... sredstava informisanja, otvaram 24. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Dame i gospodo, na samom početku želim da konstatujemo da sjednici prisustvuje 13 delegata od toga 4 iz reda srpskog naroda, 4 iz reda hrvatskog naroda i 5 iz reda bošnjačkog naroda, što znači da možemo raditi u kvorumu i donositi punopravne i punovažne odluke. Dakle, evo sada imamo 14 delegata. Dakle, imamo kvorum. Za 24. sjednicu predložen je sledeći dnevni red: 1. Odgovor na delegatska pitanja i delegatska itanja; 2. Usvajanje zapisnika 22. i 23. sjednice Doma nroda; 3. Izvještaj Komisije Kolegija Doma naroda o nastojanju za postizanje saglasnosti o rezoluciji o izvornom finansiranju institucija i međunarodnih obaveza BiH, predlagač delegat Sejfudin Tokić; 4. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Centrlanoj banci – drugo čitanje, predlagač Predsjedništvo BiH; 5. Zakon o izmjenama Zakona o industrijskom vlasništvu u BiH, drugo čitanje – predlagač Savjet ministara; 6. Zakon o odlikovanjima, drugo čitanje – predlagač Savjet ministara; 7. Zakon o ravnoprvnosti i jednakosti spolova u BiH, drugo čitanje – predlagač Savjet ministara; 8. Krivični zakon BiH – prvo čitanje, predlagač Savjet ministara; 9. Zakon o kretanju i borvku stranaca i azilu, prvo čitanje – predlagač Svjet ministara; 10. Zakon o gradu Sarajevu glavnom gradu – prvo čitanje – predlagač delegat Ibrahim Spahić; 11. Zakon o Agenciji za rad i zapošljavanje, prvo čitanje – predlagač Savjet ministara; 12. Zakon o upotrebi i zaštiti naziva BiH, prvo čitanje – predlagač Svjet ministara; 13. Zakon o izmjenama zakona o prenosu i regulatoru i operatoru sistema električne energije u BiH, prvo čitanje – predlagač delegat Ivo Divković; 14. Zakon o izvršnom postupku pred Sudom BiH,prvo čitanje – predlagač Savjet ministara; 15. Prijedlog zakona o zadrugama, prvo čitanje- predlagači delegati Nikola Špirić, Ilija Šimić i Sejfudin Tokić; 16. Prijedlog zakona o veterinarstvu BiH, prvo čitanje – predlagač Savjet minsitara; 2 17. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vazduhoplovstvu BiH, prvo čitanje – predlagač Savjet ministara; 18. Odluka o utvrđivanju štamparskih poslova od državnog interesa – predlagač delegat Sejfudin Tolić; 19. Ratifikacija sporazuma o razvojnom kreditu – projekt uprvljanja cestama i sugurnosti između BiH i Svjetske banke; 20. Izvještaj o izvšrenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2001. godinu; 21. Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za period 1. – 3. budžetske 2002. godine; 22. Izvještaj o radu komisije za razmatranje statusa lica naturalizovanih u periodu 6.4.'92. godine do stupanja na snagu Ustava BiH, predlagač Savjet ministara; 23. Zauzimanje stava oko pitanja sticanja držvljanstva prema osobama koje su bile pripadnici oružanih snaga BiH nakon 15.12.1995.; 24. Informacija Savjeta ministara o procesu donošenja pravilnika o kvalitetu nftnih derivata; 25. Interpelacija delegata Ibrahima Spahića. Dakle, čuli ste dnevni red koji je utvrdio Kolegij, predložio Kolegij Doma naroda. Otvaram raspravu za predloženi, u vezi sa predlo9ženim dnevnim redom. Izvolite. Za riječ se javlja delegat Ibrahim Spahić.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, htio bih da, u vezi sa današnjom sjednicom i dnevnim redom postavim samo jedno pitanje, pa ako može odmah odgovor da ja ne bih tražio novu interevenciju. Zbog čega je tačka koja je 7. maja 2002. godine formulirana od strane jednog delegata u vezi sa ekonomsko-socijalnom politikom interpelacijom koja juni, juli, avgust, septembar, četiri mjeseca čekala da dođe na dnevni red 25. tačka dnevnog reda? S obzirom da je prije mjesec dana stigao odgovor konačno da je Vijeće ministara zauzelo stavove i dalo odgovore na interpelaciju i na zahtjev našeg kolegija. Samo odmah odgovor ako mogu i ništa drugo.
Odgovor je da je resorni ministar gospođica Azra Hadžiahmetović na putu zamolila je da to bude zadnja tačka dnevnog reda, jer postoji mogućnost da dođe dok budemo to razmatrali da bi mogla da podnese uvodno ulaganje.
U tom slučaju sam saglasan.
I još jedno obrazloženje. Imam najavu pravdanje izostanka predsjedavajućeg Predsjedništva gospodina Belkića i ministra za trezor gospodina Ante Domazeta, dužan sam da obavijestim Dom. Dakle, na zahtjev resornog ministarstva. 3
U redu. Što se tiče resornog ministra, samo u tom obrazloženju ne stoji tako. Po Poslovniku je potrebno da onaj koji je podnio interpelaciju prvo govori a onda podnosi odgovor, a ne podnosi uvodno izlganje ministrica. To je potpuno obrnuta stvar. Nisu oni nama uputili interpelaciju nego mi njima, ali to ćemo razjasniti kod tačke dnevnog reda 25. Druga stvar, u vezi sa dnevnim redom, smatram da je u vezi sa današnjim dnevnim redom, s obzirom da je sjednica zakazana sa 25 tačaka dnevnog reda, moguće je vrlo teško tražiti izmjenu i dopunu dnevnog reda i da bi trebalo poštivati da smo obavili pripreme u Ustavno-pravnoj komisiji i drugim komisijama da bi ova sjednica mogla prihvtiti određene dokumente, ali, s obzirom da je dnevni red i da ne vjerujem da će biti druga prilika da se tako nešto uradi, smatram izuzetno važnim da predložim inicijativu, to se isto tako u dnevnom redu kao 26. tačku dnevnog reda. Da se Dom naroda, dakle, pozivam kolege iz Doma naroda da predlože da se u toku mjeseca septembra, najkasnije do polovine septembra održi zajednička sjednica Predstavničkog doma i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH u vezi sa činjenicom da je i Predstavnički dom, a i Dom naroda usvojio tekst o Nacrtu zakona o nacionalnim manjinama u različitom tekstu i da postoji imenovana komisija od strane Doma naroda a očekujem da će i Predstavnički dom uraditi, bilo bi korektno da jedan važan dokument kao što je zakon o zaštiti predstavnika nacionalnih manjina bude razmatran i usvojen. Potrebno je usaglasiti samo u komisiji Predstavničkog doma i Doma naroda taj stav i mislim da bi bilo vrlo korisno da ovaj parlament zaključi svoj rad usvajanjem zakona o zaštiti predstavnika nacionalnih manjina, s obzirom da su dva teksta u različitoj formi usvojena u oba doma i mislim da je šteta da se to prenosi u neki drugi mandat, ako je moguće. Naravno, ja ne tvrdim da je to neophodno. To je što se tiče jednog velikog posla kao jednog velikog zadatka koji je obavilo i Vijeće ministara i naš dom i drugi dom. Što se tiče 26. tačke inicijative za zajedničku sjednicu Parlamentarne skupštine BiH do 15.-tog, ona se odnosi na sljedeće još. Druga tačka dnevnog reda, odnosno tačka koja bi, osim usaglašavanja ovog zakona mogla biti i centralna tačka ma koliko to izgledalo sada što ću reći vjerovatno na neki način izazov jednom vremenu pred kojim se nalazimo, s obzirom na izbore, ja bih želio da zajednička sjednica Parlamentarne skupštine BiH ima na dnevnom redu jednu tačku koja se neda nikako zaobići poslije svega ovoga što se dogodilo proteklih dana. Ja predlažem inicijativu 26. tačka dnevnog reda koja se odnosi na zakon o nacionalnim manjinama, a za 27. tačku da ne bi to pobrkali, povezali, smatram da Parlament BiH nakon onoga, to je 27. a 26. je posebno a 27. se odnosi na inicijativu koja bi bila posebna sjednica tog zajedničkog doma, oba doma, a odnosi se na informacije koje smo dobili od, u javnosti, ja nisam nikad ni znao da postoji, ali sam pročitao to prije dva dana, nisam ni znao koja mu je forma i uloga da postoji biro za odnose sa Hagom Vlade RS. Ja tražim zajedničku sjednicu Parlamenta BiH, jer ukoliko se dogodi da jedan organ u BiH, bilo da je riječ o Vladi RS, Narodnoj skupštini RS ili nekom drugom organu prihvati a neodbaci izvještaj ovog biroa, mislim da BiH kako je rekao već Denis Mekšain, ministar vanjskih poslova Velike Britanije klizi u jednu situaciju u kojoj bi legitimirali poziciju da
Ja bih molio gospodina Spahića da materijal koji je napisao i čita bude u sklopu dnevnog reda. 4
Ja ne čitam ništa.
Predložili ste da bude, predložite 26. tačku usklađivanje zakona po Poslovniku rade zajedničke komisije.
Jeste i 27.
Ja vas molim zaključite sa dnevnim redom, oduzeću vam riječ, jer morate.
Zaključujem, za današnji dnevni red predlažem
Nema priredbe ovdje.
Za 27. tačku predlažem inicjativu da se održi zajednička sjednica, ukoliko ne dođe do odbacivanja izvještaja Biroa za odnose sa Hagom u Vladi RS. Dakle, ukoliko ne dođe, da ta inicijativa stoji kao živa, jer to će izazvati potpune implikacije loše za BiH u međunarodnoj zajednici i na unutrašnje odnose i mislim da bi to stvorilo jednu potpunu klimu istu kao što je proizvedena klimasa hrvatskom samoupravom prošle godine. Nedopustivo je na tom primjeru, kako je rekao, opet podvlačim, Denis Mekšain da se nalazimo mi kao građani BiH u poziciji, na neki način zrobjenici jednog, jedne političke opcije i predlažem tačku 27. inicijativa da ostane živa i tražim da Kolegij razmotri to, ukoliko ne bude odbačen ovaj izvještaj. Hvala.
Zahvaljujem. Za riječ se javio delegat gospodin Divković. Molim vas da definišete tačke dnevnog reda u pisanoj formi.
Gospodine predsjedavajući, poštovane kolege dame i gospodo, ja ću u ime Kluba Hrvata predložiti dopunu dnevnog reda sa dvije tačke dnevnog reda. Prva tačka je, koju predlažemo informacija o eksproprijaciji zemlišta na pijaci Arizona od strane organa vlsti Brčko Distrikta. Obrazloženje je to da smo mi 22. prošlog mjeseca poslali u Parlamentarnu skupštinu inicjativu da se pripremi takva informacija i da se stavi na dnevni red i ja, zaista, nisam informiran nap ravi način zašto to nije stavljeno, a razlog je taj što je jedino Parlamentarna skupština odgovorna i ima ingerencije kad jeupitanju Brčko Distrikt zato što je u skladu sa Ustavom Brčko Distrikt pod ingerencijom države BiH. Sticajem okolnosti ovdje se radi o eksproprijaciji zemljišta Hrvata koje je izazvalo dosta kontraverzi u javnosti, pa rekao bih političkih i predizbornih manipulacija. Mi smo ocijenili da je sasvim prirodno da 5 Klub Hrvata ovdje traži tu informaciju i da sve, eventualno, dezinformacije oko toga eliminište, tako da sva javnost BiH a i parlamentarci znaju o čemu je riječ. Drugi naš prijedlog je, da se shodno članku 76. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine na dnevni red stavi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH i predlažemo da se to razmatra po članu 100. Poslovnika Doma naroda, budući da se radi o vrlo precizno i jasno definiranom prijedlogu, a obrzaloženje je to da je članom 5. Ustava BiH predviđeno da u Predsjedništvu BiH sjede predstavnici Hrvata, Bošnjaka i Srba, odnosno članovi Predsjedništva iz reda ta tri naroda. Nažalost, Izbornim zakonom nije precizirano da po posljednjem popisu stanovništva treb aiuzeti u obzir izjašnajvanje pojedinih kandidata i mi ovim prijedlogom, upravo to sugerišemo, a, naime, postoje određene špekulacije u medijima itd. da i kad je u pitanju kandidati za člana Predsjedništva iz reda hrvatskog naroda se svi na posljednjem popisu svi nisu izjašnjavali kao Hrvati. Eto, toliko i hvala.
Zahvaljujem delegatu Divkoviću. Ko se dalje javlja za riječ? Ja vas molim u pisanoj formi da mi dostvite. Delegat gospodin Genjac.
Poštovane kolege, mi smo na 20. sjednici održanoj 25. juna usvojili zaključak da se u roku dva mjeseca Vijeće ministara zajedno sa OHR-om i nadležnim entitetskim ministarstvima pripremi informaciju o nelegalnim dodjelama državnog zemljišta i d se ta informacija razmatra. Ja predlažem da mi svoj zaključak sprovedemo i da se danas u dnevni red uvrsti tačka pod nazivom informacija o nelegalnim dodjelama držvnog zemljišta. U toj tački Vijeće ministara bi informisalo šta je poduzelo da se pribavi informacija, da li je išta poduzelo i da li se može ta tačka danas razmatrati ili šta poduzima da se ova informacija razmatra barem u približnom roku, ako je već probijen utvrđeni rok.
Zahvaljujem delegatu Genjcu. Ko se dalje javlja za riječ? Izvoite. Gospodin Novaković.
Gospodine predsjedavajući, kolege delegati, cijenjeni gosti, ja ne iznosim stv kluba nego lični stav. Dakle, moj stav a on se prije svega odnosi na uopšte dnevni red za današnju sjednicu Doma naroda. Ja smatram, zaista, hajde da kažem neki blag izraz neozbiljnim od Kolegija da na posljednu sjednicu Doma naroda u ovom sazivu predloži od redne tačke 8. pa do redne tačke 16. zakone u prvom čitanju o kojima u drugom čitanju treba da rasprvlja neki drugi saziv Doma. Dakle, treba da raspravlja neki drugi saziv Doma. Dakle, treba da raspravljaju neki drugi delegati, koji, narvno, niti su podnijeli amandmane na te zakone i nisu ni u poziciji da brane amandmane onih koji su ih podnijeli, a oni opet koji su ih podnijeli isto tako neće biti u poziciji da ih brane. Dakle, to je nešto što nevjerujem niti da je pametno, niti da je dobro. Msilim da ovakva praksa sigurno ne doprinosi ozbiljnom i uspješnom radu ovog 6 doma za koji se, vjerovatno, a i ja mislim tako može izreći takva kvalifikaicja za ovu godinu i po dana. Ja, naravno, znam da su obavezne tačke dnevnog reda i da u ovom momentu nije moguće ove tačke skinuti s dnevnog reda, ali isto tako, znam i da ovakav način rada sva sreća da nije bio praksa u čitavom mandatu. Dakle, bez obzira na poslovničku mogućnost, ostajem kod prijedloga da se predsjednici klubova, znači sva tri kluba sjednu zajedno sa Kolegijem i dogovore oko zakona u prvom pitanju, odnosno oko toga da li ćemo raspravljati zakone u prvom čitanju ili ne.
Zahvaljujem gospodinu Novakoviću. Ja vas molim da diskusije budu vezane za dnevni red i u skladu sa Poslovnikom. Zna se kako se dnevni red utvrđuje po Poslovniku. Na sreću ovog doma Kolegij ima puni konsenzus da sve što je prošlo komisijske faze da je spremno. Ne smije da čeka iz ovih ili onih razloga i biće predmet parlamentarne rasprave, a volja je delegata da svoj stav o svim rješenjima iznesu načinom glasanja za ili protiv. Dakle, ja vas molim, ne valja kad stavimo zakone na dnevni red ne valja kad ne, šta bi onda trebali raditi. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja se niko. Zaključujem rasprvu. Sada ćemo se izjasniti vezano za predložene izmjene dnevnog reda. Prve izmjene je predložio delegat gospodin Spahić, predložio je 26. tačku dnevnog reda. Inicijativa za održavanje vanredne sjednice Doma naroda i Predstavničkog doma za usvajanje zakona o nacionalnim manjinama. Ko je za ovo? – 6 Ko je protiv? – 4 Ko je uzdržan? – 2 Molim vas, želim da objasnim zašto je ovako. Nemoguće je na ovakav način davati inicijative van je Poslovnika gospodine Spahiću. Taj zakon je u različitom tekstu usvojen u dva doma i postoje komisije po Poslovniku koje ga trebaju usaglašavati. Zato sam bio protiv jer se moramo držati Poslovnika. Idemo na napredlog, vezano za 27. tačku dnevnog reda. Konstatujem da prijedlog gospodina Spahića nije usvojen. Inicijativa za sjednicu oba doma u vezi izvještaja Biroa Vlade RS za odnose sa Hagom, ukoliko se ne odbaci u RS ovaj izvještaj. Ko je za ovu tačku dnevnog reda? – 8 Ko je protiv? – 5 Ko je uzdržan? Nema. Konstatujem da ni ova tačka nije uvrštena u dnevni red. Prelazimo na prijedlog delegata Halida Genjca. Informacija o nelegalnoj dodjelid ržavnog zemljišta, gospodin Genjac je na redu pa onda Divković. Ja znam da je to bio zaključak našeg doma. Vijeće ministara je bilo u obavezi da podnese izvještaj napsrem našeg zaključka. 7 Ko je zato da ova tačka dnevnog reda bude uvrštena Genjčeva? – 11 Ko je protiv? – Ima li uzdžranih? – 2 Konstatujem da je ova tačka dnevnog reda uvrštena kao 26. tačka dnevnog reda. Molim Savjet ministara da pripremi informaciju kako bi mogli voditi raspravu. Imamo prijedlog delegata iz reda hrvatskog kluba koji je iznio gospodin Divković. Prvo informacija o eksproprijaciji zemljišta na pijaci Arizona od strane organa vlasti Brčko Distrikta. Ko je zato da ova tačka bude uvrštena? – 7 Ko je protiv? – Ko je uzdržan? – 4 Konstatujem da ova tačka dnevnog reda nije dobila saglasnost da postane tačka dnevnog reda. Glasao sam protiv iz razloga jer nemamo validan materijal. Prelazimo na drugi prijedlog. Koliko je za i koliko protiv? - 7 za – 4 protiv i 2 uzdržana. Onda, predlažem da ponovimo glasanje. Ko je za da ova tačka bude uvrštena? – 5 za Ko je protiv? – 2 Ko je uzdržan? 5 Konstatujem da nije dobila većinu. Nije uvrštena u dnevni red. Idemo na 2. tačku dnevnog reda. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH. Ko je zato? Čini mi se da se Izborni zakon u toku predizborne kampanje ne može mijanjati, ali ko je za ovaj prijedlog? – 4 za. Ko je protiv? – 4 Ko je uzdržan? – 3 4 za – 4 protiv – 3 uzdržana. Konstatujem da ni ova tačka nije uvrštena u dnevni red. Dakle, prelazimo dame i gospodo, nema potrebe da o Poslovniku da glasamo za ovaj dnevni red, jer su ovo obavezne tačke dnevnog reda. Zaključujem raspravu. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda.
Predsjedavajući, obzirom da je u prvom glasanju očigledno naša tačka dnevnog reda bila prošla, vi ste ponovili glasanje u kome u drugom krugu nije prošla. To ja u ime Kluba, sad smo se dogovorili tražim pauzu od 15 minuta da napravimo konsultaciju da vidimo kako ćemo nastaviti rad pod ovakvim uvjetima.
Okej. Pauza 15 minuta. 8 [[PAUZA]] Da krenemo. Završili smo s pauzom na zahtjev. Molim gospodina Novakovića, završena je pauza na zahtjev delegata iz Kluba hrvatskog naroda. Doći će i koopredsjedavajući imaju neophodne obaveze. Kad mi budu potrebni ja ću ih potražiti da mi pomognu. Prelazimo damo i gospodo na prvu tačku dnevnog reda.
Nemojte kršiti Poslvonik.
Izvolite. Nemam ništa protiv.
Predsjedavajući po Poslvoniku znate da, kad neko zatraži pauzu – klub da mu se prvo riječ da obrazloži zašto je zatražio i kakav je stav tu. Klub Hrvata traži prije prelaska na prvu tačku dnevnog reda da Sekretarijat ovog doma saopći rezultate prvog glasanja oko našeg prijedloga kad je u pitanju informacija. Ovdje zvanično da saopći rezultate kakvi su bili.
Ja se zahvaljujem dobiće Sekretarijat šansu da to saopšti. Svaki delegat ima pravo da traži da se glasanje ponovi poslovnički. Ja sam to tražio. Glasanje je ponovljeno. Tražim da i taj izvještaj bude sastavni dio izvještaja. Dakle, prvo i drugo glasanje. Dakle, svaki delegat ima prvo da traži ako mu je nešto nejasno da se glsanje ponovi. Ja sam to zatražio i molim izvještaj Sekretarijata i za prvo i za drugo glasanje.. Evo čekamo Sekretarijat da da izvještaj. Izvolite Sekretarijat za govornicu pa recite.
Gospodine predsjedavjaući u prvom glasanju za je bilo 7 – protiv 2 – uzdžranih 4. U drugomkrugu glasanja bilo je 5 za – 2 protiv i – 5 izdržanih.
Izvolite, gospodin Divković ima riječ.
Gospodine predsjedavjaući, očigledno da je u prvom glasanju prijedlog prošao, aposlutno, prošao u skladu sa Poslovnikom i sve dalje je bila klasična manipulacija sa ciljem, nažalost, mi to ovdje tako tumačimo, da kad su Hrvati u pitanju da se o njihovim interesima u ovom domu teško može doći i rasprvljati na dnevnom redu. Mi Hrvati, ukoliko se ova tačka ne uvrsti u dnevni red, u skladu sa prvim glasanjem, ponovo tražimo pauzu od pola sata.
Ne znam kako ćemo vršiti. Evo dajemo pauzu od pola sata. 9
Gospodine predsjedatelju, kolege izaslanici, gospodo ministri, cijenjeni gosti, meni može biti jasno da ovdje ima čobana i bravova. Ja samo javno želim reći da nisam brav. Dakle, ne može predsjedatelj bez ikakvog razloga reći pnovimo glasovanje. To da su ovdje djeca od pet godina ili šta ja znam debili, možda se može tako raditi. Zašto je ponovljeno glasovanje? To je glavno pitanje. Sličan je materijal što je predložio gospodin Genjac i mi smo to, narvno, glasovali i izglasali točku dnevnog reda. Znači li to da nekoga treba tribiti neki narod sa nekog područja BiH? Znači li to da ovdje sjede neki što se tiče lobija da se gore mafijaške, eventualno mafijaške poslove rade. Znači, oduzmi zemlju Hrvatima i brišite. Ne želim na takvom načinu sudjelovati u etničkom čišćenju i misim da ste povrijedili Poslovnik, jer niste obrazložili zašto ste tražili ponovno glasovanje. Na prošloj sjednici slično se nešto dogodilo. Niste sad obrazložili stav Kolegiaj oko tumačenja Poslovnika od prošle sjednice. Mislim da se tako ne može raditi. Mislim tumačenje gospodina tajnika prvo glasovanje 7 – 2 – 5 tada je točka dnevnog reda bila usvojena i nije se moglo ponoviti glasovanje bez valjanog razloga. Hvala.
Zahvaljujem. Javlja li se još neko za riječ? Insistira li klub na pola sata pauze?
Predsjedavajući, objasnite vi nama zašto je meritoran drugi krug glasanja a nije prvi?
Hoćete li da glasamo treći put. Ja vas molim, ako mislite da je rješenje da se izjasnimo treći put. Vidite, možemo i prozivkom da prozivamo delegate da se poimenično izjasne da izađemo iz ovoga. Nije mi cilj da se blokira. Nije mi cilj da se bilo protiv kog naroda radi. Ja vas molim samo dajte da damo akcenat na zakone, nemojte da vodimo predizbornu kampanju. Svi imamo predizborne tribine. Nije cilj etničko čišćenje. Nije cilj pokrivanje bilo koga. Ja nemam informaciju nikakvu pisanu. Mi smo imali zaključak Skupštine i obavezu našeg doma. Dakle, ja vas molim, ako hoćete da se poimenično izjasnimo da premostimo problem. Da se prozivkom izjasnimo da riješimo dileme.
Replika gospodine predsjedavajući, koristite poziciju predsjedavajućeg i mikrofon za kojim sjedite.
Pa ne mogu ostviti govornicu da izađem.
Da diskutujete na način kako mislite. Mi tražimo da se prihvati prvi krug glasanja koji je bio potpuno legalan i legitiman i u skladu sa Poslovnikom, bez, apsolutno ikakvih sumnji u njegovu legitimnost.
Zahvaljujem. Riječ ima gospodin Jusufović. 10
Gospodine predsjedavajući, kolege delegati, dame i gospodo, ja osjećam potrebu s obzirom da sam iz Distrikta Brčko da svoj stav iznesem. Shvatam da je ovo mjesec predizborne kampanje i znači neću ništa govoriti o tome ima li osnova ili nema, ali želim, osjećam i potrebu na kraju krajeva i pošteno je jer ovdje sam ja jedini s tog prostora pa da ipak nešto i kažem. Neću glasati za da se uvrsti ovo pitanje iz jednog principijelnog razloga, ne ulazeći u pozadinu zato što svi organi vlasti u Distriktu Brčko imaju svoj stav po ovom pitanju i imaju svoje odluke i Vlada i Skupština i OHR, odnosno supervizor, čak u određenim situacijama i kada je postojala neka mogućnsot da Skupština Distrikta Brčko, odnosno Vlada uđe u neke razgovore supervizor je donio svoju konačnu odluku i ja, apsolutno, stojim iza takvog stava, jer u suprotnom bi značilo da ovdje pokušavamo rušiti institucije Distrikta Brčko. Ja u tome učestvovati neću. Stav je vrlo jasan a o svemu drugom moglo bi se o detaljima pričati jesu li ugroženi, nisu itd. to je duga priča. Pretpostavimo da se desi, ja samo pitam šta će se desiti. Evo da ima većina ovdje da dođe to na dnevni red. Imate li išta relevantno o čemu ćete diskutovati. To bih volio da čujem od vas.
Zahvaljujem gospodinu Jusufoviću. Za riječ se javio gospodin Spahić.
prije svega gospodine predsjedavajući bilo bi jako dobro da ostale kolege članovi Kolegija budu sa vama uz vas za vaš rad da vam pomognu, ne zbog toga što vi to ne radite dobro, nego zbog toga kako bih rekao pravilo uobičajeno da se predsjedava Domom u jednom sastavu koji omogućava da, eventualno, dva člana, odnosno sva tri člana usaglašavaju određene stvari itd. To je poslovnička struktura Doma naroda. To je prva stvar. Druga stvar, što se sad pojavljuje pitanje koje je delikatno, ja bih želio predložiti jedno rješenje da izađemo iz ovoga da se oncentrišemo na dnevni red koji imamo. To rješenje je ovako. Prvo, iz izjave gospodina Divkovića i gospode koja su učestvovala u raspravi, očigleno je da postoji, postje dva pitanja. Prvo, poslovnički formalno, zaista prvi krug glasanja je bio vrlo korektno obavljen i ja sam bio uvjerenja da ćemo mi dobiti informaciju o tim stvarima da ćemo je dobiti, to je bio zahtjev za informaciju. Također, nakon toga kad je prošla ova tačka dnevnog reda defakto i dejure, vi ste postavili pitanje i rekli ste nema informacije hajmo ponovo se izjašnjavati. Vi ste našli razlog zašto da tražite ponovno izjašnjavanje, što je, također, formalno pravno u redu. Međutim, da bi izašli iz ovog sasvim je korektan i legitiman interes zaštite rpava građana, bez obzira kje su nacionalnosti, u ovom slučaju najvećim dijelom su pripadnici hrvatskog naroda, mislim da je sasvim legitimno i korektno formulisati tačku dnevnog reda, ne da mi sad pojedinačno se prozivamo ovdje jesmo li za i nadmudrujemo da imamo treći krug glasanja zatražiti informaciju da vi kao predsjedavajući doma naroda na temelju inicijative Kluba hrvatkog naroda, a to je i potpisao i vaš kolega gospodin Šimić. Ja sam tek papir našao među stotinama papira da je ta inicijativa formalno došla od člana Kolegijuma, od člana Kolegijuma koji sjedi sa vama je došla inicijativa da to bude na dnevnom redu, obavezna tačka dnevnog reda. Od predsjedavajućeg Kluba hrvatskog naroda zvanično – formalno je prenesen prjedlog pošto nema gospodina Šimića. Zaista, za Dom naroda za poštovanje Poslovnika, za poštovanje volje prije svega Kluba hrvatskog naroda a onda i usaglašavanje naše pozicije političke, zakonodavne idt. nužno je respektirati autentičan interes koji član Kolegijuma 11 gospodin Šimić i gospodin Divković u ime Kluba hrvatskog naroda traži u svim varijantama. Ne treba gurati sada Klub Hrvata nato da zatraže da je to pitanje od nacionalnog interesa da bi blokirali stvari dalje da bi komplicirali itd. Mislim da je legitimno dobiti informaciju, uključujući i ovo što je gospodin Jusufović rekao. Dajte ja želim da vidim sada kao delegat, želim da vidim sve informacije relevantno o tom slučaju o službenih organa Brčko i drugo, imamo mi ministarstvo nadležno u BiH za ova pitanja i radi se o izbjeglicama i raseljenim licima itd., tu je gospodin Zubak, neka se ta stvar na sljedećoj sjednici Doma naroda, neka to bude zadnja tačka dnevnog reda, ali neka se danas obezbijedi u toku dana, a vjerovatno će ova sjednica trajati i sutra da se dobije jednostavno informacija. To nije nemoguće. Neka i Brčko posredstvom informacije, neka ministarstvo nadležno da svoju informaciju i ta tačka dnevnog reda ima logike da bude jer nema razloga da Dom naroda koji je sastavljen od tri kluba Hrvata, Srba i Bošnjaka dovodi u pozicije jedan klub da se bori zato da dobije jednu informaciju o jednom problemu. To je, apsolutno, ne prihvatljivo. Prema tome, izlaz iz ovoga nije treći krug glasanja. Nije bilo kakva situacija, nego prihvatanje ovog prijedoga gospodina Šimića i gospodina Divkovića sa jednim mojim pojašnjenjem dajte neka nam se obezbijedi ta informacija. Dajte da dobijemo informacije u toku dana. To se može dobiti bez ikakvih problema. Evo nam inforamcija puna ona koverta ne zna se šta je stiglo odakle i čega. Ja sam tek sad vidio da je gospdin Šimić koji je odsutan tražio ovo i ja iz kolegijalnih razloga moram da kažem da u cjelosti zahtijevam da se izađe iz ovoga bez prozivke i dovođenja sviju nas u pziciju koja i nije baš ugodna. Pogotovo što pored vas ne sjedi gospodin Šimić i gospodin Tokić a imate eksplicitan zahtjev Kluba hrvatskog naroda. Nema nikakvog razloga da ne dobijemo informaciju, nikakvog i ja znam da ste vi rasoloženi da dobijete čiste tekstove informacije. To je bio vaš motim, dajte da izađemo iz ove situacije. Nemojte pola sata pauze, sat pauze. To možemo praviti od toga šta hoćete. Imamo veliki dnevni red. Predlažem da prihvatimo zahtjev Kluba delegata Hrvata da obavezno ovo bude ovo tačka dnevnog reda i da nam obezbijedite informaciju u toku zasjedanja.
Ja vas molim. Zna se šta je obavezujuća tačka dnevnog reda, zna se da moramo raditi kolegijalno, ali ovo nije klub kolega nego Parlament.
Ali nema oko tebe nikoga.
Gdje piše u Poslovniku da mora biti oko mene. Pa kako vam odgovara. Gospodine Spahiću, vi hoćete predsjednika Parlamenta a ne Kolegij. Kad ja sjedim i predsjedavam onda vam treba Tokić i Šimić. Dajte, molim vas, držite se tačaka dnevnog reda. Mogu ja raditi. Ko se dalje javlja? Gospodin Divković. Polako Spahiću.
Ja želim da pojasnim samo neke stvari, jer počeli su nam se imputirati stvari koje uopće ne stoje. Mi smo gospodo predložili tačku dnevnog reda informacija o ekproprijaciji zemljišta. Znači, klasična informacija pri čemu smo naznačili da nemamo nikakvog 12 prejudiciranja šta će tamo stojati i očekivali smo, to smo poslali 22. prošlog mjeseca. Očekivali smo da će nadležni organi prikupiti informaciju o svih relevantnih organa i od Brčko Distrikta itd. i prezentirati je ovdje. Zbog atmosfere koja je stvorena u javnosti cilj nam je bio i danas je da na jedan miran način se ta gore atmosfera prevaziđe. Da smo u prvom glasanju koje je bilo potpuno legalno i legitimno da naš prijedlog nije izglasan, mi bi tu odluku sasvim legitimno prihvatili. Znači, ne bi bilo uopće ove polemike koja se desila. Znači, nema se o čemu rasprvljati gospodine Jusufoviću jer nismo ni imali namjeru. Nije bila tačka dnevnog reda predložena rasprava nego se tražila informacija, to je jedna stvar a druga stvar i ta informacija nije morala biti na dnevnom redu da nije prošla na prvom glasanju i u tome je sav problem. Prema tome.
Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Novaković. Izvolite.
Prvo da kažem da bi bilo logično ako nešto imamona dnevnomr edu kao što je informacija da imamo informaciju. Ja to očekujem sasvim normalnim ako rasprvljamo o informaciji da tu informaciju imamo. Ako nemam informacije, ne vidim kako da to stavim na dnevni red. Kako da raspravljam o informaciji koju nemam. Dakle, iz tog razloga niti sam prihvatio niti ću prihvatiti. Potpuno razumijem motive Kluba hrvatskih delegata, na kraju krajeva ja sam ovdje nekoliko puta postavljao pitanje oduzimanja srpske zemlje u Glamoču na koje nikad nisam dobio odgovor i niko ozbiljno valjda nije ni shvatio to ili nije smio dati adekvatan odgovor na to pitanje. Niko ne brani gospodin iz hrvatskog naroda da isto tako postavi ovdje pitanje pa da dobiju informaciju onako kako sam je i ja dobio. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Sušac.
Ono što sam mislio reći uglavnom je kolega Divković rekao da je ovdje tražena informacija i mi ne mislimo rušiti Distrikt Brčko. Sasvim je prirodno da izaslanici ovdje hrvatskog naroda traže ovuinformaciju jer je Distrikt Brčko pod ingerencijama institucija BiH, za razliku možda od Glamoča gdje je možda Federacija ili županija, ali nemam ništa protiv da i ovdje tražimo. Prema tome, mislim da je trebalo bez ikakvih tenzija prihvatiti tu informaciju ako ona ne bude da bude zadnja tačka dnevnog reda ako do tog vremena ne bude informacija onda reći jednostavno biće prva točka dnevnog reda na sljedećoj sjednici, odnosno nstavak sjednice ove, pa onda nastavak i početak druge sjednice. Moramo biti svjesni kako god bila to istina i ne bila, da je ovo određena oruka, a posebno što sam na istoj sjednici ja se gospodine Genjac, zaista, ispričavam, točka dnevnog reda jedna je prihvaćena, ja ne znam možda u kuverti ima informacija a ja je nemam prihvaćena je točka dnevnog reda a druga nije i ja ništa ne tvrdim, ali ljudi to može biti neka poruka i mislim da bi dobro bilo da se držimo striktno poslovnika kad sjednica traje i zato predlažem da uvaži se ono prvo glasovanje 7 – 2 – 4, da se uvrsti točka dnevnog reda a kad dođe da bude zadnja, ako dođe tačka dnevnog reda ako ne bude informacije i ako niko iz Vijeća ministara ne mogne dati tu informaciju ili neko drugi, već ko je nadležan za to da se uradi na sljedećem zasjedanju. Hvala. 13
Ja moram dati, da ne bih trpio kritike riječ sebi. Dame i gospodo, narvno, cilj mi je da se izađe iz ove situacije da počnemo danas sjednicu da radimo, naravno što je intres ove države. Ne mislim da je ovo nebitna materija. Nisam pristalica politizacije bilo čega, zato mislim da bi bilo dobro, sad, naravno, govorim na koji način mislim da je moguće izaći iz ovoga. Nije problem da se zatraži informacija, nije problem da podržimo Klub hrvatskog naroda da od nadležnih zatraži informaciju, da to bude zaključak a ne da bude formulisana tačka informacija i da otvorimo buru danas političkih rasprava a da se tamo još napravi više problema umjesto da se uredi stvar. Dakle, možda je nesretna formulacija, rasprava o informaciji koje nema. Ja sam spreman podržati Klub hrvatskog naroda da definišemo zaključak. Evo vi ga definišite od kojih nadležnih institucija treba tražiti informaicju šta se to dešava da bi Parlament mogao zauzeti stav. Ja vas molim, dakle, nije moj cilj da politiziram, nego da riješimo problem. Način na koji je definisana tačka dnevnog reda je otvaranje političke rasprave unaprijed bez rezultata. Zato vas molim, zato mislim da ima izlaza iz ove situacije. Ako je Klub hrvatskog naroda spreman, evo definišite zaključak, ja ću podržati taj zaključak da se od nadležnih institucija Distrikta Brčko, institucija BiH zatraži informacija koja će biti podloga da mi zauzmemo stav. Ako mislite da je to rješenje, ja sam spreman taj zaključak da podržim, ali, molim vas, kako ćemo staviti tačku dnevnog reda informacija da mi jedni druge informišemo a hoćemo donijeti državnu odluku. U tom smislu ja vidim izlaz iz ove situacije. Ja vas molim, spreman sam, dajte da Dom donese zaključak da obaveže nadležne institucije da nas informišu da ne ulazimo u jalove rasprave ostaćemo dugu a na dnevnom redu je desetak zakona koji su od interesa za BiH. Smataram ovo što ste okrenuli bitnim pitanjem i zato je moj stav da raspravljamo zrelo sa nivoa države a ne da šaljemo različite političke odluke od kojih niko neće imati koristi vjerujte. Hvala vam lijapa.
I nama je svakako cilj da izađemo iz ove situacije bez ikakve sumnje i da Parlament nastavi raditi. U ostalom Klub hrvata je ovdje sav ovaj mandat koji smo imali bio vrlo konstruktivan i uvijek, rekao bih, radio u cilju donošenja zakona i opravdavanja zadaće ovog parlamenta u BiH i onog što od njega narod očekuje. I ovog puta ja predlažem pauzu od 15 minuta jer smo, hajmo reći, razjasnili pozicije i da pokušamo naći neko rješenje.
Hvala lijepa. Pauza 15 minuta na zahtjev Kluba iz reda hrvatskog naroda. [[PAUZA]] Molim da nastavimo sa radom i molio bih ako je moguće da nepravimo duge pauze da bi danas završili ovo zasjedanje. U intresu je svih nas da zasjedanje ne traje dva dana. Tražio je predsjednik Kluba iz reda hrvatskog naroda pauzu. Molim objašnjenje.
Poštovane kolege, gospodine predsjedavajući, u cilju da pokušamo prevazići ovu situaciju, jer nama je svakako cilj da radimo danas po dnevnom redu koji nam je tamo prezentiran da bi uspjeli završiti što više posla. Mi predlažemo i tražimo da Dom naroda prije izjašnjavanja o konačnom dnevnom redu donese zaključak da se od Vijeća ministara BiH i 14 organa Brčko Distrikta do naredne sjednice Doma naroda dostvi informacija o eksproprijaciji zemljišta na pijaci Arizona od strane organa Brčko Distrikta i da se ta informacija razmatra na narednoj sjednici Doma naroda. Smatramo da je to krajnje korektan prijedlog, koji ni na koji način ne dovodi u pitanje ni razmatranje te informacije a ni rad po dnevnom redu koga ćemo usvjiti nakon donošenja ovog zaključka.
Zahvaljujem gospodinu Divkoviću. Čuli ste zaklju8čak koji predlaže Klub delegata hrvatskog nroda. Ko je za ovaj zaključak? – 11 Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Nema. Zahvaljujem. Vidite kako za sve ima rješenje. Jednoglasno. Prelazimo na usvojeni dnevni red. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda. Ad.1. Odogovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja Dame i gospodo, imam jednu sugestiju. S obzirom da imamo obiman dnevni red da danas dogovorno preskočimo ovu tačku dnevnog reda iz razloga što do sada nije bilo kvalitetnih odgovora na postavljena delegatska pitanja. Ona su, uglavnom služila da skrenemo pažnju. Dakle, da danas jednostavno nema delegatskih pitanja kako bi ovu sjednicu što radnije proveli. Slažete li se? Zahvaljujem. Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda. Ad.2. Zapisnik sa 22. i 23. sjednice Doma naroda. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Ko je zato da usvojimo zapisnike sa 22. i 23. sjednice? – 11 za. Niko uzdržan i niko protiv. Znači, jednoglasno. Hvala lijepo. Ad.3. Izvještaj Komisije Kolegija Doma naroda o nastojanju za postizanje saglasnosti o rezoluciji o izvornom finansiranju institucija i međunarodnih obveza BiH – predlagač delegat Sejfudin Tokić Dobili ste izvještaj Kolegija. Nadam se da ste ga pročitali. Sada moramo završiti proceduru glasanja. Ko je zato da se, obavještavam da Komisija nije postigla saglasnost. Ko je protiv iz Federacije BiH? Dakle, izjašnjavanje po entitetima. – nema niko. Ko je protiv iz RS? – 4 protiv. Konstatujem da ova rezolucija nije dobila saglasnost nije prošla. 15 Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda. Ad.4. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Centralnoj banci – drugo čitanje – predlagač Predsjedništvo BiH Dakle, radi se o zakonu u drugom čitanju. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Dobili ste izvještaj nadležnih komisija. Nema niko se ne javlja za riječ. Zaključujem raspravu i prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima. Nema amandmana. Dakle, prelazimo na glasanje. Ko je zato da usvojimo zakon u drugom čitanju, zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Centralnoj banci? – Dakle, jednoglasno smo usvojili izmjene i dopune Zakona o Centrlanoj banci BiH. Ad.5. Zakon o izmjenama Zakona o industrijskom vlasništvu BiH, drugo čitanje – predlagač Savjet ministara Otvaram raspravu. Obavještavam vas da nema amandmana na ovaj zakon. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Ko je zato da se usvoji ovaj zakon? – 13 za niko uzdržan i niko protiv. Dakle, jednoglasno usvojili ovaj zakon. Zahvaljujem. Ad.6. Zakon o odlikovanjima, drugo čitanje – predlagač Savjet ministara Otvaram raspravu. Postoje amandmani Momčila Novakovića i Ilije Šimića. Ima li potrebe da predlagači amandmana obrazlože svoje amandmane? Riječ ima gospodin Momčilo Novaković. Izvolite.
Kolege delegati, ja nemam namjeru da obrazlažem detaljno amandmane izuzev amandmana III na koji želim posebno da obrati se pažnja. Naime, radi se o amandmanu kojim se,praktično, omogućuje da inicijativu za dodjelu odlikovanja mogu pokrenuti i entitetska udruženja građana. Naime, ovdje je zakonom predviđeno samo da inicijativu mogu pokrenuti udružđenja građana na nivou BiH, s obzirom da postoje i entitetska udruženaj građana. Ne vidim ni jednog razloga da i oni ne mogu pokrenuti inicijativu da se nekome dodijeli odlikovanje. Dakle, što se tiče ostalih amandmana mislim da je sve jasno.
Zahvaljujem gospodinu Novakoviću. Rijeć ima Ibrahim Spahić.
Gospodine predsjedavajući samo da konstatujemo činjenicu da sva udruženja u BiH građana, bez obzira da li su u Prnjavoru, Sarajevu ili u Mostaru su udruženja građana BiH. Ne postoje, postoji zakon o enitetskim udruženjima, ali to su udruženja građana BiH. Usvajanjem 16 zakona koji se tiče udruženje građana BiH tri čovjeka 30 ljudi, 330 hiljada, tri i po miliona su udruženje građana, tako da ovaj amandman ništa ne mijenja u karakteru, nedaje nikakav doprinos razvoju inicijativa građana. Mislim da je to, aposlutno, jasno kao dan. Dakle, udruženja građana u BiH imaju prvo da predlože. Nigdje im na čelu ne piše koja su ... za pčelare, za ptičare, za organizaciju, za ljudska prava, zavisi ako se za med bore, onda za med, ako se bore za ljudska prava onda za ljudska prava. Ali, ona suudruženja građana BiH. Kad dobijete zakon na razini države, ovakav kao što je o udruženju građana i fondacija onda su to udruženja građana BiH. Onda bi opštinsko udruženje, recimo, npr. Prnjavora moglo reći da je ono na neki način diskriminirano. Ni jedno udruženje nije diskriminirano i svako može rpedložiti jer je udruženje građana BiH. Svaki čovjek može dati inicijativu.U tom jeste značaj donošenja zakona na razini BiH koji ovakodjeluju djelotvorno i pomažu da usvojimo zakon o odličjima, tako da ne vidim razloga za ovu vrstu intervencije i ja to smatram sve udruženjima građana BiH. Ne razumijem primjedbu ni amandman.
Zahvlajujem gospodinu Spahiću. Rapsrva je zaključena. Ja sam pitao samo imaju li predlagači amandmana potrebu da ih obrazlože. Prelazimo na, pošto nema drugog predlagača amandmana gospodina Šimića, prelazimo na izjašnajvanje o amandmanima. Amandman I delegata Ilije Šimića u članku I riječ «znaci» mijenja se riječima «društvena i javna» a ispred riječi «doprinos» dodaju se riječi «poseban», naravno uz obrazloženje koje ste pročitali. Ko je zato da se usvoji ovaj amandman? – 13 Dakle, jednoglasno smo usvojili ovaj amandman i postaje dio zakona. Amandman II delegata Momčila Novakovića član 5.stav 2. alineja 1. brišu se riječi «a radi njegovanja patriotskih osjećanja i tradicija» uz obrazloženje. Ko je zato da se usvoji ovaj amandman? – 5 za Ko je protiv? – 3 Ko je uzdržan? – 5 Je li ide ovo tumačenje da je usvojen ovaj amandman. Idemo sada na entitetsko glasanje. Ko je za iz Federacije? –niko za Nema potrebe da prelazimo na glasanje iz entiteta RS ovaj amandman nije usvojen. Amandman II delegata Momčila Novakovića. Član 10. stav 1. alineja 1. briše se početak rečenice «oblik odlikovanja i njegove minijature kao i u ostalom dijelu teksta ostaje ne promijenjen, uz obrazloženje. Ko je zato da se usvoji ovaj amandman? – 5 Ko je protiv? – 1 Ko je uzdržan? – 7 Idemo po entitetima. Ko je za iz Federacije BiH? – niko. Nije usvojen ovaj amandman. 17 Amandman III delegata Momčila Novakovića. Član 12. stav 1. druga alijena iza riječi «udruženje građana» dodaje se riječ «entiteta» i iz obrazloženje. Ko je za ovaj amandman? – 5 Ko je protiv? – 4 Ko je uzdržan? – 4 Ko je iz Federacije za? – Niko za. Dakle, ni ovaj amandman nije usvojen. Amandman II delegata Ilije Šimića U stavu 2. član 12. riječ «Predsjedništvo» treba zamijeniti riječima «članovi Predsjedništva» uz obrazloženje. Ko je za ovaj amandman? – 11 Ko je protiv? Uzdržan? – 2 Konstatujemo da je ovaj amandman prihvaćen. Nema potrebe da entitetski glasamo s obzirom da je velika većina glasala za. Amandman III delegata Ilije Šimića u članu 13. i 20. riječ «organ» treba zamijeniti riječju «tijelo» uz obrazloženje. Ko je za? Jednoglasno. Svi za. Dakle, ovaj amandman je postao sastavni dio teksta. Amandman IV delegata Ilije Šimića U članu 15. stav 3. riječi «biće» brišu se, uz obrazloženje. Ko je za? Imate obrazloženja svi kod sebe. Ko je za još jednom dignite kartone? – 8 za. Ko je protiv? Ko je uzdržan? – 4 Ko je iz Federacije za? – 4 Ko je iz RS za? – 4 Imamo li većinu? Imamo. Prošao je i ovaj amandman. Amandman IV delegata Momčila Novakovića Član 18. druga alineja iza riječi «osuđen» dodaju se riječ na bezuslovnu, uz obrazloženje. Ko je za? Mislim da je ovo dobar amandman. Ko zna se kako će nas suditi poslije ovih mandata. - 10 za. Ko je protiv? – nema. Ko je uzdržan? 2 Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni dio teksta zakona. Pa zato smo glasali za amandman.
Pazite, napravili smo nešto ... u zakonu neke vrstu sankcije koja ne postoji ni u jednom krivičnom zakonu ni jednog entiteta ni u državnom. 18
Završili smo glasanje. Zahvaljujemo gospodinu Džaferoviću. Idemo dalje. Amandman V delegata Momčila Novakovića Član 19. i 20. se brišu. Ko je za brisanje ovih članova? – 3 Ko je protiv? – 6 Ko je uzdržan? – 3 Konstatujem da ovaj amandman nije prošao. Amandman VI delegata Momčila Novakovića Član 24 briše se uz obrazloženje. Ko je za? – 3 Ko je protiv? – 7 Ko je uzdržan? – 2 Konstatujem da ni ovaj amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman VII delegata Momčila Novakovića Član 25. i 26. brišu se,uz obrazloženje. Ko je za? – 2 Ko je protiv? – 8 2 za – 8 protiv. Ko je uzdžran? – 3 Konstatujem da i ovaj amandman nije dobio većinu. Dame i gospodo dio amandmana smo prihvatili a dio nismo. Izjašnjavmao se o cjelini zakona u drugom čitanju uz prihvaćene amandmane. Ko je za ovaj zakon o odlikovanjima BiH? – 12 za. Ko je protiv? – 1 Ko je uzdržan? Konstatujem da je ovaj zakon dobio većinu i da je usvojen u drugom čitanju. Prelazimo na 7 tačku dnevnog reda. Ad.7. Zakon o ravnopravnosti i jednakosti spolova u BiH, drugo čitanje – predlagač Savjet ministara Otvaram rasprvu. Ko se javlja za riječ? Gospodin Ibrahim Spahić.
Gospodine predsjedavajući, članovi Vijeća ministara, želim samo čestitati muškom sazivu Doma naroda Parlamenta BiH, što će se, nadam se, izjasniti pozitivno u drugom čitanju o zakono o ravnoprvnosti spolova i izraziti nezadovoljstvo i nadu, a s druge strane nadu da će budući odnosi političkih snaga, poštujući ovaj zakon, ovaj dom uvesti barem dvije trećene gospođa bez ikakvog udvaranja. Ovo je, stvarno, bila naša najveća sramota, uz sve komplimente sami sebi da smo dobro radili, da smo sami muškarci i da usvajamo zakon po principu koji je, zaista, neobičan. Bilo bi prekrasno da smo izvadili se tokom mandata. Nadam se da će pobjednici, bez obzira ko bude, osigurati da ovdje budu gospođe zajedno sa gospodom. 19
Zahvaljujem gospodinu Spahiću na lepršavom stilu i izlagnaju. Dobro bi bilo da se držimo dnevnog reda i rasprve. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Dame i gospodo, vezano za ovaj zakon dobili smo više amandmana. Sada ćemo se izjašnjvati o amandmanima. Amandman I delegata Sejfudina Tokića U članu 15. stav 3. mijenja se i dodaje se novi stav 4. koji glasi. Procenat učešća polova u organima vlasti na svim nivoima, uključujući sudsku i izvršnu vlast kao i sve ostale javne službe, komisije i odbori, uključujući i učešće u tijelima koji predstavljaju državu nameđunarodnom nivou u prvilu će odražavati procenat zastupljenosti spolova prema zadnjem popisu stanovništva. Procenat učešća manje zastupljenog spola u organima iz stava 1. i 2. ovog člana ne može biti manjiod 40%, uz obrazloženje. Ko je za ovaj amandman? Niko. Ko je protiv? – 5 Ko je uzdržan? – 8 Konstatujem da ovaj amandman nije prihvaćen. Amandman I delegata Momčila Novakovića Član 19. stav 1. iza riječi «nadležnim» dodaju se riječi «entitetskim». Ko je za ovaj amandman Momčila Novakovića? – 5 Ko je protiv? – 8 Ko je uzdržan? – 1 Konstatujem da ovaj amandman nije prihvaćen. Amandman II delegata Momčila Novakovića Član 21. stav 1. treća alineja iza riječi «odredbe» dodaju se riječi «entitetski». Ko je za ovaj amandman? – 5 Ko je protiv? – 9 Ko je uzdržan? Nema uzdržanih. Konstatujem da i ovaj amandman nije prošao. Amandman III delegata Momčila Novakovića Član 22. stav 1. prva alineja iza riječi «nadležni» dodaju se riječi «entitetske» a brišu se riječi na svim nivoima, uz obrazloženje. Ko je za ovaj amandman? – 5 Ko je protiv? – 8 Ko je uzdržan? Nema udzržanih. Ni ovaja amandman nije dobio većinu. Amandman IV delegata Momčila Novakovića Član 23. i 24. brišu se. Ko je za? – Ko je protiv? Ko je uzdržan? Konstatujem da ni ovaj amandman nije usvojen. 20 Amandman V delegata Momčila Novakovića Član 25. stav 1. alineja 1. brišu se riječi «također. Član 25. stav 1. alineja 2. iza riječi «ministarstvo» dodaju se riječi «za ljudska prava i izbjeglice entitetske vlade». Član 25. stav 4. iza riječi ministarstvo dodaju se riječi «i entitetskim vladama». Ko je za ovaj amandman? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Nema uzdžranih. Konstatujem da ni ovaj amandman nije prihvaćen. Amandman VI delegata Momčila Novakovića Član 26. stav 3. brišu se. Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? – 3 Dakle, ni ovaj amandman nije prihvaćen. Amandman VII delegata Momčila Novakovića Član 28. briše se. Ko je za? – 4 Ko je protiv? – 8 Ko je uzdržan? – 1 Dakle, i ovaj amandman nije prihvaćen. Amandman VIII delegata Momčila Novakovića Član 29. stav 4. alineja prva brišu se riječi na početku rečenice «do donošenja zakona o prekršajima BiH». Član 29. stav 5. mijenja se kraj stava. Institucija BiH riječima «entiteta». Ko je za ovaj amandman? – 5 Ko je protiv? – 8 Dakle, ni ovaj amandman nije prošao. Amandman IX delegata Momčila Novakovića Član 31. stav 1. briše se uz obrazloženje. Ko je za ovaj amandman? – 2 Ko je protiv? – 8 Ko je uzdržan? – 3 Dakle, ni ovaj amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman II delegata Sejfudina Tokića Dodaje se novi član 32. koji glasi. Odredbe člana 28. prestaju da važe nakon što krivična djela navedena u ovom članu postaju sastavni dio Krivičnog zakona BiH? Ko je za ovaj amandman? Ko je za? – 2 za. Ko je protiv? – 5 Ko je uzdržan? – 4 Konstatujem da ni ovaj amandman nije prihvaćen. Dame i gospodo, ni jedan amandman na ovaj zakon nije prihvaćen. 21 Izjašnjavamo se o cjelini zakona. Ko je za usvajanje zakona o jednakosti spolova u BiH? – 12 Ko je protiv? – 1 Ko je uzdžran? Nema. Zahvaljujem na glasanju. Zakon je usvojen. Ad.8. Krivični zakon BiH, prvo čitanje – predlagač Savjet ministara Otvaram raspravu. Gospodin Ibrahim Spahić.
Gospodine predsjedavajući, gospodo članovi Vijeća Ustavno-pravna komisija je razmatrala ovaj zakon i podržala ga u tekstu u kojem ga je predložio Vijeće ministra. Taj izvještaj ste, nadam se, dobili. Drugo što želim reći. Ovo je najvažniji dokument u Parlamentu BiH, dakle, najvažniji zakon koji je usvojen koji usvajamo, imajućiu vidu da je riječ o krivično-pravnoj zaštiti iz oblasti za koju su nadležne institucije Bosne i Hercegovine i da je riječ o obavezama Bosne i Hercegovine u skladu sa međunarodnim pravom. Zato podupirem sve principe i načela sada kao delegat. Želim da kažem da što se mene tiče kao delegata i predsjednika komisije, ali u ovom slučaju samo kao delegata, da bi ovaj zakon u tekstu kako je Vijeće ministara predložilo mogli usvojiti u prvom i u drugom čitanju imajući u vidu stvarnu potrebu da se do ovog zakona dođe na najbolji mogući način i da se u proceduri koja će uslijediti Bosna i Hercegovina na ovaj način sa usvajanjem krivičnog zakona BiH svrsta u red zemalja koje mogu na autentičan način vršiti zaštitu svojih interesa i poštivati međunarodne norme. Ono što želim posebno reći jeste, da konvencije Ženevske od 48. godine o sprečavanju genocida 94. četiri konvencije koje je, također, usvojilo se u Ženevi, čuvene ženevske konvencije da ne nabrajmo nazive i '99. koja se odnosi na sprečavanje korupcije, predstavljaju temeljne akte koje obavezuju državu BiH kao članicu UN i zemlju koja ima interese biti eurointegrirana i na moderannačin organizirana da ovaj zakon usvoji na najboljim mogućim standardima koje je predožilo Vijeće ministara zajedno sa OHR-om i ekspertima domaćim i stranim. Događaji kao što je razmatranje i usvajanje krivičnog zakona i u prvom čitanju razmatranja, ali ja se nadam jednoj proceduri koja će, normalno, moći osigurati završetak ovog posla, još jednom me inspirira. Ukoliko danas ne bi mogli prihvatiti moj prijedlog da se u prvomi u drugom čitanju usvoji ovaj zakon u ovom domu da bi bilo dobro potruditi se da ovaj saziv održi novu sjednicu i da osigura da se ovaj zakon usvoji uovom sazivu u Parlamentarnoj skupštini BiH koja traje do okončanja izbora. Preporučujem gospodine predsjedavajući da se pažljivo razmotre amandmani, koji su obnovljeni koliko sam vido za današnju sjednicu, ali sa svoje strane želim izraziti interes kao delegat da, također, preporučim da razmotre mojekolege mgoućnost razmatranje i u prvomi u drugom čitanju ovog zakona i da danas to bude stvarno centralna tačka ukoliko je moguće našeg rada. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospdinu Spahiću. Ko se dalje javlja za riječ. Gospdin Džaferović. Izvolite. 22
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, ovo je jako važan zakon za držvu BiH, to ne dvoji niko ovdje i ja sam očekivao da čujemo nekoliko riječi od predstavnika Vijeća ministara, takav je red kod ovako važnih zakona, ali, eto, važno je da se gospodin Spahić uspio prvi javiti za ovu riječ pa čak i prije mene koji sam u praksi deceniju i po primjenjivao ovakve i slične zakone. Želim da kažem da podržavam krivični zakon BiH u tekstu u kojem smo ga dobili od Vijeća ministara. On je prošao proceduru Ustavno-pravne komisije i ja mislim da je ovo početak reforme uoblasti krivičnog prva u državi BiH. Mi trenutno u BiH imamo dva entitetska krivična zakona. Jedan krivični zakon Brčko Distrikta i imamo isto toliko krivičnih procesnih zakona. Danas treba da usvojimo zakon koji će na jedinstven način u državi BiH ureditipitanjakoja se odnose naopći dio krivičnog prava, opći dio krivične materije koja se odnosi na pitanje krivičnog djela, krivične odgovornosti, krivičnih sankcija, kazni i drugih mjera i, naravno, ostalih instituta iz oblasti krivičnog prava koja se ubrajaju u opći dio krivičnog prava. I taj će dio krivičnog zakona važiti za sve učinioce krivičnih djela u državi BiH, bez obzira pred kojim sudom se bude vodila procedura. Meni je žao što ovom prilikom izato sam vam rekao da je ovo za mene samo prva faza u reformi krivičnog zakonodavstva u BiH. Nije jedinstveno za cijelu državu BiH, jer,zaista ne postoji ni jedan opravdan razlog koji bi se mogao suprotstaviti ovakom razmišljanju, dakle, za cijelu državu BiH je poželjno da i posebni dio krivičnog prava bude uređen na jedinstven način. Nema razlike upogledu elemenata bića ni potrebe za razlikama kod krivičnih djela protiv života i tijela, jer povreda je povreda, ubistvo je ubistvo, protiv krivičnih djela, protiv sigurnosti javnog saobraćaja, protiv krivičnih djela dostojanstva ličnosti i morala itd. Nažalost, te grupe krivičnih djela ostaće uređene entitetskim krivičnim zakonima a među njima u najvećem broju slučajeva u 99% slučajeva u entitetskim zakonima nema razlike. Ovaj zakon uređuje, do duše, određene grupe krivičnih djela koje će biti jedinstvene za cijelo područje države, kao što sukrivična djela protiv slobode i prava građana, krivična djela protiv integriteta BiH, krivična djela protiv čovječnosti i međunarodnog prava, krivična djela protiv terorizma, krivična djela protiv privrede, jedinstvenog tržišta i krivična djela iz oblasti carina, krivična djela protiv korupcije, službene i druge odgovorne dužnosti, krivična djela protiv prvosuđa, krivična djela protiv sigurnosti zdračnog saobraćaja i krivična djela koja se odnose na oblast povrede autorskih prava. To su glave iz posebnog dijela krivičnog prava koje su obuhvaćene ovim krivičnim zakonom. Nažalost, kažem, ponavljam, ovdje nema nekih grupa krivičnih djela koje su prisutne u svakodnevnom životu, a jako bi bilo poželjno da na nivou džrave BiH i ta problematika bude uređena jednim zakonom na isti način, jer to je usko vezano sa slobodama i prvima građana ove zemlje, kao što sukrivična djela protiv časti i ugleda, protiv života i tijela, protiv dostojanstva ličnosti i morala, sigurnosti javnog saobraćaja, javnog reda i pravnog saobraćaja, službene i druge odgovorne dužnosti itd. da ne pobrajam te grupe krivičnih djela. Osim toga, ja očekujem da će BiH uskoro dobiti i zakon o krivičnom postupku. Dakle, krivični procesni zakon i nadam se da će on biti zakon koji će na jedinstven način urediti proceduru u krivičnim stvarima pred svim sudovima u BiH. Zbog toga je ovo za mene dobar korak i samo jedan korak u reformi krivičnog zakonodavstva u BiH i zbog toga ću ja podržati ovaj zakon i predlažem da danas nakon što zakon usvojimo u prvom čitanju gospodine predsjedavajući odmah pređemo i na drugo čitanje. Toliko i hvala vam. 23
Zahvaljujem gospodinu Džferoviću. Ko se dalje javlja za riječ? Nema prijavljenih. Ja ću kratko uzeti riječ. Dame i gospodo, cijenjeni delegati, uvaženi gosti, članovi Savjeta ministara, ja mislim da se raspravom i usvajanjem krivičnog zakona BiH upotpunuje set zakonskih projekata iz oblasti reforme pravosudnog sistemai to je dobro za BiH. Ja mislim da, nakon usvajanja Zakona o Sudu BiH i konstituisanje Suda BiH sa različitim odjeljenjima krivični zakon BiH predstavlja jedan od bitnih zakonskih projekata, onoliko koliko sam ja upoznat jeste da je na ovom zakonu radila grupa eksperata iz obadva entiteta uz svesrdnu pomoć OHR-a i međunarodnih institucija i ja mislim da je dobro danas da mi usvojimo ovaj zakon u prvom čitanju. Ja sam, naravno, uz pomoć eksperata koji se bave ovom oblašću definisao dva amandmana koja nisu političke prirode, koja su isljučivo stručne prirode i ako pravo nije oblast kojom se ja uže bavim. Ovo bi bilo dobro da se ova dva amandmana usvoje da bi zakon bio što je moguće prohodniji da se ne bi često posezalo za izmjenama i dopunama i,ukoliko ovaj dom izrazi spremnost da se ovi amandmani usvoje, dakle, ja ne ucjenjujem. Nije namjera amandmana da se Dom ucjenjuje. Ja bih bio spreman da se spoji prvo i drugo čitanje. Ovo iz razloga što amandmani nisu političkog sadržaja i meni je žao što danas niko iz Vijeća koje je radilo u koordinaciji sa OHR-om sa kancelarijom Visokog predstavnika na ovom zakonu. Dobro bi bilo da se izjasne vezano i za ove amandmane, koje upozoravam nisu političkog karaktera. Naravno, ukoliko bude raspoloženja da se amandmani usvoje, to će u dobroj mjeri uticati na moje opredjeljenje da li ću biti za spajanje prvog i drugog čitanja, ali u svkaom slučaju mislim da je dobro što je na dnevni red došao ovaj zakonski projekat i da se stvara raspoloženje da se on usvoji. Da li se još neko javlja za riječ? Ne javlja. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje u prvom čitnaju. Ko je za, da se usvoji u prvom čitnaju krivični zakon BiH? Jednoglasno 13 niko protiv, niko uzdržan. Bilo je prijedloga da se spoji prvo i drugo čitanje. Pošto nije amandmana. Ko je zato da se spoji prvo i drugo čitanje? – 9 Ko je protiv? – 4 Idemo na entitetsko izjašnjavanje. Ko je za iz Federacije? Ko je iz RS? Niko nije za. Dakle, nemamo potrebnu većinu da spojimo prvo i drugo čitanje. 24 Prelazimona 9. tačku dnevnog reda. Ad.9. Zakon o kretnju i boravku stranaca i azilu, prvo čitanje – predlagač Savjet ministara Dobili ste zakon i izvještaj nadležne komisije. Ovo je prvo čitanje zakona po članu 90. Poslovnika. Otvaram rasprvu. Ko se javlja za raspravu. Izvolite gospodine Spahiću.
Predlažem gospodine predsjedavjaući da se ovakav prijedlog zakona prihvati, uz jednu napomenu. Jako je dobro da je konačno, ja se nadam do kraja septembra moguće pretpostaviti da će BiH dobiti 100% zaštićene granice i želio bih odati priznanje ministrstvu i odgovarjaućim institucijama BiH GDS-a, kao i onima koji su predložili ovaj zakon, da slijede jednu logiku normalizacije odnosa u BiH. Dakle, podupirem, što se mene tiče ja bih ga izglasao i u drugom čitanju. Ponovo obnvljam prijedlog ako bude volje.
Prvo da kažem da ne sporim potrebu donošenja ovog zakona i savim jasno da postoji potreba da se određene promjene izvrše u samom zakonu, ali ovdje želim da upozorim na nekoliko činjenica. Naime, važećim zakonom o imigrciji i azilu BiH, rješenje u prvom stepenu se donose na nivou ministarstava unutrašnjih poslova, odnosno kantona, županija i policije Distrikta Brčko a nadležnost po žalbi je Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice. Novim tekstom zakona predviđena nadležnost institucija, odnosno ministarstva je takva da, praktično, ministarstva unutrašnjih poslova nemaju u ovom dijelu nadležnosti. To i nije toliko problem, koliko je za mene problem da kod formiranja odjeljenja za imigraciju nije utvrđena teritorijalna nadležnost sjedište itd. Naime, znamo da postoji služba. Ovim zakonom je predviđena služba za strance i azil pri Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice koje ima odjeljenje kao organizacione jedinice koje se nalaze van sjedišta službe a čija nadležnost broj, sjedištve itd. će biti utvrđena naknadno. Ovim rješenjem i ovakvim rješenjem postoji mogućnost zadiranja i u teritorijalnu organizaciju entiteta, ovdje prije svega mislim na RS. Također je ovdje predviđeno članom 91. i članom 100. da se osnivanje centralne baze podataka pri Ministarstvu zaljudska prava i izbjeglice a da entitetski organi i Državma granična služba imaju pravo pristupa samo kada je to neophodno potrebno za obavljanje zadataka. Smatram da to nije dobro rješenje i da bi u tom smislu ovi organi morali imati stalnu mogućnost da imaju pristup ovim evidencijama. Naravno da će oni imati pristup onda kada je to potrebno. Hvala bogu da neće tražiti pristup onda kada im to ne treba. Dakle, na ovaj način i sa ovakvim promjenom u zakonu mislim da bi se stvorili uslovi da se ovaj zakon i prihvati u proceduri. 25
Zahvaljujem gospodinu Novakoviću. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Žao mi je što nema kolega sam ću uzeti riječ. Dame i gospodo, mislim da je zakon o kretanju i borvku stranaca i azilu BiH jedan od bitnih zakonskih projekata. Radio sam u Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice icijenim napor da ovaj zakonski tekst ugleda svjetlo dana. Naravno, ovo je zakon u prvom čitanju. Koliko sam upoznat odjeljenje Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice sa predstavnicima međunarodne zajednice i OHR-a je, nakon što je predalo u roceduru ovaj zakon definisalo izvjesne amandmane, ali pošto se radi o zakonu u prvom čitanju dobro bi bilo da, dakle, jednostavno ovi amandmani uđu u narednu fazu i da se vodi računa da dobijemo što je moguće bolji tekst Prijedloga ovog zakona, naravno, uvažavajući sve ovo što je kolega Momčilo Novaković kazao i sam sam definisao jedan amandman stav 2. člana 100. da se mijenja. Dakle, radi se o amandmanu koji poboljšava zakonski tekst i zato mislim da danas vrijedi podržati ovaj zakon uprvom čitanju a onima koji rade u daljnjoj proceduri da proslijedimo ove amandmane koji se tiču i principa na kojima je bazirana izrada ovog zakona, ali čini mi se da ne bi bilo dobro zaustviti ovaj zakon na principima i treba otvoriti šansu da predlagač zakona zajedno sa komisijama radi na poboljšanju do naredno, dakle, drugog čitanja. U tom smislu ja mislim da vrijedi podržati ovaj zakon u prvom čitanju uz sugestije koje su kolege iskazale u ovoj raspravi. Hvala vam lijepo. Ja ću ove amndmane koje sam dobio nepotpisane nadležnimkomisijama proslijediti. Oni su, amandmani stručnog karaktera. Dakle, rađeni su uz saglsnost onih službi koje prate rad i prate situaciju u BiH nasprem kretanja stranaca i azila u BiH. Hvala vam lijepo. Ima li još prijavljenih za raspravu? Nema. Zaključujem raspravu. Izvolite. Imamo tumačenje člana Savjeta ministara gosodina Vladičića. Izvolite.
Ja sam samo htio da kažem da u članu 91. ne znam koji ima tekst ovaj poštovani delegat Novaković, ali tačno kakže da organi Ministrstva inostranih poslova, unutrašnjih poslova i DGS-a imaju pristup evidenciji i podacima iz stava 1. ovog člana kada je to u funkciji obavljanja zadataka koje imaju prema ovom zakonu. Ovo je u vas neki raniji tekst koji je izmijenjen ksnije, tako da ...
Zahvaljujem. To još bolje što je tako, što je to na fonu onoga što je to delegat Novaković i govorio. Prelazimo na izjašnjavanje. Ko je zato da se u prvom čitanju usvoji zakon o kretanju i boravku stranaca i azilu BiH? – 12 za. Niko protiv i niko uzdržan zahvaljujem. Konstatujem da je zakon u prvom čitanju usvojen. 26 Prelazimo na 10 tačku dnevnog reda. Ad. 10. Zakon o Gradu Sarajevu, glavnom gradu, prvo čitanje – predlagač delegat Ibrahim Spahić Ko se javlja za rasprvu. Predlagač gospodin Spahić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, gospodo delegati, članovi Vijeća ministra i gosti, ja bih želio da na temelju člana 1. tačke 5. Ustava BiH u kojem se kaže da je Sarajevo glavni grad BiH predložim vama, preporučim razmatranje i usvjanje uprvom čitanju zakona o gradu Sarajevu glavnom gradu BiH. Ovim zakonom, na temelju općih odredbi, željeli smo da građani Sarajeva i ja kao stanovnik ovog grda i građanin BiH preporučimo da sekonačno donese zakon o gradu Sarajemu glavnom gradu BiH koji će urediti odnose tako što će se grad Sarajevo kao jedinstvena teritorijalno društveno politička zajednica, jedinica lokalne uprave i samouprave u cjelosti afirmirati kao grad koji će na urbanim, političkim, kulturnim, socijalnim i svim drugim dimenzijama potvrditi svoje mjesto u zemlji BiH kao jedna od evropskim metropola. Drugi član je definirao pozicije zaštite ljudskih prava i sloboda, treći vitalne nacionalne interese, četvrti diplomatsko-konzularna predstavništva, peti nadležnosti grada koje su danas razbijene između općina grada Sajrajeva koje čine četiri općine i Kantona Sarajevo. Moj je sasvim jasan stav i pozicija da 17 nadležnosti koje sam preporučio u konsultaciji sa različitim udruženjima građana zajednicama i strukturama zainteresiranim za ovaj zakon budu izvorna nadležnost grada Sarajeva. Organi grada Sarajeva u tom smislu bili bi gradsko vijeće i gradonačelnik i oni bi u skladu sa Ustavom, Zakonom i Statutom grada Sarjava djelovali. Gradsko vijeće imalo bi funkcije koje ima gradski parlament u svim modernim evropskim gradovima a gradonačelnik bi bio izvorno i direktno biran od strane građana Sarajeva i sa nadležnostima koje su razložene ovdjeu ovom prijedlogu zakona. Imovina i finansiranje grada su danas već predmet mnogih špekulacija, jer grad Sarajevo je sigurno jedanod najznačajnijih nositelja imovine u gradu Sarajevu i u BiH i, narvno njegovo finansiranje ne bi u tom pogledu dolazilo u nikakvu dvojbu, s obzirom na različite principe koje smo ovdje izložili kao prihode grada Sarajeva od poreza na promet, usluga i sve do nepokretne imovine i, naravno drugih prihoda utvrđenih zakonom. Na kraju grad Sarajevo kao glavni grad BiH ima ekonomske, kulturene, sportske, političke i svake druge oblike saradnje sa metropolama Evrope i svijeta i, nromalno je da glavni grad BiH u tom smislu sa punim prestižom bude predstavljeno u Svijetu i radi novog imidža BiH i njene afirmacije kao države izemlje koja radi na euroatlanskim integracijama a svugdje se očekuje pozicija i odnos spram glavnog grada te zemlje. Ja bih želio reći da akti grada su, normalno, akti koji će biti u skladu sa našim ustavom i zakonom, kao i po zakonom utvrđenoj proceduri, doneseni na legitiman način putem izbora koji bi bili organizirani u tom pogledu, potvrđeno od strane grdskog vijeća koje bi bilo formulirano. 27 Postoji i prelazne i završne odredbe koje su svugdje sasvim normalno definiraju pozicije da, ukoliko usvojimo ovaj zakon damo rok od dva mjeseca da prenopenje određenih oblasti koje proizilaze iz karaktera ovog zakona. Na kraju želim da kažem,pošto je moj interes da zadržim vašu pažnju na potrebi za donošenje ovog zakona u prvom čitanju da Prijedlog ovog zakona je vrlo eksplicitno izveden iz Ustava BiH, iz potrebe za jačanje uloge i položaja glavnog grada BiH i, naravno, na temeljima i principima koji omogućavaju da glavni grad BiH bude u istinu glavni grad zemlje za sve stanovnike, sve građane ove zemlje na dobrobit same zemlje i svih njenih stanovnika, svih građana BiH. Dakle, u ovih deset odredbi koje sam navo, dužan sam da kažem da finansijska sredstva neophodna za provođenje jednog ovakvog zakona su utvrđena i trebaju biti utvrđena ulogom grada Sarajeva, glavnog grada BiH koje on objektivno ima i u situaciji kakva jeste danas u BiH ona je razložena na različite interese političke i grad se mr... kao urbana zajednica politička kulturna, univerzitetska itd. na nepravedan način jer se ne iskazuje dovoljno političke volje da se otvori debata o donošenju ovakvog zakona. Niko drugi do sam Parlament BiH ne može donijeti zakono glavnom gradu BiH. Tako eksplicitno se ovaj zakon oslanja na Ustav BiH. Drugo, niju ovo samo interes nevladinih organizacija, graađna, udruženja, asocijacija, nego je interes države BiH da svoj administrativni politički centar uredi na najbolji mogući način zakonom id efiniše njegove ekonomske, političke, kulturne interese kao zajedničke interese građana BiH i cijele zemlje. I, na kraju, ukoliko se Dom naroda opredijeli za to da ne otvara proceduru koja bi omogućila, ubrzanu proceduru donošenja ovakvog zakona, ja uopće na tome ne insistiram. Ja sam predložio i rješenje u ovom prijedlogu zakona, koj podrazumijeva da se otvori javna rasprava, ukoliko Dom naroda to zaželi ili neka druga ... da se on vodi u okvirima institucija sistema u saradnji svih zainteresiranim institucijama u Bosni i Hercegovini. To je posljednja alineja, posljednja u tačci obrazloženja, tačka g. I želio bi samo izraziti jedan autentičan interes koji je apsolutno provjerljiv u svakom dijelu Bosne i Hercegovine i u svakom dijelu grada Sarajeva kada je riječ o ovom zakonu. I moja je to bila preporuka da se ovaj zakon održi u parlamentarnoj proceduri i pod uvjetima da se o njemu izjašnjavamo kroz jedan zaključak da se otvori javna rasprava. Dakle ja ne insistiram da se niti namećem rješenja. Moj je jedini način da bi otvorio ovu debatu bio da predložim zakon. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodinu Spahiću. Dame i gospodo ja cijenim naravno nastojanje svakog delegata da definiše zakonski projekat, ali čini mi se način na koji se pokušava zaknskim projektima uređivati nešto što je uređeno na način kako to vidi, a ima pravo na to svaki delegat i poslanik pojedinačno nije dobro i nanjećete više štete i dobroj ideji, a kamo li ... Zna dobro gospodin Spahić da Zakon o gradu Sarajevu kao glavnom gradu Bosne i Hercegovine nema ama baš nikakve šanse da prođe u prvom čitanju i zato nudi javnu raspravu. 28 Mislim da član 2. u kojem se kaže – grad Sarajevo je jedinstvena teritorijalna društveno politička zajednica, jedinica lokalne uprave i samouprave, jednostavno stavlja ad ackta ono što se zove Sarajevo i što se zove Srpsko Sarajevo. Da je ovaj zakon kojim slučajem ponuđen u Parlamentu Federacije Bosne i Hercegovine, on je imao smisla, ali da se na ovakav način nudi u Domu naroda, pa ako ne prođe da ide javna rasprava, ja mislim da se možda jedna i korisna ideja unaprijed osuđuje na propast. Ja mislim da ovaj parlament ne treba zabavljati pokušajima da nešto prođe, ili ne prođe, nego ozbiljnim namjenama da kao odgovorni ljudi cijenimo ono što je proizvod Dejtonskog sporazuma, a nažalost i proizvod loše volje građana i naroda koje mi zastupamo. Ja mislim da i neću naravno, danas ću pokušati da izbjegnem riječi koje bi mogle otvoriti polemiku, izuzev što ću reći da što se mene lično tiče principi na kojima je rađen ovaj zakon nemaju nikakve šanse da danas budu podržani i ja mislim da čak ni inicijativa za javnu raspravu neće dobiti moju podršku, jer onog trenutka kada građanima u federalnom Sarajevu i Srpskom Sarajevu bude obezbjeđeno više hrane, kada se od penzija bude moglo lakše živjeti nego lakše umirati, kada svi budu imali podnošljive uslove za život moći će se razgovarati i o ovakvim stvarima. Mislim da nije vrijeme i ja mislim da zakonski projekti trebaju biti shvaćeni da se donose u interesu građana entiteta i naroda u Bosni i Hercegovini i da ovo nije vrijeme za predizbornu kampanju i sam ću dakle izbjeći riječi koje bi vodile predizbornoj kampanji. Dakle ja se unaprijed izjašnjavam da dalje ne kvalifikujem, protiv principa na kojima je napisan ovaj zakon. Hvala vam lijepo. Je li intervencija, polemika, replika, krivi navod. Izvolite. Gospodin Spahić.
Gospodine predsjedavajući, gospodo delegati, dame i gospodo, kada je riječ o Prijedlogu zakona ja sam na najbolji mogući način, razumjevajući odnose u Bosni i Hercegovini izrazio interese kao delegat ukoliko ne bi bilo volje da se pronađe put do toga da se usvaja ovaj zakon u prvom čitanju, preporuči se drugo čitanje, opredjelimo za jedan zaključak, na to imamo pravo, možemo glasaćemo o zaključku da se obavi javna rasprava, o tome. Mislim da je to najtolerantnije
Ne može biti u sklopu rasprave u prvom čitanju zaključak. Držite se dnevnog reda.
Drugo. Naravno, nemojte objašnjavati šta može, šta ne može. Ja to znam. Drugo što želim reći jeste da fakt jedan konstatujem samo jednu činjenicu, zašto sam se javio za riječ u vezi sa vama. U Ustavu Bosne i Hercegovine poznata je kategorija samo Sarajeva kao glavnog grada BiH. Ne postoji nigdje ni u jednom dokumentu u Bosni i Hercegovini ni u jednom zakonskom aktu, ni u jednom ustavu definicija po kojem postoji federalno Sarajevo ili Sarajevo Republike Srpske. Postoji samo grad Sarajevo u kojem trenutno zasjeda Parlament Bosne i Hercegovine kao glavni grad Bosne i Hercegovine. To uopće nije apstrakcija, to je naravno stvar razumjevanja stvarnosti u Bosni i Hercegovini. Grad Sarajevo postoji. Mi radimo i živimo u njemu i ovaj parlament i sve državne institucije. Kako će se zakonom urediti odnosi u gradu Sarajevu. Normalno da će se urediti 29
Ja vas molim krivi navod ste rekli. Imali ste vrijeme za raspravu.
Ja samo kažem postoji to, zato sam se javio. Ne postoje kaktegorije koje ste pomenuli u obrazloženju zbog čega ste vi lično osobno protiv uz najbolju najmjeru koju ste pokazali prema inicijativi koju sam ja dao. I sad ću vam reći zato što vjerujem u vaše najbolje namjere da te kategorije kojima ste se poslužili u obrazloženju zbog čega ne biste vi dali svoj glas, jednostavno ne postoje kao fakti u dokumentima, u ustavima itd. To ne postoji. Postoji samo jedan glavni grad koji se zove Sarajevo i trebamo to urediti i vi i ja i svi građani Bosne i Hercegovine.
Zahvaljujem gospodinu Spahiću. Za riječ se javio gospodin Novaković. Ja vas molim da danas stvarno pokušamo izbjeći možda politizaciju vezano za ovaj zakon da bismo vodili produktivnu raspravu.
Naravno nemam namjeru da pravim politizaciju od ovoga ali želim da upozorim samo na činjenicu da predlagač je valjda trebao voditi računa ima li zakon šansu da prođe ili nema kod predlaganja. Recimo član 3. Zakona koji kaže – grad Sarajevo čine opštine koje predstavljaju urbanu, političku i socijalnu cjelinu. Samo po sebi možda je predlagač mislio i nešto bolje od onoga što je napisao. Da ne govorimo član 19. ili ne znam ni ja još niz nekih ovdje formulacija koje su dosta nejasne. Nije Srpsko Sarajevo stvar razumjevanja nekoga ili ne. Postoji Zakon o teritorijalnoj organizaciji Republike Srpske. On nije stvar da li njega neko hoće da razumije pa da kaže dobro hajde imate to Srpsko Sarajevo zovite ga kako hoćete. Dakle ako neko zaista želi da predloži ozbiljno neki zakon onda iskreno mora i vjerovati da taj zakon ima neku šansu da prođe pa makar onu u prvom čitanju. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Novakoviću. Ima li još diskutanata? Nema. Zaključujem raspravu.Predlažem da se izajsnimo. Ko je zato da se Zakon o gradu Sarajevu, glavnom gradu prihvati u prvom čitanju? Ko je protiv? Ko je za iz Republike Srpske da se prihvati zakon u prvom čitanju? – Niko. Konstatujem da zakon, ne, ne ide u prvom čitanju. Usvaja se u prvom čitanju. Mora imati entitet. Nema usaglašavanja. Mi se izjašnjavamo. Nema entitetsko jer donosimo odluku u prvom čitanju. ne, ne. U prvom čitanju. Ide na usaglašavanju po tumačenju. 30 Idemo na 11. tačku dnevnog reda. Ad. 11. Zakon o Agenciji za rad i zapošljavanje Prvo čitanje, predlagač Savjet ministara. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Nije bilo amandmana, nije bilo pisanih primjedbi. Ko je zato da se Zakon o Agenciji za rad i zapošljavanje usvoji u prvom čitanju? Ko je za? – 10 za Ko je protiv? – 1 Ima li uzdržanih? – 1 Konstatujem da je ovaj zakon usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda. Ad. 12. Zakon o upotrebi i zaštiti naziva Bosne i Hercegovine Prvo čitanje, predlagač Savjet ministara. Dobili ste zakon kao i izvještaj nadležne komisije. Ovo je prvo čitanje zakona po članu 90. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja se niko. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje.Ko je. Dakle ovo je zakon u prvom čitanju. Ko je zato da se Zakon o upotrebi i zaštiti naziva Bosne i Hercegovine usvoji u prvom čitanju? – 12 za Ko je protiv? Jednoglasno Jednoglasno. Dakle niko protiv, niko uzdržan. Konstatujem da je usvojen Zakon o upotrebi i zaštiti naziva Bosne i Hercegovine u prvom čitanju. Ad. 13. Zakon o izmjenama Zakona o prenosu regulatora i operatora sistema električne energije u Bosni i Hercegovini Prvo čitanje, predlagač Ivo Divković. Dobili ste zakon, kao i izvještaj nadležne komisije. Ovo je prvo čitanje zakona po članu 90. Otvaram raspravu. Dobili ste naravno i izvještaj nadležnog ministarstva i ministrice Hadžiahmetović. Javlja se gospodin Divković. Izvolite.
Cijenjene kolege ja bi samo podsjetio da smo mi ovaj zakon usvojili nedavno i tada je usvojen po članu 100. Poslovnika o radu Doma naroda, jer je obrazloženje bilo i to smo svi prihvatili da se radi o zakonu koji je bio preduvjet da se dobije kredit ''Snaga III'' od međunarodnih i financijskih institucija koji je opet imao funkciju osposobljavanja jel prenosne mreže u Bosni i Hercegovini i to je bilo sasvim rekao bih jedno logično, jedan logičan i prihvatanje zakona od strane Parlamenta. 31 Ja sam tad, vi ste tad imali moj prijedlog tada amandmana koji jasno nije razmatran zbog toga što se razmatrao po članu 100. Ja sam iskoristio svoje izaslaničko pravo i nakon usvajanja zakona i sada kada taj zakon više nije preduvjet za dobijanje kredita jer već postoji itd. da predložim izmjenu zakona koja se sastoji jasno u izmjeni samo jednog jedinog člana tog zakona, to je, odnosi se na sjedište Regulatorne agencije pri čemu sam ja predložio da se sjedište Regulatorne agencije za električnu energiju nalazi u Tuzli. U obrazloženju toga ja sam i naveo tada, saću samo ponoviti da je to prvo, mislim da je, da i ovaj parlament u cjelini treba podržati jednu rekao bih jedan princip a to je institucije i organi koji nisu neophodni da budu u centru kakav je Sarajevo ili neki drugi ovaj mogu u cilju decentralizacije institucija da budu i u nekim drugim gradovima u Bosni i Hercegovini. Najprirodnije je da kada je energetika u pitanju da sjedište bude u Tuzli zato što je Tuzla apsolutno energetski centar bila i u bivšoj državi i danas. Ona proizvodi i najviše energije u Bosni i Hercegovini i raspolaže sa odličnim kadrovima, sa fakultetima, institutima, institucijama itd. u toj oblasti. I to je bio motiv za prijedlog ovog zakona. Ne bismo smjeli dozvoliti da na neki način bilo koji kraj, bilo koji grad u ovoj zemlji koji ima razvijenu određenu oblast na neki način se markinalizira ili da kažem provincijalizira, ako se to tako može reći. Sada bi se samo još osvrnuo na ovo što sam dobio i ja tu na stolu, a to je mišljenje ministrice Azre Hadžiahmetović povodom ovog zakona. Moram reći da sam ja u funkciji ili da sam ministar ja nikada ne bih napisao ovako obrazloženje zato što to, ovo nije nikakvo obrazloženje. Gospođa ministrica kaže da smatramo da podneseni Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o prenosu regulatoru i operatoru sistema električne energije u Bosni i Hercegovini ne bi trebao biti prihvaćen na sjednici Doma naroda, jer nisu plod detaljne analize, niti su o njemu konsultovani učesnici koji su bili odgovorni za njeguvu izradu. Molim vas gospodo, ovdje ne treba ama baš nikakva analiza, jer zakon u cjelini ostaje onakav kakav je, samo se mijenja sjedište, a to je čisto tehničko pitanje, prema tome nema nikakvih tu analize. Ako je ministrici treba analiza neka onda je mogla vidjeti u obrazloženju. A ovaj drugi dio konsultovanje učesnici neka ministrica dozvoli meni kao izaslaniku moje pravo, neka ne uskraćuje moje ustavno pravo i poslaničko da nikog ne konsultujem kada podnosim prijedlog zakona isto kao što je i njeno pravo da na moj prijedlog zakona da svoje mišljenje, ali ne ovakvo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Divkoviću. Ko se dalje javlja za riječ? Ako ne javlja niko, onda ja ću. Dame i gospodo ja sam na prošlom zasjedanju rekao da ću podržati prijedlog delegata gospodina Divkovića, mislim da je on na jednom opštem kursu o kojem se dosta politički priča, a malo čini da se ono što čini centralne agencije u zajedničkoj instituciji u Bosni i Hercegovini, ono dakle što može da se decentralizuje da se decentralizuje i čini mi se da je ovo način na koji se može pristupati izmjenama i dopunama zakona s tim što naravno u raspravama treba pre toga stvoriti političku volju da bi te izmjene i dopune bile usvojene. I u tom smislu želim da iznesem svoju podršku Prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o prenosu regulatora i operatora sistema električne energije u Bosni i Hercegovini delegata gospodina Divkovića. 32 Ja mislim da je došlo vrijeme i da mislim da to nije ni srpko, ni hrvatsko, ni bošnjačko pitanje da ses u sva područja Bosne i Hercegovine, bez obzira dakle u gradove i opštine u kojem se entitetu izvrši dakle jedna decentralizacija. Ona je vezana naravno i za novo zapošljavanje i za nove financijske inekcije stanovništva gdje se te agencije prave. Ali naravno da se može raditi o dislokaciji onih centralnih institucija, odnosno agencija koje mogu dislocirane obezbjeđivati dakle kondiciju za Bosnu i Hercegovinu kao državu. I kada se opredjeljujem dakle za ovakve izmjene i dopune zakona najbitnije mi je da li ta agencija može uspješno u interesu Bosne i Hercegovine jednako uspješno da funkcioniše kada je locirana u Tuzli ili u Sarajevu ili recimo u Banja Luci ili u Mostaru. Ako je to potvrdan odgovor, onda mislim da treba stvarati raspoloženje kod delegata da se putem izmjena i dopuna zakonskih projekata stvarno izvrši takav vid decentralizacije. To je naime bilo obećanje i prethodnog saziva savjeta ministara u kojem sam ja lično bio. To je bilo obečanje i ovoga saziva Savjeta ministara, čini mi se da je to sve ličilo više na političke priče, udvaranje građanima Bosne i Hercegovine, ali evo gospodin Divković je povukao konkretan potez, ponudio izmjenu i dopunu zakonskog projekta i zato mislim da je dobro da danas ovaj prijedlog gospodina Divkovića dobije podršku i ja ću se lično izjasniti da podržavam izmjene i dopune ovog zakona. Hvala vam lijepo. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu i prelazimo na izjašnjavanje. Ko je zato da usvojimo Zakon o izmjenama i Zakona o prenosu regulatoru i operatoru sistema električne energije u Bosni i Hercegovini u prvom čitanju? – 8 za Ko je protiv? – 1 protiv Ko je uzdržan? – 3 uzdržana Predlažem dame i gospodo, dakle to je moj prijedlog da spojimo prvo i drugo čitanje, jer nije bilo amandmana. Ko je za to da se ovaj zakon i u drugom čitanju usvoji? Evo, ko je zato da se spoji čitanje, slažem se, izvinjavam se? Molim vas.
Mogu li dobiti riječ?
Ne možete dobiti riječ, zaključena rasprava o ovoj tačci. Ko je zato da spojimo.
Poslovnička intervencija.
Izvolite. 33
Gospodine predsjedavajući, znamo mi Poslovnik ovog doma i ja vas molim da uvažavate naše intelektualne sposobnosti.
Apsolutno.
Što se mene tiče nisu sigurno ni za precjeniti, ni za potcjeniti. Neki prosjek kojeg trebate uvažavati. Mi ovdje sjedimo i pratimo šta radite. Prešli smo do sada 4-5 zakona u prvom čitanju, zakona koji za koje vama nije odgovaralo da idu u drugo čitanje i vi jednostavno niste ni spominjali drugo čitanje. Sada smo došli do jednog zakona gdje vama odgovara da idemo u drugo čitanje. Niste čak predložili ni da se izjašnjavamo hoćemo li u drugo čitanje ili ne kao kod Krivičnog zakona, nego domah tražite da se izjašnjavamo u drugom čitanju. To nije poslovnički, to nije korektno, to je tendenciozno vođenje sjednice gospodine predsjedavajući, a vi nastavite. Izvolite.
Hvala lijepo. Nije mi dame i gospodo, svjedoci ste svi, ja sam podržao spajanje i glasanje dakle i vezano za Krivični zakon. Vi sjedite ovdje kao i ja, ja poštujem vašu volju kada god budete tražili da se Dom izjašnjava da se spoji prvo i drugo čitanje ja ću podržati. Dakle predlažem da se izjasnimo. Ko je zato prvo da se spoji prvo i drugo čitanje? – 7 Ko je protiv? – 4 protiv Ko je uzdržan? – 2 Dakle dobio je podršku ovaj prijedlog. Sad ćemo se izjasniti da se u drugom Ko je iz Federacije za da se spoji prvo i drugo čitanje? Ko je za iz Federacije? – 4 Ko je protiv? Dakle dobilo je podršku iz Federacije. Ko je iz Republike Srpske za? – 3 Imamo i entitetsku većinu. Ko je zato da se u drugom čitanju podrži Prijedlog zakona gospodina Divkovića? – 8 za Ko je protiv? Ko je uzdržan? Konstatujem da smo usvojili ovaj zakon i u drugom čitanju. 34 Ja vam se zahvaljujem. Prelazimo na 14 tačku dnevnog reda. Ad. 14. Zakon o izvršnom postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine Prvo čitanje, predlagač Savjet ministara. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ' Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Ko je zato da u prvom čitanju usvojimo Zakon o izvršnom postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine? – 10 Ko je protiv? Ima li izdržanih? – Konstatujem da smo u prvom čitanju usvojili Zakon o izvršnom postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine. Prelazimo na 15. tačku dnevnog reda. Ko je zato da se spoji prvo i drugo čitanje? Ko je za? – Ko je protiv? – 4 Ko je iz Republike Srpske za? – nije niko Žao mije nismo dobili volju delegata da se spoji prvo i drugo čitanje. Prelazimo na 15. tačku dnevnog reda. Ad. 15. Prijedlog zakona o zadrugama Prvo čitanje. Predlagači delegati Nikola Špirić, Ilija Šimić i Sejfudin Tokić. Dobili ste zakon kao i izvještaj nadležne komisije. Ovo je prvo čitanje zakona po članu 90. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Idemo na izjašnjavanje. Ko je zato da se prijedlog ovog zakona usvoji u prvom čitanju? - 8 Ko je protiv? – 3 Ko je iz Republike Srpske za? – nema niko Ide na usaglašavanje. Dakle ide ovaj prijedlog na usaglašavanje. Prelazimo na 16. tačku dnevnog reda. Ad. 16. Predlog zakona o veterinarstvu BiH Prvo čitanje. Predlagač Savjet ministara. Dobili ste zakon sa ugrađenim amandmanima kao i izvještaj nadležne komisije. Otvaram raspravu naspram ovog zakona. Ko se javlja za riječ? Javljam se ja. Dame i gospodo Prijedlog zakona o veterinarstvu Bosne i Hercegovine je dugo u Bosni i Hercegovini predmet različitih rasprava, različitih rekao bi protesta interesnih grupa koji su s pravom protestovali u Bosni i Hercegovini. Do sada u Bosni i Hercegovini svi oni koji su uvozili i izvozili namirnice iz Bosne i Hercegovine srdačno su trovali svj narod i 35 građane i zato mislim da je došlo vrijeme da se ova materija uredi. Želim da vas obavjestim da je ovaj zakon usvojen i u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine i zato bi bilo dobro da ga danas usvoji i Dom naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Radi se o veoma bitnom zakonskom projektu i zato sam spreman ukoliko nema suštinskih primjedbi na, a dakle a nema dostavljenih amandmana, spreman sam iako imam dakle definisan ja jedan amandman, spreman sam danas da vodimo raspravu i u prvom i u drugom čitanju i da jednostavno dođemo do zakonskog projekta koji je bitan za Bosnu i Hercegovinu i njene entitete i njene građane. Dakle ja ću podržati ovaj zakon u prvom čitanju, a ako volja delegata bude da se glasa o zakonu i u drugom čitanju imaće moju podršku. Hvala vam lijepo. Neću, glasaćete za amandman. Ako budete glasali protiv amandmana ja ću imati stav kakav u skladu sa zakonom naravno. Za riječ se javio gospodin Ivo Divković.
Gospodine predsjedavajući mi smo se konsultovali u Klubu hrvata i mi smo upravo imali prijedlog da predložimo, evo sad podržavamo taj prijedlog obzirom na važnost tog zakona, situaciju oko njega. Jako dug period kako se taj zakon nalazi u parlamentarnoj proceduri i obzirom na činjenicu da prošao jel tako komisijske faze da zaista danas imamo i prvo i drugo čitanje, odnosno da se izjašnjavamo oko amandmana pa da pokušamo doći do zakona. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Divkoviću. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Novaković. Izvolite.
Kako reče gospodin Divković da su bile neke konsultacije tako smo i mi imali neke konsultacije u vezi sa ovim zakonom. I odmah moram da kažem da prvo ne sporimo potrebu za donošenjem ovakvog zakona. Ne sporimo i nismo sporili ni tekst zakona koji je bio u parlamentarnoj proceduri. Međutim, usvojenim amandmanima na Ustavno-pravnoj komisiji u bitnom se mijenja i suština i tekst zakona. Mislim da Ustavno-pravna komisija, odnosno oni koji su glasali za prihvatanje ovih amandmana su doveli u pitanjei samo usvajanje zakona koji je kažem bio napisan na način kako je bio prihvatljiv za Parlamentarnu skupštinu.
Zahvaljujem gospodinu Momčilu Novakoviću. Ja vas molim vidite, ima amandmana koji je došlo, došlo je dosta amandmana na ovaj zakon. Moramo danas procjeniti, ako uđemo u drugo čitanje kakva je sudbina zakona. Bolje, ako procjenimo da treba ostaviti vremena da se razgovara o amandmanima, to je mnogo korisnije, nego požuriti da se izjašnjava da zakon ne ugleda svjetlo dana. 36 Izvolite. Ibrahim Spahić.
Dobro. Pošto kad zakon dođe u Ustavno-pravnu komisiju postaje zakon Doma, tako da povodom zakona krivičnog bila je interpretacija nekorektna. To nije zakon više VIjeća ministara, nego zakon Doma, pa bih htio da objasnim zbog čega sam se ja kao predsjednik javio prvi. Bilo je to korektno, ne zbog toga što se meni žurilo prije Mihajlovića ili nekog drugog člana komisije, to je moja dužnost. Drugo, kada je riječ o amandmanu na prijedlog zakona, o amandmanima novim. Pošto imamo mnogo zaista amandmana, ja sam tu čitavu kolekciju našao, prvo bi rekao da Komisija ustavno-pravna nije ništa promjenila, nego razmatrala legitimno kao i uvijek amandmana i svi koji nisu zadovoljni predložili su i obnovili amandmane za današnju sjednicu, odnosno za drugo čitanje kada bude red. Gospodin Špirić je danas predložio da idemo na drugo čitanje. Zbog toga sam ga ja pitao da li to znači povlačenje amandmana, jer ako otvori se rasprava o njegovom i drugim amandmanima, nema uslova baš najboljih jer bi se odmah izjasnili o drugom čitanju. Drago mi je da je i sam korigovao nakon gospodina Novakovića svoj pristup. Međutim, i u prvom i u drugom slučaju želim reći da sam ja konsultovao klub veterinara, nisam ni klub bošnjaka ni srba ni hrvata i klub građana različitih slobodnih koji su potrošači i oni koji su proizvođaći. Svi se slažu u tim klubovima koji nisu ni srpski,ni hrvatski, ni bošnjački, nego klub ljudi koji se nalazi u poziciji da privređuju, da uvoze, izvoze i da se bave ovim problemima, ljudi koji se brinu ipak za naše zdravlje, uprkos nas samih. To je cijeli problem. Mi u Parlamentu moramo smisliti, zaista je Špirić u pravu, najbolji način da dođemo do ovog zakona, da prekinemo farsu oko toga. Da li je amandman gore, dole, da li je amandman tamo, vamo. Zakon koje je predložilo koje je dostavilo Vijeće ministara, zakon koji smo konačno usaglasili u Bosni i Hercegoini, koji je eto usvojen i u Predstavničkom domu, nudi šansu i Domu naroda danas da donese odluku da usvoji taj zakon. Nema nikakvog spora. Znate, to je vrlo jednostavno. Ako mi usvojimo zakon, mi ćemo naravno ići na usaglašavanje ako ima bilo kakvu različitost, zapetu, zarez, ili neko ime. Nemojte da kompliciramo unaprijed stvari. Izjasnićemo se o amandmanima kada bude drugo čitanje. ja sam bio sklon drugom čitanju zato što smo danas mogli se izjasniti o amandmanima. Drugo čitanje podrazumjeva izjašnjenje o amandmanima. Prvo čitanje podrazumjeva, principi su u redu, saglasnost o zdravlju stanovništva i stoke, stoka zadovoljna, stanovništvo zadovoljno i delegati na broju. Ali nije problem u delegatima, nego je problem u poziciji koju vi imate. Vi stalno postavljate zamke nećemu što je elementarni vitalni interes građanima Bosne i Hercegovine. To i recimo Lijanovići. Za njih su bili, krilca su im bila najvažnija, pa onda bataci. Konačno bi se morali baviti opštim dobrom. Opšte je dobro da ovaj zakon razmotrimo, a ne da se bavimo krilcima i batacima. Svaka čast Lijanovićima i njihovij kampanji u borbi za Lijanovići. Ali ovdje se radi o borbi za Bosnu i Hercegovinu, za građane, obične, sigurno će se Jerko složiti. Radi se o ljudima koji žele da imaju zaštitu od zaraze koji žele da imaju zdravu hranu, da proizvođaći imaju u konkurenciji ravnopravnu neku šansu. I ja ne bih želio da od ovog napravimo, osim klubova veterinara i proizvođača i potrošača i građana, klubove srba, hrvata i bošnjaka. I baš me briga šta su klubovi srba, hrvata 37 i bošnjaka donjeli kao zaključak u vezi sa zarezima, zapetama i veterinarskim propisima. Vrijeme je da mislimo na ono što je logično i dajte da usvojimo, da razmotrimo. Zato sam ja za drugo čitanje, za izjašnjenje o aamandanima. Pa ako nismo u stanju se izjasniti o ovome, biće usaglašavanje komisija kao za manjine. Ali nemojte od svega praviti problem. Dakle dobro došao, dobro došli u drugo čitanje i molio bih gospodina Špirića samo sam se zato javio da se vrati svom prvom prijedlogu koji podupirem. Završimo ovo kao prvo čitanje, otvorimo debatu, izjasnimo se o amandmanima. Dajte da nađemo rješenje. Što sad eskivirati ovo drugo čitanje.
Zahvaljujem gospodinu Spahiću. Ko se dalje javlja za riječ? Ovo je u stilu predsjedničkog kandidata. Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Idemo na izjašnjavanje. Nema, ne javlja se niko za raspravu. Ko je zato da Prijedlog zakona o veterinarstvu usvojimo u prvom čitanju? – 12. Jednoglasno. Zahvaljujem. Ko je zato da se pređe na drugo čitanje? –11 Ko je iz Republike Srpske da idemo u drugo čitanje? Ko je iz Federacije da idemo u drugo čitanje? – 7 Dakle idemo u drugo čitanje vezano za Zakon o veterinarstvu Bosne i Hercegovine. Dame i gospodo, dakle dobili ste amandmane na ovaj zakon. Ja vas molim, ima li potrebe da predlagači amandmana obrazlože svoje amandmane? Izvinjavam se, evo gospodin Divković. Jel imate vi amandman vaš? Ima. Vaši su amandmani ugrađeni. Da, da. Ja ću predložiti naravno svoj amandman. Dame i gospodo, ja imam samo jedan amandman vezano za ovaj zakon – u članu 71. stav 1. predlažem da se mijenja i glasi – ''Državni veterinarski savjet je savjetodavno tijelo ministarstva. Članove imenuje ministar, ali od predstavnika kancelarije entitetske veterinarske službe Brčko Distrikta, veterinarskih fakulteta, veterinarsko stočarskih centara i veterinarskih komora i drugih priznatih stručnjaka iz oblasti veterinarske medicine.'' Dakle ovo je prijedlog samo da se smanji nepotrebni birokratski aparat koji u ovom trenutku Bosna i Hercegovina iz vlastitog budžeta ne može da finansira. Dakle jedini moj uslov je bio da se bespotrebno kroz zakone ne stvara činovnički birokratski aparat koji neko možda ima namjeru da preraste u ministarstvo veterine Bosne i Hercegovine, ali ovo nije vrijeme u kojem možemo imati megalomanske zahtjeve, jer nema sredstava za takve zahtjeve. Dakle ukoliko bude pozitivan stav naspram ovog amandmana koji nije političke prirode, ja ću glasati za ovaj zakon u drugom čitanju. Imao sam ja i više amandmana, ostale sam povukao želeći da stvorim atmosferu da se zakon usvoji. Hvala vam lijepo. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. 38 Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima. Ko je zato da se usvoji amandman Nikolej Špirića u ovom tekstu koji sam pročitao? – 10 za Ko je protiv? – 1 protiv Konstatujem da je amandman prihvaćen i da je sastavni dio teksta zakona. Domu naroda Parlamentarne skupštine delegat Momčilo Novaković, jel ovo ima svoj amandman I. Usvojeni amandmani Ilije Šimića, dakle ovaj amandman na amandmane, broj 5., 6., 7., 8. i 9. brišu se i ostaje tekst iz Prijedloga zakona. Dakle vraća na izvorni tekst Vijeća ministara zakon. Ko je zato da se usvoji ovaj amandman Momčila Novaković? – 5 za Ko je protiv? – 6 protiv Šest protiv, 5 za, konstatujem da ovaj amandman nije prihvaćen i nije postao sastavni dio teksta. Dame i gospodo više amandmana nema. Ostali su ugrađeni u zakon. Prelazimo na izjašnjavanje. Ko je zato da se Prijedlog zakona o veterinarstvu BiH usvoji u drugom čitanju uz amandman moj koji je postao sastavni dio teksta zakona? – 10 za Ko je protiv? Ima li uzdržanih? –1 uzdržan Sa zadovoljstvom konstatujem da smo usvojili zakon o veterinarstu Bosne i Hercegovine u definitivnoj verziji. A sada vas molim da formiramo komisiju za usaglašavanje, s obzirom da su zakoni usvojeni u različitim tekstovima u dva doma. Ako mogu da predložim iz reda dakle srpskog iz Kluba srpskog naroda predlažem gospodina Momčila Novakovića, koga predlažu, gospodina Jerka Ivankovića iz hrvatskog naroda, molim bošnjake da predlože iz reda bosanskog naroda. Moramo sačekati gospodina Ibru Spahića. Predlažu, molim vas lijepo da formalnosti, evo predlažu Muniba Jusufovića, predsjednika Kluba. Ko je za? Molim vas lijepo može li neko iz službe da pozove gospodina Ibru Spahića, on je sklon ovim egzibicijama da oduševljava i hodnike i salu, ali to nije dobro. Da mu je prošlo Sarajevo poludio bi Ibro. Da gospodin Novaković, Jusufović, Ivanković budu komisija naša za usaglašavanje sa komisijom iz drugog doma. Jednoglasno. Hvala vam lijepo. 39 Prelazimo na 17. tačku dnevnog reda Ad. 17. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vazduhoplovstvu BiH, prvo čitanje Predlagač Savjet ministara. Dobili ste zakon kao i izvještaj nadležne komisije. Ovo je čitanje prvo u skladu sa članom 90. zakona. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Evo ja ću reći svoj stav. Dame i gospodo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vazduhoplovstvu Bosne i Hercegovine, radi se dakle o tehničkim izmjenama koje su bitne da bi ono što se tiče vazduhoplovstva, bezbjednosti putnika koji putuju u Bosnu i Hercegovinu i izvan Bosne i Hercegovine digli na što je moguće veći nivo i zato želim da se izjasnim da sam zato da se ovaj zakon usvoji u prvom čitanju. Pristiglo je nekoliko amandmana i čini mi se da treba utrošiti malo vremena da se ti amandmani usaglase i da se zakon u definitivnoj verziji usvoji. Nadam se da nema potrebe da pričam kolika je potreba da dođemo do ovog zakonskog rješenja i zato ja se izjašnjavam da ću podržati ovaj zakon u prvom čitanju. Hvala vam. Nema više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Izvjašnjavamo se. Ko je zato da se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vazduhoplovstvu usvoji u prvom čitanju? Ko je za? Ko broji? – 12 za Ko je protiv? Ko je uzdržan? 12. za, 1. uzdržan. Konstatujem da je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vazduzhoplovstvu BiH usvojen u prvom čitanju. Zahvaljujem se. 11 za, 1 uzdržan. Molim lijepo službu da broji. Ako budem morao brojati služba neće imati potrebu da sjedi pored mene. Prelazimo na 18. tačku dnevnog reda. Ad. 18. Odluka o utvrđivanju štamparskih poslova od državnog interesa predlagača Sejfudina Tokića Dobili ste odluku. Ima li smisla da vodimo raspravu bez predlagača? Nema. Ko je zato da ne vodimo raspravu? Predlagača nema. Ko je za? Molim vas dignite kartone, nemojte tako stidljivo. Ko broji ovdje? – 11 za Ko je protiv? Nema protiv. Ima li izdržanih?- Nema, 1 uzdržan Konstatujem da smo donjeli odluku da ne vodimo. 2 uzdržana. Molim lijepo službu da broji i obavještava. Dakle, donjeli smo odluku da ne vodimo raspravu zato što predlagača nema. 40 Prelazimo na 19. tačku dnevnog reda. Ad. 19. Ratifikacija Sporazuma o razvojnom kreditu Projekat upravljanja cestama i sigurnost između Bosne i Hercegovine i Svjetske banke Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ima izvještaj komisije, dakle pozitivno viđenje komisije. Ne javlja se niko. Zaključujem raspravu. Ko je zato da se izvrši ratifikacija Sporazuma o razvojnom kreditu između BiH i Svjetske banke? Molim vas da glasaju delegati, da ostave raspravu poslije. Molim gospodina Turjačanina da vodi računa. 10 za, ko je protiv? Ja vas molim malo strpljenja, jest naporno, ali. Ko je uzdržan? Protiv nema niko. Konstatujem da smo jednoglasnoizvršili ratifikaciju Sporazuma o razvojnom kreditu između Bosne i Hercegovine i Svjetske banke, to je projekat upravljanja cestama i sigurnosti. Prelazimo na 20. tačku dnevnog reda. Ad. 20. Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2001. godinu Dobili ste izvještaj nadležen komisije. Otvaram raspravu. Za riječ se javio gospodin Genjac. Izvolite.
Poštovane kolege, u Izvještaju o izvršenju Budžeta za prošlu godinu ja sam ustanovio jednu grešku koja može biti namjerna ili ne namjerna. Ukazujem na nju iz principijelnih razloga. Da bi se moglo razgovarati o Budžetu detaljnije treba otkloniti ovaj nesporazum. Naime, u Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine u rebalansiranom budžetu koji smo usvojili za prošlu godinu stavka – izdaci za materijal i usluge bila je planirana 435 hiljada. To je podatak iz službenog glasnika, službenog lista i to je podatak koji smo mi usvojili i to je zakon. To je dakle stavka je dio zakona. Ova stavka je zakon koji smo mi usvojili. U Izvještaju o izvršenju Budžeta stoji da je za ovu stavku - izdaci za materijal i usluge u rebalansiranom budžetu bilo predviđeno 837 hiljada, dakle duplo više i naravno da je i potrošeno 837 hiljada, dakle duplo više. Dakle u odnosu na ono koliko je planirano u Budžetu i koliko smo zaista usvojili u rebalansiranom budžetu probijanje stavke je 200%. Napominjem tu se radi uglavnom o putnim troškovima. U izvještaju o izvršenju Budžeta se pristupilo tehnologiji koja je do sada neviđena da se u stavku stavi onoliko koliko je potrošeno i da se onda kaže 100% potrošeno, nema nikakvog probijanja. Ja na ovo ukazujem iz razloga što je ovo zaista uvreda zdravog razuma 41 poslanika, što je ovo nezapamćena praksa i ja ovo zaista nisam primjetio do sada u poslaničkom svom mandatu i iskustvu. Drugim riječima radi se o falsifikatu. I ja molim da se odgovori neko nadležno ministarstvo o čemu se ovdje radi da bi mogli dalje razgovarati, jer mislim da se o falsifikatima ne može raspravljati. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Genjcu. Ko se dalje javlja za riječ? Ima li neko od nadležnog iz ministarstva da odgovori uvaženom delegatu Genjcu? Ima. Imamo kvorum. Nema kvoruma. Gdje je gospodin Spahić? Ja bi molio gospodina Spahića da se stvarno, da se udostojimo da završimo ovu sjednicu danas. Predizborne kampanje i ministarske fotelje poslije 6.-tog dok narod kaže šta misli o nama. Ja vas molim da sjednete na mjesto. Ne možete sjediti po čoškovima, a biti prisutni. Ja vas molim ako hoćete da prisustvujete. ...To ćemo mi odlučiti hoćemo li čekati ministricu ili ćemo raditi. Ne može ministrica komandovati Parlamentu. Izvolite gospođo ministrice Ković. Možda i to može da ministri komanduju Parlamentu. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani zastupnici. Želim da kažem da je odlukom Savjeta ministara došlo do promjene strukture rashoda, tako da to nisu falcifikovani podaci, nego sve promjene u izvještaju iz Budžeta donesene su na osnovu odluke Savjeta ministara.
Zahvaljujem ministrici Ković. Krivi navod, replika, gospodin Genjac. Nastavak rasprave.
Dakle ja bih vas zamolio da konsulirate Zakon o izvršenju Budžeta u kome je navedeno ko može izvršiti promjenu i na čiji zahtjev se može izvršiti promjena budžetskih stavki. Jer tamo je diceidno navedeno da korisnik može podnjeti, korisnik iz Budžeta, dakle Parlamentarna skupština može podnjeti zahtjev i na osnovu tog zahtjeva se može promjeniti. Meni koliko je poznato, a dobro mi je poznato Parlamentarna skupština takav zahtjev nije podnjla. Da je ovo moje vrlo osnovano upozorenje ukazuje i nalaz generalnog revizora. Izvještaj o reviziji Parlamentarne skupštine za 2001. godinu, gdje revizori navode da smo revizijom utvrdili kako upravljanje Budžetom nije bilo na zadvoljavajućem nivou. Odnosi se na reviziju Parlamentarne skupštine, jer su utvrđena određena prekoračenja pojedinih budžetskih stavki u odnosu na sredstva ostvarena u skladu sa Zakonom o izvršenju Budžeta. Spomenuta značajna prekoračenja se odnose na sljedeće budžetske stavke – izdaci za meterijal i usluge u iznosu od 402 hiljade ili 92% više od planiranog. I ugovorene usluge u iznosu od 28 ili 24% više od planiranog itd. Dakle nalaz revizora. 42 Ja upozoravam na ovo i molim da se ovo upozorenje nađe u zapisniku, naravno radi kasnije sudbine svega onoga što se dešava sa Budžetom i onoga što proističe iz prekoračenja budžetskih stavki. Hvala.
Zahvaljujem delegatu Genjcu. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Ko je zato da se usvoji Izvještaj o izršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2001. godinu? Ko je za? – 4 za Ko je protiv? – 2 protiv Ko je uzdržan? 5 uzdržanih Kakva je sudbina odluke? Entitetski. Ko je iz Federacije zato da se usvoji? – 3 za Nemamo podršku. Dakle nije usvojen Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2001. godinu. Prelazimo na 21. tačku dnevnog reda. Ad. 21. Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za period 1. - 3. budžetske 2002. godine Dobili ste izvještaj nadležne komisije. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Gospodin Genjac izvolite.
Izvještaj o izvršenju Budžeta za ovaj obračunski period dakle za prvo tromjesječje je poželjan poslovnikom, najavljen kao mogućnost i on se razmatra na način da se prima kao informacija. Ja želim da upozorim na nekoliko pitanja koja proističu jednostavno iz ovog pristupa na način na koji je predstavljen Izvještaj o izvršenju Budžeta za prvi kvartal ove godine. Prije svega u metodologiji izrade ovog izvještaja pristupilo se poređenju stavki ne sa rebalansiranim budžetom, nego sa privremenom odlukom o finansiranju. Vama je poznato da smo mi tek u maju, junu usvojili Budžet za ovu godinu i ja razumijem da je postojala potreba za privremenom odlukom o finansiranju prva tri mjeseca, jer još uvijek nismo imali budžeta za ovu godinu. Međutim u izradi ovog izvještaj ja skrećem pažnju, skrećem pažnju da ovaj način poređenja stavki dovodi do zabrinjavajuće nesrazmjere i podataka koji su veoma zabrinjavajući i koji će se tek na kraju godine pokazati ili iduće godine. Naime, navodim jedan primjer. Prema privremenoj odluci Vijeća ministara za prva tri mjeseca bilo je planirano da se za servisiranje ino duga izvrši 62 miliona KM. Izvršeno je 49 miliona. Istovremeno prema odluci, odluka privremena je bazirana rebalansiranom budžetu iz 2001. godine kada je planirano svega 204 miliona za servisiranje ino duga. 43 Međutim, u konačnom budžetu za servisiranje ino duga ustanovljeno je za ovu godinu obaveza od 292 miliona. Dakle ne 202, nego 292 miliona. Ako se uzme da je 292 miliona za servisiranje duga ove godine obaveza, onda ispada da je za prvo tromjesječje ove godine obaveza 73 miliona. Izvršeno je svega 49 miliona, odnosno 50. 20 miliona ili 23 miliona je manje u odnosu na usvojeni budžet. Ako se ovaj trend nastavi za četiri tromjesječna perioda ove godine to bi moglo iznositi 80 do 90 miliona. Upozoravam na to. Upozoravam na to jer ja ne znam da će entiteti imati veću mogućnot da u drugom tromjesječju servisiraju i daju svoje boritete za servisiranje duga u odnosu na ovo tromjesječje. Pogotovo kada se ima u vidu da je u Prijedlogu Budžeta institucija BiH Predsjedništvo kojeg je dostavilo na prijedlog Vijeća ministara posebno navedeno i striktno pod glavom serivisiranje vanjskog duga, dakle Predsjedništvo navodi u trenutku kada smo usvajali Budžet da u ovoj godini smo suočeni sa značajnim rastom obaveza za vanjski dug koji iznosi 292,387.209,00 KM i koji je u odnosu na Budžet veći za 87 miliona iz 2001. godine. Ove obaveze su prvom rangu prioriteta i ne mogu biti predmet odlaganja. Rast ovih obaveza utiče na nemogućnost dodatne podrške entiteta za funkcionalni dio budžeta. Budući da je poređenje stavki izvršenja vršeno na osnovu odluke o privremenom finansiranju, budući da je Budžet koji smo usvojili bitno drukčiji u odnosu na tu privremenu odluku, ovaj izvještaj daje veoma iskrivljenu sliku o izvršenju Budžeta i ja naravno iz tih razloga ne mogu podržati ovaj izvještaj, ali upozoravam da će se na kraju godine u punom kapacitetu pokazati nesrazmjera ovih podataka. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Genjcu. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Ko je zato da se usvoji Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza za period 1.-3. budžetske 2002. godine? Ko je za? Ko je protiv? 4 za, 2 protiv Ko je uzdržan? – 5 uzdržanih Ko je iz Republike Srpske da se usvoji ovaj izvještaj za? – nije niko za Konstatujem da izvještaj nije usvojen. Prelazimo na 22. tačku dnevnog reda. Ad. 22. Izvještaj o radu Komisije za razmatranje statusa lica naturalizovaih u periodu 6.4.'92. godine do stupanja na snagu Ustava BiH Podnosilac Savjet ministara. Imamo informaciju, imamo li nekog iz Savjeta ministara ko želi da obrazloži informaciju? Nema. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ?
Riječ ima gospodin Špirić. 44
Dame i gospodo mi smo dobili obiman izvještaj o radu Komisije za razmatranje statusa lica naturalizovanih u periodu 6.4.'92 do stupanja na snagu Ustava BiH. Vi znate da su već u dva mandata Parlamentarne skupštine BiH ti izvještaji traženi, da je bilo različitih informacija i dezinformacija u javnosti BiH dobronamjernih i zlonamjernih. I evo na kraju smo dobili izvještaj komisije, a izvještaj se odnosi na spisak lica kojima je oduzeto državljanstvo na sjednici Komisije 17. i 18. 1. 2002. godine. To je negdje oko 49 državljana. Ono što interesuje Parlament BiH, dakle nama ne treba suhoparna informacija da bismo bili informisani koliko je ljudi, nego razlozi zašto su, zašto je oduzeto državljanstvo i da li su nadležne institucije u BiH nakon nalaza komisije poduzeli određene mjere. Imamo takođe spisak lica kojima je potvrđeno državljanstvo i veliki broj ljudi koje je Komisija provjeravala izvan mandata, dakle izvan ovoga perioda. Dobro je naravno da smo došli do ovakvog spiska, ali ja mislim da jednostavno ovaj spisak treba vratiti Komisiji na doradu da Parlamentu da informaciju, dakle opisne informacije za one državljane kojima je oduzeto državljanstvo bez obzira iz koje su države porijeklom da li iz Jugoslavije, Hrvatske, Alžira, Sudana, Jordana, Egipta, Saudijske Arabije, Kuvajta itd. Dakle ja se slažem da je dobro da imamo polaznu informaciju, ali moj je zahtjev da Komisija ovaj izvještaj nadopuni, pogotovo za oduzeta državljanstva u BiH, da ona na bi bila predmet različitih špekulacija i zloupotreba u bilo koje političke svrhe. Tek tada ću smatrati da smo dobili kompletan izvještaj. Čini mi se da ovaj izvještaj zbir izvještaja koje je Komisija dobila sa terena, a vi znate čemu je sve teren u Bosni i Hercegovini bio podložan upravo za period na koji se odnosi rad Komisije naspram ispitivanja državljanstva pojedinih državljana, odnosno pojedinih građana koji su dobili državljanstvo Bosne i Hercegovine. Dakle ja zahtjevam, naravno zavisi od vaše podrške da se ovaj izvještaj dopuni samo kada su u pitanju oduzeta, dakle lica kojima je oduzeto državljanstvo da se nabroje razlozi za svako lice, nema ih mnogo 50-ak da bismo mi kao Dom naroda imali politički stav šta se to dešavalo u našoj državi. Hvala vam lijepo Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Ko je zato da usvojimo ovaj izvještaj uz ovaj zaključak da tražimo od ove iste komisije da nam pošalje dakle dopuni ovaj spisak s obrazloženjima samo za oduzeta državljanstva. Ko je za? Jednoglasno. Zahvaljujem. Prelazimo na 23. tačku dnevnog reda. Ad. 23. Zauzimanje stava oko pitanja sticanja državljanstva prema osobama koje su bile pripadnici oružanih snaga BiH nakon 15.12.1995. godine Ja želim dame i gospodo da vas informišem da smo mi dobili jedan dopis od Savjeta ministara od ove komisije koja je radila na ovom poslu u sastavu Miodrag Pandurević, Ibrahim Đikić, Ivo Kuliš, Jusuf Halilagić, Zlatko Miletić, Slobodan Nagradić. Oni nas pitaju da, dakle traže viđenje Doma naroda, odnosno Parlamenta da li su validna državljanstva lica koja su dobila državljanstvo vezano za član 3. Aneksa I a. Opšteg okvirnog sporazuma u kojem je rečeno da državljanstvo, da lica koja su zatečena poslije potpisa Dejtonskog 45 mirovnog sporazuma u oružanim snagama Bosne i Hercegovine, tad je decidan stav bio da napuste Bosnu i Hercegovinu, da li su njihova državljanstva validna. Dobili ste izvještaj Ustavno-pravne komisije u kojem je Ustavno-pravna komisija stajala na, imala stajalište da se radi o nelegalnim i nelegitimnim državljanstvima i da nadležne institucije treba da poduzmu naredne korake. Otvaram dakle raspravu. Ovo je samo bilo radi vašeg informisanja. Ko se javlja za riječ? Dakle vi imate izvještaj Ustavno-pravne komisije gdje se kaže – Ustavno-pravna komisija Doma naroda je većinom glasova donjela sljedeći stav koji glasi: Prijem lica u BiH državljanstvo nakon potpisivanja Dejtonskog sporazuma, a po osnovu učešća u oružanim snagama BiH po do tadašnjem važećem zakonu o državljanstvu Republike BiH, a imajući u vidu član 3. Aneksa I a. Opšteg okvirnog sporazuma za mir BiH nije validan i pravno valjan. Komisija je odlučila da se ovaj stav uputi Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH na dalje razmatranje. Dakle mi danas imamo mogućnost da potvrdimo ili ne potvrdimo stav Ustavno-pravne komisije vezano za ova državljanstva. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Niko se ne javlja. Izvolite, javlja se gospodin Šefik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo ja sam bio jedini član Ustavno-pravne komisije koji je glasao protiv ovakvog zaključka, iz dva razloga. Iz jednog formalnog i iz jednog suštinskog razloga. Formalni razlog je taj što je Komisija koja treba da ispituje državljanstva obratila se ustavnoj komisiji, Ustavno-pravnoj komisiji Doma naroda i Ustavno-pravna komisija je trebala donjeti definitivnu odluku i kada se vidjelo da ne postoji kvorum za donošenje te konačne odluke komisije koja će biti dostavljena ovoj komisiji koja je tražila naše mišljene, onda je napravljena jedna ovako ...da to bude neko savjetodavno mišljenje tada za to postoji kvorum i da to ide na Dom. To je dakle jedna stvar. I druga stvar, ja nisam podržao ovaj zaključak da su sva državljanstva koja su izdata, odnosno svi prijemi u državljanstvo Bosne i Hercegovine nakon 15.12.'95. godine nelegalni iz razloga što na taj način kršimo Zakon o državljanstvu Republike BiH. Ja ne želim da kršim zakone ove zemlje i zbog toga sam bio protiv ne priječeći nikome da ispituje sve prijeme u državljanstvo. Generalno donjeti ovu odluku, to je povreda ljudskih prava, jer molim vas lijepo, tačno je da su osobe koje su stranog porijekla, a koje su bile u oružanim snagama BiH u roku od 30 dana od potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma trebale napustiti i napustile BiH. Ali to istovremeno ne znači da ako je neka od tih osoba sstekla uvjete po zakonu Republike BiH za prijem u drđavljanstvo da ne može zahtjev u prijem u državljanstvo podnjeti recimo u diplomatsko konzularnom predstavništvu izvan BiH. Dakle ponavljam, ne priječim neka se ispituju dakle i ta državljanstva, neka se ispituju od slučaja do slučaja, ali generalno zauzeti ovakav stav u sebi dakle, takav postupak u sebi nosi opasnost da se ne naruše temeljna ljudska prava i slobode i naravno Zakon o državljanstvu Republike BiH. Toliko hvala. 46
Zahvaljujem gospodinu Džaferoviću. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Ko je zato da se usvoji ovaj izvještaj, odnosno zauzme isti stav koji je zauzela Ustavno-pravna komisija vezano za ova državljanstva? – 11 za Ko je protiv? – 1 protiv Ko je uzdržan? – 2 uzdržana Konstatujem da smo podržali stav Ustavno-pravne komisije vezano za državljanstva koja su stečena nakon 15.12.'95. godine u Bosni i Hercegovini po osnovu pripadnosti u oružanim snagama u Bosni i Hercegovini. Prelazimo na 24. tačku dnevnog reda. Ad. 24. Informacija Savjeta ministara o procesu donošenja Pravilnika o kvalitetu naftnih derivata Imamo li nekog iz Savjeta ministara da podnese izvještaj? Izvolite. Ministar, gospodin Nikola Kragulj. Izvolite.
Ja se izvinjavam, ja nemam pisanu informaciju, ali
Ja se izvinjavam gospodine Kragulj mi smo danas željeli da imamo pisanu informaciju, pisanog traga, Savjet ministara je na vrijeme dobio zahtjev Kolegija Doma naroda Parlamentarne skupštine. Ne mislim da ste odgovorni, mislim da je bilo mjesto danas predsjedavajućeg Savjeta ministara ovdje da podnese uvodno izlaganje ili pisanu informaciju. Nemojte se ljutiti moram pitati Dom da li smo spremni na bazi usmene inoformacije razgovarati o ozbiljnim stvarima koje potresaju Bosnu i Hercegovinu, koje građane ostavljaju bez značajanih izvora sredstava, a radi se na 100-tine miliona KM. Mislim da ovo pokazuje punu neodgovornost, nemoj mi zamjeriti, Savjeta ministara u cjelini i predsjedavajućeg Savjeta ministara. Ali evo pitam kolege, jesmo li spremni na bazi usmenih informacija iako je Savjetu ministara dostavljeno pre 10 dana zahtjev da imamo pisanu informaciju. Ko je zato da, dakle Savjet ministara dostavi pisani materijal vezano za problematiku koju smo tražili? Ko je uzdržan? Nema protiv niko. Jednoglasno zahvaljujem se gospodinu ministru Kragulju. Prenesite pozdrave predsjedavajućem da je vrijeme da radi svoj posao. Hvala vam lijepo. Prelazimo na 25. tačku Ad. 25. Interpelacija delegata Ibrahima Spahića Dame i gospodo resorni ministar je na službenom putu. Molio je ako se može ova tačka odgoditi, a mi smo ozbiljan Dom i mislim da. Ako ima rješenje, molim lijepo. Izvolite. 47 Dakle prelazimo na 25. tačku Ad. 25. Interpelacija delegata Ibrahima Spahića
Ja predlažem ako je moguće s ozbirom da se ministrica javila da napravimo pauzu za ručak do 3 sata i da se završi.
Samo malo, molim vas lijepo, ovdje piše ovako. Vijeću ministara je dostavljeno, resorna ministrica se čula, mi smo ozbiljan Dom koji ne smije zavisiti jel ministar na putu, ili nije na putu. Znate, ako Dom cijeni da može zamjenik ministra, opet ćemo se izjasniti. Ko cijeni da može zamjenik ministra? Kako ne može? Stanite polako gospodine Spahiću, ja predsjedavama. Ko je zato da dozvolimo da zamjenik ministra usmeno?
Ne možemo glasati o tome.
Može, kako ne može. Molim vas. Ne može zamjenik po Statutu i Poslovniku. Molim vas pročitajte. Ko je zato da. Molim vas hajmo na glasanje. Ako dobijete podršku, dobićete. Ko je zato? Nije govorio, zato smo glasali. Nije. Ko je zato da vršimo bez prisustva ministra da zamjenik ministra? Ko je za? Ko je zato da ova tačka dnevnog reda ide uz obrazloženje zamjenika ministra? Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Ko je iz Republike Srpske za? – nema niko Dame i gospodo konstatujem da smo iscrpili dnevni red. Ministrima želim da dolaze na sjednice. Ima još tačka, prelazimo na 27. tačku dnevnog reda. Izvinjavam se gospodinu Halidu Genjcu, 26. tačka. Ad. 26. Informacija o nelegalno dodjeljenim zemljištima, odnosno, dodjeli državnog zemljišta Mi smo imali zaključak ovoga doma prema Vijeću ministara od pre nepuna 2 mjeseca, puna dva mjeseca. Imamo li pisani materijal i izvještaj ministarstva? Ima li neko od ministara? Nema. Dame i gospodo, ovo je znak kakvo Vijeće ministara imamo. Neću ništa drugo da govorim. 48 Insistira li gospodin Genjac da vodimo raspravu, a nemamo informacije?
Dakle ja
Samo malo, molim vas da saslušamo čovjeka koji je tražio tačku dnevnog reda.
To je zaključak ovog doma od prije 2 mjeseca i 10 dana da se u roku od 2 mjeseca raspravlja. Dakle meni treba samo informacija da li je Vijeće ministara išta poduzelo da pripremi ovu informaciju ili nije ništa poduzelo? Ili ima namjeru poduzeti i kada ćemo dobiti informaciju? Ima li iko ispred Vijeća ministara da odgovori i to je dovoljno?
Ima li iko živ da može odgovoriti našem delegatu u ovom domu iz VIjeća ministara? Ima li išta, ili nema ništa? Dakle nema ništa. Dame i gospodo zaključujem sjednicu. Zahvaljujem gospodinu Genjcu i vama delegatima na strpljenju. Nadam se poslije 6. da ćemo imati ozbiljniji Savjet ministara. Hvala vam lijepo. Sjednica je završila sa radom u 14,00 časova.