Dame i gospodo, poštovane kolegice i kolege delegati, predstavnici Savjeta ministara i drugi gosti, srdačno vas pozdravljam i otvaram 28. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Ovoj sjednici prisustvuje 14 delegata, od kojih 4 iz reda Bošnjaka, 5 iz reda Hrvata i 5 iz reda srpskoga naroda. Predsjedavajući Doma naroda gospodin Sulejman Tihić iz opravdanih razloga nije u mogućnosti da prisustvuje sjednici pa ga shodno Poslovniku zamjenjujem. Za 28. sjednicu predlažem slijedeći izmijenjeni Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 27. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, 2. Odgovori na delegatska pitanja i nova delegatska pitanja; 3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu s članom 122. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 01,02-02-1-10/13 od 20.02.2013.; 4. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopunama Zakona o postupku zaključivanja i izvršavanja međunarodnih ugovora po hitnom postupku, u skladu s članom 122. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 01,02-02-1- 16/13 od 22.03.2013.; 5. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima, materijal broj: 01,02-02-1-40/12 od 27.02.2013.; 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 51/12 od 07.12.2012.; 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti novih sorti bilja u Bosni i Hercegovini (drugo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 2/13 od 09.01.2013.; 2 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Fonda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-47/12 od 28.11.2012.; 9. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-43/12 od 25.12.2012.; 10. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-44/12 od 25.12.2012.; 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije (prvo čitanje) – predlagači: delegati Borjana Krišto, Staša Košarac i Sulejman Tihić, zakon broj: 01,02-02-1-52/12 od 10.12.2012.; 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnom postupku (prvo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-7/13 od 30.01.2013.; 13. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-8/13 od 05.02.2013.; 14. Izvještaj o primjeni Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine, materijal Savjeta ministara BiH, materijal broj: 01,02-50-19- 304/13 od 07.03.2013.; 15. Izvještaj o radu i finansijski izvještaj Agencije za poštanski saobraćaj Bosne i Hercegovine za 2012. godinu, materijal broj: 01,02-29-325/13 od 14l03.2013.; 16. Izvještaj o radu stalnih komisija Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za 2012. godinu: 16.1.Izvještaj o radu Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za 2012. godinu, materijal broj: 02/1-50-8-22-24/13 od 30.01.2013., 16.2.Izvještaj o radu Komisije za finansije i budžet Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za 2012. godinu, materijal broj: 02/3-50-8-24-24,1/13 od 16.01.2013., 16.3.Izvještaj o radu Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za 2012. godinu, materijal broj: 02/2-50-8-23-19/13 od 16.01.2013.; 17. Izvještaj o radu zajedničkih stalnih komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH za 2012. godinu: 17.1.Izvještaj o radu Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH za 20012. godinu, materijal broj: 03-50-19-954/12 od 22.02.2013., 17.2.Izvještaj o radu Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno- bezbjednosne agencije BiH za 20012. godinu, materijal broj: 03/2-50-14-8-8/13 od 14.02.2013., 17.3.Izvještaj o radu Zajedničke komisije za evropke integracije za 20012. godinu, materijal broj: 03/4-50-14-10-12/13 od 16.01.2013., 17.4.Izvještaj o radu Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj za 20012. godinu, materijal broj: 03/3-50-14-9-10/13 od 21.02.2013., 17.5.Izvještaj o radu Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku za 20012. godinu, materijal broj: 03/6-50-14-12- 21/13 od 19.02.2013., 3 17.6.Izvještaj o radu Zajedničke komisije za administrativne poslove za 20012. godinu, materijal broj: 01,02-50-19-954/12 od 22.03.2013.; 18. Izvještaj o radu Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2012. godinu i Plan rada Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2013. godinu, materijal broj: 01,02-50-19-216/13 i 01,02-50-19-216- 1/13 od 12.02.2013.; 19. Izvještaj o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH za 2012. godinu, materijal broj: 01,02-50-19-249/13 od 21.02.2013.; 20. Izvještaj o radu parlamentarnog vojnog povjerenika BiH za 2012. godinu, materijal broj: 01,02-50-19-262/13 od 22.02.2013.; 21. Izvještaj sa radionice o temi: „Odbrambeno-bezbjednosni sektor u Bosni i Hercegovini – godinu dana poslije“, sa prijedlogom zaključaka, materijal Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH, broj: 01,02-50-19-1182/12 od 25.01.2013.; 22. Izvještaj o funkcionisanju sistema kolektivnog ostvarivanja autorskog i srodnih prava u Bosni i Hercegovini za 2011. godinu, materijal Savjeta ministara BiH, broj: 01,02-47- 238/13 od 18.02.2013.; 23. Imenovanje direktora i zamjenika direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u Bosni i Hercegovini, rang-lista Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure imenovanja direktora i zamjenika direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH, materijal broj: 01,02-24-1-1374/12 od 13.12.2012.; 24. Imenovanje člana Upravnog odbora Javnog radiotelevizijskog servisa Bosne i Hercegovine iz reda ostalih, rang-lista Regulatorne agencije za komunikacije BiH, materijal broj: 01,02-34-1-231/13 od 18.02.2013.; 25. Imenovanje jednog člana iz Doma naroda u Interresornu radnu grupu za izradu Zakona o političkim partijama u Bosni i Hercegovini, materijal Ministarstva pravde BiH, broj: 01,02-34-1-186/13 od 06.02.2013.; 26. Prijedlog odluke o razrješenju člana Upravnog odbora Agencije za ravoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta, materijal broj: 01,02-50-19-341/13 od 20.03.2013.; 27. Prijedlog odluke o osnivanju Ad hoc komisije Parlamentarne skupštine BiH za provođenje postupka imenovanja članova Savjeta Regulatorne agencije za komunikacije Bosne i Hercegovine, dostavljen od Savjeta ministara BiH, veza: akt broj: 01,02-29-148/13 od 05.04.2013. i ispravljeni tekst, veza: akt broj: 01,02-29-148/13 od 11.04.2013.; 28. Razmatranje inicijative delegata Halida Genjca sa 26. sjednice Doma naroda, održane 17.01.2013., koja glasi: „Informacija o pripremama za popis stanovništva i domaćinstava u BiH (usaglašavanje izgleda popisnice, finansiranje popisa, rješenje unosa i obrade podataka, sprovođenje kampanje informisanja, kartografija itd.)“, materijal broj: 02-50-6-16-26/13 od 17.01.2013.; 29. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o davanju saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumijevanju između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Islamske Republike Iran o saradnji u oblasti turizma, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-1431/12 od 24.12.2012.; 30. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o grantu u okviru IPA 2010. – Nacionalni program za Bosnu i Hercegovinu, Dio 1 – Vodovod i kanalizacija u RS-u 4 između Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-331/13 od 15.02.2013.; 31. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o izručenju između Bosne i Hercegovine i Crne Gore, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-379/13 od 22.03.2013.; 32. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije i Zajedničkog upravljačkog tijela koje se nalazi u Francuskoj, u vezi sa integracijom sredstava iz Instrumenta pretpristupne pomoći unutar transnacionalnog programa saradnje Mediteran za pomoć iz Evropskog regionalnog razvojnog fonda u okviru cilja Evropske teritorijalne saradnje (Podijeljeno upravljanje), materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-380/13 od 22.03.2013.; 33. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije o programu prekogranične saradnje Bosna i hercegovina – Hrvatska u okviru komponente prekogranična saradnja programa IPA za 2011. godinu, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-389/13 od 26.03.2013.; 34. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije o programu prekogranične saradnje Bosna i hercegovina – Crna Gora u okviru komponente prekogranična saradnja programa IPA za 2011. godinu, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-390/13 od 26.03.2013.; 35. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Dopune Ugovora o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Komisije Evropskih zajednica o međugraničnom programu Bosna i Hercegovine – Crna Gora u okvru IPA-ine komponente međugranične saradnje za 2009. godinu, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-391/13 od 26.03.2013. To je predloženi dnevni red. Da li se neko javlja za riječ sa prijedlogom izmjena ili dopuna? Izvolite. Prijavljenih nema. S obzirom da je ovo usaglašeni dnevni red Kolegijuma Doma naroda konstatujem da je dnevni red usvojen i o njemu se ne glasa, u skladu sa članom 60. Poslovnika Doma naroda. Prelazimo na tačku jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 27. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Nema prijavljenih. Prelazimo na izjašnjavanje o Zapisniku. Izvolite. Zahvaljujem. Konstatujem da je u prvom krugu, od prisutnih 14 delegata – 14 delegata bilo za. Iz Federacije 9, iz Srpske 5. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je Zapisnik sa 27. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH usvojen. Prelazimo na tačku dva, 5 Ad. 2. Odgovori na delegatska pitanja i nova delegatska pitanja
... predsjedavajući. Samo želim da kažem da sam zadovoljna odgovorima koje sam dobila na postavljena pitanja. Hvala lijepo.
Ja se zahvaljujem. Za riječ se javio uvaženi kolega Krstan Simić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja sam zadovoljan sa odgovorom na pitanje, međutim ja ovo pitanje nisam postavio da bi saznao ove podatke, jer sam ga postavio upravo što sam imao procjenu da na ovom prostoru imamo velikih propusta u organizaciji pravosuđa. Ako ste pratili ovu tabelu vidjeli ste koliki broj dana građani BiH su proveli u neosnovanim pritvorima. Ogroman je to broj dana. I moram podsjetiti da često i pod pritiscima, pa slobodno ću reći, i medija, kada se pojavi nekakva afera, ljudi se zadržavaju u pritvorima duže nego što bi bilo neophodno, a svi znamo da pritvor traje najminimalnije što je moguće. S druge strane to nas izlaže i određenim troškovima. Vidjeli ste u ovim podacima da je BiH, odnosno pojedini nivoi vlasti su imali obavezu da isplate preko milion maraka naknade ljudima, mada su te naknade simbolične u odnosu na ono šta oni gube. I ono što sam posebno želio da vidim da i Visoki sudski i tužilački savjet dobije podatke o sudovima gdje dolazi do takvih propusta. Ako ste pratili ovu analizu vidjeli ste da jedan mali sud, u jednom malom mjestu Sokolac, se javlja 22 puta kao sudska institucija koja određuje vrlo, vrlo, ja bih rekao, slobodno pritvor i u 22 slučaja ti pritvori su bili neosnovani. 6 Svrha mog pitanja je bila sljedeća – da vlasti razmotre ovo pitanje, da se pritvor svede u one mjere koje zahtijevaju zakoni, zahtijevaju potrebe postupka, Konvencija o ljudskim pravima i da se smanje štete. I da naravno i Visoki sudski savjet analizira u kojim sudovima je tih propusta najviše, Sokolac, pa Sud BiH, u BiH. Hvala.
Zahvaljujem. Za riječ se javio uvaženi kolega Hasan Bećirović. Izvolite gospodine Bećiroviću.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja moram reći da nisam zadovoljan odgovorom. Ako dozvolite podsjetio bih samo da su moja pitanja bila vladama entiteta – na koji način i koje tijelo provodi nadzor nad odredbama Zakona o javnim preduzećima o sukobu interesa u javnim preduzećima. Nažalost, ja moram reći da, na temelju ovih odgovora koje sam dobio, potvrdile su se moje sumnje da se taj posao apsolutno ne radi ni u jednom entitetu, da je sukob interesa u javnim preduzećima, ja bih rekao, potpuno na margini interesa svih organa. I još da bude vrlo zanimljivo, umjesto vlada odgovore su mi čak slali i pojedina javna preduzeća iz Federacije, ili iz RS-a Vlada kaže, tu je sve uredu, mi to radimo, odlično je to tamo sve. Iz tog razloga ja mislim da ta oblast zaslužuje posebnu pažnju. Ja insistiram na odgovorima na konkreno, precizno postavljeno pitanje. Ja sam postavio pitanje – Koji organ, na koji način vrši nadzor nad provedbom odredaba tog zakona? I ja insistiram da dobijem odgovore od entitetskih vlada. Ali je indikativno, još jednom ponavljam, da se o ovoj oblasti u entitetima apsolutno ne posvećuje bilo kakva pažnja i da su upravo javna preduzeća, i ovim se potvrđuje, vrlo, ja bih rekao, unosna mjesta za korupciju i obezvređivanje državnog kapitala u tim javnim preduzećima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Bećiroviću. Očekujem da se odgovori ponovo na ovo pitanje, ako sam dobro razumio gospodine Bećiroviću.
Jeste.
Hvala. Za riječ se, još jednom samo da ponovim, da li neko od delegata još uvijek ima potrebu da komentariše odgovor koji je dobio? Nema. Možemo preći na novi redosljed postavljanja pitanja? Zahvaljujem. Za riječ se javio uvaženi kolega Stjepan Krešić. Izvolite gospodine Krešiću. 7
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Kolegice i kolege, dame i gospodo. Autocesta na Koridoru 5c, južna granica BiH od Bijače do čvora Zvirovići kod Čapljine se radi po planu i ako Bog da bit će puštena u promet 2014. Godine, znači, krajem iduće godine. Daljnja trasa je osporena od čvora Zvirovići prema Mostaru, znači prijelaz preko Neretve, most je bio planiran južno od Počitelja. Ta trasa je osporena i predlaže se sjeverni prijelaz iznad Počitelja. Moje zastupničko pitanje, jer očekivamo da se autocesta iza 2014. nastavi sa izgradnjom od Počitelja prema Mostaru i dalje prema Sarajevu, moje zastupničko pitanje glasi – Je li utvrđena i isprojektirana nova trasa autoceste sjeverno od Počitelja? Normalno, tražim od Vijeća ministara, nadležnog ministarstva, da to pitanje što prije dobijemo, da vidimo je li pripremljena dokumentacija da se autocesta nastavi 2015. godine raditi. Drugo zastupničko pitanje – Je li Vijeće ministara BiH, u svojoj nadležnosti naravno, planiralo nabavku kanadera za ovu ljetnu sezonu? Poznato je da je prošlo ljeto bilo izuzetno sušno i da je izgorjelo šume u protuvrijednosti preko 10 kanadera. Znači još je na vrijeme, ako je to već urađeno da se uradi da Vijeće ministara sa nadležnim entitetskim vladama pripremi i nabavi jedan ili dva kanadera da se katastrofa spriječi, da se ne desi ponavljanje prošlog ljeta. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Dalje se za riječ javio uvaženi kolega Staša Košaraca. Izvolite gospodine Košarac.
Hvala predsjedavajući. Koristim priliku da pozdravim kolegice i kolege, predsjedavajućeg Savjeta ministara i ostale predstavnike Savjeta ministara i drugih agencija. Pitanje postavljeno Tužilaštvu i Sudu BiH a ono glasi – Koliko je predmeta od osnivanja do danas Tužilaštvo BiH i Sud BiH izuzeo od entitetskih tužilaštava, odnosno sudova, a sve u skladu sa članom 7. stav 2. Zakona o Sudu BiH, kao i na koji način su ti predmeti izuzeti? Molim da se isto iskaže brojčano, kao i da se razdvoje podaci koji se odnose na tačku a) i tačku b) ovog stava. Na koji način je Tužilaštvo BiH došlo do saznanja da su počinjena krivična djela koja bi bila primjerena, odnosno primjenjivana u skladu sa članom 7. stav 2. Zakona o Sudu BiH, odnosno da li su predmeti bili ustupani od strane entitetskih tužilaštava ili je Tužilaštvo BiH samoinicijativno pokretalo ovakve postupke i tražilo izuzimanje predmeta iz nadležnosti entitetskih tužilaštava? Ako je na drugi dio ovoga pitanja potvrdan odgovor, na koji način je Tužilaštvo BiH saznalo za postojanje takvog predmeta u entitetskim tužilaštvima? Hvala.
Zahvaljujem kolega Košarac. Za riječ se javila uvažena kolegica Nermina Kapetanović. Izvolite. 8
Zahvaljujem. Uvaženi gospodine predsjedavajući, gospodine dopredsjedavajući, uvažene dame i gospodo, predstavnici medija. Ja danas podnosim najprije jednu delegatsku inicijativu, ona je upućena Vijeću ministara BiH i Ministarstvu za vanjsku trgovinu i ekonomske odnose BiH, a glasi, to je inicijativa da se na nivou BiH obavežu domaći proizvođači mlijeka da na ambalaži brojčano naznače – koliko je puta mlijeko reciklirano, radi zaštite građana, posebno djece? U obrazloženju želim da kažem da mlijeko nakon što mu istekne rok trajanja, se vraća u proizvodnju, reciklira i vraća ponovo na tržište. Obzirom da građani nisu upoznati sa proizvodnjom mlijeka, a u cilju zaštite zdravlja svih građana, a posebno djece, podnosim navedenu inicijativu kako bi nadležne institucije na transparentan način upoznale javnost sa procesima proizvodnje mlijeka i dozvoljenim brojem, po zdravlje, postupaka recikliranja mlijeka. Nezvanično želim da kažem, a to se, dakle to se može proslijediti u okviru mog pitanja, da na donjoj strani svakog pakovanja mlijeka postoje kockice, niz kockica prikazanih u različitim bojama. Samo jedan proizvođač u BiH broj recikliranih proizvoda označava brojčano, da li je to 3, 4 ili 5 puta, u to sam se uvjerila, pažljivo sam istraživala. Ali smatram da bosanskohercegovačka javnost, cijeneći sopstveni život i sopstveno zdravlje, ima pravo da zna šta to kupuje. Šta znače crveni, žuti, zeleni, narandžasti i crni kvadratići koji su na donjoj strani, dakle dobro skriveni od očiju kupca, šta znače? Molim Ministarstvo vanjske trgovine da nam to najprije objasni u odgovoru. I drugo, želim da se, dakle, da ovom inicijativom, potpuno jedan drugi pristup i da se građanima omogući sačuvanje njihovog zdravlja mogućnošću odabira kupovine zdravog proizvoda. Moje drugo pitanje je upućeno Kolegiju Sekretarijata Parlamentarne skupštine BiH. Na internetu sam došla do podataka da je sekretar Zajedničke službe uputio zahtjev za dodjelu sredstava budžetske rezerve Parlamentarnoj skupštini BiH u iznosu od 500.000 maraka, pozivajući se na razgovor između predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH i predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Zašto se traže sredstva rezerve već nakon tri mjeseca od usvajanja Zakona o budžetu institucija BiH za 2013. godinu? Zašto nije ispoštovana zakonska procedura, tj. prethodno je trebalo pribaviti pozitivno mišljenje Ministarstva finansija i trezora BiH i Ureda za zakonodavstvo BiH? Sa predmetnim zahtjevom, koliko znam kao članica Administrativne komisije, mislim da nije upoznata Zajednička komisija za administrativna poslove koja je nadležna za Budžet Parlamentarne skupštine BiH i koja bi trebala da da saglasnost za upućivanje zahtjeva po Zakonu o propisanoj proceduri. Zašto je izvršen prijem novouposlenih ako nisu odobrena sredstva u budžetu predviđena za tu namjenu, a jesu uposleni, iako smo rekli da nećemo primati nove uposlenike iz dana u dan u Parlamentarnoj skupštini BiH se pojavljuju nova lica. Zašto se sredstva iz budžetske rezerve, između ostalog, traže za nabavku tri vozila uz plansku(?) cijenu od 105.000 KM po vozilu? I moje treće pitanje, ponovo postavljam pitanje Kolegiju Sekretarijata Parlamentarne skupštine BiH – Ljubazno molim Kolegij Sekretarijata Parlamentarne skuštine BiH da mi dostavi kompletan spisak zaposlenika i državnih službenika u Sekretarijatu Parlamentarne skupštine BiH, a koji će sadržavati: ime i prezime, naziv radnog mjesta, završenu stručnu spremu, poziciju radnog 9 mjesta i potrebne uslove za to radno mjesto, kao i naziv završene stečene stručne spreme svakog zaposlenika i državnog službenika. Zahvaljujem.
Zahvaljujem i ja Vama. Za riječ se javio uvaženi kolega gospodin Mladen Ivanić. Izvolite gospodine Ivaniću.
Nedavno je jedna presuda Suda BiH poništena na Ustavom sudu BiH zbog nezakonitog prikupljanja dokaza od postupajućeg tužioca, pa me to podsjetilo na onu moju temu na kojoj ja, evo čini mi se treća godina već, insistiram i neću je zaboraviti do kraja mandata, pa sad ponovo pitanje Kolegiju Doma naroda – Da li se OHR izjasnio o zahtjevu Kolegija za dostavljanje analize o radu stranih tužilaca i sudija?
Da, često od drveta ne vidimo u šumi, tako da, ovo sigurno nije poseban slučaj, ja ono što mogu reći u ime Kolegija u ovom momentu to je to, a mislim da ćemo kolega Čović i ja obezbijediti pismeni odgovor. Za riječ se javio uvaženi kolega gospodin Dragutin Rodić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolege delegati, dame i gospodo. Moje delegatsko pitanje će biti upućeno Ministarstvu civilnih poslova, a ono se odnosi na sticanje i korištenje akademskih i stručnih titula, te njihovo korištenje i priznavanje na cijeloj teritoriji BiH i van nje. Obrazloženje: U RS-u formirana je radna grupa 2011. godine za izradu Nacrta zakona o zvanjima koja je svoj rad okončala u septembru 2011. godine i pripremila okvirni tekst ovog Zakona za dalju proceduru. U međuvremenu otpočela je sa radom radna grupa za izradu Prijedloga pravilnika o korištenju akademskih titula, sticanja stručnih i naučnih zvanja u BiH čiji je tekst na bitno drugačiji način definisao najvažnija pitanja u ovoj oblasti. Ministarstvo prosvjete i kulture RS-a, cijeneći neophodnost harmonizacije i pravnih rješenja na teritoriji cijele BiH u pogledu akademskih titula, privremeno je obustavilo dalju proceduru usvajanja Zakona do donošenja navedenog Pravilnika. Prema mojim saznanjima aktivnosti na donošenju Pravilnika, za koje je zaduženo Ministarstvo civilnih poslova BiH, je u završnoj fazi. Smatram da je potrebno da se sagledaju svi aspekti postojećih problema jer nepostojanje jasnog propisa iz ove oblasti stvara probleme u praksi i čitav niz nedoumica prilikom donošenja Pravilnika o organizaciji i unutrašnjoj sistematizaciji u raznim institucijama. 10 Pitanje glasi – U kojoj fazi se nalazi izrada Pravilnika o korištenju akademskih titula, sticanje naučnih i stručnih zvanja u BiH i kad bi se moglo očekivati njegovo usvajanje? Molim pismeni odgovor na ovo pitanje. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Rodiću. Za riječ se javila delegatkinja Borjana Krišto. Izvolite uvažena kolegice.
Hvala lijepo. Poštovani zamjenici predsjedavajućeg, poštovane kolegice i kolege, poštovani predsjedniče Vijeća ministara sa svim direktorima, zamjenicima institucija i agencija u BiH, poštovani i uvaženi gosti, predstavnici medija, sve vas srdačno pozdravljam. Moje pitanje izaslaničko upućeno je Ministarstvu sigurnosti i Vijeću ministara, a ono glasi. Na neki način iščitavajući i razmatrajući izviješće o radu Vijeća ministara i državnih institucija za 2012. godinu, konkretno u ovom slučaju Izvješće o radu Agencije za forenzička ispitivanja i vještačenja u kojem je navedeno kako Agencija bazira svoj rad na zakonu definiranim nadležnostima s posebnim značajem na aktivnosti u uspostavljanju laboratorija za analizu DNK. Poznato je kako postoji problem vezan za doniranu opremu jer je ista oprema donirana od strane Evropske komisije još 2009. godine i ona na neki način nije stavljena u uporabu, ona se nalazi i danas u Federalnom ministarstvu unutarnjih poslova. Moje pitanje glasi – što je Ministarstvo sigurnosti BiH i Vijeće ministara uradilo po pitanju stvaranja uvjeta kako bi se donirana oprema smjestila u Agenciju i u punom kapacitetu stavila se, da kažem, u funkciju? U okviru ovog pitanja napomenut ću da je još od 2010. godine Zastupnički dom Parlamentarne skupštine obvezao institucije, znači da se osigura i da se riješi ovo pitanje. Moje drugo izaslaničko pitanje odnosi se takođe na sličnu problematiku i tiče se takođe smještaja državnih institucija. Naime, Agencija za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije spada u red značajnih državnih agencija koja na temelju zakona osnovano, zapravo s ciljem prevencije uticaja korupcije na razvoj demokracije i poštivanja temeljnih ljudskih prava i sloboda, kao i utjecaja na podrivanje ekonomskog i gospodarskog razvoja BiH, ... svih ostalih utjecaja na društvene vrijednosti, kao i koordinaciju borbe protiv korupcije. Iz prethodnog navedenog vidljivo je kako se radi o instituciji koja je od posebnog značaja za opći i društveni interes i koja je u službi zapravo svih naroda i građana u BiH. No, nažalost problem smještaja, opremljenosti i funkcioniranja je prisutan i danas i on svakako utječe na rad ove Agencije. Moje pitanje postavljam i upućujem Vijeću ministara – Kako namjerava riješiti pitanje adekvatnog smještaja za Agenciju za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, kako bi ista mogla u punom kapacitetu funkcionirati u skladu sa nadležnostima i zadacima koji su utvrđeni u Zakonu? Hvala lijepo. 11
Zahvaljujem i ja. Za riječ se javio uvaženi kolega delegat Krstan Simić. Izvolite gospodine Simiću.
Hvala gospodine predsjedavajući. Poštovani, čini mi se da je odlukama a kasnije i postupcima institucija Distrikta Brčko, brisanjem entitetskog državljanstva građana na području Brčkog došlo do narušavanja ustavno pravnog sistema u oblasti državljanstva građana Distrikta, s jedne strane, a s druge strane došlo je do diskriminacije, jer građani Distrikta Brčko, za razliku od ostalih, nemaju više državljanstva entiteta, što se zadire i u pitanje prava da budu birani i da biraju na teritoriji entiteta. Pa pitam Savjet ministara ili resorno ministarstvo – Da li je šta preduzeo da ispita ova pitanja? Ako nije da li će i kada preduzeti da ne otvorimo novi problem vezano pred predstojeće izbore? Hvala.
Hvala i Vama gospodine Simiću. Sljedeći se javio uvaženi kolega, delegat Krunoslav Vrdoljak. Izvolite gospodine Vrdoljak.
Hvala gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege. Imam ja jedno veoma praktično pitanje, ja inače volim takva pitanja, ne više no politička, jer su životna i na kraju čitav nam se život sastoji od toga. Naime, pitanje bih uputio Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa i glasi, jedno ću obrazloženje kratko iza toga dati. Na godišnjoj razini u Livanjskom kantonu proizvede se oko 1.200 tona livanjskog sira. Plasira se najvećim dijelom u turističke destinacije srednjega Jadrana u Republici Hrvatskoj. U toj proizvodnji direktno ili indirektno angažirano je preko 800 djelatnika. Od 01.07. ove godine izvoz livanjskog sira u cijelosti je onemogućen, a egzistencija čitavih obitelji dovodi se u pitanje. Agencija za sigurnost hrane pokušava preko nadležnog organa EU osigurati stručni pregled postrojenja i objekata za proizvodnju livanjskog sira, međutim očigledno to ide teško i veoma sporo. Koliko je Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa uključeno u rješavanje ovog problema? A ovdje nije samo u pitanju taj livanjski sir nego je u pitanju mnogo proizvođača širom BiH koji su u ovakvoj situaciju. Stanje sad, koliko sam ja upoznat sa ovim problemom oko livanjskog sira, je sljedeće. Ova Agencija za sigurnost hrane je podnijela zahtjev u Strazburu, nadležnom organu EU, da dođe njihova stručna komisija i da kao ispita da li ta postrojenja u Livnu i proizvođači mlijeka koji se proizvodi, odnosno od kojega se pravi sir u tim mljekara, da li zadovoljavaju standarde. Odgovor zadnji, te ljudi u Strazburu je bio da će ta komisija izaći za 2-3 mjeseca, molim vas, mislim. Tek sad smo podnijeli pa će za 2-3 mjeseca izaći, a da to nismo prije se sjetili pa zaključili da trebamo taj zahtjev podnijeti, znali smo da CEFTA prestaje s 01.07., ima od 2008. kad smo potpisali Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju i kad je tim Aneksom III 12 kazano – ulaskom Hrvatske nema više CEFTA-e nego ima taj Aneks III Sporazuma o pridruživanju o odnosima EU i BiH oko izvoza, odnosno drugi neki aneks oko uvoza. Ja zato postavljam to pitanje jer kažem nije to samo stvar livanjskog sira, a da vam napomenem, ja ne znam ko nije ovdje u sali probao livanjski sir do sada, a mljekara livanjska koja najviše radi već je najavila otkazivanje posla radnog odnosa za polovinu radnika. Druga mljekara koja proizvodi isto tako značajne količine napravila je već pogon u Trilju, dakle preko granice u Hrvatskoj i tamo će proizvoditi otprilike ovaj sir od mlijeka iz Hrvatske i neće ga zvati livanjski nego će se zvati nekako drugačije, tvrdi kvalitetan sir koji će biti sličan livanjskom. Dakle, imamo sve preduvjete, a taj sir se proizvodi od 1886. u ovom obliku i ovom tehnologijom. Mi imamo sve preduvjete da ga prestanemo proizvoditi, i nešto ovako imam ..., što kažu, da će se to i dogoditi. Jer ako ovaj otkaže pola radnika koji proizvodi najveći dio, proizvodnju prebaci u Hrvatsku, nije mi jasno proizvodit ćemo za BiH koja je veoma malo tržište i od ovih 1.200 tona 80 i preko 80% tog se sira plasira u Hrvatsku. Dakle, ja smatram da Vijeće ministara kompletno, a posebno ovo Ministarstvo ekonomskih odnosa, vanjske trgovine treba se maksimalno uključiti da pomogne ovoj Agenciji, odnosno kojoj god agenciji treba da to ubrza te postupke i da to ne događaju se ovakve stvari. Zahvaljujem.
Hvala gospodine Vrdoljak. Biće izgleda sira za Srbiju koliko hoćete.
E za Srbiju možda.
Da. Nema prijavljenih za dalje učešće u diskusiji i zaključujem ovu tačku dnevnog reda. Prelazimo na tačku tri, Ad. 3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda Vi ste dobili zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda. Predstavnički dom je na 43. sjednici, održanoj 28.02.2013. godine, prihvatio ovaj zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u BiH po hitnom postupku i usvojio Zakon. Otvaram raspravu, dakle, da li treba hitni postupak ili ne. Izvolite. 13 Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Sada prelazimo na izjašnjavanje, tj. glasamo o proceduri, o tome da li ćemo Prijedlog zakona razmatrati po hitnom postupku u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda. Izvolite. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 11 delegata je glasalo za, protiv nije bio niko, a uzdržana su bila 3 delegata. Iz Federacije – 7, iz Srpske – 4 je bilo za, iz Federacije – 2 uzdržana, iz Srpske – 1. Postoji opšta i entitetska većina pa konstatujem da je zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u BiH po hitnom postupku usvojen. S obzirom da je zahtjev usvojen otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Izvolite. Nema, izvinjavam se, za riječ se javila uvažena kolegica Nermina Kapetanović. Izvolite gospođo Kapetanović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. U Prijedlogu zakona predlagač, vjerujem u dobroj namjeri, kaže da, između ostalog, u razlozima zašto predlaže ovakav tekst Zakona, odnosno izmjena, predlaže da operativni rukovodioci, odnosno pomoćnici direktora, tvrdi da oni pomažu direktoru u izvršavanju njegovih obaveza, da ih on postavlja i razrješava i da se i operativni rukovodioci, odnosno pomoćnici direktora predlažu da se postavljaju na period od 4 godine s mogućnošću ponovnog postavljanja na još jedan četverogodišnji period. To se pravda namjerom stvaranja uslova za nesmetano organizovanje zakonitog, efikasnog izvršavanja poslova, a koji su u nadležnosti uprave kroz učinkovitije funkcionisanje u svim sistemima i oblastima djelovanja. Međutim, neosporno se nameće jedan dojam, a pokušavajući se prisjetiti, dakle, onoga što se događalo ovdje u delegatskim klupama i ovdje i u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, da su u nekoliko navrata zastupnici i delegati pokušavali da, i ukazivali na potrebu temeljite izmjene Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja. I postojale su takve diskusije, ali to su bile namjere predlagača zastupnika da se cjelovito priđe izmjeni sistema indirektnog oporezivanja. Dakle, na cjelovit način, a naročito u smislu davanja većih ovlaštenja i nadležnosti Parlamentarnoj skupštini BiH i Vijeću ministara u odnosu na Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje. Ova intervencija na Zakon, samo u pogledu kadrovskih promjena, za mene nije dostatna, jer nužno nameće pitanje da li sada postojeća vladujuća većina time dobiva mogućnost potpune kontrole nad funkcionisanjem i radom Uprave za indirektno oporezivanje. Smatram da bi se time i onaj mali dio trenutne, postojeće samostalnosti Uprave izgubio stvaranjem apsolutno političke kontrole nad radom Uprave. I ja mislim da to nije dobro i to je razlog zašto danas neću podržati predloženi Zakon. Zahvaljujem.
Hvala gospođo Kapetanović. Za riječ se javio uvaženi kolega, delegat Mehmed Bradarić. Izvolite gospodine Bradariću. 14
Gospodo predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, gospodine predsjedavajući, ostali gosti, dobar dan i sve vas srdačno pozdravljam. Ja snažno podržavam ovaj Zakon iz vrlo jednostavnog razloga. Prije nekoliko dana imali smo akciju kodnog naziva „Panama“ i vidjeli smo da je 11 carinika uhapšeno, ljudi su pod glinom uvezli 3.000 tona kafe i ja sam siguran da se sav taj posao nije mogao izvesti bez direktora operativaca. I ranije smo mi imali ovakve akcije, i u ranijim akcijama bilo je čak onih koji su to i ranije radili, pa su opet zahvaljujući operativnim direktorima vraćeni na posao, i ne znamo danas koliko puta to ponavljaju, itd. Ja odgovorno tvrdim da ako ima korupcije, ako ima kriminala u državi BiH, najveći je tamo. Uzmite samo fiktivne firme koje fiktivno posluju, fiktivno izvoze robu iz BiH, pa evo vidite i glinu, ne znam ni ja šta, i mislim da je prošle godine gubitak nakon povrata sredstava PDV-a iznosio negdje od osam stotina miliona do milijardu i to su pare koje mi eto upravo tražimo od MMF-a. Dakle, mi imamo te pare samo treba malo više odgovornosti. Na terminalima, svi smo mi imali određeno iskustvo, šta rade carinici. Uvoz automobila je oslobođen od poreza, morate od 8 do 12 čekati, niko ispred vas nema i morate čekati da date 50 maraka kako bi samo evidentirao čovjek da ste i vi uvezli auto itd. Imali smo mi indicije Ureda za reviziju, zadnji put Komisija za budžet i finansije vršila je saslušanje ljudi iz Uprave za indirektno oporezivanje, koji su eto po njihovim sumnjama izvršili kupoprodajni ugovor koji je na štetu, radi se o gorivu, koji je na štetu BiH. Ja imam, ovih dana sam dobio pismo iz Uprave za indirektno oporezivanje, nemam pojma što meni, valjda zato ponekad što progovorim, ali jedan od visokorangiranih ljudi u Upravi za indirektno oporezivanje šef je carinske ispostave na jednom prelazu, govori o kriminalu, korupciji, opet svog visokorangiranog kolege itd. Dakle, imam to dokumentovano, jel' to tako ja ne ulazim, ispitaće oni tamo je li to tako, na kraju krajeva i nadležne institucije. Dakle, ne možemo čekati sve da se uradi. Ovo nije politizacija Uprave za indirektno oporezivanje, ako jeste onda bi to bila politizacija politizovane Uprave, politizovane Uprave. Svi znamo da je Uprava za indirektno oporezivanje dom za nezbrinute političare i one koji su ovdje nedavno ostali bez posla, otišli su tamo u Upravu za indirektno oporezivanje itd. Dakle, treba zaista promjeniti operativne, direktore operativce da znaju, da znaju da im se može desiti da odgovaraju. I ja sam siguran da bi se na takav način osnažila odgovornost svih njih, pa evo i direktora Uprave koji pokušava nešto da uradi, svi smo mi svjedoci toga, ali mu treba u tome dati podršku. Eto toliko.
Zahvaljujem. Za riječ se javio uvaženi kolega, delegat Krstan Simić. Izvolite gospodine Simiću.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, nisam imao namjeru diskutovati, međutim šlagort za ovu diskusiju mi je dala upravo diskusija gospodina Bradarića. Svi mi znamo šta se događa i šta se događalo i u onom sistemu, i u 15 ratnom i poratnom sistemu, u sistemu carina. Međutim, podsjetiću na jednu rečenicu pokojnog novinara Perice Vučinića, jednog od onih legendarnih koji su stvorili beogradsko „Vreme“, kasnije napravio „Reporter“, koji je rekao i napisao je na jednom mjestu – da se nažalost na ovim prostorima borba protiv korupcije svodi na to da bi smijenili korumpirane i da bi ponovo na isto mesto doveli korumpirane. Ako je ta rečenica tačna, a ona jeste vrlo, vrlo indikativna, bojim se da nije dovoljno samo ova, ovo zakonsko rješenje, koje podržavam, koje na izvjestan način predstavlja samo jedan segment borbe protiv korupcije, nego da je potrebno u ovim institucijama, gdje se često zbog kilograma bifteka kolju volovi, treba preduzeti i neke druge mjere da se korupcija u ovim institucijama spriječi. Ogromne su oblasti u kojima imate, vidjeli ste nedavno trgovinu kineskim, turskim i ostalim rubljem, da se vrte milioni, Anesa Sadikovića koji je uhapšen. To je svima poznato da to postoji jedan organizovan sistem čija hobotnica doseže i nije mogla proći bez podrške ljudi iz institucija koje se bave i koje su dužne s jedne strane da spriječe, a s druge strane naplate porez. Ja podržavam ovaj Zakon ali smatram da bi vrlo brzo i institucije koje se bave carinjenjem robe u okviru sistema trebale praviti svoje akcione programe kako spriječiti to. Bilo bi dobro čak da se predvidi za takva lica da se uvode imovinski kartoni i da na neki način otvorimo priču koja bi u velikoj mjeri pokazala status u materijalnom smislu tih lica koja obavljaju te poslove. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Simiću. Dalje učešće u diskusiji niko nije prijavio, pa zaključujem ovu diskusiju. Prelazimo na izjašnjavanje. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa i ovaj mikrofon bi mogli malo smanjiti, čak mi je neprijatno koliko, ne znam je li preglasno ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ma, ja sam generalno protiv hitnosti i zato najčešće ne podržavam te, a pogotovo ne mogu razumjeti da sad ovdje tražimo zakon, ovaj Zakon po hitnom postupku kad smo 10, 12, ili ne znam koliko godina radili po starom, ne vidim da će se svijet slomiti što sad insistira Savjet ministara da ... po hitnom postupku, što da ne ide u redovnoj proceduri kao sasvim normalan zakon o kome se može razgovarati kao i o svakom drugom zakonu. I zato neću biti za, biću protiv hitne procedure.
Hvala gospodine Ivaniću. Za riječ se javio uvaženi delegat, gospodin Halid Genjac. Izvlite gospodine Genjac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovane koleginice i kolege. Hitna procedura znači da se ne može ni jedan zarez promjeniti u tekstu koji je dobijen i obično znači tekst tog obima, sadržaja, da je to podnošljivo, dakle da je razumljivo da je jednostavno kratko jasno i naravno ne može se ništa promjeniti, ni zarez. Imajući to u vidu ja mislim da nemamo uslova za razmatranje ovog Zakona po hitnoj proceduri iz sljedećih razloga. Član 19.b) predloženog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona kaže sljedeće – postupak ratifikacije međunarodnih ugovora primjenjuje se prilikom zaključivanja međunarodnih ugovora, itd. Ja mislim da je ovo greška za koju, naravno ja ne mogu tvrditi iz kojeg je razloga nastala, ali takva greška eliminiše mogućnost da se Zakon razmatra po hitnom postupku. Vjerovatno se ovdje mislilo na ovo poglavlje – Postupak ratifikacije kreditnih ugovora, i tu se je mislilo na, u članu 19.b) postupak ratifikacije kreditnih ugovora primjenjuje se prilikom zaključivanja. Dakle, mislim da je ta greška, koju je predsjedavajući i već složio se s njom, 17 proizvela jedan problem, pa ćemo morati vidjeti, da vidimo vjerovatno da ga po nekoj možda hitnoj ili skraćenoj, ne hitnoj nego skraćenoj proceduri razmatramo. Druga stvar, što se tiče ovog Zakona mislim da i član 19.f) koji ovim zakonom uspostavlja obavezu da sve institucije, koje su uključene u proces ratifikacije dužne zakazati hitne sjednice radi postupanja po hitnom postupku, mislim da je problematično pitanje i da bi to trebalo tokom amandmanske faze razmotriti. Obaveze Vijeća ministara, Predsjedništva i Parlamentarne skupštine da zasjedaju uspostavljaju je Poslovnikom o određenim pitanjima. Zakon koji se tiče međunarodnih ugovora mislim da je vrlo problematično da on uspostavlja obavezu Predsjedništvu, Vijeću ministara i Parlamentarnoj skupštini da zakazuje hitne sjednice. Iz tih razloga mislim da bi trebalo vidjeti zaista, jer mislim da su dovoljno jasni razlozi da ne možemo ići u hitnu proceduru i to su razlozi što ću ja biti protiv tog. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodinu Genjcu. Za riječ se javila uvažena kolegica, gospođa Nermina Kapetanović. Izvolite gospođo Kapetanović.
Predsjedavajući. Uvažavajući i slažući se u cijelosti sa svim izrečenim od strane gospodina Halida Genjca i gospodina Mladena Ivanića kao dodatak argumentaciji zašto ne treba danas razmatrati predmetni Zakon po hitnom postupku, jeste činjenica da u Prijedlogu izmjena i dopuna, a koje se odnose na član 19. Zakona, odnosno s obzirom na činjenicu da u važećem Zakonu o postupku zaključivanja i izvršavanja međunarodnih ugovora, taj postupak zaključivanja i izvršavanja međunarodnih ugovora je propisan članovima od 13. do 17. Da je kojom igrom slučaja predlagač se sjetio da iza člana 19.f) ovog Prijedloga zakona doda neki novi član koji bi pretpostavio mogućnost da ratificirani međunarodni ugovor ima pravnu snagu iznad svih zakona BiH, zakona njenih entiteta, Federacije BiH, RS-a i zakona Distrikta Brčko, ili da je pretpostavljana varijanta da ratificirani međunarodni ugovor ima pravnu snagu iznad svih zakona u BiH, onda bi donekle se otvorio prostor da, kako bih rekla, da na neki način ozbiljnije pristupimo ovom Zakonu. Sporan je i član 22. zato što se je, slučajno ili namjerno, izostavila mogućnost ubacivanja u članu 22. iza riječi – u skladu sa, trebalo je ubaciti Bečku konvenciju o ugovornom pravu. To nije urađeno, nije se vodilo o odredbama, nije se vodilo računa o odredbama tog ugovora u smislu ovog Zakona i Odluke o ratifikaciji. I da je pisalo – da međunarodni ugovor stupa na snagu za BiH u skladu sa Bečkom konvencijom o ugovornom pravu sa odredbama tog Ugovora ovog Zakona i Odluke o ratifikaciji, ozbiljnije bi zastupnici shvatili ove izmjene i možda bi lakše digli ruku za hitni, za hitnu intervenciju. Ja sam spremna, dakle, u raspravi o meritumu Zakona da dam obrazloženje, ali ovo je samo obrazloženje vezano za određivanje načina diskusije. Dakle, ne mogu podržati hitni način 18 diskusije, a o meritumu Zakona ću govoriti kasnije u smislu obrazloženja ovog što sam sad izrekla vezano za član 19. i 22. Hvala.
Zahvaljujem. Za riječ se, radi objašnjenja, javio predsjedavajući Savjeta ministara, uvaženi gospodin Vjekoslav Bevanda.
U odsutnosti gospodina ministra vanjskih poslova, koji je bio predlagač na Vijeću ministara, pokušaću odgovoriti. Ne radi se o grašci. Budući da nisu samo kreditni aranžmani dugo u procedurama, nego i svi ostali. Vi ste svjedoci da Vijeće ministara odradi i da u Predsjedništvu po godinu i po dana stoje materijali. Ovo je jednostavno način da što žurnije i što prije se stvari koje su bitne riješe. To je bila intencija i ne radi se o grešci i ne radi se samo o kreditnim aranžmanima nego o svim međunarodnim sporazumima.
Uz napomenu da Parlamentarna skupština daje konačno tumačenje akata koje usvaja. Dakle, zaključujem da nema prijavljenih za diskusiju, izvinjavam se, gospodine Genjac, Vi ste iskoristili svoje pravo na diskusiju, šta je ovo?
/nije uključen mikrofon/
Možete li onda promjenit to? Za ispravku krivog navoda javio se uvaženi kolega, gospodin Halid Genjac.
Poštovani predsjedavajući Vijeća ministara, ja mislim da ovo treba razjasniti. Naime, Vi imate Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o postupku zaključivanja i izvršavanja međunarodnih ugovora. Sve odredbe koje su postojale do sad u tom Zakonu ostaju, i one regulišu generalno ratificiranje međunarodnih ugovora. Mijenja se član 19. koji govori umjesto Zakona o trezoru sad se primjenjuju zakone o zaduživanju, dugu i garancijama i to je uredu. I sad član 2. govori da se dodaje novo poglavlje, Poglavlje VI A) – Postupak ratifikacije kreditnih ugovora. Dakle, novo poglavlje koje govori samo o kreditnim ugovorima. I u tom poglavlju, dakle pravi se izuzetak, izuzetno od odredbi člana 13. i 17. koje govore generalno o međunarodnim ugovorima, za postupak ratifikacije kreditnih ugovora primjenjuju se odredbe ovog poglavlja. I onda u članu 19.b) se dalje ..., dakle postupak ratifikacije, bar ovdje stavljeno, međunarodnih ugovora primjenjuje se prilikom zaključivanja međunarodnih ugovora. Dakle, postupak ratifikacije međunarodnih ugovora primjenjuje se prilikom zaključivanja međunarodnih ugovora kojima se 19 BiH preuzima kreditna i druga finansijska sredstva. Obzirom da se radi o ovom poglavlju smisao i namjera je jedino mogla biti da se postupak ratifikacije kreditnih ugovora, jer to je naslov ovog poglavlja, primjenjuje prilikom zaključivanja međunarodnih ugovora kojima BiH preuzima kreditna i druga finansijska sredstva. Mislim, ja drugačije ne mogu razumjeti, ali naravno, zakon u formi u kojoj se usvoji u hitnoj proceduri ne može se mjenjati. Zahvaljujem.
Hvala. Riječ dajemo kolegi Ognjenu Tadiću.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dakle, javio sam se iz prostog razloga, da ne bih sa mjesta morao uzurpirati mogućnost, da prokomentarišem ovo o čemu je govorio gospodin Genjac, a sa namjerom da se izbjegne, dakle, bilo kakva ocjena javnosti ili nekog ko je u auditorijumu današnje sjednice, da se radi o nekakvoj brzopletosti ili da se radi o nekakvom navrat-nanos poslu koji bi trebalo da preko koljena presječe nešto zato što iza toga eto tobož stoji neka politička volja. Dakle, mi imamo danas između ostalog izještaj o nomotehnici i o svim stvarima koje su vezane za ove parlamentarne procedure, izradu zakona i sve skupa, pa tako da ćemo vjerovatno i na toj tački imati priliku da vodimo određene diskusije koje se tiču načina na koji se zakoni pripremaju i sve skupa ono što se tiče njih, o čemu govori gospodin Ivanić – razlozi hitnosti ili ono o čemu govori gospodin Genjac – princip, kako bih rekao, perfektnosti kada je u pitanju hitno donošenje zakona. Međutim, ovdje se ne radi o bilo kakvoj materijalnoj povredi načela ove, niti ove norme, s obzirom na to da je u pitanju član 19.b) koji ću radi, kažem opet, mogućeg interesovanja javnosti sad ovdje kratko pročitati: „Postupak ratifikacije međunarodnih ugovora primjenjuje se prilikom zaključivanja međunarodnih ugovora kojima BiH preuzima kreditne i druge finansijske obaveze, kreditne aranžmane“. Očigledno je da je predlagač ovdje mislio na ugovore koji se tiču člana 19.a) s obzirom i na posebno poglavlje koje postoji, a koji glasi: „Izuzetno od odredbi člana 13. do 17. ovoga Zakona na postupak ratifikacije kreditnih ugovora primjenjuju se odredbe ovog poglavlja“. Iz ovoga se da zaključiti da je predlagač na ovome mjestu htio da razjasni postojanje međunarodnih ugovora u opštem smislu i međunarodnih ugovora u ovom posebnom smislu, dakle za kreditne i druge finansijske obaveze, te da je u članu 19.b) htio da objasni koji su to međunarodni ugovori na koje se ova izmjena Zakona o kome govorimo, dakle, odnosi. Tako da mislim da sam na određen način, naravno uz postojanje eventualne dobre volje, što je neophodno u svakoj diskusiji, dao objašnjenje na primjedbu koju je gospodin Genjac iznio ovom prilikom. 20 Kad su u pitanju primjedbe koje je iznijela uvažena kolegica Kapetanović, ja mogu reći sljedeće. Svaka zemlja u nekakvom svom statusu u međunarodnom pravnom saobraćaju, u međunarodnom trgovinskom saobraćaju, u međunarodnim odnosima opštih i posebnih prilika, kategorija, trudi se da zadrži, kako bih rekao, što više samostalnosti, da bude ta vrsta identiteta, koja nije primorana da prihvata nešto po svaku cijenu ukoliko ona to sama ne odluči da ipak bude tako. Shodno tome, mislim posebno s obzirom na ovaj programski dio političke partije koju predstavljate, da bi SDA trebala više insistirati na više slobode i prava BiH u odnosu na druge zemlje, na stvaranje manje obaveza nje same prema drugim zemljama, nego što je to, tako da kažem, i stvar nekakvih objektivnih okolnosti. Shodno tome prijedlog da se sama BiH obaveže da bilo koji međunarodni sporazum ima potpunu supremaciju nad bilo kojim njenim unutrašnjim aktom je neka vrsta, kako bih rekao, ugrožavanja suvereniteta. To ne bi trebalo biti prihvatljivo bez obzira na to kakve mi sporazume možemo da zaključujemo. Ja razumijem u segmentu koji se tiče ljudskih i građanskih prava, s obzirom na to da je to riješeno kao ustavno pitanje, da se može taj princip primijeniti i on je i danas primjenjiv, ali kada govorimo o, primjera radi, evo sporazuma o turizmu, ne vidim razlog zašto bi sporazum o turizmu sa, primjera radi, SAD imao veću pravnu snagu nego bilo koji naš unutrašnji pravni akt. Ne vidim pogotovo ukoliko je u pitanju nekakvo kreditno zaduživanje, jer kad se nađete u nepovoljnoj situaciji onda vi možete svojim unutrašnjim aktima da zaštitite interese svoje zemlje ukoliko niste tu vrstu supremacije predvidjeli. A ugovorna strana koja s vama zaključuje ugovor mora biti svjesna toga, jer polazište je da dvije zemlje poznaju unutrašnje uređenje jedne, odnosno druge i da prihvataju to uređenje onakvo kakvo je na dan potpisivanja nekog sporazuma. Dakle, okovati BiH, smanjiti joj suverenitet itd. radi, kako bih rekao, toga što se u nekom momentu čini da je to svrsishodno za neko političko pitanje, ja mislim da bi strateški, dakle, bilo pogrešno. Kad je u pitanju primjena Bečke konvencije, evo i na kraju to da kažem, ona je predviđena ovim Zakonom, na kraju krajeva BiH je postpisnica kao sukcesor Bečke konvencije, i ovaj standard koji ovdje postoji, kaže sukcesija međunarodnih ugovora član 23., kaže – na sukcesiju međunarodnih ugovora države prethodnice BiH primjenjuju se pravila međunarodnog prava i odredbe Bečke konvencije o sukcesiji država u odnosu na ugovore iz 1978. godine. Dakle, šturo tumačenje bi značilo da se ovdje radi o sukcesiji između bivših država, odnosno između država nasljednica bivše Jugoslavije. Međutim, ovo treba tumačiti u pravnom smislu i onda konstatuje da se ovdje radi o sukcesiji u odnosu na sve prethodno potpisane ugovore. Što znači da BiH već ima ovaj mehanizam koji obezbjeđuje efikasnu primjenu Bečke konvencije, a kao potpisnica Bečke konvencije, dakle ni u jednom momentu ne može se naći u situaciji da, kako bih rekao, da izvrdava, je li, te vrste svojih obaveza i na taj način da gubi kredibilitet kod međunarodnih partnera, bez obzira da li se radilo o ovim standardim ugovorima ili o ugovorima koji su vezani za kreditna i finansijska zaduženja. Uz dužno poštovanje, dakle, osjetio sam potrebu da ovo kažem, s obzirom na to da bi vjerovatno za sve ljude koji nisu dio ove parlamentarne procedure ili na drugi način nisu obavješteni o sadržaju ovoga Zakona ili o odgovarajućim stvarima koje se tiču ovoga Zakona, mogao ja ili neko drugi od delegata koji će eventualno podržati hitnost postupka, djelovati kao neko ko radi nešto preko koljena. Dakle, uvažavajući objašnjenje predsjedavajućeg Savjeta ministara koje se tiče proceduralnih razloga i nadam se ovo, i druga objašnjenja koja su iznijele kolege koja se tiču ove vrste drugih argumenata, ja se nadam da će ovaj prijedlog hitnosti dobiti podršku u skladu sa zahtjevima Savjeta ministara. Hvala. 21
Hvala kolegi Tadiću.
Za repliku se javila, s obzirom da replika ima prednost, uvažena kolegica, delegatkinja Nermina Kapetanović. Izvolite gospođo Kapetanović.
Predsjedavajući, vrlo uvažavajući sve što ste rekli i bez namjere da zadirem u suverenitet BiH i vladavinu prava u BiH, ja samo želim da napomenem da na osnovno-pravno obavezujućeg Multilateralnog međunarodnog ugovora, odnosno Bečke konvencije o ugovornom pravu iz '69. koji, kako ste kazali, je potpisala i ratificirala država pravna prednica, odnosno SFRJ a koja, kojom notifikacijom o sukcesiji pristupila i Republika BiH je preuzeta međunarodno-pravna obaveza BiH kao jedne od 185 članica potpisnica Bečke konvencije, da primjenjuju ovu Konvenciju na ugovore između država, kao i da u pogledu poštovanja međunarodnog ugovora obavezna da se pridržava članova 26. i sedam, a u vezi sa članom 46. Bečke konvencije, naročito u smislu da fakta ..., svaki ugovor na snazi vezuje članice i one treba da ga dobronamjerno izvršavaju. I za mene je interesantan član 27. Unutrašnje pravo i poštovanje ugovora. Jedna članica ne može se pozvati na odredbe svog unutrašnjeg prava da bi opravdala neizvršavanje ugovora, ovo pravilo ne ide na uštrb člana 46. Izvan je svake sumnje da Bečka konvencija u odnosu na Zakon koji je predložen predstavlja pravno sveobuhvatniji dokument sa preciznijim pisanim propisima u pogledu inkorporiranja međunarodnih ugovora u pravni poredak država, pa i BiH. Postoji čitav niz pravnih pitanja koje uopće ne sadrži Zakon, a sadrži Bečka konvencija. Svi izrazi koji se koriste u međunarodnom ugovornom pravu su sadržani u Bečkoj konvenciji, tumačenja međunarodnih ugovora, prestanka, obustave primjene, ništavosti, dejstva međunarodnih ugovora, sukcesije država u pogledu međunarodnih ugovora. Stoga je prilikom stupanja na snagu međunarodnog ugovora u članu 22. Zakona kao sveobuhvatniji izvor prava potrebno pomenuti Bečku konvenciju kao iz razloga što je u istoj inkorporirano međunarodno običajno pravo u pogledu međunarodnih ugovora neovisno od zakonodavsta EU. Svaka država članica EU jeste obavezna da poštuje međunarodne ugovore zaključene sa trećim državama u skladu sa Bečkom konvencijom. EU poznaje čitav niz izvora prava koji imaju pravnu snagu iznad zakona država članica EU. Dakle, nije mi namjera bila apsolutno da zadirem u, dakle u pravni sistem BiH, ali s obzirom da su nam puna usta EU, s obzirom da smo svi se deklarisali kao snažno opredjeljeni za usklađivanje našeg zakonodavsta sa zakonodavstvom EU, mislim da nisu bile slučajne inicijative uvaženih delegata iz oba doma da se trebalo pristupti izradi dobrog, kvalitetnog i temeljitog zakona, naravno cijeneći da, namjeru predlagača i sasvim je jasno da se radi o materiji koju treba urediti zakonom, s ciljem stvaranja mogućnosti što bržeg postupka ratifikacije međunarodnih ugovora vezanih za finansijske obaveze BiH. Ovo što je rekao uvaženi predsjedavajući Vijeća ministara, to akceptiram, prihvatam, međutim mislim da se Zakon treba u cjelosti popraviti. Hvala. 22
Zahvaljujem. Za riječ se javio, pardon, za povredu Poslovnika, repliku, oprostite, za repliku se javio uvaženi kolega Krstan Simić. Izvolite gospodine Simiću.
Hvala. Može biti i povreda Poslovnika, i jedno i drugo. Nije mi jasno zašto je neophodna ovolika ... Bečke konvencije kad je ona irelevantna sa aspekta ovog o čemu mi raspravljamo. Mi ovdje imamo jedan problem – da smo neefikasni, da sporo djelujemo, da sporo radimo i da možemo svi trpiti štetu. Prema tome ovdje ne vidim da ovo ima bilo kakvog dodira sa elaboracijama koje smo imali već se postavlja pitanje da li je nama neophodno da mi munjevito regulišemo jedan segment izvršavanja međunarodnih ugovora, odnosno zaključivanja ratifikacije kada se radi o stvarima koje su po prirodi hitne, stvari koje po prirodi treba rješavati brzo jer često ukoliko ne reagujemo nebudu nam ... na raspolaganje ... [[ne razumije se]] Prema tome, ja sam izuzetno protiv hitnih postupaka jer zaista kad imate hitni postupak uskraćuje vam se pravo intervencije, amandmana, promjene, i tu postoji jedna potencijalna opasnost da neke stvari pod ... hitnosti budu, pod znacima navoda, progurane. Ali u konkretnom slučaju mislim da ovdje zaista nema prepreka da ovo munjevito se odradi jer je ovo interes upravo institucija koje finansijski pokušavaju ... sistem potrebnim kreditima, pomoćima i svim ostalim. Hvala.
Zahvaljujem kolega Simiću. Za riječ se javio uvaženi kolega, gospodin Martin Raguž. Izvolite gospodine Raguž.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Ja želim kratko reći i osobno mišljenje, ja mislim da je to i stav Hrvatskog kluba. Znači, ovaj zakon je dobar, ovaj zakon je veliko i ogromno poboljšanje u odnosu na postojeću regulativu i ovaj zakon odgovara na najvažnije prioritete i ciljeve zbog kojih je on predložen od strane Vijeća ministara. Prvi je, dakle, da se izrazita neučinkovitost i sporost u procedurama eliminira, da se skrate rokovi i da se smanje troškovi koje građani i porezni obveznici ove zemlje plaćaju sporošću, nepovlačenjem određenih sredstava na vrijeme, plaćanjem dodatnih penala itd. Znači, to je cilj ovog zakona. U donošenju ovog zakona, ustvari formiranje ovog teksta, dakle, sudjelovale su sve važne institucije koje su, od Predsjedništva do Vijeća ministara, evo sad mi ovdje u Parlamentarnoj skupštini, konsultirane su prakse zemalja EU i konsultirana je Bečka konvencija o ugovornom pravu kao i Bečka konvencija o sukcesiji država. I ja mislim, dakle, da mi, koji se često ovdje busamo u prsa i prozivamo Vijeće ministara da je sporo, da nije dovoljno na evropskom putu, da nije dovoljno u funkciji interesa svih subjekata u ovoj zemlji, onda upadnemo u kontradikciju kada 23 ono što imamo na stolu pokušamo mi usporavati. Ja mislim da su sazreli apsolutno svi uvjeti da se podrži žurna procedura i donošenjem ovakvog zakona uspostavi jedna puno odgovornija i učinkovitija praksa kad je u pitanju zaključivanje međunarodnih ugovora. I u tom smislu potpora ovom. Hvala.
Zahvaljujem. Gospodine Bradariću da li za riječ po hitnosti postupka ili u redovnu proceduru.
/nije uključen mikrofon/
Pa moramo prvo završiti ovaj dio. Ja se Vama izvinjavam. Ok, nesporazum. Izvinjenje, dakle, dugujem gospodinu Bradariću. Nema drugih prijavljenih učesnika, izvinjavam se ispravka krivog navoda, druga, gospodin Halid Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Dakle, govorimo o osnovanosti i potrebi hitne procedure. Dakle, sva argumentacija koja je za i protiv hitne procedure dobro došla je, sva druga argumentacija koja nema veze s tim ja mislim da nije potrebna. Dakle, molim vas u postojećem zakonu postoji Poglavlje V koje se zove – Ratifikacija međunarodnih ugovora. To poglavlje ostaje. Sada se uvodi Poglavlje VI.a) izmjenama zakona. I u prvom članu tog poglavlja kaže da se izuzetno od odredbi 13. do 17., dakle postupka ratifikacije, za kreditne ugovore primjenjuje ovo sadašnje poglavlje, novo poglavlje. I u drugom članu tog novog poglavlja kaže – za te kreditne aranžmane primjenjuje se postupak ratifikacije međunarodnih ugovora. Dakle, prvo, u prvom članu se izuzima član 13. do 17., a u drugom članu kaže primjenjuuje se član 13. do 17. I to je unutra sudareno, međusobno je sudareno. Kad uzmete postojeći Zakon o međunarodnim ugovorima ..., kad uzmete ovo vidite o čemu se radi. Dakle, to je, vjerovatno je nastala neka greška prilikom izrade. Jer u prvom članu se izuzima kreditni aranžmani, kreditni ugovori, izuzimaju se od ratifikacije međunarodnih ugovora a u drugom članu kaže – postupak ratifikacije međunarodnih ugovora primjenjuje se prilikom zaduživanja međunarodnih ugovora itd. I to je nesuglasje. Ja, dakle, razumijem i opravdavam i potrebu da se što je moguće učini efikasnijim, da se što više kreditno zadužimo i što brže, razumijem to na nastojanju, ali ne razumijem da se zbog tog cilja čak usvoje i odredbe koje su sudarene međusobno. Mislim, dakle, ja iznosim argumentaciju, ja molim da se o njoj razmišlja, a svako će imati svoje mišljenje, naravno.
Zahvaljujem. Konstatujem da nema daljih prijava za učešće u raspravi po ovom pitanju. 24 S obzirom da smo iscrpili tu vrstu diskusije prelazimo na izjašnjavanje o proceduri. Dakle, o tome da li ćemo Prijedlog zakona razmatrati po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 10 delegata je bilo za, protiv su bila 3 delegata, niti jedan delegat nije bio uzdržan. Iz Federacije – 6 za, protiv 2, iz Srpske – 4 za, protiv 1. S obzirom na to da postoji opšta i entitetska većina konstatujem Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopunama Zakona o postupku zaključivanja i izvršavanja međunarodnih ugovora po hitnom postupku je usvojen. S obzirom na to da je Zahtjev usvojen sada otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Izvolite. Za riječ se javio uvaženi kolega, delegat Mehmed Bradarić. Izvolite gospodine Bradariću.
Ja sam glasao za hitni postupak upravo zbog toga što se radi o vrlo jednostavnim izmjenama i mene na neki način ljuti što, evo mislim da je početkom decembra, doduše ne u ovom obliku, možda nekom drugom obliku, ovaj Zakon otišao u proceduru i, evo što se čeka gotovo pet mjeseci. Ove izmjene Zakona su dobre jer za ratifikaciju po ovom važećem Zakonu za ratifikaciju ugovora, odnosno za zaključivanje i potpisivanje ugovora između Bosne i Hercegovine i drugih delegacija drugih država nisu bili planirani rokovi, moglo je to trajati neograničeno. I u tome je osnovni problem. Sada se, naravno što je imalo jako velike posljedice, finansijske posljedice po BiH jer smo plaćali naknadu, plaćali kamate za odobrena sredstva a ne povučena sredstva. Evo, mi imamo pod tačkom 8., znamo šta je, imamo, dakle, u pregledu tamo potrebnih finansijskih sredstava za izgradnju Zavoda za izvršenje sankcija, novac koji smo dobili od Razvojne banke Vijeća Evrope, mislim da se radi o nekih 38 miliona, dobili smo ga 2010., mi taj još novac nismo povukli i na taj novac se plaćaju kamate. To nisu male kamate. Ili možda, evo možda sam malo pogriješio u tom dijelu, ne znam tačno termin, ali u principu za te namjene mi plaćamo kamate. To nisu mala sredstva, mi moramo biti svjesni toga. Dakle, neko je sam morao ranije predložiti ovakve zakone, neko ko je najupućeniji, neko ko je najodgovorniji, neko ko prima platu za tako nešto. Nije se moralo čekati da to grupa političara uradi, a nismo bili lišeni komentara. I meni su ovako ostali u sjećanju komentari Ureda za zakonodavstvo, koji nisam baš siguran da može ulaziti u meritum, odnosno u sadržaj zakona, nego treba da kaže da li je to rađeno po jedinstvenim, odnosno da li su pravni propisi rađeni po Jedinstvenim pravilima, kao u tom smislu da su ove zakone radila, da je neko radio, kao da su radila djeca. Ja vjerujem u tu priču, jer znamo da u institucijama BiH nisu primani uglavnom po zaslugama nego je to išlo po partijskoj, stranačkoj ili rodbinskoj liniji itd. Ali isto tako taj komentar je bio, ustvari najveća zabrinutost je i bila zbog nekog drugog zakona iz ovog seta a to je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi gdje se uz mandate ministara vežu mandati pomoćnika ministara, sekretara, direktora ureda, zavoda itd, i naravno da zbog toga dolaze određene opstrukcije. To je jasno kao dan, itd. Dakle, ovaj stari Zakon, ovaj važeći Zakon nije imao rokove. Ovaj ima, sve se tačno zna. Delegacija koja potpiše međunarodni ugovor ide prema Ministarstvu vanjskih poslova u roku od pet dana. Ministarstvo vanjskih poslova u roku od sedam dana prema Predsjedništvu. Predsjedništvo isto toliko dana ima da ga uputi u parlamentarnu proceduru gdje se daje saglasnost, 25 prethodna saglasnost, i za to imaju 15 dana. I Predsjedništvo, na kraju, države ratifikuje taj dokument u roku od sedam dana. Dakle, sve je u roku nekih 40-ak dana i sve je ispod onih 90 dana koliko je predviđeno za te procedure. I ako krene naopako svi su dužni zakazati ove hitne sastanke itd. Dakle, nismo bili lišeni nekih negativnih komentara. Ipak je ovo Zakon koji je trebao neko drugi predložiti, nisu to trebali, kažem, političari. A s druge strane, evo vidimo da čak i zakonodavac, ustvari Venecijanska komisija čini mi se, nemam ništa protiv ovakvog Zakona, neko ko je, dakle, zakonodavnopravni faktor u Vijeću Evrope. Dakle, ja ću podržati ovakav, ove izmjene Zakona.
Zahvaljujem. Nema drugih prijavljenih delegata za učešće u diskusiji pa zaključujem ovu diskusiju. Prelazimo na izjašnjavanje. Od prisutnih 13 delegata – za je bilo 10 delegata, protiv su bila 2 delegata, 1 delegat je bio uzdržan. Iz Federacije – 6 za, 2 protiv, iz Srpske 4 za, 1 uzdržan. S obzirom na to da postoji opšta većina kao i entitetska većina konstatujem Zakona o izmjeni i dopunama Zakona o postupku zaključivanja i izvršavanja međunarodnih ugovora je usvojen. Prelazimo na rad po tački pet, Ad. 5. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima Predstavnički dom je na 36. sjednici, održanoj 07.i 22.11.2012. godine, usvojio Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima sa 6 amandmana. Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH je na 26. sjednici, održanoj 17.01.2013. godine, usvojio Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima sa 3 amandmana. Na 26. sjednici Doma naroda, održanoj 17.01.2013. godine, u Zajedničku komisiju oba doma za postizanje saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima imenovali smo sljedeće delegate: Mehmeda Bradarića, Stašu Košarca i Borjanu Krišto. Zajednička komisiju oba doma za postizanje saglasnosti o identičnom tekstu navedenog zakona na sjednici održanoj 27.02.2013. godine nije postigla saglasnost o istovjetnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima i o tome sastavila Izvještaj o kom danas treba da se izjasnimo. Predstavnički dom je na 43. sjednici, održanoj 28.02.2013. godine, odbio Izvještaj Zajedničke komisije oba doma za postizanje saglasnosti o identičnom tekstu navedenog zakona. 26 Otvaram raspravu o ovom Izvještaju. Da li se neko javlja za riječ? Prijavljenih diskutanata nema. Zaključujem raspravu. Sad prelazimo na izjašnjavanje o Izvještaju Zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za postizanje saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima. Mislim da je ovdje potrebno, radi svih delegata koji možda nisu izvršili uvid u tekst Poslovnika, da dam jednu napomenu. U skladu sa članom 117. stav 4. Poslovnika Doma naroda koji glasi – Ako oba doma ne usvoje negativna izvještaj zajedničke komisije prijedlog zakona dostavlja se zajedničkoj komisiji radi izrade novog izvještaja u skladu sa smjernicama domova. To znači da svi koji žele da se ova procedura kod komisije ponovi glasaju protiv izvještaja a oni koji su za to da komisija se dalje ne bavi ovim pitanjem, oni praktično podržavaju izvještaj ili su možda uzdržani. Nadam se da sam dao dovoljno pojašnjenja s obzirom na to da u ovom sazivu još uvijek nismo imali ovakvu situaciju. Sad prelazimo, izvinjavam se, ispravka krivog navoda, replika, se javio uvaženi kolega Martin Raguž. Izvolite gospodine Raguž.
Uvaženi gospodine predsjedatelju. Obrazloženje koje ste dali da bi nama ovo pročitali nije namjestu bilo. To ste Vi mogli pozivom na Poslovnik informirati Dom i javnost ali ne činjenicom da delegati ili izaslanici nisu imali uvid u ... Mislim kao argument ...
Ok, spremni ste za učešće u radu sjednice, ja to cijenim. Dobro. Sad prelazimo na izjašnjavanje. Izvolite. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 7 delegata je bilo za, 5 je bilo protiv, a uzdržan je bio 1 delegat. Iz Federacije – 7 delegata je bilo za, protiv je bio 1 delegat, uzdržan nije bio niti jedan delegat, iz Srpske – za nije niko bio, protiv su bila 4 delegata, a uzdržan je bio 1 delegat. Postoji opšta većina ali ne postoji entitetska većina, a trenutno u Kolegiju nemamo uslove da izvršimo usaglašavanje o ovom pitanju, tako da ova tema ostaje za sljedeću sjednicu Doma naroda. Shodno tome prelazimo na rad po tački šest, Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH Ovo je drugo čitanje u kojem se vodi rasprava o amandmanima i glasa o Prijedlogu zakona. Dobili ste izvještaj Komisije za finansije i budžet Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Komisija je usvojila Prijedlog zakona sa tri amandmana. 27 U skladu sa članom 112. stav 2. Poslovnika Doma naroda delegat Halid Genjac je 12.04.2013. godine podnio Domu naroda nova dva amandmana. Predstavnički dom je na 41. sjednici, održanoj 31.01.2013. godine, usvojio Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine u drugom čitanju sa tri amandmana. Riječ bih sada dao predsjedavajućem komisije, gospodinu Čoviću da je tu. Da li želi zamjenik predsjednika ove komisije da uzme riječ? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Izvinjavam se predsjedavajući zbog možda malo kasnije reakcije. Obzirom da sam obnovio dva amandmana koja su bila predložena na komisiji i da nisu prihvaćena ja sam odlučio da ih obnovim. Neću ih obrazlagati nešto posebno samo bih htio prvi amandman malo ukazati na značaj. Naime, predloženim izmjenama i dopunama Zakona o o finansiranju institucija privremeno finansiranje se bazira na posljednjem usvojenom budžetu koji je usvojen u Parlamentarnoj skupštini BiH. Ja sam predložio da to ne bude posljednji usvojeni budžet nego budžet iz prethodne godine. Zašto? Formulacija posljednji usvojeni budžet eliminiše potrebu da se Budžet BiH 10 godina usvoji. To je jedna vrlo opasna pozicija i koja može imati nesagledive posljedice. Zato mislim da, uvažavajući sve okolnosti koje postoje i prate usvajanje budžeta, ... teškoće itd. mislim da ne bi trebalo ostaviti mogućnost da se privremeno finansiranje protegne 10 godina. Ovo rješenje omogućava da privremeno finansiranje traje godinama. Mislim da bi daleko svrsishodnije, racionalnije, odgovornije bilo da privremeno finansiranje se može bazirati samo na usvojenom budžetu u prethodnoj godini, jer i pored svih teškoća i kašnjenja kašnjenje od godinu dana je period za koji se mora naći svaki kompromis oko budžeta. Zahvaljujem. 28
Zahvaljujem gospodine Genjac. Drugih prijava za učešće u diskusiji nema. Konstatujem da smo zaključili raspravu. S obzirom na to da je gospodin Genjac obnovio svoje amandmane sada prvo prelazimo na izjašnjavanje o Amandmanu I delegata Halida Genjca. Izvolite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Izvinjavam se, zaustavite proces glasanja. Konstatujem da ovo glasanje nije validno i molim uvaženu kolegicu Borjanu Krišto da se prijavi sad za neku od opcija. Morat ćete to izgleda ponovo učiniti jer očigledno nije evidentirano to maloprije. Molim vas vi izvršite prijavu gospođe Krišto.
/nije uključen mikrofon/
Dobro, hajde da kažemo da je povreda Poslovnika. Uvažena kolegica Borjana Krišto. Izvolite gospođo Krišto.
Hvala lijepo. Evo, budući da smo na neki način završili ili zaključili raspravu po ovom Prijedlogu izmjena zakona, a budući da je kolega Genjac iznio amandmane i na neki način ih obrazložio, ja bih htjela, prije no što se svi mi izjasnimo o njegovim amandmanima, da čujemo stav predlagatelja po ovom pitanju, odnosno po pitanju njegovih amandmana.
To je apel predlagaču.
To je na neki način, tako da nije, spada u raspravu, ali htjela bih čuti stav predlagača Zakona po pitanju ovih amandmana. Hvala lijepo.
Zahvlajujem gospođo Krišto. 29 Ja, dakle mogu Vama da dam riječ ukoliko želite, Vi znate da je vaš status nezavisan u odnosu na Parlament, ako želite možete uzeti riječ. To naravno će opredijeliti vjerovatno volju gospođe Krišto, tako da Vi odlučujete o tome. Izvolite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dobro. Riječ dajem gospodinu Ranku Šakoti, pomoćniku ministra finansija BiH i trezora, je li tako.
Zahvaljujem predsjedavajući. Uvaženi delegati, uvažena gospođa Krišto. Mi smo imali raspravu na Komisiji za finansije i budžet u dva čitanja, objašnjavali smo suštinu izmjena ali i suštinu amandmana, odnosno mogućeg uticaja amandmana koje je uvaženi delegat Genjac uložio. Amandman koji je upravo sada obrazložio gospodin Genjac govori zaista o formulaciji posljednji usvojeni budžet. U prilogu dokumenata koji stoje, koji su stajali i u zakon su, između ostalog, i prilozi, odnosno pisma MMF-a i Delegacije Evropske komisije, odnosno ovlaštenih predstavnika Delegacije Evropske komisije i MMF-a i njihovih pravnih stručnjaka koji su, nakon provedenog procesa usaglašavanja, utvrdili, zajedno sa nama, da bi ova formulacija zaista suštinski zadovoljila jedan slučaj koji nam se desio u praksi, a to je slučaj moguće blokade institucija, bez obzira da li je budžet usvojen ili nije. I ovo je istovremeno omogućavanje izvršavanja odluke Ustavnog suda koja je u ovom slučaju vrlo precizno definisala da zakonodavac može da utvrđuje rokove za usvajanje budžeta, međutim ne može dovesti tim rokovima situaciju da obustavi finansiranje institucija BiH u cijelosti, odnosno onemogući funkcionisanje institucija BiH u cijelosti. Mi smo imali u praksi slučaj koji se desio i ovo je rješenje da nemamo ubuduće, ako bismo ... i usvojili ovaj zakon, nikada slučaj blokade. Naravno, ovo će istovremeno uticati na sve one koji donose odluku o usvajanju budžeta da u ranoj fazi dogovaranja kod usvajanja Globalnog okvira, kod utvrđivanja trogodišnjeg budžeta, postignu visok stepen saglasnosti da budžet bude usvojen prije nego što to zaista je ova zadnja mogućnosti, a to je 31. mart. Dakle, suština je da ova odredba omogućava funkcionisanje, doduše u smanjenom obimu, i finansiranje institucija BiH u svakom slučaju bez obzira da li je budžet usvojen ili nije u zakonskom okviru. Naravno, ovo je i izlazak iz neke situacije koja nije regulisana drugim aktima, odnosno nije regulisana samim Ustavom, jer u Ustavu se ne kaže šta se dešava ako se budžet ne usvoji za tekuću fiskalnu godinu u toku te same fiskalne godine, jer to je nedorečena stvar samog Ustava, pa i drugih zakona, pa između ostalog i zakona koji bi, nekog drugog zakona koji bi propisao kako se u tom slučaju postupa, da li uopšte Parlament može funkcionisati, da li domovi naroda, ako nisu imali politički kapacitet da usvoje budžet, imaju legitimitet da zastupaju, da rade u tom izbornom periodu. Hvala.
Znači, ko podrži on je za funkcionalnu BiH. Dobro. 30 Ukoliko gospodin Genjac, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, obrazloženje koje smo čuli, koje potpuno uvažavam, dakle glasi sljedeće. Mi smo imali problema sa blokadama, rješenje je, evo vam situacija ne morate budžet nikad usvajati, nema blokada, svi primaju plaće, sve institucije primaju plaće pa čak i Parlamentarna skupština iako niste usvojili budžet, i tako može godinama. To je odprilike predloženo rješenje. Mislim da je vrlo problematično to, ako su predstavnici MMF-a dali takvo stanovište i drugih međunarodnih institucija da su dali preporuku da je to najbolja formulacija, vrlo problematično. Prisutne blokade i prisutni problemi u pogledu rješavanja ovih problema koji nastaju prilikom neusvajanja budžeta daleko se sretnije i bolje i efikasnije mogu riješiti. Na ovaj način poruka je sljedeća, dakle svi ćete imati plaće u institucijama na osnovu posljednjeg budžeta, budžet ne morate usvajati. Još jedan razlog da ne budemo za ovaj zakon. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodinu Genjcu. Ja bih vas sad zamolio, dakle da konstatujemo definitivno da je ova diskusija završena. Hvala. Zaključujem diskusiju. Prelazimo na izjašnjavanje. Prvo glasamo, dakle o amandmanu gospodina Genjca, a to je Amandman broj I. Od 13 prisutnih delegata – za su bila 2 delegata, protiv 7, uzdržano 4. Iz Federacije – 2 za, protiv 2, uzdržana 4, iz RS-a – niko za, 5 protiv, uzdržan nije bio niko. Konstatujem da ne postoji opšta većina, pa je shodno tome zaključak izveden da Amandman I delegata Halida Genjca nije usvojen. Sada prelazimo na izjašnjavanje o Amandmanu II delegata Halida Genjca. Od prisutnih 13 delegata – 2 delegata su bila za, protiv 6, uzdržano 5. Iz Federacije – 2 za, 1 protiv, uzdržanih 5, iz Srpske – niko za, 5 protiv, niko uzdržan. Ne postoji opšta većina tako da konstatujem da Amandman II delegata Halida Genjca nije usvojen. E sad glasamo o Prijedlogu zakona. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – za je bilo 10 delegata, protiv 2, uzdržan 1. Iz Federacije – 6 za, protiv 2, niko uzdržan, iz Srpske – 4 za, protiv niko i uzdržan 1. S obzirom na to da postoji i opšta i entitetska većina konstatujem Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija je usvojen. Sada prelazimo na tačku sedam, 31 Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti novih sorti bilja u Bosni i Hercegovini (drugo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH Ovo je drugo čitanje u kojem se vodi rasprava o amandmanima i glasa o Prijedlogu zakona. Vi ste dobili Izvještaj Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Komisija je prihvatila Prijedlog zakona te predlaže Domu njegovo usvajanje. Predstavnički dom je na 43. sjednici, održanoj 28.02.2013. godine, usvojio Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti novih sorti bilja u BiH u drugom čitanju. Riječ dajem predsjedavajućem Komisije gopodinu Bećiroviću, ako želi.
/nije uključen mikrofon/
Ne. Zahvaljujem. Sada riječ dajem predlagaču Zakona, ukoliko želi. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne želi. Zahvlajujem. Prelazimo na raspravu. Nema prijavljenih za učešće u raspravi. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu zakona. Izvolite. Greška. Molim da se glasanje ponovi. Zahvaljujem. Gospođo Kapetanović jeste li sad Vi pogriješili? Hoćete li ponavljanje glasanja?
/nije uključen mikrofon/
Ne treba. Zahvaljujem. Konstatujem da je od prisutnih 11 delegata – za bilo 10 delegata, protiv nije bio niko, uzdržan je bio 1 delegat. Iz Federacije – 6 za, protiv niko, uzdržan 1 delegat, a iz Srpske – 4 delegata su bila za. S obzirom na to da postoji opšta i entitetska većina konstatujem Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti novih sorti bilja u BiH je usvojen u identičnom tekstu kao u Predstavničkom domu. 32 Prelazimo na tačku osam, Ad. 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Fonda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH Ovo je drugo čitanje u kojem se vodi rasprava o amandmanima i glasa o Prijedlogu zakona. Dobili ste Izvještaj Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Komisija je usvojila Prijedlog zakona sa 3 amandmana koji su postali njegov sastavni dio. U skladu sa članom 112. stav 2. Poslovnika Doma naroda, delegat Krstan Simić je 27.03.2013. godine podnio Domu naroda novi amandman. Predstavnički dom je na 44. sjednici, održanoj 14.03.2013. godine, usvojio Zakon o izmjeni i dopunama Zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera BiH u drugom čitanju sa 4 amandmana. Riječ dajem Krstanu Simiću koga je Komisija imenovala za izvjestioca na sjednici Doma naroda, ukoliko želi naravno.
Ne.
Hvala. Sada prelazimo na raspravu. Otvaram raspravu. Izvolite se prijaviti. Nema prijavljenih. Predlagač takođe ne želi, je li? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hvala. Sada prelazimo prvo na izjašnjavanje o amandmanu delegata Krstana Simića. Dakle, ukoliko želimo isti tekst glasamo za ovaj amandman uz dužno izvinjenje onima koji to znaju već. Zahvaljujem. Od prisutnih 11 delegata – za je bilo 6 delegata, protiv su bila 4 delegata, uzdržanih je bio 1 delegat. Iz Federacije – 2 delegata su bila za, protiv su bila 4 delegata, uzdržan je bio 1 delegat, iz Srpske – 4 delegata bila su za. Konstatujem da postoji opšta većina, ali ne postoji entitetska većina, pa shodno tome, a imajući u vidu da nemamo uslove za konsultacije u Kolegiju, ovo pitanje ostavljamo za sljedeću sjednicu. Prelazimo sada na rad po tački devet današnjeg dnevnog reda, 33 Ad. 9. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH
/nije uključen mikrofon/
Nema potrebe. Hvala. Sada dajem riječ predlagaču Zakona, ukoliko želi. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne želite. Hvala. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih za učešće u duskusiji. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu zakona. Od prisutnih 11 delegata – 11 delegata je bilo za, iz Federacije – 7, iz Srpske – 4. Postoji opšta i entitetska većina. Konstatujem da je Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH usvojen. Prelazimo na tačku 10., Ad. 10. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH
/nije uključen mikrofon/
Zahvaljujem. Riječ dajem predlagaču, ukoliko želi. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne. Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Konstatujem da nema prijavljenih pa zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 11 delegata – za je bilo 11 delegata. Iz Federacije – 7, iz Srpske – 4. Postoji opšta i entitetska većina. Konstatujem Zakon o izmjeni i dopunama Zakona o radu u institucijama BiH je usvojen. Prelazimo na tačku 11., Ad. 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije (prvo čitanje) – predlagači: delegati Borjana Krišto, Staša Košarac i Sulejman Tihić
/nije uključen mikrofon/
Ne želi. Zahvaljujem. Riječ dajem predlagačima zakona ukoliko žele. Gospodine Košarac? 35
/nije uključen mikrofon/
Ne. Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Prijavljenih nema. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Od prisutnih 11 delegata – 10 delegata je bilo za, 1 delegat je bio uzdržan. Iz Federacije – 6 za, uzdržan 1, iz Srpske – 4 za. S obzirom na to da postoji i opšta i entitetska većina konstatujem Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije je usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na tačku 12., Ad. 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnom postupku (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona pa se prvo vodi rasprava o neophodnosti donošenja i principima na kojima je Prijedlog zakona zasnovan. Vi ste dobili Mišljenje Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Komisija je prihvatila principe Prijedloga zakona. Predstavnički dom je na 44. sjednici, održanoj 14.03.2013. godine, usvojio Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o upravnom postupku u drugom čitanju. Riječ dajem predsjedavajućem Komisije gospodinu Krstanu Simiću.
/nije uključen mikrofon/
Ne želi. Hvala. Riječ dajem predlagaču Zakona. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne želi. Hvala. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Za riječ se javlja uvažena kolegica gospođa Nermina Kapetanović. Izvolite. 36
Hvala gospodine predsjedavajući. Iznimno cijeneći činjenicu da, mislim usuđujem se reći da sam prepoznala cilj i namjeru predlagača, da se ovim zakonom omogući efikasnije i brže rješavanje predmeta u upravnom postupku u smislu unapređenja postojećih procedura i prevazilaženja nedorečenosti u postupku primjene i omogućavanje dosljednog provođenja zakona, ja pozdravljam donošenje ovog zakona za koji ću se danas izjasniti, naravno pozitivno. Smatram da ponuđene izmjene u segmentu koji tretira načelo transparentnosti i ponuđene izmjene u članu 6. u smislu usklađivanja postojećih odredbi sa potrebama nastalim uvođenjem elektronskog načina komuniciranja organa uprave sa strankama i, za mene što je naročito važno, usklađivanje osnovnog procesnog zakona sa propisima iz oblasti zaštite ličnih i tajnih podataka jesu činjenice koje mi trebamo pozdraviti ovdje. Izmjene u segmentu zaštite zakonitosti su donekle razumljive ako vodimo računa o tvrdnji predlagača, u koju ja stvarno bezrezervno vjerujem, da je riječ o instrumentu koji je vrlo rijetko korišten, a predlagač se pozvao i na prakse zemalja regiona i EU, iako je javna ... oblast koja nije regulisana niti jednim poglavljem aki-a komite-a, jer svaka zemlja članica ima, dakle svoje suvereno pravo, o kome ste vi maloprije govorili, da javnu upravu i unutrašnju organizaciju prilagodi sopstvenim najboljim praksama i rješenjima. Moja skromna sugestija, uz podršku naravno predlagaču i čestitke, bilo bi dobro da kada bi se u parlamentarnoj proceduri, u svakom slučaju kada se pojavljuju procesni zakoni, da se nakon prvog čitanja obavi javna rasprava s ciljem iznalaženja najboljeg teksta predmetnih zakona na način kako je to urađeno kada je bila riječ o parničnom zakonu koji je takođe procesni zakon. Moje čestitke predlagaču i ja pozivam kolege da se pozitivno izjasne o predloženom tekstu zakona. Hvala.
Zahvaljujem gospođo Kapetanović. Drugih prijava za učešće u diskusiji nema pa zaključujem ovu raspravu. Sada prelazimo na izjašnjavanje. Od prisutnih 12 delegata – 12 delegata je bilo za. Iz Federacije – 8, iz Srpske – 4. Postoji opšta većina, postoji entitetska većina. Konstatujem Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o upravnom postupku je usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na tačku 13., Ad. 13. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona. Prvo se vodi rasprava o neophodnosti donošenja i principima na kojima je Prijedlog zakona zasnovan. Vi ste dobili Mišljenje Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Komisija je prihvatila principe Prijedoga 37 zakona. Predstavnički dom je na 43. sjednici, održanoj 28.02.2013. godine, usvojio Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom BiH u prvom čitanju. Riječ dajem predsjedavajućem Komisije gospodinu Simiću, ukoliko želi.
/nije uključen mikrofon/
Ne želi. Hvala. Riječ dajem predlagaču Zakona, ukoliko želi. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne želi. Hvala. Otvaram raspravu. Za riječ se javila uvažena kolegica, gospođa Nermina Kapetanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Ja ću ovu priliku najprije iskoristiti da se zahvalim Ustavnopravnoj komisiji Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH koja je organizovala javnu raspravu, dakle ovo o čemu sam maloprije razgovarala, nakon prvog čitanja, a i predlagaču koji je uistinu vrlo, vrlo ozbiljno pristupio izradi ovog Zakona konsultujući profesore koji odlično poznaju parnični postupak, konsultujući, dakle, i sudije relevantnih sudova, ali pri tom možda propuštajući, koliko možda nije njihova greška toliko je greška Misije OSCE-a o kojoj sam saznala tokom prisustva javnoj raspravi, da sudije Suda BiH, pred čijim sudom se tretira predmetni zakoni, nisu bile konsultovane u dovoljnoj mjeri i da nije uvažavano njihovo mišljenje. Ali to je naravno moguće popraviti eventualno u amandmanskoj fazi kad dođemo do nje. Ja, dakle pozdravljam ovaj Zakon i smatram da predstavlja značajan napredak u približavanju i ovog Zakona kao i onog o kome sam maloprije diskutovala, Evropskoj Konvenciji za zaštitu ljudskih prava, naročito članu 6. Evropske Konvencije za zaštitu ljudskih prava. Ustavom BiH je propisano da je BiH demokratska država koja se pridržava vladavine prava što zahtijeva od državnih i entitetskih vlada da osiguraju poštivanje međunarodno priznatih ljudskih prava. Poštivanje standarda pravičnog suđenja koja proizilaze iz člana 6. stav 1. Konvencije za zaštitu ljudskih prava, a koji su primjenjivi i u parničnom postupku, kao i drugih prava koja se ostvaruju putem parničnog postupka, kao što su pravo na zapošljavanje, zdravstvenu zaštitu, obrazovanje, su svakako od velikog značaja za bosanskohercegovačko društvo. Pravna nauka i doktrina Evropskog suda za ljudska prava tumači da član 6. stav 1. Evropske Povelje za zaštitu ljudskih prava uključuje, dakle širok spektar elemenata koji čine pravo na pravično suđenje, 38 pristup sudu, pravnu pomoć i savjet, stvaranje jednakih mogućnosti za odbranu, za javno saslušanje, pravično saslušanje, nepristrasnost, nezavisnost i razumno vrijeme trajanja postupka. Naravno fokus je na stvaranju jasnosti odredaba Zakona o parničnom postupku i njihovu primjenu u praksi, što pretpostavljam da je bila intencija predlagača. Ovaj proces je vrlo važan za ispunjavanje obaveza BiH u domenu ljudskih prava, a i zbog tekućih projekata strukturalnog dijaloga u pravosuđu koji predvodi EU. Dakle, u smislu efikasnosti i ekonomičnog postupanja i što je najvažnije legaliteta odluke kao ciljeva reforme jednog zakona, uvođenja načela suđenja u razumnom roku je ispoštovani zahtjev, gdje predstavlja ispoštovani zahtjev Savjeta Evrope da se parnični postupak mora odvijati po načelu pojačanja dispozicije i izmjene u ... načelu i pojačanje uloge stranaka kada je u pitanju raspravna maksima. Dakle, došlo je do unapređenja, tu su sva unapređenja i ja predlagaču na tome čestitam. Naravno, najzainteresiraniji da odredbe ovog Zakona budu jasno određene i primjenjive jesu sudci Suda BiH, velim, oni nisu konsultovani. Postojala je, na javnoj raspravi, sugestija da se u članu 11. Zakona u stavu 6. da se podnesak za povlačenje tužbe podnosi putem sudije u prvostepenom postupku, mislimo da je riječ o nomotehničkoj grešsci prilikom pisanja, valjda se to odnosi da se, dakle podnesak za povlačenje tužbe podnosi putem prvostepenog suda. Ja vjerujem da je to samo riječ o gramatičkoj grešci. Istaknuto je takođe da u članu 4. izmjena i dopuna Zakona koji se odnose na izvorni tekst, na osnovni tekst i njegov član 6., dakle sada tu članu 4. predviđa dodavanje novog člana 6.a) o kome se jako puno polemisalo na javnoj raspravi, a u kome se kaže da ako sud zbog isključenja ili izuzeća sudija ne može postupati, sud će cijeniti mjesto prebivališta, tuženog obavijestiti i obavijestiti Vrhovni sud Federacije BiH, Republike Srpske ili Apelacioni sud Distrikta Brčko koji će odrediti da u tom predmetu postupa drugi nadležni sud. Sudije Suda BiH smatraju da to nije najadekvatnije rješenje u smislu ekonomičnosti, prije svega, dakle u smislu ekonomičnosti postupka, jer se tu predviđa da će Sud BiH se obratiti sudu entiteta, zavisi iz kog entiteta potiče stranka, pa da će se onda Vrhovnom sudu entiteta, Vrhovni sud entiteta odrediti koji će sud postupati u tom predmetu. Izražavali su mišljenje da bi se to moglo regulisati na jednostavniji način, vodeći računa da Sud BiH nema u ovom trenutku nikakav sud iznad sebe, dakle i prvostepeni i drugostepeni sud završavaju svu ovu nadležnost. I oni su smatrali da bi bilo bolje rješenje da u slučaju kada Sud BiH zbog izuzeća i isključenja sudija nije u situaciji da postupa u nekom predmetu, a takvih slučajeva je bilo, dakle događali su se u BiH, da o tome ko će postupati u tom predmetu odluči opšta sjednica Suda BiH koja će odrediti drugi sud iste stvarne nadležnosti na području entiteta ili Brčko Distrikta. Sudci su takođe kazali da će neko postaviti pitanje da li je to u nadležnosti opšte sjednice. U Zakonu o Sudu BiH su navedene nadležnosti opšte sjednice, a rečeno je da postoji jedna uopštena odredba da opšta sjednica odlučuje o drugim pitanjima koja se tiču rada suda, što bi se moglo podvest pod ovu odredbu. A osim toga istakli su da bi se Zakonom o parničnom postupku pred Sudom BiH dala ta nadležnost opštoj sjednici kao posebnim zakonom da bi se moglo i to pitanje prevazići. To je jedna predložena varijanta koja nudi alternativu u kojoj bi se reklo da ako Sud BiH zbog isključenja ili izuzeća sudija ne može postupati u nekom predmetu, da o tome ko će odlučivati u tom predmetu, koji će zapravo sud entiteta ili Brčko Distrikta tretirati taj predmet, da o tome odluči Vijeće Apelacionog odjeljenja Suda BiH. Ali u svakom slučaju, dakle bez obzira na primjedbe sudija Suda BiH, ja želim da pozdravim donošenje ovog zakona. Ono predstavlja uistinu jedan temeljit pristup predlagača. Ja 39 čestitam Ministarstvu pravde na jednom ozbiljnom pristupu i na činjenici da su je organizovali zajedno sa Ustavnopravnom komisijom Predstavničkog doma i javnu raspravu sa pravnim ekspertima i predlažem da se današnji tekst zakona usvoji. Hvala.
Zahvaljujem gospođi Kapetanović. Drugih prijavljenih za učešće u diskusiji nema, pa zaključujem diskusiju. Prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Hvala. Gospodine Ivaniću jel greška bila ili ste namjerno ostali uzdržani? Hoćete li ponavljanje glasanja?
/nije uključen mikrofon/
Može. Mislim da na ove argumente ni Vi nebiste trebali ostati imuni, koje smo čuli.
/nije uključen mikrofon/
Da Vas ne bi ponovo ubjeđivali. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 13 delegata je bilo za. Iz Federacije – 8, iz Srpske – 5. Postoji opšta i entitetska većina. Konstatujem Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom BiH je usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na tačku 14., Ad. 14 Izvještaj o primjeni Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine, materijal Savjeta ministara BiH Dobili ste Mišljenje Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Komisija je usvojila Izvještaj zajedno sa zaključcima sadržanim u njemu, te predlaže Domu usvajanje Izvještaja zajedno sa zaključcima sadržanim u njemu, a koje je usvojila i Ustavnopravna komisija. Vi zaključke imate u svojim materijalima. Ne znam da li ima potrebe da ih čitam? Nema. Hvala. Predstavnički dom je na 46. sjednici, održanoj 28.03.2013. godine, usvojio Izvještaj zajedno sa zaključcima sadržanim u Izvještaju, ukupno 8 zaključaka. 40 Riječ dajem predsjedavajućem Komisije gospodinu Simiću, ukoliko želi.
/nije uključen mikrofon/
Ne želi. Hvala. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja, ukoliko želi. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne želite ni Vi. Hvala i Vama. Otvaram raspravu o ovoj tački. Za riječ se javila uvažena kolegica Nermina Kapetanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Svjesni činjenice da 8 godina u toku kojih se primjenjuje Jedinstvena pravila, postoji činjenica da i pored, dakle fakta da je riječ o 8 godina trajanja kada je primjena Jedinstvenih pravila u pitanju, uistinu postoje određeni zakoni na koja se ne primjenjuju Jedinstvena pravila. Ja mislim da ako je cilj projekta da se svi zakoni u BiH usklađuju i pročišćavaju i da se time maksimalno unaprijedi sistem zakonodavne djelatnosti, mislim da možemo reći da nismo baš u potpunosti uspjeli ovladati nomotehnikama s obzirom da postoji odsustvo analize efekata usvojenih zakona, odnosno odsustvo analize primjene Jedinstvenih pravila. Pri razmatranju zakona bilo bi dobro da obavezno dobijemo mišljenje Ustavnopravne komisijem, mi dakle pri razmatranju zakona obavezno svakako dobijemo mišljenje Ustavnopravne komisije i Direkcije za evropske integracije u smislu usklađenosti sa ustavnim pravnim sistemom BiH, odnosno EU. Bilo bi dobro i neophodno obezbijediti obaveznu provjeru da li je neki predloženi zakon urađen po Jedinstvenim pravilima. Sve do trenutka dok se ne uvede u zakonodavnoj proceduri sankcija za nepoštivanje Jedinstvenih pravila postojat će nesređena situacija i činjenica da se ponekad Jedinstvena pravila ne poštuju. Treba, dakle omogućiti da se u slučaju kada nisu ispoštovana Jedinstvena pravila može dati negativan izvještaj, naravno uz pomoć zakonodavno pravnog sektora. Jedan skromni prijedlog i sugestija – s obzirom da je u toku izrada novog Poslovnika predlažem da se ta primjedba za neophodnost primjene Jedinstvenih pravila ugradi u tekst novog Poslovnika. Podržavam inače ova Jedinstvena pravila i ovaj Izvještaj i molim da ga takvog akceptirate. 41
Zahvaljujem gospođi Kapetanović. Za riječ se javio uvaženi kolega, gospodin Dragutin Rodić. Gospodin Bećirović koji je pitao za odsustvo, može s obzirom da imamo sad kvorum i u Klubu Bošnjaka. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, poštovani kolege delegati, dame i gospodo. Samo kratko. Obzirom na diskusiju gospođe Kapetanović, ali ne kao replika, hoću da kažem samo nešto drugo. Pred sobom imamo Izvještaj o primjeni Jedinstvenih pravila koji je na sveobuhvatan način sve napisao i na kraju u zaključcima rekao sve što valja i što ne valja. Prema tome vidim da je takav Izvještaj sa kompletnim zaključcima usvojio i Predstavnički dom, govori o normi, govori o svemu ovome i svima je nama jasno koji radimo u ovoj Parlamentarnoj skupštini i, evo možda, što reče koleginica i ova Komisija na izradi Poslovnika, vrlo je bitno, ali je činjenica da je vrlo mali napredak kada je u pitanju Izvještaj od prošle godine i ovaj sad Izvještaj. Znači, što se tiče mene ja ovo podržavam sa svim ovim zaključcima jer su ljudi potpuno prepoznali sve ono što nam u ovoj nomotehnici nedostaje, a na nama je da podržimo i da se založimo da sve ovo ovdje što piše i sve ove institucije koje se bave ovim, moraju ovo da rade, inače ćemo imati isti izvještaj iduće godine. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodine Rodiću. Nema drugih prijava za učešće u diskusiji, pa zaključujem diskusiju. Prelazimo na izjašnjavanje o Izvještaju sa zaključcima Ustavnopravne komisije Doma naroda. Zahvaljujem. Od prisutnih 12 delegata – za je bilo 12 delegata. Iz Federacije – 7, iz Srpske – 5. Postoji opšta i entitetska većina. Konstatujem, Izvještaj o primjeni Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama BiH zajedno sa zaključcima Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH je usvojen. Prelazimo na tačku 15., Ad. 15. Izvještaj o radu i finansijski izvještaj Agencije za poštanski saobraćaj Bosne i Hercegovine za 2012. godinu Vi ste dobili Mišljenje Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Komisija je prihvatila Izvještaj, te predlaže Domu njegovo usvajanje. Predstavnički dom je na 46. sjednici, održanoj 28.03.2013. 42 godine, usvojio Izvještaj o radu i finansijski izvještaj Agencije za poštanski saobraćaj BiH za 2012. godinu. Riječ dajem predsjedavajućem Komisije gospodinu Bećiroviću, ako želi. Ko je njegov zamjenik? Gospođo Krišto?
/nije uključen mikrofon/
Ne želite. Hvala. Riječ dajem i podnosiocu Izvještaja ukoliko je prisutan? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema. Razlog. Hvala. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Ja se sjećam diskusije gospodina Bradarića prošli put, ali šta je bilo birvaktile to se sada spominjalo, jel'. Dobro. Zahvaljujem. Zaključujem diskusiju. Prelazimo na izjašnjavanje o Izvještaju o radu i finansijskom izvještaju Agencije za poštanski saobraćaj BiH za 2012. godinu. Hvala. Od prisutnih 12 delegata – 12 delegata je bilo za. Iz Federacije – 7, iz Srpske – 5. Postoji opšta i entitetska većina. Konstatujem, Izvještaj o radu i finansijski izvještaj Agencije za poštanski saobraćaj BiH za 2012. godinu je usvojen. Prelazimo na tačku 16., Ad. 16. Izvještaj o radu stalnih komisija Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za 2012. godinu: 16.1.Izvještaj o radu Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za 2012. godinu, 16.2.Izvještaj o radu Komisije za finansije i budžet Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za 2012. godinu, 16.3.Izvještaj o radu Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za 2012. godinu
/nije uključen mikrofon/
Ne. Gospodine Simić?
/nije uključen mikrofon/
Ne. Gospodin Bećirović nije prisutan, gospođo Krišto?
/nije uključen mikrofon/
Ne. Hvala. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih, zahvaljujem. Prelazimo na izjašnajvanje, izjašnjavamo se u cjelini. Gospodine Bradariću, greška ili namjera?
/nije uključen mikrofon/
Hoćete li ponavljanje glasanja?
/nije uključen mikrofon/
Dobro, radi dosljednosti, ok. Konstatujem da je od 12 prisutnih – 11 prisutnih bilo za, a 1 je bio uzdržan. Iz Federacije – 6 za, 1 uzdržan. Iz Srpske – 5 za. S obzirom na to da postoji opšta i entitetska većina, konstatujem izvještaji o radu Ustavnopravne komisije, Komisije za finansije i budžet, Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za 2012. godinu su usvojeni. 44 Prelazimo na tačku 17., Ad. 17. Izvještaj o radu zajedničkih stalnih komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH za 2012. godinu: 17.1.Izvještaj o radu Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH za 20012. godinu, 17.2.Izvještaj o radu Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno- bezbjednosne agencije BiH za 20012. godinu, 17.3.Izvještaj o radu Zajedničke komisije za evropke integracije za 20012. godinu, 17.4.Izvještaj o radu Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj za 20012. godinu, 17.5.Izvještaj o radu Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku za 20012. godinu, 17.6.Izvještaj o radu Zajedničke komisije za administrativne poslove za 20012. godinu Vi ste dobili izvještaje o radu zajedničkih stalnih komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH za 2012. godinu. Komisije su usvojile izvještaje, te predlažu Domu njihovo usvajanje. Predstavnički dom ja na 46. sjednici, održanoj 28.03.2013. godine, usvojio izvještaje o radu zajedničkih stalnih komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH za 2012. godinu. Riječ dajem predsjedavajućim komisija ili njihovim zamjenicima ukoliko to žele. Ne vidim prijavu. Hvala. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Nema prijavljenih za učešće u diskusiji, zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje, glasamo u cjelini. Zahvaljujem. Gospodine Genjac isključite mobilni, ja Vas molim ipak. Dobro. Konstatujem od prisutnih 13 delegata – 12 delegata je bilo za, a 1 bio uzdržan. Iz Federacije – 7 za, 1 je uzdržan. Iz Srpske – 5 za. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem izvještaji o radu zajedničkih stalnih komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH za 2012. godinu su usvojeni. Prelazimo na rad po tački 18. ovog dnevnog reda, Ad. 18. Izvještaj o radu Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture BiH za 2012. godinu i Plan rada Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture BiH za 2013. godinu
/nije uključen mikrofon/
Hvala. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja ukoliko je prisutan i ukoliko ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema potrebe, je li? Nema, hvala. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Nema prijavljenih za učešće u diskusiji? Nema. Sad prelazimo na izjašnjavanje, zaključujem raspravu i prelazimo na izjašnjavanje o Izvještaju o radu i Planu rada Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture BiH. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 13 delegata je bilo za. Iz Federacije – 8, iz Srpske – 5. Postoji opšta i entitetska većina, pa je Izvještaj o radu Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture BiH za 2012. godinu i Plan rada Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture BiH za 2013. godinu usvojen. Prelazimo na rad po tački 19., Ad. 19. Izvještaj o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH za 2012. godinu
/nije uključen mikrofon/
Hvala. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja ukoliko je prisutan. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne želi. Hvala. Otvaram raspravu. Prijavljenih diskutanata nema, zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Od prisutnih 13 delegata – 13 delegata je bilo za. Iz Federacije – 8, iz Srpske – 5. Postoji opšta, postoji i entitetska većina pa konstatujem, Izvještaj o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH za 2012. godinu je usvojen. Prelazimo na tačku 20. , Ad. 20. Izvještaj o radu parlamentarnog vojnog povjerenika BiH za 2012. godinu
/nije uključen mikrofon/
Zahvaljujem. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 47 Ne treba. Hvala. Otvaram raspravu. Za riječ se javila uvažena kolegica Nermina Kapetanović. Izvolite gospođo Kapetanović.
Zahvaljujem predsjedavajući. U okviru kvalitetno i opsežno pripremljenog Izvještaja parlamentarnog vojnog povjerenika svi zastupnici su, koji su, naravno koji su željeli da se upoznaju sa stanjem ljudskih prava i sloboda vojnih lica i sa uslovima rada i života u kasarnama Oružanih snaga, mogli su naći i preporuke parlamentarnog vojnog povjerenika koje ukazuju na potrebu otklanjanja uočenih nedostataka tokom njegovih redovnih nadzora, na čemu ja uistinu čestitam. Vi ste uistinu dosljedni poslu koga obavljate i mislim da ga čestito obavljate. Ja pozdravljam Vašu dobru saradnju, dakle saradnju parlamentarnog vojnog povjerenika sa Komisijom za odbranu i sigurnost, smatram da je iznimno značajna i kamo sreće da i svi predstavnici ostalih institucija tako dobro sarađuju sa odborima Parlamentarne skupštine BiH obaju domova. Naravno, ostaje i dalje pitanje koliko je parlamentarni vojni povjerenik, ne svojom naravno odlukom, uključen u aktivnosti koje su vezane za integracije BiH u NATO savez? Dakle, mi nemamo naznaka o tome, smatramo da bi bilo sasvim prirodno i normalno da učestvujete u tome, pri otklanjanju barijera koje stoje na putu BiH pri, dakle integracijama BiH u NATO savez. Ono što je za mene osobito bitno, kao za prvu zamjenicu predsjedavajuće Zajedničke komisije za zaštitu ljudskih prava i sloboda, je činjenica da izgrađivanje standarda političke odgovornosti u odnosu na neizvršavanje i nepoštivanje preporuka koje daje parlamentarni vojni povjerenik i mjera u smislu poštivanja individualnih ljudskih prava koji su istaknuti u Izvještaju, a naravno i u izvještajima ombudsmena BiH, a imali smo često priliku da se susrećemo s takvim preporukama, trebaju da predstavljaju cilj Parlamentarne skupštine. Dakle, izgraditi standarde po preporukama ombudsmena i po preporukama parlamentarnog vojnog povjerenika u, dakle segmentu poštivanja individualnih ljudskih prava osoba kojih se tiče ovaj domen. Ovaj Izvještaj uistinu predstavlja pravi primjer korektnog i poštenog pristupa u radu neke od institucija. Ja ga podržavam i čestitam parlamentarnom vojnom povjereniku na svim njegovim do sad poduzetim aktivnostima.
Zahvaljujem. Drugih prijava za učešće u diskusiji nema, pa zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Hvala. Prisutno je 13 delegata – 13 delegata je i za. Iz Federacije – 8, iz Srpske – 5. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem Izvještaj o radu parlamentarnog vojnog povjerenika BiH za 2012. godinu je usvojen. 48 Prelazimo na tačku 21. Ad. 21. Izvještaj sa radionice o temi: „Odbrambeno-bezbjednosni sektor u Bosni i Hercegovini – godinu dana poslije“, sa prijedlogom zaključaka, materijal Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH Vi ste dobili Mišljenje Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH i Komisija je usvojila Izvještaj sa zaključcima sadržanim u njemu. Predstavnički dom je na 43. sjednici, održanoj 28.02.2013. godine, primio k znanju Izvještaj sa prijedlogom zaključaka iz Izvještaja. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja, ukoliko to želi. Gospođo Krišto?
/nije uključen mikrofon/
Ne želite. Hvala. Otvaram raspravu. Za riječ se javio uvaženi delegat, gospodin Mladen Ivanić. Izvolite.
Uz svo poštovanje ljudi koji su učestvovali u radionici, ja pojma nemam što će Dom naroda da govori o Izvještaju o radionici. Ovakvih radionica ima jako puno i uopšte ne razumijem šta je sadržaj ovoga, šta je smisao, dal' da mi čujemo šta su tamo kolege nešto jedni drugima govorili i šta znači primiti k znanju Izvještaj. Jesu li to naši zaključci ili nisu? Dakle, ja bih zamolio malo Kolegij, evo ako ništa drugo, ne insistiram ni na čemu, da malo, pa ne da pojasni, nego da ubuduće razmisli kad bude stavljao tačke inercijom na dnevni red da malo bude kritičniji, ništa više. Hvala.
Hvala gospodinu Ivaniću. Nema drugih prijavljenih, a pojašnjene moram dati. Dakle, sadržajno objašenjenje bi tražilo određenu multidisciplinarnost kao obrazovnu i informativnu podlogu, tako da ja pošto nisam u toj mjeri multidisciplinaran ja, evo mislim gospodine Čović, iako je profesor univerziteta, ne bi se usudio da ulazi u detalje. Možda nešto zajedno, da. Ali dobro. Ja uvažavam Vašu diskusiju, ali isto tako moramo uvažavati zahtjeve komisija, jer sami zahtjevi komisija su proizvod glasanja članova komisija. A oni su naše kolege poslanici i delegati, pa shodno tome ja se nadam da će u nekoj konstruktivnoj lobi raspravi doći do zajedničkog stava o tome da li ovakve izvještaje ovog nivoa treba upućivati na sjednice Doma ili ne treba. Nadam se da sam dao potrebno objašnjenje. Sad vam se zahvaljujem za učešće svima u radu po ovoj tački dnevnog reda, pa zaključujem raspravu. 49 Prelazimo na izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 12 delegata – 9 delegata je bilo za, a uzdržana su bila 3 delegata. Iz Federacije – 6 delegata je bilo za, a 1 je bio uzdržan. Iz Srpske – 3 delegata su bila za, a 2 su bila uzdržana. Pošto postoji opšta i entitetska većina, konstatujem Izvještaj sa radionice o temi: „Odbrambeno-bezbjednosni sektor u BiH – godinu dana poslije“, sa zaključcima iz Izvještaja primljen je k znanju. Prelazimo na rad po tački 22., Ad. 22. Izvještaj o funkcionisanju sistema kolektivnog ostvarivanja autorskog i srodnih prava u Bosni i Hercegovini za 2011. godinu, materijal Savjeta ministara BiH Vi ste dobili Mišljenje Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Komisija je usvojila Izvještaj zajedno sa zaključcima iz Izvještaja, te predlaže Domu njegovo usvajanje. Predstavnički dom je na 44. sjednici, održanoj 14.03.2013. godine, usvojio Izvještaj o funkcionisanju sistema kolektivnog ostvarivanja autorskih i srodnih prava u BiH za 2011. godinu sa zaključcima sadržanim u njemu. Riječ dajem predsjedavajućem Komisije gosodinu Simiću, ukoliko želi.
/nije uključen mikrofon/
Ne. Hvala. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja, ukoliko želi. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Tu ste, ne želite jel'? Hvala. Otvaram raspravu. Prijavljenih nema, zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o Izvještaju sa zaključcima iz Izvještaja. Zahvaljujem. Od prisutnih 12 delegata – za je bilo 12 delegata, protiv niko, uzdržan niko. Iz Federacije – 7, iz Srpske – 5 za. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem Izvještaj o funkcionisanju sistema kolektivnog ostvarivanja autorskog i srodnih prava u BiH za 2011. godinu sa zaključcima sadržanim u njemu je usvojen. 50 Prelazimo na tačku 23., Ad. 23. Imenovanje direktora i zamjenika direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u Bosni i Hercegovini, rang-lista Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure imenovanja direktora i zamjenika direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH
Hvala lijepa. Evo, ja bih takođe predložila kao i prijedlog, znači stav Povjerenstva koje je formirano od strane Zastupničkog doma i ovog Doma naroda je kao i prijedlog koji je potvrdio Zastupnički dom, a to je da se za ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka imenuje iz reda srpskog naroda gospodin Petar Kovačević, a za zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka iz reda hrvatskog naroda gospodin Vlado Rogić.
Zahvaljujem se gospođo Krišto. Otvaram raspravu. Prijavljenih nema, zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje, možemo glasati zajedno o kandidatima, možemo odvojeno, kako želite? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Zajedno. Prelazimo na izjašnjavanje o oba kandidata i to tako što glasamo o kandidatu za direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH, gospodinu Petru Kovačeviću i kandidatu za zamjenika direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH, gospodinu Vladi Rogiću. Izvolite. 51 Zahvaljujem. Od prisutnih 12 delegata – za je bilo 11 delegata, protiv nije bio niko, a uzdržan je bio 1 delegat. Iz Federacije BiH – 6 delegata je bilo za, uzdržan 1 delegat. A iz Srpske – 5 delegata je bilo za. Postoji i opšta i entitetska većina, pa konstatujem da smo imenovali gospodina Petra Kovačevića za direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH i gospodina Vladu Rogića za zamjenika direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH. Time smo zaključili rad po ovoj tački denvnog reda, pa prelazimo na tačku 24., Ad. 24. Imenovanje člana Upravnog odbora Javnog radiotelevizijskog servisa Bosne i Hercegovine iz reda ostalih, rang-lista Regulatorne agencije za komunikacije BiH
/nije uključen mikrofon/
Evo daću Vam riječ, samo se prijavite.
U ime Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i komunikacije predlažem kandidata koji je utvrdio Predstavnički dom Parlamentarne skupštine
Sanja Latinović. 52
Jeste.
Dobro, zahvaljujem. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Nema prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o prijedlogu koji je iznio gospodin Bećirović. Zahvaljujem. Gospodine Simiću, hoćete li da ponovimo glasanje?
/nije uključen mikrofon/
Molim da se glasanje ponovi. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – za je bilo 13 delegata. Iz Federacije – 8, iz Srpske – 5. S obzirom na to da postoji i opšta i entitetska većina konstatujem da smo imenovali Sanju Latinović za članicu Upravnog odbora Javnog RTV servisa BiH iz reda ostalih. Prelazimo na tačku 25., Ad. 25. Imenovanje jednog člana iz Doma naroda u Interresornu radnu grupu za izradu Nacrta zakona o političkim partijama u Bosni i Hercegovini, materijal Ministarstva pravde BiH Savjet ministara BiH je na 36. sjednici, održanoj 23.01.2013. godine, donio Olduku o formiranju Interresorne radne grupe za izradu Nacrta zakona o političkim partijama u BiH iz reda, uz prijedlog da u radnu grupu bude uključen i po jedan predstavnik iz domova Parlamentarne skupštine BiH. Predstavnički dom je na 42. sjednici, održanoj 14.02.2013. godine, u Interresornu radnu grupu za izradu Nacrta zakona o političkim partijama u BiH imenovao Nerminu Zaimović- Uzunović. Otvaram raspravu i javljam se za riječ. Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, dragi auditorijume. Dakle, u ovoj tački dnevnog reda imamo jedno pitanje o kome smo mi već razgovarali na Klubu delegata srpskog naroda i zauzeli stav da bi ovu tačku dnevnog reda trebalo odložiti za sljedeću sjednicu, zbog toga što se kroz sve diskusije koje su postojale u Zajedničkom kolegiju i Kolegijumu Doma naroda i onoliko koliko je meni poznato, u najmanju ruku, u Klubu delegata srpskog naroda, proizveo zaključak da paritet koji se uspostavlja jednim delegatom i jednim poslanikom u Interresornoj radnoj grupi nije pincip koji je prihvatljiv u radu Parlamentarne 53 skupštine BiH imajući u vidu njenu strukturu, kao i politički sistem BiH koji ona izražava kroz definiciju o dva entiteta, tri naroda konstitutivna, dva doma, itd., itd. A da ne govorim o mnoštvu politički partija koji učestvuju u radu Parlamentarne skupštine i koji bi sigurno na određeni način htjeli da budu zastupljeni u jednoj takvoj Interresornoj radnoj grupi, bez obzira na to da li dolaze iz reda političkih partija koje podržavaju Savjet ministara ili onih koje ga ne podržavaju. Mi bi zbog toga zamolili predlagača da uz određeno vrijeme koje mu ostavljamo, dakle ne naravno pretjerano proizvoljno, ali u nekakvom razumnom roku, koriguje ovaj svoj prijedlog o sastavu Interresorne radne grupe uvažavajući politički sistem koji predstavlja Parlamentarna skupština BiH, da bi nakon toga mogli da pristupimo imenovanju nekog od članova iz Doma naroda, kao što je to učinio i Predstavnički dom. Istovremeno ne bi imali ništa protiv toga, barem sam ja stekao takav zaključak, da, s obzirom da je takav zaključak bio Doma naroda, sam Savjet ministara, odnosno nadležna ministarstva utvrdi Prijedlog ovog zakona i uputi ga u redovnu parlamentarnu proceduru, pa i bez Interresorne radne grupe. Mi razumijemo potrebu da se prethodnim usaglašavanjem stvori određen oblik odgovornosti i kod parlamentaraca, to moguće pojednostavi dalji rad u parlamentarnoj proceduri i slične stvari. Ali vas uvjeravam da to ipak tako neće biti, iz prostog razloga što kako god okrenete postoje parlamentarne grupe koje jednostavno to neće prihvatiti kao zdravo za gotovo. Nije moguća hitna procedura, radi se o Zakonu o političkim strankama, uvijek će se tražiti nekakav razlog da to ide u redovnu proceduru. To je ono što je bio neka vrsta apela u ime Kolegija Doma naroda, a iskreno se nadam i u ime većine delegata u Domu naroda. Hvala. Prije nego što proizvedemo bilo kakve zaključke, za riječ se javio uvaženi kolega, gospodin Krstan Simić. Izvolite gospodine Simiću.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja sam u principu načelno protiv stvaranja ovakvih interresornih grupa, gdje se stvori jedna, da kažem, kritična masa iz izvršne vlasti i kao nekakav šlagvort se daju delegati ili poslanici iz ..., Smatram da se radi o vrlo ozbiljnom zakonu i da oni predlagači zakona trebaju uzeti na sebe teret odgovornosti, uraditi jedan kvalitetan zakona i jedan kvalitetan prijedlog i naravno da odmah moraju poći od ove pretpostavke da se radi o vrlo važnom zakonu i sa aspekta borbe protiv korupcije, uspostave efikasne vlasti i da bi taj zakon morao proći jednu široku i javnu i stručnu raspravu, da definitivno dobijemo jedan zakon koji bi uredio inače djelovanje političkih partija, njihovo djelovanje u institucijama vlasti. I mislim da bi ovo bilo samo prolongiranje i odlaganje i došli bismo do jednog uludo potrošenog vremena. Stoga je moj prijedlog da Savjet ministara razmotri ove naše sugestije, revidira svoj stav i da u okviru svojih nadležnosti se uradi jedan kvalitetan prijedlog, a onda ćemo kroz proceduru mi odlučivati o svim onim stvarima koje će moći taj zakon poboljšati. Hvala. 54
Zahvaljujem gospodine Simiću. Ukoliko nema drugih prijava za učešće u diskusiji ja bih formulisao ovaj zaključak nakon što sam se konsultovao sa gospodinom Čovićem. Zaključak glasi: – Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH poziva predlagača da u dodatnom roku od 15 dana procijeni argumente koji su izneseni na ovoj sjednici Doma naroda, da se opredjeli da li želi da nastavi rad putem Interresorne radne grupe na utvrđivanju teksta ovog Zakona. I ukoliko se opredjeli da želi da dostavi korigovan prijedlog članstva u Interresornoj radnoj grupi u skladu sa iznesenim primjedbama koje se tiču političkog sistema i načina na koji funkcioniše Parlamentarna skupština BiH. A ukoliko ne želi da onda povuče ovaj prijedlog i da nastavi rad u Savjetu ministara do dana kada će Savjet ministara utvrditi prijedlog teksta zakona i proslijediti ga radi dalje procedure Parlamentarnoj skupštini BiH. Ukoliko nema primjedbi na izneseni tekst zaključka, ja vas pozivam da se ...
/nije uključen mikrofon/
Nema prijava ovdje, ali hajte. Za riječ se prvo javio uvaženi kolega, gospodin Genjac. Izvolite.
Zahvaljujem. Ma, podržavajući ovu diskusiju gospodina Simića, neka praksa interresornih grupa itd. – zašto. Mi jesmo obavezali Vijeće ministara da u roku 3 mjeseca pripremi Prijedlog zakona o političkim, vrlo važnog zakona, i on će kroz sve naše komisije, kroz sve naše faze, kroz sve naše amandmane ponovo proći. Mislim, slažem se sa ovim zaključkom koji ste formulisali, ali da se doda jedna rečenica i da uvažimo ovo što je gospodin Simić rekao – da je sugestija Doma naroda da Vijeće ministara dostavi ovaj Zakon u parlamentarnu proceduru, da je naša sugestija da dostave Zakon, a mi ćemo kroz amandmane rješavati.
/nije uključen mikrofon/
Gospodine Ivaniću, razumio sam potrebu da se interveniše. Dakle, uz ovaj dodatak, ja se slažem. Da sada pređemo na izjašnjavanje o ovim zaključcima. 55 Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – za je bilo 13 delegata. Iz Federacije – 8, iz Srpske – 5. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da su usvojeni predloženi zaključci koji se tiču ove tačke dnevnog reda, te odlažemo nastavak rada po ovoj tački dnevnog reda kada se za to steknu uslovi. Prelazimo na rad po slijedečim tačkama dnevnog reda. To je tačka 26., Ad. 26. Prijedlog odluke o razrješenje člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visiokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta Dana 17.12.2012. godine Centralna izborna komisija BiH je donijela rješenje kojim je Murisu Čičiću članu Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obzebjeđivanje kvaliteta, zbog povrede odredaba Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH, izrečena sankcija nepodobnosti za kandidovanje za bilo koju funkciju izabranog zvaničnika, nosioca izvršne funkcije ili savjetnika, u periodu od 4 godine nakon počinjenog prekršaja, tj. od 17.12.2012. godine. Vi ste dobili Prijedlog odluke o razrješenju člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta BiH. Predstavnički dom je na 46. sjednici, održanoj 28.3.2013. godine, usvojio Odluku o razrješenju člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obzebjeđivanje kvaliteta BiH sa zaključkom. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Nema prijavljenih. Prelazimo na izjašnjavanje. Konstatujem da je od 12 prisutnih – 12 delegata bilo za. Iz Federacije – 7, iz Srpske – 5. Postoji opšta i entitetska većina, pa smo donijeli Odluku o razrješenja člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta BiH. Oprostite, ja nemam sada pregled prijavljenih, samo trenutak, nemam ni ovdje ništa evidentirano.
/nije uključen mikrofon/
U vezi sa ovom tačkom dnevnog reda, je li?
/nije uključen mikrofon/
Izvolite gospođo Krišto. 56
Hvala lijepo. Budući da smo danas razriješili, evo člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvalitete, on je razrješen na prijedlog Središnjeg izbornog povjerenstva i ja sam očekivala da će možda neko iz Kluba Bošnjaka, pošto dolazi iz reda bošnjačkog naroda, predložiti na neki način popunu ove upražnjene pozicije. A Zastupnički dom je već usvojio takav jedan zaključak, pa bih ja ovdje predložila da se zaduži Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provedbu procedure za izbor 3 člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvaliteta, koje je formirao Zastupnički dom na svojoj 37. sjednici, a Dom naroda na svojoj 26. sjednici. Znači, da provede postupak izbora člana Upravnog odbora, koji će dužnost preuzeti umjesto ovog razrješenog člana Murisa Čičića. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospođi Krišto. Za riječ se javio uvaženi kolega, delegat Krestan Simić. Izvolite gospodine Simiću.
Naravno da ja podržavam prijedlog gospođe Krišto. Međutim, sugerisao bih da se to ne radi na ovoj sjednici, iz prostog razloga što smo mi danas zajedno otvorili koverte kandidata i ustanovili smo da se za izbor ostalih članova nije prijavio niko iz reda srpskog naroda. 07. ćemo završiti tu proceduru, pa ćemo 07. imati i zaključak jedan, da se raspiše konkurs, ponovni konkurs za popunu, pa da ne bi pisali dva konkursa. Mislim da će se koleginica Krišto se saglasiti da saćekamo slijedeču sjednicu i da na jednom konkursu biramo i zamjenika za gospodna Murisa i nekoga ko je iz reda srpskog naroda, obzirom da nema nijednog kandidata iz reda srpskog naroda. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Simiću. Ispravka krivog navoda, uvažena kolegica Borjana Krišto. Izvolite.
... podvela pod ispravku krivog navoda, ali evo ja se nadam da će kolega Simić se složiti. Mi smo danas ovu poziciju, znači razrješili smo gospodina i mi u ovom smislu, ja predlažem da se popuni ova pozicija, zato što je znači ovdje završena procedura. A što se tiče ovog danas što smo imali, mi to nismo okončali. Mi smo danas tek otvorili i konstatirali da nemamo nikoga prijavljenih. I znači mi moramo završiti tu proceduru pa tek nakon, znači u nekom drugom postupku ćemo formirati faktički povjerenstvo i izvršiti popunu člana iz reda srpskog naroda. Jer mi ovaj postupak kada je u pitanju upražnjena pozicija iz reda srpskog naroda tek smo danas samo utvrdili, mi je moramo okončati, mi je još nismo završili. Tek onog momenta kada podnesemo izvješće prema i jednom i drugom domu, onda možemo zaključiti i zadužiti Dom da se popune, a ovo smo danas, naravno, ukoliko se svi složimo na Domu. Što se tiče mene moj prijedlog bi bio, ja 57 mislim da je prijedlog i cjelokupnog kluba, da budemo, da kažem i efikasni i učinkoviti, jer Povjerenstvo već radi, Povjerenstvo je formirano. Ukoliko želite da to odradi ovo Povjerenstvo zajedničko obaju domova, to možemo odraditi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Volio bih da ovakve situacije rješavamo nekakvim kratkim pauzama. Mislim da bi manje vremena potrošili na njih, pa predlažem jednu pauzu od pet minuta, da se usaglase šefovi klubova šta žele i nakon toga ćemo preći na dalji rad. Izvolite. [[PAUZA]] Gospodine Genjac molim Vas kao šefa Kluba da obezbijedite kvorum u Vašem Klubu. Ne možete gospodine Simiću još ništa pošto nemamo kvorum u Klubu bošnjačkog naroda. To što bih Vam ja dao kao instrumente Vi vjerovatno ne biste prihvatili, pa me nemojte onda vući za jezik, za rukovođenje klubom. Ja znam da je gospodin Lagumdžija bio u zgradi, ali ne vjerujem da delegati moraju na hodniku čekati da naiđu na svog predsjednika jel. ... [[od smijeha predsjedavajućeg ništa se ne razumije]] Čim se vrate ja to neću ponoviti. Pa zbog crvene koalicije Martine. Pošto su se stekli uslovi za rad nastavljamo sa tokom sjednice, i naređujem brisanje zapisnika do ovog navoda. Dakle, očekujem od gospođe Krišto da kaže šta je dogovoreno.
Evo, u kratkim konsultacijama, evo sa predstavnicima kluba srpskog, bošnjačkog naroda i hrvatskog, mi smo se dogovorili da ipak ova pozicija koja je upražnjena, da se zaduži Privremeno zajedničko povjerenstvo za raspisivanje procedure izbora za popunjavanje ove upražnjene pozicije, a da upražnjena pozicija iz reda srpskog naroda, bude po okončanju procedure koja je sad već u tijeku. Na isti način i po istom postupku. Hvala.
Hvala gospođo Krišto. Dakle, usaglašeni prijedlog zaključka stavljam na glasanje. Zahvaljujem. Od 14 prisutnih delegata – 14 delegata je bilo za. Iz Federacije – 9 iz Srpske – 5. Postoji i opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je usvojen usaglašeni zaključak. Prelazimo na rad po tački 27. dnevnog reda, 58 Ad. 27. Prijedlog odluke o osnivanju Ad hoc komisije Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje postupka imenovanja članova Savjeta Regulatorne agencije za komunikacije BiH – materijal Savjeta ministara BiH Savjet ministara BiH utvrdio je i dostavio Parlamentarnoj skupštini BiH Prijedlog odluke o osnivanju Ad hoc komisije Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje postupka imenovanja članova Savjeta Regulatorne agencije za komunikacije BiH – materijal Savjet ministara. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjvanje o ovoj odluci. Zahvaljujem. Konstatujem da smo donijeli odluku o osnivanju Ad hoc komisije Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje postupka imenovanja članova Savjeta Regulatorne agencije za komunikacije BiH, te za člana te Komisije iz Doma naroda imenovali gospođu Borjanu Krišto, a što smo učinili sa – 13 od prisutnih 14 glasova, 1 uzdržanim glasom i to iz Federacije – 8 za, 1 uzdržan, iz Srpske – 5 za, te konstatujem da postoji i opšta i entitetska većina. Prelazimo na tačku 28., Ad. 28. Razmatranje Inicijative delegata Halida Genjca sa 26. sjednice Doma naroda, održane 17.1.2013., koja glasi: „Informacija o pripremama za popis stanovništva i domaćinstava u BiH (usaglašavanje izgleda popisnice, finansiranje popisa, rješavanje unosa i obrade podataka, sprovođenje kampanje informiranja, kartografija itd.)“
/nije uključen mikrofon/
Ne želi. Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Da li se iko javlja za riječ? Prijavljenih nema. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – za je bilo 5 delegata, protiv su bila takođe 5 delegata, a uzdržana su bila 4 delegata. Iz Federacije – 5 za, protiv niko, uzdržana 4 delegata, iz RS-a – 5 delegata protiv. Pošto ne postoji opšta većina, konstatujem inicijativa delegata Halida Genjca, za uvrštavanje u dnevni red sjednice Doma narod tačke pod nazivom „Informacija o pripremama za popis stanovništva i domaćinstava u BiH (usaglašavanje izgleda popisnice, finansiranje popisa, rješavanje unosa i obrade podataka, provođenje kampanje informiranja, kartografija itd.)“, koju treba da pripremi Savjet minsitra BiH, nije usvojena. Prelazimo na rad po tački 29., Ad. 29. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o davanju saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumjevanju između Savjeta ministara BiH i Vlade Islamske Republike Iran, o saradnji u oblasti turizma – materijal Predsjedništva BiH Na 27. sjednici Doma naroda, održanoj 26.02.2013. godine, razmatrali smo davanje saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumjevanju između Savjeta minsitara BiH i Vlade Islamske Republike Iran, o saradnji u oblasti turizma – materijal Predsjedništva BiH. Prilikom glasanja navedeni Memorandum nije dobio potrebnu entitetsku većinu, pa je sijedilo usaglašavanje Kolegijuma Doma naroda, kao komisije. Vi ste dobili Izvještaj komisije Kolegijuma Doma naroda. Članovi Kolegijuma Doma naroda kao komisija nisu postigli saglasnost za davanje saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumjevanju između Savjeta ministara BiH i Vlade Islamske Republike Iran, o saradnji u oblasti turizma. U skladu sa članom 73. stav 4. Poslovnika Doma naroda glasamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumjevanju između Savjeta ministara BiH i Vlade Islamske Republike Iran, o saradnji u oblasti turizma. Odluke se donose većinom glasova onih koji su prisutni i koji glasaju, pod uslovom da glasovi protiv ne smiju sadržavati 2/3 ili više glasova delegati izabrani iz svakog entiteta, piše mi ovde tako, ja moram gospodine Raguž pročitati. Pošto nema ovdje otvaranja rasprave, prelazimo na izjašnjavanje. To je dakle drugi krug. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – za je bilo 9 delegata, a protiv je bilo 5 delegata. Iz Federacije – 9 za, a iz Srpske – 5 protiv. 60 Postoji opšta većina, ali ne postoji entitetska, pa konstatujem da nismo dali saglasnost za ratifikaciju Memoranduma o razumjevanju između Savjeta ministara BiH i Vlade Islamske Republike Iran, o saradnji u oblasti turizma. Na dnevnom redu današnje sjednice još je davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i konvencija, pa predlažem da objedinimo raspravu o izjašnjavanju i davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i konvencija iz tačaka, od 30 do 35, uključujući i tačku 35. dnevnog reda. Otvaram raspravu o prijedlogu ovog zaključka. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o zaključku. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – za je bilo 11 delegata, protiv nije bio niko, uzdržana su bila 3 delegata. Iz Federacije – 6 za , protiv niko, uzdržana 3 delegata, iz Srpske – 5 delegata za. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je prijedlog zaključka usvojen. Ad. 30. – 35. Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i konvencija
/nije uključen mikrofon/
Ne želi. Zahvaljujem. Otvaram raspravu sada o sporazumima. Prijavljenih nema. Zaključujem raspravu. Sada prelazimo na izjašnjavanje o davanju i davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i konvencija iz tačaka od 30 do 35, uključujući i tačku 35. dnevnog reda. Od prisutnih 14 delegata – 14 delegata je bilo za, protiv niko, uzdržan niko. Iz Fedeacije – 9 iz Srpske – 5. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da smo dali saglasnost za ratifikaciju sporazuma i konvencija iz tačaka, od 30 do 35, uključujući i tačku 35 dnevnog reda. Ja vam se zahvaljujem. O daljim aktivnostima dodatno ćemo se obavještavati. Prijatno. Sjednica završena u 14:05 sati.