom pakovanju? Znači da iza te rakije koja bude ponuđena posetiocima, potrošačima, stoji neko ko garantuje bezbednost. Ovde je u pitanju bezbednost. Ako proizvođač koji proizvodi za sebe, za sopstvene potrebe iznosi rakiju i izlaže je na sajmu, onda on mora garantovati bezbednost. Da bi garantovao mora biti registrovan, što znači da mali proizvođač sa ovim zakonom može biti registrovan i samim tim može izlagati svoj proizvod, ili može svoj proizvod prodavati registrovanom koji će opet taj proizvod izlagati. Dakle, u pitanju je isključivo bezbednost za koju smo mi zaduženi i mi moramo garantovati potrošačima da neko stoji iza toga. Ovo što vi predlažete ne garantuje potrošaču bezbedan proizvod i moglo bi da se desi da se pojave razne, ovih dana smo čuli „Zozovače“, razni drugi proizvodi koji mogu da ugroze zdravlje stanovništva. To je isključivo razlog zbog čega ovaj amandman nije prihvaćen.
Izvolite gospodine Jovanoviću.
Uz dužno poštovanje, uvažena ministarko, moram da kažem da niste u pravu. Daću vam samo mali primer. Ove godine je bila 52 po redu „Oplenačka berba“. Za te 52 godine su prošli milioni i milioni posetilaca i nikad se apsolutno nije desio ni jedan nemio događaj. Ne vidim razlog zašto biste sada nešto što svi pamtimo po lošem tu „Zozovaču“ i veliki broj otrovanih ljudi povezivali sa nečim što građani, odnosno pre svega poljoprivredni proizvođači spremaju tokom čitave godine da dođu na određene manifestacije, kao što su „Karlovačka berba“, da ne pomenem samo „Oplenačku berbu“ ili „Smederevska jesen“ ili „Župska berba“. Da li je neko u ovoj sali ikada čuo da se tamo desio ikakav nemio događaj, da je bilo ko imao bilo kakav problem? Nije i to odgovorno mogu da tvrdim i zbog toga smatram da ta poređenja nisu na mestu. Trebalo je, ako smo već napravili veliki iskorak da pre svega pomognemo male proizvođače, da veliki deo te, da kažem, sive emisije žestokih alkoholnih proizvoda sada ubacimo u legalne tokove. Mogao je da se nađe modus i u ovom zakonu da jednostavno sutra ne strepimo ni mi koji smo organizatori ni ljudi koji dolaze i izlažu svoje proizvode za sopstvene potrebe. Ne vidim zašto bi bili maltretirani od strane poljoprivredne inspekcije. Ne kažem da će biti. Mi smo i u starom zakonu imali vrlo rigidne odredbe, ali smo dolazili u situaciju da pišemo ministarstvu, da molimo inspektore, da upotrebljavamo sada tu nekakav, hajde da kažem, autoritet da bismo nekoga molili da ne primenjuje zakon. To ćemo morati sa ovakvim zakonom da radimo i ubuduće, ali to nije pohvalno ni za vas ni za bilo koga od nas u ovoj sali, narodnih poslanika, jer ako bi se ovaj član zakona sutra, odnosno već sledeće godine primenjivao to će značiti, a vi demantujte ako to nije tačno, da će sutra ko se pojavi na „Smederevskoj jeseni“ i izloži svoje sopstveni proizvod, voćnu rakiju i dođe lepo inspektor i pita ga – gospodine, zašto ste to uradili, dajte, a on kaže – nisam registrovan proizvođač, a takvih je na hiljade i hiljade u centralnoj Srbiji, govorim sada za Šumadiju, dobiće kaznu od 20 do 150.000 dinara zavisno kako je raspoložen inspektor koji ga kontroliše. Prema tome, mislim da je za ovakvu stvar trebalo prosto da se nađe i sluha u ministarstvu i mislim kada smo razgovarali na prošloj sednici odbora kada je bila načelna rasprava video sam da je kod vas postojala volja da se ovde nađe odgovarajuće rešenje i smatram da još nije kasno da se ovde pronađe jedno rešenje koje će biti stvarno adekvatno rešenje za ovaj problem. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Jovanoviću. Replika, ministar Snežana Bogosavljević Bošković.
Najkraće moguće. Upravo naš cilj jeste da pojednostavimo, da pojeftinimo da svi oni koji proizvode rakiju kao robu za tržište mogu da se registruju i da uđu u legalne tokove i da legalno da predstave svoj proizvod na sajmu. Ukoliko neko proizvodi za sopstvene potrebe, zbog čega bi se on uopšte i predstavljao i reklamirao na sajmu? U tome je odgovor.
Zahvaljujem. Izvolite gospodine Jovanoviću.
Izvinjavam se stvarno. Znam da je kraj rasprave, ali prosto na ovo moram da reagujem. Pazite, mi govorimo ne o klasičnim sajmovima već o privredno-turističkim manifestacijama. Govorimo o štandovima na kojima se nađe 10 različitih proizvoda i stvarno ovo što je rekla ministarka nema smisla. Mi ne govorimo o ljudima koji proizvode rakiju radi prodaje od čega profesionalno žive. Mi govorimo o ljudima koji dođu i na štandu imaju i vino i rakiju i med i ostale stvari, ostale poljoprivredne proizvode. Da više na ulazimo u pojedinosti, molim vas, ja smatram da je ovo zbog svih nas trebalo prihvatiti.
Pošto smo završili pretres o amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u Danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, u pojedinostima i u celini. Dajem pauzu do 14.00 časova. Molim vas, gospodine Jovanoviću, ako možete samo da priđete predsedavajućem stolu.
Poštovani poslanici, podsećam vas da je Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu, na osnovu člana 168. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, predložio da se, po hitnom postupku, stave na dnevni red ove sednice Predlog odluke o izboru člana Visokog saveta sudstva i Predlog odluke o izboru člana Državnog veća tužilaca, koje je podneo Narodnoj skupštini 3. novembra 2015. godine. Prema tome, pre nego što pređemo na odlučivanje o ovim predlozima, potrebno je da utvrdimo kvorum. Molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 157 narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da, prema tome, postoje uslovi za odlučivanje. Stavljam na glasanje predlog Odbora za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu da se stavi na dnevni red ove sednice Predlog odluke o izboru člana Visokog saveta sudstva. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 156, protiv – niko, uzdržan – jedan, nije glasalo šest, od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Stavljam na glasanje predlog Odbora za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu da se stavi na dnevni red ove sednice Predlog odluke o izboru člana Državnog veća tužilaca. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 156, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo sedam, od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Prelazimo na šestu tačku dnevnog reda – PREDLOG ODLUKE O IZBORU ČLANA VISOKOG SAVETA SUDSTVA. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč, sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 192. stav 3. i članu 201. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram jedinstveni pretres o Predlogu odluke. Da li neko želi reč? (Ne) Pošto na listama poslaničkih grupa nema prijavljenih za reč, zaključujem jedinstveni pretres. Narodna skupština će u Danu za glasanje odlučivati o Predlogu odluke. Prelazimo na sedmu tačku dnevnog reda – PREDLOG ODLUKE O IZBORU ČLANA DRŽAVNOG VEĆA TUŽILACA. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč, sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 192. stav 3. i članu 201. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram jedinstveni pretres o Predlogu odluke. Da li želi reč izvestilac Odbora za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu? (Ne) Da li predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa žele reč? (Ne) Pošto na listama poslaničkih grupa nema prijavljenih za reč, zaključujem jedinstveni pretres. Pošto je zaključena ova tačka dnevnog reda, Narodna skupština će u Danu za glasanje odlučivati o Predlogu odluke. S obzirom na to da je Skupština završila raspravu o svim tačkama dnevnog reda ove sednice, saglasno članu 87. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, određujem četvrtak, 5. novembar 2015. godine, sa početkom u 14.15 časova, kao Dan za glasanje o tačkama dnevnog reda Četvrte sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini. Poštovani poslanici, pre nego što pređemo na odlučivanje, potrebno je da utvrdimo kvorum. Molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 153 narodna poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da, prema tome, postoje uslovi za odlučivanje. Prelazimo na 1. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O JAKIM ALKOHOLNIM PIĆIMA. Stavljam na glasanje Predlog zakona o jakim alkoholnim pićima, u načelu. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 155, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo šest, od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na naziv Predloga zakona amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159, od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160, od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 159, od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika Poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157, od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Borisav Kovačević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 162, od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158, od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podnela grupa od 13 narodnih poslanika Poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 163, od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 159, od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160, od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman, sa ispravkom, je podnela grupa od šest narodnih poslanika Poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157, od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podnela grupa od 13 narodnih poslanika Poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 162, od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naslov iznad člana 8. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Jovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 162 od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Borisav Kovačević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podnela grupa od 13 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 162 od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podnela grupa od 13 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 162 od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Borisav Kovačević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podnela grupa od 13 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 162 od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podnela grupa od 13 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 156 od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naziv iznad člana 14. i član 14. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandman je podneo narodni poslanik Borisav Kovačević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandman je podnela grupa od 13 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandman je podnela grupa od 13 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 22. amandman je podneo narodni poslanik Borisav Kovačević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 152 od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandman je podnela grupa od deset narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 155 od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 22. amandman je podnela grupa od 13 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 23. amandman je podnela grupa od 13 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 24. amandman je podnela grupa od 13 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 28. amandman je podnela grupa od 13 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naziv člana 29. i član 29. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 30. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 155 od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 30. amandman je podnela grupa od 13 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 31. amandman je podnela grupa od 13 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 32. amandman je podneo narodni poslanik Borisav Kovačević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 36. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 155 od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 36. amandman je podnela grupa od deset narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 155 od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 38. amandman je podneo narodni poslanik Borisav Kovačević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 39. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 159 od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 40. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 159 od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 42. amandman je podneo narodni poslanik Borisav Kovačević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 159 od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 48. amandman je podneo narodni poslanik Borisav Kovačević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 156 od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 48. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Živković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 159 od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 48. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe Lige socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 50. amandman je podnela grupa od 13 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 51. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 159 od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 52. amandman je podnela grupa od 13 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 54. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 159 od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 54. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Jovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 157 od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje Predlog zakona o jakim alkoholnim pićima, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 154, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo četiri od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o jakim alkoholnim pićima. Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU PROTOKOLA O UPRAVLjANjU NANOSOM UZ OKVIRNI SPORAZUM O SLIVU REKE SAVE Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Protokola o upravljanju nanosom uz Okvirni sporazum o slivu reke Save, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 156, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo dva od ukupno prisutnih 158 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda – PREDLOG ODLUKE O IZBORU SUDIJA KOJI SE PRVI PUT BIRAJU NA SUDIJSKU FUNKCIJU Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru sudija koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 153, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo pet od ukupno prisutnih 158 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda – PREDLOG ODLUKE O IZBORU PREDSEDNIKA SUDOVA Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru predsednika sudova, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 153, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo pet od ukupno prisutnih 158 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda – PREDLOG ODLUKE O IZMENAMA ODLUKE O UTVRĐIVANjU SASTAVA STALNIH DELEGACIJA NARODNE SKUPŠTINE REPUBLIKE SRBIJE U MEĐUNARODNIM PARLAMENTARNIM INSTITUCIJAMA Stavljam na glasanje Predlog odluke o izmenama Odluke o utvrđivanju sastava stalnih delegacija Narodne skupštine Republike Srbije u međunarodnim parlamentarnim institucijama, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 156, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo tri od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda – PREDLOG ODLUKE O IZBORU ČLANA VISOKOG SAVETA SUDSTVA Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru člana Visokog saveta sudstva, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 154, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo pet od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika za člana Visokog saveta sudstva iz reda profesora pravnog fakulteta izabrala dr Milana Škulića, redovnog profesora Pravnog fakulteta Univerziteta u Beogradu. Dozvolite da u vaše i svoje ime, čestitam članu Visokog saveta sudstva na izboru i poželim mu uspeha u radu. Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda – PREDLOG ODLUKE O IZBORU ČLANA DRŽAVNOG VEĆA TUŽILACA Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru člana Državnog veća tužilaca. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 154, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo pet od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika za člana Državnog veća tužilaca iz reda profesora pravnog fakulteta izabrala doktora Zorana Stojanovića, redovnog profesora Pravnog fakulteta Univerziteta u Beogradu. Dozvolite da u vaše i u svoje ime, čestitam članu Državnog veća tužilaca na izboru i poželim mu puno uspeha u radu. Pošto je Narodna skupština obavila razmatranje svih tačaka dnevnog reda ove sednice i odlučivanja o njima, saglasno članu 102. Poslovnika, zaključujem Četvrtu sednicu Drugog redovnog zaseda Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini.