Dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Treće sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2002. godini. Obaveštavam vas da, prema službenoj evidenciji, sednici prisustvuju 103 narodna poslanika i molim vas da radi utvrđivanja kvoruma ubacite identifikacione kartice u vaše poslaničke jedinice. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema utvrđeno da imamo kvorum i da postoji poslanička većina za rad narodnih poslanika. Obaveštavam vas da su sprečeni da prisustvuju sledeći narodni poslanici: Stanko Kovačević, Neda Arnerić, Miodrag Jaćimović, Branko Bešević, Radmilo Milošević, Milutin Prodanović, Višnja Nežić, Dragan Šormaz, Petar Mišić, Miloš Radivojčević, Marijan Rističević, Radoslav Veselinović, Vasilije Pavićević, Ratimir Svirčević, Teodora Vlahović, Slobodan Pavlović i Dragan Jočić. Obaveštavam Narodnu skupštinu da su pozvani da sednici prisustvuju predsednik, potpredsednici, ministri i sekretar Vlade Republike Srbije, kao i sekretar Republičkog sekretarijata za zakonodavstvo. Takođe, saglasno članovima 83. i 84. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, obaveštavam vas da je predsednik Narodne skupština Nataša Mićić na ovu sednicu pozvala predstavnike Centra za slobodne izbore i demokratiju, Narodnog pokreta "Otpor", Nacionalnog demokratskog instituta, predstavnike Udruženja univerzitetskih profesora i nastavnika Srbije - Sekcija "Kolubara" i USAID-a. Pozdravljam ispred Narodne skupštine prisutne goste. Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda: PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POREZU NA PROMET (Zajednički načelni pretres sa 3, 4, 5, 6. i 7. tačkom dnevnog reda) Nastavljamo zajednički načelni pretres: - Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na promet; - Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dobit preduzeća; - Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na upotrebu, držanje i nošenje dobara; - Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na imovinu; - Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana i - Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama. Prema redosledu narodnih poslanika prijavljenih za reč, ima reč narodni poslanik Zoran M. Nikolić, a posle njega Zoran D. Nikolić.
Gospođo Čomić, dame i gospodo narodni poslanici, poreski koncept, koji je promovisan 2001. godine, u suštini je predstavljao izmenu i dopunu dotadašnjih rešenja, popravljen sa nekim novim zakonskim predlozima i u suštini je bio prihvatljiv. Ono što su poslanici DSS još tada, 2001. godine predlagali jeste da kadausvajamo jedan novi poreski koncept mora se kalkulisati sa socijalnom komponentom. Tada nam se činilo, a sada nam ove izmene i dopune to potvrđuju, da smo tada bili u pravu kada smo tvrdili da je izostavljena socijalna komponenta i da smo već tada mogli mnoge olakšice dati; upravo one koje su i sada predložene, kako od strane Vlade, tako i od strane poslanika, koji su putem amandmana dali svoje predloge, a ovi su, na svu sreću, i usvojeni. Ono što smo tada imali kao bojazan, pokazalo se kao istina i oni grubi statistički podaci govore sledeće: za devet meseci u 2001. godini naplaćeni su prihodi u korist budžetske potrošnje realno viši za 42,4%, a nominalno viši za preko 70%. Na drugoj strani imamo pokazatelje o kretanju proizvodnje za prvih 9 meseci, gde je ostvaren rast od 1,1%, a bruto društveni proizvod je veći za 2,5% za prvih 9 meseci. Investicije su jako male i ono što smo priželjkivali i što je u više navrata proklamovano od strane Republičke vlade, te investicije su izostale i iznose oko 100 miliona dolara. Naravno, poreski sistem je za svaku državu važan, ali kada govorimo o kreiranju privrednog ambijenta jedne tržišne privrede, on nije jedino važan. Potrebne su i neke druge stvari da bi imali atraktivan privredni ambijent, u kojem bi strani i domaći investitori ulagali, a to je pre svega čvrst sistem zdravih,stabilnih institucija i pravna država. Mi iz DSS smo od samog početka ukazivali da bez čvrstih i stabilnih institucija, bez pravne države nemamo zdravu i realnu šansu da se takmičimo, čak i sa zemljama u regionu. Ono što nam smeta i što smo uočili kao anomaliju kada govorimo o poreskom sistemu jeste sama struktura naplaćivanja poreza, gde je lako uočljivo da porez na promet i akcize učestvuju sa preko 60%, skoro 65% u popuni budžeta; a time što ćemo uvesti proporcionalnu stopu od 10% porez na godišnji dohodak još ćemo povećati to učešće poreza na promet i akciza u popunjavanju budžeta, što svakako nije dobro i jasno ukazuje ko su nosioci poreske obaveze i ukazuje na stepen pravičnosti ovog poreskog sistema. Dakle, opet, čini mi se ne idemo u pravcu uvažavanja te socijalne komponente. Ono što je moj utisak sa jučerašnje diskusije, s obzirom da smo svi pomalo bili iznenađeni da je veliki broj poslanika uzeo učešće u raspravi povodom ovog seta poreskih zakona, jeste jedna ohrabrujuća činjenica. Najzad se dogodilo da se poslanici, i oni koji pripadaju opoziciji, ali i oni poslanici koji pripadaju poslaničkim grupama koje su nekada činili poslanički klub DOS-a, kritičkiosvrću na ovaj predlog zakona, ali i u pozitivnom smisluamandmanima pokušavaju da poprave ovaj zakon. To mi daje jednu nadu, doduše slabu,da se vraća autoritet ove skupštine, da imamo šansu da napokon izađemo iz perioda u kome je važna brzina reformi, pa da se vraćamo onoj suštini, a to je, da svi budemo posvećeni reformama. Mislim da je to važno, ako je ovo prelomni trenutak, zaista bih voleo da o svim zakonima raspravljamo na način na koji smo to činili juče. Ne slažem se ni sa izjavom koja je data juče pre podne, dakle da smo ovaj period od sedam dana navodno izgubili, on je tako kvalifikovan, ne mislim da je to izgubljeno vreme. Smatram da je nedopustivo ovako važne zakone dostavljati narodnim poslanicima na 24 sata pred sednicu. Mislim da je upravo taj period od sedam dana otvorio prostor narodnim poslanicima da se bolje pripreme i da amandmani budu suvisliji i bolji.
Narodni poslaniče, izvinite za prekid u vašoj diskusiji. Molim poslanike i molim Narodnu skupštinu da u tišini prate izlaganje iz tehničkog razloga, ako ne iz sopstvenog poštovanja Poslovnika kojim smo obavezni da slušamo jedni druge, jer radnici koji rade na stenografskim beleškama ne mogu od razgovora među poslanicima da uhvate svaku reč govornika i da naprave tačan stenogram. Zato vas molim za red u sali. Vama još jednom izvinjenje poslaniče.
Zahvaljujem. Već sam bio pri kraju. Verujem da ćemo se ratosiljati te loše navike da brojem donetih zakona merimo uspešnost reformi,da se svi skupa posvetimo kvalitetu tih zakona i da se kao odgovorni predstavnici naroda i građana tome zaista i posvetimo. Dakle, Demokratska stranka Srbije će podržati ovaj set poreskih zakona iz prostog razloga što se radi o olakšicama koje idu u pravcu olakšavanja obaveza poreskih obveznika, ali još jednom želim na kraju da konstatujem da to nije dovoljno. Da bismo imali liberalnu tržišnu privredu, za koju smo mi iz Demokratske stranke Srbije nedvosmisleno opredeljeni, ono što je potrebno i ono za šta ćemo se izboriti jeste čvrst sistem stabilnih institucija i pravna država.
Reč ima narodni poslanik Zoran D. Nikolić, koji nije prisutan u sali. Reč ima sledeći prijavljeni govornik, narodni poslanik Đorđe Mamula, a posle njega narodni poslanik Miloš Lukić.
Kad je reč o ovom poreskom paketu, ovde smo sa govornice juče čuli više puta ocenu da imamo najliberalnije poreske propise. Jedino što nismo čuli izvore iz kojih se može saznati koliko su naši poreski propisi zaista liberalni. Posle jedne decenije naše društvo je počelo da se pojavljuje na listama važnih svetskih institucija koje mere ekonomske slobode, poslovne slobode, političke, demokratiju itd, pa je, eto, 2001. godine objavljeno da smo među 27 zemalja u tranziciji ili promenama, kako se to kaže, a tu su poreski propisi bitni, na 18, 19. mestu po stanju demokratizacije; na 22. ili 23. mestu po vladavini prava, a na 22. mestu po ekonomskoj liberalizaciji od 27 država koje su uzete u obzir. Kad je reč o državama centralne i istočne Evrope, na 15. smo mestu od 15 država po merilima vladavine prava, ekonomske liberalizacije i ekonomskih sloboda. U proleće 2001. godine, donošenjem paketa poreskih zakona, izvršena je delimična reforma poreskog sistema na nivou Srbije. Bilo bi dobro da su vlasti tako brzo donele i druge reformske zakone, a ne samo poreske, što je bio očito izraz težnje da se osigura budžet za administraciju. Kad je reč o budžetu koji je vezan za stanje poreza, treba reći da je akcenat stavljen na prihodnu stranu budžeta, odnosno na njeno uvećanje boljom naplatom poreza, ali se ništa nije učinilo u pravcu radikalnog smanjenja državne potrošnje i stvaranja privatnog poslovnog okruženja. Mi i dalje imamo relativno visoke poreza za to što imamo vrlo skupu državu i dalje jaku sivu ekonomiju. Broj poreza je smanjen sa 270 na 230, ali je poresko opterećenje i dalje vrlo veliko. Naime, povećano je zato što su vlasti u vreme Miloševićevog režima dažbine obračunavale po zvaničnom a ne po tržišnom kursu, zato što sumnogim firmama porezi opraštani i zato što je izbegavanje plaćanja poreza bilo veće. Srbija je jedna od retkih evropskih zemalja u kojoj još nije uveden porez na dodatnu vrednost, a govori se o tome da će biti uveden 2004. godine, tako da nije jasno zašto se to odlaže. I dalje postoji porez na promet koji iznosi 20%, što bitno utiče na poslovanje i što se pravda nepostojanjem odgovarajućeg informacionog sistema. Porez na dohodak građana je i dalje celularan. Opterećenje poslodavaca ostalo je realno nepromenjeno, jer je pre reforme na jedan dinar neto plate trebalo platiti oko 0,78 dinara dažbina, a sa uvođenjem koncepta bruto plata opterećenje je smanjeno na 0,72 dinara. Prevelikim opterećenjem plata nastavljeno je destimulisanje zapošljavanja radne snage i stimulisanje neprijavljivanja radnika. Takođe, novim zakonskim rešenjima predviđeno je progresivno oporezivanje fizičkih lica kojim se ostvaruje ukupan godišnji dohodak iznad određenog limita, što predstavlja tešku destimulaciju obimnijeg i kvalitetnijeg rada i zapravo kažnjavanje poslovnog uspeha. Porez na dobit preduzeća od 20% vlasti uporno prikazuju kao nizak, iako je bolje smanjiti fiskalna zahvatanja po ovom osnovu i privući investicije, umesto insistiranja da to nije veća poreska stopa od one u okruženju. Međutim, usluga koju država Srbija naplaćuje u visini od 20% za porez na promet je daleko nižeg kvaliteta od onog koje približno isto koštaju u zemljama u okruženju. U zemlji čiji je najveći problem siromaštvo mnogo razumnije bi bilo smanjiti ovu poresku stopu na jednocifreni nivo,ako ne i ukinuti. Da reformatori nemaju sluha za ovakvo razmišljanje pokazuje odsustvo fiskalne decentralizacije i fiskalne konkurencije među opštinama i regionima, a vidim da nije bilo nikakvih predloga u ovom smeru. Ako se opštine ili grad odreknu svojih poreskih prihoda, oni se automatski preusmeravaju na budžet Srbije, čime se gubi mogućnost lančanog snižavanja poreskih nameta. Zadržane su akcize, a država je utvrdila da u luksuz spadaju i stvari kao što su: kuhinjska so, bezalkoholna pića i sl. Akcize su ostale privlačan način za punjenje državnog budžeta, ali i za rast sive ekonomije. Nametanjem velikih akciza za određene vrste roba dat je podsticaj za stvaranje nelegalnog tržišta ovih roba. Crno tržište cigareta, na primer, i dalje iznosi oko 50%, a nelegalno tržište postoji i kod drugih akciznih roba. Avgusta 2002. godine Vlada je najavila borbu protiv sive ekonomije, koja, naravno, pomalo artikuliše i netržišnu orijentaciju Vlade. Program bi se sastojao od pojačanog rada finansijske regularne policije, a ne u otklanjanju ključnih podsticaja za sivu ekonomiju. Vlada prenebregava da je sivo tržište najtržišniji deo srpske privrede i da se ta privreda od regularne razlikuje samo u tri pogleda. Prvo, ne vidi se statistički, drugo, ne plaćaju se oficijelni porezi, treće, usled izbegavanja plaćanja poreza taj deo privrede je nezakonit i nelegalan. Pravi način borbe protiv sive ekonomije se ne sastoji u povećanju ionako visokog stepena prinude, nego u otklanjanju uzroka nastanka sive ekonomije, a to su komplikovana regulativa, visoki porezi i nefunkcionalne ustanove države. Vlada neprestano promoviše borbu protiv šverca, ali je ona neiskrena, nesistematična i povremena, pa je logično da u tome ima malo uspeha. Pitanje je da li je efikasnije ukinuti akcize i poboljšati obuhvat naplate poreza, izbeći troškove navodno bespoštedne borbe, ili zadržati sadašnje stanje. Da bi se pokazala pravičnost reformatora značajno je oporezovan luksuz, kao što su mobilni telefoni, jahte i čamci, oružje, što ima na izvestan način karakter osvetničkog poreza. Delovanje predatorske države se vidi i kod taksi na prenos apsolutnih prava koje su povećane sa 3% na 5%, čime je povećana cena razmene vlasničkih prava, što je dokaz primarnog fokusa novih vlasti i njihovog antitržišnog razmišljanja. Dokaz te doslednosti je i visina poreza na finansijske transakcije. Pojedini porezi su u prvoj polovini 2002. godine na sledeći način punili budžet Srbije: porez na promet 48,4%, porez na dobit 23,5%, porez na imovinu 3,1%, takse 3,1%, carine 7,3%, a ostali prihodi 14,16%. Iz ovoga se vidi da Srbija ima jedan zastareo i nestimulativan poreski sistem. Srbija je, dakle, zemlja u kojoj su porezi neprimereno visoki, broj formalnih nameta je oko 230, a državna potrošnja je preko 54%. U državama, prema standardima Svetske banke, u kojima je dohodak po glavi stanovnika 1.500 dolara, a mi imamo 1.200, ne bi smelo državna potrošnja da bude preko 20% od društvenog proizvoda, što bi značilo da bi državna potrošnja u Srbiji morala da se smanji više od dva puta. Dakle, pravila igre su i dalje ovde nestabilna, što dodatno pogoršava poslovno okruženje. Umesto navedene, poreska politika u Srbiji morala bi počivati na sasvim drugim osnovama - smanjenje broja poreza; porezi sa jedinstvenim stopama, bez poreskih izuzeća; fiskalni federalizam i podsticanje konkurencije, uvođenje poreza na dodatu vrednost do 10% i sintetičkog poreza na dohodak sa ravnom a ne progresivnom stopom;izbacivanje poreza na promet, poreza na finansijske transakcije, poreza na kapitalnu dobit;minimiziranja akcijskih poreza i njihovo svođenje na samo par proizvoda. Time bi se podstakao preduzetnički duh ulaganja, započela bi legalizacija sive ekonomije i zemlja bi umesto socijalističkog dobila probiznis poreski sistem. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Miloš Lukić, a posle njega narodni poslanik Slavoljub Matić.
Uvaženo predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, evo opet nemamo sreće da ministar bude prisutan kada se postavljaju neka važna pitanja. S obzirom da imam vrlo malo vremena samo ću nabrojati par problema koji svakodnevno tište sve nas. Ministar juče reče za ovom govornicom da su ljudi koji ulažu u sport, koji sponzorišu i finansiraju sportske organizacije oslobođeni poreza. To apsolutno nije tačno. Tačno je jedino to da se deo koji se ulaže u sport, odnosno sponzorstvo, priznaje kao trošak. Međutim, motivacija za tako nešto sigurno ne može biti - oslobođenje poreza, s obzirom da čovek može te troškove napraviti na drugi način. Došli smo do jedne vrlo velike zamene teza, odnosno maltene ministar nas ovde u Skupštini proziva za šverc proizvoda na granici, za utaju poreza, carina, akciza i slično, umesto da to mi kao poslanici postavimo njemu i da nam da odgovor zašto taj segment ne funkcioniše kako treba. Očigledno je da tu mnogo toga nedostaje, ali nama nije potrebno da nam se to ovde priča. Ostali smo, takođe, bez odgovora na pitanje - šta je sa radnicima ZOP-a, sa radnicima RUJP, ko će ostati bez posla a ko će dobiti posao, koja je školska sprema neophodna za obavljanje ovih poslova i slično. To su sve životna pitanja. To su pitanja na koja treba dati odgovor odmah, jer se ovi propisi primenjuju za mesec ili mesec i po dana. Pozivam ministra da zakažemo jedan poseban razgovor u vezi stava ovog ministarstva prema gradnji objekata na tuđem zemljištu, finansiranju gradnje i slično, s obzirom da ovo ministarstvo bezuslovno naplaćuje porez na prenos apsolutnih prava u ovom slučaju. Nije nam data cena fiskalne kase koju će naši građani morati da kupe i nije nam objašnjeno zašto se porez na dodatu vrednost uvodi, verovatno krajem iduće godine, odnosno zašto ne sada i koji su razlozi što se to sada ne čini. Prema tome, ima dosta pitanja a malo vremena. Hvala lepo.
Reč ima narodni poslanik Slavoljub Matić (nije tu), onda reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić.
Dame i gospodo poslanici, koliko vidim ove izmene i dopune čitavog seta poreskih zakona su u stvari samo jedan mali deo amandmana SRS, koje su naši poslanici predlagali prilikom donošenja ovih zakona. Tada su ove poreske izmene bile moguće. Međutim, nemajući sluha za naše amandmane i za stanje u kome se narod našao, vođenjem preterane fiskalne politike došlo je do toga da poreske stope treba smanjiti još više, a isto tako i proširiti čitav niz roba koje treba osloboditi poreza na promet. Već više puta poslanici SRS su kritikovali zašto se dečija konfekcija ne oslobađa poreza na promet, pa nam je ministar, koji sada nije tu, rekao da ima dečije konfekcije u koju može da se uvuče i Vlade Divac. Možda je za to u pravu, nisam to proveravao, ali mogu da ga pitam, a vi mu prenesite, da li može i u pelene za jednokratnu ili višekratnu upotrebu da se uvuče Vlade Divac. Da li možemo u hranu za odojčad da stavimo nešto drugo, npr. mesni narezak ili će to da bude hrana za odojčad. Da li neko pravi krevetac i kolevku za ljude veličine Vlade Divca ili za bebe. To su te poreske olakšice koje mi tražimo. To su poreske olakšice koje su potrebne srpskom narodu. A, verovatno je razlog njegovog odbijanja u tome što se plaši da će to prihodnu stranu budžeta da osiromaši. Očigledno je reč o lenjom čoveku, jer da je iole i malo ozbiljan on bi vrlo lako tu prihodnu stranu čak i više napunio nego što predviđa svojim nakaradnim poreskim zakonima. Prvo, potrebno je da se napravi podela roba: na robu koja se ne oporezuje, takvu već imamo; na robu za opštu namenu; na tehničku robu i na robu koja se smatra luksuzom. I sve te vrste roba, koje su iz uvoza, osim lekova, uvećati za 50%. Potrebno je da štitimo domaću privredu, domaću industriju i domaćeg radnika koji puni budžet Republike Srbije. Dešava se da je i G17, u koordinaciji sa gospodinom ministrom Đelićem, likvidirao četiri srpske banke, pa se sada u kojekakvim drugim bankama, koje nisu naše, nalazi negde oko pet milijardi maraka štednje naših građana. Ta sredstva se upotrebljavaju za kreditiranje i kupovinu tehničke robe iz drugih zemalja, a ne naše domaće. Našim građanima se plaća 2,5% kamate na godišnjem nivou, stranim kreditorima naši građani plaćaju 12 do 15% na godišnjem nivou, i otimaju nam tržište.Pa ne može da očekuje gospodin ministar da će samo Savezna vlada da brine o njegovoj privredi i industriji, carinskim i drugim merama; mora on to i svojim poreskim zakonima. Kad je u pitanju i naš domaći avio prevoz, tu su opet naši avio prevoznici u podređenom položaju; mi sada oslobađamo sve na međunarodnim linijama, i plaćanja poreza, i plaćanja akciza na mlazno gorivo, a samo za vašu informaciju, recimo ako predate pasoš i izvadite ličnu kartu, ako izvadite kartu za putovanje u JAT-u, vizu recimo za Francusku, čekaćete sedam dana. Ako kupite AIR-FRANCE avionsku kartu, vizu ćete čekati jedan dan. Tako oni preko svojih ambasada štite doduše na jedan nekorektan način svoje, avio-prevoznike, a mi još da im damo mlazno gorivo bez poreza, bez akciza, koje je iovako najjeftinije u svetu, pa to je smešno. Oslobodite naše avio-prevoznike, samo njih za međunarodne letove, da mogu da se nose sa takvom jednom konkurencijom. Kad su u pitanju fiskalne kase, mnogo stvari nije rečeno, ni ko će biti uvoznik, ni koja će njihova cena biti, ali ja vam garantujem, prvi finansijski, ili drugi policajac, koji bude zatražio od građanina račun iz fiskalne kase i bude hteo da mu naplati mandatnu kaznu od 1.000 dinara, a građanin onako ljut, ako je izašao iz prodavnice i potrošio svoju platu u dve kese, pa ljudi moji, prebiće ga. Budite sigurni da će da ih prebiju. Mislio sam da ovaj ministar nešto zna po pitanju ekonomije i da razlikuje velikoprodaju od maloprodaje. Juče je svojim izlaganjem, koje nije ličilo ni na šta, dokazao da on u suštini nema pojma, ni koji su privredni subjekti u zemlji.
Reč ima narodni poslanik Dragan Pavlović.
Dame i gospodo, preko poreza i poreske politike najbolje se ogleda karakter jedne države, jedne vlasti, to je na neki način ogledalo vlasti. Vidi se, naročito u uređenoj zemlji, šta podržava, šta stimuliše i kakvu politiku vodi. Mi smo dugo živeli u zemlji u kojoj su porezi bili "poslednja rupa na svirali", ali je socijalna pravda bila "mrtvo slovo na papiru". U zakonima, u deklaracijama, a u stvarnosti nigde. Besplatno lečenje, ali ako ste bolesni, mora da kupite lekove, zavoj, pa vas to više košta. Besplatno školovanje, ali škola prokišnjava. Ima socijalne pomoći, dečjih dodataka, ali za tri godine. To je bila socijalna pravda, a porezi, i ako ste hteli da ih plaćate, niste mogli, jer je bio visok procenat u domenu sive ekonomije. Mi danas imamo i beležimo u izveštaju o budžetu daleko veća ulaganja u zdravstvo, školstvo, natprosečni rast plata kod korisnika budžeta, u odnosu na ukupan rast plata, pa smanjujemo poreze. Tu želim da prepoznam rezultate dvogodišnje Vlade Srbije i stvoren prostor za umanjenja koja danas donosimo. Mnogi su ovde govorili da je to naknadna pamet, da je to promena poreske politike, da je to trebalo uraditi pre, a upravo rezultati koji su postignuti u poslednje dve godine su stvorili mogućnosti da korisnicima budžeta dajemo više, ili isto, a da smanjujemo poreze. Pre svega, naravno da je to postignuto samo većom finansijskom disciplinom, suzbijanjem sive ekonomije, što takođe doprinosi većem plaćanju poreza, početnim ali vrlo značajnim rezultatima u suzbijanju šverca, naročito akciznih proizvoda, alibih rekao i većim poverenjem građana u državu i njene institucije. Tako je nastao taj fenomen da uzimate manje, a dajete više. I tu su neoborivi dokazi da postoje dobri rezultati u prethodnom periodu i da je to ono što smo i očekivali; i kada smo govorili da sve ne može odmah biti, evo, posle izvesnog vremena, smanjuju se porezi. Direktno, ove odluke koje danas donosimo, utiču na poboljšanje standarda. Ukidanje poreza na promet svim životnim namirnicama, ako je to trošak od jedne plate, a ako te namirnice učestvuju znatno, i te kako je direktno uticanje na standard, naročito kod siromašnijih slojeva. S druge strane, vrlo su važne i poreske olakšice, koje predstavljaju podsticaj za privredu. Do sada u preduzećima i nismo imali kategoriju dobiti. Nje nije bilo ili nije prikazivana. Najpovoljnija stopa poreza na oporezivanje dobiti preduzeća je vrlo veliki stimulans za investicije, vrlo veliki stimulans za zapošljavanje, stvarno, a ne fiktivno, i vrlo veliki stimulans za privatizaciju, jer smo Zakonom o privatizaciji obavezali kupca da investira, bilo da je u pitanju aukcija, ili tender. On će imati dodatnu motivaciju, jer će mu ta investicija uđi u oslobađanje od poreza na dobit. Za pet godina može najmanje da bude toliko dobiti da može da napravi još jednu takvu fabriku. Takođe, politika prema nerazvijenim opštinama bila je ranije da se formiraju fondovi za nerazvijene, pa su ta sredstva u rukama političke elite, koja često napravi poneki spomenik ili promašenu privrednu investiciju. Ovde se stvaraju uslovi za direktne investicije, jer 10 godina ne plaćati porez na dobit, to je vrlo visoka motivacija za ulaganja u nerazvijene opštine, naročito što je to ulaganje svedeno i na cifru od 20 hiljada maraka i pet zaposlenih. To je vrlo veliki stimulans i mislim da će doprineti onome čemu težimo. I drugo, kada donosimo zakone u Skupštini, vrlo je važno da donesemo zakone koji se mogu sprovesti. Vrlo je važno da oni koji izvršavaju zakone, mogu da kontrolišu. U samoj odredbi zakona treba da se predvidi mogućnost da li će moći da se sprovede, da li će zakon omogućiti kontrolu. Nije dobra priča - neće je građanin. Nije tačno; iskustva iz prethodnog perioda su upravo pokazala da su građani ti koji najpre prihvataju uređenu državu i uređena pravila. I na kraju, mislim da ove poreske izmene koje danas usvajamo donose još veću socijalnu sigurnost građana, da smo uspeli da prihvatimo izazov tranzicije i da je izostao očekivani socijalni gnev, možda planiran od strane onih političkih partija koje su u tome prepoznavale svoju šansu. Uprkos problemima, uprkos svemu onome što nosi tranzicija, mislim da je i ovim poreskim izmenama učinjen značajni korak ka socijalnoj sigurnosti i ka novim reformskim poduhvatima, za koje je ta socijalna sigurnost neophodna. Hvala.
Ima reč narodni poslanik Miomir Ilić.
Dame i gospodo narodni poslanici, svim građanima Srbije koji danas slave krsnu slavu sveti Aranđeo čestitam u ime SPS-a - Slobodan Milošević. Oko paketa poreskih zakona koje je Vlada Republike Srbije dala nama da raspravljamo, u odnosu na zakonske predloge koji su po istom pitanju pre godinu dana dati građanima da se izjasne, mogu reći sledeće: da je paket zakona poreske politike prihvatljiv sa aspekta očuvanja državnih interesa, budžeta Republike Srbije i kao takav je neminovan. Ali, realnosti uočene pri usvajanju prethodnog zakona, gde smo mi ukazivali na nepravilnosti i nemogućnosti da u tom trenutku budu realne sa aspekta popunjavanja prihoda u budžet po tom osnovu, koliko građani i naša privreda može to da plati, to se sada vidi Predlogom zakona koji je Vlada dala, gde se vrše određene ispravke u pogledu smanjenja stopa i olakšica koje su po ovim osnovama, u ovim zakonskim predlozima date. Parole su po ovom pitanju iznete u vidu marketinga, kao što su parole "porez, porez, porez", svuda oko nas porez, na svim vratima kuca porez. Lepo je to da se građanima obeća da će zejtin biti jeftiniji za 10 dinara po litru, da, kako je ministar Đelić u svom jučerašnjem izlaganju rekao, građani Srbije prosečno troše 6 litara zejtina mesečno, da je i to tako, a nije tako. To je samo 60 dinara ili jedan euro, koji u ovoj godini nije iznosio ni jedan klip kuvanog kukuruza na našem crnogorskom primorju. Ako je to i ono drugo to što treba građanima Srbije da bude lepo, onda neka bude tako lepo. Pre obrazloženja Vlade, napomenuo bih da je Vlada trebalo da se bavi i nekim drugim stvarima, recimo kako paketom tih poreskih propisa, izmena i dopuna, možemo da smanjimo republičku administraciju, pogotovo saveznu administraciju; kako da vidimo da li je ono što ste vi iz sadašnje pozicije nas kritikovali, da je u vreme naše vladavine bilo mnogo policije, milicije. Sada imamo toliko policije, odnosno milicije i ostalih drugih vidova, da će ispred nas biti milicajac, iza nas milicajac, iznad i ispod nas uvek milicajac. To je dobro za demokratiju. Mislim da je u tom vidu sve najbolje. Što se tiče tih predloga kako popuniti budžet, vezano sa ovim zakonskim predlozima, mi se slažemo da budžet treba popunjavati iz ovih izvora za zdravstvo, školstvo, za invalidsko-penziono, za Zavod za tržište rada, ali ipak treba budžetsku potrošnju kresati tamo gde je sve moguće i gde je realno. Budžet treba popunjavati iz onih realnih izvora, a to je, pre svega, ono što predlagač nije video: kako oživeti privredu, kako stabilizovati industrijsku proizvodnju, kako doći do realnih iznosa svetskih ili evropskih kriterijuma na koje se mi pozivamo; da nam, recimo, porast društvenog proizvoda bude veći nego što je planiran sada, da nam industrijska proizvodnja bude na evropskom nivou, da je nacionalni dohodak po glavi stanovnika takav i takav, a ne ovakav kakav jeste. To su realni izvori i zato naša parola u tom sklopu treba biti sledeća: proizvodnja, proizvodnja, proizvodnja. S obzirom da ste nam oduzeli poslaničke mandate i da treba skratiti diskusiju, prešao bih samo na ključne zakone, na ono što poznajem, a to je Zakon o porezu na promet proizvoda i usluga, gde imam jednu veliku primedbu. Mi smo se vezivali za sve te ekonomije drugih zemalja, ali jedan tipičan primer, da u članu 17. pomenutog Predloga zakona, gde su predviđene poreske olakšice, nije predviđeno nešto gde država sama finansira, a to su zaštitni vodoprivredni objekti. Mi smo imali situaciju, pre samo mesec dana, veliki poplavni talas iz Nemačke, Austrije i zemlje u tranziciji - Mađarske. Došao je na granicu naše zemlje, mi smo taj talas primili, prihvatili i smirili ga, transparentno, u mirne vode. Zato su naša preduzeća, naši stručnjaci koji su to sve lepo uradili, izgradili i prihvatili, dobili sledeće: ona preduzeća koja su štitila te objekte sada u ovom trenutku potražuju više miliona dinara, a po Zakonu o poreskoj upravi policiji mogu da odgovaraju, jer ne samo da nisu dobili pare, nego ne mogu da izmire ni poreze po osnovu tih usluga. Da država sama sebe kritikuje, da država sama sebe opterećuje, mislim da je sasvim uputno. Amandmana nema po ovom osnovu, ali da je tu ministar Đelić, verovatno bi prihvatio da u članu 17. - održavanje zaštitnih vodoprivrednih objekata bude izuzeto od plaćanja poreza na usluge. Što se tiče poreza na dohodak građana, mogu samo da kažem da sportisti, a pogotovo amaterski sport treba da bude u određenom stepenu više oslobođen, jer neke druge stvari nisu oporezovane, kao što su usluge estradnih umetnika koji, recimo, na raznim priredbama uzimaju budzašto pare, tamo nema fiskalne kase i mislim da tu ima određenih dopuna. Da bih omogućio drugim kolegama, zahvaljujem se.
Reč ima narodni poslanik Tomislav Nikolić, a posle njega narodni poslanik Dušan Cvetković.
Dame i gospodo narodni poslanici, juče se ministar Đelić izvikao na narodne poslanike i već tada je znao da danas neće biti na nastavku sednice zato što je u međuvremenu zakazao sastanak sa predstavnicima lokalnih samouprava. Verovatno im već, kao da je zakon usvojen, daje instrukcije šta će dalje i kako će, a možda se bavi i nečim što mu je važnije od zakona, za koje već mesec dana slušamo u javnosti da je njihovim zaustavljanjem došlo do erozije životnog standarda u Srbiji. A Narodna skupština Republike Srbije postade kozmetički salon u kome bi, posle četiri meseca nerada, sa nekoliko zakona i sa 26 dinara olakšica mesečno za jednu četvoročlanu porodicu trebalo dokazati Srbiji da ima reformsku vladu, da ima ministre koji sve znaju i sve mogu, a Srbija se polako pretvra u policijsku državu. Sve Vladine službe imaće svoje policije. Doći ćemo na nivo Albanije, koja je na jednog građanina imala jednog policajca. Ima samo sreće u svemu tome, da će pre Nove godine, na osnovu člana 85. Ustava Republike Srbije, ministar Đelić biti propitivan od predsednika Srbije Vojislava Šešelja, da izloži svoju poresku fiskalnu politiku. Srećom, Ustav ima tu odredbu i srećom, Srbija će imati predsednika koji će moći da propituje Vladu i ministre, za razliku od onoga koji se trenutno ne meša u svoj posao. Znam da je teret naknadne pameti težak. Bilo bi mnogo dobro da prošle godine niste uvodili ove poreze koje sada skidate. Neko ovde treba da nam kaže sa ove govornice - ko će da strada zato što su ti porezi uvedeni, a nije ih trebalo uvoditi. Otkud to da je prošle godine bilo divljaštvo ako ne uvedemo porez na ulje i šećer, zaustavismo reforme, izbacismo Srbiju iz Evrope amandmanima, da ne uvodimo porez na vodu za piće, ulje i šećer. Sad odjednom, posle godinu dana, Vlada Republike Srbje nas vraća u divljaštvo. Vraća nas u kupovinu socijalnog mira, zašta smo bili mnogo optuživani, pa kaže - vi ste jeftinim uljem i šećerom obezbeđivali socijalni mir, za to vreme se država raspala, jer je bio jeftin šećer i ulje. Otkud sad vama pravo da vi sledite našu politiku za koju kažete da nije bila ispravna? Ne, nego da izađete ovde i da kažete da smo vodili ispravnu politiku i da vas je sramota da odjednom prihvatite sve amandmane SRS, nego da ćete tako da provlačite svaka dva meseca po jedan zakon u kome ćete dolaziti na nivo koji vam je nudila SRS pre godinu i nešto dana. Ovde je ministar iznosio i šolju na kojoj piše - porez. Treba da kaže građanima Srbije, otkako ste vi na vlasti i otkako je on ministar, u tim šoljama se nalazi oporezovana voda. Zato što nemam srca da kažem da narod pije mleko i jogurt iz tih šolja.To možda pijemo mi koji imamo veće plate od ostalih građana Srbije, velika većina u Srbiji za to nema novac. Zašto električnu energiju ne oslobodite poreza? Zašto? To bi bio krupan potez. Zašto se ovde hvalite da su enormno povećane plate svima onima koji se izdržavaju iz budžeta? Ko će da donese novac za te plate? Posrnula privreda? Strane trgovinske ogromne kuće koje gradite u Beogradu, pa čak ne plaćaju izvođačima radova ni novcem radove, nego bonovima za kupovinu robe u tim objektima kada budu otvoreni. Odnosom 1:3 uvoz-izvoz, i prema Hrvatskoj i prema Sloveniji, a da ne pričam za razvijeni svet. Čime ćemo mi još da napunimo budžet Republike Srbije, izuzev da počnete da izmišljate i dalje. Ne mogu da shvatim da će poreski činovnik imati pravo da legitimiše građanina koji izlazi iz pekare i da mu traži račun za kupljeni đevrek. Po kom će zakonu moći da ga legitimiše? Ili će da ide uz svakog poreskog činovnika i po jedan uniformisani policajac, da bi sve imalo zakonsku formu. Hoće li građani početi da sanjaju... (Predsedavajuća: Pet minuta.) ... poresku službu kao što su nekada sanjala deca aždaje. Imaćete vi muka da Srbiji dokažete zašto ste godinu i po dana naplaćivali porez na šećer i ulje, napunili budžet, a osiromašili narod. Imaćete muka da dokažete i otkud to da sada oslobađate strance koji nam pokupovaše sve što vredi u ovoj zemlji.
Šest minuta. Reč ima narodni poslanik Dušan Cvetković, a posle njega narodni poslanik Hranislav Perić. Narodni poslanik Dušan Cvetković koji sada ima pravo na reč je 26. od ukupno 30 prijavljenih govornika.
Poštovano predsedništvo, koleginice i kolege poslanici, gospodine odsutni ministre, poštovani moji Leskovčani, kao predstavnik poslaničke grupe SPS-a kojoj je voljom DOS-a oduzeto pet poslaničkih mandata, moram na samom početku ove rasprave da irazim ozbiljnu zabrinutost za svoj lični integritet i integritet poslaničke grupe SPS-a posle onih događanja od ponedeljka, a pogotovo posle sinoćne izjave ministra pravde da je potpuno, maltene, bio u pravu njegov predstavnik drug Stefanović kada je istukao našeg poslanika. Moji Leskovčani, na vaše mnogobrojne pozive koje ste mi ovih dana upućivali, potvrđujem vam da će SPS i Lešnjak u njoj ostati dosledni ponašanjima kakva su bila i do sada i da ćemo se dostojanstveno i na način kako dolikuje socijalistima ponašati u ovom domu. Poštovani poslanici, voljom DOS-a u ovom skupštinskom domu uvedeno je već kao oktroisani zakon da se vodi rasprava o omnibusu raznih zakona. Izvinjavam se mojim profesorima srpskog jezika što koristim ovu reč, jer nje nigde nema, ali je DOS uveo u novi DOS-ovski rečnik. Pošto poslanicima DOS-a sigurno nije stalo i ne idu u narod da čuju mišljenja preduzetnika, građana i preduzeća o zakonima koje stavljaju na dnevni red, njima je stalo da skraćivanjem rasprave onemoguće nama socijalistima, koji idemo po ta mišljenja u narod, da ih napravimo i na dostojanstven način iznesemo za ovom govornicom. Reći ću samo nekoliko reči o onome što imam vremena, a to je Zakon o porezu na promet. Poštovane kolege, kada smo prošle godine u martu mesecu kao poslanička grupa SPS oko usvajanja Zakona o porezu na promet, molili ministra Đelića da ne treba vršiti izmene u tom zakonu po svaku cenu i da će se ozbiljno ugroziti standard naših građana time što se uvodi porez na ulje, mast i šećer od 20%, ministar nas je odbio tvrdnjom, da ako pored hleba i mleka oslobodimo poreza na promet ulje, šećer i mast, da će zakon o porezu na promet izgubiti potpuno svoj smisao. To je uprkos našim argumentima tvrdio i onda kada smo tražili da ostanu i druge odredbe oslobađanja poreza na promet, koje po prvi put od marta prošle godine uvode porez nalekove i medicinska sredstva. Samo bih da podsetim, uz ova uvažavanja argumenata, poslanička grupa SPS tada po prvi put se borila za to da ne bude uveden porez na udžbenike od osnovnih škola pa do fakulteta, ali to Vlada nije prihvatila. Oporezovani su i školski pribor i učila, pisaći i crtaći pribor, a Vlada je počela od građana da naplaćuje 20% poreza i na vodu zapiće i ortopedska pomagala. Da ne pominjem dalje, ali svuda je argumentacija Vlade i ministra Đelića bila da će zadržavanjem tih artikala neoporezovanih stvoriti veliki problem i uništiti reformski zakon. To je već daleka prošlost. Narod vidi, a građani osećaju koliko se lepše živi uz skupe lekove, uz skupe udžbenike, uz skuplje komunalije. Tek će u nareodnoj godini nastati problemi zbog toga što nisu skinuti porezi na promet za lekove; kada se u akciji prodaje farmaceutskih kuća dolazi u situaciju da postaju vlasnici farmaceutskih kuća uglavnom strane firme, izuzimajući "Hemofarm"; kada se zna da su cene lekova za one koji su nekada radili u farmaceutskoj industriji bile 30 do 40% domicilnih cena lekova koje važe u svetu, onda će nastati tek kuku i lele za one kojima su lekovi neophodni. I samo ću vam pomenuti "Karvileks", lek koji se proizvodi u Leskovcu i koji je u leskovačkoj ceni 300 dinara, a cene tog leka kod stranaca je 1.500 dinara. Međutim, da se vratim na ukidanje poreza na promet, na ulje, zejtin kako mi to kažemo u Leskovcu. Nije Vlada htela da čitavu prošlu i ovu godinu oslobodi građane Srbijeda imaju i jeftinije i ulje, i zejtin, i mast i šećer, ali ipak je bolje ikad nego nikad ili što bi moji Leskovčani rekli -od lošog erbapa mlogo je isepetka plela. Ipak, dobro je što ćemo, verujući, ove predstojeće praznike i početak Božićnog posta dočekati sa nešto nižom cenom ulja i šećera. Završavajući priču o porezu na promet, dozvolite mi da vama kao poslanicima DOS-a i gospodinu ministru postavim jedno pitanje: koliko će dugo trajati mesecima najavljivano spektakularno poboljšanje standarda građana Srbije zbog sniženja cena ulja, masti i šećera, ako pobedi mišljenje predsednika Vlade, gospodina Đinđića, da je euro potcenjen, a gospodin ministar i gospodin Dinkić ostanu u manjini, pa euro od nove godine dostigne vrednost od 80 dinara? Neće li tada, samo što počne primena ovog zakona, svi pozitivni efekti sniženja cena pasti u vodu ili se svesti na ono što naši kažu: može da bidne ali ne mora da znači. Moram da izrazim zadovoljstvo što je mlazno gorivo oslobođeno poreza na promet, mada je i tu moglo da se uradi nešto ranije, jer su objektivno postojali razlozi za to. Poštovana gospodo iz Vlade, kolege poslanici, kada je reč o Zakonu o porezu na promet, dozvolite mi da u načelnoj raspravi ukažem na nešto što sigurno nije trebalo menjati u ovom delu zakon u članu 3. U starom rešenju, koje je ova skupština usvojila marta prošle godine, prodaja na benzinskim pumpama bila je oslobođena uvođenja tzv. registar kasa. Mislim da je to bilo potpuno opravdano i to je bilo urađeno sa potpunim razumevanjem. Međutim, sada se predlaže da se i na benzinskim pumpama obavezno moraju uvesti fiskalne kase. Uvođenje fiskalnih kasa na benzinskim pumpama je potpuno nepotrebno, to vam tvrdim kao čovek koji zna tu problematiku. Na automatima na benzinskim stanicama postoji jedan deo, tzv. totalizator, koji registruje ukupnu prodaju goriva koje je izašlo na tom automatu od momenta kada je automat pušten u funkciju. Taj totalizator je pod plombom Saveznog zavoda za mere i dragocene metale. On je pod direktnom kontrolom tržišne inspekcije. Nikakva intervencija na tom delu, koji beleži ukupnu prodaju, ne može se vršiti bez Saveznog zavoda za mere i dragocene metale. To samo oni koji znaju, to je deo u automatu koji beleži. Neka neko iz Vlade krene sa mnom i videćemoto na svakoj benzinskoj pumpi, od momenta kada je puštena u rad. Ukupna prodaja u poslednjih 10 godina stoji koliko je izašlo. Čak i kada dođe do promene goriva, koje se prodaje na tom automatu, mora da se konstatuje i zapisnički i ubeleži ukupna količina prodatog goriva. Dakle, nema nikakvog rezona primoravati benzinske pumpe da imaju te kase, pogotovo što danas, kada se proda 10.000 litara goriva, to kupi 2000 kupaca. Na to ću se ponovo vratiti kada bude reč o amandmanu. Na kraju, da kažem nešto o onom čime se hvalite, a vezano je za porez na izdavanje u zakup. Pred sobom imam račun jednog ludog socijaliste, koji je prijavio plaćanje poreza za izdavanje stana studentima. Njegov račun za ovu godinu iznosi 60.070 dinara. Ovo čime se hvalite da ćete sada smanjiti i ukinuti porez na izdavanje ovoga stana, tog vlasnika će koštati ipak 30 i nešto hiljada dinara. Prema tome, ovo što spektakularno najavljujete samo je bacanje prašine u oči. Zahvaljujem.
Za reč se javio narodni poslanik Čedomir Jovanović, predsednik poslaničke grupe DOS - reforma Srbije.
Poštovana gospođo Čomić, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, pokušaću da ponovim ono što sam rekao tokom jučerašnjeg dana, kada sam od Parlamenta zatražio da raspravu o ovim tačkama dnevnog reda zasnujemo na činjenicama; da možemo da govorimo o argumentima koji su izneti pre godinu dana, ali kada to radimo ne smemo zaboraviti stanje koje je bilo tada i da iznoseći pre svega argumente kojima se podržava ova inicijativa Ministarstva finansija, odnosno Republičke vlade, ne možemo izbeći analizu trenutnog stanja. Ono što je rečeno pre godinu dana kao kritika naše inicijative da se širokom poreskom osnovicom i jedinstvenom poreskom stopom obezbede neophodna sredstva za finansiranje države, bila je posledica tadašnjeg stanja naše privrede i u celini našeg društva, koje je bilo katastrofalno. Govoriti o lekovima, a zanemarivati dug, koji je fond zdravstvenog osiguranja ostavio novim vlastima u iznosu od dve milijarde maraka za nas je nonsens. Danas je taj dug smanjen. Fond zdravstvenog osiguranja redovno izmiruje svoje obaveze, cene lekova su spuštene u proseku za 25% u odnosu na januar, kada je konstituisan novi zdravstveni fond. To je naša istina. One nisu otišle gore posle poreza od 20%, nego su sa tim porezom otišle 25% niže u proseku. U nekim situacijama i više. Veoma tačno i argumentovano. Ino-domicilna cena leka, koja se formira na našem tržištu, upravo je takva. Pogledajte prosek u našem okruženju i videćete da naši zdravstveni osiguranici dobijaju lekove pouzdanog kvaliteta, po mnogo nižim cenama nego što je to slučaj u okruženju i bez onih provizija, od kojih se i danassocijalisti koji sede u Parlamentu stide. Nemojte da pričamo o Milovanu Bojiću, nemojte da pričamo o Tomi Jankoviću, nemojte da pričamo o zaboravnosti Mirka Marjanovića i njegovom tužnom prisećanju odakle mu preko milion franaka na računu u Švajcarskoj i kakva je to čudna veza između predsednika Vlade i tadašnjeg predsedavajućeg SPS i firmi, koje su snabdevale tržištelekovima u ovoj zemlji. To je naša društvena sramota. Kada danas govorimo o činjenicama, onda možemo vrlo odgovorno da kažemo da je fond zdravstvenog osiguranja u proseku spustio cenu leka za 25%. Tačno je da je Fond zdravstvenog osiguranja suzio listu lekova koje on finansira, odnosno pokriva država, sa 400 na 150. Ali, među tih 400 su bila sredstva za mršavljenje, pa vaspitam da li je možda neko oštećen zbog toga što je fond zdravstva plaćao sredstva za mršavljenje, a onda neko na osnovu toga ostvarivao profit. Dok nismo imali citostatike za decu obolelu od raka, jer je neko na tim citostaticima, uzimajući proviziju, oštetio ovu državu i, što je najteže, oduzeo i ono malo šanse za život najmlađima u ovoj zemlji. To je agonija, o kojoj se ne može govoriti tako hladnokrvno i bez respekta za sve ono što je urađeno za godinu dana. Gde je odgovornost? Odgovornost je u predstavnicima i ljudima koji su vodili institucije 10 godina i koji su se prećutno ili ne sa tim saglasili. Ulje, šećer, mast, zašto danas, a ne pre godinu dana? Zato što je u međuvremenu ova država profunkcionisala, iako su se mnogi tome opirali i želeli upravo suprotno i zato što danas država iz drugih izvora finansiranja može da odgovori potrebama 800 hiljada izbeglih građana, potrebama milion i petsto hiljada penzionera, potrebama školstva, zdravstva, sudstva, policije. U potpunosti da odgovori, ne štampanjem novca, nego realnim prihodima. Sledeće godine Elektroprivreda Srbije neće funkcionisati na osnovu budžetskih dotacija, nego na osnovu tržišta. To je jedan od efekata onoga što smo radili godinu i po dana i tako će biti i za narednih godinu dana. Pre godinu dana smo oporezovali računare i rekli da je to proces uvođenja reda u ovoj zemlji. Danas skidamo porez na promet sa računara, skidamo porez na promet sa ulja, šećera, masti. Skinuli smo sa mesa, maksimalno smo liberalizovali i olakšali poljoprivredi razvitak u našoj zemlji i ne može se tako nešto ignorisati neodgovornim nastupima i stavovima. Naša situacija je bila veoma loša. Bile su velike potrebe države i te potrebe su namirivane iz poreza. Nikada poreska institucija nije poštovana u ovoj zemlji. Ova država je 2000. godine naplatila nula dinara na osnovu poreza na dobit preduzeća. Sva su poslovala negativno. Pogledajte kakva je to činjenica i hajde da vidimo da li su sva poslovala negativno, ili su bila onako suptilno naplaćivana ta sredstva, ali preko partijskih kasa i paralelnih privatnih firmi, koje su izvlačile finansije iz države, tako da se i danas mnogi od vas, koji su bili vlast, toga stide. Ali, ti nisu sa vama. Oni su na nekom drugom mestu. Nemojte da ih blatite. Što se tiče poslaničke grupe Srpske radikalne stranke, koja je takođe iznosila čitav niz primedbi aludirajući na porez na promet koji je, navodno, naplaćivan na vodu, porez na šolju, danas se u ovoj zemlji veoma dobro zna šta se plaća, ko to naplaćuje i kakvu korist od toga ima. Deset godina se to u ovoj zemlji nije znalo. Nema više taksi, nema paralelnih ilegalnih poreza, nema onoga što je bila karakteristika desetogodišnje vladavine prethodnog režima, a to je bila prazna budžetska kasa i ona siva privredna zona iz koje se finansiralo na ilegalan način sve ono što nema nikakve veze sa državom. Možda ima povremeno potrebe za državnim potrebama, ali sa državom nema. Da ima, ne bi nam bili prazni penzioni fondovi, sa dugovima od takođe 500 miliona maraka, odnosno 250 miliona evra u ovom trenutku; ne bismo imali minus kakav imamo u unutrašnjem privrednom životu koji je u situaciji kada smo mi preuzeli vlast iznosio 15 milijardi maraka. To su bila unutrašnja potraživanja firmi koje su funkcionisale na ovom tržištu. Kada pričamo o "Zdravlju" Leskovac, gde su odgovorni za proizvodnju "kosilija" bez licence, zbog čega "Zdravlje" Leskovac ne može da se privatizuje tako uspešno kao što je to bio slučaj, recimo, sa firmom u [[dobacivanje iz sale]] Što se tiče vaše brige za registar kase, podržavamo registar kase i na benzinskoj pumpi. Najunosniji posao u prethodnoj deceniji bio je posao ljudi na benzinskim pumpama, kada benzinske pumpe nisu radile. Pošto se pozivate na primere, predlažem da odete na OMB benzinsku pumpu, da odete bilo gde na benzinsku pumpu u inostranstvu i da vidite šta se tamo prodaje i šta se prodaje na benzinskoj pumpi u Srbiji. Registar kasa znači stabilan izvor finansiranja ove države, sigurnu platu za one koji se finansiraju iz budžeta i to je ono na čemu mi insistiramo. Takvih olakšica, u ovom trenutku, ne može biti, jer država nema neophodna sredstva kojim bi mogla da kompenzuje takav minus koji bi se u budžetu pojavio. Deset milijardi dinara je veliki ustupak. Neka sledeće godine on bude još veći, ali nakon ovih godinu dana poreske politike jasno je da smo mi bili u pravu. Jer, rekli smo: široka poreska osnovica, jasan porez, a o olakšicama ćemo govoriti kad to počne da funkcioniše. I, to funkcioniše. Juče ste videli da je do oktobra meseca naplaćeno u proseku 80% planiranih sredstava. Na kraju godine će taj procenat uspešnosti biti veći. Upravo, zbog toga mi možemo izaći u susret onima koji su bili odgovorni prema državi, koji su platili porez i na takav način pomogli i sebi i drugima koji danas mogu da vide svoju šansu u poreskim olakšicama koje se uvode. Lako je reći da se skine porez sa svega. Ali, onda izađite pred građane pa im dajte novac. Izađite i recite: mi smo država koja može da odgovori svojim potrebama, može da plati ono što treba da plati, ali iz štamparije u Topčideru, a ne iz budžeta i sa računa u bankama. To mi ne radimo. U ovoj zemlji nema nekontrolisane inflacije, nema štampanja novca, nema privatizovanja državnih institucija, koje je bilo karakteristično u onom poreskom smislu u prethodnih deset godina, kada su firme skidane i oslobođene poreza bez obzira na posledice koje su iz toga proizilazile. Jednu skinete, ali zato druga mora da plati za sebe i za tu koju ste oslobodili. Takvom logikom dobili smo društvo u kojem je milion i po ljudi bez posla. Privreda ne poznaje te principe. Privreda poznaje one principe o kojima smo razgovarali danas. Zašto je to liberalan koncept? Mi možemo da govorimo o konceptu Nemačke ili SAD, ali kategorije kojima se meri liberalizacija poreskog sistema nisu one koje su ovde korišćene tokom današnje rasprave. Mi smo najliberalniji poreski sistem u Evropi stvorili na osnovu toga što je porez na dobit preduzeća najniži u Evropi; porez na zarade najniži u Evropi. Široka poreska oslobođenja su karakteristična, pre svega, za one kompanije koje dolaze u Srbiju. U kom smislu? Zaposlite 10 ljudi, bićete oslobođeni pet godina plaćanja poreza na osnovu one obaveze koju morate da izmirite prema svojim zaposlenima i odnosu na državu. Zaposlite 100, biće to 10 godina. Evo vam šansa. Ako profunkcioniše ono što mi želimo da funkcioniše na primeru "Zastave", videćete kako to izgleda. Oni koji unesu 150 miliona dolara u "Zastavu" biće oslobođeni, zbog broja zaposlenih, desetogodišnje obaveze plaćanja poreza po pitanju zarade prema državi. To je veliki ustupak i to je ono što mi činimo. U tome je liberalizacija posla kojom se mi bavimo. Drugi primeri veoma bolni, zloupotrebe očigledne i zbog toga moramo da donosimo one političke mere kojima se tako nešto sprečava. To su primeri studentskih i omladinskih zadruga. Pedesetogodišnjaci sede u studentskim zadrugama. Niko im ne plaća socijalno osiguranje, niko ne izmiruje obaveze prema državi i od toga samo prividnu korist imaju i zaposleni i poslodavac. Realno, niko ne radi na duge staze. To je uništavanje supstance ove zemlje. Svako u ovoj zemlji treba da ima sređeno zdravstveno osiguranje, treba da ima rešeno pitanje penzionog osiguranja, a ne da govorimo o Srbiji kao društvu u kojem 90% građana koji imaju do 30 godina radi na crno, nema rešeno regularno pitanje zdravstvenog ili penzionog osiguranja. To su poražavajuće činjenice i to se rešava na ovakav način. Za godinu dana ćemo videti, kada se ustanove krivci za ovakvo stanje u privredi, kada se ustanovi odgovornost za one koji nisu poštovali poreske propise i kada se to sve sankcioniše, da li možemo dalje da liberalizujemo fiskalni sistem. Ali, ovo je naš maksimum u ovom trenutku zato što država ima velike obaveze. [[Aplauz.]]
Reč ima narodni poslanik Tomislav Nikolić, replika, kao zamenik predsednika poslaničke grupe SRS.
Iz svakog nastupa u ovoj skupštini bar dva argumenta moraju da stoje. Jedan je znanje, a drugi su podaci. Decibilima se ovde ništa ne postiže ni od strane ministra, ni od strane šefa vladajuće poslaničke grupe, koja je već postala manja od nekih opozicionih poslaničkih grupa. Ovo nije poreska skupština i ovo nije skupština u kojoj ćete vi nas pet godina da davite i da se hvalite svojim uspesima u poreskoj politici. Nas ovde interesuje kako nam stoji država i to se ne meri stanjem u naplaćenim porezima. Vi to možete još godinu dana, eventualno dve i gotovo je. Nas ovde interesuje šta se u Srbiji radi, ko proizvodi i nas interesuje kako žive građani koji su vam platili porez. Građani žive lošije nego u vreme dok ste vi bili u opoziciji. Privreda proizvodi manje nego u vreme dok ste vi bili u opoziciji. To su podaci. Te podatke možete da vidite na ulici. Malo otvorite zatamnjena stakla svojih automobila, prošetajte malo ulicom vi koji ste viđeniji. Pozivao sam socijaliste u vreme kada su se bili previše osilili. Prošetajte malo ulicom vi koje ljudi poznaju sami, da vidite kako izgleda kad vam je narod zadovoljan i kad vam narod aplaudira. Ne valja situacija u zemlji. Ne hvalite se previše. Ne pominjite izbeglice više jer im ni jedan obrok ne daje država. Ne pominjite izbeglice. Ne pominjite penzionere. Šta je ovde sa seoskim penzijama? Što vam kasne tri meseca penzije i dalje? Šta ste vi to postigli? (U sali graja i dobacivanje.) Nije tačno, penzije su na istom nivou zakašnjenja na kome ste ih vi zatekli uprkos donacijama; 20% budžeta punite sponzorstvom i donacijama; skinite građanima tih 20% opterećenja. Ne možete vi samo ovde izlaziti da vičete kako je dobro. Dobro je vama i nama koji smo u ovim klupama. Narodu ne valja. Zato nemate kandidata za predsednika. Zato ne date vanredne parlamentarne izbore. Zato vam gubi i ovaj vaš kandidat. Da to tako sve dobro ide, sada biste kao Milošević kada je bio najjači raspisali vanredne izbore, da dobijete još četiri godine mandata. Vi na silu držite i ove dve godine koje su vam ostale. Evo vi iz reformi Srbije, u koju još poslaničku grupu imate poverenja da će ostati da napravi kvorum kada se bude glasalo? U koju još poslaničku grupu imate poverenja da će ovaj zakon, naročito onaj prvi, biti izglasan? Kako vi ne shvatate ljudi da je sve otišlo u propast, "otišla je mast u propast", čim vi skidate onaj porez koji ste uveli prošle godine, meni je sasvim jasno dokle ste vi došli. Nemojte građanima ništa više da pričate. Građani žive ovaj vaš život. Na stranu sramota nacije koju ste nalepili na naše obraze, pa ne možemo nikad da operemo. Ali, mi živimo ekonomski i socijalno lošije nego dok ste vi bili u opoziciji. Da bismo živeli bolje, vi morate da idete u opoziciju. Da biste išli u opoziciju, mi moramo da dobijemo izbore, a izbore ćemo dobiti odmah posle predsedničkih izbora, to vam garantujem. [[Aplauz.]]
Reč ima narodni poslanik Hranislav Perić. Poslanička grupa Socijalističke partije Srbije na raspolaganju ima još dva minuta i još dva prijavljena poslanika, narodnog poslanika Radojka Petrića i narodnog poslanika Jocu Arsića.
Gospođo Čomić, vi ste nam oduzeli vreme jer se formirali grupu Baneta Ivkovića, pa ako je vaš onda mu dajte od vašeg vremena. On nije naš. Mi smo ga isključili iz partije i zbog toga mislim da ne treba uzimati vreme SPS-a. Prema tome, molim da govorim do kraja. [[Žagor - smeh.]] Ovaj paket zakona očekivali smo na dnevnom redu, ali smo očekivali i da ćete predvideti mnoge olakšice za poljoprivredne proizvođače. Zašto niste predvideli smanjenje akcize na naftu za poljoprivredne radove? Morali ste da imate u vidu vreme i cene poljoprivrednih proizvoda u ovoj sezoni, koje su bile niske, najniže u zadnjih nekoliko godina. Zbog toga su poljoprivrednici u ovoj godini poslovali sa gubicima. Kod usvajanja prethodnih zakona uveli smo porez na topli obrok, porez na prevoz, porez na regres, obradovali smo radnike time što će im se povećati prosek za penziju, ali kada se uteraju prihodi u budžet onda smanjimo penzije i na kraju nikom ništa, niko ništa od toga ne dobije. Kod oporezivanja oružja prvo smo oporezovali svo oružje koje poseduju građani, a onda smo oslobodili samo one koji su to oružje dobili na poklon. Tu pravimo duplu grešku. Država mu pokloni oružje a vi ga oslobodite poreza, a radniku ili poljoprivredniku koji jedva skrpe da kupe jednu pušku za lov - od njih treba da naplatimo porez. Naš stav je da svakog građanina koji poseduje jedno lovačko oružje treba osloboditi plaćanja poreza, a za više od jednog naplatiti. I ovaj paket poreskih zakona ... (Predsedavajuća: Tri minuta, narodni poslaniče.) ... neće biti pravičan za sve građane Srbije, jer će po vašem predlogu opet porez plaćati oni koji su siromašni, a ne novoformirani bogataši. Vreme od kada ste vi na vlasti donelo nam je nove bogataše, koji će po vašim zakonima biti oslobođeni plaćanja poreza jer su stekli uslov da mogu uložiti po sto miliona i više evra, što znači da će domaći, manji investitori biti zaobiđeni. Upravo bi oni morali da budu...
Narodni poslaniče, tri minuta je vreme poslaničke grupe SPS-a i ono je utrošeno, a time i vaše vreme za raspravu.
Mislim da stvarno treba da se nešto i toleriše; ili da nas obavestite koliko je to naše vreme, ako pravite novi raspored, pa je ovde sve obrnuto i naopako, svakoj poslaničkoj grupi treba dati vreme kao kada je prvi put podeljeno vreme treba izvršiti preraspodelu vremena jer su ovde nikli mnogi poslanički klubovi koji nemaju vreme.
Zahvaljujem vam na raspravi u okviru raspoloživog vremena za vašu poslaničku grpu. Zahvaljujem. Ovim je iscrpena lista govornika. Pravo na repliku ima narodni poslanik Branislav Ivković, na izlaganje narodnog poslanika Hranislava Perića.
Dame i gospodo narodni poslanici, meni je vrlo neprijatno da ulazim u jedno sitno politikanstvo i primitivizam koji nosi [[žagor]] koji nosi jedna manja grupa ljudi koji su privatizovali socijalističku ideju u Srbiji. Hvala Bogu, njima je zaista "vreme isteklo", ali socijalistima u Srbiji vreme nije isteklo. Socijalisti u Srbiji su čestiti i pošteni ljudi koji će se sada kroz Socijalističku narodnu stranku okupiti, a oni ljudi koji govore o moralu i demokratiji, vrlo su često skloni tome na Administrativnom odboru, treba da znaju da se jako dobro zna da od demokratije u SPS-u više nema ništa. Od aprila kvoruma nisu imali ni za Glavni, ni za Izvršni odbor. Jednostavno u toku je totalna privatizacija partije i zato se socijalisti i okupljaju oko Socijalističke narodne stranke. Ovo nije - poslanička grupa Baneta Ivkovića. Ovo je poslanička grupa narodnih socijalista koji zaista žele da vrate socijaliste korenima Svetozara Markovića, Dimitrija Tucovića i u novije vreme akademika Mihajla Markovića. Hvala lepo.
Pravo na repliku ima narodni poslanik Žarko Obradović, kao predsednik poslaničke grupe SPS. Osnov za repliku je pominjanje u izlaganju narodnog poslanika Branislava Ivkovića. Izvolite.
Poštovane kolege narodni poslanici, koristim pravo na repliku, član 97. stav 2. Poslovnika o radu Narodne skupštine. Naime, u ovoj skupštini se može stvarno čuti sve i svašta, ali kada o moraju govori čovek koji je potpisao dokumenta koja su falsifikovana, 30 i nešto odluka [[žagor]] 30 i nešto odluka opštinskih odbora koje su trebali da budu [[žagor]] formalni osnov za sazivanje ...
Izvinite narodni poslaniče, molim Skupštinu za red u sali. Izvolite.
Koji je potpisao dokument - zahtev resornom ministarstvu o promeni lica koja zastupaju SPS i resorno ministarstvo donelo dokaz; koji su osnovali drugu partiju u međuvremenu; koji su bili na listi SPS-a; koji su isključeni iz članstva; koji su koristili sva Statutom utvrđena prava da se žale i ostalo; i naravno, dobio je relevantan odgovor. A sada priča o moralu. Prvo, nikada SPS nije tvrdila da ima hipoteku nad socijalističkom idejom. Uostalom i ova nova partija će proći kao i one druge koje su osnovane prošle i pretprošle godine, a ima ih; i to je sudbina partija koje učestvuju u polotičkom životu, ali o moralu ne mogu pričati oni koji morala nemaju. SPS ovde predstavljaju poslanici izabrani sa liste SPS - Slobodan Milošević i činjenica je da ti mandati pripadaju SPS-u. Moram, nažalost, da primetim da je pre neki dan u saveznom parlamentu jedan poslanik Demokratske stranke isključen iz članstva svoje organizacije po istom pravnom osnovu po kome mi socijalisti tražimo da nam se vrate naši mandati. (Glasovi - nije.) Jeste, jeste. Prestankom članstva u političkoj organizaciji sa čije liste je izabran. Te odredbe su pisane istom rukom i u saveznom i u republičkom parlamentu. To što ovde ne postoji spremnost da se te odredbe primenjuju, to je izraz političke volje vladajuće većine, ali i tome će doći red. Hvala.
Pravo na repliku ima narodni poslanik Čedomir Jovanović. Izvolite.
Gospođo Čomić, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, želim da iznesem samo nekoliko istinitih činjenica da ne bi i Demokratska stranka i naša poslanička većina bila dovedena u kontekst u koji zapravo podele u SPS-u pokušavaju da nas svrstaju. To što ste pre godinu dana u ovaj parlament ušli sa Branislavom Ivković kao šefom svoje poslaničke grupe, pa se potom sa njim razišli, vaša je partijska stvar. Mi u tome ne želimo da učestvujemo. Vaš stranački problem je i činjenica da je Ustavni sud Srbije pokrenuo postupak za utvrđivanje ustavnosti i zakonitosti člana 88. Zakona o izboru narodnih poslanika, kojim se utvrđuju okolnosti pod kojima prestaje mandat narodnom poslaniku. Ako je poslanička grupa DOS-a zbog toga zastala sa procesom koji je pokrenula pozivajući se na taj član zakona i ukoliko se saveznom parlamentu mandati uzimaju, ali ne u skladu sa Zakonom o izboru narodnih poslanika već sa Zakonom o izboru poslanika u Veće građana, što je dakle potpuno drugi osnov. Suština je identična, ali Ustavni sud nije osporio taj zakon. Kada Ustavni sud Srbije reši spor i da odgovor na osporeni član zakona, mi ćemo kao Administrativni odbor moći da odlučujemo potpuno meritorno o problemu koji je otvoren. Danas mi ne želimo da učestvujemo i da se konfrontiramo sa Ustavnim sudom Srbije. To smo jasno rekli na Administrativnom odboru i ovde u parlamentu. Morate sačekati da se donese odluka. Budite toliko strpljivi. Videćemo ko je na kraju, unutar SPS-a, bio u pravu a ko ne, ali mi ne želimo da arbitriramo o tome u ovom trenutku.
Reč ima narodni poslanik Petar Petrović, ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe SSJ.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, ja ću pokušati da se vratim na ono za šta smo danas ovde, a to je set poreskih zakona koje nam je Vlada dala na razmatranje, odnosno Ministarstvo finansija. Počeću od prvog zakona, od Zakona o porezu na promet; samo ću ponoviti stav poslaničke grupe SSJ da je ovo čist marketinški potez Vlade, jer je očigledno da se polako pripremaju građani Srbije za neke izbore, do kojih mora doći u prvoj polovini iduće godine. Na neki način, Vlada i Ministarstvo finansija priznali su grešku time što prošle godine, u martu mesecu, Ministarstvo finansije nije prihvatilo brojne amandmane svih opozicionih stranaka, a među njima i SSJ, koja se zdušno zalagala da se ulje, ili kako se u narodu kaže zejtin, šećer, mast, ne oporezuju. S druge strane, postavlja se pitanje, osim marketinškog poteza, šta se još dobija ovde - smanjenjem, odnosno ukidanjem poreza na ova tri artikla bukvalno građani Srbije ne dobijaju ništa. Juče smo čuli neke podatke da prosečna porodica troši pet do šest litara ulja, dva do tri kg. šećera itd. To iznosi cirka 40-50 dinara po porodici uštede mesečno, a samo otvorite, poštovane kolege poslanici, današnje novine i videćete da se od 1. januara iduće godine predviđa povećanje cene obaveznog osiguranja za motorna vozila od 40,7%, a ako znamo da u Srbiji po jednoj porodici postoji jedan automobil i da je prosečna cena obaveznog osiguranja oko 2.000 dinara, to znači da će svaka porodica morati da plati povećanje od 1.000 dinara, i na taj način se trostruko anulira ovo što će porodica dobiti time što će se ukinuti porez na promet masti, ulja itd. Posebno bi želeo da naglasim član 5. Zakona o izmenema i dopunama Zakona o porezu na promet, odnosno to je novi član 54a, gde su predviđene kazne za neposedovanje računa pri izlasku iz radnje. S obzirom da će sigurno poreski policajci dobiti normu; a za vaše obaveštenje, da vas podsetim, one koji ne znaju, imaju normu i saobraćajni i drugi milicioneri u Republici Srbiji, da moraju ispoštovati svakog dana jedan određeni iznos, koji mora da uplate u kasu, a to znači da pet do 10 hiljada svaki saobraćajni milicioner dnevno mora da naplati od građana Srbije. Sigurno je da će i poreski policajci dobiti takav nalog da će dnevno morati da uplaćuju pet do 10 hiljada dinara, pa se postavlja pitanje - da li će budžet Srbije gubiti ili profitirati. Ja sam siguran, i to ponavljam u ime SSJ, da će profitirati, jer će jedan policajac sedeti pored neke trafike i svakog drugog građanina, koji je kupio paklicu cigareta koje koštaju 20 dinara, ili dnevne novine koje koštaju 15 dinara, a nema račun, zaistaviti i reći - izvolte, platite 1.000 dinara kaznu, a i to ide u budžet Srbije. Dakle, nema nikakvog boljitka oko ovog ukidanja poreza na promet, osim što se žele zavarati građani Srbije da, eto, Vlada u svom reformskom kursu ukida nešto i pomaže građanima Srbije. Kad se govori o smanjenju poreza na dobit sa 12 na 14%, pa da je to neka stavka u budžetu, budimo sigurni, uvažene koleginice i kolege, da Vlada tu porez ne bi smanjivala. Prvo, gospodine ministre, u Srbiji treba promeniti neke druge zakone, pa onda promeniti stope poreza na dobit. Po meni, treba promeniti Zakon o knjigovodstvu i računovodstvu, jer se po tom zakonu tako lako može štelovati završni račun da je pitanje - ko će u stvari tako napraviti završni račun da pravi dobit. Doduše, ministar to ne sluša, njega to ne interesuje, on se već dogovorio sa svima kako će pritisnuti zeleno dugme kad se budu usvajali ovi zakoni. No, moram zbog šire javnosti da u ime SSJ izložim ovo. Kad se radi o Zakonu o upotrebi i držanju određenih dobara, postavlja se pitanje, osim trofejnih oružja, da li će se plaćati porez na nasleđeno oružje? Da vam pojasnim o čemu se radi - ako otac ili deda imaju oružje, i kad se desi to što se desi, da nestanu sa ovoga sveta, a to oružje treba po svemu sudeći da ostane u porodici, da li to oružje može i treba da nasledi neko od potomaka, i da na to ne plaća porez, jer to je opet u neku ruku trofejno oružje te porodice, da tako kažem. Mislim da to treba da uzmete u obzir i to osloboditi poreza ubuduće. Posebno, a pomalo i smešno za nas iz SSJ, to je da Ministarstvo finansija predlaže smanjenje poreza na katastarski dohodak; i tu se jedino slažemo sa uvaženim gospodinom ministrom, da naši poljoprivredni proizvođači ne plaćaju veliki porez na katastarski dohodak, jer se od 1994, odnosno 1995. godine katastarski dohodak nije menjao. Ali, gospodine ministre, da vas podsetim da su mnogi poljoprivredni proizvodi 1994. i 1995. godine, izraženi u markama, imali daleko veće cene nego što imaju danas. Samo jedan primer - tih godina je prasad prodavana na jagodinskoj pijaci po 3 i 3,5 marke za kg. žive vage, kako se to kaže u narodu, a danas je cena jedva 2 marke za kg. žive vage. Postavlja se pitanje - kako vi to pomažete poljoprivredne proizvođače time što ćete umanjiti porez na katastarski dohodak, a dajte molim vas ministre umanjite doprinose i ostale stvari koje plaćaju poljoprivredni proizvođači. Jedno poljoprivredno gazdinstvo, jedna poljoprivredna porodica, koja mora da plaća za svoja četiri punoletna člana sve obaveze prema invalidsko-penzijskom osiguranju, zdravstvenom osiguranju, prema vodama itd. ona ima najmanju stavku upravo na katastarski dohodak, i to će platiti sa par paklica malo boljih cigareta, ali ovo ne može da plati, jer su izuzetno veliki doprinosi, i to se kreće na desetine hiljada dinara. Pomognite poljoprivredi na taj način, pomognite i poljoprivredne proizvođače, a nemojte, govorim u njihovo ime, nemojte da im smanjujete porez na katastarski dohodak, pomognite im na drugi način. Platite im pravu cenu njihovih poljoprivrednih proizvoda, platite im na vreme, i sve ostalo, a ovo nemojte. Može i da ostane isto i biće vam zahvalni. Kad se govori o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak, tamo ste, između ostalog, predvideli gospodine ministre da i sportisti moraju plaćati taj porez. Mi iz SSJ se slažemo da treba i sportisti da plaćaju porez kada zaključe ugovor, dobiju pare na ruke itd. Ali, molim vas, pročitajte dobro, u članu 84a šta ste predvideli - u aliniji 3 i alineji 8, ako me dobro služi sećanje, predvideli ste između ostalog da će se porez naplaćivati i od novčane pomoći koju vrhunski sportisti dobijaju za izuzetne rezultate (to je alineja 3). U alineji 8. - sportisti će plaćati porez kada dobiju nacionalno priznanje i nagrade za posebne zasluge. Da li to znači da kada naši strelci npr. osvoje zlatnu medalju na olimpijskim igrama i dobiju pet ili deset hiljada državne nagrade, moraju od tih para da izvade 20% i da vrate gospodinu Đeliću, odnosno državi. Mislim da to nigde nema. To piše u zakonu. S druge strane, povedite računa malo i o porezu na reklame, koje sportisti nose na svojim dresovima. Naime, kada neki sponzor želi da reklamira sebe i uplati određeni iznos nekom sportskom kolektivu, a od toga taj kolektiv živi, pošto kolektiv pruža uslugu, on postaje poreski obveznik i plaća 20% poreza državi na to, a on jedna sastavlja kraj sa krajem i jedva je umolio nekog privrednika da mu plati taj porez, odnosno taj novac, da bi mogao od toga da živi i da, jednostavno, trenira. Vodite malo računa. Ministre, molim vas, ne bi bilo loše, poslušajte savet SSJ, pomognite sport, pomognite omladinu, vratiće vam se to na dobro. Na kraju, kod omladinskih zadruga, želite da izjednačite ljude koji rade preko omladinskih zadruga sa onim zaposlenim koji rade na određeno vreme u firmama, na mesec, na dva, na tri. Vi ste ovde naveli negativan primer, mislim da ste pomenuli da u Vršcu ima 12 omladinskih zadruga, ako me dobro sećanje služi. Međutim, nemojte da zbog Nikole, koji vas je uvredio, počnete da mrzite i Svetog Nikolu. Molim vas, uzmite pozitivne primere omladinskih zadruga koje su pomogle mnoge omladince, mnoge siromašne da zarade neki dinar i nemojte ovoliko da oporezujete omladinske zadruge, odnosno ljude koji rade preko omladinskih zadruga, jer je to jedan od načina da omladinske zadruge, odnosno ljudi koji tamo rade zarade neki dinar da prežive. Socijalna situacija u Srbiji je izuzetno loša, veoma teško se živi. Nije sve u porezima. Dajte, obratite se malo proizvodnji, privredi, poljoprivredi. Tu pomognite, tu dajte reforme,biće vam zahvalni.
Da li se još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi prijavljuje za reč?
Uvažena predsednice Mićić, kolege narodni poslanici, u skladu sa članom 137. Poslovnika o radu Narodne skupštine Republike Srbije, predlažem da rasprava u pojedinostima traje tri minuta.
Pre nego što stavim predlog na glasanje, molim vas da utvrdimo da li imamo kvorum, da li imamo 126 poslanika u sali. Konstatujem da imamo kvorum za odlučivanje. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Siniše Mitrovića, da rasprava u pojedinostima traje tri minuta. Za 99, protiv 45, uzdržanih nema, nije glasalo pet, od 149 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila predlog Siniše Mitrovića. Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POREZU NA PROMETPrimili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Bojan Kostreš, Marko Đurišić, Gordana Čomić, Gordana Pop-Lazić, Živanko Radovančev, zajedno Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić, Jovan Todorović, Nebojša Jović, Joca Arsić, Rade Bajić, Dušan Cvetković, Hranislav Perić i Miomir Ilić, zajedno Dušan Ilić i Srđan Petrović, zajedno Gordana Čomić i Marko Đurišić,Aleksandar Vučić, Tomislav Nikolić, Miroljub Veljković, Živko Selaković, Branislav Kovačević, Siniša Mitrović, Radoslav Veselinović, zajedno Olgica Kirćanski, Slavica Tatomir i MiroslavHristodulo, Marijan Rističević, Stevan Gudurić,Dragan Tomić, Zoran D. Nikolić i Vladimir Garčević, kao i Odbor za finansije. Sledeći narodni poslanici su obavestili, pisanim putem, da povlače amandmane: Živanko Radovančev, na član 1; Marko Đurišić, na član 1; Gordana Čomić, na član 1. i na član 2; Dušan Ilić i Srđan Petrović, na član 1, koji su podneli 8. novembra 2002. godine, Zoran D. Nikolić, na član 1. i Vladimir Garčević, na član 2. Takođe vas obaveštavam da je povučen i amandman Odbora za finansije, na član 1. Primili ste izveštaje Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora, kao i mišljenje Vlade Republike Srbije o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila zajednički načelni pretres u okviru koga je razmatran i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na promet, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Narodni poslanik Bojan Kostreš, podneoje amandman kojim predlaže da se ispred člana1. doda novi član. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbornisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Ne.) Da li se neko drugi prijavljuje za reč? Reč ima narodni poslanik Srđan Petrović, zamenik predsednika poslaničke grupe DOS - DSS.
Poštovano predsedništvo, poštovane kolege poslanici, ovaj amandman daje predlog za oslobađanje od poreza na promet prirodnog gasa u distribuciji, u distributivnoj mreži. Mislim da bi, iako je obrazloženje Vlade da iz bilansnih razloga to ne treba prihvatiti, trebalo prihvatiti ovaj amandman, jer bi se time u isti red stavili građani koji se greju na daljinsko grejanje putem toplovoda sa građanima koji koriste prirodni gas u distributivnoj mreži za grejanje domaćinstava. DSS će prihvatiti ovaj amandman i glasati za.
Da li se još neko prijavljuje za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Narodni poslanici Olgica Kirćanski, Slavica Tatomir i Miroslav Hristodulo, zajedno su podneli amandman kojim predlažu da se ispred člana 1. doda novi član. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li ima prijave za reč o ovom amandmanu? Reč ima narodna poslanica Olgica Kirćanski.
Koleginice i kolege, ideja ovog našeg amandmana je bila da se smanjenjem poreske stope sa 20 na 17% prividno smanji porez, ali da se na taj način omogući da se postignu veći efekti, jer bi se povećao obim potrošnje time što bi se na svim proizvodima za taj iznos umanjio porez na promet. Smatrali smo da je ovo jedna od mogućih mera da se što veći deo prometa vrati u legalno tržište, time što bi ovom poreskom stopom cene bile prihvatljivije i konkurentnije. Hvala.
Hvala. Da li ima još prijava za reč o ovom amandmanu? (Da.) Izvolite, reč ima narodni poslanik Jovan Todorović, ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe SPS-a.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, možda je to za vas iznenađenje, ali SPS će podržati ovaj amandman i predlaže i ministru, odnosno Vladi da dobro razmisli o tome da li smo u ovom momentu spremni da razmišljamo na način da smanjimo opštu stopu poreza na promet sa 20 na 17%. Mislim da su razlozi koji su navedeni u obrazloženju amandmana argumentovani, da su ozbiljni i da Vlada treba da prihvati taj amandman, zato što bismo time ostvarili jedan od osnovnih ciljeva poreske politike i u ovoj i u narednim godinama, suzbijanje sive ekonomije. Potpuno je jasno da poreske stope treba da budu prilagođene ekonomskoj snazi i građana i privrede. Ukoliko su primerenije ekonomskoj snazi, onda je za očekivati da će sve manje biti onih koji su motivisani da ne uplaćuju poreze u državni budžet i time objektivno onemogućuju funkcionisanje države, društvenih delatnosti itd. Različiti su momenti koji opredeljuju ekonomsku moć i stanovništva i privrede. Podsećam vas na istoriju poreza, pa kada su se recimo Englezi odlučili da uvedu porez na imovinu, onda je bilo pitanje kriterijuma, po kom osnovu će oporezivati tu imovinu. Rekli su, dobro, onaj ko ima kuću plaćaće porez, a onda su razmišljali koliki porez, pa su rekli, ko ima više prozora na kući plaćaće više od onog ko ima manje prozora. Naravno da su Englezi, kao što bi i svi drugi poreski obveznici u svetu, počeli da zaziđuju prozore i time smanjuju svoju poresku osnovicu. Vlada mora da razmišlja na način da što manje šiša ovcu, odnosno da je ne šiša ispod kože, već da uvek ponešto ostavi i građanima i svim drugim poreskim obveznicima i da ih na jedan normalan i primeren način motiviše da uplaćuju svoje poreske obaveze blagovremeno i uredno. Prema tome, SPS je za ovaj amandman i kada budemo o tome glasali, mi ćemo glasati za. Hvala lepo.
Za reč se javio ministar finansija, gospodin Božidar Đelić.
Izvinite, hteo bih samo da kažem, što se tiče ovog amandmana, manjak prihoda bi bio 14,6 milijardi dinara, 14,5 milijardi dinara, a to je jedna i po penzija. Znači, oni koji predlažu ovaj amandman u ovom momentu treba da objasne na koji način ćemo nadomestiti jednu i po penziju sledeće godine. Kao što sam napomenuo, tačno je da je porez na promet namet koji je veoma važan i on je stub naših javnih finansija. Jednostavno, glasanje za ovaj amandman dovelo bi do nemogućnosti bilo kakvog izglasavanja našeg budžeta u ovom momentu. Budžet za sledeću godinu i prava na penziju bi morali da budu znatno suženi. Znači, to je implikacija ovoga. Druga stvar, što se tiče predstavnika grupe DSS-a, predstavnik grupe DSS-a gospodin Petrović, ako bi me saslušao, gospodine Petroviću,u pitanju je zbrka, zato što ovaj amandman o kome ste pričali ne tiče se gasa. Želeo bih samo da kažem da je oko tog pitanja, oko energetike, veoma opasno bušiti ovaj sistem. Iskustvo postoji i kod nas i u drugim zemljama. Zamolio bih vas, ako već gledamo porez na promet, imajući u vidu da ovde pritiče 89,4 milijarde dinara prihoda, da budemo izuzetno obazrivi od daljeg oslobađanja ovde. To se da obilato zloupotrebiti, s jedne strane. S druge strane, želim samo da kažem da se ovaj amandman o kome ste pričali nije ticao toga nego mazuta, tako da ne glasate za nešto za šta ste hteli da glasate. Nadam se da nije bilo konfuzno, što sam ovako izašao za govornicu. Hvala vam puno.
Za reč se javio narodni poslanik Tomislav Nikolić, zamenik predsednika poslaničke grupe SRS.
Dame i gospodo narodni poslanici, svi učesnici u radu sednice, a ne amo narodni poslanici, dužni su da poštuju član 100. Poslovnika Narodne skupštine, odnosno da poštuju dostojanstvo Narodne skupštine. Ko je gledao ministra dok je izlazio za govornicu, pomislio bi da se neki đavo ušetao u Narodnu skupštinu. Ja sam veteran...
Molim vas da vi poštujete takođe dostojanstvo Skupštine i dostojanstvo ličnosti.
Ja sam veteran u ovoj Narodnoj skupštini, dobijao sam opomene i izbacivan sam i kada sam poštovao dostojanstvo Narodne skupštine i kad nisam. Moje dostojanstvo, dostojanstvo narodnog poslanika ni jedan predsednik Narodne skupštine do sada nije poštovao, pa vidim da to ne poštujete ni vi. Ali da vama ne padne na pamet da kažete - pobogu ministre što skačeš preko klupe, kada postoji način na koji svi ljudi u ovoj sali ulaze i izlaze u red - i vama to ne smeta. Smeta vam što ja opominjem ministra. Nisam došao ovde da gledam njegove akrobacije, došao sam da diskutujem o Zakonu o porezu. Svojim nastupom pokvario je celu svoju priču. Sada ćemo da izgubimo jednu i po penziju ako skinemo opštu stopu poreza na 17, a ne kaže za ovih 8 milijardi oslobađanja koje on sad predlaže. Pa, to je pola penzije, pa kako ćemo to da nadoknadimo. Kako ćemo da nadoknadimo. Napunili ste budžet dranjem poreskih obveznika, sve manje ih ima. Videćete vi to iduće godine, ova godina je prošla lepo, hvalite se da je skoro, a novembar će da napuni budžet, to vrlo dobro znam. Juče sam vas opomenuo da ste prepunili budžet. Čim se budžet prepuni, to je neko zakukao, nekome je majka zbog toga zakukala. Ponavljam Vladi Republike Srbije, ako vam je ovo najmarljiviji ministar, najvredniji, najsposobniji, najobrazovaniji, dajte mu da vodi privredu, dajte mu da vodi unutrašnje poslove, da pronađe ove kriminalce i ubice, pa kad može ovoliko da skoči ovolicki čovek znači da je zaista spreman sve u životu da uradi.
Nema više prijava za reč o ovom amandmanu. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Pop-Lazić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Izvolite.
Dame i gospodo narodn poslanici, amandmanom na član 1. - njime se menja član 11. koji tretira proizvode oslobađene poreza na promet - tražim da se pored ulja, masti i šećera, jer tonajviše tangira građane u svim ovim stavkama koje ste naveli, mnogo više nego ovo što nabavljate preko humanitarnih organizacija, ili personalni računari, još manje mlazno gorivo, mada je i to bitno, oslobode poreza na promet i proizvodi kao što su hrana za odojčad, meso, riba, prerađevine od mleka čiji je rok trajanja kraći od pet dana, jer bi to zaista bitno uticalo na standard građana. Osnovno zbog čega i tražimo oslobađanje od poreza upravo ovih proizvoda je to što danas veliki broj ljudi u Srbiji živi na ivici egzistencije, na ivici gladi, a statistika kaže da je već milion gladnih. Vi danas morate svakodnevno da kupite za jednu četvoročlanu porodicu dva kilograma hleba, bar litar mleka ili litar jogurta ili nekog drugog mlečnog proizvoda. Ti proizvodi nisu svi oslobođeni poreza, a hleb jeste, ali brašno, so i voda nisu, a od toga se hleb pravi, ne pravi se ne znam od čega. Znači, ako bismo to oslobodili poreza na promet, bio bi i sam hleb jeftiniji. Ja sam vam juče rekla za ulje i šećer, to što ste ih oslobodili poreza na promet meni ste uštedeli 26 dinara mesečno, a ako biste odporeza oslobodili meso, koje svakog drugog, trećeg dana moram da kupim ili prerađevine od mleka, tu biste mi uštedeli do hiljadu dinara mesečno. Ono što je naročito važno i gde tražim oslobađanje od poreza, to su sve vrste knjiga - naučne, stručne publikacije, dela iz oblasti književnosti, mislim na beletristriku, udžbenici, školski pribor. Znate li vi, ministre, koliko košta školski pribor i udžbenici? Svake godine moram najmanje 15.000 dinara da obezbedim za svoju decu. Koliko koštaju knjige za studente? To je nemoguće danas i sa ovom platom koju imam kao narodni poslanik, već sam u situaciji da kopiram knjige deci, ne mogu da ih kupim. To je krajnje ponižavajuće. To mora da se oslobodi poreza na promet. Kod odeće i obuće bi bila prava ušteda za socijalno ugrožene ljude. Mi smo danas svi socijalno ugroženi, možda dva-tri posto u Srbiji sebi mogu da omoguće sve što je neophodno u toku jednog meseca. Svi ostali kalkulišemo da li ćemo ovog meseca ili ove sezone, a još uvek živimo u državi koja ima kontinentalnu klimu i četiri godišnja doba, da li možemo za svako godišnje doba da imamo obuću? Ne možemo, ministre, ne možemo da obujemo decu. Na to bi trebalo da mislite u ovom trenutku, a ne da pričate o tome kako lepo živimo. Kada čovek sluša i gleda, pomislio bi stvarno - lepota u zemlji, a kada dođe kući i kada počnu da ga vuku za rukave i da mu traže, a vi nemate odakle da date, onda vidite gde se nalazite. Razmislite malo o ovom amandmanu, ako imate želju da popravite situaciju. Morate da priznate da ovo nije smanjenje poreza, nego smanjenje povećanja poreza. Porez je bio 9%, povećali ste ga na 20%, sada ga smanjujete na 17% i kažete da će samo tri i po milijarde budžet biti oštećen. Šta je to tri i po milijarde? Porašće cena struje, dobićete te pare od toga, ide 20% porez na struju. To je ono što nas boli, to više ne možemo da platimo.
Ima li još prijava za reč o ovom amandmanu? Tomislav Nikolić.
Pošto je narodni poslanik Gordana Pop-Lazić detaljno objasnila koje socijalne kategorije bi bile zaštićene prihvatanjem ovog amandmana, mislim da nema potrebe da vam govorim da se radi o deci i onima koji žele da čitaju i nešto u životu nauče. Zbog toga bih govorio o oslobađanju robe, koja nije oslobođena, a predviđena je našim amandmanom. Naime, zanimljivo je da Vlada Republike Srbije oslobađa poreza na promet personalne računare i softvere. Time direktno štiti ugovor, potpisan sa Majkrosoftom, po kome će on samo po osnovu legalizacije korisničkih programa koje imamo sada u Srbiji zaraditi ogroman novac, a tobože građanima će biti pristupačniji personalni računari i softver za njih. Iskreno da vam kažem, mi smo to i do sada nabljali bez poreza. Bilo nam je jeftino, a taj Majkrosoft nikog nije pitao kada su nas bombardovali i kada su nam razorili privredu i kada su nam ubijali decu, da li se u ovoj zemlji plaća porez ili ne. A vi ste potrčali da odmah svim našim neprijateljima ispunite sve njihove zahteve. Baš mene briga da li će Majkrosoft da zaradi novac na svojim programima u Srbiji ili neće. Volim da ne zaradi ni dinar. Uvešćete vi blokadu, svako ko bude izašao na Internet, blokiraće mu Majkrosoft kompjuter i dok ne licencira softver, više neće moći da funkcioniše. Ali, ima nas koji se ne koristimo internetom i mnogo lepo koristimo i kompjuter i Majkrosoftove programe.Ako je zbog nas izmislio, svaka mu čast. Druga stvar je mlazno gorivo MG1, koje činite veoma jeftinim za strane avioprevoznike. Kad se zna da ste im dali najbolje lotove za polazak iz zemlje, da prvo kreću strani avioni na istoj liniji, na kojoj u toku dana posle leti i JAT, pa naši građani koji putuju JAT-om u drugu zemlju stižu posle radnog vremena, a oni koji putuju stranim avio prevoznikom stižu na početku radnog vremena u zemlju u koju su pošli. Još im samo dajte da kod nas najjeftinije nabavljaju govorio, a mi nemamo mogućnosti da svog avio prevoznika na taj način snabdevamo jeftinim gorivom. Zato će nama ostati kratke linije, tako da eventualno avion može da ode i da se vrati bez tankovanja, jer mu je gorivo izuzetno skupo na drugim destinacijama, a oni će lepo ovde da se snabdevaju najjeftinijim gorivom, da nas deru, da nas šišaju. Pošto će oni sada dobijati to gorivo bez poreza, naša odojčad neće dobiti dečiju hranu bez poreza. To se tako stavi na vagu, koliko se vaga podigne na jednoj strani, mora da se doda na drugoj strani, da bi se izravnala. Efekti od tog mlaznog goriva, a oslobađate strane kompanije, jer su tobož ugrožene u svom poslovanju, moraju da se odraze na našu decu. I zato je i voda za piće oporezovana.
Da li ima još prijava za reč o ovom anamdnau? (Nema.) Na član 1. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić, Jovan Todorović, Nebojša Jović, Joca Arsić, Rade Bajić, Dušan Cvetković, Hranislav Perić i Miomir Ilić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li predstavnik podnosilaca amandmana želi reč?
Zajedno sa grupom poslanika SPS predložio sam amandman na član 1, praktično izmenu člana 11. postojećeg zakona. Pored ovoga što je predloženo za oslobađanje, predložili smo da se poresko oslobađanje odnosi i na mlečne proizvode, bebi opremu, dečiju hranu, odeću i obuću do konfekcijskog broja 8, kao i da se oslobode udžbenici, školski pribor i učila. Čini mi se da je Vlada prihvatila jedan od amandmana DSS da se oslobode udžbenici odnosno knjige i to je dobro, ali mislim da je moglo doći i do oslobađanja ovih drugih predloženih roba. Za ovo smo dali obrazloženje i želim da ga ovde ponovim vama i predstavniku Vlade, kao i široj javnosti, šta nas je motivisalo da damo ovakav amandman. Kada se tiče mlečnih proizvoda, jedan od bitnih mlečnih proizvoda koji se nalazi u prometu je i sir napravljen od tog mleka. Njegov promet se odvija uglavnom na pijacama, neoporezovano. Preko 92% proizvedenog belog sira prodaje se na pijacama, a 8%, maksimalno do 10% u trgovini. Deo tog proizvoda je moguće oporezovati porezom na promet. Mislim da je to manja količina. Drugo naše obrazloženje jeste da su ti sirevi koji se proizvode u mlekarama kvalitetniji, da su pod potpunom zdravstvenom zaštitom, da bi njih trebalo izjednačiti sa ovim drugim proizvodima, da ne govorim ovde o bebi opremi, da ne govorim o dečijoj hrani. O tome je već bilo dosta reči. I, da ne govorim o učilima, pošto je , kao što sam rekao, ovde predloženo rešenje: da se udžbenici oslobode poreza na promet. To ne bi bio neki veliki udarac na budžet. Budžet bi mogao da se dopuni na drugi način. Jedan od mogućih načina, evo da se našalim, mogu i da budu ove poslaničke transakcije, da se plaća porez na promenu grupa, na promenu stavova itd. Kažem, da se našalim. Mislim da bi o ovim amandmanima trebalo razmisliti i bar delimično, ako ne u potpunosti usvojiti, ovaj naš amandman. Mislim da nismo imali razumevanja. Da smo pre imali razumevanja ne bi bilo ni ovo oporezovano. Još samo da dodam, ovi proizvođači masti životinjskog porekla su se već snašli, povećali su cenu pre nego što smo doneli zakon, tako da svinjska mast neće biti toliko jeftinija zbog odbitka poreza na promet. Hvala lepo.
Da li se još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi prijavljuje za reč? Izvolite, ima reč narodni poslanik Jovan Todorović, ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe SPS.
Dame i gospodo, gospodine ministre, mislim da je kolega Arsić dao dovoljno argumenata da i vas koji ste tvrdokorni u nekim stavovima, ubedi da treba, upravo, ono što je predloženo, osloboditi poreza na promet. Nema valjda ovde čoveka u sali koji se neće složiti sa stavom SPS-a da nam ništa nije preče od naše dece. Vreme u kome živimo takvo je da mi objektivno bez pomoći Vlade, pa i na ovaj način, ne možemo da zadovoljimo najosnovnije porodične potrebe i, pre svega, potrebe dece. Vaše obrazloženje koje smo dobili za odbijanje amandnama SPS-a, u smislu da bi to bilo vraćanje na stari koncept i da je preširok broj artikala ili roba ili kako god hoćete, predložen za oslobađanje, realno ne stoji. Čak i da stoji, u čemu bi bila sramota da se vratimo na stari koncept koji je bolji od ovoga koji objektivno ne štiti porodicu, ne stimuliše rađanje dece, a znamo u kakvoj smo situaciji u tom pogledu. Drugo, mislim da ne postoji nijedan opravdan, niti logičan razlog da se ne izjednači prerađivačka industrija, pre svega u toj oblasti poljoprivrede i proizvodnji mlečnih proizvoda sa poljoprivrednom proizvodnjom u gazdinstvima. U ekonomskom smislu to je značajno, ali je značajno i sa stanovišta zdravlja potrošača. Potpuno je i vama jasno da je preko 90% prometa proizvoda od mleka ili mlečnih proizvoda na pijacama gde se teško može obezbediti odgovarajuća zdravstvena zaštita potrošača i da je stepen izvesnosti, odnosno veće zaštite mnogo prisutniji u mlekarama i u drugim prerađivačkim kapacitetima koji upravo to proizvode. S druge strane, valjda je jasno da najviše te mlečne proizvode koriste upravo deca. Iz tih razloga ne znam koliko bi u bilansu budžeta bili smanjeni prihodi, ali mi se čini da postoji mnogo razloga da ministar prihvati ovaj amandman SPS-a i predloženo oslobodi poreza na promet.
Reč ima ministar, gospodin Božidar Đelić.
Samo komentar. Naravno da svi brinemo za našu decu, ali čudno je čuti iz jedne poslaničke grupe koja je vodila ovu zemlju celu deceniju da je velika bila briga za decu. Kada smo videli šta smo nasledili, tj. kada se kasnilo dve godine sa dečijim dodacima, familije koje nisu imale za ono što je bila njihova zakonska prinadležnost, kada mleka nije bilo na rafovima, kada smo videli u kom stanju su bile ustanove za nezbrinutu decu. Setimo se ne samo "anđela", nego i drugih primera koje smo imali, stanja u kojima su se nalazile naše bolnice. Pogledajte Institut za majku i dete u kom je stanju i ko je gradio vile na Zlatiboru sa novcem koji je trebalo da ide za opremu bolnice; i najzad naša deca koja su posle toga rasturena, mnogo njih po svetu. Mislim da to nije briga za decu. (Glasovi iz sale: To nema veze sa zakonom.)
Da li se još neko prijavljuje za reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Radoslav Veselinović. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li se podnosilac amandmana prijavljuje za reč? (Ne.) Da li se neko drugi od ovlašćenih učesnika u raspravi prijavljuje za reč? (Ne.) Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Gordana Čomić i Marko Đurišić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Reč ima narodna poslanica Gordana Čomić.
Dame i gospodo, amandman koji smo, narodni poslanik Marko Đurišić i ja, podneli na član 1. ima tri zanimljive osobine za ovu raspravu u pojedinostima. Prva je da se u najvećem delu, dvotrećinskom, u onom delu u kome sam bila predlagač uz kolegu Đurišića, sadrži u amandmanu narodnih poslanika Ilić Dušana i Petrović Srđana, koji je Vlada prihvatila i čime je taj amandman postao sastavni deo Predloga zakona, kada ga predlagač i nadležni odbori prihvate. Time dolazimo u proceduralno pitanje, na koji način ćemo voditi raspravu o ovom amandmanu i šta se dešava sa usvajanjem ili odbijanjem amandmana čiji je jedan deo već uvršten u Predlog, što je dobro, pošto se odnosi na računare, na mlazno gorivo, na proizvode nabavljene po osnovu ugovora o donaciji i na udžbenike i nastavna sredstva, što je deo amandmana kolega Dušana Ilića i Srđana Petrovića. Ono po čemu se naš amandman razlikuje je još predlog da se isto učini sa suncokretovom i sojinom sačmom i imunoprofilaktičkim i dijagnostičkim sredstvima u veterinarstvu. To je nešto što je samo priznavanje realnosti, pošto se i inače od građana Srbije ne prikupljaju sredstva po osnovu poreza na promet. I, najvažniji deo prirodni gas koji se isporučuje individualnim potrošačima preko gasne distributivne mreže. Zahtev u obrazloženju Vlade stoji da je to normalan zahtev narodnih poslanika za ukidanje poreza na promet individualnim potrošačima, ali da bi se time samo raširio virus ukupnog oslobađanja poreza na promet, koja moraju biti isključivo socijalnog karaktera. Najbolje je kada vam predlagač da argument za vaše obrazloženje. Ministre, ovo jeste socijalnog karaktera, jer se radi o 350.000 domaćinstava koja su stavljeni u potpuno neravnopravan položaj time što je gas jedino što nije uvršteno u komunalne usluge i jedino što građani plaćaju više i skuplje nego što plaćaju pravna lica, privreda i svi oni koji struju, telefon, vodu itd. plaćaju skuplje. Predlog za rešenje: može predlagač da usvoji moj amandman i da onda zaduži nadležne odbore da urade tehničku redakciju. Mogu da zamolim i opozicione poslanike i poslanike vladajuće većine da glasaju za amandman narodnog poslanika Bojana Kostreša, koji se svodi na zahtev za oslobađanje od poreza na promet individualnih potrošača gasa. U svakom slučaju, preuzimamo obavezu da podnosiocima amandmana, kada bude predlog budžeta na redu, kažemo odakle će biti nadopunjena nedostajuća sredsva.
Reč ima narodni poslanik Srđan Petrović.
Poštovane kolege, poštovano predsedništvo, evo sada smo ipak stigli do gasa. Liga socijaldemokrata je imala dva amandmana na član 1. pa je zato došlo do zabune. Zašto smo za oslobađanje prirodnog gasa. Još jednom da pojasnim, izmenama i dopunama ovog zakona od decembra prošle godine komunalne usluge su oslobođene poreza na promet. Sada imamo situaciju da u velikim gradovima, gde postoji daljinsko grejanje, ta usluga je oslobođena od poreza na promet, dok s druge strane, domaćinstva koja se greju preko distributivne mreže, znači potpuno u jednom legalnom procesu greju se na prirodni gas, plaćaju porez na promet. Time su domaćinstva u gradovima u Vojvodini, a i u mnogim mestima u Srbiji, koja imaju grejanje na prirodni gas, a sve ih je više, u neravnopravnom položaju. Smatramo da ne treba stavljati u bolji položaj domaćinstva koja žive u stambenim zgradama u naseljima koja imaju toplovod i da to nije socijalna kategorija nego čak i privilegija u odnosu na domaćinstva koja se greju putem prirodnog gasa. Zato ćemo glasati za ovaj amandman.
Za reč se javio narodni poslanik Tomislav Nikolić.
Ovaj amandman je prihvatljiv zato što u većem delu liči na amandman SRS, izuzev što su ta proširenja proizvoda koji se oslobađaju od poreza manja nego u našem amandmanu. Međutim, ovde ima i viškova koje bi trebalo svrstati tako da član zakona bude kraći i da bude pregledniji i jasniji. Naime, gospođa Čomić je predložila da se kondomi oslobode poreza na promet. To za mene i ove malo nepismenije znači - prezervativi. To je tačka 22. Ali, to je već podnosilac amandmana predvideo tačkom 19, koja glasi da od poreza na promet budu oslobođeni proizvodi nabavljeni po osnovu ugovora o donaciji sa međunarodnim finansijskim organizacijama. Pa, to nama i stiže po osnovu donacija od tih međunarodnih finansijskih organizacija. Stiže zato što smo dobili vlast koja koristi to kada udari na narod. Kad skinemo ovu vlast neće biti ni ovih donacija zato što to što vi narodu radite - to više niko narodu neće hteti da radi.
Za reč se javio ministar finansija gospodin Đelić.
Naravno, ovaj dom je suveren i glasaće za ono za šta misli da treba da glasa. Kada se radi o ovom amandmanu onda je preporuka da je bolje da se izglasa odvojeni amandman gospodina Kostreša ranije, nego da se izglasa amandman koji je u koliziji sa nečim što je prihvaćeno i već je sada sastavni deo ovog zakona. Ali onda ako pogledamo suštinu stvari to je način grejanja i sa stanovišta neutralnosti jednog poreskog sistema, onda je ovo nešto što je oporezovano. Oni koji se greju na struju - potrošači, oni plaćaju porez na promet i to je već rečeno. Tu postoji jedan amandman SRS da se električna energija oslobodi plaćanja poreza na promet, što ima jedan veliki fiskalni efekat. To ne možemo prihvatiti. Znači, ako se ukine porez na promet na ovaj vid grejanja onda se stavljaju u neravnopravan položaj drugi građani. Verujte, više puta sam rekao koliko volim da idem u Vojvodinu, ali ako pogledamo u Vojvodini su prosečne plate sada veće 15-20% nego u ostatku Republike i u tom slučaju, pošto je to koncentrisano isključivo na Vojvodinu, onda imamo deo naših građana koji je po tom vidu stavljen u neravnopravan položaj ukoliko izglasate amandman gospodina Kostreša, odnosno u privilegovan položaj u odnosu na one koji se greju električnom energijom. Sa stanovišta neutralnosti i imajući u vidu o kojim sredinama govorimo, i da dok je električna energija bila na neuporedivo neekonomskim bazama, i mogli smo da pričamo o tome, ali pošto se ona približava svojoj ekonomskoj ceni, a ekonomske cena treba da se približi svemu, u tom slučaju i ne treba porez da menja relaciju u odluci o tome na koji način građani treba da se greju. Evo, samo toliko, a naravno kao predlagač mislim da bi to kršilo neutralnost sistema a kada pogledamo suštinu ne bi bilo ni pravično. Naravno, odluka je na vama. Ako već glasate onda je bolje, zbog usklađivanja ovog zakona, da se izglasa amandman gospodina Kostreša.
Nema više prijava za reč o ovom amandmanu. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Tomić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, suština ovog amandmana je dalekosežna, ali je očigledno da nije postojala volja ni u prethodnoj poreskoj reformi o kojoj se govorilo pre godinu dana ovde a da ne postoji ni danas. Ne postoji volja da se obrati pažnja na oblast kulture. Tu pre svega mislim na izdavanje i štampanje naučnih i književnih dela, školskih knjiga, udžbenika, školske literature, učila i svega onoga što treba prosvetnoj struci, ali ovde pre svega mislim na deo koji se odnosi na studente i učenike. Kada na to dodamo još skupe školarine, onda se po više osnova pojavljuju parafiskaliteti koji jednostavno opterećuju ionako opterećen budžet porodičnog domaćinstva kada je u pitanju školovanje dece. Kada tome dodamo i činjenicu da su značajno poskupela izdavanja stanova, da se umesto marke sada koristi evro kao parametar, pa umesto 200 maraka plaćate 200 evra za stan, onda je jasno da se nalazite u situaciji da kao dobar roditelj ili kao član porodičnog domaćinstva nemate finansijske mogućnosti da pružite pravu i adekvatnu podršku školovanju dece. Stalno se šalju poruke - odoše nam kadrovi u inostranstvo i slično, a ovde se naša deca sve više suočavaju sa najozbiljnijim problemom koji je moguć - nabavka udžbenika, učila, naučnih knjiga i sl. To je oblast kulture. Nemojte da se samo posipamo prašinom govoreći o kulturi kao o potrebi građana, a da sa druge strane adekvatno ne opterećujemo budžet tj. porodično domaćinstvo ili najobičnijeg studenta koji je morao ove jeseni da štrajkuje i da čini sve kako bi se smanjile školarine, jer nemaju finansijskih sredstava za tako nešto. Vrlo je važno tretirati ovu oblast na adekvatan način i to iz još jednog razloga: čini mi se da ovo nije oblast koja ima takav stepen izdašnosti u poreskom smislu da predstavlja baš toliko značajan prihod za budžet Srbije. Prema tome, ovde je trebalo imati više sluha. Hvala.
Da li se još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi javlja za reč? (Ne.) Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dušan Ilić i Srđan Petrović Vlada i Odbor za finansije su prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Bojan Kostreš. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Ne.) Da li se neko drugi javlja za reč? (Ne.) Na član 1. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Marijan Rističević. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li podnosilac amanmana želi reč? (Ne.) Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Siniša Mitrović. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč o ovom amandmanu? (Ne.) Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Olgica Kirćanski, Slavica Tatomir i Miroslav Hristodulo. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč? (Ne.) Ima reč narodni poslanik Miroslav Hristodulo.
Mi se slažemo sa amandmanom poslanika Ilića i Petrovića. Razlika u odnosu na sve ostale je reč - softverska licenca. Ovde je došlo do jednog nesporazuma, čini mi se, pošto reč licenca nije našeg porekla. Onaj ko je pisao odgovore na ove amandmane, kada smo mi predložili da se i softverska licenca takođe zajedno sa softverom, računarskom opremom i personalnim računarom izuzme od plaćanja poreza na promet, oni su nam odgovorili da licenca ne podleže tom zakonu, nego Zakonu o autorskim pravima. To je tačno, kada kupite licencu za "Marlboro" npr, to jeste autorsko pravo, kupili ste. Ali, ovde se radi o jednom drugom tumačenju te reči. Naime, ovde je došlo do prevoda engleske reči licence, što bi trebalo da znači - dozvola. Dakle, ovo je roba široke potrošnje, koju plaćaju kupci softvera. U pitanju je proizvod. Gospodine ministre, u pitanju je roba, nije u pitanju autorsko pravo, nego je u pitanju roba, koju plaćaju svi korisnici softvera. Prema tome, ono što je računarska oprema u odnosu na računar, to je softverska licenca u odnosu na softver. Kada dođete u radnju i kupite zvučnike za računar ili grafičku karticu, oni mogu da vam kažu - vidite, to nije računar, ne možete da se oslobodi poreza. To smo dodali ovde, pa kažemo -računarska oprema se oslobađa. Dakle, mi i taj deo oslobađamo. Kada vi kupite jedan softver, pa treba, gospodine ministre, da kupite softverske dozvole za još korisnika, dakle onaj jedan CD kad treba da instalirate na 30 računara, a vi imate dozvolu za pet računara, morate u kompaniji koja prodaje softvere da kupite dozvolu za još 25 računara. To je roba široke potrošnje. To je u odnosu na softver isto ono što je računarska oprema u odnosu na računare. Znači, to je samo bila intencija. Inače, mi se potpuno slažemo sa tim i pohvaljujemo Vladu što je predložila da se računar i sve u vezi sa tim oslobodi poreza na promet. To je, naravno, podsticaj za sve. Hvala.
Za reč se javio ministar finansija, gospodin Božidar Đelić.
Ono zbog čega je i predloženo od strane Vlade oslobađanje, to je zbog toga što, moram reći, na moje iznenađenje, u međunarodnim računovodstvenim standardima nije bilo moguće interpretirati, ako uzmemo pravna lica koja su kupovala softver, da je to, jednostavno, kao što ste vi rekli, roba široke potrošnje, već, na veliko iznenađenje, i to nismo uspeli čak ni da razrešimo i sa nekim međunarodnim asocijacijama računovođa, sa kojima smo pričali tim povodom, da vidimo da li možemo to u pravilniku, u onome što su osnovna sredstva za pravna lica, promeniti na saveznom nivou, da ne moramo da idemo na zakonsku promenu. To nije bilo moguće, jer tu, striktno govoreći, ako se nešto ne uradi na zakonodavnom nivou, kao što danas predlažemo i što osećamo da će ovaj dom prihvatiti, to se tretiralo kao ulaganje u nematerijalni vid svojine, nešto veoma čudno; i zbog toga, rekao bih, bolje je da imamo jedan široki pojam, kao što je ovde napisan, i onda ćemo shodnim pravilnikom ovoga što se tu podrazumeva, naravno, obezbediti da se primeni zdrav um, a to znači da, ako se već kupuje softver, da se tu ne pravi neka razlika, ako kupite jednu licencu za jednu osobu ili pak kada opremite vaše preduzeće sa više licenci. Znači, samim tim to ćemo razjasniti nekim podzakonskim aktom. Što se tiče same opreme, naravno, tu je nužno i mislim da je tu takva formulacija, da odjedanput hardver, tj. kompjuter, ne postane cela kuća, pa da se onda apsolutno svaki nameštaj tretira kao oprema. Setimo se nekih primera, juče smo pričali o dečjoj odeći, setimo se i ortopedskih pomagala, kada su, pre nego što ste usvojili promene prošle godine, klompe bile ortopedsko pomagalo, i to je trebalo iščistiti.
Reč ima narodni poslanik Srđan Petrović.
Poštovano predsedništvo, poštovane kolege, dozvolite mi da iskoristim ovu priliku amandmana gospodina Hristodula da kažem zašto smo mi dali drugu formulaciju za ovo oslobađanje, kako je stajalo u predlogu, personalnih računara i softvera. Naime, Vlada je obrazložila da je tu stimulaciju, odnosno oslobađanje poreza na promet za personalne računare i softver dala da bi podstakla privredni razvoj. Smatramo da to obrazloženje ne stoji, jer se i do sada računari, koji se kupuju od strane pravnih subjekata, tretiraju kao osnovna sredstva, odnosno kao oprema, i do sada se nije plaćao porez na promet. S druge strane, imali smo već u nekim drugim zakonima, odnosno postoji još uvek u Zakonu o porezu na dobit, podsticaj, kredit, poreski kredit za ubrzanu amortizaciju, odnosno priznaje se ubrzana amortizacija kod računara i računske opreme, tako da sama privreda već ima određene podsticaje. Drugo je pitanje da li se u našojprivredi trenutno na adekvatan način koristi informatička oprema, s obzirom da naša privreda, kao što smo to čuli i znamo svi, ne radi; informatika ne može tu mnogo da pomogne. Znači, neke druge stvari treba da se dese da bi mi mogli na adekvatan način i ovu postojeću opremu, koju imamo u našoj privredi, da iskoristimo. Zatim, to je takva oblast, kao što svi znate, gde dolazi do ubrzanog zastarevanja opreme i plašim se da, dok naša privreda ne krene, potpuno cela ta oprema koja postoji i koja bi se možda i kupila u nekom narednom periodu, da ne bude, kako se to kaže, moralno zastarela. Šta treba podstaknuti - kupovinu računara u sektoru građanstva. Tu se i do sada plaćao porez na promet. Normalno, onaj ko je kupovao računar preko ovlašćenih distributera, i tu treba podstaknuti legalnu nabavku personalnih računara. Zato smo mi i dali, na neki način svrstali personalne računare, odnosno računare, računsku opremu i softver u istu kategoriju sa robom poput publikacija knjiga i takođe smo dali predlog da se skine porez na promet za udžbenike. Da bi sve to moglo da se na normalan način radi, potrebno je mišljenje nadležnog ministarstva, da ne bi došlo do zloupotrebe, da ne bi došlo do preširokog shvatanja računara i računske opreme. Te izuzetke nismo mi postavili, da ministar daje odobrenje. To je već postojalo u prvom Zakonu o porezu na promet, od aprila prošle godine, u vezi sa robom kao što su knjige, publikacije itd. Mislimo da naš amandman mnogo sistematičnije uređuje ovu oblast i poentira tamo gde jeste prava upotreba, a to je računar kao nastavno sredstvo, kao sredstvo za edukaciju i pre svega za sektor građanstva.
Nema više prijavljenih za reč o ovom amandmanu. Narodni poslanici Olgica Kirćanski, Slavica Tatomir i Miroslav Hristodulo zajedno su podneli amandman kojim predlažu da se posle člana 1. doda novi član. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Ima reč narodni poslanik Olica Kirćanski.
Kao i kod prethodnog amandmana, ovde smo se rukovodili istim motivima, kad se radi o porezu na promet usluga. Samo da podvučem da smo hteli da potenciramo povećanje potrošnje i povećanje obima pružanja usluga, da bi se na taj način povećala poreska baza. Nadoknada gubitka na prihodnoj strani budžeta - mislim da o njoj ne treba sada da pričamo. Pogledala sam malo kako je izgledala projekcija, odnosno budžet za prethodni period, pa je odnos između poreza na promet, poreza na dohodak i poreza od akciza bio u odnosu 1:1:2. U Predlogu budžeta, koji treba da se nađe na dnevnom redu, stoji sledeći odnos: porez na promet 2, prema porezu na dohodak 1, i prema akcizama 1. Mislim da se već i predviđa povećanje priliva u budžet od poreza na promet. Mislim da je priliv od poreza na promet i u ovoj godini bio veći nego što je projektovan budžetom. Takođe, htela sam da zloupotrebim na kraju, i mi podržavamo ovaj amandman gospodina Kostreša, u vezi sa oslobađanjem gasa za domaćinstva od poreza na promet. Mislim da ne stoji obrazloženje da se time diskriminišu građani koji se greju na struju, jer je Vlada već velikim nizom mera pokušala da stimuliše prelazak na druge načine grejanja, da se smanji potrošnja struje na taj način.
Nema više prijavljenih za reč o ovom amandmanu. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Vučić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li ima prijava za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Gordana Čomić i Marko Đurišić. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Molim predstavnika Vlade da se izjasni o amandmanu. Vlada ne prihvata ovaj amandman. Da li ima prijava za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Stevan Gudurić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li ima prijava za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Nikolić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li podnosilac amandmana želi reč?
Moguće da nisam pazio pet sekundi, koliko vam je trebalo, ali da li ste pročitali da je podneo amandman Aleksandar Vučić na član 2. (Predsednik: Naravno da jesam, niste pažljivo pratili.) To je bilo nešto kao mitraljez, nešto brzopotezno. Jedva čekate da se desi situacija da vam neko slučajno ne kaže nešto o amandmanu. Za vas je dobra skupština u kojoj niko ništa neće reći ni o jednom predlogu amandmana nijednog zakona. (Predsednik: Gospodine Nikoliću, to je vaš propust i molim vas da koristite svoje vreme za.....) Samo što vi treba nekad da obratite pažnju i na svoje propuste, nije dovoljno samo da gledate moje propuste. Vama se ovde jedan isti poslanik javlja tri puta, izlazi za govornicu, a radi se sve o prvom članu zakona. Član 1. zakona, a tri puta izlazi isti poslanik sa tri različita amandmana. Vi sad meni pričate o propustima. Ali, da govorimo o Predlogu zakona. Zašto smo mi predložili da se na električnu energiju koja se troši u domaćinstvu ukine porez na promet? Zato što ste od juna meseca uzeli građanima Srbije oko 800 miliona na ime novouvedene naknade za održavanje, koju ne znam kako uvede Elektroprivreda, koja košta 75 dinara mesečno svakog od nas koji imamo priključak na električnu energiju i još 15,2 dinara na ime poreza za Ministarstvo finansija; pa je Ministarstvo finansija od toga ubralo 167 miliona za četiri meseca, Elektroprivreda 668 miliona dinara. Vi ćete sad meni da kažete da će nekad da pojeftini struja, da nije uvedena nova tarifa, da nije blok sistem uveden, a na mala vrata nam neprekidno poskupljujete električnu energiju, onu koju u domaćinstvu moramo da trošimo. Od tih ukradenih para od stanovništva, putem donetih uredaba, vi finansirate Elektroprivredu Srbije i još kažete da iz bilansnih razloga ne može da se ukine porez na električnu energiju. Dok se ne ukine porez na električnu energiju neću verovati da imamo dobru vlast. Što se tiče ovih čuvenih fiskalnih kasa, i neprihvatanja amandmana da i personalni računar može da posluži u tu svrhu, mi smo čuli da će Vlada budžetom za iduću godinu da izdvoji novčana sredstva za pomoć svima onima koji će biti u obavezi da uvedu fiskalne kase. Ogroman novac, unapred dogovren sa proizvođačima kasa, sada kao što su i putevi unapred dogovoreni sa surčinskom mafijom, pa su dva meseca pre stizanja novca za rekonstrukciju puteva oni nabavili na lizing mašine. Dva meseca pre nego što je iko u Srbiji, osim članova Vlade, znao da će stići novac za popravku puteva, surčinska mafija je nabavila mašine i niko više nije mogao da joj bude konkurent. Za nekoliko meseci rada isplatila je mašine i sad zgrće novac. Evo sad fiskalnih kasa. Odmah Vlada u budžetu odvaja novac, tobož da pomogne onima kojima će sad biti opterećenje uvođenje fiskalnih kasa. Niti znamo koliko će jedna jedinica da košta, ne znamo koliko jedinica ulazi u zemlju. Zna ministar, zna lobi, ali ne znaju narodni poslanici i ne znaju građani Srbije, samoće to biti uvedeno. Ministar nam juče obeća - uključićemo i naše proizvođače i Elektronsku industriju iz Niša. Kad je proizvodila kase Elektronska industrija iz Niša? Koliko im vremena treba da osvoje program, koliko će da košta njihov proizvod kad ovi na brodovima u bescarinskim zonama to prave bezmalo besplatno. Kad stigne u našu zemlju, to košta. Samo vi izmišljajte - administracija rađa administraciju: tri radnika - brigadir, tri brigadira - poslovođa, trojica poslovođa - jedan šef, tri šefa - šef nad šefovima, mala prodavnica - kasa, veća prodavnica - dve-tri kase. Policajci i oni poreski izvršitelji će da čekaju pred radnjom i da vataju za gušu - pokazuj račune, pokazuj šta si kupio. U šta ćete da pretvorite ovu državu? Ali, vi radite za novac koji stiže i vi gledate, čim postoji najava da će neki novac stići, kako da to ode u vaše džepove i od toga građani Srbije nemaju ništa. Okanite se vi toga. Ova Srbija, od kako ste vi na vlasti, u ovoj skupštini samo priča o porezima - sad digni poreze, sad spusti. Poslanik sam duže od vas, bilo je to i u nekim drugim vremenima, ali život za to vreme pored nas protiče. Sve se valja pored nas, mi sedimo ovde u Skupštini. Pogledajte, u sali ima više opozicionih poslanika nego onih koji pripadaju onima koji su na vlasti, ako uopšte znate ko je od vas na vlasti, odnosno svi vi ste na vlasti kad to treba i kad je to lepo, a kad treba da se hvataju poeni pored neku predizbornu kampanju, onda izađete ovde i kritikujete Vladu. Kad treba da se usvoje zakoni, glasaćete vi za sve ove zakone. Vaši nastupi za ovom govornicom skupljaju političke poene, a kad dođe do glasanja, svi ćete biti za, većina će biti za. Inače, kad bi svi oni koji su za ovom govornicom govorili protiv ovih zakona, kad bi glasali protiv, ovi zakoni ne bi mogli da prođu. Ko je to od vas sve podeljen ovde, ko ima podeljenu strukturu ličnosti, izlazi za govornicu i jedno govori, a kad pritiska dugme, pritiska ono zeleno i zašto ga pritiska? Zašto svoj lični integritet baca pod noge i glasa..... (Predsednik: Vreme i tema.) Znam da vam smeta.
Da li se još neko prijavljuje za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Branislav Kovačević. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li ima prijava za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić, Jovan Todorović, Nebojša Jović, Joca Arsić, Rade Bajić, Dušan Cvetković, Hranislav Perić i Miomir Ilić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li se nekoprijavljujeza reč o ovom amandmanu? Reč ima narodni posalnik Dušan Cvetković.
Poštovano predsedništvo, gospodine ministre, molim vas da me u mom nastupu ne shvatite samo kao poslanika opozicije, nego da objektivno sagledate situaciju vezanu za ovaj amandman. Predložili smo da se dnevna štampa i deo robe koji se prodaje preko punktnih automata ne moraju da prate fiskalnim kasama. Ovo kažem zbog toga što mislim da, ako je reč o benzinskim pumpama, fiskalne kase treba da postoje i one mogu da postoje samo u zgradi i u kućicama gde se prodaje roba. One ne mogu da budu na samom automatu i normalno je da se deo robe koji se prodaje tamo kao dodatni asortiman, prodaje preko fiskalnih kasa. Gotovo je nemoguće 2.000 kupaca dnevno da usluže dva prodavca na benzinskoj pumpi, koliko ima "Jugopetrolovih" pumpi kao državnih pumpi, a za koje se traži uporno da se još smanji radna snaga, jer će to biti apsolutno nemoguće. Budite sigurni, sigurnija je država i država neće biti oštećena u pogledu poreza zbog toga što nema fiskalnih kasa na benzinskim pumpama. Ponavljam vam, deset godina unazad krenite sada i videćete koliko je svaki objekat prodao koje vrste goriva. Apsolutno ne postoji nikakva mogućnost da se bilo kakav šverc, da se bilo kakvo izbegavanje poreza odigra. Zato vas ponovo molim da razmotrite ozbiljno ovaj amandman i prihvatite naš predlog, SPS-a, da se na ovim objektima obavezno ne uvode fiskalne kase i izdaju računi, jer će to biti gotovo nemoguće. Vezano za štampu, svi mi koji godinama kupujemo štampu znamo kako se kupuje štampa, svi imamo svog prodavca, prođemo pored kioska, bacimo 15 ili 20 dinara i uzimamo novinu. Boravio sam i na Zapadu, kupovao sam novine, a možda zato što sam Balkanac nikada, verujte mi, nisam uzeo račun kada sam kupio štampu u inostranstvu. Moguće, kažem i ponavljam, što sam Balkanac, jer i tamo ostavim pare i uzmem novinu. Molim vas da kada su u pitanju i novine razmislite da li je moguće da oni koji prodaju bar novine budu oslobođeni toga da moraju da izdaju račun za tih 15 dinara, toliko danas košta novina.Zahvaljujem.
Da li ima prijava za reč? (Da.) Izvolite, narodni poslanik Jovan Todorović.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, potpuno mi je jasno da će sudbina ovog amandmana biti kao i sudbina većine amandmana podnetih od strane SPS-a u proteklih godinu i po dana. Takođe sam siguran, ako skupštinska većina izglasa ovakvo rešenje u zakonu u pogledu obaveze da se i na kioscima i na benziskim pumpama instaliraju fiskalne kase, da će život i praksa to pokazati kao nemoguće i nesprovodivo, i da ćemo početkom sledeće godine sasvim sigurno imati upravo od Vlade ili ministra predlog da se ta odredba zakona ukine. Ljudi, pa šta ima normalnije od toga nego da ne obavezujemo baš sve da rade ono što bi eventualno trebalo raditi u maloprodajnim objektima, u koje se može ući normalno, nosite torbu ili ne znam šta drugo, u to stavljate robu, dobijate račun i stvar je čista. Novine kupujem kada pođem na posao i svi smo u nekoj žurbi, neko je iz auta izašao i pakirao ga na pogrešnom mestu itd. Sada treba da čekamo račune od prodavca novina da bismo ispunili jedan od zahteva koje imamo ovde u zakonu. Tvrdoglavo insistiranje na tome stvoriće nepotrebne gužve i oko kioska i na benzinskim pumpama; mislim, samo nepotrebnu nervozu, a niko od toga neće imati baš nikakve koristi. To je jedno. Drugo, fiskalne kase jesu same po sebi problem i to ovde izgleda neće niko da razume ili neće da kaže otvoreno. Ne znam da li je neko prebrojavao koliko će maloprodajnih objekata, uključujući i ove kioske i benzinske pumpe, biti u obavezi da kupi te fiskalne kase i koliko je to kasa. To je mnogo kasa. Iz tih razloga, ministar je predložio u budžetu 500 miliona dinara kao subvenciju Vlade za nabavku fiskalnih kasa. Ko će da proizvede te kase? Da li su te kase, a vi se smejete na to gospodo, pretpostavljam da će te kase biti uvezene i da ćemo i po osnovu fiskalnih kasa imati značajan odliv deviza koje uzimamo od građana i stavljamo u Narodnu banku ili u poslovne banke. Onda se guverner Dinkić hvali kako imamo visoke devizne rezerve. Pošto nemamo proizvodnju za izvoz, onda ćemo da uzimamo kredite od MMF-a da pošto-poto štitimo ovaj kurs, ali da podstičemo i dalje uvoz. Između ostalog, i fiskalnih kasa, i ne znamo ni danas, iako će možda biti tendera. Ministar kaže, možda čak i više tendera. Čemu sve to zapravo služi, zar su fiskalne kase na kioscima i benzinskim pumpama najpreči problem koji treba da se reši u okviru poreske politike.
Da li se još neko prijavljuje za preč o ovom amandmanu? (Ne.) Na član 5. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić, Jovan Todorović, Nebojša Jović, Joca Arsić, Rade Bajić, Dušan Cvetković, Hranislav Perić i Miomir Ilić, zajedno narodni poslanici Olgica Kirćanski, Slavica Tatomir i Miroslav Hristodulo i pojedinačno narodni poslanik Miroljub Veljković i narodni poslanik Živko Selaković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Izvolite, reč ima narodni poslanik Miroslav Hristodulo.
Mi, predlagači, u ime naše Socijaldemokratske partije, smatramo kao i predlagač ovih izmena zakona da građani imaju potrebu da račun odnosno isečak kasene trake poseduju i kod sebe. Naravno, zbog svog kućnog budžeta, ali i zbog suzbijanja sive ekonomije i svega onoga što piše u tom obrazloženju. Za razliku od predlagača, mi ne smatramo da fizičko lice, tj. kupca proizvoda treba kazniti za prekršaj novčanom kaznom od 1.000 dinara, ako taj račun ili isečak kasene trake ne poseduje kod sebe neposredno po izlasku iz radnje ili drugog objekta. Dakle, po nama nije sporno da treba da se čuva taj račun, mi samo nećemo da sprovodimo represiju prema pogrešnom licu. Represija treba da se sprovodi prema prodavnici koja nema te kase i ne izdaje račune, a ne prema građaninu koji taj račun nema sa sobom neposredno pri izlasku iz radnje. Nije to jedini razlog, ima još jedan razlog.Ova mera uopšte nije sprovodiva. "Dobar dan, hoćete li mi pokazati vaš račun". "Nisam ništa ni kupio". "A, šta vam je to u kesi"? "To sam kupio pre tri sata". "Gde vam je račun za to"? Bili ste dužni onda pre tri sata da me pitate neposredno po izlasku iz radnje". Kako ćete dokazati kada sam kupio proizvod u mojoj kesi?
Za reč se javio Miroljub Veljković, podnosilac amandmana.
Gospodine Đeliću, mene raduje da ste u dobroj fizičkoj kondiciji, kako ste pre jedno pola sata đipili i preskočili tu klupu iz mesta, stvarno sam impresioniran. Doduše, do sada nije bila praksa u ovom domu da ministri preskaču klupu da bi izašli za skupštinsku govornicu. Međutim, u okviru ovih reformskih procesa izgleda da će to biti nova praksa. Jedino ne znam kako će Kasu da prebace, on je na specijalnim pripremama. Vi kao veliki reformator sa svakojakim inicijativama i predlozima ste ovde do sada bili pred nama. Međutim, ono što ste sada predložili je stvarno svojevrstan biser. Predložili ste da poreski inspektor ispred radnje ili nekog javnog objekta gde se čini neka usluga sačeka građanina i ukoliko nema račun da ga kazni sa 1.000 dinara. Ima tu nekih nejasnoća. Prvo, niste nam odgovorili da li se to odnosi i na maloletna lica. Već vidim moju ćerkicu u osnovnoj školi kada se napravi veliki školski odmor i deca navale na perece, ovo ili ono, a vaše haračlije čuče negde oko kioska i - nisi platila, nemaš račun, daj 1.000 dinara. Prvo to morate da objasnite ovde u zakonu. Zatim, zakonski pravni osnov: ko je vlastan da pretresa građaninu torbu, ceger domaćici itd. Vrlo problematično. Uopšte, sama tehnika, stvarno me živo interesuje kojom tehnikom ćete vi to uraditi. Pretpostavljamo da bi se ispoštovao zakon, pravne norme, znači sumnjivo lice domaćica "N" u Kragujevcu, sumnja se da ne uzima račun iz prodavnice. Znači, postavi se rano ujutru zaseda. Poreski inspektor postavi zasedu ispred kuće. Pre toga, naravno, pribavi i od suda rešenje da može da izvrši pretres. Prati sumnjivo lice, domaćicu "N", prati, a ona ide iz radnje u radnju i uzima račun; ušla je u mesaru slučajno i izlazi iz mesare, onaj čovek koji je radio tamo, krvave mu ruke, zaboravi da uzme od njega, haračlija skače, tap gotovo. Zamislimo ovakvu hipotetičku situaciju. Na primer, Stanko Kovačević ili gospođa Mićić odu zajedno u skupštinski restoran na krempite i pivo. Tamo je već preobučen, maskiran Đelićev poreznik, može da se maskira u novinara, tehničko lice itd. Zaurla sirena koja poziva poslanike da uđu u ovaj dom ovde i oni odmah kao savesni ljudi odmah ustanu, zaborave da uzmu račun i tap na vratima - po 1.000 dinara. Iz tih razloga i ovih nejasnoća predlažem gospodinu Đeliću, pošto će ovo verovatno u petak biti u "Službenom glasniku", da se u subotu istestira ceo ovaj sistem, cela metodologija. Da se napravi jedan tim, vi, može i Čeda, i gospođa Mićić, pošto je ona već navikla da zavlači ruku u tuđe džepove.
Upozoravam vas na prekoračenje vremena i izričem vam opomenu na osnovu člana 101, gospodine Veljković.
Evo završavam; da to istestirate ispred neke diskoteke u subotu u Beogradu i da se prenese dragoceno iskustvo. Doduše, ko preživi tu aktivnost.
Da li se još neko od podnosilaca amandmana javlja za reč?
Dame i gospodo narodni poslanici, SPS je podnela amandman na član 5. da se on briše. Smatram da nije logično da se predvide kazne za građane, ali verovatno ima opravdanja zbog toga što se u zakonu predviđa osnivanje poreske policije. Onda vas razumem, morali ste da im obezbedite posao. Da li znači da poreski policajac može da stane ispred prodavnice i svakom ko nije uzeo račun ili ga je zaboravio, izrekne kaznu od 1.000 dinara? Da li ćete na ovaj način nadoknaditi manjak predviđen u budžetu? Umesto da se nađe rešenje da kontrolišete 5.000 kasa u Srbiji, vi ste se odlučili za potez da napravite obavezu za 7-8 miliona građana u Srbiji.
Ima reč narodni poslanik Živko Selaković.
Gospođo predsednik, dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, amandman poslaničke grupe Stranke srpskog jedinstva podneo sam na član 5. odnosno novi član 54a i predložio sam da se u celosti briše. Evo zbog čega. Uvođenje novčane kazne za prekršaj za fizička lica kojane poseduju račun o kupljenoj robi pri izlasku iz radnje ili objekta, poslanička grupa SSJ smatra neprimerenim u odnosu na težak materijalni posložaj građana. Radi javnosti samo da podsetim da je u pitanju kazna od 1.000 dinara, kako uđete u radnju i kupite artikal u vrednosti od 50 ili 100 dinara, cigarete i sl. I sada vidite kada na ulici morate da platite 1.000 dinara! Dalje, postavlja se pitanje: šta ako robu kupi dete u samoposluzi, a dete nije ni poreski obveznik, niti je punoletno. Uz to, da dodam još da se ljudi sa niskim primanjima najčešće vraćaju u prodavnice po dva tri puta dnevno, jer kalkulišu normalno šta će ujutru da kupe. To znači da bi pod ovu kaznu opet došli građani sa vrlo malim primanjima. A najviše je bilo reči o tome, skoro svaki poslanik u svojoj diskusiji se osvrnuo na ovaj član, pa bih zamolio ministra da ovaj amandman prihvati.
Ima reč narodni poslanik Srđan Petrović, zamenik predsednika poslaničke grupe DSS.
Poštovano predsedništvo, poštovane kolege, pozivam Vladu da odustane od ovog člana i da prihvati ovaj amandman, jer ova karikiranja, koja smo čuli, nisu daleko od istine. Stvarno mogu da se dese takve situacije. S druge strane, u samom članu zakona kaže se - neposredno po izlasku iz radnje biće kažnjeno lice ako ne poseduje račun. Jasno nam je šta je cilj ovog člana zakona, ali mislimo da je sredstvo vrlo loše. Suzbijanje sive ekonomije sigurno se ne radi na ovakav način. Ovako se možda radilo pre 100-150 godina, danas se zna kako se to radi, podsticanjem bezgotovinskog plaćanja. Možemo da dođemo u vrlo čudnu situaciju i vrlo je moguće da čovek plati robu preko tekućeg računa, znači izdavanjem čeka ili preko kreditne kartice, da ne ponese sa sobom račun i da bude kažnjen zato što nema taj isečak iz računa, a promet je potpuno legalno obavljen. Mislimo da je ovo potpuno zastareli način za rešavanje ovog krupnog problema i iz tih razloga Vlada treba da povuče ovaj član.
Ima reč Tomislav Nikolić, narodni poslanik i zamenik predsednika poslaničke grupe SRS.
Mislim da je trebalo prvo meni da date reč zato što je naša poslanička grupa podnela ovaj amandman. A oni koji nisu podneli ovaj amandman neka se sada izjasne, ako naknadno traže da Vlada odustane, hoće li glasati za zakon, ako ovaj amandman ne bude prihvaćen. Ali, ovo je glupo napisano, hajde što je nesprovodivo. To je očigledno, kao i Zakon o zabrani pušenja u zatvorenom prostoru, nikada nije mogao da bude sproveden. Pazite kako glasi jedan deo tog člana, to bi morala da zna javnost Srbije: "Kupac proizvoda, odnosno korisnik izvršene usluge dužan je da takav poreski dokument sačuva neposredno po izlasku iz radnje ili drugog poslovnog objekta i pokaže ga na zahtev organa nadležnog za poslove kontrole". Postavlja se pitanje na kojoj udaljenosti je to "neposredno po izlasku". Pošto je u pitanju prekršajni postupak, postavlja se pitanje ko će da legitimiše kupca ili onoga kome je izvršena usluga, da bi došao do podataka po kojima će podneti prekršajnu prijavu. Da li to znači novih 30 hiljada policajaca, koji će ići sa organima za poslove kontrole? I treća stvar, mi smo koliko juče raspravljali zakon o poreskom postupku i poreskoj administraciji; očekuje se još glasanje o tom zakonu. U tom zakonu ne videh da je poreski dokument ono što kupac dobije kao račun, da je to poreski dokument kupca. Mnogo me interesuje, ministre, u odnosu poreska uprava i poreski obveznik otkud je to kupac držalac nekog poreskog dokumenta. Poreski dokument je kod onoga ko je robu prodao i on ima odnos sa poreskom upravom. Kupac proizvoda nema nikakav odnos sa poreskom upravom. On je dužan da plati robu i prihvatam da menjamo Zakon o unutrašnjim poslovima, pa da neposredno po izlasku iz radnje kupac mora da ima račun da je kupio robu ili da uvedete bar-kodove. Prolaziš kroz jedan sistem u kome ili pišti ili ne pišti. Kome pišti, njemu će da pišti majka, jer je nešto ukrao, a kome ne pišti, sve je platio što je kupio i završen posao. A vi sada uvodite strah i trepet ovde oko kioska, prodavnica. Koliko mislite da zaposlite tih organa za poslove kontrole? Hoće li oni doprinositi državi nešto? Neće ništa, trošiće naš novac. I sad, ne sviđa vam se neko od građana i vi kažete: hajde sad vas dvojica pratite ovog ceo dan. Mora da kupi novine, mora da ide u javni VC, ako šeta ceo dan stariji čovek, penzioner, mora da svrati bar dva puta u VC, vi ćete da kontrolišete ili u VC ili napolju, još mi nije jasno gde će da se obavi kontrola. Zaista me nagonite da se baš prizemno diskutuje o ovom zato što to tako i izgleda i bolje odustanite, da pomislimo da ste još uvek delimično ozbiljni ljudi, nego da nas navodite na situaciju da baš ni o čemu više ne raspravljamo sa vama.
Za reč se javio predsednik poslaničke grupe DOS - Reforme Srbije, narodni poslanik Čedomir Jovanović.
Gospođo Mićić, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, prvo bih se osvrnuo na tu brigu o deci: oni koji se danas brinu zbog dece kojima će sutra neko tražiti račun za kupljenu robu u prodavnici, tu svoju brigu trebalo je da iskažu onda kada nisu isplaćivali dečije dodatke; onda kada su nečiju decu slali u rat; onda kada nisu bili spremni da osude hapšenje nečije dece, povlačenje po pritvorskim mestima u policiji, provaljivanje na univerzitete! To je banalizacija i vulagarizacija nečega što je ozbiljno pitanje! Šta će se desiti ukoliko se izostavi ovaj član zakona? Postojeće prodavnice koje plaćaju porez i prodavnice koje daju robu 20% jeftinije zbog toga što nemaju obavezu da taj porez plate i mi ćemo građanima opet nuditi, pod izgovorom ekonomske logike, da žive kriminalnim životom i da se stide zbog toga što kupuju u radnjama robu jeftiniju 20% jer su siromašni, i učestvuju u onome što je poreski prekršaj. U svim normalnim državama u svetu vi dobijete račun za ono što ste platili. Taj račun treba da pokažete, to je vaše pravo ali i vaša obaveza. Pošto imamo vrlo jasna iskustva iz uporednog prava i analize ovakvog poreskog sistema, govorimo o situacijama u kojima prodavnice unapred spuštaju robu i nude vam kao kupcu da kupite 20% jeftinije, ali pod uslovom da ne dobijete račun. E, ako hoćete na takav način da se igrate državom onda ćete platiti kaznu 1.000 dinara, jer ste prekršili zakon - i neposredno, dakle, u trenutku kada vas za to ovlašćeno lice kazni, isto onako kao kada vas kazne u autobusu kada nemate kartu za prevoz; niko nas nije pitao kao srednjoškolce ili osnovce da li smo punoletni da bi mogli da nas kazne, već smo morali da platimo kaznu za kršenje propisa u gradskom prevozu. Naravno, sve se može izvrgnuti ruglu, ali ovo je besmisleni primer. Pravo je vaša identifikacija da možete račun reklamirati ukoliko niste zadovoljni uslugom, ukoliko želite da vratite pokvaren proizvod. Kupićete neku robu u radnji, a šta ćete sutra uraditi sa njom ako hoćete da je vratite?! Nema računa - ili će vam neko ponuditi, kao što se i danas nudi u Srbiji, da kupite na crno 20% jeftinije, ali vam sutra neće reći kad odete kod lekara da nema lekova zbog toga što država nema sredstava da ih plati, jer je neko prevario državu i nije izmirio svoju obavezu prema njoj. Račun je pravo i obaveza i račun treba da postoji u ovoj zemlji a svaki kupac treba da zna, da kupovinom proizvoda ostvaruje svoje pravo, ali da mora da izmiri i obavezu koja je sadržana u ceni tog proizvoda. Postoji u svakoj pristojnoj državi na svetu, postoji i u Crnoj Gori, i u Republici Srpskoj, postoji i u BiH, u Mađarskoj, Rumuniji, Bugarskoj, u Grčkoj, u svakoj prodavnici, u civilizovanoj Evropi, postoji račun kao vaša identifikacija i pravo - i, čekaju vas, vrlo jasne sankcije ukoliko ne možete da potvrdite da ste kupili robu na legalan način. Vi gurate Srbiju na ilegalno tržište, u sivu ekonomiju iz koje ona pokušava da se iščupa. Zbog toga ne podržavamo ovaj amandman, već ga osuđujemo, jer on želi da od ovog društva napravi kolektivnog kupca. Kolektivno smo krivi jer se lečimo na crno, kolektivno smo krivi zato što moramo da platimo lekaru ili sudiji ako želimo nešto da dobijemo ažurno i brzo, kolektivno smo krivi ako tražimo neko svoje pravo, jer to pravo ne možemo da ostvarimo, a da bismo ga ostvarili potrebne su godine ili da se dogovorimo po srpski, onako kako se to radilo u ovoj zemlji 200 godina! - Ne može! Pravo, obaveza, propisano zakonom, neka taj zakon svako zna i neka za njega odgovara. [[Aplauz.]]
Za reč se javio narodni poslanik Jovan Todorović, ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe SPS-a, a zatim Dragan Marković.
Ljudi moji, pa mi stvari dovodimo do apsurda! Mislim, ovo što je gospodin Jovanović govorio, jednostavno ne stoji! Ne radi se o tome da ja neću da uzmem račun za robu koju sam pazario u nekom maloprodajnom objektu, nego se radi o tome da sam ga jednostavno izgubio i da za to moram da platim kaznu od 1.000 dinara! U tome je problem! Znate, dame i gospodo, u prodavnicu jedan čovek ide, u proseku, bar, jedanput dnevno. Za mesec dana ako bi svaki put izgubio račun trebalo bi da plati kaznu 30.000 dinara! Odakle vam ideja da kazna bude 1.000 dinara, molim vas, a ljudi imaju primanja 4.000 ili 5.000 dinara penzije, koju prime u prvom delu, pa isto toliko prime i u drugom delu; sada ste vi našli jednog penzionera koji je rasejan i negde je bacio rčaun, da plati 1.000 dinara, zbog toga što ga nema u momentu kad mu to neko traži i na kom mestu traži?! Druga stvar, kakva je stvarno Čedo, odgovornost jednog deteta koje je izgubilo račun, a nabavilo robu, a taj koji je njemu prodao robu izdao je račun, dakle nije hteo da utaji porez. Sve je regularno, ali nema računa dete koje ćete vi da kaznite sa 1.000 dinara. Treće, očigledno, vi gospodo ne razumete da postoji još nešto što se zove kategorija "veresije", naročito u seoskim prodavnicama! Molim vas, vi se na to smejete, u seoskim prodavnicama, u prigradskim naseljima gde kod vašeg trgovca kupujete na tzv. crtu, u žargonu, i on nije blesav da vam daje račun dok vi ne platite tu robu. A, zato što imamo ovakvu ekonomsku situaciju mnogi su građani prinuđeni da upravo mole svog trgovca da im odloži plaćanje za neke osnovne stvari kao što je hleb, mleko, neki drugi prehrambeni proizvod koji mora svom detetu da donese svako jutro da bi doručkovalo, a nema para da plati. O tome se radi! Sada vi takvog čoveka, koji je inače sluđen svojom ekonomskom situacijom hoćete da kaznite sa 1.000 dinara. Gle čuda, molim vas, 1.000 dinara zato što nema račun, a jeste regularno platio i jeste prodavac obračunao porez čak i platio državi. Šta da radimo sa veresijom? To su te priče iz života koje vi nećete da čujete ili nećete da vidite, jer živite u nekom drugom svetu. Vi kao da živite u Nemačkoj, hoćete da sve preslikate iz Nemačke, iz Zapadne Evrope ovde, na naše uslove, a to je jednostavno nemoguće. Ne možete kalemiti te stvari u ovaj sistem među ove ljude, dok ne dođemo do toga da možemo da živimo od svoga rada na način koji obezbeđuje dostojanstvo. (Milka Marinković, sa mesta: Nema veresije.) Ne može Milka veresija, ali život kaže - može! Može gospodin Đelić milion puta da kaže - ne može - biće veresije i mora je biti zato što smo u takvom ekonomsko-socijalnom stanju da jednostavno moramo da se i na taj način snalazimo u životu.
Narodni poslanik Čedomir Jovanović, pravo na repliku.
Pošto imamo puno eksperata koji razmišljaju o problemima koji mogu biti praktični, ali su nespojivi sa ovim što je tema naše rasprave. Vi imate opciju na fisklalnoj kasi kategorije računa koji nije plaćen, ali je zaveden kao dug. To je veoma jasno. Pozivanje na decu je toliko nespojivo sa ovim što se radi da ne zaslužuje ozbiljan komentar, osim ozbiljne kritike. Mi treba da vaspitavamo decu! Treba da ih vaspitavamo. Mi smo vaspitavani kao generacija u jednom drugom vremenu. Vaspitavani smo da ustanemo u autobusu kada se pojavi neko stariji od nas, vaspitavani smo dakažemo dobar dan i doviđenja, da poštujemo starijeg od sebe. Podsećam vas da ćemo mi imati do kraja ovog zasedanja i neke druge zakone. Može se desiti da raspravljamo o zakonu kojim će se kontrolisati prodaja duvana i alkoholnih proizvoda deci. Kako ćemo onda znati da li dete kupuje alkohol za roditelje ili za sebe? To je izvrgavanje ruglu smisla koji mora u svemu da postoji. Sve može da se obesmisli, ali vratiti smisao u obesmišljenu zemlju je jedan težak posao i to je ono što mi radimo.
Reč ima narodni poslanik Dragan Marković.
Dame i gospodo narodni poslanici, mogu da shvatim ministra da on nikada u životu ništa nije radio i da ne može da pravda taj svoj naziv - kažu nam da je ministar Đelić ekspert, biografiju vašu niste doneli u Srbiju ali, mogu reći da ste bili kupac! Neko je maločas pomenuo recku. Ja sam hteo reći da 90% građana kupuje na recku! Samo se vi smejte. Gospođo Milka, samo se vi smejte, a seljaci vas opet čekaju, da štrajkuju traktorima tamo na ulici! Dalje, ne mogu deca ispod 14 godina da se kazne. Gospodin Jovanović je rekao da, ukoliko se desi da neko kupi na recku... nema veze, mi Pomoravci pričamo ovako, važno je da narod razume ono što pričamo! Razumete? A vi pričate malo beogradski, pa 90% građana ne zna šta ste rekli, pa kad me sretnu na ulici kažu - Palma, šta je rekao onaj Bogdanović, tamo kada je govorio, za skupštinskom govornicom. I, sada, pazite, vrati se kupac, mora da uđe u prodavnicu, zatvara se prodavnica, inspekcija ulazi da vidi, da se složi na fiskalnoj kasi i kod kupca, kad vidi račun, da li je to kupljeno na veresiju ili za gotovo. E, tu građani Srbije ne mogu da shvate - kako će to da se realizuje?! Dalje, ono što se zove veresija - ako jedan poljoprivredni proizvođač kupuje na veresiju, a ujedno je i poljoprivredni penzioner, penziju treba da primi od 1. do 15, i ne primi penziju, odakle će on platiti,gospodine ministre - postavlja se pitanje?! Ili, oni koji su ostali bez posla?! Predlažemo da uvažite amandman koji je predložila Stranka srpskog jedinstva da se ova tačka briše, jer će to direktno štetiti građanima Srbije. Već ste uveli kaznu za vlasnika prodavnice, trgovinske ili uslužne radnje, da plati kaznu ukoliko nije izdao račun. Tako, to može da bude jedan obavezan papir, ako dođe kontrola, vrati kupca, vidi šta ima u kesi od robe, pogleda da li je račun otkucan i, ukoliko nije sa artiklima koji se nalaze u kesi, da se naplati kazna. Zahvaljujem.
Da li se još neko javlja za reč o ovom amandmanu. Izvolite, ministar finansija gospodin Božidar Đelić.
Naravno da sve može da se podvrgne ruglu, sve može biti predmet demagogije, na sve moguće načine može da se pokaže da smo mi malo drugačiji i da ono što već negde postoji ne može kod nas da se primeni, ali kad neko to tako kaže, onda mislim da, baš to, najviše vređa građane ove države. Ovo je možda manje bezazleno nego što izgleda i manje vulgarno, ovi prizemni primeri, koji su ovde bili primenjeni. Jednostavno,ako uzmemo jednu Grčku, od pre 10-15 godina, koja je mogla da primeni ovakve mere da bi se uveo red, da bi se znalo - ako trgovac želi da prodaje bez davanja računa, da onda postoji dodatni socijalni pritisak da se izda taj račun zato što i onaj koji kupuje zna da mu nije baš svejedno, jer, u slučaju da ima neke prepirke - koliko je naplatio ili nije naplatio, kada dobije račun vidi koliko to košta, vidi koliko mu je naplaćeno, a ima i mnogo toga još što nije samo fiskalno i borba protiv sive ekonomije, što jedan redovno izdat račun donosi. Da ne govorim o tome da, u slučaju da krene izdavanje računa da je onda moguće zamisliti neke stvari koje se dešavaju ne tako daleko od nas - kada se izda račun - neko može da uzme robu i proba, pa da je vrati, ali onda ima račun kao dokaz kada je ta roba kupljena, od koga i da je to redovno plaćeno. Mnogo toga ima u trgovini. Naravno, kada smo ovo uvodili mnogo smo razgovarali sa ljudima koji žive i rade u trgovini. Njima ne smeta taj dodatni socijalni pritisak, da ono što je razgranato bude dovoljno i kontrolisano. I oni bi hteli da se mnogo redovnije izdaje račun, pošto bi i oni tačno hteli da znaju koliki je promet u njihovim prodavnicama. Naravno, kao što sam već rekao može sve da se podvrgne ruglu - da se ovde priča da će sad neko da napada maloletnice, da će uhvatiti poljoprivrednike koji kupuju na veresiju, da će ljude neko hvatati u javnom klozetu. Stvarno ... bilo je i svetlih momenata u debati, ali ono što je veoma važno to je da shvatimo, da napravimo jednu paralelu, koje su konsekvence. Moguće je glasati ili ne glasati. To je vaše pravo. Ali, indikativno je da kada je najzad krenula malo ozbiljnija primena, naročito kaznena odredba - da se Srbi "vežu", da uzmu taj pojas i da se vežu u vožnji, šta se onda desilo? U kolima su se vezali i svi su se vezali. Deset dana je trajala polemika - aha, šta sad to? Zašto nas teraju? Gde su tu prava? Nikada mi to nećemo prihvatiti! I šta danas imamo, nekoliko meseci kasnije? Imamo 365 građana koji nisu poginuli u poređenju sa onim što se događalo prošlih godina; koliko je to familija koje su danas zajedno. Samo mogu da kažem da se ovo, naravno, ne može direktno uporediti, jer su ovo malo tragičnije stvari, kada govorimo o vezivanju pojasa tokom vožnje, ili kada se vozi. Ali, ovde ostavljamo mogućnost, ako tako kažemo - pa dobro, Srbija će još koju godinu ovako da se vuče. Nije to problem. Šta sad tu neko da proverava šta ljudi rade, hajde još malo ovako, možda će tu neko da se naljuti. Ko zna kako će se to primeniti! Naravno da će postojati jedan pravilnik, jedna razumna primena ovog zakona i da se najviše misli na one najveće trgovinske objekte, na ono što je najviše podložno plaćanju kešom, kada se ide u restoran, ali i na druge načine. To je nešto o čemu danas možemo odlučiti, da kažemo - u redu, Srbija želi i ne treba ponovo da otkriva ono što su zemlje poput Grčke, a bogami i Italije, gde postoje kazne za one koji ne uzmu račun, to uvele, a tu je i Crna Gora koja je govorila slično a morala je iste stvari da primeni da bi se u jednom društvu neke stvari prelomile, pa da se kaže - do sada je bilo ovako ali sada ćemo malo drugačije, jer će ovo biti jedan od najefikasnijih načina borbe protiv sive ekonomije, a oni koji će glasati za ovaj amandman će lišiti toga ovu zemlju. Mi nećemo imati ovaj način za suzbijanje sive ekonomije. Ti isti koji budu glasali za ovaj amandman, neka izvole posle da se žale zato što siva ekonomija cveta, zato što ljudi u njihovim lokalnim samoupravama se žale jer ne mogu da se izbore sa buvljacima, i zato što se privrednicima njima bliski žale zbog toga što ne mogu da se izbore sa ovim nametima i zato što im je siva zona i nelojalna konkurencija toliko živahna, pa neka se onda ne žale. Dame i gospodo, ako je do odgovornosti nemojte glasati za ovaj amandman. Hvala.
Nema više prijava za reč o ovom amandmanu. Pošto smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima, da li predstavnik predlagača želi da da završnu reč? (Ne.) Zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Nastavićemo sa pretresom u pojedinostima o 3. tački dnevnog reda - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dobit preduzeća, posl pauze, u 15,00 časova.
Dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad u popodnevnom delu, pretresom u pojedinostima, nakon obavljenog zajedničkog pretresa, prelazimo na 3. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POREZU NA DOBIT PREDUZEĆA Da bismo utvrdili da li imamo osnov za rad, molim vas da utvrdimo kvorum. Konstatujem da imamo kvorum i nastavljamo rad razmatranjem treće tačke dnevnog reda. Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane koji su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Čedomir Jovanović; Aleksandar Vučić; Tomislav Nikolić; Jovan Todorović, Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić i Miomir Ilić, Nataša Jovanović, Radoslav Veselinović i Marijan Rističević. Primili ste mišljenje Vlade Republike Srbije o podnetim amandmanima. Primili ste izveštaje Odbora za finansije, kao nadležnog odbora, i Zakonodavnog odbora. Pošto je Narodna skupština obavila zajednički načelni pretres, u okviru koga je razmatran i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dobit preduzeća, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Radoslav Veselinović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Ne.) Da li neko drugi od ovlašćenih učesnika u raspravi želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Vučić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Ne.) Reč ima narodni poslanik Tomislav Nikolić, zamenik predsednika Poslaničke grupe SRS.
Zaista nema smisla da mi, narodni poslanici, jedni drugima obrazlažemo amandmane i da govorimo o Predlogu zakona koji ministar ne želi da brani. Ja vas zaista upozoravam gospođo Čomić, da je neshvatljivo da po poreskim zakonima Vlada nije zainteresovana da prisustvuje sednici Narodne skupštine i da je to ponižavanje Narodne skupštine i svih nas, koji smo na današnji "sveti" dan odlučili da radimo. Ja ne verujem da ima većih vernika u Vladi Srbije, od nas koji smo ovde u sali, pa kad mi možemo da radimo danas, mora da radi i Vlada Republike Srbije. Možda Vlada Republike Srbije danas ima svečanu sednicu, ali ministar finansija mora da bude ovde i nema nikakvog opravdanja. Jutros je zakasnio više od sat vremena, kasni na nastavak sednice, pitanje je da li će uopšte i da dođe. Ne znam zašto mi nastavljamo ovu sednicu, zašto ne sačekamo da dođe predstavnik Vlade ili da to zakažete za sutra. Ali, pošto od vas ne očekujem racionalan odgovor, da pređemo na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dobit preduzeća. Ja sada treba da obrazložim amandman Aleksandra Vučića i da ubedim predstavnika Vlade da ga prihvati. To činim kao predstavnik Poslaničke grupe SRS, pa vas molim da javite ministru, otprilike, da je bio neki amandman i da su neki narodni poslanici izlazili .... ali ja bih više voleo da mu lično dokažem da je trebao da prihvati ovaj amandman, nego da mu vi prenosite. Nećete vi hteti lepo to da mu prenesete. Radi se o Zakonu o porezu na dobit preduzeća. Neko nam je ovde rekao da 2000. godine nijedno preduzeće nije platilo porez na dobit, a recite nam je li platilo 2001. i hoće li platiti 2002.? Neće, nema preduzeća koja posluju sa dobiti! Možete vi ovo da ukinete potpuno, ne ovo što mi tražimo sa 20 na 10, ovo nije izvor prihoda u budžetu Republike Srbije. Daj Bože da bude, ali da bi bilo, stopa mora da bude niska, pa onda povećavajte stopu. A ovako, porez na dobit preduzeća - nijedno preduzeće nam ne posluje sa dobiti! Postavlja se pitanje - da li ovo pripremamo zakone za strance, koji će u bescenje da otkupe našu imovinu, pa na našoj jeftinoj radnoj snazi da prave dobit? Da. E, da mi je da vidim bar 50 tih stranaca, svakome ću poklon iz Srbije da dam, za uspomenu na Srbiju i na njenu privredu, samo kad bih mogao da vidim njih 50, a takvih nema. Takvih koji bi u preduzeće ulagali nema, takvih koji hoće da kupe i da zatvore preduzeća ima, takvih koji hoće da kupe preduzeća iz kojih mogu da izvuku zalihe i rezerve, takvih koji hoće da otvore samo tržište za svoje proizvode, koje proizvode, u drugim sredinama, ima. Zbog toga, besmisleno je bilo stavljati ovaj zakon u kontekst sa ostalim zakonima, koji će se primenjivati. Ovaj zakon se ne primenjuje već nekoliko godina, a neće biti primenjivan ni iduće godine. Zbog toga ga treba zajedno sa onim zakonom o kojem smo malopre raspravljali, skinuti sa dnevnog reda, oba su neprimenjiva u praksi.
Da li podnosilac amandmana sada želi reč, pošto je prisutan u sali, narodni poslanik Aleksandar Vučić? (Ne.) Da li neko drugi od ovlašćenih učesnika u raspravi želi reč? (Ne) Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Nikolić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Ne.) Da li neko drugi od ovlašćenih učesnika u raspravi želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Todorović, Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić i Miomir Ilić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li u ime podnosilaca amandmana neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Miomir Ilić.
Poštovani narodni poslanici, Predlog zakona o porezu na dobit preduzeća odnosi se na preduzeća. S obzirom na sve ove događaje, na našu ekonomiju i stanje, postavlja se pitanje - koja su to preduzeća? Posle svih ovih promena, za ove dve godine, malo je ostalo preduzeća. Pošto i ja radim u jednom od tih preduzeća, još uvek društvenih, smatram da ovo što je rekao poslanik Toma Nikolić, ovaj zakon treba skinuti sa dnevnog reda, jer stvarno, od dobiti nema ništa, a i od perspektive, to je rečeno u načelnoj diskusiji. Što se tiče ovog člana, mi smo predložili da bi u članu 5. Predloga za izmene i dopune Zakona, trebalo da se izvrši izmena i dopuna, tako da kod onih preduzeća, koja ulažu u kupovinu osnovnih sredstava i opreme, od domaćih proizvođača, treba ovu oslobađajuću stopu sa 10, kako piše u zakonu, odnosno u Predlogu, 20%, podići na 50% kod proizvođača domaće opreme, a kod uvoznika opreme i osnovnih sredstava sa strane, iz inostranstva, na 30%. Ovo iz sledećih razloga - da se ipak na neki način osnaže preduzeća. Znamo u kakvim smo uslovima poslovali, pod čijim embargom smo poslovali, pod čijom agresijom smo poslovali, i normalno da preduzeća u takvim uslovima, i ono koliko su mogla da rade i kako su ostala i opstala, da nisu mogla drugačije ni da nabavljaju svoju opremu i imovinu, nego evo sada, sa ovom novom perspektivom, daje se mogućnost da vidimo da nešto i uradimo. Iz tog razloga sasvim je normalno da kupimo nešto, recimo da kupimo jednu građevinsku mašinu od našeg proizvođača koji se zove "14. oktobar" iz Kruševca, koji je veoma dobar, kvalitetan proizvođač bio i ostao, aliposle svih ovih uslova, treba i njemu dati šansu da neka građevinska firma kupi jedan, ne onaj utovarivač koji je razrušio Skupštinu, nego buldožer, koji takve kapacitete i kvalitete ima da može da se uporedi sa mnogim drugim građevinskim mašinama, koje ovde imaju perspektivu ulaska. Smatramo da je ovo na mestu, da se ovaj naš amandman usvoji, pogotovo posle jučerašnje izjave ministra Đelića koji ne znam iz kojih razloga nije tu. Ako se opomene i kazne odnose na poslanike, zašto ne bi mogle kazne i opomene da se odnose i na ministra, jer ovde se radi o zakonu koji je on pedložio, o Vladi koja je predložila ovaj zakon. On je sinoć rekao sledeće: da u ovom trenutku privreda kreditira državu. Hteo sam da ga podsetim na tu njegovu izreku i da se vratim na predlog ovog člana da pomogne toj privredi, ovakvoj kakva jeste, da kupi neko osnovno sredstvo iz domaće proizvodnje. Na takav način se proširuje krug delatnosti i omogućava se proizvodnja i sticanja veće dobiti od mnogih drugih preduzeća koja su vezana za proizvodnju opreme i osnovna sredstva. Iz tog razloga, smatram da Vlada treba da prihvati ovaj predlog o izmenama i dopunama ili da skine ceo ovaj zakon sa dnevnog reda.
Da li još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi želi reč? Reč ima narodni poslanik Jovan Todorović, ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe SPS.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodo iz Vlade, mi smo ovim amandmanom hteli ozbiljnije da podstaknemo preduzeća koja ostvaruju dobit, da tu ostvarenu dobit ulože u nabavku novih osnovnih sredstava i za proširenje materijalne osnove rada, kako se to kaže, odnosno za zapošljavanje nove radne snage. Vlada je predložila da, umesto dosadašnjeg podsticaja od 10%, imamo oslobađanje od 20%. Mi smo ovde išli na rešenje da to bude polovina ostvarene dobiti, da se oslobodi poreza, pod uslovom da se osnovna sredstva nabave na domaćem tržištu, odnosno od domaćih proizvođača, a ukoliko se ta osnovna sredstva ili oprema uvezu, da olakšica po osnovu poreza na dobit bude 30%. Vlada je odbila ovaj amandman, sa obrazloženjem, da se to ne uklapa u principe Svetske trgovinske organizacije, odnosno GAT-a i da nije moguće direktnim porezima destimulisati uvoz. Najpre, moram da kažem da to nije zahtev Svetske trgovinske oranizacije. Drugo, mi nismo članica GAT-a, odnosno Svetske trgovinske organizacije. Treće, ne radi se o direktnom oporezivanju uvoza, nego se radi o tome da oni koji su ostvarili dobit, tu dobit prevashodno upotrebe za nabavku osnovnih sredstava koja će proizvesti domaće firme i time podstaći opštu privrednu aktivnost na prostoru naše države. Ukoliko se želi reći da nema domaćih proizvođača koji bi bili u mogućnosti da tu opremu ili osnovna sredstva proizvedu, onda se sasvim ozbiljno postavlja pitanje da li uopšte ima smisla razgovarati o tome da se bilo kom preduzeću u ovoj zemlji oporezuje ostvarena dodbit. Sudeći po bilansnim podacima, mi smo projektovali za 2002. godinu milijardu i 900 miliona dinara poreza po osnovu dobiti. Pitanje je da li će taj iznos uopšte biti ostvaren. Zato ne čudi, na neki način, lakoća škrtog ministra da poresku olakšicu poveća sa 10 na 20%. Ali, ukupna naša situacija, kada je u pitanju devizni bilans zemlje, nalaže da moramo o tome ozbiljno da vodimo računa, jer nam je uvoz pokriven sa jednom trećinom izvoza. Pitanje je dokle to stanje može da traje, jer se čak i MMF zabrinuo nad tom činjenicom i traži da Jugoslovenska i Republička vladaneizostavno uravnoteže spoljnotrgovinski bilans.
Da li još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Čedomir Jovanović. Vlada i Odbor za finansije prihvatili su ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 7. amandman je podnela narodna poslanica Nataša Jovanović. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Podnosilac amandmana želi reč. Reč ima narodna poslanica Nataša Jovanović.
Već tri dana se ubeđujemo sa predstavnicima Vlade i do jutros sa ministrom Đelićem. Doduše, sada je ovde jedan gospodin, neidentifikovana osoba iz Vlade Republike Srbije. Pretpostavljam da ste to vi, s obirom na činjenicu da već tri dana sedite pored samog ministra, klimate glavom i odobravate sve ono što on govori. Pošto njega nema, verovatno se umorio od olimpijske discipline od jutros, koju nam je ovde demonstrirao. Moram da vam ukažem, ako ste vi taj predstavnik Vlade i Ministarstva finansija, jer iluzorno je da pričamo mi poslanici, kao što reče gospodini Nikolić, između sebe, da je veoma važno da se ovaj amandman prihvati iz prostog razloga što su mnogi od vas iz tzv. ostatka DOS-a, ali samo deklerativno, promovisali razvoj malih i srednjih preduzeća u Srbiji. Amandman na član 7, koji sam podnela, vezan je za olakšice, odnosno za davanje mogućnosti da se poreski kredit za 50% uveća za mala i srednja preduzeća. Amandman na član 3, koji je imao gospodin Nikolić odnosio se na velika preduzeća. Nema ništa od restrukturiranja velikih industrijskih giganata u Srbiji, kako Grupe "Zastava", tako ostalih, metalskog i drugih kompleksa. Sve je to ono što ste vi obećavali. Nasuprot tome, mi imamo zatvaranje fabrika, otpuštanje radnika i nemogućnost da se školovani kadar uposli. Samo u Kragujevcu, u gradu u kome ja živim, u prošloj godini je 15.000 ljudi otpušteno sa posla iz Grupe"Zastava". Pre nepunih mesec dana pod stečaj je otišla Fabrika mesne industrije "Crvena zvezda". Tekstilna industrija je potpuno upropašćena, koja je posle zlikovačke NATO agaresije živnula, u onom trenutku kada smo mi mogli, učestvujući u Vladi nacionalnog jedinstva, da delujemo da se ona oporavlja. Danas od toga nema ništa, već vi ovakvom svojom fiskalnom politikom hoćete i ta mala preduzeća, koja bi trebala da imaju neku perspektivu na celokupnom privrednom prostoru u Srbiji, ovakvom svojom politikom da zatvorite. Juče ministar nije imao nikakvo validno objašnjenje za ovakve svoje poteze, koji nisu prihvatljivi, kako za fizička tako i pravna lica, već se vadio na to kako je statistički aparat u našoj zemlji "zastareo", to su njegove reči, pa se drugačije i kroz neke lažne prikaze meri porast, odnosno pad industrijske proizvodnje. On je iz godine u godinu sve manji i manji. Praktično, mi izvoz nikakav nemamo. Imamo uvozničke lobije iz dosmanlijskih redova. S druge strane, imamo jednu apsurdnu situaciju, da se čak i u Vojvodini zatvaraju mnoga privatna preduzeća, jer niko ne može da trpi tako visoke poreske dažbine. Kad smo već kod Vojvodine, želim da pozovem sve građane, koji žive u Vojvodini i u Novom Sadu, da sutra dođu u 17,00 časova na veliki narodni miting Srpske radikalne stranke, na kome će govoriti kandidat za predsednika Srbije i, verujem, budući predsednik, profesor dr. Vojislav Šešelj, koji je kandidat čitave patriotske Srbije i čitave opozicije u Srbiji danas, koja vas uskoro mora da otera sa vlasti.
Da li još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi želi reč? (Ne.) Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Todorović, Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić i Miomir Ilić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatiliovaj amandman. Da li u ime podnosilaca amandmana neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Ljubomir Mucić.
Dame i gospodo narodni pposlanici, u ime poslaničke grupe SPS-a podneli smo amandman na član 7, odnosno postojeći član 50. Zakona o porezu na dobit preduzeća. Predložio bih, ako se ministar, gospodin Đelić povredio, da pozovete drugog predstavnika Vlade, pošto je ovlašćen da na ovoj sednici zastupa Vladu i gospodin Aleksandar Vlahović, pa da bar on prisustvuje i da čuje ove amandmane, kako je napisano u izveštaju Vlade. Član 50. koji se menja, glasi: "Obvezniku koji je prema zakonu kojim se uređuje računovodstvo razvrstan u malo preduzeće (znači radi se o podsticajnim merama za mala preduzeća) pravo na poreski kredit iz člana 48." (a to je govoreno prilikom obrazlaganja amandmana na član 5. ovog zakona) priznaje se poreski kredit u visini 30% izvršenog ulaganja". Poslanička grupa SPS je predložila, ovaj crveni, ovo žuti nije, da se u članu 50. procenat "30" zameni sa procentom "70", pod uslovom da ako je izvršeno ulaganje na domaćem tržištu, odnosno obezbeđenje opreme i osnovnih sredstava sa domaćeg tržišta, odnosno nešto manji procenat 50 ako su ulaganja izvršena putem uvoza i da se tekst do kraja briše. Nekoliko razloga nas je opredelilo za ovaj amandman. Prvo, ukupno rasterećenje po osnovu poreskih kredita, po osnovu poreza na dobit preduzeća, čini mi se da iznosi negde oko 285 miliona dinara predviđeno u budžetu. Druga stvar, pošto najveći broj preduzeća nije iskazao dobit, niti je imao, čini mi se da je ukupna cifra poreza na dobit preduzeća oko 2 milijarde, tako da smo kompletno rasteretili ova preduzeća, a nikakva šteta ne bi bila za republički budžet. Verovatno vam je i cilj da iz te dobiti, ako je neko ostvari, uzmete i ono što je preostalo. Takođe, porez smanjenja ove stope sa 20 na 14 je jedna podsticajna mera, ali mislimo da je ova mera, pre svega, podsticajna i za domaća preduzeća i to je dupla korist. Dakle, biće uposlena domaća preduzeća, a i to preduzeće koje je uposleno, ono će ostvariti neku dobit na osnovu koje će platiti i porez na dobit preduzeća. Dok će preduzeće koje je izvršilo ulaganja, a dobro je da u prvoj godini kada preduzeće izvrši ulaganje bude i oslobođeno najvećeg dela poreza na dobit preduzeća. Takođe, mislimo da nema nikakvih razloga, da se stimulativnim merama ne podstiče i preduzetništvo u ovoj zemlji. Mislim da je najveća šteta, a pre nekoliko dana sam boravio u Osečini i video da u celoj "Podgorki" od nekada 500 radnika gori samo jedna sijalica na kapiji. Ovo preduzeće u centru sirovinske baze Podgorine, voćarskog kraja je zatvoreno, a ista sudbina preti još nekim poljoprivrednim organizacijama u ovom kraju. Hvala.
Hvala. Da li se još neko prijavljuje za reč? Izvolite, reč ima narodni poslanik Jovan Todorović.
Dame i gospodo, malopre sam rekao, Vlada je dala obrazloženje zašto je prethodni amandman odbila. Isto je obrazloženje i za ovaj amandman SPS-a. Hteo bih da podsetim na dve činjenice koje možda nisu dovoljno poznate. Prvo, interesantno je da Vlada deklarativno govori o potrebi da se podstiče osnivanje i razvoj malih preduzeća. Kada se predloži da se ta preduzeća na neki način više stimulišu nego sva druga, u pogledu poreskih oslobađanja, onda to Vlada glatko odbije - poziva se na GAT, odnosno na svetsku trgovinsku organizaciju, a da je ovde ministar, podsetio bih, ali svejedno i sve vas, sasvim sigurno znate za tu kategoriju protekcionizma u spoljnoj trgovini.Nema te zemlje na svetu koja svojim ekonomskim, poreskim, carinskim i drugim merama ne štiti domaću proizvodnju i domaće proizvođače. Zbog toga ne može nikako biti razlog da se kaže da mi izdvajamo ona preduzeća koja nabavljaju na domaćem tržištu i ona koja nabavku opreme ili osnovnih sredstava vrše iz uvoza, da je to negativna diskriminacija i da se to ne uklapa sa pravilima GAT-a. Drugo, interesantno je da nijedna poslanička grupa, pa ni naša, nije predložila oslobađanje po osnovu poreza na promet usluga, izdavanje poslovnog i drugog prostora koji se vrši od strane pravnih lica. Mi smo ovde imali u Predlogu zakona predlog Vlade da se fizička lica oslobode poreza po tom osnovu i to je OK, ali pravna lica nisu oslobođena. Sve je u ovom kontekstu, zato što postoji činjenica koju sigurno svi srećete u svojim sredinama, a to je da postoje hiljade, desetine, stotine, pa čak i milioni kvadratnih metara poslovnog prostora, pre svega u halama koje su neiskorišćene. Da, tema je, tema je. Zato bi bilo interesantno da oni koji ostvare dobit, a imaju nameru da tu dobit ulažu u proizvodne hale, da prethodno razmisle o tome ima li praznih proizvodnih hala na prostoru opštine u koje ta sredstva hoće da ulože. Imamo dosta apsurdnu situaciju da ulažemo ponovo u građevinski prostor i hale, a imamo mnogo hala koje stoje prazne, a pogotovo nakon gašenja i likvidacije mnogih preduzeća u poslednje dve godine. Dakle, poreska olakšica koja se predlaže je u funkciji bržeg razvoja i pre svega podsticaja osnivanja malih preduzeća. Predlažemo ministru i Vladi da ovaj amandman prihvati.
Nema više prijavljenih za reč o ovom amandmanu. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Čedomir Jovanović. Vlada i Odbor za finansije prihvatili su ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 8. amandman su, zajedno, podneli narodni poslanici Jovan Todorović, Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić i Miomir Ilić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Izvolite, reč ima narodni poslanik Radojko Petrić.
Poštovano predsedništvo, poštovani poslanici, zajedno sa grupom poslanika SPS-a podneo sam amandman na član 8. Predloga ovog zakona. Amandman ima tri dela koja se odnose na sledeće: prvo, u novom članu 50b Vlada je predložila oslobađanje plaćanja poreza na dobit za ulaganja na područjima od posebnog interesa za Republiku. Amandmanom se traži da poreska oslobađanja važe za ulaganje u nedovoljno razvijenim područjima. Dosadašnjim propisima nije određeno koja su to područja od posebnog interesa za Republiku. Postavlja se pitanje da li Vlada hoće da preuzme i tu ingerenciju i da odlučuje od slučaja do slučaja; da li ovim Vlada želi da posebno stavi van snage važeći Zakon o nedovoljno razvijenim područjima od 1996. do 2005. godine?! Šta ostaje od ustavne obaveze i strateškog cilja Republike da će se voditi računa o ravnomernom regionalnom razvoju?! Imamo u vidu da prema kriterijumu Zakona o nedovoljno razvijenim područjima u Srbiji ima 37 opština koje su nedovoljno razvijene. Drugi deo amandmana se odnosi na predlog da kriterijume poreskih oslobađanja utvrđuje Vlada svojom uredbom i da to objavljuje, a ne Ministarstvo, opet od slučaja do slučaja. Trećim delom amandmana se predlaže donošenje novog člana kojim se poreski obveznici koji su imali razaranja od strane NATO alijanse oslobađaju plaćanja poreza na dobit. Oslobađanje bi se vršilo sve dok traje proces, dok se ne pokrije ukupan iznos ratne štete koliko je procenjeno od strane državne komisije. U tom delu amandmana precizira se, u smislu konkretnosti i korektnosti, da se iznos ratne štete, za koji se traži poresko oslobađanje, umanji za iznos, koje je to pravno lice dobilo kao pomoć od strane Republike. Za prihvatanje ovog predloga postoji puna opravdanost i u socijalnom i u ekonomskom pogledu. Država treba ovim da iskaže svoju spremnost da pomogne sve privredne i druge subjekte, koji su pretrpeli štete tokom NATO agresije. Mislim da su razlozi opravdani da amandman zaista bude prihvaćen u sva tri svoja dela.
Da li se još neko prijavljuje za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Na član 8. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Marijan Rističević. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Ne.) Da li se neko drugi prijavljuje za reč? (Ne.) Pošto smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima da li predstavnik predlagača želi da da završnu reč? (Ne.) Zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POREZIMA NA UPOTREBU, DRŽANjE I NOŠENjE DOBARA Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane, koje su na Predlog zakona zajedno podneli narodni poslanici Radojko Petrić, Slobodan Tomović, Rajko Baralić i Joca Arsić i pojedinačno narodni poslanici Gordana Pop-Lazić, Anita Beretić i Dušan Ilić. Primili ste izveštaj Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila zajednički načelni pretres, u okviru koga je razmatran i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na upotrebu, držanje i nošenje dobara,otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 2. amandman, sa ispravkom, podnela je narodni poslanik Gordana Pop-Lazić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Ima reč narodni poslanik Gordana Pop-Lazić.
Poštovani narodni poslanici, aprila meseca 2001. godine, kada ste uvodili ovako visoke takse na sve i svašta, na vazduh u Srbiji, između ostalog i na čamce bez motora, čamce sa motorom, kućice za odmor, splavove, oružje, ne znam na šta sve niste, mi smo vas upozoravali da preterujete. Konačno ste shvatili posle godinu dana da ne možete baš na sve da uzmete porez, još malo pa ćete nam i na staru obuću naplaćivati neku taksu ili neki porez. Svojim amandmanom tražim ovde korekciju člana 25. Zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na upotrebu, držanje i nošenje dobara, na taj način što tražim da izjednačite sve građane u Srbiji. Ne samo one koji su dobili oružje po nekom osnovu, da li od MUP-a Srbije prilikom odlaska u penziju ili od Vojske Jugoslavije kao trofejno oružje, već sve građane za jedan komad oružja. Mislim da je to i u skladu sa Ustavom naše zemlje. Razlog za to je što porez, kada se uvodi na ovakva dobra, trebalo bi da predstavlja na izvestan način manifestaciju ekonomske moći tog poreskog obveznika, pa onda država hoće nešto da uzme od takvog bogatijeg građanina, da naplati porez na neki luksuz. Ovde se ne radi o manifestaciji ekonomske moći. Svi to dobro znate, u Srbiji danas što iz tradicionalnih razloga, što iz puke nužde, a očigledno više iz nužde nego iz tradicije, danas svaka kuća ima po jedan komad oružja. Bilo bi sasvim korektno da Vlada zauzme isti stav prema svim građanima i da takve građane oslobodi plaćanja poreza. Taj porez se plaća na godišnjem nivou, ne znam koliko tačno iznosi. Znam da je za nošenje oružja 5.000, za posedovanje oružja taj porez je nešto manji, ali bi bilo u redu izjednačiti sve građane. Zbog toga sam najviše i podnela ovaj amandman. Znači, jedan komad oružja, za koji je izdat oružani list za držanje oružja za ličnu bezbednost, jedan komad oružja za koji je izdata dozvola za nošenje, svejedno da li je u pitanju samo posedovanje ili nošenje oružja i oružje, koje ovlašćeni proizvođači oružja i municije koriste kao osnovno sredstvo, opremu u procesu namenske proizvodnje.
Da li se još neko javlja za reč?
Dame i gospodo narodni poslanici, ne znam čime se rukovodila Vlada Republike Srbije, kada je izmenama i dopunama Zakona o porezu na upotrebu, držanje i nošenje dobara diskriminisala građane po osnovu njihovog sadašnjeg ili prethodnog zanimanja, što ne dozvoljava ni Ustav Republike Srbije. Naime, zašto izdvajati građane po tome gde su proveli radni vek? Ako je Vlada ustanovila da je besmislen porez na oružje, onda nije trebalo da oslobađa samo one koji su oružje dobili, pa kad su ga dobijali, nisu platili ni taksu za izdavanje zahteva, ni taksu za izdavanje dozvole, nisu ga ni kupili, nego je trebalo da oslobodi sve. Predlažemo da svaki građanin ima pravo, ako već Vladi taj porez nije potreban, a većina oružja će biti sada oslobođena poreza i ostao je još jedan manji broj građana, koji će biti diskriminisani po tom osnovu, da za jedno oružje sa dozvolom za nošenje ili držanje tog oružja, bude oslobođen plaćanja poreza na to oružje, koji ste uveli pre godinu dana. To zato što u Srbiji treba oružje! Od kada je DOS na vlasti više niko nije bezbedan i vi to vrlo dobro znate. Malopre smo čuli od ministra finansija da ste uveli kazne zato što Srbi nisu vezani, pa ste uveli kazne da se Srbi vezuju. Upozoravam ministra da se vezuju samo vozači i suvozači, Srbi se ne vezuju. Ispalo bi da svako ko dokaže da nije Srbin može da vozi automobil,a da uopšte ne bude vezan. To znači jedan komad oružja sa dozvolom bez poreza, a ko želi da zaista pravi arsenal oružja i ako mu to dozvoli MUP Srbije, taj neka plati i porez.Nije stvar u tome da li ima gde da se naplati porez. Ko ume da čita, pa pročita knjigu Vojislava Šešelja "Stanko Subotić - CaneŽabac, kraj duvanske mafije" (pokazuje knjigu) saznaće gde je porez. Saznaće gde je neubran porez, saznaće zašto plaćamo porez na vodu za piće, a ne naplaćujemo porez na duvan! Saznaće ko je sve u to umešan, ko to organizuje i podstrekava, saznaće zašto milioni ispaštaju da bi se nekolicina bogatila, dame i gospodo narodni poslanici.
Nema više prijava za reč o ovom amandmanu. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Anita Beretić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Ne.) Da li se neko drugi prijavljuje za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Radojko Petrić, Slobodan Tomović, Rajko Baralić i Joca Arsić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li podnosilac amandmana želi reč? Ima reč narodni poslanik Radojko Petrić.
Poštovano predsedništvo, poštovani poslanici zajedno sa poslanicima SPS, podneo sam amandman sa predlogom da se izvrše izmene u članu 2. ovog zakona. Naime, u ovom članu Vlada je predložila da se izvrši izmena u delu kojim je regulisano plaćanje poreza na registrovano oružje, pa kaže, između ostalog, da se ne plaća porez na oružje koje je lice dobilo kao nagradu, ili prilikom odlaska u penziju od Vojske Jugoslavije ili Ministarstva unutrašnjih poslova, ali stoji jedno - ali - ograničenje, ali najviše na jedno od dobijenih registrovanih oružja za koje je propisana najniža visina poreza. Amandmanom se predlaže da se izvrši izmena predloga Vlade u tom smislu da taj porez plaćuju imaoci na sva oružja koja su dobila od Vojske Jugoslavije i MUP-a, kao nagradu za uspeh u školovanju, za uspehe postignute u radu i prilikom odlaska u penziju. Kao argument za prihvatanje ovog amandmana neka posluži hipotetičan primer na dva oficira Vojske Jugoslavije: jedan je bio najbolji student u klasi i na poklon dobio pištolj kao nagradu; najbolji je bio i u ratnoj školi i takođe dobio takvu nagradu; za postignute uspehe u obuci i komandovanju dobio je pištolj kao nagradu za te postignute rezultate. Podrazumeva se da i kod vojske i MUP-a prilikom odlaska u penziju da dobijaju takve nagrade. Na drugoj strani imamo oficira koji je jedino prilikom odlaska u penziju dobio takvu nagradu. Može li se dozvoliti da se zapostavi izrazita prednost inteligentnijeg, radnijeg, ambicioznijeg i sposobnijeg oficira. Ukoliko Vladin predlog ne bi bio izmenjen došlo bi do devalviranja i same institucije nagrade. Zašto bi se neko trudio da dobije nagradu, ako na nju doživotno treba da plaća porez. Bila bi to kazna, a ne bi bila nagrada. Imajmo u vidu da su nosioci tih nagrada ta priznanja, drage uspomene kao što su u drugim oblastima, svaki građanin koji dobije nagradu zna da ceni, da mu je to uspomena koju rado čuva i koju rado želi da zadrži u porodici. Ne terajmo da zbog poreza sami otuđuju te uspomene, te poklone, ili kako reče jedan oficir, ako ću da plaćam porez, radije ću uzeti brusilicu da to isečem i da bacim. Ne radi se o nikakvoj imovini koja se oporezuje prema ekonomskoj snazi poreskog obveznika kako to, nažalost, navodi Vlada u obrazloženju odbijanja amandmana. Da li se oporezuje neko što je za svoj rad dobio na poklon, recimo, umetničku sliku koja je daleko vrednija od tog primerka oružja, da li je to pištolj ili karabin, daleko skuplji poklon, ali na to ne plaća nikakav porez i nema problema. Ne govori se o ekonomskoj snazi kako Vlada obrazlaže pa ne treba prihvatiti predlog. Bledo je obrazloženje Vlade kojim odbija amandman u delu gde navodi da je to mera destimulisanja posedovanja oružja zbog izražene društvene opasnosti. Radi se ovde o licima koja su uglavnom profesionalno upućena na tu problematiku i nema zloupotreba ni sa te strane.
Upozoravam vas na prekoračenje vremena.
Zahvaljujem, završavam. Mislim da su to razlozi zbog kojih je trebalo amandman prihvatiti.
Da li ima prijava za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dušan Ilić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Ne.) Da li se neko drugi prijavljuje za reč? (Ne.) Pošto smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima, pitam da li predstavnik predlagača želi završnu reč? (Ne.) Zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POREZIMA NA IMOVINU Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici Gordana Pop-Lazić, Nataša Jovanović i zajedno Jovan Todorović, Radojko Petrić, Joca Arsić i Ljubomir Mucić. Primili ste izveštaje Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila zajednički načelni pretres u okviru koga je razmatran i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 2. amandman je podnela narodna poslanica Gordana Pop-Lazić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li želite reč?
Dame i gospodo, predlagač je pripremajući Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu predložio da se ne plaća porez na imovinu na nepokretnosti, određene nepokretnosti, pozivajući se na zakon o sredstvima u svojini Republike Srbije. To su, pre svega, one nepokretnosti koje koriste jedinice teritorijalne autonomije i lokalne samouprave koje su proglašene kulturnim i istorijskim spomenicima, diplomatsko-konzularna predstavništva, skloništa itd. Svojim amandmanom sam htela samo da u tačkama 1, 4, 9. i 11. ispoštujemo jedan princip koji ste vi ovde u tački 9. naveli tražeći da skloništa budu oslobođena poreza na imovinu, osim, kažete, ako se koriste za namene po osnovu kojih se ostvaruje prihod. Mislim da je to u redu i da taj princip treba zadržati i u tački 11. gde oslobađamo poreza na imovinu objekte, odnosno delove objekata koji u skladu sa zakonom služe za obavljanje komunalnih delatnosti, zatim onih nepokretnosti koje su od nadležnog organa proglašene kulturnim ili istorijskim spomenicima i onih koje, organi i organizacije i službe jedinica teritorijalne autonomije i lokalne samouprave, koriste. Ako ih dakle, koriste tako da ostvaruju prihod, onda je u redu da i oni plate porez na imovinu. Ako ih koriste samo za tu osnovnu svoju delatnost koju obavljaju, onda ih treba osloboditi poreza na imovinu, ali da se poštuje ovaj princip koji ste kod tačke 9. naveli - osim ako se koriste za namene po osnovu kojih se ostvaruje prihod. Takođe sam amandmanom htela da intervenišem u tački 8. gde se oslobađa poreza na imovinu gradsko građevinsko zemljište kad ukupna površina građevinske parcele, odnosno građevinskih parcela, ne računajući zemljište pod objektom jednog imaoca prava ne prelazi 10 ari. Mišljenja sam da je to suviše malo i da bi trebalo da ova tačka 8. glasi tako da ostane 10 ari u prvoj građevinskoj zoni; u drugoj građevinskoj zoni da to bude 20 ari; u trećoj 30 ari; a u četvrtoj i petoj građevinskoj zoni 50 ari sa obrazloženjem da se zemljište u četvrtoj i petoj zoni smatra okućnicom i da bi onda trebalo dati mogućnost građanima koji žive van centralne gradske građevinske zone, da se oslobode poreza na imovinu, na veću površinu zemljišta, jer je i inače praksa takva kod nas u Srbiji daoko kuće građani imaju bar po 50 ari i to smatramo okućnicom, građevinskom parcelom i ne bi trebalo da ograničavamo i delimo tu parcelu na 10 ari, pa da oslobodimo poreza, na ostalih 40 treba da plati. Mislim da bi ovo bilo pravičnije rešenje i u skladu sa vrednošću samog zemljišta na koje se plaća porez na imovinu.
Da li se još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi prijavljuje za reč? (Ne.) Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Todorović, Radojko Petrić, Joca Arsić i Ljubomir Mucić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li ima prijava za reč? (Ne.)
Dame i gospodo narodni poslanici, u aprilu mesecu, kada je usvojen paket Đelićevih poreskih zakona i kada je jedinstvena poslanička grupa DOS, tada i sada će biti tako, zajedno sa Koštuničinom Demokratskom stranom Srbije glasala za taj poreski paket, SRS je imala najveće primedbe a između ostalog na tadašnji predlog zakona o porezu na imovinu. Taj zakon je stupio na snagu i prouzrokovao mnoge nevolje građanima Srbije, naročito zbog činjenice što je on tako usvojen, na koji smo imali ogromne primedbe jer je harački zakon, ne primenjuje se striktno danas onako kako ste ga usvojili. Mi smo tada uspeli da izdejstvujemo amandmanom da se oslobode jednim delom plaćanja poreza na imovinu lica starija od 65 godina i - meni su se u Kragujevcu javljala takva lica, naša starija populacija, a tako i u drugim gradovima Srbije, kada bi došli na šalter u RUJP ne samo da nisu dobili nikakvo oslobađanje dela plaćanja poreza, što stoji u tom zakonu koji je na snazi, čije izmene i dopune sada predlažete, već im se opet protivzakonito (a o tome sam govorila juče) zaračunava zatezna kamata od 0,2% dnevno, za koju znate da je izbrisana zakonom iz 2002. godine. To je opet bio naš amandman i naloženo je Vladi Republike Srbije da tu zateznu kamatu uskladi sa eskontnom stopom Narodne banke ili troškovima rasta cena na malo. Amandman koji sam podnela na član 4. tj. član 31. važećeg zakona se odnosi na nešto što je veoma opasno i što građanima opet ukazuje na činjenicu da će jedan deo ovog društva, kojim vi sada upravljate, ta finansijska oligarhija koja je pod vašim patronatom, enormno da se bogati na štetu građana, a evo kako to može da se desi: 1. Ako ostavite ovakav član zakona, u kome ste kod poreza na prenos dali oslobađanje od poreza imaoca apsolutnih prava na prenos obveznica koje su građani dobili od Republike Srbije po osnovu devizne štednje građana, stvorićete mogućnost da se jedna grupa ljudi enormno obogati. Mi bismo razumeli, to tražim ovim amandmanom, da to oslobađanje bude samo prilikom prvog prenosa, što je i normalno, jer svi ostali prenosi bi apsolutno predstavljali finansijsku transakciju puštanja obveznica dalje u promet i enormne zarade za korisnika, odnosno budućeg imaoca obveznice. 2. Ako bi preduzeće "Lutra" od poljoprivrednih proizvođača ili od radnika po niskim cenama... (Predsednik: upozoravam vas na prekoračenje dozvoljenog vremena i na temu.) ... evo, završavam. Tema je tema a vi se malo skoncentrišite šta je tema. Dakle, ako bi po niskim cenama otkupili akcije i ako bi ih dalje puštali u promet zaradili bi možda 70 ili 80% što svakako ne možemo da dozvolimo, da takvi ljudi ne plaćaju porez.
Da li se još neko javlja za reč?
Dame i gospodo narodni poslanici, mi smo ubeđeni da ovaj amandman treba prihvatiti zato što obveznice postaju roba, zato što ne odgovara istini obrazloženje Vlade navedeno u odbijanju amandmana - da ne bi postojala motivacija vlasnika da prihvata obveznice, da stiče obveznice umesto da čeka isplatu novca. Pri prenosu prava sa prvog vlasnika na sledećeg ne plaća se porez, ali za svaki dalji prenos, a ja vas podsećam da su se mnogi ljudi u Srbiji obogatili kupujući za 30 ili 40% vrednosti obveznica, i mora da se plati porez. To je osnovno. Valjda se vi zalagaste celog dana danas da za svaki promet koji se obavi na teritoriji Srbije mora da se plati porez! Ako vama sada MK "Komerc" gradi zgrade, kupuje robu, kupuje zgrade obveznicama koje je otkupio i prvi put nije plaćen porez, on sada mora da plati porez i to pri sledećem prenosu prava. Što se Srbija odriče ogromnog poreza, a ovamo nas upozoravate da treba i decu da kontrolišemo da li su u prodavnici kupila piće za oca, majku ili za sebe?! Kako to? Otkud to? Ovo su ogromni novci!Kolika je obaveza Republike Srbije po osnovu Zajma za preporod Srbije, po osnovu raznih deviznih štednji, starih, u privatnim ili državnim bankama? Te obveznice su sada u igri! Pa, brokeri se samo njima i bave. Čime vam se bave brokeri na berzi? Koja se to roba još kupuje i prodaje osim tih obveznica?! To je roba sada zlata vredna, za pojedince zlata vredna i vi svesno puštate te ljude da time trguju, jer su to ljudi iz vaših redova i to bez poreza.
Nema više prijava za reč o ovom amandmanu. Pošto smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima, da li predstavnik predlagača želi završnu reč? (Ne.) Zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POREZU NA DOHODAK GRAĐANA Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Marko Đurišić; zajedno Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić, Jovan Todorović, Dušan Cvetković, Nebojša Jović, Dragan Jovanović, Joca Arsić i Rade Bajić; Živko Selaković; Aleksandar Vučić, Nataša Jovanović, Gordana Pop-Lazić, Miroljub Veljković, Tomislav Nikolić; zajedno Bratoljub Janačković, Milorad Stanulov, Ljubodrag Grbić; zajedno Olgica Kirćanski, Slavica Tatomir i Miroslav Hristodulo; Marko Petrović; Zlata Đerić i Milorad Stanulov. Primili ste mišljenje Vlade Republike Srbije o podentim amandmanima. Primili ste izveštaje Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora. Pošto je Narodna skupština obavila zajednički načelni pretres u okviru koga je razmatran i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana, otvram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Marko Đurišić. Pošto su ovaj amandman prihvatili Vlada i Odbor za finansije, a Zakonodavni odbor smatra da je pravno moguć, ovaj amandman je postao sasvani deo Predloga zakona. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Vučić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je pravno moguć. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, predložio sam da se u članu 9. stavu 1. tačka 12) menja, a reč je o članu koji govori o neplaćanju poreza na dohodak građana, na primanja ostvarena po različitim osnovima, u stavu 12. se kaže "stipendije i krediti učenika u mesečnom iznosu do 3.000 dinara", a predlog poslaničke grupe SRS, koji sam ja potpisao, glasi: "stipendije i krediti učenika i studenata u mesečnom iznosu od jedne prosečne zarade koja je ostvarena na teritoriji Republike prema izveštaju republičkog organa nadležnog za poslove statistike za prethodni mesec". Dakle, mi smatramo da kategoriju studenata i učenika u svakom slučaju treba osloboditi plaćanja poreza. Mislimo da su to bila i predizborna obećanja vladajuće koalicije i svih onih koji su to nudili najmlađe radno sposobnoj populaciji, odnosno obećavali kule i gradove i govorili kako će živeti mnogo bolje, školarine nikada neće plaćati a stipendija će biti u izbilju, te smatramo da nikakvo oštećenje za naš budžet ne bi bilo da se ovako nešto ne plaća. U krajnjoj liniji, moram da ukažem na mnogo važnije izvore prihoda države. Ti javni prihodi bi trebalo da budu ostvareni po osnovu plaćanja poreza, ali nekih drugih obveznika koji imaju mnogo više finansijskih sredstava nego što su to studenti i učenici srednjih škola, koji primaju stipendiju za razvoj naučnog podmlatka ili neku drugu. Dovoljno za one koji nisu videli ili slušali malopre Tomislava Nikolića, doneo sam da pokažem knjigu - "Stanko Subotić-Cane, Žabac", tako ga valjda zovu, "kralj duvanske mafije". Dakle, ako biste njega oporezovali onako kako je potrebno, onoliko koliko je potrebno, ako bi Stanko Subotić - Cane uplatio jedan promil onoga što je stekao mafijaškim poslovanjem i delovanjem na teritoriji Republike Srpske i SRJ, siguran sam da bi svim našim građanima bilo neuporedivo bolje, a u svakom slučaju, mogli bismo da garantujemo da za narednih 100 godina ne bi morao ovaj član, odnosno ovaj stav člana 9. da se menja, nikakve obaveze za studente i učenike srednjih škola ne bi morale da postoje ni u kom slučaju. Dakle, dovoljno je da se ovo učini, država bi tu pre svega morala da dela, država bi tu pre svega morala da učini, i onda bi, siguran sam, beležila neuporedivo bolji rezultat i imala veće prihoda u stavki budžetskih razdela. U svakom slučaju, pozivam vas da prihvatite ovaj amandman Poslaničke grupe SRS. Time će se i brojna obećanja, koja su davana studentima i učenicima, konačno, makar neka, ostvariti. Time ćemo pokazati da želimo da brinemo i o mlađoj generaciji, da ne želimo samo da ih koristimo za izbore.
Upozoravam vas na prekoračenje dozvoljenog vremena.
Da izađu da glasaju, ali pošto me upozoravaju na prekoračenje vremena, iskoristio bih samo priliku, jer nam sutra neće ograničavati vreme na centralnom gradskom trgu u Novom Sadu, Trgu slobode, u 17 časova; govoriće predsednički kandidat jedinstvene srpske opozicije, dr Vojislav Šešelj. Hvala.
Gospodine Vučiću, molim vas i upozoravam da ubuduće ne vršite propagandu sa govornice, nego postoji mogućnost, prema Poslovniku, da držite konferenciju za štampu u Skupštini. Ovo je bilo poslednje upozorenje. Da li se još neko javlja za reč o ovom amandmanu? Ima reč narodni poslanik Tomislav Nikolić.
Dame i gospodo narodni poslanici, miting je sutra u 17 časova, na trgu u Novom Sadu, i nemojte me pitati, biću opominjan ovde zbog toga.
Gospodine Nikoliću, na osnovu člana 101. i 102. izričem vam prvu opomenu, zbog kršenja Poslovnika i pored mog upozorenja vašem kolegi.
Samo da znate jednu stvar, zavukli ste mi ruku u džep.
Gospodine Nikoliću, druga opomena, izričem vam drugu opomenu, na osnovu člana 101. i 102. Poslovnika Narodne skupštine.
Zavukli ste mi ruku u džep i uzeli ste mi 8.000 dinara, samo zato što ste osioni i grubi, samo zato što ne znate šta je demokratija, samo zato što ne umete sa malo takta da vodite sednicu Narodne skupštine, samo zato što ste odsustvovali tri sata.
Gospodine Nikoliću, upozoravam vas da imate dve opomene i da se držite teme dnevnog reda.
Ma šta me vi upozoravate, kada bih se ja obazirao na svačije upozorenje... vi sada stvarate incidentnu situaciju. Pa naravno, moramo oboje da budemo lepo vaspitani. Ne može onaj ko je lepo vaspitan večito da dobija po glavi, mora da odgovori kad-tad. Dame i gospodo narodni poslanici, ja, kome je umanjena plata za 8.000 dinara, voljom predsednika Narodne skupštine, obrazlažem ovaj amandman i podsećam vas da je visina stipendije do 3.000 dinara već godinu i po dana oslobođena od poreza, naš amandman predlaže da se ta osnovica poveća na visinu prosečno isplaćene neto zarade u mesecu koji prethodi isplati, na osnovu relevantnih podataka, da ne ponavljam ceo amandman, apredstavnik Vlade je odgovorio da amandman ne prihvata, jer mu se to ne uklapa u opštu poresku politiku, u koncept; smatra da je to previsoko, da mi imamo mnogo dece na školovanju koja primaju stipendije, pa bi toodnelo prihode iz budžeta. A ja sada ljudima koji se u porez verovatno razumeju (ne bi pravili društvo ministru za vreme dok traje sednica), upućujem jedno prosto pitanje, koje bi moglo da reši pitanje svih budžetskih deficita u idućih 10 godina - koliko je poreza Milan Janković, alijas Filip Cepter, platio Republici Srbiji za prodaju robe vredne više desetina miliona evra, sistemom prodaje od vrata do vrata, prodaje preko porodičnih, komšijskih veza, da je nazovem piramidalnom prodajom, nije baš tačno?! Da li ste čuli možda da taj Filip Cepter vršlja zemljom Srbijom i prodaje svu svoju robu bez poreza i da ga nigde ne čeka poreski kontrolor, ni ispred vc-a, ni ispred prodavnice, ni ispred trafike, da zatraži račun i da pita koliko je tu robe prodato! Da li vam je možda na spisku poreskih obveznika Delta banka?
Upozoravam vas na prekoračenje dozvoljenog vremena.
A što se sada vi trgoste za Delta banku, a niste za Cepter?
Upozoravam vas na vreme.
A ja rekoh i vi branite tog koji zastupa Delta banku.
Prekoračili ste dozvoljeno vreme.
Polako, polako doći će i moje vreme.
Da li se još neko javlja za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Rajko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić, Jovan Todorović, Dušan Cvetković, Nebojša Jović, Dragan Jovanović, Joca Arsić i Rade Bajić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč o ovom amandmanu? Ima reč narodni poslanik Radojko Petrić.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, u ime SPS, sa grupom poslanika, podneo sam amandman na član 1, a tu je Vlada predložila, između ostalog, da se ograniči iznos koji se može isplatiti bez plaćanja poreza na primanja ostvarena po osnovu otpremnine pri odlasku zaposlenog u penziju. Naime, Vlada je predložila da taj neoporezovani iznos može biti najviše do iznosa dvostruke prosečne mesečne zarade po zaposlenom isplaćene u Republici. Amandmanom se predlaže da se to ograničenje briše i da se isplata otpremnine za penziju, bez plaćanja poreza, može vršiti u skladu sa zakonom, kojim se uređuju radni odnosi. Prema tom zakonu, a to je Zakon o radu, član 90. regulisano je da se visina otpremnine pri odlasku u penziju utvrđuje opštim aktom, ugovorom o radu, a može i prema opštem kolektivnom ugovoru, kod onih poslodavaca, koji su taj ugovor potpisali. Nebitno je sada u vezi sa ovim amandmanom polaziti od opšteg kolektivnog ugovora kojim je predviđeno da neoporezovani iznos otpremnine bude 1,5 lični dohodak zaposlenog, prosek u privredi Srbije ili prosek kod poslodavca. Ova odredba nije obavezujuća i ona se odnosi samo na one koji su potpisali taj kolektivni ugovor. Za one koji nisu potpisali, znači da mogu da isplate i više mesečnih zarada, bez oporezivanja! U praksi je to do sada bilo najčešće tri mesečne zarade. Zašto sada to ograničavati? Pored toga, mogao je radnik da bira šta je za njega povoljnije: ako je imao bolji prosek zarade, nego što je u celom kolektivu, mogao je taj prosek da odabere, a ako je imao ispod proseka zaposlenog, mogao je da bira i prosek republički. Zapravo, stvarala se jedna povoljnost. Predlog Vlade sada predstavlja povećano zahvatanje i novo opterećenje za isplatioca. Ukoliko Vladin predlog ne bude izmenjen, to će se odraziti na zaposlene koji odlaze u penziju, i to zaista nema smisla, a iz praktičnih razloga, poslodavac će gledati da smanji isplatu kako bi izbegao da plati veći porez. Zar je to u redu, činiti nepravdu zaposlenom, kada na kraju radnog veka odlazi u penziju, a sada treba neko da mu zakine to pravo, da mu smanji iznos otpremnine koju će da primi. Zaista mislim da to nije neki veliki iznos, koji će država da obezbedi, da poveća prihod u budžetu, a mnogo bi više učinili radi ukupnog odnosa i u kolektivima i zaposlenih kojih odlaze u penziju, da se to ne menja i da se zadrži taj iznos i prava, koji su i do sada imali. Zahvaljujem.
Da li se još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi javlja za reč? (Ne.) Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Olgica Kirćanski, Slavica Tatomir i Miroslav Hristodulo. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Reč ima narodni poslanik Miroslav Hristodulo.
Ovim amandmanom smo predložili da se otpremnine, odnosno novčane naknade koje poslodavac isplaćuje zaposlenom za čijim je radom prestala potreba u skladu sa zakonom kojim se uređuju radni odnosi, predlažemo da se na tu otpremninu ne plaća porez da dohodak građana na primenja ostvarena po tom osnovu bez ograničenja iznosa. Dakle, promena u odnosu na Vladin predlog, koji pohvaljujemo i pozdravljamo, je u tome da mi želimo da se ova otpremnina oslobodi od oporezivanja bez ograničenja, a ne do iznosa koji je utvrđen po Zakonu o radu. Obrazloženje je da, kada bi se prihvatio ovako predloženi amandman, onda bi se izbeglo stavljanje u povlašćeni položaj radnika koji ostaju bez posla u preduzećima za koje je Vlada Srbije preuzela obavezu socijalnog programa - "u procesu restrukturiranja preduzeća i pripreme za privatizaciju, stečaj i likvidaciju", kako se zove ta odluka Vlade Srbije. Znači, oni bi bili u neravnopravnom položaju u odnosu na radinke u ostalim preduzećima koja se takođe spremaju za privatizaciju, stečaj i likvidaciju, a u kojima Vlada nije preuzela obavezu socijalnog programa već taj program treba da sprovode sama preduzeća. Naravno, ovo se odnosi na tačku 20. člana 9. originalnog Zakona o porezu na dohodak građana, gde se kaže da će se jednokratne novčane naknade, u skladu sa Odlukom o utvrđivanju socijalnog programa, oslobađati od poreza, do iznosa utvrđenog tim programom, a za lica starija od 50 godina života, bez ograničenja iznosa. Kada imamo jednu situaciju da hoćemo da podstaknemo malu privredu, da oslobodimo malo dobit preduzeća, da oslobodimo oporezivanje sportista, da im priznamo 50% oslobađanja, da ne oporezujemo dividende, da prihode preko 600.000 dinara oslobodimo tog progresivnog oporezivanja, a sa druge strane ne želimo da smanjimo poresku stopu na porez na promet, i dalje uvodimo dodatne poreze za zadrugare a sada hoćemo i otpremnine da oporezujemo. Tako nekako liči da otimamo siromašnima i dajemo bogatima.
Da li se još neko od ovlašećenih učesnika u raspravi prijavljuje za reč? (Ne.) Na član 4. amandmane, po suštini u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni posalnici Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić, Jovan Todorović, Dušan Cvetković, Nebojša Jović, Dragan Jovanović, Joca Arsić i Rade Bajić; narodni poslanik Živko Selaković i narodna poslanica Nataša Jovanović. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li se neko od podnosilaca amandmana prijavljuje za reč? Reč ima narodna poslanica Nataša Jovanović.
Mi ćemo i dalje da istrajavamo, mislim na poslaničku grupu SRS, koja je to i činila od samog početka, da kod zaštite svih osiromašenih slojeva stanovništva otkako je DOS na vlasti, amandmanima utičemo na zakonske predloge da se poboljša stanje u poljoprivredi, naročito zbog činjenice što mi ove godine imamo veoma veliko povećanje budžeta, iako ministar Đelić ne misli tako, ali 260 milijardi na prošlogodišnjih 234, uz ogroman budžetski deficit za koji je samo taksativno nabrojano kako će on biti popunjen i bez mogućnosti da jasno sagledamo kakvo će biti stanje u poljoprivredi i kolika će se budžetska sredstva za subvencije u poljoprivedi izdvojiti, teraju nas na to, naravno, pre svega, briga za seljake, za poljoprivrednike, da vam ukažemo na neophodnost da se usvoji ovaj amandman kojim tražimo da se poljoprivredni proizvođači oslobode poreza na prihode od poljoprivrede i da se on smanji sa 20, ne na predloženih 14%, nego na 10%. To, pre svega, zbog toga što se najmanje jedna četvrtina stanovništva aktivno bavi poljoprivredom i naročito zbog toga što nije samo ovaj porez ono što poljoprivredni proizvođači plaćaju, već oni moraju da plate sve ove prethodne poreze koji su bili na dnevnom redu; pre svega, porez na imovinu, naročito zbog toga što je strateški važno da razvojem poljoprivredne grane učinimo sve da u Srbiji situacija bude mnogo bolja nego što je ona danas, naročito zbog toga što je tehničko-tehnološki razvoj, u koji vi ništa niste uložili u protekle dve godine, stimulišući poljoprivredne proizvođače, nešto što je naša perspektiva, uprkos činjenici da je zlikovački NATO pakt 78 dana bombardovao našu zemlju. Mi danas, po procenama svih za to kompetentnih stručnjaka, imamo u okruženju najzdraviju vodu, vazduh i zemlju, imamo sve preduslove i, pre svega, vredne i marljive seljake da tu stratešku privrednu granu razvijamo. Kako smanjenje poreza, kao jedna veoma važna olakšica, treba da utiče na podsticaj poljorivrednih proizvođača, tako i sve drugo za šta država očigledno nema sluha, jer i ministra poljoprivrede (ko zna da li je živ, nismo ga videli i ne viđam ga uopšte ni na ekranima vaših televizija, a u Skupštini se taj nije pojavio godinu dana) nije ništa učinio da se stanje u ovoj privrednoj oblasti poboljša, a, kao što rekoh više od jedne četvrtine stanovništva se bavi poljoprivredom.
Za reč se javio narodni poslanik Rade Bajić.
Poštovano predsedništvo, sa grupom poslanika SPS-a podneo sam amandman na član 4, kojim tražimo od Vlade i ministra da stopu na dohodak od privrede i šumarstva, sa 20% koja je bila prethodno skinemo na 10, a ne 14%, kako Predlog zakona predviđa. Nekoliko razloga je uticalo da podnesemo ovakav amandman, pre svega to što poljoprivreda uvek, kada su najteži trenuci po zemlju, prihvata to breme teškoća na svoja pleća i, praktično, nosi ih i tako pomaže ostalom stanovništvu da preživi. Situacija nije ništa bolja, poljoprivredni proizvođači su stalno izloženi raznim teškoćama, prevashodno kada je u pitanju setva, žetva i isplata i porezi. Samim tim što osnovica koja utvrđuje prihod na koji se plaća porez nije visoka i ova četiri procenta koja tražimo za smanjenje, ne bi bitno uticala na prihodnu stranu budžeta. Prema tome, ako hoćemo stvarno da izvršimo podsticaj u poljoprivredi, a pogotovo što zahtevamo da mladi ostanu na selu i da se bave poljoprivredom, onda je ovo zaista mali korak koji bi učinili da bi poboljšali stanje u poljoprivredi i stanje na selu. Iz toga razloga, pretpostavljam da ćete upamtiti ovaj amandman i kad bude glasanje glasati za ovo, jer da ste to uradili, da ste se korektno odnosili prema amandmanima koje smo podnosili u aprilu prošle godine, verovatno većina ovih zakona uopšte ne bi bila danas na dnevnom redu. Ali, samo zbog toga što su ih podnosili poslanici SPS-a i, moram reći i ostali poslanici opozicionih stranaka, vi ste ih smatrali nevažnim, odbacivali ste ih, da bi tek posle godinu dana shvatili da smo pravu stvar predložili, koju ste na kraju konačno i prihvatili, jer vas je na to naterao život i svakodnevnica.
Da li se još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi prijavljuje za reč? Reč ima narodni poslanik Živko Selaković.
Gospođo predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, amandman poslaničke grupe SSJ koji sam podneo na član 4. zakona menja se i glasi: "U članu 28. procenat: "od 20%" zamenjuje se procentom od 10%". Evo zbog čega sam to predložio. Smanjenje poreske stope na prihode poljoprivrede i šumarstva u procentu predloženim amandmanom smatram adekvatnim rešenjem u cilju podsticaja razvoja poljoprivrede, a imajući u vidu pre svega uticaj rizičnih faktora prinosa na prihode u poljoprivredi, kao i materijalni položaj poljoprivrede. Predlagač zakona ovde je predvideo smanjenje sa 20 na 14%, obzirom da je na sam član bilo predloga iz skoro svih poslaničkih grupa, kako opozicije, tako i pozicije, verovatno smo shvatili da ipak poljoprivredi treba svi skupa da damo prioritet. I stoga je razlog više da predloženih od 14% prihvatimo stopu od 10%. Posebno to želim da podvučem i onako visoke stope doprinosa u poljoprivredi, da su nešto stope doprinosa bolje, jeftinije, onda bi mogao i da ostane ovaj procenat od 14%. Mislim da nema razloga da se ovaj amandman ne prihvati. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Na član 5. amandmane, po suštini u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić, Jovan Todorović, Dušan Cvetković, Nebojša Jović, Dragan Jovanović, Joca Arsić i Rade Bajić; narodni poslanik Gordana Pop-Lazić i narodni poslanik Zlata Đerić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Izvolite, reč ima narodni poslanik Zlata Đerić.
Dame i gospodo narodni poslanici, poslanička grupa Nova Srbija podnela je amandman na član 5. podstaknuta pre svega zahtevima građana Srbije. Ovaj amandman prihvata mogućnost da se poreska stopa za zaposlene u samostalnim delatnostima smanji, od onih 20%, a Vlada je predvidela smanjenje 14%. Zaposleni u samostalnoj delatnosti smatraju da bi bilo opravdano da to bude 10%. Pre svega, zaposleni u ovoj privrednoj grani imaju mali neto prihod i mali neto dohodak opterećenim ranijim poreskim davanjima i velikim režijskim troškovima. Ono što bi bilo veoma stimulativno za razvijanje samostalnih delatnosti koje su značajna privredna grana u Srbiji, jeste poreska stopa od 10%. Time bi oni bili u mogućnosti, ako ne da smanje cene svojih usluga i cene svojih roba, a ono bar da ih ne povećavaju u nekom periodu i učine ih konkurentnim na tržištu. Samim tim i građani bi koristili više te usluge koje bi bile zakonski legalno oporezovane. Moramo znati da u samostalnoj delatnosti imamo takođe, pojavu rada na crno, a kada bi ta stimulativna poreska stopa zaživela od 10%, onda bi se i ovaj problem u velikoj meri rešio. Hvala.
Da li se još neko prijavljuje za reč? (Da.) Izvolite, narodni poslanik Gordana Pop-Lazić.
Dame i gospodo, Vlada članom 5. Predloga ovog zakona predlaže smanjenje stope poreza na prihod od samostalne delatnosti koja sada iznosi 20%, a što je bilo previše, na 14%, što smatramo da je nedovoljno i amandmanom tražimo da to bude 10%. U svom obrazloženju, Vlada kaže da je ovaj predlog u funkciji podsticanja razvoja preduzetništva, trebalo bi da bude i ako hoćemo zaista da damo neki podsticaj privatnom preduzetništvu, onda to moramo da sagledamo u pravom svetlu i da taj porez dodatno snizimo onako kako smo amandmanom tražili. Naravno, pandan ovom je cilj Vlade da izjednači preduzeća i privatne preduzetnike iako jesmo za to da treba smanjiti porez na dobit preduzeća od 20 na 14%, možda i više, ovde privrednu granu u preduzetništvo moramododatno da stimulišemo, jer je ogroman broj ljudi u ovom trenutku bez posla. Za poslednje dve godine na stotine hiljada ljudi je ostalo bez posla. Sećamo se ministra Vlahovića, koji je govorio da će otpremnine biti dovoljne da ti novonezaposleni mogu da započnu neki novi biznis. Nema ni reči o biznisu. Govori se o pukom preživljavanju porodica; da bi sebi obezbedile egzistenciju, ulazi u osnivanje neke samostalne trgovinske radnje ili ako su vični nekom zanatu, zanatske radnje, ugostiteljske radnje, tu se najčešće zapošljavaju članovi cele porodice. Zbog toga, sam ovaj zakon i uopšte porez na prihod u samostalnoj delatnosti nema samo tu ekonomsku funkciju, nego ima i socijalnu funkciju. Ako se slažemo u tome da ima socijalnu funkciju, onda moramo da sagledamo kako stoje stvari u samostalnoj delatnosti u ovom sadašnjem trenutku, a ne da se bavimo teorijom da li to treba da bude jednako kao i kod poreza na dobit preduzeća. Možda ćemo za 10-15 godina, a ja mislim već posle 8. decembra, kada ćete se i te kako osvestiti, kada građani budu rekli svoje na predsedničkim izborima u Srbiji i krenuti sve nekim novim, boljim tokovima.
Da li se još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi javlja za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Miroljub Veljković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Izvolite.
Poštovani narodni poslanici, razlika između člana 39. ovog zakona, vladinog predloga i mog predloga, sastoji se samo u tome što vladin predlog kaže da se poreski podsticaji mogu uređivati u skladu sa propisima, a ja predlažem da stoji tekst da se poreski podsticaji mogu uređivati u skladu sa zakonom. Znači, suština mog amandmana svodi se na to da se ovako važna oblast, kao što su poreski podsticaji moraju urediti u skladu sa zakonom, a ne u skladu sa propisima, kako je to predložila Vlada. U čemu je razlika? Zakone, za razliku od propisa donosi ova skupština i zakoni moraju proći kroz celu skupštinsku proceduru. Propise, kao što znate, donosi Vlada svojim uredbama. Vreme iza nas daje mi pravo, kao što znamo ova Vlada za nepune dve godine je donela preko 120 uredbi i ovako važne oblasti, kao što su poreski podsticaj, svakako moraju proći skupštinsku proceduru. Iz ovih razloga pozivam da prihvatite ovaj amandman. Nešto više o ovom amandmanu i uopšte o setu poreskih zakona reći ćemo sutra na velikom mitingu SRS u Novom Sadu u 15,00 časova.
Da li se još neko prijavljuje za reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Tomislav Nikolić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, očigledno je da Vlada nije bila spremna za ovaj član Predloga zakona. Radi se o netransparentnosti, radi se o tome da sama Vlada priznaje da nema zakon, na koji će da se ugleda kada bude rešavala o podsticajima za ubrzanu amortizaciju. Zbog toga je Vlada pokušala da nas navede na tanak led, da prihvatimo da se poreski podsticaji regulišu propisima. Znači, rešenjem ministra, tumačenjem ministra, aktima Vlade. Ne može, to mora da se uradi zakonom! Vlada sama priznaje da taj zakon još uvek nema. Pa kad ga nema, nema ni člana ovog zakona. Ako nema zakona, kojim se uređuje podsticanje ulaganja u privredu po osnovu zapošljavanja ili većeg na neki drugi način, onda ne vredi Vladino obrazloženje i objašnjenje da će taj zakon biti donet vrlo brzo. Neće biti donet u ovoj skupštini ni jedan zakon veoma brzo, zato što ova skupština ne radi po četiri - pet meseci godišnje, a i kad joj počne redovno zasedanje, prvu sednicu zakaže mesec dana po otpočinjanju redovnog zasedanja. Pošto smo pažljivo čitali Predlog zakona pokušali smo zbog toga da izbegnemo da Vlada dezavuiše Narodnu skupštinu i da kaže da će ovako bitnu materiju uređivati svojim propisima. Na vama je da odlučite da li smo u pravu mi, narodni poslanici koji tražimo da se zakonska materija uređuje zakonom ili je u pravu Vlada Republike Srbije, koja bi da u što većoj meri izbegne donošenje zakona, a da svojim propisima reguliše materiju, koja je veoma bitna za privredu Srbije i za podsticanja za razboj Republike Srbije.
Da li se još neko prijavljuje za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Nikolić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li podnosilac amandmana želi reč?
Dame i gospodo narodni poslanici, ovim amandmanom samo pokušavam da odredim tačan period koji će biti osnova za utvrđivanje paušalnog prihoda. Vlada Republike Srbije nam je dala vrlo neodređen član 7. Predloga zakona, u kome kaže da će reči: "u mesecu decembru godine koja prethodi..." zameniti rečima "ostvarene u godini ili u određenom periodu godine". To ne može tako! Sad će za svakog pojedinačno da se utvrđuje u kom periodu godine mu se uzimaju ostvareni prihodi, pa će nekom biti januar - mart, nekome januar - februar ili januar - oktobar. Ne može tako. Ili će biti u godini ili u decembru mesecu prethodne godine, kao što je bilo. Ili u polugodištu ili u kvartalu. Ali, da ostavimo Vladi da sama procenjuje kako će koji obveznik da bude tretiran i da tu ostane netransparentno, nego na dogovor, na procenu, na političku pripadnost, na finansiranje, to ne može da se dozvoli! Mora da bude rešeno zakonom, a vi znate kada koja delatnost ostvaruje svoje prihode, pa sve to regulišite zakonom.
Da li se još neko prijavljuje za reč? (Ne.) Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić, Jovan Todorović, Dušan Cvetković, Nebojša Jović, Dragan Jovanović, Joca Arsić i Rade Bajić. Pošto su ovaj amandman prihvatili Vlada i Odbor za finansije, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Olgica Kirćanski, Slavica Tatomir i Miroslav Hristodulo. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Ima reč narodni poslanik Olgica Kirćanski.
Ideja ovog našeg amandmana bila je brisanje ovog člana, u kome se predviđa da se za iznos dividende, uplaćen za kupovinu društvenog i državnog kapitala do iznosa isplaćene dividende umanji osnovica za oporezivanje po osnovu prihoda tokom godine. U obrazloženju Vlade čuli smo da je na taj način istaknuta želja da se stimuliše proces privatizacije, da se poveća broj fizičkih lica, koji će uzeti učešća u aukcijskoj privatizaciji i da se na taj način postigne bolja cena na javnoj aukciji, jer je neopterećena poreskim davanjima na taj iznos. Mi mislimo da to nije baš tako. Da pođemo samo od činjenice da na aukcijskim prodajama pobeđuje onaj ko ponudi veću cenu, a da se na ovaj način stimulišu oni koji već imaju prihode od dividendi da se uključuju u aukcijsku privatizaciju, tako da nismo baš sigurni da se na ovaj način ne vrši diskriminacija, odnosno da već sloj koji je prilično povlašćen i ima visoke prihode i ekonomski je sposoban treba da bude oslobođen za ceo iznos prihoda od dividendi koji ulaže u aukcijsku privatizaciju.
Da li se još neko prijavljuje za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić, Jovan Todorović, Dušan Cvetković, Nebojša Jović, Dragan Jovanović, Joca Arsić i Rade Bajić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Ima reč narodni poslanik Rade Bajić.
Poštovani narodni poslanici, gospodine ministre, podneli smo amandman na ovaj član da se normirani troškovi koji se odbijaju od bruto dobiti sportista i sportskih radnika sa 50 poveća na 70%. Evo zašto: ovde prvo treba razdvojiti vrhunski sport, odnosno profesionalni od amaterskog sporta. Amaterski sport je zaista u velikim finansijskim teškoćama, zavisi od par ljudi i entuzijasta koji vode ove klubove i od par ljudi koji hoće da ulože u ovaj sport. Ovde je trebalo osloboditi one organizacije i donatore koji ulože 100 ili 200 hiljada dinara, pa im umanjiti porez, a ne dovoditi amaterski sport u situaciju da se prosto uguši. Ako gospodin ministar nije smeo ili nije hteo da "zagrize" kada je bilo u pitanje skidanje poreza na gas, jer je to zaista velika stavka u prihodnoj stavci budžeta, a imaće pritisak oko milion potrošača koji se greju na gas van sistema daljinskog grejanja, mislim da bi ovde trebalo da ima razumevanja i da pomogne amaterskom sportu tako što bi prihvatio ovaj procenat koji smo predložili. Inače, mi jesmo za to da se oporezuje ono što se dobija kao "narukvica", to su stotine i stotine hiljada maraka kod profesionalnih sportista, ali u amaterskom sportu gde se vrti nekoliko hiljada dinara, zaista nema smisla to oporezivati. Samim tim ćemo dovesti omladinu u situaciju da neće imati gde da se rekreira i da krene onim putem koji niko u ovoj sali ne želi.
Da li još neko drugi želi reč? (Ne.) Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Stanulov. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Ima reč narodni poslanik Milorad Stanulov.
Poštovano predsedništvo, koleginice i kolege poslanici, gospodine ministre, podneo sam amandman kao bivši vrhunski sportista i mislim da imam moralno pravo i obavezu, s obzirom da sam 11 godina bio reprezentativac Jugoslavije u veslanju, da sam 12 puta bio prvak Jugoslavije, pet puta prvak Balkana, jednom Mediterana, da sam osvojio bronzanu medalju na svetskom prvenstvu i da imam dve medalje sa Olimpijskih igara. Za sve te rezultate mogu da kažem da sam 1990. godine proglašen za veslača DžDž veka naše zemlje. Znači, smatram da imam moralno pravo i obavezu da se oglasim kod ovog člana zakona kojim se obuhvata oporezivanje prihoda sportista i sportskih stručnjaka. Mogu reći da sam saglasan sa predloženim rešenjima, izuzev sa uvođenjem oporezivanja nacionalnih priznanja i nagrada i zbog toga sam podneo amamdan koji glasi: "U članu 11. novi član 84a stav 2. tač. 7) briše se". Naime, u članu 69. Zakona o sportu definiše se opšti interes u oblasti sporta u Republici koji se finansira iz budžeta Republike, a u stavu 1. tačka 10) ovog člana, navodi se da su to nacionalna priznanja i nagrade za poseban doprinos razvoju i afirmaciji sporta. Nacionalna priznanja i nagrade za poseban doprinos razvoju i afirmaciji sporta i kriterijume za njihovu dodelu utvrđuje Vlada Republike Srbije. Ovo je regulisano članom 71. Zakona o sportu. Ovako definisana priznanja i nagrade sigurno predstavljaju i zahvalnost države sportistima koji su njeno ime afirmisali širom sveta. Smatram da najviša priznanja i nagrade koje sportista može dobiti od svoje države, za sve rezultate koje je postigao za najveći postignuti uspeh, moraju biti oslobođene plaćanja poreza. Gospodine ministre, terba imati u vidu da većina vrhunskih sportista imaju status sportista amatera, da su to veslači, kajakaši, rvači, kuglaši, karatisti, da oni kroz svoju sportsku karijeru obično imaju problema zbog nedostatka finansijskih sredstava. Znači, nemaju adekvatnu opremu, nemaju rekvizite, nemaju mogućnost da idu na takmičenje. Drugo, smatram da nacionalna priznanja i nagrade, koje su predviđene članom 71. Zakona o sportu, pošto još nisu uvedene, ovim se predlaže da se one oporezuju, što mislim da je apsurd. Takođe, predviđeno je da se ove nagrade isplaćuju iz budžeta. Znamo da se porez uplaćuje u budžet. Mislim da se može izbeći to da moraju biti nagrade oporezovane. Takođe, kao najviše priznanje, nacionalno priznanje se dobija samo jednom u karijeri i verovatno predstavlja vrhunac, krunu karijere nekog sportiste. Smatram da se, sama nagrada ne bi devalvirala velikim brojem nagrađenih sama nagrada devalvirala, da će nagradu dobijati samo najbolji sportisti, a to će biti, verovatno, mali broj sportista, te automatski i mali broj poreskih obveznika. Znači, prihod koji bi se obezbedio uplatom u budžet od tog poreza bio bi mali. Znači, mali prihod za budžet, ali veliki gest prema sportistima. Zato predlažem ministru da prihvati ovaj amandman i u skladu sa tim izvrši korekcije - tehničku korekciju člana 9. Zakona o porezu na dohodak građana. Ukoliko to ministar ne uradi, molim kolege i koleginice da prihvate ovaj amandman.
Za reč se javio ministar finansija i ekonomije, gospodin Božidar Đelić.
Ovim što bih hteo da kažem, a to je, da je ovo već samo po sebi najpovoljniji poreski tretman sportista, u Evropi sigurno, nismo stigli da proverimo da li je to u svetu, sa izuzetkom možda Monaka ili kao što kod nas kažu da su građani nekog poreskog raja. Ovo je najpovoljnije što postoji. Već je bilo priča, da kada se već ide tako daleko, zašto ne otići do toga da te nagrade budu neoporezivane; videli ste da naša trkačica Jevtić, kada je pobedila, dobila je veoma veliku značajnu novčanu nagradu. Jeste da to nije ista stvar, da to nije nacionalno priznanje. Sa druge strane samo želim da kažem, nezavisno od toga što želite da uradite, pazite, jer ako se ovaj amandman prihvati, to bi značilo, ne da se taj prihod izuzima od poreza, nego da ide u drugu kategoriju gde je porez veći; jer znači, ako glasate za ovaj amandman, to znači da taj prihod neće biti oporezovan sa stopom od 10%, nego 16%. Samim tim, shvatam intenciju. Ali, pazite, ako to izglasate porez će biti veći. Kao što znate, predlaže se nacrt zakona o sportu. Ministarstvo prosvete i sporta priprema taj nacrt i kada on bude gotov, moguće je eventualno dodati i neke poreske stvari dodatne koje bi išle sa tim. Znači, nije ovo način na koji bi smanjili porez, nego bi ga povećali.
Da li se još neko prijavljuje za reč o ovom amandmanu? Reč ima narodni poslanik Tomislav Nikolić.
Pažljivo sam slušao ministra dok je ovo obrazlagao, pa ga sada pitam: što je juče vikao na nas, kad nam je obrazlagao da sportisti ne plaćaju porez? Ako su sportisti sada u stopi od 16% i ako im on smanjuje sada na 10%, a mi bismo ih amandmanom vratili na 16%, što nam je juče ovde govorio da sportisti zarađuju mnogo novaca, a da uopšte ne plaćaju porez?! Ako postoji klauzula po kojoj oni treba da plaćaju, što to do sada nije naplaćivano! Ako ne postoji, nego uvodi, onda da se prihvati amandman! To tako izgleda. Inače, sada ispada da bismo mi prihvatanjem amandmana sportiste gurnuli u neku novu kategoriju u kojoj im on do sada nije naplaćivao porez! Otkud to sada?! Ili je naplaćivan porez, ili nije. Ako je naplaćivan, pa po toj stopi po kojoj preti da će biti ako ne prihvatimo amandman, hajde da prihvatimo amandman! Ovako da nam ministar, jedan dan priča ovako drugi dan drugo, misli da niko od nas ovde nesluša.
Da li ima još prijava za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Olgica Kirćanski, Slavica Tatomir i Miroslav Hristodulo. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Ima reč narodni poslanik Miroslav Hristodulo.
Član 84a novog predloga izmena zakona, tj. član 84a Zakona o porezu na dohodak građana glasi: "Prihodi sportista i sportskih stručnjaka obuhvataju primanja koja ostvare profesionalni sportisti, sportisti amateri, sportski stručnjaci i stručnjaci u sportu od sportske organizacije, odnosno organizacije za obavljanje sportske delatnosti, sportskih društava i saveza, koji nemaju karakter zarade u smislu propisa kojima se uređuje sport, odnosno radni odnosi. Prihodima iz stava 1. ovog člana smatraju se naročito primanja po osnovu":(Sada obratite pažnju.) "1. naknade na ime zaključenja ugovora (transfer i dr.); 2. naknade za korišćenje lika sportiste; 3. Novčane pomoći vrhunskim sportistima sa posebnim zaslugama; 4. stipendije i hranarine koje sportista amater ostvaruje od sportske organizacije preko propisanog neoporezivog iznosa; 5. stipendije vrhunskim sportistima za sportsko usavršavanje; 6. novčane i druge nagrade. 7. nacionalno priznanje i nagrade za poseban doprinos razvoju i afirmaciji sporta; 8. nagrade i naknade za rad sportskim stručnjacima, odnosno stručnjacima u sportu (treneri, sudije, delegati i dr.)." Stav 3. ovog člana glasi: "Oporezivi prihod za primanja sportista i sportskih stručnjaka iz st. 1. i 2. ovog člana, utvrđuje se odbijanjem normiranih troškova od bruto prihoda u visini od 50%." Drugim rečima, to znači zapravo da proglašavanjem 50% bruto zarade za normirane troškove, stopa poreza za profesionalne i ostale sportiste iznosi 5% na godišnjem nivou. Ako sam ja ovo dobro izračunao, to bi trebalo da znači da sportisti imaju najmanju stopu oporezivanja od svih poreskih obveznika u ovoj zemlji. Imam jedan utisak, da to što se ovde najviše pričalo o skidanju poreza na promet jestivog ulja, masti i šećera i s obzirom da je to najviše interesovalo novinare ispred sale, a s obzirom na to da su sve novine na naslovnoj strani objavile samo tu vest, da će pojeftiniti ulje, što je nesumnjivo značajno, ali, nekako, to je manje bitno od ovoga, čini mi se, i manje bitno od mnogih drugih stvari kao što su zadruge, stopa poreza na promet i oslobađanje poreza, dividendi ili umanjivanje progresivnosti kod poreza na dohotak preko 600.000 dinara. Mislim da je to jedna vrsta kamuflaže, gde hoće da se podiđe građanima - evo pojeftinilo vam je ulje, a ono što nećete saznati je da su svi ostali bogataši u društvu dobili poreske olakšice, uključujući, u ovom slučaju, i profesionalne sportiste. Mi predlažemo, dakle, da se ovi normirani troškovi ukinu, tj. da se u Predlogu zakona stav 3. briše tako da se 50%ne odbija pre utvrđivanja poreske stope.
Da li se još neko javlja za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Na član 12. amandmane, u istovetnom tekstu, podenli su narodni poslanici: zajedno Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić, Jovan Todorović, Dušan Cvetković, Nebojša Jović, Dragan Jovanović, Joca Arsić i Rade Bajić; zajedno narodni poslanici Bratoljub Janačković, Milorad Stanulov i Ljubodrag Grbić; zajedno narodni poslanici Olgica Kirćanski, Slavica Tatomir i Miroslav Hristodulo i narodni poslanik Marko Petrović. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? Izvolite, reč ima narodni poslanik Radojko Petrić.
Poštovano predsedništvo, poštovane kolege poslanici, gospodine ministre, zajedno sa grupom poslanika SPS podneo sam amandman na član 12. Predloga ovog zakona, a u vezi sa odredbom u kojoj se propisuje plaćanje poreza na isplate naknada za rad učeničkim, omladinskim i studentskim zadrugama, kao i plaćanje poreza na naknade ostvrene u vezi sa izvršavanjem poslova zaštite od elementarnih nepogoda, kao što su poplave, šumski požari, i slično. Prilikom donošenja ovog zakona aprila prošle godine poslanici SPS su amandmanima predlagli da budu neoporezovana primanja građana koja ostvare za naknade za poslove po navedenim osnovama. Pa je li logično da se plati porez na naknadu koju građani ostvare svojim dobrovoljnim odzivom da učestvuju u izgradnji nasipa da spreče poplave ili da spreče širenje šumskog požara?! Oni tada rizikuju i svoje živote da zaštite živote drugih i da spreče materijalne štete ogromnih razmera. Za Vladu je to ostalo logično i da to oporezuju sa visokom stopom od 20%. Tada su se jedino pokazali velikodušnim što su na prihode za rad u učeničkim, omladinskim i studentskim zadrugama umanjili taj porez za 40%. Sada im je ta "velikodušnost" nestala i ukidaju taj popust. Zaista je nelogično i apsurdno! Umesto da se ide na dalje smanjenje tog poreza ili da se ide na potpuno ukidanje za rad u zadrugama, te kategorije mladih građana, Vlada traži povećanje oporezivanja i to za celih 40%.Bilo bi normalno da Vlada traži nove forme i pogodnosti da stimuliše mlade ljude da rade, a ne da ide na destimulisanje. Neophodno je omogućiti siromašnim omladincima i studentima da zarade deo novca koji im roditelji ne mogu obezbediti, za nabavku knjiga, da plate školarinu, a pogledajte, vi ste uveli tu školarinu koja je zaista za veliki broj mladih ljudi nedostižna, ne mogu da obezbede sredstva i nastave školovanje ili da obezbede deo sredstava da obnove garderobu itd. Poznato je da ti mladi ljudi u zadrugama dobijaju uglavnom teške i opasne poslove a za to nemaju ni socijalno ni zdravstveno osiguranje. Ukidanjem dosadašnje olakšice porez će poslodavac brzo preliti na te mlade ljude putem umanjenja neto isplata ili im jednostavno neće dozvoliti da rade, neće im ustupati poslove. SPS ovim amandmanom traži da se zadrži bar dosadašnji popust ako se ne ide na smanjenje. Gospodine ministre Đeliću, vi ste juče rekli da ste predložili da se ukine popust zbog zloupotreba u tim zadrugama. Možda tih zloupotreba i ima.! To rešavajte na drugi način, pa terajte i kažnjavajte prekršioca a nemojte kažnjavati nedužne omladince. Zamislite kada bi u robnoj kući zbog krađe ili pronevere nekih prodavaca zatražili zatvaranje te robne kuće ili kako naš narod to bolje kaže "ne pali se kuća da bi se isterali miševi".
Da li se još neko od podnosilaca amandmana javlja za reč? Izvolite, reč ima Bratoljub Janačković.
Poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, u pripremi ovog amandmana poslanici Nove demokratije su na zahtev ovlašćenih predstavnika, a rekao bih i najvišeg rukovodstva Saveza studentskih i omladinskih zadruga ove Srbije, u prostorijama Narodne skupštine obavili opsežne konsultacije po pitanju statusa omladinskih i studentskih zadruga. Smatramo to poželjnom i korisnom praksom, jer zakon se odnosi na njih a oni zbog proceduralnih stvari ne mogu da daju svoj komentar na zakon, tako da to smatram i poželjnom, potrebnom i obaveznom praksom poslanika a nikako interesnom ili lobi grupom. Neću previše govoriti o razlozima zbog kojih studentske i omladinske zadruge treba da zadrže povlašćeni status. To nam je svima jasno. Ali, neću ni zatvarati oči pred evidentnim zloupotrebama koje su se u prethodnih 10 godina, u opštoj degeneraciji društva, infiltrirale i u studentske i omladinske zadruge. Jednom rečju procenat onih zadruga koje su služile kao perionice para je zaista velik, zastrašujuć i sa te strane potpuno razumem napore ministra kao dobrog čuvara državnog budžeta da i ove zloupotrebe svede na najmanju moguću meru. Međutim, iako su motivi i pobude krajnje iskreni i dobronamerni, čini mi se da se malo preteralo pa se otišlo korak dalje i dosta otežao rad i onim studentskim i omladinskim zadrugama koje imaju višedecenijsko utemeljenje i koje nikada nisu u svom višegodišnjem radu niti pomišljale da zloupotrebe povlašćeni status koji im je dat. Stoga mislim da je možda rešenje trebalo tražiti u kompromisu, a to je u rigoroznoj primeni postojećih zakona i akata, ili u donošenju novih, čija bi suština bila da se rigoroznim novčanim kaznama, sa pravom oduzimanja dozvole za rad i za najmanju zloupotrebu, ova evidentno rasprostranjena pojava jednom za svagda saseče. Ukoliko ne bude bilo dovoljno argumenata ili razumevanja da zadruge ipak zadrže povlašćeni status apelujem na vas ministre da u najkraćem mogućem roku učinite pretpostavke da ipak ovim zadrugama, jer je populacija omladinaca - zadrugara koji ostvaruju tako svoje prihode zaista velika, da im omogućimo status koji zaslužuju. Na kraju, ako mi dozvolite, zloupotrebio bih ovaj izlazak za govornicu i da se svim poslanicima Narodne skupštine Republike Srbije u svoje lično ime i ime poslanika Nove demokratije, a verujem i u ime cele demokratije, izvinim za neodmerenu, nespretnu ili ne znam već kakvu izjavu potpredsednika Izvršnog odbora Nove demokratije, Žarka Jokanovića, koji je komentarišući incident na relaciji Stefanović-Baralić, sve poslanike Narodne skupštine, verujem neoprezno, nazvao nekakvim prethodnicima čoveka, nekakvim čovekolikim majmunima ili neandertalcima. Verujem da je omaška ali ja se svim poslanicima izvinjavam u svoje ime i ime partije, i zahvaljujem.
Reč ima narodni poslanik Miroslav Hristodulo.
Ovaj amandman se odnosi na član 85. Zakona o porezu na dohodak građana. Po našem mišljenju sporan je njegov stav 3. dakle u stavu 2. člana 12. Predloga izmena, treba da se promeni stav 3. člana 85. naravno radi se o ostalim prihodima koji potpadaju pod oporezivanje, pa se govori da su to ugovori o delu, prihodi po osnovu ugovora o obavljanju privremenih i povremenih poslova, volonterski rad, učenička, omladinska, studentska zadruga, itd. pa se u stavu 3. daje poreska olakšica glasi ovako "na druge prihode koje ostvari član učeničke, omladinske ili studentske zadruge, kao i fizičko lice po osnovu prikupljanja i prodaje sekundarnih sirovina, šumskih plodova i lekovitog bilja, obračunati porez umanjuje se za 40%". Za sada je ta poreska olakšica iznosila 40%, a sada se predlaže da se reči: "član učeničke, omladinske ili studentske zadruge", izbrišu. Dakle, da se ovo više ne odnosi na zadrugare. Naravno, mi smo već o tome dosta diskutovali. Ovde su pominjani i zadrugarski lobiji, ali ilobiji koji privatizuju po aukcijskoj privatizaciji, pa nam to nije mnogo pomoglo, da se razumemo - ali želim jednu činjenicu sada da vam kažem: prethodnim merama se zloupotreba rada preko studentkse zadruge već dovoljno ograničila, o čemu govori podatak da je trećina ovakvih zadruga već prestala da postoji izborom njihovih članova, da umesto radom preko zadruga, čime se izbegavalo plaćanje poreza i doprinosa, pređu na rad po ugovoru o delu. I stvarno, ako među vama ima nekih članova nekih upravnih odbora, raznih državnih ili javnih preduzeća, razmislite o tome da li ste na upravnim odborima razgovarali o tome da je vašim honorarnim radnicima bolje da rade po ugovoru o delu, nego da i dalje rade po osnovu toga da su zaposleni preko studentske ili omladinske zadruge. Dakle, mislim da taj argument više ne stoji, da ima nekih debelih od 50 godina, koji se tu izdaju za neke studente i rade preko zadruge i da tu i dalje ima izbegavanja poreza. Ako postoji makar i jedan student, koji pošteno zarađuje preko te studentske zadruge, ovu olakšicu ne bi trebalo ukidati, nego na neki drugi način treba da suzbijete te pojave kao što je predložio prethodni govornik, da ja to ne ponavljam ovde. Dakle, mi predlažemo da se stav 2, člana 12. Predloga izbriše (stav 1. nije sporan).
Reč ima ministar finansija, gospodin Božidar Đelić.
Hteo bih samo da kažem da ne treba da se stvori u ovom domu slika ubijanja zadruga. One i dalje imaju izuzetno povoljan fiskalni tretman, ako pogledamo zapošljavanje na određeno vreme ili pak neodređeno vreme, gde se plaćaju doprinosi, zaposliti nekoga preko zadruga je izuzetno povoljno. Jedina stvar je u tome što je to bilo ultraizuzetno povoljno pre, time da je oporezivanje bilo 9%, a sada će biti 16%. Znači, na to nemate skoro ništa u vidu socijalnih doprinosa. Ne treba stvarati neku famu da odjedanput više ništa nije moguće, jednostavno, imali smo jedan ogroman magnet koji je bio mnogo povoljniji od bilo čega drugog i sada jednostavno malo smanjujemo privlačnost tog magneta i uspostavljamo neki balans u tome što je ugovor o delu, uistinu, ali ne zaboravite da, što se tiče ugovora o delu, slušali ste gospođu Matković da postoje ideje za to, ali ne za zadrugarstvo, pošto i tu postoje velike zloupotrebe u vidu izbegavanja uplaćivanja u penzioni i zdravstveni fond za one koji u stvari rade, rade po ugovoru o delu i to veoma dugo, i time će im se onemogućiti dovoljan staž za penzionisanje, da se i tu revidira tretman tog ugovora o delu i da se bar delimično plaća socijalno osiguranje. Privilegovana pozicija zadruga će ostati, čim se dođe ili do zaključivanja, rekao bih, izglasavanja Ustavne povelje i prebacivanja odgovarajućeg zakonodavnog okvira za zadruge na republički nivo, mi ćemo predložiti dodatne mere koje će pomoći da se dodatno iščisti to tržište i one negativne pojave; ili pak, ako se to ne desi, da se promene te stvari na saveznom nivou. Da zaključim, zdruge i dalje imaju veoma blagi poreski tretman, samo više nije apsurdno mali. Samim tim, imamo malo više neutralnosti u ovom sistemu. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč o ovom amandmanu? Ima reč narodni poslanik Jovan Todorović.
Gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, mislim da je ovo vrlo osetljiva tema i da ma šta gospodin ministar govorio ipak mi se čini da će posledica eventualnog neprihvatanja ovih amandmana u pogledu zadržavanja povlastica, biti ukidanje omladinskih zadruga. Znate, nisu samo u pitanju omladinske zadruge, koje se možda i na ovaj način kako ministar govori, zloupotrebljavaju. Postoje učeničke i studentske zadruge, u kojima su smanjene mogućnosti za te zloupotrebe, ali je radno angažovanje preko tih omladinskih zadruga dragoceno i za učenike i za studente, za studente pre svega da plate ovako visoke školarine, koje objektivno malo roditelja i malo porodica u Srbiji može da izdrži, a učenike u srednjim i osnovnim školama da pribave potrebna finansijska sredstva, između ostalog, i za unapređenje rada u školama, ali npr. i za ekskurzije koje se iz tih sredstava mogu finansirati. Sve ovo što je govorio ministar i ta tvrdokornost Vlade u odbijanju ovog amandmana, govori o tome da će nam u budućem vremenu biti povoljnije angažovanje po osnovu ugovora o delu,to bi možda za ljude koji su stariji od 30 godina i ne pripadaju kategoriji omladinaca, bilo u redu, ali jednog učenika od 14 ili 15 godina ne možemo da angažujemo preko ugovora o delu za bilo koju vrstu poslova, ali ga recimo možemo angažovati kod privatnog preduzetnika ili kod poljoprivrednog gazdinstva, na poslovima koji su u vezi sa poljoprivredom, recimo prikupljanje šljiva, berba grožđa, berba kukuruza i mnogi drugi poljoprivredni radovi, koji se u ovoj funkciji mogu vršiti na poljoprivrednim gazdinstvima, a znamo u kakvom su stanju gazdinstva, da nema dovoljno radne snage itd. Mislim da bi bio greh zato što postoji jedna "loša korna", da sve žene budu "korne". Dakle, to što je danas ministar govorio, da postoje neki lobiji, koji se zalažu za dalji opstanak omladinskih zadruga, da bi špekulisali itd, to je verovatno istina, ali stvar je u tome valjda da se primeni zakon o omladinskim zadrugama, pa ako je potrebno, i njega izmeniti u odgovarajućim delovima, pooštriti disciplinu, pooštriti kaznenu politiku, jednostavno, onemogućiti zloupotrebe u radu omladinske zadruge, a studentima i omladincima, dakle, onima koji su izvorno zadrugari u omladinskim zadrugama, omogućiti da pribave odgovarajuća finansijska sredstva i time poprave svoj životni standard, pogotovu što je reč o privremenim i povremenim poslovima, koji po pravilu traju dva, tri, pet ili deset dana,najviše do 30 dana u jednoj kalendarskoj godini. Dakle, ne možemo sve baš da izjednačimo sa radnim odnosom ili sa radom po osnovu ugovora o delu. SPSse zalaže da se prihvati ovaj amandman, a da se drugim propisima, eventualne, slabosti u primeni regulišu.
Za reč se javio ministar finansija, gospodin Božidar Đelić.
Naveo bih nešto jednostavno iz prakse - formiranje jedinica za velike poreske obveznike u Beogradu je dovelo najzad do malo pomnije provere poslovanja nekih većih, i rekao bih uspešnijih naših preduzeća. Ta slika većine ljudi koji studiraju, a i rade, to je veća masa onih koji idu preko zadruga... i gde je tu srce, i kako im možete uskratiti ono što im je nužno da mogu koliko - toliko da prežive dok studiraju, a ko zna, da malo i pomognu roditeljima kući! To, jednostavno, nije realnost u Srbiji danas. To, jednostavno, nije realnost, to nije fiskalna realnost, to su na desetine i na stotine, na hiljade i na desetine hiljada, na stotine hiljada ljudi koji su na taj način rezervne armije u nekim podosta uspešnim preduzećima, gde mladi ljudi godinama ne mogu da dođu do jednog jedinog dana staža. Sa koliko mladih ljudi sam pričao, koji su mi rekli - ja tražim od gazde da me zaposli, a on me gura u zadrugu. I tako, godinama me gura, jer mu je to jeftinije, a njemu profit. E, pa o ovome ovde govorimo, a kad već govorimo o oporezivanju, kada smo već sada pokrenuli ovo pitanje, i te kako treba da se bavimo tim pitanjem, pošto je stvarno došlo do velike zloupotrebe. Imamo ljude koji su nam priznali da provizija na naplaćenoj zaradi same zadruge jeste 10%! Znači, bila je veća naknada za samu zadrugu, nego što je država uzimala od svega toga. O čemu mi ovde pričamo?! Neka smanji proviziju na 3, na 4%, i neka to nadoknade za ljude koji tu rade.
Nema više prijava za reč o ovom amandmanu. Na član 14. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić, Jovan Todorović, Dušan Cvetković, Nebojša Jović, Drgan Jovanović, Joca Arsić i Rde Bajić, i zajedno, Olgica Kirćanski, Slavica Tatomir i Miroslav Hristodulo. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li se neko javlja za reč o ovom amandmanu? Ima reč narodni poslanik Ljubomir Mucić.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, ubeđen sam da će ovaj amandman biti prihvaćen, kao što sam bio ubeđen da je ministar preživeo današnji skok. Iz kojih razloga ovaj amandman treba prihvatiti? Inače, odnosi se na ukidanje progresivne stope plaćanja poreza na ukupan prihod ili dohodak građana preko 600.000 dinara, odnosno 50.000 mesečno. Mislim da se baš ovde ogleda nedoslednost ministra i Vlade. Stope poreza na dohodak građana i za poljoprivrednike, zanatlije i zaposlene radnike su 14%, a ovde, od progresivne stope koja je bila najmanja - 10, 15 i 20%, uvodi se i smanjuje se stopa, odnosno ostaje stopa poreza na dohodak građana od 10%. Prema nekim iznosima koje smo do sada imali po ovim stopama - dohodak na koji treba da se plati porez na osnovicu od 250.000, taj iznos će biti smanjen za nekih 5.000, za osnovicu 500.000, taj iznos će biti smanjen za 27.500, a za one koji su imali preko milion dinara, biće smanjen iznos za 77.000 dinara. Zaista je nelogično da oni koji najviše imaju, da oni kroz ove stope imaju najveće olakšice i oslobađanja. Takođe, mislim da se ni ministar ne slaže sam sa svojim mišljenjem, da misli na francuskom, a govori na srpskom, pa tako nikako ne mogu da pohvatam ovu diskusiju koja je bila juče u obrazloženju, koja se odnosi na porez na ukupan prihod građana. Zašto ovo nije ukidanje progresivnosti? Zato što oni koji zarađuju više, platiće marginalnu stopu od 24,5, gde je 14% puta 10% konfornom metodom, što znači da imamo progresivnost koje nema. Marginalna stopa je ista i za jedne i za druge i za treće, 24,5% i oni koji više zarađuju platiće više poreza. Ono što ovde radimo, to je da uvažimo vašu realnost i tu novu ravnotežu u poreskom delu, jer ako pogledamo ono što se desilo ove godine videćemo da smo imali samo 3.280 građana koji su prijavili porez na dohodak građana, taj godišnji, što jednostavno nema blage veze sa realnošću. Tako je rekao ministar. Mislim da jedna takva konfuzija zaista ne može da doprinese da prihvatimo ovu novu poresku politiku koja je ovde predložena. Zar je potrebno da studenti Pravnog fakulteta ukažu na profesore koji primaju 90.000 ili 70.000 mesečno, a da poreska uprava nema evidenciju ili da ti profesori nisu podneli poreske prijave za ukupan prihod građana. S druge strane, mislim da ova stopa zaista u ovom prelaznom periodu mora biti stopa koja kažnjava one i naplaćuje progresivno od onih koji najviše imaju i ne povećava onaj broj poreskih obveznka koji će platiti ovaj porez.
Da li se još neko prijavljuje za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Na član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Olgica Kirćanski, Slavica Tatomir i Miroslav Hristodulo. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Reč ima narodni poslanik Miroslav Hristodulo.
Pre nego što počne da mi se meri vreme, ako možemo da se razjasnimo da li je ovo amandman na član 14. ili na član 16? (Predsednik: Na član 16.) Šta se desilo sa amandmanom na član 14? (Predsednik: Niste se prijavili za reč blagovremeno, niste bili pažljivi. Sad imate priliku na član 16.) Ne mogu da se setim, a baš smo pažljivo pratili. (Predsednik: Proverite u stenografskim beleškama i nemojte da nasedate provokacijama. Niste čuli, prozvala sam vas.) Ne nasedamo, samo nismo čuli. Član 16. govori o tome da ovo treba da stupi na snagu 1. januara 2003. godine - ne, izvinjavam se, odredbe člana 13. stav 1, i člana 14. ovog zakona primenjuju se kod utvrđivanja godišnjeg poreza na dohodak građana za 2002. godinu. Dakle, članom 14.se ukida progresija na dohodak građana preko 600.000 dinara; tačnije rečeno, ne ukida se, pošto smo tu polemiku vodili juče, nego se ta progresija umanjuje. Dakle, sva ona priča koju smo vodili juče, (da sad ne ponavljam, nemam vremena, a nije ni tema) uglavnom, mi smatramo da jeste podsticaj, to jeste za proširivanje poreske baze, to jeste da građani više plaćaju taj porez, ali onda jesu argumenti i za smanjivanje poreza na promet, isti ti argumenti koji nisu bili prihvatljivi za ministra. Dakle, mi smatramo da građani koji najšire plaćaju porez na promet, njima se ne daju olakšice, a građanima koji zarađuju preko 600.000 dinara, a znate koliko je to velika zarada, njima se daju poreske olakšice. Dakle, umesto 15 i 20%, sada će plaćati smao 10%. Sad se ovde predlaže, u ovom članu 16, da to bude od 2002. godine! Mi smatramo da je ovo neprihvatljivo iz dva razloga. Pre svega, ovo je jedna retroaktivna mera, dakle, nešto što se već dogodilo. Ljudi su već zarađivali i prelazili taj dohodak od 300.000, od 450.000 i od 600.000 dinara, ranije, po onoj progresiji, a sada je neko odjednom računao da će platiti 15% poreza, a sad to treba da mu bude nešto manje ili nešto više. Hoćemo da kažemo da retroaktivno dejstvo nije nikada dobro i za to se uvek traži posebna odluka Skupštine, iz poznatih razloga, da ne elaboriram. Drugi razlog, što je mnogo važnije, to je da pravni i ekonomski uslovi moraju da se znaju na početku fiskalne godine. Nije prihvatljivo da se u toku godine menjaju fiskalna pravila za tu godinu. Prosto, mi mislimo da ovo treba da stupi na snagu, ako se uopšte u ovom smislu usvoji, tek od 1. januara 2003. godine, tj. da važi za fisklanu 2003. godinu, a ne za fiskalnu 2002. godinu. Ako se ugledate na uporedno zakonodavstvo, onda nemojte samo uzimati represivne mere iz tog zakonodavstva, kao što je globljenje od 1000 dinara građana koji nemaju račun, nego se ugledajte malo i na ove mere. Nemoguće je da se u toku fiskalne godine menjaju pravila. Prosto, ona moraju da se znaju kako izgledaju 1. januara fiskalne godine.
Da li se još neko prijavljuje za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Pošto smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima, pitam da li predstavnik predlagača želi da da završnu reč? (Ne želi.) Zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O AKCIZAMA Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici Tomislav Nikolić, Miroljub Veljković, Radoslav Veselinović i zajedno Dušan Cvetković, Rade Bajić, Miomir Ilić i Hranislav Perić. Primili ste izveštaje Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila zajednički načelni pretres o ovoj tački dnevnog reda, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dušan Cvetković, Rade Bajić, Milomir Ilić i Hranislav Perić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Reč ima narodni poslanik Dušan Cvetković.
Poštovano predsedništvo, koleginice i kolege poslanici, gospodine ministre, shvatajući ozbiljne probleme uljnih rafinerija, kako privatnih tako i onih u okviru NIS-a, Vlada je predložila da se akciza na motorna ulja i maziva sa 50 dinara smanji na 45. Grupa poslanika SPS, koju predstavljam, predložila je da to smanjenje sa 50 dinara ide na 40 iz više razloga. Osnovni razlog zbog čega predlažemo da se akciza smanji na 40 dinara je zbog toga da uljne rafinerije sa ovim sniženjem akcize mogu praktično u narednih šest meseci biti apsolutno konkurentne svim onim stranim uljima koja se pojavljuju na našem tržištu, s obzirom na to da je članom 17. ovog zakona regulisano da se svaka tri meseca zavisno od toga kako se kreće porast troškova, da se menjaju akcize. Tako da mi akcizu koju smo usvojili prošle godine, a koja je bila 50 dinara, ona je sada, ovog momenta 79,84 dinara, tako da će već za mesec i po dana akciza sa 45 dinara preći akcizu i vrednost od 50 dinara koja je predložena. Zato mislim da je dobro da bi se pomoglo uljnim rafinerijama, a samim tim i Vladi Srbije, pomoglo budžetu da u budžet ubaci što više para iz naše sopstvene proizvodnje, da se ovaj nivo akcize smanji sa 50 na 40. Zahvaljujem.
Da li se o ovom amandmanu još neko prijavljuje za reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Miroljub Veljković. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Konstatujem da narodni poslanik Miroljub Veljković povlači amandman na član 1. Predloga zakona o akcizama. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Nikolić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Izvolite, reč ima narodni poslanik Tomislav Nikolić.
Dame i gospodo narodni poslanici, samo ću da se osvrnem na obrazloženje koje je povodom prethodnog amandmana, a i dela amandmana koji sam podneo, dala Vlada Republike Srbije, a odnosi se na taj naš vazalski odnos prema Svetskoj trgovinskoj organizaciji, GAT-u. Vlada kaže da ne može da različito poreski opterećuje proizvode stranog i domaćeg porekla, zato što to ne dozvoljavaju propisi Svetske trgovinske organizacije. Mi smo podneli molbu za prijem, pa ćemo tobož biti primljeni u Svetsku trgovinsku organizaciju, kao neki punopravan, ravnopravan član. Osnovni principi Svetske trgovinske organizacije su slobodna razmena ili protok ljudi, roba i kapitala. Taj osnovni princip zasnovan na jednakosti država u svetu, u odnosu na SRJ, pa i Republiku Srbiju koja je u sastavu SRJ i ja to kao opozicioni poslanik tvrdim, za razliku od zvaničnog ministra Vlade Republike Srbije koji ovde juče za govornicom postavio pitanje svima nama, da li smo još uvek u Jugoslaviji, kao da on to ne zna - nikada nije poštovan u odnosu na nas, nikada! A da je poštovan, nikada ne bi zavodili sankcije i ekonomsku blokadu! Mi smo zemlja koja mora da se oporavi ne samo od posledica desetogodišnje vladavine jedne ideje, nego od posledica desetogodišnje izolovanosti i sankcija i bombardovanja koje je uništilo više nego što bi mogli za sto godina sankcija kod nas da unište. Mi sada, da bismo se oporavili, hoćemo da primenjujemo standarde koje nam nameće Svetska trgovinska organizacija. Imajte malo razumevanja, jedva smo vam te rafinerije popravili u obnovi zemlje, ostavili da možete nešto da proizvodite u tim rafinerijama kada ste došli na vlast. Ne proizvode one mnogo ni ulja, ni maziva i nisu konkurencija svetskim proizvođačima - ne mogu da budu ni kvalitetniji, ni jeftiniji. Još ih samo opteretite na isti način kao što opterećujete i strane, dovedite im, pošto je kod nas cena proizvodnje izuzetno visoka, zato što imamo ogromne poreze, dovedite ih još da budu skuplje od stranih i može da kupi neko od vas i rafineruju i za tri, četiri evra! Kada već idu šećerane, a što ne bi išle i rafinerije. Ovo što se tiče goriva, koje se iz bunkera, preuzeste izraz bunker, mada nas Srbe izraz bunker isključivo asocira na rat, a da ste bar rekli trap, pa da shvatimo o čemu se radi. Znam ja iz kog je to saveznog propisa preuzeto, ali vremena se menjaju, valjda ste i vi nešto savremeno doneli iz Francuske, niste valjda doneli .... (Predsednik: Upozoravam vas na prekoračenje dozvoljenog vremena.) ... iz Francuske samo što ste pominjali juče. Iskoristio bih pravo koje mi vi ne dajete. (Predsednik: U redu.) Pa da to nazovete carinsko skladište, da to nazovete rezervoari pod carinskim nadzorom. Ima terminologije za to. Recite mi molim vas, zašto mi ne možemo svog domaćeg avioprevoznika da oslobodimo akcize na gorivo koje koristi u međunarodnim letovima kada se zna da on nije oslobođen u drugim državama onih akciza kojih su oslobođeni njihovi domaći prevoznici?! Tamo je diskriminisan. Prinuđen je čak da gleda da leti tako, da može da se vrati sa rezervoarom goriva koje je kod nas natočeno. Zašto sada i njih? Hajde, sve živo da upropastimo. Ako slušate vi Svetsku trgovinsku organizaciju, Svetsku banku, MMF, mi nećemo imati o čemu domaćem ovde da raspravljamo! Ako to sve bude bilo njihovo, onda neće dati nama da o tome raspravljamo! Pisaće nam dekrete, naređenja, stizaće nam fermani! O tome se radi. Dajte dok još ova Narodna skupština ima o čemu da razgovara, da obezbedimo da oni koji nas finansiraju budu stavljeni u neki ravnopravan tretman sa ostalima. Nemojte, ovo je stampedo, ovo se urušava jedno za drugim. Ne znam, neko od vas je svestan ovih posledica. Taj će da odgovara, to vam garantujem. Možete da skačete vi kao da ste iz Australije došli, naći ću vas ja kad-tad, kada pobedimo, naći ću vas. Neko je od vas svestan koliko uništavate Srbiju. Mnogi nisu svesni, oprosti im Bože ne znaju šta čine.
Upozoravam vas da vodite računa šta govorite, s obzirom da imate dve opomene i da je sledeća mera oduzimanje reči.
Kada ovde gospođo Mićić prete onima koji su nekada bili na vlasti, vama je lepo, fino. Kada prete onima koji su sada na vlasti, a što je veoma hrabro, ja ispoljavam na ovaj svet i dajem veliku hrabrost, ali moj svetac zaštitnik bio je veliki borac, vi opominjete, čuvate Vladu! Pustite vi da vidimo mi da li je ta Vlada dobra ili nije dobra. Ako sam rekao da šećerane idu za nekoliko evra, da li je to tačno ili nije tačno? Ako sam rekao da će rafinerije da odu, pustite, pa ako ne odu, izrecite mi opomenu što sam rekao da idu jeftino, a ne idu! Ide sve u Srbiji! U Srbiji se sve svelo na džabe i na sirotinju, mešetarite, prodajete, otimate ...
Upozoravam vas na prekoračenje vremena.
Nikad nisam prekoračio vreme.
Da li se još neko prijavljuje za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Narodni poslanik Radoslav Veselinović, podneo je amandman kojim predlaže da se ispred člana 3. doda novi član 3a. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Podnosilac amandmana nije prisutan. Da li se neko drugi javlja za reč? (Ne.) Pošto smo završi pretres Predloga zakona u pojedinostima, pitam da li predlagač želi da da završnu reč? (Ne želi.) Zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto je Narodna skupština obavila raspravu o svim tačkama dnevnog reda, na osnovu člana 81. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, određujem utorak, 26. novembar kao dan za glasanje o svim tačkama dnevnog reda Treće sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije, sa početkom u 11,00 časova. Prijatno. Dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Treće sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2002. godini. Obaveštavam vas da, prema službenoj evidenciji, sednici prisustvuje 179 narodnih poslanika i molim vas da radi utvrđivanja kvoruma ubacite identifikacione kartice u vaše poslaničke jedinice. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema utvrđeno da imamo kvorum. Obaveštavam vas da su javili da će odsustvovati sledeći narodni poslanici: Vukosav Tomašević, Miodrag Jaćimović, Slobodan Pavlović, Borivoje Drakulović, Karolj Kermeci i Petar Mišić. Pošto je Narodna skupština završila raspravu o svim tačkama dnevnog reda Treće sednice Drugog redovnog zasedanja u 2002. godini, prelazimo na odlučivanje. Prva tačka dnevnog reda - PREDLOG ZAKONA O PORESKOM POSTUPKU I PORESKOJ ADMINISTRACIJI. Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji, u načelu. Zaključujem glasanje: za 136, protiv 55, uzdržan jedan, nije glasalo šest, od ukupno 198 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Podsećam vas da je narodni poslanik Đorđe Mamula, na sednici Zakonodavnog odbora, povukao amandmane na članove 41. i 134, kao i da je konstatovano da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani narodnih poslanika: Čedomira Jovanovića na članove 10, 18, 38, 41, 43, 55, 56, 65, 70, 72, 76, 78, 80, 81, 84, 112, 149, 151, 167, 172. i 196; Bratoljuba Janačakovića na članove 31. i 116; Đorđa Mamule na član 47; Amandman na član 165. koji su, u istovetnom tekstu, podneli zajedno narodni poslanici Dragan Jovanović, Rajko Baralić, Jovan Todorović, Nebojša Jović, Slobodan Tomović i Hranislav Perić i pojedinačno narodni poslanici Božidar Vučurović, Đorđe Mamula, Čedomir Jovanović i Milorad Stanulov, i amandman na član 179. koji, su u istovetnom tekstu, podneli narodni poslanici Dragan Todorović, Jovan Todorović, Ljubomir Mucić, Hranislav Perić i Milan Janković i pojedinačno narodni poslanici Tomislav Nikolić i Đorđe Mamula. Na član 3. amandmane su, u istovetnom tekstu, podneli narodni poslanici Aleksandar Vučić i Milorad Stanulov. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za 54, protiv 130, uzdržan jedan, nije glasalo 16, od ukupno 201 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Miroljub Veljković. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za 38, protiv 142, uzdržanih nema, nije glasalo 21, od ukupno 201 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Vučurović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za 41, protiv 142, uzdržanih nema, nije glasalo 21, od ukupno 204 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandmane su, zajedno, podneli narodni poslanici Rajko Baralić, Ljubomir Mucić, Nebojša Jović, Živodarka Dacin, Radojko Petrić, Hranislav Perić i Milan Janaković. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za 45, protiv 145, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 12, od ukupno 202 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Pop-Lazić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za 36, protiv 142, uzdržanih nema, nije glasalo 29, od ukupno 207 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za 39, protiv 147, uzdržanih nema, nije glasalo 21, od ukupno 207 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Nikolić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za 40, protiv 149, uzdržanih nema, nije glasalo 19, od ukupno 208 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandmane su, zajedno, podneli narodni poslanici: Rajko Baralić, Ljubomir Mucić, Nebojša Jović, Živodarka Dacin, Radojko Petrić, Hranislav Perić i Milan Janković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je pravno moguć. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za 47, protiv 152, uzdržanih nema, nije glasalo 9, od ukupno 208 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman su, zajedno, podneli narodni poslanici Rajko Baralić, Ljubomir Mucić, Nebojša Jović, Živodarka Dacin, Radojko Petrić, Hranislav Perić i Milan Janković. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za 35, protiv 151, uzdržanih nema, nije glasalo 21, od ukupno 207 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 28. amandmane su, zajedno, podneli narodni poslanici Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić, Jovan Todorović, Nebojša Jović, Joca Arsić, Rade Bajić, Dušan Cvetković, Hranislav Perić i Miomir Ilić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za 35, protiv 147, uzdržanih nema, nije glasalo 17, od ukupno 199 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 32. amandmane su, zajedno, podneli narodni poslanici Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić, Jovan Todorović, Nebojša Jović, Joca Arsić, Rade Bajić, Dušan Cvetković, Hranislav Perić i Miomir Ilić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za 31, protiv 152, uzdržanih nema, nije glasalo 13, od ukupno 196 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 35. amandman je podneo narodni poslanik Miroljub Veljković. Vlada i nadležni odbori nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da za nije bilo, protiv 150, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 46 od ukupono 196 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 35. amandman su zajedno podneli narodni poslanici: Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić, Jovan Todorović, Nebojša Jović, Joca Arsić, Rade Bajić, Dušan Cvetković, Hranislav Perić i Miomir Ilić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da je za 32, protiv 156, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 8, od ukuno 196. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 36. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Vučurović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i konstatuje da je za dva, protiv 153, uzdržan je jedan, nije glasalo 40 od 196 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 45. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Nikolić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da je za tri, protiv 148, uzdržan je bio jedan, nije glasalo 43 od ukupno 195. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 46. amandman je podneo narodni poslanik Đorđe Mamula. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da je za 55, protiv 92, uzdržanih šest, nije glasalo 41 od ukupno 194. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 49. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Stanulov. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da je za 38, protiv 135, uzdržana dva, nije glasalo 20 od ukupno 195. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 49. amandman je podnela narodna poslanica Gordana Pop-Lazić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da je za jedan, protiv 151, uzdržan je bio jedan, nije glasalo 43 od ukupno 196. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 50. amandman je podnela narodna poslanica Nataša Jovanović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da je za dva, protiv 154, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 40 od ukupno 196. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 52. amandman je podneo narodni poslanik Miroljub Veljković. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da za nije bilo, protiv 152, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 44 od ukupno 196. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 57. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić, Jovan Todorović, Nebojša Jović, Joca Arsić, Rade Bajić, Dušan Cvetković, Hranislav Perić i Miomir Ilić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da je za 35, protiv 150, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 11 od ukupno 196. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 62. amandman je podnela narodna poslanica Nataša Jovanović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da je za jedan, protiv 151, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 44 od ukupno 196. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 67. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Vučić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da je za jedan, protiv 155, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 40 od ukupno 196. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 68. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Stanulov. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravmo moguć. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da je za 43, protiv 131, uzdržana dva, nije glasalo 19 od ukupno 195. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 68. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dragan Marković, Petar Petrović, Miloš Lukić i Adam Urošević. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da je za 35, protiv 147, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 14 od ukupno 196. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 70. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić, Jovan Todorović, Nebojša Jović, Joca Arsić, Rade Bajić, Dušan Cvetković, Hranislav Perić i Miomir Ilić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 33, protiv 150, uzdržanih nema, nije glasalo 15, od ukupno 198 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 76. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Stanulov. Vlada, Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 16, protiv 134, uzdržana su dva, nije glasalo 44, od 196 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 76. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić, Jovan Todorović, Nebojša Jović, Joca Arsić, Rade Bajić, Dušan Cvetković, Hranislav Perić i Miomir Ilić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 33, protiv 151, uzdržanih nema, nije glasalo 12, od ukupno 196 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 77. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić, Jovan Todorović, Nebojša Jović, Joca Arsić, Rade Bajić, Dušan Cvetković, Hranislav Perić i Miomir Ilić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 30, protiv 153, uzdržanih nema, nije glasalo 13, od ukupno 196 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 78. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić, Jovan Todorović, Nebojša Jović, Joca Arsić, Rade Bajić, Dušan Cvetković, Hranislav Perić i Miomir Ilić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 34, protiv 151, uzdržanih nema, nije glasalo 11, od ukupno 196 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 84. amandman je podneo narodni poslanik Bratomir Janačković. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 38, protiv 133, uzdržanih nema, nije glasalo 25, od 196 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 84. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić, Jovan Todorović, Nebojša Jović, Joca Arsić, Rade Bajić, Dušan Cvetković, Hranislav Perić i Miomir Ilić. Vlada, Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pavno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 33, protiv 152, uzdržanih nema, nije glasalo 11, od ukupno 196 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 86. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Milorad Stanulov. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 33, protiv 113, uzdržana su dva, nije glasalo 48, od 196 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 86. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić, Jovan Todorović, Nebojša Jović, Joca Arsić, Rade Bajić, Dušan Cvetković, Hranislav Perić i Miomir Ilić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 77, protiv 109, uzdržanih nema, nije glasalo 8, od ukupno 194 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 90. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Stanulov. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 42, protiv 127, uzdržan jedan, nije glasalo 24, od 194 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 94. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić, Jovan Todorović, Nebojša Jović, Joca Arsić, Rade Bajić, Dušan Cvetković, Hranislav Perić i Miomir Ilić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 32, protiv 151, uzdržanih nema, nije glasalo 13, od ukupno 196 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 102. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Nikolić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za niko, protiv 157, uzdržanih nema, nije glasalo 42, od 194 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 103. amandman su, u istovetnom tekstu, podneli narodni poslanici Đorđe Mamula i Milorad Stanulov. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 103, protiv 74, uzdržanih nema, nije glasalo 18, od 195 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 106. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Stanulov. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da je za 15, protiv 136, uzdržana tri, nije glasao 41, od 195 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 109. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dragan Marković, Petar Petrović, Miloš Lukić i Adam Urošević. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da je za 40, protiv 147, uzdržanih nije bilo, nije glasalo osam, od 195 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 112. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Stanulov. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da je za dva, protiv 145, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 48, od 195 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 117. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Pop-Lazić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da niko nije bio za, protiv 149, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 46, od 195 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 131. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić, Jovan Todorović, Nebojša Jović, Joca Arsić, Rade Bajić, Dušan Cvetković, Hranislav Perić i Miomir Ilić. Vlada, Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da je za 38, protiv 147, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 10, od 195 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 134. amandman je podneo Odbor za finansije. Predstavnik Vlade je prihvatio amandman u toku pretresa Predloga zakona u pojedinostima, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 137. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Vučić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da niko nije glasao za, protiv 145, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 52, od 197 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 140. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Pop-Lazić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da je za 22, protiv 150, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 26, od 198 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 171. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Dragan Jovanović, Dušan Cvetković i Milan Janković. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da je za 32, protiv 148, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 18, od 198 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 173. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Stanulov. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da je za 19, protiv 126, uzdržan jedan, nije glasalo 52, od 198 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 173. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Dragan Jovanović, Dušan Cvetković i Milan Janković. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da je za 33, protiv 148, uzdržanih nije bilo, nije glasao 16, od 197 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 175. amandmane su u istovetnom tekstu podneli zajedno narodni poslanici Dragan Todorović, Jovan Todorović, Ljubomir Mucić, Hranislav Perić i Milan Janković, i narodni poslanici Aleksandar Vučić i Đorđe Mamula. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da je za 71, protiv 107, uzdržana dva, nije glasalo 17, od 197 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 176. amandmane su u istovetnom tekstu podneli zajedno narodni poslanici Dragan Todorović, Jovan Todorović, Ljubomir Mucić, Hranislav Perić i Milan Janković, i narodni poslanik Nataša Jovanović. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da je za 38, protiv 144, uzdržan jedan, nije glasalo 13, od 196 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 177. amandmane su u istovetnom tekstu podneli zajedno narodni poslanici Dragan Todorović, Jovan Todorović, Ljubomir Mucić, Hranislav Perić i Milan Janković, i narodni poslanik Miroljub Veljković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da je za 30, protiv 150, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 17, od 197 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 178. amandmane su, u istovetnom tekstu, podneli zajedno narodni poslanici Dragan Todorović, Jovan Todorović, Ljubomir Mucić, Hranislav Perić i Milan Janković i narodna poslanica Gordana Pop-Lazić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje. Za 23, protiv 139, uzdržan jedan, nije glasalo 35, ukupno 198 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 180. amandmane su, u istovetnom tekstu, podneli zajedno narodni poslanici Dragan Todorović, Jovan Todorović, Ljubomir Mucić, Hranislav Perić i Milan Janković i narodna poslanica Gordana Pop-Lazić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje. Za 29, protiv 145, uzdržanih nije bilo, nisu glasala 24, ukupno 198 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 184. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Dragan Jovanović, Dušan Cvetković i Milan Janković. Vlada i nadležni odbori nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje. Za 30, protiv 149, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 19, ukupno 198 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 196. amandmane su, u istovetnom tekstu, podneli narodni poslanici Miroljub Veljković i Đorđe Mamula. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje. Za 30, protiv 106, uzdržana tri, nije glasalo 57, ukupno 196 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima pristupamo glasanju o predlogu zakona, u celini. Pošto nije glasalo 57 narodnih poslanika molim narodne poslanike da utvrdimo da li imamo kvorum, pre odlučivanja o predlogu zakona u celini. Konstatujem da imamo kvorum. U sali je prisutan 181 narodni poslanik. Stavljam na glasanje Predlog zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji, u celini. Molim narodne poslanike da se izjasne glasanjem. Zaključujem glasanje. Za 143, protiv 43, uzdržanih nije bilo, nisu glasala tri, ukupno 189 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o poreskom postupku i poreskoj administaciji. Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POREZU NA PROMET Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na promet, u načelu. Molim narodne poslanike da se izjasne glasanjem. Zaključujem glasanje. Za 155, protiv 30, uzdržanih nije bilo, nije glasalo pet, ukupno 190 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Podsećam vas da su sledeći narodni poslanici obavestili, pisanim putem, da povlače amandmane: Živanko Radovančev na član 1, Marko Đurišić na član 1, Gordana Čomić na član 1. i na član 2, Dušan Ilić i Srđan Petrović na član 1, koji su podneli 8. novembra 2002. godine, Zoran D. Nikolić na član 1 i Vladimir Garčević na član 2, kao i da je povučen amandman Odbora za finansije na član 1. Takođe vas podsećam da je sastavni deo Predloga zakona postao amandman narodnih poslanika Dušana Ilića i Srđana Petrovića na član 1. Predlog da se ispred člana 1. doda novi član. Narodni poslanik Bojan Kostreš podneo je amandman kojim predlaže da se ispred člana 1. doda novi član. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje. Za 171, protiv dva, uzdržan jedan, nije glasalo 18, ukupno 192 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila amandman narodnog poslanika Bojana Kostreša. Narodni poslanici Olgica Kirćanski, Slavica Tatomir i Miroslav Hristodulo, zajedno su podneli amandman kojim predlažu da se ispred člana 1. doda novi član. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje. Za 49, protiv 122, uzdržana dva, nije glasalo 17, ukupno 190 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podnela narodna poslanica Gordana Pop-Lazić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje. Za 15, protiv 149, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 27, ukupno 191 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić, Jovan Todorović, Nebojša Jović, Joca Arsić, Rade Bajić, Dušan Cvetković, Hranislav Perić i Miomir Ilić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandmano pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje. Za 26, protiv 153, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 15, ukupno 194 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Radoslav Veselinović. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zaknodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje. Za osam, protiv 142, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 44, od ukupno 194 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Gordana Čomić i Marko Đurišić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zaknodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje. Za dva, protiv 140, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 53, od ukupno 195 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Tomić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zaknodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje. Za 33, protiv 110, uzdržanih 35, nije glasalo 17, od ukupno 195 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Bojan Kostreš. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zaknodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje. Za 180, protiv šest, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 9, od ukupno 195 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Marijan Ristićević. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zaknodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje. Za pet, protiv 133, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 57, od ukupno 195 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Siniša Mitrović. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zaknodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje. Za 10, protiv 136, uzdržan jedan, nije glasalo 45, od ukupno 192 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Olgica Kirćanski, Slavica Tatomir i Miroslav Hristodulo. Vlada i nadležni odbori nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje. Za 38, protiv 92, uzdržanih 39, nije glasao 21, od ukupno 190 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanici Olgica Kirćanski, Slavica Tatomir i Miroslav Hristodulo zajedno su podneli amandman kojim predlažu da se posle člana 1. doda novi član. Vlada i nadležni odbori nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje. Za 24, protiv 114, uzdržana tri, nije glasalo 49, od ukupno 190 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Vučić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zaknodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje. Za 19, protiv 143, uzdržanih nije bilo, nije glasao 31, od ukupno 193 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Gordana Čomić i Marko Đurišić. Predstavnik Vlade i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zaknodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje. Za devet, protiv 101, uzdržanih 31, nije glasalo 48, od ukupno 189 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Stevan Gudurić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje. Za 14, protiv 132, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 43, od ukupno 189 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Nikolić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zaknodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje. Za nije bilo, protiv 135, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 53, od ukupno 188 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Branislav Kovačević. Vlada i nadležni odbori nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje. Za 10, protiv 131, uzdržan jedan, nije glasalo 46, od ukupno 188 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić, Jovan Todorović, Nebojša Jović, Joca Arsić, Rade Bajić, Dušan Cvetković, Hranislav Perić i Miomir Ilić. Vlada i nadležni odbori nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje. Za 29, protiv 140, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 19, od ukupno 188 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandmane su, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić, Jovan Todorović, Nebojša Jović, Joca Arsić, Rade Bajić, Dušan Cvetković, Hranislav Perić i Miomir Ilić, zajedno narodni poslanici Olgica Kirćanski, Slavica Tatomir i Miroslav Hristodulo i pojedinačno narodni poslanik Miroljub Veljković i narodni poslanik Živko Selaković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandmanm, a Zakonodavni odbor smatra da je pravno moguć. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za 49, protiv 92, uzdržanih 28, nije glasalo 18, od ukupno 187 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na promet, u celini. Molim narodne poslanike da se izjasne glasanjem. Zaključujem glasanje: za 146, protiv 32, uzdržanih nema, nije glasalo osam, od ukupno 186 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova, usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na promet. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POREZU NA DOBIT PREDUZEĆA. Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dobit preduzeća, u načelu. Molim narodne poslanike da se izjasne glasanjem. Zaključujem glasanje: za 140, protiv 31, uzdržan jedan, nije glasalo 14, ukupno 186 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova, prihvatila Predlog zakona u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Podsećam vas da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani narodnog poslanika Čedomira Jovanovića na članove 5. i 7. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Radoslav Veselinović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za 15, protiv 125, uzdržanih nema, nije glasalo 44, od ukupno 184 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Vučić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za 16, protiv 132, uzdržanih nema, nije glasalo 36, od ukupno 184 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podneo poslanik Tomislav Nikolić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za jedan, protiv 139, uzdržanih nema, nije glasalo 45, od ukupno 185 narodnih poslanika. Konstatujem da skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman su, zajedno, podneli narodni poslanici Jovan Todorović, Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić i Miomir Ilić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za 27, protiv 140, uzdržanih nema, nije glasalo 19, od ukupno 186 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podnela poslanik Nataša Jovanović. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za 15, protiv 138, uzdržanih nema, nije glasalo 32, od ukupno 185 narodnih poslanika. Konstatujem da skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandmane su, zajedno, podneli narodni poslanici Jovan Todorović, Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić i Miomir Ilić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za 31, protiv 138, uzdržanih nema, nije glasalo 16, od ukupno 185 narodnih poslanika. Konstatujem da skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandmane su, zajedno, podneli narodni poslanici Jovan Todorović, Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić i Miomir Ilić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za 22, protiv 138, uzdržanih nema, nije glasalo 25, od ukupno 185 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman, sa ispravkom, je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje: za 21, protiv 131, uzdržanih nema, nije glasalo 33, od ukupno 185 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dobit preduzeća, u celini. Molim narodne poslanike da se izjasne glasanjem. Zaključujem glasanje: za 143, protiv 32, uzdržanih nema, nije glasalo 11, ukupno 186 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova, usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona na dobit preduzeća. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POREZIMA NA UPOTREBU, DRŽANjE I NOŠENjE DOBARA. Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima naupotrebu, držanje i nišenje dobara, u načelu. Molim narodne poslanike da se izjasne glasanjem. Zaključujem glasanje i konstatujem da je za 145, protiv 29, uzdržanih nema, nije glasalo 11 od ukupno 185 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakonau načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 2. amandman sa ispravkom podnela je narodna poslanica Gordana Pop -Lazić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da je za 18, protiv 137, uzdržanih nema, nije glasalo 30, od 185 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podnela narodna poslanica Anita Beretić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da je za 21, protiv 107, uzdržanih 27, nije glasalo 31, od 186 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Radojko Petrić, Slobodan Tomović, Rajko Baralić i Joca Arsić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da je za 31, protiv 135, uzdržanih nema, nije glasalo 16, od 182 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodno poslanik Dušan Ilić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da je za 33, protiv 104, uzdržanih nema, nije glasalo 46, od 183 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na upotrebu, držanje i nošenje dobara u celini. Molim narodne poslanike da se glasanjem izjasne o ovom predlogu. Zaključujem glasanje i konstatujem da je za 141, protiv 30, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 13 od ukupno 184 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na upotrebu, držanje i nošenje dobara. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POREZIMA NA IMOVINU. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu, unačelu. Zaključujem glasanje i konstatujem da je za 143, protiv 28, uzdržan je jedan, nije glasalo 12 od ukupno 184 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 2. amandman je podnela narodna poslanica Gordana Pop-Lazić. Vlada i nadležni Odbori nisu prihatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da za nije bilo, protiv 139, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 44, od 183 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Todorović, Radojko Petrić, Joca Arsić i Ljubomir Mucić. Vlada i nadležni odbori nisu prihatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da je za 30, protiv 139, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 13, od 182 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podnela narodna poslanica Nataša Jovanović. Vlada i nadležni odbori nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i konstatujem da za nije bilo, protiv 138, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 45, od 183 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmnaima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu, u celini. Molim narodne poslanike da se izjasne glasanjem. Zaključujem glasanje i konstatujem da je za 140, protiv 29, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 13 od ukupno 182 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POREZU NA DOHODAK GRAĐANA. Pošto smo završili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana, u načelu. Molim narodne poslanike da se izjasne glasanjem. Zaključujem glasanje i konstatujem da je za 138, protiv 26, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 19 od ukupno 183 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Podsećam vas da su sastavni deo Predloga zakona postali: amandman narodnog poslanika Marka Đurišića na član 1. i amandman narodnih poslanika Radojka Petrića, Ljubomira Mucića, Rajka Baralića, Jovana Todorovića, Dušana Cvetkovića, Nebojše Jovića, Dragana Jovanovića, Joce Arića i Radeta Bajića na član 7. Na član 1. amandman je podneo narodni posalnik Aleksandar Vučić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zakljućujem glasanje i konstatujem da za nije bilo, protiv 135, uzdržan je jedan, nije glasalo 47 od ukupno 183 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić, Jovan Todorović, Nebojša Jović, Dragan Jovanović, Joca Arsić, Rade Bajić i Dušan Cvetković. Vlada, Odbor za finansije, nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pavno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 22, protiv 135, uzdržanih nema, nije glasalo 27, od ukupno 184 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Olgica Kirćanski, Slavica Tatomir i Miroslav Hristodulo. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 18, protiv 119, uzdržanih nema, nije glasalo 46, od ukupno 183 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandmane, po suštini u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić, Jovan Todorović, Nebojša Jović, Joca Arsić, Rade Bajić, Dušan Cvetković i Dragan Jovanović; narodni poslanik Živko Selaković i narodni poslanik Nataša Jovanović. Vlada, Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 31, protiv 134, uzdržanih nema, nije glasalo 19, od ukupno 184 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandmane, po suštini u istovetnom tekstu, podneli su: zajedno narodni poslanici Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić, Jovan Todorović, Nebojša Jović, Joca Arsić, Rade Bajić, Dušan Cvetković i Dragan Jovanović; narodni poslanik Gordana Pop - Lazić i narodni poslanik Zlata Đerić. Vlada, Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 44, protiv 125, uzdržana dva, nije glasalo 13, od ukupno 184 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Miroljub Veljković. Vlada, Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 19, protiv 136, uzdržanih nema, nije glasao 31, od 186 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Nikolić. Vlada, Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 1, protiv 136, uzdržanih nema, nije glasalo 49, od 186 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Olgica Kirćanski, Slavica Tatomir i Miroslav Hristodulo. Vlada, Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 44, protiv 121, uzdržana su dva, nije glasalo 20, od 187 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić, Jovan Todorović, Nebojša Jović, Joca Arsić, Rade Bajić, Dušan Cvetković i Dragan Jovanović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 33, protiv 142, uzdržanih nema, nije glasalo 12, od ukupno 187 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Stanulov. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu ovaj amandman. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 33, protiv 129, uzdržana su četiri, nije glasao 21, od 187 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Olgica Kirćanski, Slavica Tatomir i Miroslav Hristodulo. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 76, protiv 86, uzdržan jedan, nije glasalo 24, od 187 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su: zajedno narodni poslanici Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić, Jovan Todorović, Nebojša Jović, Joca Arsić, Rade Bajić, Dušan Cvetković i Dragan Jovanović; zajedno narodni poslanici Olgica Kirćanski, Slavica Tatomir i Miroslav Hristodulo, i narodni poslanik Marko Petrović. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 98, protiv 79, uzdržanih nema, nije glasalo 11, od ukupno 188 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila... [[žagor, negodovanje]] (Glasovi - kako nije, za je 98). Izvinjavam se, konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su: zajedno narodni poslanici Radojko Petrić, Ljubomir Mucić, Rajko Baralić, Jovan Todorović, Nebojša Jović, Joca Arsić, Rade Bajić, Dušan Cvetković i Dragan Jovanović; i zajedno narodni poslanici Olgica Kirćanski, Slavica Tatomir i Miroslav Hristodulo. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje: za 23, protiv 146, uzdržanih nema, nije glasalo 19, od ukupno 188 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Olgica Kirćanski, Slavica Tatomir i Miroslav Hristodulo. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da je za 17, protiv 125, uzdržana dva, nije glasalo 45, od 189 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam da je za 115, protiv 12, uzdržana 43, nije glasalo 19, od 189 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana. Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O AKCIZAMA Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama, u načelu. Zaključujem glasanje i saopštavam da je za 149, protiv 9, uzdžan jedan, nije glasao 31, od 190 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodne skupština prihvatila Predlog zakona u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Podsećam vas da je, u toku pretresa Predloga zakona u pojedinostima, narodni poslanik Miroljub Veljković povukao amandman na član 1. Predloga zakona. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dušan Cvetković, Rade Bajić, Miomir Ilić i Hranislav Perić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da je za 32, protiv 146, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 12, od 190 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Nikolić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da niko nije glasao za, protiv 146, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 44, od 190 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Radoslav Veselinović podneo je amandman kojim se predlaže da se ispred člana 3. doda novi član 3. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam da je za 31, protiv 138, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 20, od 189 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam da je za 150, protiv 32, uzdržanih nije bilo, nije glasalo 8, od 190 narodnih poslanika. Konstatujem da je narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama. Ovim smo završili današnji rad. Zahvaljujem se na pažnji i pozivam šefove poslaničkih grupa na sastanak, u 14,00 časova.