Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, pozivam vas da minutom ćutanja odamo poštu tragično stradalim građevinskim radnicima iz Srbije u požaru na sibirskom poluostrvu Jamal. Slava im! Nastavljamo rad sednice Šestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 93 narodna poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike daubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutan 101 narodni poslanik, odnosno da su prisutna najmanje 84 narodna poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje u skladu sa članom 287. Poslovnika Narodne skupštine? (Da.) Reč ima narodni poslanik Enis Imamović. Izvolite, gospodine Imamović.
Poštovani predsedavajući, koleginice i kolege, tražim objašnjenje od Visokog saveta sudstva povodom konkursa za izbor sudija za Osnovni sud u Novom Pazaru, koji je raspisan u decembru 2014. godine. Mi imamo slučaj da se već dugi niz godina za sudije biraju samo kandidati iz reda sudijskih i tužilačkih pomoćnika, čime se vrši otvorena diskriminacija kandidata koji dolaze iz drugih državnih organa, advokatskih komora i drugih organizacija. Član 46. Zakona o sudijama zabranjuje diskriminaciju po bilo kom osnovu prilikom izbora i predlaganja kandidata za izbor. Među kandidatima za sudije Osnovnom suda u Novom Pazaru 13 njih su kandidati koji nisu sudijski ili tužilački pomoćnici i nijedan od njih nije predložen za izbor. Iz obrazloženja Visokog saveta sudstva, koji je Skupštini dostavljen, mi ne možemo da vidimo podatke o svim kandidatima koji su konkurisali, a nisu predloženi za izbor, tako da mi, narodni poslanici, zaista ne znamo da li mi zapravo glasamo za najbolje od njih. Nama su se javili kandidati koji nisu predloženi za izbor, ljudi su završili fakultete i pre roka sa mnogo višim ocenama od predloženih kandidata, koji po svim kriterijumima imaju više bodova za izbor od onih koji su prošli. Pitam – kako je to moguće i po kom se to osnovu u ovoj zemlji biraju sudije i tužioci? Znate, u javnosti vlada mišljenje da su sudije, tužioci i drugi nosioci javnih funkcija sa javnim ovlašćenjima bošnjačke nacionalnosti, pod znacima navoda, naši. Čak nam je jedan ministar pre nekoliko meseci, kada smo razgovarali o pritiscima i problemima koje prave pojedine sudije i tužioci, rekao – e, pa on je vaš. Vidimo da nas poslanike niti Bošnjačko nacionalno veće, niti ko pita za njih, niti nas konsultuje prilikom njihovog izbora. Dalje, u aktima koje nam je dostavio Visoki savet sudstva stoje samo biografije kandidata koji su izabrani. Time nije ispoštovana zakonska obaveza Visokog saveta sudstva da obrazloži zašto je izabrao baš te kandidate. Mi ovde ne možemo samo na osnovu priloženih biografija da znamo da li su oni zapravo i najbolji kandidati i da li možda među odbijenim kandidatima ima neko ko u većoj meri ispunjava kriterijume i merila za ocenu stručnosti, osposobljenosti i dostojnosti za izbor. Isto ovo pitanje i objašnjenje tražim od ministra pravde, koji je po funkciji član Visokog saveta sudstva. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica dr Ljiljana Kosorić.
Hvala. Pitanje postavljam Ministarstvu poljoprivrede, ovom ministarstvu sam i postavila pitanje 12.6.2014. godine i odgovor još nisam dobila. Sada postavljam novo pitanje, a odnosi se na nameru ovog Ministarstva da započne rešavanje problema sela i spreči njegovo dalje odumiranje, jer činjenica je da su sela u Srbiji na ivici demografskog i ekonomskog sunovrata i procenjuje se da ima oko 145.000 kuća širom Srbije koje su prazne, što je oko 1.000 sela. Ako u Srbiji imamo 4.600 sela, to znači da svako četvrto je na putu izumiranja. Činjenica je da i više od 200 sela nema nijednog stanovnika mlađeg od 20 godina, a za proteklih 50 godina iz sela u grad je prešlo oko 8.000.000 ljudi, što je taj trend u svetu dvostruko kraći. Činjenice su da sela ubrzano odumiru, da su kuće napuštene, neobrađene oranice. Po proceni ima oko milion hektara zemlje koju niko ne obrađuje. Danas, u ovom periodu tranzicije našeg društva, kad veliki broj do skoro zaposlenih ostaje bez posla, želeli bi da se orijentišu prema poljoprivredi, ali su zbunjeni i nemaju informaciju, ni oni, ni oni građani koji se već bave nekom granom poljoprivrede. Tek njima je egzistencija ugrožena zbog nerešenih ključnih problema, kao što je loša infrastruktura, u šta ulagati, a da dugoročno ne promaše, problemi sa zdravstvenim osiguranjem, problemi sa poljoprivrednim penzijama, porezom na imovinu, šta proizvesti, kako proizvesti, da li će plasirati svoj proizvod, da li je tržište sigurno. Bez garancije su i tamo gde su uložili i svoj trud i novac. Setimo se samo proizvođača malina i problema svake godine sa kojima se susreću. Računa se na pomoć fondova EU, e tu je nepoznanica. Njihova nedoumica je koja grana poljoprivrede će biti favorizovana. Imaju informaciju da su sredstva Evropske unije namenjena ruralnom sektoru u Srbiji od 175 miliona eura stigla u Srbiju, tj. Programu za ruralni razvoj i pomoć poljoprivrednoj proizvodnji. Sada moja pitanja upućena Ministarstvu poljoprivrede su – da li će poljoprivredni proizvođači biti na vreme obavešteni i pripremljeni za korišćenje sredstava Evropske unije iz Programa za razvoj i pomoć poljoprivrednoj proizvodnji? Hoće li im biti zagarantovana dostupnost i javnost ovim programima, da li će imati pomoć države, šta ako se bave nekom granom poljoprivrede, a naši standardi nisu usklađeni sa standardima Evropske unije, da li će grantovi biti pojedinačni ili namenjeni udruženjima i šta je sa zadrugama u Srbiji? Hvala.
Zahvaljujem, gospođo Kosorić. Reč ima dr Vladimir Marinković. Izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, moje pitanje je upućeno Upravi carina i, naravno, resornom Ministarstvu finansija u Vladi Republike Srbije. Naime, odnosi se i ima vezu sa onim što je Vlada Republike Srbije definisala u svom programu kao strateški plan i strateški cilj, a to je ekonomski razvoj i, između ostalog, kao jedan od najbitnijih aspekata ekonomskog razvoja - ravnomerni regionalni razvoj. Juče sam imao priliku da sa kolegama iz Ministarstva privrede, Agencije za osiguranje izvoza i Fonda za razvoj Republike Srbije razgovaram i imam sastanak sa preko 100 privrednika u Novom Pazaru, iz različitih grana i sektora privrede, tekstilne industrije, industrije proizvodnje nameštaja, prehrambene industrije i drugih grana koje su razvijene u celom tom regionu. Postavilo se pitanje problema nemogućnosti carinjenja robe u Novom Pazaru. Iako u protekle dve godine, obzirom da je carinarnica stacionirana u Kraljevu, da je Užice dobilo svoju carinarnicu, da je Kruševac, koji je 50 kilometara od Kraljeva, dobio svoju carinarnicu, iako je više dopisa upućeno na adresu carine i na adrese nadležnih, još uvek je iskazana ta nemogućnost da privrednici u Novom Pazaru carine svoju robu. Samim tim se ugrožava na neki način poslovanje, odnosno poskupljuje se poslovanje u tom regionu koji je i onako ugrožen i koji je i onako nerazvijen. Vlada Republike Srbije i sam premijer je više puta rekao da će uložiti puno napora da se taj nerazvijeni region, prvenstveno infrastrukturno opremi, ali i da će se sve uraditi na tome da se poboljša poslovni ambijent i da se privuče što više investitora koji bi rešili i najveći problem u tom regionu, a to je nezaposlenost koja je veća od čak 50%. Ne vidim nijedan razlog da jedan grad koji je univerzitetski centar, koji ima dva univerziteta, koji ima puno mladih ljudi, puno ozbiljnih privrednika, preduzetnika i onih koji hoće da pokrenu svoj biznis, koji se nikada nije oslanjao na javni sektor, nema svoju carinarnicu i da roba, znamo svi da je taj region upravo najveći uvoznik robe široke potrošnje iz Turske, da se ta roba odvozi u Niš, u Šid, u Suboticu, da se tamo istovara, pregleda, utovara i ponovo vraća tamo. U svakom slučaju, to poskupljuje i kao što svi koji se bave privatnim biznisom znaju da transport može da uvećava troškove poslovanja čak 30% do 40%, samim tim ta privreda i privrednici u tom regionu su nekonkurentniji za taj procenat. Obzirom da su marže u trgovini, u proizvodnji negde između pet do 15%, jasno je da je to jedan ozbiljan trošak za te privrednike i da ga treba na neki način prevazići. Moram da napomenem i tu činjenicu da je lokalna samouprava, na čelu sa veoma dinamičnim gradonačelnikom, gospodinom Mehom Ahmutovićem, opremila i uložila preko 200 hiljada evra u tu carinarnicu i da ta carinska ispostava trenutno u Novom Pazaru ima 17 ljudi koji imaju visoko obrazovanje. Prema tome, to je jedna od retkih lokalnih samouprava koja je obezbedila sve uslove da carinarnica u tom kraju može da funkcioniše. Ja ću vam dati samo jedan primer, da je u carinarnicama u Kruševcu i Užicu uloženo čak po tri miliona evra da bi se one opremile. U svakom slučaju, apelujem na Ministarstvo finansija i Upravu carina da podstiču i da pokušaju da reše ovaj problem i da podstiču one koji su proaktivni i koji žele da rade, koji predstavljaju lokalne samouprave, ali žele da rade u punom kapacitetu za dobrobit privrede, za dobrobit preduzetnika i, naravno, ono što je najbitnije, za ekonomski razvoj i obezbeđenje uslova za novo zapošljavanje. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem, gospodine Marinkoviću. Reč ima mr Aleksandra Jerkov. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine potpredsedniče. Uvažene kolege, molim gospodina potpredsednika da se založi da malo za promenu dobijamo odgovore na poslanička pitanja koja postavljamo i da se Vladi objasni da ovaj institut poslaničkih pitanja ne služi tome da poslanici govore a Vlada ignoriše, nego da zaista neka reakcija sa njihove strane proistekne iz toga. Moje prvo pitanje je upućeno ministru unutrašnjih poslova, koji veoma rado u ovoj sali sprovodi istrage, a neretko i donosi presude u momentu kada se protiv određenih ljudi ne vode nikakvi procesi. Naime, pojavila se informacija za koju ja molim da mi se kaže da li je tačna i ukoliko je tačna, kako je do toga moglo da dođe, ko će za to da odgovara i moja preporuka gospodinu Nebojši Stefanoviću da istraži šta se tu desilo. Naime, čini se da je javnu nabavku za čarape za službenike policije dobila firma „Natur fruits“ u vrednosti od 15 miliona dinara, što možda i ne bi bilo čudno da se ne radi o privrednom društvu za proizvodnju i trgovinu voćem na veliko, tako da je pomalo neobično da čarape za policiju nabavlja firma koja se inače bavi trgovinom voća. Da stvar bude još interesantnija, sve čarape koje je policija nabavila za svoje službenike su broja većeg od 45. Druga javna nabavka koja je sprovedena u policiji je javna nabavka za cipele za iste te policajce. Tu javnu nabavku je dobila firma „Krunik“ d.o.o Beograd, koja, prema podacima Agencije za privredne registre, ima samo jednog zaposlenog. Gospodine Bečiću, mislim da i vi, kao i svi mi koji dolazimo svaki dan u ovu Skupštinu, vidite policajce koji stoje ispred naše Skupštine. Ti ljudi su do pre nekog vremena bili u patikama. Oni su na svoje uniforme, verovali ili ne, nosili patike, zato što su čekali da se sprovede ta javna nabavka da bi mogli da dobiju čarape i cipele. Čarape im nabavlja firma za trgovinu voćem, a cipele im nabavlja firma koja ima jednog jedinog zaposlenog, prema podacima Agencije za privredne registre. To nije nešto što ja izmišljam. Tako da, moje pitanje gospodinu Stefanoviću i preporuka je da on to malo istraži, pošto voli inače da se bavi i istragama. Drugo moje pitanje, koje se isto tiče uspostavljanja odgovornosti, neka bude celoj Vladi, pošto ne znam zaista koga bismo mogli da pitamo. Ko će da odgovara za lošu procenu Lazara Krstića, zbog koje smo izgubili 783 miliona evra? Naime, kada je gospodin Krstić dolazio u Vladu, njega je premijer predstavio kao vunderkinda, prema kome je imao jedan nežan, očinski odnos, kome se čak i obraćao s vremena na vreme sa „sine“. E pa, „sin“ gospodina Vučića je napravio štetu od 783 miliona evra, zato što je odbijao da kredite koje je Srbija podigla konvertuje iz dolara u evre. Samo da građanima bude jasno, 783 miliona evra je dvogodišnja ušteda od smanjenja plata i penzija. Dakle, sve one pare koje će građani Srbije dve godine dobijati manje kroz svoje plate i penzije je Vlada Republike Srbije, njen ministar, gospodin Vučić koji ga je doveo, koji ga je promovisao kao vunderkinda, potrošio zbog jedne svoje loše procene. Da li u Vladi Srbije postoji svest o tome da neko za to treba da odgovara? Ako treba, da li to treba da bude gospodin Krstić, da li onaj koji ga je doveo, da li onaj koji je od njega pravio nešto što očigledno gospodin Krstić nije? Čini se sve više, kako vreme prolazi, da je od tog njegovog angažmana imao koristi isključivo on, a građani Srbije će kroz smanjenje plata i penzija dve godine da plaćaju samo jednu jedinu njegovu grešku. Hvala vam.
Zahvaljujem se gospođice Jerkov. Sigurno ćemo se potruditi da što pre dobijete potrebna obaveštenja mada znate ovlašćenja MUP i sigurno se sve radnje koje smatrate da su kriminalne biti proverene. Što se tiče presuda znate da to ne donosi MUP nego pravosuđe Srbije, a ne Ministarstvo pravde. (Borislav Stefanović, s mesta: Igore, nismo tebe pitali.) Gospodine Stefanoviću, samo sam radio javnosti rekao ko donosi presude i ko se bavi istragama dao obaveštenje, a ostale pojedinosti će MUP da odgovori na pitanja koja je postavila gospođica Jerkov. Zahvaljujem gospodine Stefanoviću. Reč ima gospodin Blagoje Bradić.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Uvaženi gosti, gospođo ministarka, poštovane koleginice i kolege, poštovani građani Srbije, postaviću pitanje predsedniku Vlade gospodinu Aleksandru Vučiću, a moje pitanje glasi – kada će biti završeno komunalno opremanje Turističkog centra Kopaonik. Naime, o čemu se radi. Svi smo mi svesni da je turizam kao privredna grana jedna od najlakših pokretača privrednog razvoja Republike Srbije, da je to nešto što imamo kao dar prirode, a što kaže narod to je dar od Boga i što mi treba samo da stavimo u funkciju, a time i pokrenemo i privredu i sve ono što prati turizam kao privrednu granu. Turistički centar Kopaonik je jedna od najinteresantnijih turističkih destinacija Republike Srbije i sem što je značajan za opštine koje gravitiraju, koje se naslanjaju na turistički centar tj. na planinu i masiv Kopaonika, jeste značajan i za celu srpsku privredu, za budžet Republike Srbije, jer značajna sredstva ubiraju i pune u budžet Republike Srbije. Ono što je problem, što komunalno opremanje Turističkog centra Kopaonik, a on se nalazi na planini koja je proglašena nacionalnim parkom ne prati razvoj turističke ponude i turističkih kapaciteta na Kopaoniku. Za vašu informaciju Turistički centar Kopaonik ima dva dela i to sam turistički centar koji ima negde oko četiri hiljade ležajeva. Znači to su „Konaci“, „Sunčevi vrhovi“, JAT apartmani i da dalje ne nabrajam i mnogo veći deo, mnogo veći turistički potencijali, mnogo veće vikend naselje koje ima preko 3.000 izgrađenih objekata sa svim onim pratećim kapacitetima koje oni sadrže. Osnovni problem je neadekvatno rešena kanalizacija, vodosnabdevanje, parking prostor i sve ono što čini atraktivnim i popularnim i prihvatljivim sadržajima jednog turističkog centra. Turistički centar Kopaonik i sam vrh Kopaonika je rešio sistem otpadnih voda i kanalizacija tako što je napravio pre 20 godina fabriku otpadnih voda koja se direktno izliva u rečcu na južnoj strani planine koja ide direktno u Ibar. To bi bilo u redu da ta fabrika otpadnih voda funkcioniše. Znači, fabrika već 20 godina radi i otpadne vode onako neprerađene se ulivaju preko potoka sa Kopaonika direktno u Ibar, a sa druge strane vikend naselje nema ni taj benefit, ako je to uopšte benefit, nego svih 3.000 objekata imaju septičke jame što je nedopustivo, složićete se sa mnom za jedan turistički centar, naročito ako se on nalazi u zoni nacionalnog parka. Pre par godina Vlada je krenula u rešavanje problema. Urađene su studije. Urađeni su elaborati i na tome se stalo. Niti je nastavljeno dalje rešavanje problema Turističkog centra Kopaonik i vikend naselja Kopaonik, a oni na prirodno, kao nešto što je najatraktivnija ponuda Republike Srbije, iz godine u godinu imaju što veću posetu. Bojim se, neangažovanjem Vlade, neangažovanjem budžeta Republike Srbije da turistički centar koji daje značajan doprinos republičkom budžetu ne počne da stagnira i da ne zamre. Ono što se očekuje od Vlade Republike Srbije je da investira, da komunalno opremi planinu, jer to nisu sposobne da urade opštine koje gravitiraju na Kopaoniku, a to su Raška, Kuršumlija, Blace, Jošanička Banja. Znači, to su male nerazvijene opštine, jer oni u turističkom centru vide svoju perspektivu, svoj mogući razvoj. Ono što je industrija za neke delove Srbije ili što je poljoprivrede za Vojvodinu to je Kopaonik za ove opštine i to je mesto gde možemo dobiti nova radna mesta, uposliti te opštine, tj. ljude tih opština i smanjiti nezaposlenost u tom delu. Zahvaljujem vam se.
Zahvaljujem gospodine Bradiću. Reč ima narodni poslanik Zoran Babić. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsedavajući. Imam pitanje za ministra MUP gospodina Nebojšu Stefanovića i pridružujem se govornicima i koleginicama i kolegama koji su i pre mene postavili pitanje o neophodnosti da se izvrše istrage o svim lošim stvarima u javnim nabavkama koje su urađene u svim institucijama republičkim ali i pokrajinskim. Ono što me čudi, a to je činjenica da se neko zabrinuo zbog čega su nabavljene i nabavljene čarape za policajce u brojevima od 43 do 45. Pa, se izvinjavam gospođici Jerkov što u policiji Republike Srbije ne rade pigmeji, nego rade građani Republike Srbije, rade oni ljudi naravno da nose i cipele, ali i čarape tih brojeva. Ono što bih takođe pozvao gospodina Stefanovića da istraži te javne nabavke, ali podsetio one koji postavljaju pitanja da malo bolje istraže kada su one raspisane, a raspisane su krajem 2013. i početkom 2014. godine kada gospodin Stefanović nije bio ministar unutrašnjih poslova već predsednik Narodne skupštine Republike Srbije. Voleo bih da vidim bar jedno izvinjenje zato što se teret koji se stavlja na dušu nekih drugih ljudi pokušava da se stavi na teret ministra unutrašnjih poslova. Zbog toga me i čudi zašto se neko od narodnih poslanika ovde čudi zašto MUP vrši istrage. Zašto ministar MUP vrši istrage. Izvinite molim vas, a ko je ministarstvo bi trebalo da vrši istrage? Verovatno da bi trebali da imamo MUP koje bi bilo za parade, za pokazivanje, da kažemo da imamo MUP. Verovatno da takvo pitanje postavlja neko kome istrage ne odgovaraju i pridružujem se, ne samo za ove istrage, ali se pridružujem pitanjima oko istraga i javnih nabavki u Fondu za kapitalna ulaganja Vojvodine oko javnih nabavki i istrage o marifetlucima u svim organima AP Vojvodine i u Fondu za razvoj i u Fondu za kapitalna ulaganja. Kako i zašto se od miliona evra uloženih u te fondove pretvorilo u ogromne dugove? Gde je ispario taj novac? Dokle su stigla ta istraživanja i te istrage? Ko je odgovoran? Mislim da takve odgovore dugujemo građanima Srbije i da dugujemo građanima Srbije koji žive u Vojvodini. Takođe, kada smo kod MUP, pitam ministra unutrašnjih poslova – a kada su poslednji put nabavljene uniforme? Čini mi se pre deset godina i čini mi se da su te patike u kojima dolaze pripadnici MUP posledica toga što deset godina isti oni koji i dan danas vode AP Vojvodinu nisu vodili računa o pripadnicima unutrašnjih poslova, pa su ih naterali da nose te, pa čak i pocepane patike. Sada se nabavljaju do aprila meseca ove godine i svi pripadnici MUP dobiće nove uniforme, a što se tiče istraga mislim da je neophodno da ih vodi MUP. Ono to mora da radi i po Ustavu i po zakonu. Takođe, pitam ministra unutrašnjih poslova, dokle se stiglo sa istragama oko Azotare, oko umešanosti bivšeg ministra Saše Dragina? Dokle se stiglo sa čuvenom aferom „Nuba Invest“ i umešanosti bivšeg ministra, bivšeg režima, Olivera Dulića? To nisu čarape, ni na glavi ni na nogama, ali to jesu milioni evra koji su nestali iz budžeta, kako AP Vojvodine, tako i Republike Srbije. Pozivam sve kolege da pre nego što postave pitanje i pre nego što odapnu strelu, političku strelu naravno, da se dobro informišu, jer javne nabavke oko snabdevanja tih, famoznih čarapa su pokrenute krajem 2013. godine i početkom 2014. godine, kada gospodin Stefanović nije bio ministar unutrašnjih poslova, ali će shodno Zakonu, shodno Ustavu i to istražiti i ja se pridružujem tom pitanju.
Zahvaljujem gospodine Babiću, dobićete odgovor od Ministarstva unutrašnjih poslova i nadamo se da će biti nastavljen dobar trend ministra Stefanovića i da ćemo ubrzo dobiti izveštaje o svim istragama koje su u proteklom periodu uznemiravale građane. Zahvaljujem. Pošto više niko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa ne javlja za reč, nastavljamo sa radom. Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju sledeći narodni poslanici: Dubravka Filipovski, Miroslav Markićević i Branko Đurović. Nastavljamo rad i prelazimo na pretres u pojedinostima o PREDLOGU ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POMORSKOJ PLOVIDBI. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da sam pozvao da današnjoj sednici prisustvuju profesor doktor Zorana Mihajlović, potpredsednik Vlade i ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, Miodrag Poledica, državni sekretar Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, Dejan Trifunović državni sekretar Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, Leposava Sojić pomoćnik ministra građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture i Veljko Kovačević savetnik u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture. Primili ste amandmane koji su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Zoran Živković, Vladimir Pavićević, Katarina Rakić, Olgica Batić, kao i Odbor za prostorno planiranje saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije. Primili ste izveštaje Odbora za prostorno planiranje saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije i Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Izvolite dr Vladimir Pavićević, po Poslovniku.
Dame i gospodo narodni poslanici, javio sam se sada po povredi članova 32. i 33. Poslovnika Narodne skupštine, poštovani predsedavajući, gospodine Bečiću, a članovi 32. i 33. tiču se delanja potpredsednika Narodne skupštine. Evo kako je povređen naš Poslovnik u članovima 32. i 33. i jutros. Narodni poslanik Zoran Živković sprečen je po 16. put zaredom, poštovana gospođo i gospodine Bečiću, da uđe u našu veliku salu Narodne skupštine uprkos tome što je podneo za ova tri Predloga zakona 16 amandmana. Uprkos tome što je sedam od 16 amandmana prihvaćeno, uprkos tome što je nameravao, poštovana gospodo, da ovde danas obrazlaže i ovih devet, ne prihvaćenih amandmana uz nadu da će mu u jednom dijalogu doći do uslova da se prihvati možda i neki od tih devet, sada ne prihvaćenih amandmana i narodni poslanik Zoran Živković, poštovana gospodo, evo već 16 radni dan naše Narodne skupštine ne može da ostvaruje svoja prava i dužnosti kao narodni poslanik u skladu sa članovima 283. i 284. Poslanika Narodne skupštine, zato što je na jednoj sednici, drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine bio izložen jednoj samovolji, upravo vašoj gospodine Bečiću. Vi ste, ja mislim koristili neke ne primerene termine, jednim delom i vređali narodne poslanike i zbog toga narodni poslanik Zoran Živković danas po 16. put zaredom ne može da učestvuje u radu naše skupštine. Predlažem, gospodine Bečiću, da pozovete gospodina Zorana Živkovića da uđe u veliku salu danas i da pomogne i meni i nama opozicionim poslanicima da ubedimo ministarku da prihvati i ovih devet, do sada ne prihvaćenih amandmana. Hvala.
Zahvaljujem se gospodine Pavićeviću. Smatram da nisam prekršio Poslovnik. Takođe, još samo četiri radna dana i sa zadovoljstvom ćemo videti gospodina Živkovića u velikoj sali Narodne skupštine. Da li želite da se Skupština izjasni? (Ne) Hvala. Na član 1. amandman sa ispravkom zajedno su podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik dr Vladimir Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani gospodine Bečiću, potpredsedniče Narodne skupštine i predsedavajući danas, poštovana gospođo Mihajlović i poštovani gosti iz ministarstva, narodni poslanik Zoran Živković i ja smo podneli amandman na član 1. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o pomorskoj plovidbi i nažalost ovaj amandman nije prihvatila Vlada, odnosno u ime Vlade gospođa Mihajlović, a ja smatram da imamo dobru argumentaciju da se usvoji i ovaj amandman i da to bude osmi naš usvojeni amandman na ova tri predloga zakona. Ja ću pokušati da iskoristim ovo vreme da sada u jednom dijalogu ubedim naše goste iz ministarstva i ministarsku, da prihvati i ovaj amandman na član 1. Evo poštovana gospodo, čega se tiče ovaj amandman. Vlada je predložila da se u Zakonu o pomorskoj plovidbi menja član 4. tačka 22. koja se tiče definisanja priznate organizacije. Evo da pokušam da objasnim to. Kaže – Priznata organizacija je organizacija koja ispunjava uslove propisane posebnim propisom i koja je, itd. Imamo sada jedan predlog zamene termina. Mi smo predložili, poštovana gospodo, da se priznata organizacija definiše ovako – Priznata organizacija je organizacija koja ispunjava uslove definisane posebnim propisom, kako se jedna reč ne bi ponavljala odmah tu tri-četiri puta za redom. Šta se desilo? Vlada je nama obrazložila ovako – amandman se ne prihvata zbog toga što je predložena formulacija iz predloga zakona usaglašena sa definicijom pojma, priznata organizacija iz direktive 2009, 15. Evropska zajednica. Pazite poštovana gospodo, ja bih mogao da uvažim ovu argumentaciju, da se pozivamo na usaglašavanje sa direktivom koja važi na teritoriji država članica EU, ali tu sada imam dve primedbe i molim sada ministarku za pažnju, jer mislim da ove dve primedbe jesu dobar argument da se ovo usvoji. Pazite, mi kažemo da je priznata organizacija ona koja ispunjava uslove definisane posebnim propisom, a Vlada kaže – propisane posebnim propisom. Kada se kaže da je ovo usaglašeno sa definicijom iz direktive koja se tiče delovanja u EU, onda, poštovana gospodo, ja zaključujem, čekajte to je onda reč o nekom prevodu. Srpski jezik još uvek nije zvanični jezik EU. MI dakle treba da prevedemo nešto što tamo važi i ja mislim da je bolje da stavimo – definisane izvesnim propisom, nego - propisane izvesnim propisom. Druga stvar, poštovana gospodo, ovaj naš predlog je, gospođo Mihajlović, u duhu našeg jezika. Svi ovde znamo da možemo da govorimo o duhu vremena, o duhu zakona, ali možemo i moramo, poštovana gospodo, da govorimo i o duhu jezika, o duhu našeg jezika, a ja mislim ako se prihvati ova izmena, neće biti u suprotnosti sa direktivom, jeste da prihvatimo taj termin definisane. Molim vas sada za mišljenje. Naravno, ja ću prihvatiti obrazloženje ako se držite njega, ali čini mi se da imamo dobar argument ovde. Hvala vam poštovana gospodo.
Zahvaljujem. Da li još neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su ovaj amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su ovaj amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik dr Vladimir Pavićević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani podpredsedniče Narodne skupštine i predsedavajući danas gospodine Bečiću, poštovana gospođo Mihajlović i poštovani gosti iz Ministarstva, želim ovde u jednom minutu da kažem, da saopštim da je Vlada prihvatila ovaj naš amandman, ali, budući da smo imali jednu vrstu nerazumevanja u našoj načelnoj raspravi ovde od poslanika pre svega SNS oko naše intervencije u članu 4. Predloga zakona, neophodno mi je da ipak podsetim narodne poslanike na našu argumentaciju za ovaj amandman. Naime, mi smo u ovom amandmanu saopštili predstavnicima Vlade da treba da se doda jedna zapeta. Poštovana gospodo, taj naš predlog naišao je, na primer, kod gospodina Babića iz SNS u načelnoj raspravi na podsmeh. On je govorio nekoliko minuta o tome kako to jeste neozbiljni rad narodnih poslanika, a sada, poštovana gospodo, dolazimo do toga da Vlada i u ime Vlade ministarka vrlo razumno zaključuje da znakovi interpunkcije, u ovom slučaju zapeta, stvarno jesu važne stvari za naš zakon. Poštovana gospodo, postoji i ono što se zove jezičko čitanje i tumačenje zakona. U tom jezičkom čitanju i tumačenju važni su i znakovi interpunkcije, a to znači, poštovana gospodo, da svaki predlog koji se makar tiče i toga da se doda jedna zapeta, dvotačka, zapeta tačka ili bilo koja reč ili slovo mogu značajno da menjaju ono što je smisao i duh jednog zakona, pa i jezika, poštovana gospodo. Ovde bih povodom ovog amandmana hteo da proglasim jednu malu pobedu opozicije, evo, na ovom jednom primeru koji se tiče uvođenja, unošenja jedne zapete u jedan član jednog predloga zakona o kojem raspravljamo. Hvala.
Gospodine Pavićeviću, da li ćete obrazložiti i amandman na član 6? (Vladimir Pavićević, s mesta: Ne.) Zahvaljujem. Na član 7. amandman je podnela narodni poslanik Katarina Rakić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj i infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodna poslanica Katarina Rakić. Izvolite.
Hvala. Ja sam više isprovocirana govorom prethodnog govornika, koji je u prethodnom članu primetio da nedostaje zarez, a ovde nije primetio da nedostaje čitava rečenica. U prvom delu ovog amandmana koji sam predložila upravo sam uradila ono što je i moj kolega uradio, i drago mi je da je njegov amandman prihvaćen, jer oni obično ne dolaze da glasaju za svoje amandmane. To je, prosto, postalo nešto što je uobičajeno, tako da, eto, imali su malu pobedu, jer to sami nikako drugačije nisu mogli ni da urade. Ovim amandmanom sam predložila dodavanje rečenice u kojoj se kaže da dosadašnji stavovi od četiri do deset postaju stavovi od tri do devet, obzirom na to da se dosadašnji stav tri briše. U drugom delu sam predložila dodavanje stava šest koji takođe usaglašava naše zakonodavstvo sa direkcijom EU o pomorskoj opremi. Hvala.
Zahvaljujem, gospođice Rakić. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 13. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Vladimir Pavićević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici i gospođo Rakić, vidim da vi pažljivo čitate ove naše amandmane i intervenišete kada sami procenite da treba i ja to podržavam. Ja ne kažem da mi savršeno ovo radimo. I nama se desi neki propust, ne vidimo možda neku zapetu, neku reč ili neku rečenicu i, naravno, ideja je da svi zajednički ovde, poštovani gospodine Bečiću, dođemo do toga da zakone koje usvajamo da oni budu najkvalitetniji mogući. Gospođo Mihajlović, poštovani gosti iz Ministarstva, žao mi je što nije usvojen i naš amandman na član 13. ovog Predloga zakona, moram da kažem, između ostalog i zbog toga što se ovaj zakon tiče i pomorske plovidbe. Ima nas ovde koji se malo razumemo u to, možda i praktikujemo nekada i čini mi se da to što je neko iskustvo, poštovana gospodo, može da znači mnogo za naš zajednički rad u zakonodavnom telu u našoj Skupštini. Naravno, sadržina člana 13, kao što smo i najavili gospođi Mihajlović, opet se tiče duha jezika. Pazite, može nekom da bude nevažno šta je duh i vremena, šta je duh zakona i šta je duh jezika, ali nama ovde u opoziciji i duh vremena i duh zakona i duh jezika jesu važni, poštovana gospodo. Vlada je predložila da formulacija bude sledeća: „Nije dozvoljeno zapošljavanje na brodu lica mlađih od 18godina ako…“ i onda teče rečenica do kraja, odnosno do tačke kao jednog znaka interpukcije, poštovana gospodo, kojim se redovno završava rečenica. Mi smo predložili sledeću formulaciju i čini nam se da je ona ipak u skladu sa našim jezikom, da ona ide uz duh našeg jezika. Mi kažemo: „Na brodu nije dozvoljeno zapošljavanje lica mlađih od 18 godina ako obavljanje poslova na brodu od strane tih lica može da ugrozi njihovo zdravlje ili bezbednost u skladu sa odgovarajućim međunarodnim standardima“. Moram ovde da dodam, možda će nekome da se čini, pa i gospođi Rakić, na primer, ili gospodinu Babiću koji sada nije tu, a najavio je jedno žestoko učešće u ovoj raspravi, ali vidim da danas ipak nije zainteresovan, čini nam se da ova kovanica „na brodu“ ako se ponovi dva puta, a da razmak reči jeste manji, ipak sugeriše da treba da taj razmak učinimo nešto malo većim i da bi to bilo više u duhu srpskog jezika, poštovana gospodo, i pre svega gospođo Mihajlović. Molim vas još jednom da razmislite radi duha jezika, našeg jezika i naše tradicije. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Pavićeviću. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Marković. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Uvažena gospođo ministre, dame i gospodo narodni poslanici, predlažem da se odbije ovaj amandman, amandman na član 13. predloženog zakona. I ovaj amandman je, rekao bih, paradigma situacije u kojoj smo se danas opet po ko zna koji put našli u ovom parlamentu, a što je uzrokovao, između ostalog, gospodin narodni poslanik kojije govorio pre mene. Ja ću vam pročitati suštinu predloženog amandmana: „Na brodu nije dozvoljeno zapošljavanje lica mlađih od 18 godina…“ itd, a predloženi zakon glasi da nije dozvoljeno zapošljavanje na brodu lica mlađih od 18 godina. Dakle, u pitanju je samo zamena redosleda reči u rečenici. Kao što sam rekao, ovo je paradigma situacije u kojoj smo se našli danas. Imam razumevanja za potrebe nekih narodnih poslanika da se promovišu na ovaj način. Ja mogu da imam neko ljudsko razumevanje ako oni žele da se igraju na ovaj način sa parlamentom, ali želim samo da podsetim, a o tome je šef naše poslaničke grupe pre neki dan pričao, koliko košta njihova igra građane Srbije. Mislim da je krajnje vreme da na neki način uozbiljimo ovu situaciju. Ujedno se pridružujem apelu gospođice Rakić koja je malo pre pozvala prethodnog govornika, da mu ne spominjem prezime, da bar jednom, ako ima želju da na neki način doprinese poboljšanju zakona, ostanena glasanju i da glasa za svoje predloge, a ne kada dođemo u situaciju da imamo glasanje on onako pokupi se, ode, napusti parlament i na tajnačin pokaže određenu notu neozbiljnosti. Hvala vam. Predlažem još jednom da se odbije ovaj amandman.
Zahvaljujem. Na član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Vladimir Pavićević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, pa i gospođo Rakić i gospodine Markoviću, poštovani potpredsedniče Narodne skupštine i danas predsedavajući gospodine Bečiću i poštovana gospođo Mihajlović i poštovani gosti iz Ministarstva, meni je drago što će narodni poslanici i SNS u Danu za glasanje ipak glasati za sedam amandmana koje smo podneli Narodnoj skupštini mi narodni poslanici Nove stranke. To znači, poštovana gospodo, da naš rad ovde i te kako ima smisla i ne samo da se mi, poštovana gospodo, a sada mi je važno to da kažem povodom amandmana na član 14, bavimo jednim temeljnim čitanjem tekstova koje u Skupštinu šalje Vlada, podnošenjem amandmana, mi se, poštovana gospodo i sada evo kažem gospodinu Markoviću, bavimo ovde i pripremom predloga zakona, ali na žalost građana Srbije, ova naprednjačka većina te predloge zakona ne želi da stavi kao tačke dnevnog reda. Mi smo ovde podneli Predlog zakona o izmenama Zakona o visokom obrazovanju, kojim se predviđa da jedan od principa sistema visokog obrazovanja u našoj državi bude princip akademske čestitosti, poštovani gospodine Bečiću. Onda naprednjačka većina kaže – nećemo da diskutujemo o tome. Pa, kako gospodo? Onda smeta kada dodajemo zapete, kada dodajemo reči, kada kvalitativno radimo na promeni sadržine zakona. Evo, na primer, amandmanom na član 14, mislim da je naša jezička konstrukcija, poštovana gospodo, ovde ipak bolja, uz razumevanje ovog obrazloženja koje je poslala Vlada. Vlada kaže – amandman se ne prihvata jer je predložena formulacija iz Predloga zakona normativno ispravnija. Nisam ubeđen da je tako, poštovana gospođo Mihajlović. Vidim sada jedno vaše nezadovoljstvo oko naše neubeđenosti, a u redu je i da imamo različita mišljenja nekada i da ih sučelimo ovde, pa da vidimo koje može da nas usmeri ka opštem dobru na jedan bolji način. Mislim da je bolja formulacija ovako – poslodavac je dužan da u cilju pokrića potraživanja za slučaj smrti ili povrede na radu pomoraca zaključi polisu osiguranja ili drugo finansijsko jemstvo. Ja mislim da je ta formulacija mnogo bolja nego – poslodavac je dužan da zaključi polisu osiguranja ili drugo finansijsko jemstvo, u cilju pokrića. Čini mi se da ako bismo sada ovde posebno vreme izdvojili za konsultovanja stručnjaka i za jezik i za gramatiku i za pravopis, da bi formulacija koju mi predlažemo bila bolja. Bilo bi mi veoma drago da poslanici SNS u Danu za glasanje glasaju za prihvatanje i ovog amandmana, uprkos odbijanju sada u raspravi ovde, pa i gospođe Mihajlović danas. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Pavićeviću. Samo da napomenem da poslanici neće imati čast da glasaju za vaše amandmane, jer su oni postali sastavni deo Predloga zakona, ali glasajući u celini, vi imate podršku za vaše amandmane. Reč ima narodni poslanik Katarina Rakić.
Hvala. Evo, ja bih gospodina Pavićevića pozvala da sam glasa za svoj amandman bar jednom, pošto mu je do sada bila praksa da nikada na glasanju nije na svojih 200-250 amandmana, a zna da ih podnese. Obzirom na broj amandmana koji su podneli ispada da čitav zakon nije u skladu sa srpskim jezikom, sa duhom srpskog jezika, što apsolutno smatram netačnim. Smatram da je zaista zakon u skladu sa srpskim jezikom, mada ova formulacija svakako jeste bolja od one formulacije koju su ranije predavali, a to je „briše se“, „briše se“. Napravili ste korak napred, što je jedna dobra stvar. Međutim, ono što ste vi radili jeste svakako leksička pravna redakcija. Ovaj zakonodavni organ ima telo koje se bavi tehničkom redakcijom, pa ne znam da li vam je želja možda da te ljude ostavite bez posla. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Milanka Jevtović Vukojičić.
Poštovani predsedavajući, uvažena ministarko, kolege poslanici i poslanice, amandman ne treba prihvatiti, a razlog za neprihvatanje amandmana je taj što zakonodavni okvir, odnosno zakoni predstavljaju normativni okvir. Naravno da treba da budu u duhu srpskog jezika i predlagač zakona, nadležno ministarstvo, upravo ga i piše u duhu srpskog jezika, ali svakako, zakon ne može da bude literarni rad. Upravo iz tog razloga amandman ne treba prihvatiti, kao i iz razloga potpuno jezički ispravnijeg predloga koji je dao predlagač, odnosno nadležno ministarstvo.
Zahvaljujem. Na član 15. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Reč ima narodni poslanik dr Vladimir Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani potpredsedniče Narodne skupštine gospodine Bečiću, poštovana gospođo Mihajlović i poštovani gosti iz Ministarstva, neophodno je, ja mislim, da pokušam da ubedim naše goste iz Vlade da prihvate naš amandman na član 15. i da reaguje povodom rasprave o ovom amandmanu na izvesne upitanosti, pre svega kod poslanika i poslanica SNS oko toga da li treba da se glasa za neki naš amandman ili ne. Moram ovde samo da podsetim, pošto se ovaj amandman u suštini tiče iste stvari kao i prethodni koji nije prihvaćen, da podsetim da mi nismo sada podneli nijedan amandman „briše se“, ali da je npr. guvernerka NBS gospođa Tabaković, kada su njeni predlozi zakona bili u Skupštini prihvatila naša dva amandmana „briše se“. To je za mene, poštovana gospodo, jedan od dokaza da i amandman „briše se“ može da ima smisla, da i amandman koji se sugeriše da se doda jedna zapeta može da ima smisla, jer naši zakoni moraju i normativno i jezički da budu veoma dobri zakoni, poštovana gospodo. Druga stvar, poštovani gospodine Bečiću, naravno da zakoni nisu literalni radovi, ali poštovana gospodo, u našu Narodnu skupštinu ne smeju da dolaze ni skice. Predlog zakona mora jasno da bude i jezički, a i normativno, kao što se ovde kaže, uobličen, kako ne bismo mi narodni poslanici morali da se bavimo i tim poslom. Ako već dođe neki takav predlog zakona, onda je neophodno, uprkos tome što imamo službe, ljude zaposlene u službama da se bavimo i time. Poštovana gospodo, sve to doprinosi onome što je smisao našeg rada, a naš rad ovde tiče se usvajanja zakona. Mi smo zakonodavno telo. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Marković.
Predlažem da se odbije i ovaj amandman. Da vidimo u čemu se sastoji taj napor prethodnog govornika da na kvalitativan način popravi ovaj zakon. U članu 15, u izmenjenom članu 74. stav 1. menja se i glasi – u Republici Srbiji priznaju se ovlašćenja o osposobljenosti, odnosno posebnoj osposobljenosti pomoraca, koje je izdala država članica EU ili država ugovornica Sporazuma o evropskom ekonomskom prostoru, kao i Švajcarska Konfederacija. Tako je predložen amandman. U tekstu predloženog zakona kaže se - ovlašćenja o osposobljenosti, odnosno posebnoj osposobljenosti pomoraca, koja su izdata od strane država članica EU ili država ugovornica Sporazuma o evropskom ekonomskom prostoru, kao i Švajcarske Konfederacije, priznaju se u Republici Srbiji. Dakle, ovde smo dve reči koje su bile posle nje u predloženom tekstu zakona stavili kao prve dve reči i u tome se sastoji amandman. Čisto radi građana, radi javnosti, da vidimo u čemu se sastoji taj kvalitativni pomak o kome prethodni govornik govori. Želeo bih još jedanput da apelujem na savest prethodnog govornika, da Skupština nije nešto sa čime treba da se igra, da građani Srbije nisu zaslužili ovo od strane gospodina Pavićevića. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Reč ima narodni poslanik dr Vladimir Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani predsedavajući gospodine Bečiću, poštovana gospođo Mihajlović i poštovani gosti iz Ministarstva, mi smo podneli amandman i na član 16. ovog predloga zakona i povodom rasprave o ovom amandmanu želim da napomenem dve važne stvari. Jedno je, poštovana gospodo, mi smo zadovoljni što smo uticali na to da se kvalitet ovog Predloga zakona poboljša i što je Vlada prihvatila sedam od 15 amandmana na ovaj Predlog zakona. Mi to smatramo jednom vrstom uspeha. Ovde želim to da istaknem kao jednu važnu stvar. To znači da u jednom dijalogu mi možemo zajedno da radimo na popravljanju jednog teksta, ne da smo podeljeni na ove ili one, nego kao zakonodavno telo da obezbedimo saglasnost oko sadržine jedne rečenice, stava ili zakona u celosti. Druga stvar, poštovana gospodo, povodom naše rasprave o jednom od prethodnih amandmana, videli smo kako je moguće da se sadržina zakona poboljša dodavanjem zapete, a ovde, poštovana gospođo Mihajlović, predlažemo da se pomeri ova jedna zapeta, jer nam se čini da je ova jedna zapeta višak. Pokušaću, možda nisam u pravu, ali da pokušam da ubedim narodne poslanike i gospođu Mihajlović. Mi predlažemo ovakvu rečenicu – zdravstveni pregled iz stava 4. ovog člana ne odnosi se na zdravstveni pregled itd. Posle ovoga – zdravstveni pregled, iz stava 4. ovog člana, stoji zapeta. Koliko ja znam srpski jezik, nema smisla da tu stoji zapeta. Šta bi ta zapeta označavala, poštovana gospodo? Meni se čini da je ta zapeta suvišna, ali ako postoji neki normativni razlog, ja nisam upoznat sa tim, da čujem, pa da prihvatim. Čini mi se da ovu zapetu treba brisati. Još jednom da se podsetimo i te dve reči – briše se. Hvala poštovana gospodo.
Zahvaljujem, gospodine Pavićeviću. Reč ima potpredsednik Vlade dr Zorana Mihajlović. Izvolite gospođo Mihajlović.
Hvala lepo. Poštovani gospodine Pavićeviću, zanimljivo je bilo čitati predloge vaših amandmana. Žao mi je što se predlozi vaših amandmana ne bave suštinom ovih izmena i dopuna zakona, jer mislim da ne dođemo u situaciju – spolja gladac a unutra jadac kod vas. Ono što morate da znate, a izgleda da ne znate iz ovih predloga amandmana, jeste da postoji jedinstvena metodologija za izradu propisa. Sledeći put, ja ću sa zadovoljstvom, kao što ste vi meni dali uputstvo za izradu eseja, odmah da vam kažem za esej ne trebaju uputstva, poslati tu jedinstvenu metodologiju izrade propisa, pa sledeći put, kada budu bili sledeći zakoni, a biće ih mnogo u ovoj Narodnoj skupštini, kao predlozi, onda vas molim da prvo to pogledate, pa kada pogledate, onda da dajete vaše sugestije. Prosto zbog svih i zbog vremena i zbog efikasnosti nadam se da ćete sa dužnom pažnjom taj dokument pogledati. Hvala.
Zahvaljujem, gospođo Mihajlović. Na član 17. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 18. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 19. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Reč ima narodni poslanik dr Vladimir Pavićević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani predsedavajući i potpredsedniče Narodne skupštine, gospodine Bečiću, poštovana gospođo Mihajlović i poštovani gosti iz ministarstva, Zoran Živković i ja podneli smo i amandman na član 19. ovog predloga zakona, držeći se, barem koliko ja znam, i pravila koja su sadržana u ovom dokumentu koji se tiče metodologije i izrade pravila kojeg se mi pridržavamo u našoj Narodnoj skupštini. Moguće je, poštovana gospodo, da i mi možda negde nekada pogrešimo i naravno mi smo uvek u stanju da prihvatimo da smo pogrešili, ali nam se čini da usvajanje sedam amandmana jeste znak da smo dobro, marljivo radili, a čini mi se da i ovaj amandman na član 19, hajde barem da razmislimo o tome da li može da se usvoji. On se ne tiče jezika i ovo je jedan od retkih amandmana koji se ne tiče jezika. Tiče se jedne stvari oko koje smo razmišljali i nama se učinilo da u članu 19. novi član 84b treba da se promeni i da glasi – identifikaciona karta pomorca izdaje se sa rokom važenja od 10 godina. U Predlogu Vlade, iza ovo 10 godina, stoji zapeta, pa kaže pod uslovom da se obnovi posle prvih pet godina. Na primer, ja nisam čovek koji je veoma stručan u toj oblasti, ali mi se čini da ako se izdaje na važenje od 10 godina, da ne treba onda stavljati neke dodatne uslove, osim ako to sada nije posebno neki zahtev koji se tiče međunarodnih normi. Ako se tiče i međunarodnih normi, ja se opet pitam zašto bismo mi nekoga obavezivali da na pet godina mora da obnovi da bi mu to važilo 10 godina? Prihvatam mogućnost da je to generalno negde prihvaćeno, ali sada sam ja to poredio sa drugom situacijom. Meni se izda lična karta na 10 godina, pa mi se kaže – pod uslovom da je obnoviš posle pet. Zašto bi to bilo tako, ne razumem, ali prihvatam da postoji neko obrazloženje? Da čujemo, poštovana gospodo.
Zahvaljujem. Reč ima potpredsednik Vlade dr Zorana Mihajlović. Izvolite.
Dve stvari, kada god objašnjavate vaše amandmane, kažete ovako – bar koliko ja znam, čini nam se, čini mi se. Izvinjavam se, nema – čini nam se, čini mi se, koliko ja znam, nego postoji dokument, postoji argument, postoji papir, koji kaže to tako mora ili ne mora da bude, odnosi se na vaše tačke, zapete, pomeranje, da li je subjekat ili predikat. Obično prvo ide subjekat, koliko sam ja učila, a možda nisam dovoljno naučila, ali kad govorite ovo je prvi amandman gde se bavite, gde razmišljate, u stvari o zakonu, ja vas tu pohvaljujem. Hvala vam što ste mislili o tome, ali niste dovoljno zbog toga što postoji Međunarodna konvencija koja kaže da mora da se obnovi posle prvih pet godina. Prema tome, iz tog razloga je vaš amandman odbijen, ali je odlično što ste ovog puta čitali i nešto drugo, a niste se bavili samo zapetama i tačkama.
Zahvaljujem. Reč ima Milanka Jevtović Vukojičić. Izvolite.
Naravno da amandman na ovaj član zakona treba odbiti iz razloga koje je navela gospođa ministarka, ali bih dodala još jedno objašnjenje za ne prihvatanje amandmana, a to je da se svi pomorski pregledi, odnosno sertifikati izdaju sa rokom važenja od pet godina, odnosno da svi pomorci, sva lica koja se ukrcavaju na brod, nakon pet godina moraju da izvrše obnovu svih svojih pregleda, odnosno sertifikata. Prema tome, to je takođe razlog za ne prihvatanje ovog amandmana.
Na član 20. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Reč ima narodni poslanik dr Vladimir Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani predsedavajući, potpredsedniče Narodne skupštine, gospodine Bečiću, poštovana gospođo Mihajlović i poštovani gosti iz ministarstva, Zoran Živković i ja podneli smo amandman i na član 20. ovog predloga zakona. Meni se, ajde opet da upotrebim tu kovanicu, čini da je gospođa Mihajlović sada počela malo da se ljuti, da sa manje razumevanja pristupa našoj argumentaciji za izvesne amandmane na ove predloge zakona, zaboravljajući, poštovani narodni poslanici, poštovana gospođo Mihajlović, da sam ovde u načelnoj raspravi istakao tri elementa na osnovu kojih sam, poštovana gospodo, čak pohvalio pristup u obrazlaganju ovih predloga zakona i tada najavio da se naše primedbe, koje se tiču ova tri predloga zakona, uglavnom odnose na pitanja jezika. Tada sam razumeo da je gospođa Mihajlović tu neku vrstu pohvale, da kažem, ako to nešto znači, prepoznala, razumela i sama se zahvalila za to, ali i priznala da sadržina ovog zakona treba da doživi značajnu jezičku transformaciju i poboljšanje. Tada sam najavio, hajde onda u četvrtak, a to je danas, da razgovaramo o tome i kada sam došao ovde, uprkos najavama i gospodina Babića i gospođe Mihajlović, nemamo to. Gospodin Babić nije tu, povukao se, neće da učestvuje u raspravi o amandmanima,a gospođa Mihajlović je, poštovana gospodo, počela da se ljuti. Mislim da ne treba to da se dešava sa bilo kakvom ljutnjom da se bilo ko u ime Vlade, a ni mi međusobno, narodni poslanici, usmeravamo jedni ka drugima, nego razumno, usmeravajući se ka argumentima, pa i ka onim argumentima koji glase – čini mi se, jer iz toga može da proizađe neka dobra namera, cilj, pa i praksa, poštovana gospodo. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Pavićeviću. Smatram da poslanici imaju razumevanja, jer je danas Dan žalosti u Republici Srbiji. Reč ima potpredsednik Vlade dr Zorana Mihajlović.
Poštovani gospodine Pavićeviću, meni se čini da se vi najmanje bavite suštinom ovih izmena i dopuna zakona. Moguće da grešim. Što se tiče mog emotivnog stanja, hvala vam što mislite na to da li se ja ljutim, ne ljutim, itd. Ne, ja sa oduševljenjem čitam vaše amandmane. Oni su sjajni sa tačkom i zapetom, ali moram da vas podsetim na jednu stvar. Kada smo pričali u načelnoj raspravi o ovom zakonu, odnosno o tri izmene i dopune zakona, vrlo ste jasno, pred svima nama, rekli i pohvalili te izmene i dopune zakona. Ja vas sada kao predlagač ovog zakona u ime Vlade Srbije pozivam da za ove izmene i dopune zakona i jednog, i drugog i trećeg glasate. Ne zbog toga što je jedan deo vaših amandmana postao sastavni deo zakona, nego upravo zato što ste pohvalili suštinu izmena i dopuna. Ja mislim da bi time zaista pokazali da vam je stalo do toga da ovi zakoni budu, ne samo dobro primenjeni, nego upravo da iskažete i stav vaše političke partije.
Zahvaljujem gospođo Mihajlović. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Marković. Izvolite.
Hvala predsedavajući. Predstavnici ministarstva, dame i gospodo narodni poslanici, predlažem da se odbije ovaj amandman. Dakle, amandman na član 20. predloženog zakona. U nedostatku argumenata, u nedostatku osnova za suštinsku kritiku, u nedostatku realnih činjenica mi se danas, evo već jedno ozbiljno vreme bavimo gramatikom, bavimo se pravopisom i sve to ne bi bio problem, ali to ni na koji način utiče na suštinu predloženih zakona, ne menja ih, ne vrši se ta kvalitativna promena gospodine Pavićeviću. Ima ona narodna,o onom dokonom popu koji u nedostatku posla krsti jariće, itd. I, sada, ovde se jedan narodni poslanik celo jutro ponaša u skladu sa tom narodnom izrekom, ali problem je u tome što to sve košta građane Srbije i košta ih mnogo. Ali je važno istaći ovde ko je kriv za ovu situaciju, ko je uzrokovao dodatne troškove za građane Srbije danas? Nadam se da ćemo odbiti ovaj amandman i sve ostale amandmane koji ni na koji način ne doprinose boljitku zakona. Hvala vam.
Zahvaljujem. Na član 23. amandman sa ispravkom podneo je narodni poslanik Katarina Rakić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 23. amandman su zajedno podneli je narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Reč ima dr Vladimir Pavićević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani predsedavajući, potpredsedniče Narodne skupštine gospodine Bečiću, poštovana gospođo Mihajlović i poštovani gosti iz Ministarstva, tri su stvari koje želim da kažem ovde povodom amandmana na član 23. ovog predloga zakona, koji je ujedno i naš poslednji amandman na ovaj predlog zakona, koji je odbijen. Koji Vlada nije prihvatila. Najpre, razumem argumentaciju. Dakle, iz obrazloženja gde piše da se amandman ne prihvata zato što je prihvaćen amandman sa ispravkom narodne poslanice Katarine Rakić koji je podnet na član 23. Druga stvar poštovana gospodo, ne razumem zamerku da se sada ovde pravi neki dodatni trošak kada zaseda Narodna skupština. Dame i gospodo narodni poslanici, danas je četvrtak, našim Poslovnikom fino je predviđeno da mi radimo utorkom, sredom i četvrtkom u redovnom zasedanju, ali kada postoji potreba i za vanrednim zasedanjem, moramo da imamo načelnu raspravu, a moramo da imamo i amandmansku raspravu. Poštovana gospodo, ovo je deo naših redovnih aktivnosti, do duše, u okviru vanredne sednice ali zahtev za vanrednu sednicu poslala je Vlada poštovana gospodo Republike Srbije. Ako je Vlada tražila vanrednu sednicu to znači da je Vlada odgovorna za nekakve dodatne troškove, a ne mi. Ali uprkos tome ja taj argument ne prihvatam. Mi stalno moramo da zasedamo. Demokratija najmanje košta poštovana gospodo. Treća stvar, poštovana gospođo Mihajlović, ja ću da glasam za usvajanje ova tri predloga zakona koje ste vi poslali u Narodnu skupštinu. Evo, i aplaudiraju narodni poslanici SNS. U to ime poštovana gospođo Mihajlović, prošli put razmenili smo to jedno uputstvo za pisanje eseja, a danas imam za vas jednu knjigu. Gospođo Mihajlović autorke, legende srpske demokratije.
Vreme.
Koja je bila i narodna poslanica, samo da dovršim knjiga upitanju gospodine Bečeću.
Izvolite, izvolite, samo vreme najavim.
I za vas imam jednu, a to je Vesna Pešić poštovana gospodo. Bila je poslanica ovde. Napisala je knjigu „Divlje društvo, kako smo stigli do ovde“. Svi to treba da čitamo, a jedan primerak, evo, ja poklanjam gospođi Mihajlović, ministarki u našoj Vladi.
Zahvaljujem gospodine Pavićeviću, ali ako tako nastavite, to je veoma veliki atak na vaš kućni budžet. Zahvaljujem, ima reč narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovaj me doktor opet ometa. Ovaj doktor me opet ometa, šeta u šarenim patikama, kako ja da govorim. Da li ja mogu da govorim ili će doktor da me ometa i dalje? Dame i gospodo narodni poslanici, evo ja ću da glasam za amandman prethodnog govornika, ali pod uslovom da jednom održi obećanje. Više puta je govorio da će glasati za neke predloge zakona. On ne glasa ni za svoje predloge, ni za svoje amandmane. Ukoliko se pojavi na glasanju i bude glasao za ovaj predlog zakona, evo ja ću da glasam za ovaj njegov predlog amandmana. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 26. amandman sa ispravkom podnela je narodni poslanik Olgica Batić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 26. amandman sa ispravkom podnela je narodni poslanik Katarina Rakić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavnom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 27. amandman je podneo Odborza prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije. Da li neko želi reč? (Ne) Pošto smo završili… Trebali ste da se izjasnite gospođo Mihajlović. Izvolite. Reč ima Zorana Mihajlović.
Govorili smo u načelnoj raspravi nekoliko puta o tom roku vezanom za identifikacione kartice. Zanimljivo da nijedan poslanik nije predložio amandman. U tom smislu ja prihvatam amandman samog odbora. Dakle, da umesto prvog januara 2018. godine, zamenjujemo 1. jun 2016. godine i nađemo mogućnosti financijske da napravimo identifikacione kartice. Hvala.
Koliko sam razumeo prihvatili ste ovaj amandman. Pošto je predstavnik predlagača, potpredsednik Vlade gospođa Mihajlović prihvatila amandman, konstatujem samo da je predstavnik predlagača prihvatio amandman i da ćemo u danu za glasanje glasati za ovaj amandman. Pošto smo završili pretres o amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u Danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PLOVIDBI I LUKAMA NA UNUTRAŠNjIM VODAMA. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Katarina Rakić, Olgica Batić, Biljana Hasanović Korać, Branka Karavidić, Slobodan Home, Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Goran Bogdanović, dr Blagoje Bradić, dr Vladimir Orlić, Milutin Mrkonjić, Stefana Milutinović, Đorđe Milićević, dr Milorad Mijatović, Milena Bićanin, prof. dr Branko Đurović, dr Ivan Bauer, prof. dr Vladimir Marinković,prof. dr Vesna Besarović, dr Muamer Bačevac, Meho Omerović, Branka Bošnjak, Ljiljana Nestorović, kao i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije. Primili ste izveštaj Odbora za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije i Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo odbacio je, kao nepotpune, amandmane: kojim se posle člana 63, dodaje novi član 63a, sa ispravkom, a koji su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Goran Bogdanović i dr Blagoje Bradić; i kojim posle člana 93 dodaje novi član 93a, a koji su zajedno podneli narodni poslanici Biljana Hasanović Korać i Branka Karavidić. Prema članu 163. stav 3. Poslovnika, odbačeni amandmani ne mogu biti predmet rasprave i o njima se ne glasa. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Biljana Hasanović Korać i Branka Karavidić. Reč ima narodna poslanica Branka Karavidić.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Poštovani predstavnici ministarstva, moja koleginica Biljana Hasanović i ja imale smo nameru da u članu koji određuje pojmove, dodamo posle tačke 24. tačku 24a, koja glasi – lučki agent je domaće pravno lice licencirano za obavljanje lučkih agencijskih poslova koje u ime i za račun vlasnika plovila zakupca ili menadžera plovila obavlja lučke agencijske poslove, prema nadležnim državnim institucijama, lučkim korisnicima i lučkim operaterima. Drugi deo koji se odnosi na isti član, u stavu 8. kojim se menja tačka 45. da se izbaci reč – domaći. Naša ideja je bila da u stvari pojam - lučkog agenta u stvari postoji u komparativnom pravu, ali u našem pravnom sistemu nije uređen, te smatramo da je bilo potrebno normirati institut - lučkog agenta, kao predstavnika brodara koji realizuje plaćanja prema državi. Mislim da bi se uvođenjem licenciranih lučkih agenata, pored efikasnije primene propisa iz ove oblasti, dodatno bi se ostvario i budžetski prihod. Ideja je da bi lučki agent na osnovu punomoćja u ime i za račun nalogodavca obavljao i lučke agencijske poslove, te poslove pomaganja, posredovanja i zastupanja. Lučki agent bi obavljao poslove koji se odnose na plovidbu, brodove, njihovo korišćenje, naročito na prihvatanje i otpremanje brodova, posredovanje ili sklapanje ugovora o korišćenju brodova, kupoprodaji, gradnji, prenameni i popravci brodova, osiguranju brodova, tereta i prava snabdevanja u zalihama, popunjavanju posadom, kao i poslova u vezi sa bezbednošću putnika. Dobili smo odgovor da se amandman ne prihvata iz razloga što je poslovanje te posledično i pojam - lučki agent predmet uređenja Zakona o pomorskoj i unutrašnjoj plovidbi, a detaljnije će biti uređeno zakonom kojim će se urediti privatno-pravna materija u oblasti plovidbe. Mislim da je ipak bilo neophodno da se i u ovaj zakon ubaci pojam - lučkih agenata, jer ovaj zakon reguliše upravo pravila o plovidbi i lukama na unutrašnjih vodama. Što se tiče ovog drugog dela našeg amandmana kojim se briše u pojmu pristaništareč - domaćih, obzirom da je pristanište prostor koji je izgrađen i opremljen za prijem, ukrcavanje i iskrcavanje i skladištenje robe u ukrcavanju i iskrcavanju putnika, ne samo domaćih, već i stranih brodova, mislim da je neophodno da se iz datog pojma, odnosno u opisu datog pojma izbriše reč - domaćih. Ako je u članu 1. Predloga izmena i dopuna Zakona o plovidbi i lukama na unutrašnjim vodama dat pojam - luke, ja ću citirati deo, kaže – luka je vodni i sa vodom povezani prostor koji je izgrađen i opremljen za prijem domaćih brodova i brodova strane zastave, dok se u opisu pojma - pristaništa to fokusira samo na domaće brodove. Imam par pitanja, mislim da je i koleginica Branka Bošnjak u načelnoj raspravi iznela neke nedoumice. Mislim da ćemo biti u jako velikom problemu ukoliko nam vi ne pojasnite neke stvari. Ako znamo da Dunavom prođe 450 turističkih brodova godišnje, od kojih je recimo 2012. godine u Donjem Milanovcu, to je opština Majdanpek iz koje ja dolazim, pristalo 92 kruzera, gde je bilo u poseti Donjem Milanovcu 18.000 putnika, interesuje me šta će biti, gde će stajati brodovi i strane zastave posle ovog usvajanja zakona i šta će biti sa pristaništima recimo – Apatin, Beograd, Bačka Palanka, Beočin, itd? Da li će se možda izvršiti preimenovanje nekih pristaništa u luke da bi se omogućio pristan stranih kruzera i stranih brodova, kako bi se omogućila poseta turista našoj zemlji ili će možda naći neko drugo rešenje? Ako je ovaj drugi deo našeg amandmana bio prihvatljiv, možda je i sam odbor mogao pribeći rešenju i on uraditi amandman koji bi bio prihvatljiv, te vas molim da na ovaj drugi deo mog pitanja odgovorite. Pretpostavljam da će Zakon o pomorskoj i unutrašnjoj plovidbi regulisati onaj prvi deo mog amandmana, odnosno lučkog agenta, ali me interesuje kako će se vršiti pristan stranih kruzera, brodova u turističke svrhe? Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Takođe, obaveštavam narodne poslanike da su narodni poslanici Stefana Miladinović, Milutin Mrkonjić, Đorđe Milićević neposredno pre početka rasprave u pojedinostima povukli amandmane na član 71, 84. i 91. Predloga zakona. Reč ima potpredsednik Vlade, dr Zorana Mihajlović.
Samo nekoliko pojašnjenja. Za prvi deo vašeg amandmana postoji poseban Zakon o trgovačkom brodarstvu koji se radi, koji će biti do 1. aprila, nadam se, u parlamentu, a vezano za ovaj drugi deo, to smo već govorili u načelnoj raspravi, ali da ponovim, luke su i za međunarodne i za domaće brodove, pristaništa samo za domaće, a putnička pristaništa su otvorena za međunarodne zbog turizma. Ono što ste vi pominjali Apatin i sve drugo su luke. Dakle, vi niste pominjali, to su luke, a samom definicijom kojom smo rekli one su i za domaća i za strana. A koji broj luka, koje luke, itd, odlučeno je o određeno Odlukom Vlade Srbije. Dakle, imamo odluku Vlade Srbije, dakle, o tome kako se utvrđuje luka i koje su luke.
Zahvaljujem. Reč ima prof. dr Janko Veselinović. Izvolite, po amandmanu.
Da, od vremena šefa poslaničke grupe. Poštovani potpredsedniče, poštovana ministarko, dame i gospodo narodni poslanici, naša poslanička grupa kao i svaki put do sada podnela je onoliki broj amandmana sa kojima je pokušala da poboljša ovaj zakon. Do sada smo kao poslanička grupa Socijaldemokratske stranke imali najveći broj prihvaćenih amandmana, odnosno među šest poslanika koji imaju najviše prihvaćenih amandmana je pet iz poslaničke grupe Socijaldemokratske stranke. Moram priznati da je i gospođa Mihajlović svojevremeno imala razumevanje za naše amandmane. Ovoga puta nije prihvatila nijedan amandman i kada sam prošli put pitao - zbog čega ste ljuti ministarko, nisam dobio odgovor. Po svemu sudeći da iz tog razloga niste prihvatili nijedan naš amandman, a ima puno dobrih amandmana, ovaj koleginice Biljane i koleginice Branke iz poslaničke grupe Socijaldemokratske stranke, koji su vrlo korisni amandmani, a niste prihvatili, to je moje mišljenje i ljuti ste, to je moje mišljenje, iz razloga, ali sam to tek naknadno utvrdio, zato što smo mi tražili vašu ostavku pre jedno petnaestak dana i umesto da se mi ljutimo što niste podneli ostavku, vi se ljutite. Nema razloga. Vi ćete biti na tom mestu dok to gospodin Vučić traži od vas. Ali, ovaj amandman, koji su podnele koleginice ima puno smisla. Lučki agent nije definisan ni u jednom zakonu. Dakle, nema definicije šta je lučki agent. Ono što je u našem pravnom sistemu definisano Zakonom o obligacionim odnosima, to je ugovor o agenturi, odnosno o trgovinskom zastupanju po kome je ugovor o trgovinskom zastupanju ugovor kojim se jedna ugovorna strana, trgovinski zastupnik, agent obavezuje da će uložiti napore i trud kako bi svog nalogodavca doveo u vezu sa trećim licima, a po odobrenju nalogodavca zaključuje i ugovor sa tim trećim licima. Kako i da li može ova definicija agenta uopšte da se primeni na lučkog agenta? U suštini – da, ona jeste dovoljno široka. Međutim, u pojedinim posebnim zakonima pojedini agenti su definisani, kao što je u Zakonu o osiguranju, normirani, zakonima iz drugih oblasti i sasvim je bilo prirodno da i u ovom zakonu imamo tačnu definiciju šta je lučki agent i šta taj lučki agent treba da radi, koji je njegov posao. Ovde je to vrlo jasno rečeno, da on u ime i za račun vlasnika plovila, zakupca ili menadžera plovila obavlja lučke agencijske poslove prema nadležnim državnim institucijama, lučkim korisnicima i lučkim operaterima. Dakle, u ime i za račun nalogodavca, u ovom slučaju zakupca ili menadžera plovila. Da li bi ta odredba bila višak u ovom zakonu? Ne. Da li bi na precizniji način definisala šta je lučki agent? Da. Ali, moje mišljenje je da vi niste iz nekih drugih razloga prihvatili nijedan amandman SDS i smatram da će zbog toga zakon biti lošiji. Recimo, neki dan, kada smo pričali o zakonu u načelu, kada ste vi nas terali da pričamo o zakonu u pojedinostima, mi smo rekli da ćemo pričati kada dođe dan za priču o amandmanima i, evo, mi sad pričamo konkretno o ovom članu.Recimo, jutros kada sam dolazio iz Novog Sada, ne mogu da ne prođem pored Žeželjevog mosta. On izgleda ovako sablasno (narodni poslanik pokazuje fotografiju). Dakle, nema radnika i ne gradi se. Video sam, istina, tamo jednu grupicu ljudi i moguće je da su to baš ovi lučki agenti. Mislim da oni ne brinu toliko o tome da li će ovaj naš amandman biti prihvaćen, nego brinu da li će brodovi njihovih menadžera, odnosno vlasnika plovila moći da plove Dunavom, jer zbog vaše odgovornosti, gospođo ministarka, već gotovo godinu dana stoje radovi tamo i propada konstrukcija. Vi ste prošli put rekli da je za to odgovoran neko drugi. Ne, gospođo ministarka, odgovorni ste vi, kao i za mnoge projekte koji su obustavljeni, nisu završeni za vašeg mandata u dve vlade na različitim mestima. Molim vas da prevaziđete taj odnos prema nama zbog našeg zahteva da podnesete ostavku i da prihvatite ovaj amandman, jer on može samo da popravi ovaj zakon. Hvala.
Zahvaljujem. Ne znam kako može biti odgovoran neko u budućnosti. Reč ima dr Zorana Mihajlović. Izvolite.
Ovaj ugovor o agencijskom poslovanju je uređen Zakonom o pomorskoj i unutrašnjoj plovidbi, što je već nekoliko puta rečeno. Preko 20 članova tog zakona se odnosi upravo na ovaj ugovor, a taj lučki agent kao pojam se nijednom jedinom rečju ne pominje u zakonu o kojem sada raspravljamo. Zašto bismo ga sada stavili, pogotovo što sam objasnila razloge i pre dva dana, a i danas? To je najkraće. Što se tiče ostalih stvari, ponavljam još jedanput, da li su prihvaćeni amandmani bilo koje političke partije u parlamentu ne zavisni od dobrog ili lošeg raspoloženja predlagača. To govorite, verujem, zaista iz sopstvenog iskustva. Možda ste vi kao politička partija to tako radili, možda ste vi na ličnoj osnovi donosili zakone, možda ste se vi bavili na taj način donošenjem zakona, ali mi to ne radimo. Zakoni se donose za građane Srbije i sasvim je svejedno da li je to DS predložila ili SNS, ukoliko oni mogu da pospeše zakon. Tako smo se ponašali, tako se i ponašamo. To se odnosi, dakle, i na vas. Sklonite sve što je lično iz onoga što se zove zakon, iz onoga što treba da se primenjuje u budućnosti. Samo toliko.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Marković. Izvolite.
Hvala, uvaženi predsedavajući. Gospođo ministre, dame i gospodo narodni poslanici, iako visoko cenim intenciju gospođe Biljane Hasanović Korać i gospođe Branke Karavidić da jednim suštinskim amandmanom poprave ovaj predloženi zakon, moram da predložim da se odbije i ovaj amandman. Pridružujem se Vladi Republike Srbije u svom mišljenju kojim poziva da odbijemo ovaj amandman, sa obrazloženjem koje glasi – amandman se ne prihvata iz razloga što je poslovanje posledično i pojam lučki agent je predmet uređenja Zakona o pomorskoj i unutrašnjoj plovidbi, a detaljnije će biti uređeno zakonom kojim će se urediti privatno pravna materija u oblasti plovidbe. Dakle, ko je pažljivo pročitao ovo obrazloženje, samim tim može da shvati da ne postoji prostor u ovom zakonu da se tretira jedan termin koji se zove lučki agent, ali, ponavljam, visoko cenim intenciju i zaista podržavam ovakve amandmane. Ne mogu da se ne osvrnem na situaciju da se opet u nedostatku argumenata danas pominjao i Žeželjev most i da se komentariše emotivno stanje ministarke rečima kako je ljuta. Ja vas pitam, kako da ne budemo ljuti, ne samo ministarka, nego svi mi ovde, kada prethodni govornik pet minuta, možda i više, potroši na sve ono nije predmet ovog zakona, pa priča i ocenjuje neke stvari kojima nema mesta, koje nisu predmet ovog zakona? Zaista mislim da trebamo i zbog dana žalosti da pokušamo danas da ovu raspravu privedemo kraju u jednom primerenom tonu. Hvala vam.
Zahvaljujem, gospodine Markoviću. Reč ima dr Janko Veselinović.
Smatrao sam uvek veoma neprimerenim kada razgovaramo o ozbiljnim stvarima pričati o emocijama i o onome što bi za građane možda moglo da znači da jeste nešto što opozicija ne uvažava i što opozicija želi da iskoristi iako je danas, recimo, dan žalosti. Dakle, ako je danas dan žalosti, a vi smatrate da mi ne treba da govorimo o ovom zakonu i mogućnosti kako da ga popravimo, možda nismo trebali da imamo sednicu. Ali, ništa što sam ja rekao nije se odnosilo, niti je bilo van Predloga zakona i van konteksta. Dakle, Zakon i izmenama i dopunama Zakona o plovidbi i lukama na unutrašnjim vodama ne može da se posmatra van tih plovnih puteva, a najvažniji naš plovni put je Dunav, a plovidba Dunavom jeste ograničena zbog visine gaza u Novom Sadu, zbog nezavršenog Žeželjevog mosta. Ne mogu da previdim činjenicu da sam iz Novog Sada, Vojvodine, Srbije i građane EU pogađa činjenica da taj most nije još završen, te ne mogu da to ne pitam u ovom kontekstu, bih bio neodgovoran. Svako onaj ko pokušava da skrene pažnju na neku drugu temu, ne radi u interesu građana. Dakle, nismo pričali ni o smanjenju plata, ni o nekim drugim stvarima koje su mimo ovog zakona, već pričamo konkretno o ovom zakonu i pokušao sam da podržim koleginice. Ministarka je dala obrazloženje zbog čega ne prihvata ovo, a ja smatram da nije u pravu. Naravno, smatram da ima veza sa koje strane dolazi amandman i smatram da se ponekad dešava da čak neki amandmani koji su podneti sa strane opozicije budu pretvoreni u amandmane odbora i takvi prihvaćeni, ali nemamo mi ni protiv toga ništa. Nama je bitno da građani dobiju neku korist od toga što smo se mi ovde trudili svi zajedno, i Vlada ako je kooperativna i poslanici, da donesemo bolji zakon. Hvala.
Zahvaljuje, gospodine Veselinoviću. Niko ovde nije rekao da ne treba da raspravljamo o zakonu, samo je bio komentar da gospodin Babić ceni što je danas dan žalosti i ne odgovara na provokacije nekih poslanika. Takođe, vi ste govorili o emocijama, o nekim potezima ministara kada i nisu bili ministri i vi govorite o mostu koji nije predmet ovog amandmana. Gospodine Veselinoviću, vidite da sve ono što ste sada prigovorili drugima upravo radite vi. Zahvaljujem. Reč ima dr Zorana Mihajlović.
Vrlo kratko, nešto ću da ponovim, a nešto ću možda da pojasnim. Dakle, ne donose se zakoni u odnosu na ličnost. Pokušajte da izađete iz tog okvira u kojem ste vi donosili zakone nekad ranije. Dakle, donosili ste ih u odnosu na ličnost, u odnosu na političke partije, u odnosu na vaše političke prijatelje, kako god, i onda ste prihvatali i donosili zakone i pravili čak određene tzv. rupe u zakonu, da bi mogle mnoge stvari da se rade. Dakle, gospodo, to se više ne radi. Kada se predloži zakon, on se ne predlaže zbog toga da se nakon toga usvaja amandman, recimo, pozicije ili opozicije. Upravo je i moj to stav. U odnosu na sve izmene i dopune zakona i na sve zakone gde sam bila predlagač, bilo u prethodnom mandatu ili u ovom, bilo je puno amandmana, i opozicionih i pozicionih koje smo prihvatili, baš zato što smo želeli da prosto ti zakoni budu još bolji za građane Srbije i to se odnosi na sve. Žao mi je, ali u ove tri izmene i dopune zakona, vi se jednostavno niste uklopili u sve konvencije i standarde, prosto, niste možda kvalitetno pogledali i sagledali zakon. Ja u to ne ulazim. Ali, ovog puta vaši amandmani nisu prihvaćeni. To nije zato što su došli od vas, ja zaista volim često da slušam sve vaše predloge, i predloge amandmana i predloge i saopštenja vaše stranke, to je meni odlično i za mene je to samo znak koliko u stvari ova Vlada dobro radi. Dakle, to je vezano za to kako se donose zakoni danas u parlamentu, odnosno kako Vlada predlaže zakone. Ponavljam, ne prema ličnosti, ne prema partiji, nego prema onome što je dobro za građane Srbije. Druga stvar, kakve veze ima Žeželjev most sa plovidbom? Nema nikakve veze. Plovidba se odvija nesmetano, a svaki most, i pre nego što je izgrađen i kada je izgrađen, pravi se prema standardima. Prema tome, nemojte da se sekirate za plovidbu, ako ste pokušali na indirektan način da vežete pitanje Žeželjevog mosta i ovog zakona. A o tome ko je odgovoran, ja vam ponavljam ko je odgovoran i ponoviću vam još jednom – da, vaš predsednik, sada stranke, je vrlo odgovoran i politika koju ste vodili zbog trenutnog stanja na Žeželjevom mostu. Ali, isto tako, kažem vam da će Žeželjev most biti završen, i to onako kako treba da bude završen. Završiće ga ova Vlada i upravo, ako ćemo da gledamo i politički, vezano za političku stranku koja sada vodi Vladu, a to je Srpska napredna stranka.
Zahvaljujem potpredsednici Mihajlović. Reč ima prof. dr Janko Veselinović, po amandmanu. Izvolite.
Prvo, neistina je, gospođo ministarko, to što kažete da predsednik Socijaldemokratske stranke Boris Tadić ima bilo kakve veze sa obustavljanjem radova na Žeželjevom mostu, zato što on nije predsednik već dve i po ili tri godine, a radovi su obustavljeni za vreme vaše Vlade i vi ste lično odgovorni za to. To je još jedan od razloga zbog čega smatramo da treba da podnesete ostavku. S druge strane, kada je u pitanju lični odnos prema pojedinim političkim strankama, ja smatram da ste vi imali, i u tom smislu sam, gospodine Bečiću, govorio o personalnom odnosu, ne o emocijama, posle našeg zahteva za smenu gospođe ministarke, kada je prestala da prihvata naše amandmane, baš iz razloga što oni dolaze iz poslaničke grupe odnosno stranke koja je, na neki način, ugrozila njenu karijeru. A ja mislim da je interes građana, gospođo Mihajlović, bitniji od vaše karijere i da je u tom smislu potrebno da se izdignete iz tog dnevno-političkog dešavanja. Vi ćete podneti ili nećete podneti ostavku. Rekli ste da ova Vlada radi odlično. Meni je neprijatno i neću sada govoriti koliko je ova Vlada loša, jer prosto mi je toliko neprijatno da ne mogu o tome ni da govorim. U tom smislu, još jednom vas pozivam da prihvatite ovaj amandman i da na neki način prevaziđete taj lični odnos koji, po svemu sudeći, imate.
Reč ima potpredsednik, dr Zorana Mihajlović. Izvolite.
Potpuno ste u pravu, izdignuću se iznad ovoga i reći ću vam da me vaša saopštenja, ja ih praktično nisam ni videla, za ostavku, ovo je sad prvi put da čujem, ali zna se ko sastavlja Vladu. Vladu sastavlja ona politička partija koja je dobila najveće poverenje građana, a to je Srpska napredna stranka, i u tom smislu, to je što se tiče ugrožavanja karijere. A što se tiče toga šta i kako Vlada radi, ja bih rekla da se vaš predsednik vrlo često nudi Vladi, na ovaj ili onaj način, a posle toga demantuje. Govori kako je pozvan u Vladu, pa – ne, nije pozvan da bude član Vlade, ali, vidim da se nudite, tako da sad ne znam da li je to neki raskorak između onoga što vi mislite da Vlada radi loše, a, s druge strane, vrlo rado biste bili deo te Vlade. Ne razumem politiku, ali poštujem. To je vaša politika i to je skroz u redu. Da se vratimo na zakon. Ja bih vas zamolila da razumete da u ovom smislu amandmani vaše političke partije nisu prihvaćeni zato što su jasna obrazloženja, a dobili ste čak i objašnjenja zašto nisu prihvaćeni. Ne zato što vi pripadate toj političkoj stranci, naprotiv, nego zbog toga što nisu bili usklađeni sa politikom ova tri zakona.
Zahvaljujem, dr Mihajlović. Reč ima prof. dr Janko Veselinović, po amandmanu.
Mislim da ovde možemo da stavimo tačku na ovu raspravu. Dakle, Socijaldemokratska stranka je jedina opoziciona stranka u ovoj zemlji. Nismo ni u pokrajinskoj vladi, a mogli smo biti, nismo ni u republičkoj Vladi, a mogli smo biti, zato što nam je nuđeno. Nikada se Socijaldemokratska stranka nije nudila. To ste vi spinovali. Ponekad i neke stranke iz opozicije, zato što su htele predstaviti Socijaldemokratsku stranku da će biti deo vlasti. Ovakve Vlade – nikada. Dakle, ovakve Vlade nikada. Nadamo se da će doći vreme, da ćete vi biti deo političke istorije ove zemlje i da će doći neka vlada koja će izvući ovu zemlju, a pre svega građane iz situacije u kojoj su danas, da žive gore nego što su živeli poslednjih 30 godina. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Goran Bogdanović i dr Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? (Da)
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Gospođo ministarka, uvaženi gosti, koleginice i kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije član 3. se odnosi na član 9. zakona i Vlada je predložila sledeći tekst: „U skladu sa Strategijom iz člana 8. ovog zakona donosi se akcioni plan za sprovođenje utvrđenih prioriteta razvoja vodnog saobraćaja, koji sadrži konkretne aktivnosti, sa rokovima, zadacima, organima i organizacijama nadležnim za sprovođenje Strategije. Akcioni plan iz stava 1. ovog člana usvaja Vlada na predlog ministarstva“. Ono što smo mi predložili glasi ovako. Član 9. menja se i glasi: „U skladu sa Strategijom iz člana 8. ovog zakona donosi se akcioni plan za sprovođenje utvrđenih strateških ciljeva i prioriteta razvoja vodnog saobraćaja koji sadrži konkretne mere i aktivnosti za ispunjenje utvrđenih ciljeva i prioriteta, rokove za realizaciju mera, aktivnosti i postavljenih ciljeva, organa i organizacija nadležnih za sprovođenje Strategije i akcionog plana, pokazatelja za ocenu ispunjenosti postavljenih ciljeva kao i finansijska sredstva i podsticaje za svaku od utvrđenih mera i aktivnosti, odnosno za svaki od utvrđenih ciljeva i prioriteta. Akcioni plan iz stava 1. ovog člana usvaja Vlada na predlog ministarstva u roku od 60 dana od dana stupanja Strategije na snagu. Nadzor nad sprovođenjem iz člana 8. i akcionog plana sprovodi Vlada. Strategija iz člana 8. Akcioni plan i godišnji izveštaji o nadzoru nad sprovođenjem Strategije i Akcionog plana objavljuju se na zvaničnoj internet stranici Vlade i ministarstva nadležnog za poslove saobraćaja“. Mislimo da ovim amandmanom koji smo predložili da se mnogo jasnije i kvalitetnije određuje ova materija koja radi član 9. i mislimo da ste gospođo ministarka trebali da prihvatite ovaj naš amandman. Vi ste obrazložili da se amandman odbija zato što je predložena dopuna 9. Predloga zakona predmet uređenja Strategije razvoja vodnog saobraćaja već uređena navedenim dokumentom. Mislim, da nije zgoreg da se nalazi i u ovom zakonu. Kada već govorimo o Strategiji i Akcionom planu razvoja plovidbe i luka na unutrašnjim vodama, podsećam vas da nam niste odgovorili – da li će biti realizovan projekta Dunav – Morava – Vardar – Egejsko more, jer je to stvarno pitanje koje interesuje građane Niša. O tome je pričano u prošlom sazivu vaše Vlade godinu dana i to je jedan veliki infrastrukturi projekta koji bi trebalo da bude moto razvoja Niša i okoline. Molim vas, da nam date odgovor da bi ljudi znali da li će to biti obuhvaćeno Strategijom, ovom koja definiše ovaj zakon i Akcionim planom. Hvala vam.
Zahvaljujem. Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Goran Bogdanović i dr Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 7. amandman je podnela narodni poslanik Katarina Rakić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 12. amandman je podneo Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodna poslanica Branka Bošnjak.
Poštovani predsedavajući, uvažena gospođo ministarka, poštovane koleginice i kolege, član 12. ovog zakona reguliše materiju, postupak pribavljanja odgovarajućih dozvola za izvođenje radova na izgradnji, rekonstrukciji i adaptaciji objekata luka i hidrosistema. Mi smo kao poslanička grupa SDPS podneli amandman na taj član sa željom da usaglasimo terminologiju ovog zakona i u međuvremenu donetog Zakona o planiranju i izgradnji. Istovetan, odnosno sličan amandman na isti član je podnela i koleginica Katarina Rakić. Obzirom da smo u razgovorima sa predstavnicima ministarstva došli do saznanja da oni u potpunosti podržavaju ovu primedbu i saglasni su sa nama da je potrebno usaglasiti ova dva zakona, bilo je potrebno naći rešenje kako da se ova dva amandmana koja praktično tretiraju istovetnu materiju usaglase, gde smo se poslanica Katarina Rakić i naša poslanička grupa odlučili da svako od nas povuče svoj amandman, a na resornom odboru smo formulisali amandman koji reguliše ovu materiju i u duhu onog što je predložila poslanika Rakić i u duhu onog što smo predložili mi kao poslanička grupa. U tom smislu je i amandman na član 12. formulisan. Mi smo ga jednoglasno na odboru izglasali, prihvatili i ministarstvo je takođe iskazalo spremnost da to postane sastavni deo zakona, te u tom smislu želim da iskažem zadovoljstvo da će ono što smo i planirali, a to je da ova dva zakona međusobno budu usaglašena, imati kao ishodi ishodište prihvatanje ovog amandmana. Hvala.
Reč ima narodni poslanik dr Vladimir Orlić.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Dakle, komentar i važan dodatak, odnosno napomena odbora na dosadašnju diskusiju koleginice, svakako svi motivi koji su izneti apsolutno stoje. Podrška od strane predlagača, odnosno članova odbora je vrlo jasna, ali pošto smo upravo dobili od strane stručne službe komentar da postoji jedna tehnička greška u prvom stavu na kraju završne rečenice, odnosno da reč „Agencija“ bi trebalo da bude zamenjena rečju„Direkcija“. Informišem predstavnike ministarstva uz još jednom ponovljenu molbu da dobijemo pozitivno mišljenje o ovakvom rešenju. Informišem da smo upravo zakazali sednicu odbora da ovu tehničku grešku korigujemo. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Orliću. Predstavnici ministarstva su to upravo i rekli, tako da se nadam sa ispravkom da će u danu za glasanje ovaj amandman dobiti podršku. Na član 13. amandman je podnela narodni poslanik Katarina Rakić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandmani. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 15. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Goran Bogdanović i dr Blagoje Bradić. Reč ima dr Blagoje Bradić.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Gospođa ministarka, poštovane koleginice i kolege, član 15. se odnosi na član 39a zakona i kaže – na vodnom putu može se izvoditi ronjenje radi obavljanja poslova pripreme, odnosno izvođenja radova, na osnovu odobrenja lučke kapetanije. Zatim, zahtev za izdavanje odobrenja iz stava 1. ovog člana, organizator je dužan da podnese lučkoj kapetaniji najkasnije 15 dana pre početka izvođenja ronjenja. Organizator izvođenja ronjenja odgovoran je za bezbednost učesnika ronjenja. Lučka kapetanija dužna je da obavesti učesnike u plovidbi o izvođenju ronjenja najkasnije osam dana pre njihovog početka. Mi smo dali amandman da se doda novi stav koji kaže – lučka kapetanija je dužna najkasnije dan pre početka ronjenja iz stava 1. ovog člana da preuzme sve potrebne mere u skladu sa zakonom kojima se obezbeđuje da se plovidba odvija tako da ne ugrozi bezbednost učesnika ronjenja i učesnika plovidbe. Dali smo obrazloženje da članom 15. predlagač, tj. ministarka predlaže dodavanje novog člana 39a kojim se uređuje izvođenje ronjenja radi obavljanja poslova pripreme, izvođenja radova, a na osnovu odobrenja lučke kapetanije. Ovim članom se utvrđuje odgovornost organizatora izvođenja ronjenja za bezbednost učesnika ronjenja, kao i dužnost lučke kapetanije da obavesti učesnike plovidbe o izvođenju ronjenja. Smatramo da je potrebno proširiti dužnost lučke kapetanije u ovom slučaju. Naime, izvođenje ronjenja nije moguće bez odobrenja lučke kapetanije, što znači da je lučka kapetanija u potpunosti upoznata sa svim detaljima ovakvog poduhvata. Treba imati u vidu da je članom 170. zakona predviđeno da lučka kapetanija može radi bezbednosti plovidbe nalogom da zabrani, odnosno ograniči plovidbe i odredi posebne uslove plovidbe u cilju zaštite ljudskih života, imovine, životne sredine, bezbednosti hidrograđevinskih objekata na vodnom putu i drugo. Pored toga, istim članom je utvrđeno da učesnici plovidbe dužni su da postupaju u skladu sa ovim nalozima. Kao što se vidi članom 170. je predviđeno kao diskreciono pravo da lučka kapetanija izda posebne naloge. Smatramo da je u slučajevima izvođenja radova ronjenjem potrebno utvrditi kao dužnost lučke kapetanije da preduzima mere na koje ima pravo po zakonu radi zaštite učesnika ronjenja i plovidbe i da nije dovoljno da samo obavesti učesnike plovidbe o izvođenju ronjenja, te stoga mislim da bi trebali gospođo ministarka da prihvatite ovaj naš predlog, tj. amandman na član 39a jer mislimo da će time biti jasnije obrazloženo koje su obaveze lučke kapetanije i koje su njihove nadležnosti. Podsećam vas da mi još niste odgovorili na pitanja iz načelne rasprave i koje sam malo pre postavio – da li će biti izgrađen vodni put Dunav-Morava-Vardar-Egejsko more? Hvala.
Zahvaljujem gospodine Bradiću. Na član 23. amandman je podnela narodni poslanik Katarina Rakić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandmani. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 29. amandman je podnela narodni poslanik Katarina Rakić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandmani. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 63. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Goran Bogdanović i dr Blagoje Bradić. Reč ima dr Blagoje Bradić.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Amandman koji smo podneli na član 63. menja se i glasi – da član 206. se menja i glasi – osniva se agencija za upravljanje lukama (u daljem tekstu: Agencija) za obavljanje poslova utvrđenih ovim zakonom. Sedište agencije je u Beogradu. Organi agencije su upravni odbor i direktor. Mandat organa agencije traje pet godina. Na zaposlene u agenciji shodno se primenjuju odredbe zakona koji regulišu rad u državnim organima i položaj državnih službenika i nameštenika ukoliko ovim zakonom nije drugačije određeno. Dali smo obrazloženje. Imajući u vidu da je predlagač u značajnoj meri izmenio nadležnosti agencije, ne samo u članu kojim se utvrđuje delokrug poslova agencije već novim članovima čije uvođenje predlaže, agencija se više ne može smatrati javnom agencijom u smislu odredbi Zakona o javnim agencijama, tj. poslovi koji su joj dati u nadležnost više ne predstavljaju regulatorne stručne i razvojne poslove, već u većoj meri predstavljaju poslove državne uprave. Naime, agencija je ta koja odlučuje o lučkim koncesijama, zaključuje ugovore o koncesijama, obavlja poslove koji su par ekselans poslovi državne uprave, izdaje odobrenja za obavljanje lučke delatnosti, utvrđuje visinu koncesione naknade, vodi evidenciju lučkih operatera, itd, pri čemu u svom radu shodno primenjuje ZUP. Daljim odredbama predloga, utvrđeno je da je agencija ta na koju se lučkog operatera prenosi pravo korišćenja na katastarskim parcelama, itd. Imajući to u vidu, jasno je da se suština agencije u potpunosti menja i da ona postaje praktično organ državne uprave, tj. više ne može biti tretirana kao javna agencija. Potrebno je da se na drugi način i urede pitanja organa imenovanja mandata o nadležnosti organa agencije i druga slična pitanja. Mi smo predlagali takve amandmane, koje ste vi odbili, naročito u pogledu sastava i načina odlučivanja i biranja upravnog odbora. Nedopustivo je da agencije sa ovolikim ovlašćenjima i uticajima ostaju u okviru Zakona o javnim agencijama, koji ne pruža dovoljni nivo transparentnosti u pogledu imenovanja organa. Ukoliko se nastavi sa primenom Zakona o javnim agencijama na rad agencije, koji ima izuzetno široka i značajna ovlašćenja, Vlada će ostvariti ne primereni uticaj. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, gospodine Bradić. Na član 65. amandman je podnela narodni poslanik Katarina Rakić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatila su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 71. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik dr Vladimir Orlić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 71. amandman, sa ispravkom, podnela je narodni poslanik Katarina Rakić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatila su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 73. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Goran Bogdanović i dr Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Izvolite.
Zahvaljujem. Član 73, a u vezi člana Zakona 216a, mi smo dali amandman koji kaže: U članu 76. u stavu 4. posle reči: „sa prestankom prava službenosti građenja“ dodaju se reči: „u slučajevima utvrđenim ovim članom“ i u stavu 5. posle reči: „nakon isteka roka na koji je osnovano pravo službenosti građana“ dodaju se reči: „a u kom roku nije izvršena izgradnja“. Dali smo obrazloženje da amandmanom predlažemo preciziranje stava 4. i 5. u pogledu prestanka prava službenosti i prelaska prava svojine na objektima lučke infrastrukture sa lučkog operatera na Republiku Srbiju. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 75. amandman je podnela narodni poslanik Katarina Rakić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatila su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 76. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Goran Bogdanović i dr Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 80. amandman je podnela narodni poslanik Katarina Rakić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatila su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 83. amandman je podnela narodni poslanik Katarina Rakić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatila su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 87. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Goran Bogdanović i dr Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 87. amandman jepodnela narodni poslanik Biljana Hasanović -Korać. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 87. amandman jepodnela narodni poslanik Branka Karavidić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Branka Karavidić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Izmenila sam član 227đ u drugom delu, znači ne stav 1. koji je korektan i njime se određuju kriterijumi na osnovu kojih Agencija zasniva izbor najpovoljnije ponude, to su ekonomski najpovoljnije ponude sa stanovišta agencije, kriterijumi vezani za predmet koncesije i tu se dalje obrazlaže šta su sve parametri koji određuju to, međutim, u drugom stavu mišljenja smo da treba izmeniti stav 2. ovoga člana. Mi smo naveli, znači izmenili taj deo ovoga člana i kaže se: „U postupku izbora najpovoljnije ponude, Agencija u konkursnoj dokumentaciji navodi sve elemente kriterijuma za izbor ponude čiju primenu predviđa u odnosu na značaj koji im daje određivanjem niza maksimalnih vrednosti u odgovarajućem rasponu ili, ako to iz opravdanih razloga nije moguće, po značaju od najvažnijeg prema manje važnom“. Inače, u Predlogu izmena i dopuna zakona u tački 2) se kaže da se određuje najviše ponuđena koncesiona naknada, gde se kasnije sve to objašnjava. Mi smo dobili obrazloženje da se amandman ne prihvata, jer je pitanje kriterijuma za izbor najpovoljnije ponude predmet uređivanja Zakona o javnom privatnom partnerstvu i koncesijama. Predmetnom normom se uređuju samo određene specifičnosti lučkih koncesija, kao što su predloženi iznos lučkih taksi prema krajnjim korisnicima, kvalitet u pružanju lučkih usluga, odnosno izgradnju lučkih građevina i objekata, ostvareni rezultati u pretovarnoj, odnosno u drugoj lučkoj delatnosti, privatnog partnera u poslednje tri obračunske godine od dana pokretanja postupka za davanje koncesije. Mišljenja smo da tu tačku 2) u ovom članu treba izmeniti onako kako smo mi dali. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 87. amandman je podneo narodni poslanik Slobodan Homen. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Izvolite.
Zahvaljujem. Koristim vreme poslaničke grupe. Na član 87. kojim se dodaju novi čl. 227a – 227j, u članu 227ž stav 5. briše se. Obrazloženje. Odredbama stava 5. je utvrđeno da se ugovorom o lučkoj koncesiji može odrediti promena visine koncesione naknade. Smatramo da je ovakvo rešenje neprihvatljivo iz više razloga. Naime, ugovor je pravni posao koji podrazumeva saglasnost volja ugovornih strana. Dakle, ugovorne strane se sporazumevaju o elementima ugovora. Koncesiona naknada nije, tačnije njena visina ili eventualna promena ne može biti predmet ugovora, odnosno ne mogu ugovorne strane svojom voljom menjati koncesionu naknadu i to iz sledećih razloga. Naknade predstavljaju po svojoj prirodi izvor javnih prihoda, te ih u tom smislu utvrđuje država svojim aktima. U slučaju koncesione naknade ona je određena ovim zakonom, odnosno elementi na osnovu kojih se određuje njena visina određeni su ovim zakonom i nigde nije predviđena mogućnost ugovorne izmene te naknade. Pored toga, predlagač zakona nije naveo čak ni pod kojim uslovima, niti pod kojim okolnostima bi bila moguća izmena ove naknade. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Bradiću. Na član 89. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Goran Bogdanović i dr Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Izvolite.
Zahvaljujem. Na član 87. kojim se dodaju novi članovi 277a-277j, u predloženom članu 277b stav 2 menja se i glasi: „Agencija dostavlja Vladi srednjoročni plan iz stava 1. ovog člana sa jasno iskazanim procenjenim ekonomskim efektima sprovođenja planiranih ugovora o koncesijama“. U predloženom članu 277b posle stava 3. dodaju se novi st. 4. i 5. koji glasi: Agencija podnosi Vladi godišnji izveštaj o realizaciji srednjoročnog plana iz stava 1. i godišnjeg plana iz stava 3. Agencija na svojoj zvaničnoj internet stranici objavljuje srednjoročni plan iz stava 1, godišnji plan iz stava 3. i godišnji izveštaj iz stava 4. U predloženom članu 277b postojeći st. od 5 – 9 predlažemo da se brišu i dajemo obrazloženje: Članom 87. predlaže se, između ostalog, uvođenje i novog člana 277b kojim se uređuje pitanje donošenja srednjoročnog, trogodišnjeg plana lučke koncesije i godišnjeg plana davanja lučkih koncesija kao izuzetak od pravila da se za davanje lučkih koncesija pokreće propisani postupak. Budući da se postupak davanja lučke koncesije pokreće ukoliko je vrednost koncesije veća od 5.186.000 evra, do te vrednosti se izdaje odobrenje, jasno je da su u pitanju pravni poslovi velike vrednosti. Imajući to u vidu, smatramo da je potrebno da se uspostavi veći stepen kontrole u radu, te smo amandmanom predložili da Agencija dostavlja obavezno Vladi srednjoročni plan lučkih koncesija, za razliku od predlagača koji je predvideo da Agencija to radi tek kada nadležna ministarstva to zatraže. Pored toga, predvideli smo i obavezu da se na godišnjem nivou izveštava Vlada o realizaciji plana. Na ovaj način se na bolji način sagledava da li su planovi Agencije bili realni, prati se njihova realizacija i stvaraju se uslovi za bolju i precizniju, kratkoročnu projekciju i bolju eventualnu modifikaciju kratkoročnih planova. Pored toga, predvideli smo da se ovi planovi, kao i izveštaji, objavljuju na sajtu Agencije, čime se ceo postupak davanja lučkih koncesija čini mnogo transparentnim. Amandmanom smo predvideli brisanje stavova od pet do devet, koji predviđaju izuzetak od pravila da se lučke koncesije dodeljuju po postupku utvrđenog ovim zakonom. Stav pet predviđa sledeće, citiram: „Izuzetno, Agencija može da pokrene postupak za davanje lučke koncesije iz člana 277. ovog Zakona, na predlog zainteresovanog lica za realizaciju određene lučke koncesije, koje dostavi Agenciji pismo o namerama, pod uslovom da se taj predlog ne odnosi na davanje koncesije za obavljanje lučkih usluga, odnosno koncesije za izgradnju lučkih građevina i objekata za koje je pokrenut postupak dodele ugovora o koncesiji ili objavljen javni poziv“. Preostali stavovi su vezani sa ovim stavom. S obzirom na vrednost lučkih koncesija svaki izuzetak od pravila može biti vrlo opasan, a naročito kada nije dovoljno i usko postavljen, što ovde, kao što se vidi iz stava pet, nije bio slučaj. Mislim da bi trebali da prihvatite ovaj amandman, jer po meni je nedopustivo da Agencija može da da koncesiju bez objavljivanja javnog poziva. To znači da svaki od ponuđača može pre nego što Agencija stigne da objavi javni poziv, da iskoristi to diskreciono pravo i da u direktnoj pogodbi dobije koncesiju. Mislim da je ovo potrebno da gospođa ministarka u ime Vlade prihvati. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Na član 90. amandman je podnela narodni poslanik Katarina Rakić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 90. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Olgica Batić.
Hvala. Uvažena ministarka, ja bih volela da mi vi ili predsednik Odbora za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije daju neka pojašnjenja u vezi sa odbijanjem ovog amandmana. Naime, prihvaćen je amandman na član 90. moje uvažene koleginice Katarine Rakić. U obrazloženju zašto se moj amandman odbija navodite da se amandman ne prihvata iz razloga što je već prihvaćen amandman na član 90. Predloga zakona koji na sličan način uređuje predmetnu materiju. Ne uređuje na sličan način. Amandmani su u svom tekstu istovetni. Ne znam da li se ovde uvodi neka praksa, ali kada više poslanika podnese amandmane u istovetnom tekstu, ili se prihvataju svi amandmani poslanika iz ma koje poslaničke grupe dolazili ili se oni ne prihvataju. To je do sada bila praksa parlamenta i tako je i u buduće. Postoji isto rešenje i kada je u pitanju Predlog zakona o pomorskoj plovidbi. Tako ste iste amandmane, istovetne u tekstu odbijali. Volela bih da mi objasnite koji je razlog, jer smo do sada u istovetnom tekstu uvek usvajali, ili se svi usvajaju, ma od kojih poslanika dolazili ili se svi odbijaju. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima potpredsednik Vlade dr Zorana Mihajlović.
Potpuno ste u pravu, ne na sličan, nego na istovetan način treba da stoji u obrazloženju. Potpuno je tačno sve što ste rekli. Slažem se. Ne znam zašto su napisali tako. Tražićemo da i u obrazloženju to promene, bez obzira što danas završavamo ovu raspravu.
Zahvaljujem. Na član 91. amandman je podnela narodni poslanik Katarina Rakić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 93. amandman je podnela narodni poslanik Katarina Rakić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 114. amandman je podnela narodni poslanik Katarina Rakić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Pošto smo završili pretres o amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda – PEDLOG ZAKONA O IZMENI I DOPUNI ZAKONA O DRŽAVNOJ PRIPADNOSTI I UPISU PLOVILA Primili ste amandman koji su na Predlog zakona podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Primili ste izveštaje Odbora za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije i Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo, kao i mišljenje Vlade o podnetom amandmanu. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Pošto smo završili pretres o jedinom amandmanu, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Poštovani narodni poslanici, s obzirom na to da je Narodna skupština završila raspravu o svim tačkama dnevnog reda ove sednice, saglasno članu 87. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, određujem četvrtak 12. februar 2015. godine, sa početkom u 12,00 časova kao dan za glasanje o tačkama dnevnog reda sednice Šestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini. Zahvaljujem potpredsednici Vlade dr Zorani Mihajlović na učešću na današnjoj sednici. [[Posle pauze.]] Poštovani narodni poslanici, pre nego što pređemo na odlučivanje, potrebno je da utvrdimo kvorum. Podsećam vas da je članom 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine predviđeno da kvorum za rad Narodne skupštine u Danu za glasanje postoji ako je na sednici prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 143 narodna poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnog poslanika i da, prema tome, postoje uslovi za odlučivanje. Prva tačka dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POMORSKOJ PLOVIDBI Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o pomorskoj plovidbi, u načelu. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 152, protiv – šest, uzdržanih – nema, nije glasalo sedam od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona, u načelu. Podsećam vas da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani koje je podnela narodni poslanik Katarina Rakić na članove: 7, 23. i 26, kao i narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević na članove: 3, 4, 9, 12, 17. i 18. Predloga zakona. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 168 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 161 od ukupno prisutnih 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 161 od ukupno prisutnih 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 163 od ukupno prisutnog 171 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 167 od ukupno prisutnih 177 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 173 od ukupno prisutna 182 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 175 od ukupno prisutnih 185 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 23. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 174 od ukupno prisutnih 185 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 26. amandman je podnela, sa ispravkom, narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 17, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 168 od ukupno prisutnih 185 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 27. amandman je podneo Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 168, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 20 od ukupno prisutnih 188 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o pomorskoj plovidbi, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 175, protiv – šest, uzdržanih – nema, nije glasalo sedam od ukupno prisutnih 188 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o pomorskoj plovidbi. Druga tačka dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PLOVIDBI I LUKAMA NA UNUTRAŠNjIM VODAMA Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o plovidbi i lukama na unutrašnjim vodama, u načelu. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 174, protiv – šest, uzdržanih – nema, nije glasalo osam od ukupno prisutnih 188 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona, u načelu. Podsećam vas da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani koje je podnela narodni poslanik Katarina Rakić na članove: 7, 13, 23, 29, 65, 71, 75, 80, 83, 90, 91, 93. i 114. Predloga zakona. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Biljana Hasanović Korać i Branka Karavidić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 177 od ukupno prisutnih 188 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman su podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Goran Bogdanović i dr Blagoje Bradić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 179 od ukupno prisutnih 188 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman su podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Goran Bogdanović i dr Blagoje Bradić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 180 od ukupno prisutnih 189 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman sa ispravkom podneo je Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 173, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 16 od ukupno prisutnih 189 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman su podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Goran Bogdanović i dr Blagoje Bradić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 179 od ukupno prisutnih 190 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 63. amandman su podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Goran Bogdanović i dr Blagoje Bradić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 178 od ukupno prisutnih 190 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 71. amandman sa ispravkom podneo je narodni poslanik dr Vladimir Orlić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 188 od ukupno prisutnih 190 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 73. amandman su podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Goran Bogdanović i dr Blagoje Bradić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 179 od ukupno prisutnih 190 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 76. amandman su podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Goran Bogdanović i dr Blagoje Bradić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 180 od ukupno prisutnog 191 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 87. amandman su podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Goran Bogdanović i dr Blagoje Bradić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 179 od ukupno prisutnog 191 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 87. amandman je podnela narodni poslanik Biljana Hasanović Korać. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 179 od ukupno prisutnog 191 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 87. amandman je podnela narodni poslanik Branka Karavidić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 178 od ukupno prisutnog 191 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 87. amandman je podneo narodni poslanik Slobodan Homen. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 182 od ukupno prisutnog 191 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 89. amandman su podneli narodni poslanici Marko Đurišić, prof. dr Janko Veselinović, Snežana Malović, akademik Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Goran Bogdanović i dr Blagoje Bradić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 179 od ukupno prisutnog 191 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 90. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 178 od ukupno prisutnog 191 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o plovidbi i lukama na unutrašnjim vodama, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 181, protiv – sedam, uzdržanih – nema, nije glasalo četiri od ukupno prisutnih 192 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o plovidbi i lukama na unutrašnjim vodama. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENI I DOPUNI ZAKONA O DRŽAVNOJ PRIPADNOSTI I UPISU PLOVILA Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, a s obzirom na to da je jedini podneti amandman postao sastavni deo Predloga zakona, Narodna skupština će saglasno članu 160. Poslovnika Narodne skupštine, odlučivati samo o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o državnoj pripadnosti i upisu plovila, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 180, protiv – četvoro, uzdržanih – nema, nije glasalo sedmoro od ukupno prisutnog 191 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o državnoj pripadnosti i upisu plovila. Pošto je Narodna skupština obavila razmatranje i odlučivanje o svim tačkama dnevnog reda ove sednice, saglasno članu 102. Poslovnika zaključujem sednicu Šestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini.