Poštovane dame i gospodo izaslanici, poštovani gosti sve vas srdačno pozdravljam i otvaram 28. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Današnjoj sjednici je nazočno 15 izaslanika, od kojih 5 iz bošnjačkog naroda, 5 iz hrvatskog naroda i 5 iz srpskog naroda. Kao što vam je i naznačano u pozivu za današnju sjednicu, u skladu s člankom 155. Poslovnika, na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, izaslanicima će biti omogućeno postavljanje izaslaničkih pitanja u usmenom obliku. Podsjećam vas da su vam zajedno s pozivom za 28. sjednicu Doma naroda upućeni i dopisi u svezi s procedurom postavljanja izaslaničkih pitanja u usmenom obliku. Navedeni dopis, odnosno obavjest o mogućnosti postavljanja izaslaničkih pitanja u usmenom obliku na 28. sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH također je upućena predsjedatelju Vijeća ministara BiH i Generalnom tajništvu Vijeća ministara BiH. U skladu s člankom 156. stavak (1) Poslovnika najavu za postavljanje izaslaničkih pitanja u usmenom obliku dostavio je: izaslanik Mario Karamatić za predsjedatelja Vijeća ministra BiH, gospodina Denisa Zvizdića; izaslanik Sredoje Nović za predsjedatelja Vijeća ministra BiH, gospodina Denisa Zvizdića. U skladu s člankom 156. stavak (2) Poslovnika ove najave dostavljene su predsjedatelju Vijeća ministara BiH i onom članu Vijeća ministara BiH na koga se pitanje odnosi. Želim vas podsjetiti i na to da smo uputili obavjest Javnom radiotelevizijskom servisu BiH radi osiguranja izravnog televizijskog prenosa ovog dijela sjednice u skladu s člankom 155. stavak (1) Poslovnika. Sad možemo početi s postavljanjem usmenih izaslaničkih pitanja i davanjem odgovora. Riječ dajem izaslaniku Mariu Karamatiću. Gospodine Karamatiću izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Evo, ja baš stvarno nemam sreće, pokazalo mi je se nemoguće direktno postaviti pitanje uvaženom ministru Igoru Crnadku, pa sam se odlučio za predsjedatelja Vijeća ministara, ali evo ni njega danas nema, a budući da je inače prilično redovan ja ću ipak postaviti pitanje, pa nadam se da će mi gospodin predsjedatelj poslati odgovor u pisanom obliku. Naime, nedavno sam ostao frapiran kada sam doznao podatak, pričao sam ja već ovdje o ... životinjoj farmi kako su neke životinje jednake, a neke jednakije, pa tako i državni službenici i 2 uposlenici u institucijama Bosne i Hercegovine, naime među istim postoje neki posebni, vjerovatno su nečim zadužili domovinu pa im je onda domovina, tj. Bosna i Hercegovina, tj. poreski obveznici, tj. narodi u dva entitete, Brčko Distriktu i 10 kantona, platili školovanje, doškolovavanje, do diplomske, postiplomske tečajeve jezika, itd. i tako slično. Mene interesira – Od 2000. godine do danas za koje državne službenike ili uposlenike institucija Bosne i Hercegovine su plaćeni tečajevi jezika, dodiplomske, postiplomske, magisteriji, doktorati, tečajevi jezika i ostala usavršavanja? Također me zanima točan pojedinačni iznos, poimenični iznos za kojeg to državnog službenika je to uplaćeno imenom, prezimenom i opisom svakog plaćanja po tom osnovu kako bih ja mogao, nakon što dobijem te podatke i analiziram ih, vidjeti koliko je novaca potrošeno na to i koliko je to unaprijedilo rad institucija Bosne i Hercegovine. Budući da uvaženog predsjedatelja Vijeća ministara nema ovdje odgovor očekujem u pisanom obliku. Hvala.
Hvala Vama. Riječ dajem izaslaniku Sredoju Noviću. Gospodine Noviću izvolite.
Poštovani predsjedavajui, uvažene kolegice i kolege delegati, dame i gospodo. Moje pitanje je upućeno Savjetu ministara sa zahtjevom da se dobije odgovor – Šta je Savjet ministara BiH uradio na realizaciji zaključaka 12. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, održane 10.12.2015., a koji se odnose na Radio-televizijski sistem Bosne i Hercegovine? Naime, Dom naroda je jednoglasno sa 12 glasova za usvojio sljedeće zaključke koje je predložila Komisija za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda. Prvi zaključak glasi: Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Savjet ministara BiH da utvrdi novi efikasan i održiv model naplate radio-televizijske takse i predloži ga Parlamentarnoj skupšini BiH na usvajanje. Drugi zaključak: Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Savjet ministara BiH, Ministarstvo komunikacija i transporta da kao prioritetan zadatak riješi pitanje digitalizacije, i sad da ne čitam ostale zključke, ali zaključak broj četiri kaže: Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Savjet ministara BiH i Upravni odbor BHRT-a da najkasnije do kraja januara 2016. godine dostave Domu naroda izvještaj o realizaciji usvojenih zaključaka. Ja pitam, ali evo ne znam da li ima neko ko će odgovoriti uopšte – Šta znači ovaj Dom naroda i šta uopšte znače zaključci koji se ovdje donose? Ja mislim da je ovo gotovo posljednja faza u kojoj se pravi, da mi izvinete na izrazu, lakrdija od Parlamentarne skupštine BiH. Na to nema pravo niko u ovoj zemlji, a ponajmanje vlast koja se bira u ovim domovima. Ako je to vama gospodo, koji držite danas vlast, normalno, dobro, odlično, onda nastavite dalje da građani ove zemlje to znaju. Šta mi danas hoćemo pod tačkom 5. ili, ne znam koja je, o radio-televiziji i raspravljati o zakonu jednom novom, o produženju roka za taksu. Mi defakto ubijamo radio- televizijski sistem ove zemlje jer ne želimo, niko od nas ovdje, i nemojte mi da uopšte govorimo da idemo jedan korak naprijed. To je zaista januar 2016. godine, a ovo je već maj 2017. godine. 3 Evo, to je razlog zbog čega sam postavio ovo pitanje. Ako nema danas odgovora onda bar da se udostojimo da dobijemo odgovor u pisanoj formi do iduće sjednice Hvala.
Hvala. Evo, javlja se zamjenik ministra, gospodin Dalipagić želi odgovoriti na Vaše pitanje. Izvolite.
Poštovani predsjedatelju, poštovani članovi Kolegija, zastupnici, zamjenici ministara, dame i gospodo. Pošto sam ja u tom razdoblju bio, vodio Ministarstvo nakon smjene prethodnog ministra Matanovića, ja ću uvaženom gospodinu zastupniku Noviću odgovoriti na dio ovih potpitanja koja se odnose na Ministarstvo komunikacija i prometa BiH. Naime, vezano za Zakon o RTV sustavu Ministarstvo je, na temelju zaključaka Doma naroda, imenovalo radnu skupinu za izradu izmjena i dopuna Zakona o Javnom RTV sustavu, te je radna skupina pripremila Prednacrt zakona koji je bio stavljen u proceduru javnih konsultacija. Mi smo pripremili jedan Prednacrt zakona koji je predviđao da se sustavno riješi pitanje RTV sustava, ne samo pitanje naplate RTV takse. ... uglavnom u proceduri javnih konsultacija smo dobili negativna mišljenja. U postupku tih javnih konsultacija Ministarstvo nije smatralo svrsishotnim upućivati Prednacrt u dalju proceduru, a u međuvremenu je imenovan i novi ministar koji vjerovatno ima neka nova razmišljanja o toj tematici. Uzimajući u obzir navedeno Ministarstvo je kako ne bi ugrozilo poslovanje BHRT-a Vijeću ministara predložilo izmjene i dopune zakona kojima je rok za naplatu RTV takse putem telekom operatera prolongiran do 30.06.2016. godine. Vijeće ministara je to usvojilo u mjesecu travnju prošle godine, a prošlo je i oba doma Parlamenta BiH. Nakon toga taj isti, produženje zakona koji se danas traži, koliko sam vidio, nije produžavan. Što se tiče digitalizacije možda vam je poznato, a možda i nije, da je problem dugogodišnjeg zastoja digitalizacije bilo pitanje vlasništva nad opremom za ovu digitalizaciju i Ministarstvo komunikacija i prometa je predložilo Vijeću ministara, i Vijeće ministara je usvojilo, da se oprema da u vlasništvo javnim emiterima televizijskim. I nakon toga je odblokiran postupak digitalizacije prve faze. U siječnju prošle godine predata je zapisnički oprema javnim RTV emiterima i tada je ...
Morate požuriti, vrijeme Vam je ...
došlo do, ovaj, završetka procesa digitalizacije. Oprema ... Republici Srpskoj gdje je i trebalo i u desetom mjesecu prošle godine digitalizacija je, prva faza digitalizacije je u centrima Mostar, Banja Luka i Sarajevo gdje je i puštena u pogon. Druga faza digitalizacije je, u tijeku je tenderski postupak za drugu fazu digitalizacije. 4 Što se tiče ovog trećeg potpitanja to se odnosi na izvješće, a to treba Upravni odbor emitera da dostavi, to se ne odnosi na Ministarstvo prometa i komunikacija. A četvrto potpitanje, Ministarstvo je dostavilo izvješće Domu naroda u dijelu koji se odnosi na nadležnost Ministarstva. Hvala.
Hvala Vama. Je li izaslanik, gospodin Nović zadovoljan ovim odgovorom, želite li komentar? Izvolite gospodine Noviću.
Ja zaisata nemam komentar. Mislim da je isuvišno bilo šta komentarisati. Ako propadne jedna komisija koja nije uspjela, pod pretpostavkom, usaglasisti sa onim s kim je trebalo usaglasiti to, pa valjda se formira neka nova i krene se dalje u aktivnost. Pa nije zar da je samo ta komisija bila u ovoj zemlji zadužena i jedina moguća. I mislim da, još jednom ponavljam, ako to građanima Bosne i Hercegovine odgovara ovako onda neka je nazdravlje i vlast i opozicija i narod neka bira ponovo sve iste. Hvala.
Hvala Vama gospodine Noviću. Izaslanik Mario Karamatić dobio je odgovor na pitanje upućeno ministru vanjskih poslova BiH, gospodinu Igoru Crnadku. Je li izaslanik zadovoljan dobivenim odgovorom?
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dobio jesam odgovor, iskreno nisam zadovoljan, nije mi ovdje, ne vidim, na ova dva miliona što su zdrobili u Ministarstvu vanjskih poslova na putovanju, išta da je dobro učinjeno za Bosnu i Hercegovinu. Vidim da smo pali za 10 mjesta na ljestvici za bezvizni režim, vidim tako neke stvari, ali budući hajde da ministar uvaženi ... nije ovdje ja bih apelirao na Kolegij da imenuje tajnika komisije koju smo izglasali na prošloj sjednici ovog uvaženog Doma, kako bi mogli pristupiti konstituiranju povjerenstva za javno saslušanje uvaženog ministra, gdje će on imati priliku da pojasni malo i ove brojke, i svoj rad, i šta to zastupa u trenucima dok boravi van naše zemlje. Hvala.
Hvala Vama gospodine Karamatiću. Napominjem da je izaslanica Zdenka Džambas uputila izaslaničko pitanje u pismenom obliku ministru vanjskih poslova BiH, gospodinu Igoru Crnadku, te da je, u skladu s člankom 158. Poslovnika Doma naroda, njezino pitanje dostavljeno ministru. Sad prelazimo na dnevni red. Za 28. sjednicu predlažem sljedeći, izmijenjeni: 5 Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 27. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Zahtjev izaslanika: Ljilje Zovko, Bariše Čolaka, Zdenke Džambas, Martina Raguža i Maria Karamatića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 02-02-1-1133/17, od 28.04.2017.; 3. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o porezu na dodanu vrijednost (drugo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2/17, od 26.01.2017.; 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnom i međuentitetskom cestovnom prijevozu (prvo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2509/16, od 28.09.2016. i 25.01.2017.; 5. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o Javnom radio-televizijskom sustavu BiH (prvo čitanje) – predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-105/17, od 24.03.2017., s Mišljenjem Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 6. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o radu u institucijama BiH (prvo čitanje) – predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1- 652/17, od 24.03.2017.; 7. Prijedlog zaključka o formiranju Interresorne radne skupine za izradu Zakona o ispitivanju podrijetla imovine dužnosnika u institucijama BiH, broj: 01-34-1-1959/16, od 04.05.2017.; 8. Izvješće o radu Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2016. godinu, broj: 05/8-04-356/17, od 02.02.2017.; 9. Izvješće o radu Povjerenstva za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije Parlamentarne skupštine BiH za 2016. godinu, broj: 01,02-50-14-695/17, od 10.03.2017.; 10. Izvješće o radu Pravobraniteljstva Bosne i Hercegovine za razdoblje od 01.01.2016. do 31.12.2016. godine, broj: 01,02,03-10-725/17, od 15.03.2017.; 11. Izvješće o radu Vijeća nacionalnih manjina BiH za 2016. godinu, broj: 05/7-50-13- 807/17, od 22.03.2017.; 12. Izvješće o provođenju Lokalnih izbora za 2016. godinu – podnositelj: Središnje izborno povjerenstvo BiH, broj: 01,02-50-19-660/17, od 07.03.2017., s korekcijom Izvješća broj: 01,02-50-19-660-2/17, od 03.04.2017.; 13. Stanje i prespektive u sektoru poljoprivrede u Bosni i Hercegovini, sukladno zaključku s 22. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, broj: 02/2-50-8- 23-28/17, od 03.02.2017.; 14. Izvješće o utvrđivanju rang-liste kandidata za imenovanje člana Ureda za razmatranje žalbi – podnositelj: Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja člana Ureda za razmatranje žalbi, broj: 01,02-50-14-389-6,5/17, od 03.05.2017.; 15. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Protokola uz Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Bosne i Hercegovine, s jedne strane, i Europskih zajednica i njihovih država članica, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji, broj: 01,02-05-2-742/17, od 16.03.2017.; 16. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Narodne Republike Kine o uzajamnom ukidanju viza za nositelje diplomatskih, službenih i putovnica za javne poslove, broj: 01,02-05-2- 832/17, od 27.03.2017.; 6 17. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Rumunjske o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprječavanju utaje poreza u odnosu na poreze na dohodak, broj: 01,02-05-2-833/17, od 27.03.2017.; 18. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o financiranju programa aktivnosti prekogranične suradnje Bosna i Hercegovina – Crna Gora za 2015. godinu između Europske komisije, Bosne i Hercegovine i Crne Gore, broj: 01,02-05-2-834/17, od 27.03.2017.; 19. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Dopune br. 1 Sporazumu o financiranju koji se tiče državnog programa za Bosnu i Hercegovinu u okviru komponente programa IPA – pomoć u tranziciji i izgradnji institucija za 2013. godinu, broj: 01,02-05-2-880/17, od 31.03.2017.; 20. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu (Projekt modernizacije cestovnog sektora u Federaciji Bosne i Hercegovine) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, broj: 01,02-05-2-881/17, od 31.03.2017.; 21. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Konvencije o zaštiti migratornih vrsta divljih životinja, Bonn, 23. lipnja 1979. godine, broj: 01,02-05-2-885/17, od 03.04.2017.; 22. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Ruske Federacije o reguliranju obveza bivšeg SSSR-a po obračunima u vezi s robnim prometom između bivšeg SSSR-a i bivše SFRJ, broj: 01,02-05-2-1007/17, od 13.04.2017. Ovo je usuglašeni dnevi red Kolegija Doma naroda. Je li se netko javlja za riječ, ima li možda prijedloga za izmjenu ili dopunu ovog dnevnog reda? Ako nema izmjena i dopuna dnevni red je usvojen, o njemu se ne glasuje u skladu s člankom 60. Poslovnika Doma naroda. Prelazimo na točku jedan dananjeg dnevnog reda, to je, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 27. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ povodom Zapisnika? Nema prijavljenih. Dakle, zatvaram raspravu. Glasujemo o Zapisniku 27. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Molim vas pokrenite mehanizam glasovanja. Možete glasovati sad. Od nazočnih 15 – za je bilo 15, nije bilo ni protiv ni suzdržanih. Dakle, iz Federacije BiH – 10 za, bez protiv i suzdržanih, iz Republike Srpske – 5 za, bez glasova protiv i suzdržanih. Dakle, postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram da je usvojen Zapisnik 27. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Prelazimo na točku dva današnjeg dnevnog reda, to je, 7 Ad. 2. Zahtjev izaslanika: Ljilje Zovko, Bariše Čolaka, Zdenke Džambas, Martina Raguža i Maria Karamatića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 02-02-1-1133/17, od 28.04.2017.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani prisutni. Imamo jedan značajan broj obavezujućih presuda i Evropskog suda za ljudska prava i suda, Ustavnog suda BiH u pogledu korekcija izbornog zakonodavstva da bi se naše zakonodavstvo uskladilo i sa odgovarajućim konvencijama i paktovima, itd. I ja zato pozdravljam svaki napor koji dolazi u parlamentarnu proceduru sa ciljem provođenja tih presuda, implementacije tih presuda i dovođenja našeg zakonodavstva u sklad sa onim što smo mi po Ustavu obavezni da dovedemo u sklad. Mislim da je svaka inicijativa dobra i da treba praviti inicijative i pored Interresorne grupe, i da treba razgovarati o rješenjima, i da treba nuditi rješenja i razgovarati o njima. Međutim mislim da ovako krupne intervencije u izborno zakonodavstvo, rakao bih, nije dobro, a mislim da je i skoro nemoguće rješavati po hitnoj proceduri. Zašto? Hitna procedura otklanja mogućnost bilo kakve intervencije u predloženi tekst, a znamo da krupne izmjene izbornog zakonodavstva mogu se usvojiti ukoliko se osigura mogućnost razgovora, intervencija, popravki kroz amandmane, da bi se na taj način ponuđeno rješenje učinilo što je moguće prihvatljivim najvećem broju poslanika, odnosno delegata. Druga stvar, mislim da bi svako rješenje koje se ponudi na ovu temu bilo jako dobro, a mislim i neophodno, dostaviti Venecijanskoj komisiji na mišjenje, imajući u vidu i naše postprijemne obaveze u Vijeću Evrope, a i činjenicu da ono što treba da se uradi u Izbornom zakonu više puta je do sada pokazano da Venecijanska komisija cijeni i našu situaciju, i naše odnose, i naše zahtjev i daje korisna mišljenja. I treća stvar, predloženi tekst, grupa delegata je predložila da se razmatra po hitnom postupku, međutim i ovaj predloženi tekst ima čak i tehničke nedostatke koji su, čini mi se, i prepreka usvajanju. Naime, ja ću samo navesti primjer da u Izbornom zakonu izborne jedinice, osnovne izborne jedinice, na samom početku Zakona u članu 1.1.a) stav (2) definiše se izborna jedinica koja podrazumijeva osnovnu izbornu jedinicu koja podrazumijeva općine, Grad Banja Luku, Brčko Distrikt, gradsku izbornu jedinicu Grada Mostara i izborne jedinice gradskog područja Grada Mostara u koje se bira ukupan broj predstavnika za određeni nivo vlasti i koji unutar sebe nemaju višečlane izborne jedinice. Dakle, ovo je odredba važeća koja ničim nije osporena u Izbornom zakonu, a predloženo rješenje predlaže kompenzacijske liste u Mostaru koje su predviđene samo za višečlane izborne jedinice. Dakle, ili treba ovo u Izbornom zakonu mijenjati ili odustati od višečlanih izbornih jedinica, odnosno kompenzacijskih mandata. Navodim to samo kao jedan tehnički nedostatak. 8 Iz svih ovih razloga ja mislim da ne bi bilo dobro ovo razmatrati po hitnoj proceduri, po hitnoj parlamentarnoj proceduri. I to je razlog recimo što ću ja biti protiv hitne procedure. Zahvaljujem.
Hvala Vam gospodine Genjac. Javlja li se još netko za raspravu? Onda ću se ja prijaviti, ako se nitko drugi ne javlja ...
Riječ ima uvaženi predsjedavajući, gospodin Bariša Čolak. Izvolite gospodine Čolak.
Istina je da se radi o zaista jako važnoj materiji, to niko živ ne može negirati, međutim jednako je tako istina da mi o Izbornom zakonu pričamo jako dugo, rekao bih posljednje dvije godine intenzivno na političkoj razini, na razini predsjednika i užeg vodstva političkih stranaka, posebno mi u Federaciji Bosne i Hercegovine. Jednako tako istina je da niti jedan od ovih prijedloga ovdje koji se odnose bilo na izbor članova Predsjedništva, bilo na izbor članova, izaslanika za Dom naroda ili izbore u Mostaru, dakle, nije nešto što je nepoznato. Neki od ovih prijedloga su poznati, ne samo nama, dakle, evo koji u ovome sudjelujemo, koji sjedimo ovdje, ovaj, nego i čitavoj bosanskohercegovačkoj javnosti jako, jako dugo. Dakle, kad je riječ o ovoj primjedbi koju je gospodin, ovaj, maloprije, maloprije rekao, gospodin Genjac, mislim da ne stoji zaista ta vrsta primjedbe. Uostalom, ako se radi o nekakvim tehničkim, ovaj, detaljima to se može ispraviti i to se, to je dopušteno, dakle, ako je u pitanju žurna procedura. Međutim kad se radi o osnovnim izbornim jednicama i kompenzacijskim mandatima i višečlanim izbornim jedinicama ovo je doslovno prepisano, dakle, iz Izbornog zakona. Dakle, Mostar je praktično preslika višečlanih izbornih jedinica. Dakle, tu nema apsolutno ništa sporno. Zato, evo moj je, moja molba i moj zahtjev da mi idemo na usvajanje, dakle da idemo na žurnu proceduru. Naravno to nikako ne znači da neće biti moguće ukoliko bismo mi danas prihvatili ovaj Zakon, da neće biti moguće ulagati amandmane jer znamo dobro da se zakon mora usvojiti u potpuno identičnom tekstu u oba doma, ovaj, i da postoji, postoji mogućnost kako zapravo ispeglati, eventualno, različita usvajanja zakona u oba doma. Ja zaista mislim da je krajnje vrijeme, posebno iz razloga što je nama praktično ostavljen rok od strane Ustavnog suda, posebice kad se radi o ovoj posljednjoj odluci o konstitutivnosti, a vezano za izbor izaslanika za Dom naroda, i mi očigledno ulazimo u završnu fazu, odnosno ulazimo u sam istek tog roka. Mislim da je svima u interesu, dakle, da što je moguće prije riješimo ova pitanja jer mislim da nikome nije od koristi da ulazimo u izbornu godinu sa neriješenim pitanjem izmjena i dopuna Izbornog zakona ili da nemamo unaprijed vrlo, vrlo jasne kriterije po kojima će se izbori, ne samo održati, nego i izborni rezultati implementirati. Hvala vam lijepo. Gospodin Ognjen Tadić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Uvažene dame i gospodo, poštovani članovi Savjeta ministara, kolege. 9 Slušao sam uvodna izlaganja istaknutih predstavnika dva kluba i dva naroda, ujedno i najviše funkcionere dvije vodeće stranke bošnjačkog i hrvatskog naroda. I moram da kažem da bih zaista bio možda čak i zadovoljan, naravno ovakvim situacijama ne može čovjek biti srećan, ali zadovoljan kada bi ova vrsta argumentacije zaista opisala sve što se dešava u vezi sa ovim problemom. Da nemamo iskustvo i da nemamo oči, političke oči govorim naravno, da ko ne bude uvrijeđen, mogli bismo ovo prihvatiti zdravo za gotovo. Da li je u pitanju zarez, tačno navođenje nekog imena, da li je u pitanju hitni postupak radi Evrope i slične stvari, međutim mislim da ovo nije tako jednostavno. Nije moje da do kraja obasjam ovaj problem i razjašnjavam ga javnosti jer je to nešto što bi bilo, na kraju krajeva, i nekorektno da ja to učinim, imajući u vidu da se dikrektna pitanja samo marginalno tiču statusa srpskog naroda i njegovog predstavljanja i u zajedničkim organima Bosne i Hercegovine i u samom izbornom procesu, ali je važno napomenuti da javnost ima u vidu sljedeće. Mi smo u ovu sjednicu Doma naroda ušli sa jednom krajnje neobičnom situacijom, a to je da se jedan od ključnih partnera koji stoji iza aktuelnog Savjeta ministara nada da će zahvaljujući hitnoj proceduri, koja isključuje komisijski rad, uspjeti da održi ovaj Zakon u životu do same plenarne sjednice Doma naroda i onda uz pomoć opozicionog krila iz srpskog naroda usvoji jedan ovakav zakon i uputi ga Predstavničkom domu svjesni da će tamo imati svoje probleme kakve ima. Moja obaveza da kao predstavnik Saveza za promjene, koji čini ovu koaliciju, koja stoji iza ovoga Savjeta ministara, gospodina Zvizdića i njegovih saradnika, dakle, do kraja uputim jedan javni poziv da ne dovodimo jedni druge u ovakvu situaciju. Ako stojimo iza nekog Savjeta ministara, ako imamo Interresornu radnu grupu koja je zadužena za ova pitanja, a podsjetiću ja sam podnio ostavku na članstvo u njoj upravo znajući da nema otvorene političke volje da se rješavaju ova i druga pitanja, onda treba i u javnosti saopštiti konačne stavove političkih činilaca pa da se zna da nema izmjene Izbornog zakona do tih izbora, dakle kad je u pitanju član Predsjedništva, iz ovih ili onih razloga, to već nije moja stvar, ili treba prionuti da se to stvarno rješava. Ovaj jednostran potez HDZ-a ja u tom smislu mogu nekako da razumijem, sad razumjeti i opravdati je veoma različito u ovom slučaju, mogu da razumijem, ali on govori i o nečemu drugome, kako se i HDZ kao ključni predstavnik hrvatskog naroda, Hrvatski narodni sabor, našao u ovoj situaciju da nema ovu vrstu kooperacije. Čini mi se da i predstavnici hrvatskog naroda moraju imati potreban senzibilitet prema ključnim političkim obećanjima svojih političkih partnera s kojima sjede u Savjetu ministara zajedno. Ako je Savez za promjene rekao da smo ušli u ovu bitku da bismo se borili protiv kriminala i korupcije i da je temeljni zakon koji vežemo za tu priču Zakon o ispitivanju porijekla imovine i ako smo na tom temelju potpisali i Evropsku agendu i sve ostalo boreći se za pravnu državu, a ovo je preduslov da raskrstimo sa prošlim vremenima, onda ne smije biti dilema kod bilo kog političkog partnera, s kojim podržavamo Savjet ministara, da li to treba prvo da bude na dnevnom redu i da li to treba da se podrži do kraja. Znači, minimalan reciprocitet u svim ovim pitanjima je neophodan za dobru političku klimu koja treba da stoji iza ovog Savjeta ministara koji očigledno ima ozbiljne pomake na evropskom putu, što, između ostalog, govori i jednoglasna odluka jučer Zajedničke komisije za evropske integracije u podršci izvještaja koji je podnio gospodin Zvizdić. Dakle, mora biti više saradnje, mora biti više razumjevanja, to će se i danas imati priliku dokazati od strane predstavnika svih političkih faktora koji čine podršku Savjeta ministara, kad bude bila tačka 7. koja se tiče formiranja Komisije za ispitivanje porijekla imovine, ovaj, na dnevnom redu i samim tim biće manje ovakvih situacija. Znači, ako smo svi partneri jedni drugima partneri smo, ko je opozicija opozicija je, ko želi da uđe u vlast što se tiče Saveza za promjene, ja sam to više puta rekao, SDS-u je teret da, da se nađe u situaciji u kojoj se trenutno nalazi, a to je da pokušava da uradi nešto konstruktivno, a svi vuku za noge. I SDS nije prionuo za bilo koju stolicu, ni za Šarovićevu, ni za Mektićevu, ni za Jovićevu, ni za moju, ni za Bosićevu, to mora biti svima jasno, ali ako radimo posao moramo ga raditi do kraja i kako treba, jer se mi ovdje ne borimo protiv ljudi, mi se ovdje borimo protiv problema. I svaki čovjek koji je 10 u stanju da popravi svoje ponašanje dobrodošao je u taj front koji se bori protiv problema u ovoj zemlji. Zbog toga smatram da ova hitna procedura sama po sebi ima svoje manjkavosti koje, kažem, su nametnute, i u tom smislu opravdavaju HDZ jer nema dijaloga, ali se to sigurno neće moći popraviti na ovakav način, nego će se ponovo morati sjesti za sto i utvrditi prijedlog zakona koji to ispunjava. O tehničkim stvarima mogu i ja da govorim, meni je recimo neprihvatljivo da je ovakvim Prijedlogom zakona, mislim u dva kantona, isključena mogućnost reprezentativnosti srpskog naroda. Znači, ja kao delegat koji jeste biran u Republici Srpskoj, ali sam delegat srpskog naroda sa teritorije čitave zemlje, predstavljam njegovu konstitutivnost na određeni način u ovom Domu, teško mogu da prihvatim to. Ja znam da matematika ima svoje zakonitosti, ali hajde onda matematiku da prilagodimo političkim potrebama i interesima pa da kažemo – ne bira se 17 nego se bira 30 delegata u taj Dom, što zahtjeva nužne promjene Ustava Federacije BiH. Da se ne bi vrtili u krug, da ne bi pravili krizu od mogućih rješivih pitanja i koristili neku, ne iskoristili pozitivnu energiju koja može da stoji iza toga, evo par stvari, apostrofirali smo ove probleme, da li je to jednostran prijedlog HDZ-a, da li je to jednostran odgovor na taj prijedlog od strane SDA, da li je to naše napuštanje djelimično, pa onda prihvatanje, hajde da vidimo ipak kroz tu komisiju i Interresornu radnu grupu da napravimo nešto. Ispričali smo se što bi se reklo prije početka rada, sad bi trebalo početi ozbiljno raditi na ovoj temi i rješavati ovo da to ne bude suštinski problem za mnogo ozbiljnije stvari koje se prije svega tiču ekonomije i svega ostalog. Hvala.
Hvala Vama gospodine Tadiću. Gospodin Karamatić, Vi ste se javili. Izvolite.
Ispravka pogrešnog navoda.
Šta, ispravljate nešto, je li, neki krivi navod? Izvolite.
Tako je.
Izvolite.
Znači, nije rasprava nego ispravka pogrešnog navoda, naime uvaženi gospodin Tadić je u svom obraćanju rekao da je ovo jednostrani potez HDZ-a. Prvo to nije istina uopće, nije prijedlog HDZ-a znači, ovo nije prijedlog ni HDZ-a, HDZ-a '90 i HSS-a, ovo čak nije prijedlog ni Ljilje, Zdenke, Maria, Martina i Bariše, znači, ovo je usuglašeni prijedlog Hrvatskog narodnog sabora. To je jedna ispravka. A druga ispravka se tiče Vašeg dijela obraćanja da se ovaj Izborni zakon ne tiče Srba. Itekako se tiče Srba, evo drago mi je da su ovdje i predstavnici Središnjeg izbornog povjerenstva, naime svi se mi vjerovatno sjećamo, a gospoda iz SIP-a se sigurno sjećaju onog cirkusa nakon izbora kada su se uvažena gospoda Haris, Rasim i Nermin izjasnili kao Srbi u Skupštini kantona Sarajevo pa su onda imali problema sa CIK-om još su dvije godine 11 prije tog bili izabrani na lokalnoj razini gdje su se izjasnili kao Bošnjaci. I bez obzira na pravo svakog čovjeka da se opredjeljuje kako hoće, ne možete na jednoj razini biti Bošnjak, na drugog razini Srbin. Tako da ovaj Prijedlog zakona definira izbor legitimnih predstavnika Srba, to jest tamo gdje ih realno ima, tako da u konačnici, evo budu, ne znam, Ognjen i Jovan umjesto Harisa Plehe i Rasima Smajića. Hvala.
Hvala Vam. Eh gospodin Tadić sad ima ispraviti nešto što ste Vi rekli. Izvolite gospodine Tadić.
Prihvatam da sam pogriješio kad sam rekao HDZ, radi se formalno o potpisima pet delegata, suštinski o Hrvatskom narodnom saboru. To ste u pravu. Što se tiče ove druge primjedbe, naravno da se tiče Srba, ja sam govorio ovdje o nama kao predstavnicima Republike Srpske, to je jedna stvar, a drugo, nama uopšte nije mrsko kad je neki Mirza, Hazim ili Fadil Srbin. Dakle, to nemojte uopšte da tretirate na takav način.
Hvala. Ima li još prijavljenih? Gospodin Raguž se prijavio za raspravu. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedatelju. Pa, ja sam motiviran zaista izlaganjem gospodina Ognjena Tadića koji je, na neki način, dao argumentaciju kako stvari ne funkcioniraju unutar parlamentarne većine u okviru pozicije Saveza za promjene iz koje on dolazi i činjenice, dakle, da je on dao ostavku na mjesto u Interresornoj radnoj skupini koja je trebala pripremiti promjene Izbornog zakona. Ja sad sviju nas podsjećam ovdje kad je ta Interresorna radna skupina formirana, znači skoro godinu i po ja mislim. Ko je branio Interresornoj radnoj skupini koja ima mandat, dobila je mandat od ovog Doma, da predloži izmjene Izbornog zakona? A drugo, ja imam legitimno pravo da to kažem jer sam ovdje rekao tada na način na koji je formirana ta Interresorna radna skupina da nema političke volje da se uđe u suštinsku promjenu Izbornog zakona koja je ustvari suština svih reformi u Bosni i Hercegovini. Izborni zakon je nakon Ustava najvažniji temeljni akt u svakoj zemlji i guranje glave u pijesak dalje i izbjegavanje suočavanja sa ovim političkim izazovima za ovu zemlju znači nastavak agonije. I ovdje niko ne kaže da su ovo idealna rješenja, ali su rješenja koja su predložena u instituciji, na najvišoj zakonodavnoj instituciji Bosne i Hercegovine i tu smo da razgovaramo, da se uvažavamo, da gradimo nove odnose. I kad bi pet izaslanika jednog naroda, ovdje se radi ustvari o Klubu, ne ni o čemu više, jer mi smo ovdje za ovim stolom izaslanici u klubovima i pustite sad sve druge forme i gledamo jedni druge u oči, kad bi pet izaslanika jednog naroda, pa ja bih ako ništa malo stao i zamislio se, evo neću reći da bih podržao, ali bih malo stao i zamislio se. Pa, i mi koji smo u poziciji ..., ne držim ja svijeću HDZ- u BiH oko nekih stvari, vođenja politike, izvršne vlasti na koncu, itd., ali kad su neka pitanja koja se tiču naroda pa dopustite da postoji konsenzus. I stalno se zamjeralo evo Hrvati ne znaju, ne znaju što hoće, itd., pa evo sada institucionalno i jasno predložili, pa hajmo raspraviti, hajmo se uvažavati, i hajmo tako graditi jednu novu dimenziju odnosa u Bosni i Hercegovini. 12 Dakle, ovdje se radi o tome da je propušteno vrijeme više od dvije godine, i ne samo u ovom mandatu, nego i u proteklom Interresorna radna skupina ... nije ništa napravila. I tako će proteći izgleda i vrijeme i dalje i čeka se opet cajtnot da se zakažu izbori i da se kontrolira izborni proces kroz biračke odbore sve do CIK-a i da se status quo konzervira i to je sudbina ove zemlje. Pa hajmo malo, hajmo malo preuzimati odgovornost, pustimo i lidere, pustimo i druge, hajmo se uvažavati na način, dakle, da otvorimo raspravu o suštinskim pitanjima i da, u korist ove zemlje i svakog njenog naroda i svakog njenog građanina i čovjeka, pokrenemo stvari ne idealizirajući ova rješenja naravno. Dakle, ovdje je odgovornost na svima vama u parlamentarnoj većini, gospodine Tadiću, a ne samo na nekim.
Hvala, hvala gospodinu Ragužu. Ima li još prijavljenih vezano za proceduru? Ako ne onda ću ja zatvoriti raspravu o pitanju procedure i dati na glasovanje. Dakle, sad glasujemo, ah pardon, ja se ispričavam, nisam primjetio, gospodin Nović, je li tako, se prijavio. Izvolite gospodine Noviću.
U ime Kluba tražim pauzu 15 minuta.
Dajem stanku od 15 minuta. [[PAUZA]] Poštovane kolegice i kolege izaslanici nastavljavamo. Dakle, sad glasujemo o proceduri, moramo se izjasniti o tome hoće li, odnosno hoćemo li Prijedlog zakona razmatrati po hitnom postupku sukladno članku 124. Poslovnika Doma naroda. Ja vas molim da pokrenete mehanizam glasovanja kako bismo se mogli izjasniti. Dakle, od nazočnih 15 – za je bilo 8, protiv 7, nije bilo suzdržanih. Iz Federacije BiH 5 za, 5 suzdržanih, 5 protiv, pardon, nije bilo suzdržanih, iz Republike Srpske 3 za, 2 protiv, nije bilo suzdržanih. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Dakle, konstatiram da smo zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa člankom 124. Poslovnika Doma naroda, usvojili. Dakle, ovaj Zakon je usvojen po hitnom postupku, to je procedura. Sad ću otvoriti raspravu o samom Zakonu, dakle o sadržaju Zakona. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Javlja li se netko za riječ? Prijavio se izaslanik, gospodin Halid Genjac. Gospodine Genjac izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Ja ću se vrlo kratko osvrnuti na neke navode koji su navedeni tokom rasprave o proceduri. Dakle, činjenica je da mi zaista dugo razgovaramo o pojedinim rješenjima i 13 provođenju obavezujućih presuda Ustavnog suda, Evropskog suda od 2009. godine. I razgovaralo je se puno, i tražila su se rješenja, i nudila su se rješenja i neka rješenja su, naravno, odbijana kao neprihvatljiva. Naravno, razgovor se mora nastaviti i ja vjerujem da se mogu i pronaći rješenja. I iz onoga što smo naučili iz ovih razgovora dosadašnjih ja mislim jedino što se može izvući da je potrebno više volje za kompromisom i više spremnosti za kompromisima jer drugačije očigledno neće moći. Naravno, ovaj Prijedlog uvaženih kolega koji je danas dostavljen je hvale vrijedan napor i naravno on obavezuje i druge da pronalaze rješenja i da predlažu rješenja. Međutim, obzirom da smo mi upravo izglasali usvajanje Zakona po hitnoj proceduri, mi bi sad trebali se izjasniti o Zakonu po hitnoj proceduri, o cjelokupnom sadržaju bez ikakve mogućnosti intervencije u tekstu kakav je predložen. Obzirom da je tekst koji je predložen po našoj ocjeni štetan po vitalni interes bošnjačkog naroda, mi smo ... Izjavu i upućujemo Kolegiju proglašenje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, koji je danas na dnevnom redu, štetnim po vitalni interes bošnjačkog naroda. U skladu sa članom 177. Poslovnika Doma naroda prijedlog, odnosno proglašenje štetnim po vitalni interes potpisalo je svih 5 delegata iz Kluba, dovoljno je da potpiše tri, prema tome to je legitiman prijedlog, mi smo odmah u prilogu dostavili obrazloženje. Ja ću vrlo kratko osvrnuti se, što je moguće kraće na pojedina pitanja. Dakle, Prijedlog zakona tretira tri značajna pitanja, pitanje izbor članova Predsjedništva BiH uglavnom, u najvećem dijelu onog dijela koji se tiče izbora sa područja Federacije BiH, zatim pitanje osporenih dijelova Izbornog zakona od strane Ustavnog suda u vezi sa izborima u Gradu Mostaru, i na kraju, osporenim dijelovima Izbornog zakona kad je u pitanju izbor delegata u Dom naroda Parlamenta Federacije. Kad je u pitanju izbor članova Predsjedništva mi ne možemo razgovarati niti pronalaziti rješenje bez provođenja presude Sejdić-Finci. Ja ću vas podsjetiti samo od 2009. godine, nakon presude Evropskog suda za ljudska prava koji je našao kršenje Evropske konvencije o ljudskim pravima u smislu onemogućavanjima svim građanima Bosne i Hercegovine da se kandidiraju za člana Predsjedništva, ovaj, i tražio da se taj nedostatak i to kršenje Evropske konvencije otkloni i u Ustavu i u Izbornom zakonu. Jasno je da to nije moguće otkloniti u Izbornom zakonu bez otklanjanja ove nedosljednosti u Ustavu BiH, i mi još nismo taj problem rješili sa Ustavom. Bilo je ideja da se to reguliše na način da se jedan član Predsjedništva bira iz Republike Srpske, sa područja Republike Srpske, dva člana Predsjedništva sa područja Federacije, nažalost to nije prihvaćeno, to treba kasnije doraditi, tako da ovo rješenje ostaje sa prijedlogom koji u sebi sadrži rješenje koje u suštini je suprostavljeno presudi Evropskog suda. I ne samo to, rekao bih da u pogledu i u kontekstu Evropske konvencije ovo rješenje, ukoliko bi se prihvatilo, je udaljenije od Evropske konvencije, od postojećeg stanja, jer se izbor isključivo hrvatskog i isključivo bošnjačkog člana Predsjedništva, dakle niko Ostali ne može biti ni kandidat, uslovljava podrškom odgovarajuće kvalifikacije u područjima koja su dizajnirana skoro isključivo po etničkom principu. Imajući to u vidu, dakle da se istovremeno ima stanje presuđenosti od strane Evropskog suda, a da se ne uzima presuda, mislim da bi na taj način usvajanje ovakvih rješenja nastale štete na vanjskopolitičkom planu za Bosnu i Hercegovinu u njenom članstvu u Vijeću Evrope, jer je to postprijemna obaveza, na evropskom putu i da je to štetno za Bosnu i Hercegovinu, a time i za bošnjački narod kao jedan od konstitutivnih naroda države Bosne i Hercegovine. Sljedeće pitanje koje zakon rješava je pitanje izbora u Mostaru i u nastojanju da se odgovarajuće proporcije izbora vijećnika dovedu u sklad sa presudom Ustavnog suda, čemu nema prigovora, međutim grupišu se ranije izborna područja u izborne jedinice po kriteriju koji je, rekao bih, možda jednostrano određen, ali ono što je, što je veći problem, o čemu sam govorio, zaista imamo nesuglasicu sa Izbornim zakonom Bosne i Hercegovine. U Izbornom zakonu Bosne i Hercegovine član 1.1.a), u stavu (2) definira izborne jedinice. Kao osnovne 14 izborne jedinice definirani su i Grad Mostar i izborna područja u Gradu Mostaru. Tamo gdje su izborne jedinice nema višečlanih izbornih jedinica i tamo gdje nema višečlanih nema kompenzacijskih mandata. To je, dakle, jedan od tehničkih nedostataka koji, koji je više proceduralne naravi, ali više je možda značajno obratiti pažnju na rješenja kombinacije izbornih područja koja zaista moraju imati senzibiliteta prilikom kreiranja za interes i Bošnjaka, i Srba, i Hrvata u Mostaru sa namjerom i ciljem da se eliminiše bilo čija dominacija ili majorizacija u Mostaru, što je i obaveza kod Sporazuma o oživotvorenju Federacije kao Aneksu Dejtonskog mirovnog sporazuma. Kad je u pitanju izbor delegata u Dom naroda tu je predloženo rješenje u namjeri da se provede presuda, odnosno Ustavnog suda povodom apelacije gospodina Ljubića i upotrebljavaju se matematički principi, ali i ti matematički principi ne do kraja dosljedno. Ja ću podsjetiti samo da u Ustavu Federacije Poglavlje IV, član 8., stav (3) kaže da se iz svakog kantona u Dom naroda Parlamenta Federacije bira po jedan Hrvat, jedan Bošnjak, jedan Srbin ukoliko ima takav poslanik izabran u Skupštini kantona. To je Ustav Federacije. Ovo rješenje koje je predloženo predlaže da se na čistoj matematičkoj osnovi, bez uvažavanja ovog principa Ustava, dakle po broju, po pukom broju stanvnika u pojedinim kantonima biraju delegati, a posljedica toga je recimo da Bošnjaci iz Livanjskog kantona i Bošnjaci iz Posavskog kantona ne bi mogli primjerice biti birani u Dom naroda Parlamenta Federacije. Tu ima još i pitanje u pogledu izbora Srba i Hrvata recimo iz Sarajeva. Napominjem da je u Kantonu Livno i Kantonu Sarajevo, na svim dosadašnjim, i u Kantonu Posavina, na svim dosadašnjim izborima bio izabran značajan broj poslanika u Skupštinu kantona iz reda bošnjačkog naroda. I tamo živi značajan procenat. Sarajevo je također oko 18.000 Hrvata popisano na posljednjem popisu i bilo je također na svim dosadašnjim izborima izabranih Hrvata u Skupštinu kantona. Ovo rješenje ako bi se prihvatilo znači da jedan značajan teritorij sa tri kantona Bošnjaci ne bi mogli biti birani u Dom naroda Federacije, i u značajnom broju kantona ne bi mogli Hrvati biti birani, i u značajnom broju kantona ne bi mogli biti birani Srbi u Dom naroda. I namjera jest da se neki matematički srazmjer, ovaj, zadovolji, međutim zapostavljen je princip Ustava Federacije jer Dom, Dom naroda se bira iz kanton. I ukoliko bi se promjenilo, nastala bi situacija koja je diskriminirajuća i, nažalost, situacija koja je već presuđena od strane Evropskog suda za ljudska prava u predmetu Pilav protiv Bosne i Hercegovine, jer to je bila žalba da Bošnjaci ne mogu biti birani u Dom naroda sa prostora entiteta Republika Srpska, sa prostora, dakle, jednog područja Bosne i Hercegovine, i naravno slijedila bi ista situacija ukoliko bi se ovo prihvatilo. Naravno, to je, razumjet ćete, štetno za vitalni interes bošnjačkog naroda i to je jedan od razlog što smo podnijeli Izjavu o štetnosti po vitalni interes. Sljedeće pitanje, mi, kao što je poznato, imamo problem izbora Srba, popunjavanja Srba u Klubu, Srba u Parlamentu Federacije u Domu naroda. Problem je bio jednostavno što u raspisanom broju delegata po kantonima nije bio izabran dovoljan broj Srba. Ovo rješenje predlaže samo raspodjelu među kantonima ali ne rješava problem koji postoji, ne rješava ako ne bude ponovo po kantonima dovoljno Srba. Dakle, i ovo pitanje ostaje neriješeno jer, ovaj, i dosad smo mi imali mogućnost ako u nekom kantonu nema dovoljno Srba bira se u drugom gdje ga ima, ali nije ga bilo ni u drugom, ni u trećem, i ovo rješenje tu situaciju isto predviđa, neomogućavajući šta će se desiti, šta će se desiti, ne rješavajući pitanje koje je ključno – šta ako ni u jednom kantonu, kad se svi saberu kantoni, ne bude dovoljno od ... Srba.
Vrijeme, vrijeme. 15
Jer Ustav, Ustav, evo, evo, izvinjavam se, Ustav također Federacije propisuje da samo izabrani poslanici mogu biti izabrani, ovaj, u Dom naroda, oni poslanici koji su izabrani u kantonalnim skupštinama. Dakle, mislim da i to pitanje treba riješiti, na koji način, kako, to je sad za razmišljanje, ali uglavnom ovo rješenje, ovaj prijedlog to ne rješava. To su sve razlozi zbog kojih smo mi, ovaj, podnijeli Izjavu o proglašenju destruktivnosti po vitalni interes bošnjačkog naroda ovog Zakona, i ja vas podsjećam u trenutku kad se podnese, ovaj, Izjava rasprava se prekida i Komsija nastavlja raspravu. I treba imenovati komisiju koja treba da nastavi pronalaziti rješenja. Zahvaljujem.
Hvala gospodine Genjac. Mario Karamatić, ispravak ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] A da sad ...
Pa evo, uvaženi kolega Genjac je majstor ...
Pa neka odgovori, hajde.
destrukcije, da tako to nazovem u nogometnom žargonu i u stanju je pronaći mali milion razloga zbog čega nešto ne može, a nisam čuo da je ponudio bilo kakvo rješenje za sve ovo što je on rekao da ne može. Klub Hrvata u ovom slučaju nudi dio rješenja, sve ovo što je on nabrajao može se i tako prezentirati. Naravno može se prezentirati i na drugi način. Posljedica toga, kao što je rekao kolega Genjac, da svaki kanton, tj. svaka županija imenuje po jednoga iz svakog naroda u Dom naroda je da danas Mirvet i Edin sjede u Klubu Hrvata Federalnog parlamenta Doma naroda. Naravno, ja nemam, kao što gospodin Tadić reče, ništa protiv tog da oni budu Hrvati. Posljedica takođe načina imenovanja, primjerice iz reda Ostalih u federalni Dom naroda je da u Domu naroda sjede Amil, Sejo, Edin, Nemir, Rasim, Amer ponovo ja tu ne vidim ni Dervu Sejdića ni Jakoba Fincija. Ovaj Prijedlog zakona je pokušaj da se riješi legitimno predstavljanje naroda u ovoj zemlji. Je li savršen? Što se mene tiče rješava dosta toga, nije savršen. Je li vitalni nacionalni interes bilo kog naroda ugrožen ovim Prijedlogom zakona? Ja sam uvjeren da nije, osim ukoliko je vitalni nacionalni interes jednoga naroda da dominira nad drugim narodima i da im nameće predstavnike, u tom slučaju jeste ugrožen interes u ovom slučaju najbrojnijeg tj. bošnjačko naroda, kao što Genjac reče. Al' isto tako bih želio napomenuti jednu stvar, štetno, kaže, po Bosnu i Hercegovinu, ne, ovo spašava Bosnu i Hercegovinu, jer 16 Bakir Izetbegović nije Bosna i Hercegovina, bošnjački narod nije Bosna i Hercegovina. Ja ću vas podsjetiti na načela ZAVNOBiH-a da Bosna i Hercegovina nije ni muslimanska u tom slučaju, znači danas bošnjačka, ni srpska, ni hrvatska, nego i hrvatska i srpska i bošnjačka. E ako ćemo praviti takvu Bosnu i Hercegovinu ovo je jedan iskorak u tom pravcu, ako nećemo, ovakav način politike, kao što je uvaženi kolega Genjac sada obrazložio, će dovesti, vrlo ću vam kratko ovo objasniti, ima još 13 sekundi i nadam se da ćete me pustiti još minutu pošto ste uvaženog kolegu pustili dvije, kada je prije nekoliko godina u ovom istom uvaženom Domu upućen zakon koji je regulirao uspostavu hrvatskog kanala u sklopu Javnog RTV servisa upravo je Klub bošnjačkog naroda potegao vitalni nacionalni interes. Tada je bio njihov nacionalni interes da Hrvati nešto nemaju, danas to ponovo rade. Pogledajte gdje ste doveli javne servise, tu vodite Bosnu i Hercegovinu. Hvala.
Hvala Vama. Ja bih naravno mogao, ovaj, i te kako odgovoriti na ovo što je rekao gospodin Genjac, međutim to neću činiti, apsolutno to neću činiti. Sad ćemo prekinuti raspravu, dakle, o ovom pitanju i pozvati klubove da se pojedinačno izjasne, znači, o ovom prijedlogu pozivanja na vitalni interes, odnosno na destruktivnost ovog Prijedloga zakona. Moraćemo ići, upozorili su me da ćemo ići se izjašnjavati pomoću ovih kartona, jer sustav ne podržava po klubovima izjašnjavanje, pa ćete morati uzeti, ovaj, ove kartone, dakle ,kojima ćete glasovati. Ja ću prvo prozvati Klub bošnjačkog naroda, pa Klub hrvatskog naroda i na kraju Klub srpskog naroda. Prvo pozivam Klub bošnjačkog, što ste htjeli?
nije uključen mikrofon
Poslovnik, izvolite, izvolite.
Molim vas, član 177. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne treba, nema potrebe ... većina delegata to ide na Ustavni sud .../kratko prekinut snimak/... 177. predložena odluka Parlamentarne skupštine može biti proglašena štetnom po vitalni interes bošnjačkog, hrvatskog ili srpskog naroda većinom glasova bošnjačkih, hrvatskih ili srpskih delegata izabranih u skladu sa članom IV 1. (a) i (b) Ustava. Za donošenje takve odluke biće potrebna saglasnost Doma ...
Koju, dalje. 17
koju izglasa većina bošnjačkih, većina hrvatskih i većina srpskih delegata koji su prisutni a koji su glasali, znate. E sad ako je svih pet ...
Da.
delegata u Klubu Bošnjaka potpisalo da je ovo za vitalni interes štetno ja ne vidim potrebu za glasanjem, jer nemate ...
Uvijek se glasalo i dosada i dajte da obavimo to, mislim, to je procedura, naprosto procedura.
Ma mislim da griješite.
Molim Klub hrvatskog naroda da se izjasnimo o ovom prijedlogu. Hvala. Dakle, svih pet izaslanika iz hvratskog naroda je bilo protiv. Molim Klub srpskog naroda da se izjasni o ovom prijedlogu. Dakle, imamo 3 koja su protiv, 1 koji je, šta ste, Vi ste bili suzdržani je li, ... bili za? Nisam gospodina Tadića vidio, on je, on je znači, ovaj, on je suzdržan. Dobro, dovoljno je da jedan klub se ne suglasi s ovim, a dakle nismo, 2 suzdržana, u redu, iz reda srpskog naroda, evo korekcija je. Dakle, mi sad idemo na članak 178., ja mislim tajniče da je to tako, kada većina, ja ću ga pročitati, dopustite mi – Kada većina bošnjačkih, hrvatskih ili srpskih izaslanika stavi primjedbu na pozivanje na točku (e) Ustava BiH predsjedatelj Doma odmah saziva sjednicu zajedničkog povjerenstva koju čine tri izaslanika od kojih je svaki izabran između bošnjačkih, hrvatskih i srpskih izaslanika u cilju rješavanja tog pitanja. Ako to povjerenstvo ne uspije u roku od pet dana predmet se upućuje, dakle, Ustavnom sudu BiH koji će po hitnom postupku preispitati proceduralnu ispravnost predmeta. Drugim riječima, sada znači da bismo trebali izabrati povjerenstvo od tri člana, ako sam ja dobro interpretirao. Molim predsjedatelje klubova da predlože. Klub bošnjačkog naroda. Evo javila, sasvim svejedno, evo javila se Ljilja Zovko. Izvolite.
Bariša Čolak. 18
Dobro, hvala. Gospodin Genjac.
nije uključen mikrofon
Molim, a Vi ste sebe, aha. Gospodin Genjac je predložen. Dakle, predložen sam ja i ko je predložen iz reda srpskog naroda?
Sredoje Nović.
Gospodin Sredoje Nović. Dakle, sad imamo, ovaj, predloženo, predložena tri člana. Ja sad pozivam Dom evo da se izjasnimo o ovom prijedlogu. Molim vas pokrenite mehanizam da možemo glasovati. Od 15 nazočnih – 15 je bilo za, nije bilo glasova protiv i suzdržanih. Dakle, iz Federacije svih 10 je bilo za, iz Republike Srpske svih 5 je bilo za. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Dakle, konstatiram da smo izabrali Zajedničko povjerenstvo od tri izaslanika koji bi sad trebali pokušati u roku od pet dana riješiti ovo pitanje. Obzirom da sam ja siguran da neće biti suglasja, ja ne mogu dati, dakle, suglasnost na ovo, ovaj, mislim da nema potrebe ni pitati druga dva člana, predlažem, dakle, da se, evo da samo konstatiramo da se nismo usuglasili i predlažem da se Ustavnom sudu BiH po hitnom postupku uputi ovaj prijedlog kako bi se preispitala proceduralna ispravnost predmeta. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ok, 5 minuta tražite pauzu? Dobro dajem pauzu 5 minuta. Nećemo sad glasovati o ovom mom prijedlogu. [[PAUZA]]
nije uključen mikrofon
Dobro, hvala Vam. Riječ dajem predlagatelju Zakona, ukoliko cijeni da ima potrebe i da je nazočan. Nema. Otvaram raspravu. Ima li kandidata? Prijavio se gospodin Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Gospodine predsjedavajući. Mislim da je ovom prilikom nužno skrenuti pažnju na jedno od rješenja u Zakonu koji će se morati popraviti tokom procedure, mi smo o tome i na Ustavnopravnoj komisiji razgovarali. Obzirom da je riječ o, razmatramo Zakon, dakle, u prvom čitanju, o principima Zakona, jedna od, jedan od tih principa koji se mora popraviti u ovom Zakonu je rješenje koje je ponuđeno članom 28. na način da se mijenja član 47. stav (2) Zakona i da glasi – Upravni i srtučni poslovi nadležnog ministarstva utvrđeni ovim Zakonom mogu se prenijeti i na Vanjsko-trgovinsku komoru BiH i druge institucije, a zastim dalje, da se propisima iz stava (1) ovog člana utvrđuju uslovi prenošenja upravnih i stručnih poslova na Vanjsko-trgovinsku komoru i druge institucije. Dakle, ovo je u suprotnosti sa Zakonom o upravi, jer je tim Zakonom izričito propisano da se institucijama sa javnim ovlaštenjima samo zakonom mogu povjeravati određeni upravni i stručni poslovi iz nadležnosti organa uprave. Osim toga navedeno je rješenje nedovoljno jasno i otvara mogućnost različitog tumačenja, ne definišu se poslovi nadležnog ministarstva koji se mogu prenijeti na Vanjsko-trgovinsku komoru i druge institucije, niti je jasno koje su to druge institucije. Ja na ovo skrećem pažnju jer smo o tome razgovarali dugo na Ustavnopravnoj komisiji iz razloga da i nadležno ministarstvo ima ovo u vidu kad budemo amandmane predlagali da se ovo otkloni, ova, ova nekorektnost, da imaju u vidu i najavljujemo ujedno amandman u ovom smislu. Zahvaljujem.
Hvala. Ima li još prijavljenih? Ne vidim.
nije uključen mikrofon 21
A Vi ..., jeste se prijavili. Može, izvolite gospodine Radončiću, nisam vidio.
Ja ovdje samo imam jedan neobičan prijedlog da li da glasamo o bilo kojem zakonu, prijedlogu ako predlagač nije tu. Ja zaista mislim da Dom naroda treba da čuva svoj dignitet i da se ova tačka predlažem odgodi dok se predlagači ne pojave. Hvala lijepo.
Hvala Vam. Ima li još? Dakle, imamo sad ovakvu situaciju, imamo prijedlog gospodina Radončića kojega bismo morali staviti na dnevni red, dakle, pardon, izjasniti se prije samog izjašnjavanja o Zakonu u prvom čitanju, ako sam dobro shvatio. Evo javlja se gospodin Genjac. Izvolite.
nije uključen mikrofon
Pet minuta pauza. Dobro, može, 5 minuta pauza. [[PAUZA]] Nastavljamo s radom. Imali smo, dakle, prijedlog o kome bismo se trebali izjasniti, gospodina Radončića, njegov prijedlog jeste da se danas ne izjašnjavamo pošto nismo imali predstavnika ministarstva. Mi sad imamo tajnika ministarstva ako to nešto mijenja ili želi li netko još uzeti riječ dok je rasprava otvorena. Gospodin Genjac. Izvolite.
Zahvaljujem. Obzirom, ja se izvinjavam, obzirom da smo tražili u ime Kluba pauzu od 5 minuta, naime čime sam se rukovidio, imamo pred sobom jedan izuzetno kvalitetan zakon u cijelosti, dugo vremena rađen, obiman zakon i koji je vremenski nekako određen. S druge strane sasvim principijelan zahtjev gospodina Radončića, pošto nema, ovaj, ministra ili zamjenika ministra da se odgodi rasprava. Međutim, razgovarali smo i svako će glasati prema svom opredjeljenju, a mislim da uvažavamo i činjenicu da je ovdje prisutan i sekretar Vijeća ministara. Naravno, dobro bi bilo, po mom mišljenju, da pokušamo ovaj Zakon što je moguće prije usvojiti.
Hvala Vam. 22 Ja sad imam, dakle, samo jednu dvojbu hoćemo li ovaj Vaš prijedlog, gospodine Radončić, staviti na izjašnjavanje? Hoćemo je li?
nije uključen mikrofon
Dobro, dobro. Hajde molim vas da pokrenete mehanizam odlučivanja. Glasujemo o prijedlogu gospodina Radončića da se danas ne izjašnjavamo, tako sam ...
Ne, ne, glasamo da se izjašnjavamo.
Izvolite gospodine Noviću.
...nije uključen mikrofon... prisutan, a ovaj put je čini mi se u funkciji sekretara ministarstva.
nije uključen mikrofon
Hvala Vam gospodine Radončiću, shvatio sam. On odustaje od svoga prijedloga. Znači, mi bi se sad trebali izjasniti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnom i međuentitetskom cestovnom prijevozu u prvom čitanju. Od nazočnih 15 – za je bilo 14, protiv nitko, 1 suzdržan. Iz Federacije BiH – 9 za, protiv nitko, 1 suzdržan, iz Republike Srpske – 5 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnom i međuentitetskom cestovnom prijevozu je usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na točku pet današnjeg dnevnog reda a to je, Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o Javnom radiotelevizijskom sustavu BiH (prvo čitanje) – predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-105/17, od 24.03.2017., s Mišljenjem Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona, dakle, članak 103. Poslovnika. Prvo se vodi rasprava o potrebi donošenja i načelima na kojima je Prijedlog zakona utemeljen. Dobili ste Mišljenje Zakonodavno-pravnog sektora, Ustavnopravnog povjerenstva i Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda. Zakonodavno-pravni sektor 23 utvrdio je da je Prijedlog zakona djelomično usklađen s odredbama članka 95. Poslovnika Doma naroda i da je usklađen s Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Ustavnopravno povjerenstvo Doma naroda utvrdilo je da je Prijedlog zakona usuglašen s ustavnim i pravnim sustavom Bosne i Hercegovine. Povjerenstvo je također zaključilo da je do razmatranja Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o Javnom radio- televizijskom sustavu BiH pred nadležnim Povjerenstvom potrebno pribaviti mišljenje Agencije za zaštitu osobnih podataka u Bosni i Hercegovini. Povjerenstvo za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda nije prihvatilo načela Prijedloga zakona. Povjerenstvo je usvojilo i predlaže i Domu usvajanje sljedećeg zaključka: – Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH zahtijeva od Vijeća ministara BiH, Ministarstva komunikacija i prometa i Upravnog odbora BHRT-a da hitno pristupe realizaciji zaključka koje je Dom naroda usvojio na 12. i 13. sjednici održanoj 10.12.2015. godine, odnosno 30.12.2015. godine. Zastupnički dom je na 38. sjednici, održanoj 30.11.2016., usvojio Prijedlog zakona u drugom čitanju zajedno sa tri amandmana. Riječ dajem gospodinu Nebojši Radmanoviću, predsjedatelju Povjerenstva. Izvolite gospodine Radmanoviću.
Dame i gospodo. Ima sve zapisano skoro u Mišljenju, ali ipak tražim nekoliko rečenica da se kaže oko ove teme. Ovaj Dom i Komisija su, o kojoj govorimo, su sigurno organi koji su najviše pažnje posvetili RTV sistemu Bosne i Hercegovine u prethodne dvije godine. Nažalost morali smo konstatovati juče da oni drugi koji su trebali raditi nisu ništa uradili, i to je nezavisno od Komisije gospodin Nović rekao u uvodu, skoro isti ovaj zaključak koji je Komisija juče utvrdila. Dakle, potpuno je nevjerovatno da izvršni organi uopšte ništa ne rade, i ne samo da ne slušaju u ovom slučaju Dom naroda, nego ne vode računa o vitalnim stvarima u Bosni i Hercegovini i zbog toga je ovakav zaključak. Istina ja se nisam zbog toga javio da ga ponovim, nego da kažem kako smo došli do preglasavanja. Vidjeli ste da je i ovaj zaključak koji je ustvari raniji zaključak Doma donesen preglasavanjem 4:1. Na drugi način smo glasali kada je u pitanju Prijedlog ovoga zakona. To je Komisija, nije podržala Prijedlog zakona, glasala je 1-1-3, jer prosto pokazujemo nemoć da ovo pitanje riješimo. Svi naši zahtjevi, svi stavovi, i ovoga Doma i Komisije, potpuno su ignorisani od strane ministarstava i Savjeta ministara u cjelini. Naše mišljenje je da nema svrhe ovaj jedan član zakona svaki godinu dana mijenjati i produžavati, jer agonija postaje sve veća. I zbog toga je ovakav stav i zbog toga je prijedlog naš Domu naroda da podrži stav Komisije, odnosno da se Zakon ne usvoji. Hvala.
Hvala Vam gosodine Radmanoviću. Gospodin Karamatić se prijavio za raspravu. Izvolite.
Zahvaljujem gosodine predsjedavajući. 24 Pa evo, ovo je, nastavno na onu priču maloprije, upravo jedan od primjera kako se nekim ad hok rješenjima pokušava prividno dati način, privid javnosti da neko vodi brigu o Javnom RTV sistemu, tako da imamo prijedlog uvaženog kolege koji je usvojen u Predstavničkom domu na način da nitko od legitimnih predstavnika Srba i Hrvata u Predstavničkom domu nije dao glas za ovaj Zakon. Znači, usvojen je na način grubim preglasavanjem. Dalje, kao što je uvaženi kolega Genjac maloprije govorio o pojedinim nedostacima onog Zakona o prometu, o kojem smo maloprije razgovarali, ja bih podsjetio evo sve nas ovdje da postoje dvije presude Ustavnog suda da se na ovaj način pretplata ne može prikupljati. Znači, postoji presuda Ustavnog suda da se na jednom računu, izuzev ako se radi o komunalnim uslugama, ne mogu ispostaviti računi za dvije usluge. Ja vjerujem da većina u ovoj dvorani vjeruje da Javni servis nije komunalna usluga, da ne koristim teže kvalifikacije. To je jedna stvar. Imamo presudu Ustavnog suda Federacije da onaj ko nije platio po ovom Zakonu da se ne može provesti ovrha po njemu iz razloga što se protivzakonito naplaćuje. Ovakav način pretplate je u suprotnosti sa Zakonom o obligacijskim odnosima i u suprotnosti sa Zakonom o pravima potrošača. I treće, slučajno, a ja vjerujem da neće, ukoliko bi mi danas usvojili ovaj Zakon on ne da ne pomaže Javnom servisu, nego samo dijelom produžava agoniju, jer bez obzira došlo to na računima telekoma ljudima da plate ili ne došlo, oni to nisu dužni platiti. Ja ću se potruditi da objasnim javnosti kako nisu dužni platiti i na koji način. Što se tiče javnih servisa, evo apeliran na sve kolege, i nadam se da neće biti vitalnog nacionalnog interesa, za nekoliko dana kada dođe prijedlog Hrvatskog narodnog sabora u proceduru u ovaj ili u Predstavnički dom koji cjelovito regulira finansijsku održivost javnih servisa, nepristrasno, pravodobno i istinito informiranje, na način da svi narodi u ovoj zemlji budu zadovoljni javnim servisima, jer nije nikakva tajna da postojećim ustrojem javnih servisa hrvatski narod nije i ne može biti zadovoljan. Toliko, hvala.
Hvala Vama gospodine Karamatiću. Gospodin Raguž se prijavio za diskusiju. Izvolite gospodine Raguž.
Zahvaljujem se. Pa, samo bih nas htio podsjetiti ovdje na činjenicu, dakle, da Upravni odbor Javnog RTV sustava ima mandata da samostalno uređuje način naplate, po zakonu, a ovdje se samo ovim zakonskim rješenjem hoće produžiti dosadašnji način naplate. Dosadašnji način naplate, prema onome što imamo u analizama, ne pokriva ni 30% ubiranja pretplate kako bi trebalo. Znači taj sustav je ..., a ovdje se produžuje njegovo, predlaže njegovo produženje ... Znači, imamo da se Parlament uključuje u posao onih koji bi trebali raditi svoj posao, a koje je Parlament imenovao, a Parlament je imenovao, da podsjetim opet malo da su to vladajući. Eto, zato sam se javio za riječ. Znači, ne rade svoj posao, pa se onda Parlament uključuje u neuspjeli oblik, produžetka neuspjelog oblika naplate financiranja, a ne traži se održivi model financiranja. Da je ovdje pred nama održivi model financiranja ja ću prvi dići ruku, ne zanima me ni vlast ni opozicija. Je li to inkasant, je li to račun za elektroprivredu, je li nešto što će osigurati stabilno financiranje, da je ovo to, ja bih rekao da, ali nažalost moram reći, i osvjedočili smo se, praksa pokazuje da to nije to. I ne traži se rješenje, nastavlja se agonija. I dajte molim vas da se ovi naši zaključci, ovo što je gospodin Radmanović s pravom upozorio, što je gospodin 25 Nović kroz pitanje otvorio, jeste činjenica, dakle, da je ovaj Dom imao tematsku raspravu na ovu temu, da je donio svoje zaključke i da se mimo tih zaključaka i nakon dvije godine predlažu rješenja zbog kojih smo mi obavili raspravu i donijeli zaključke. Pa dajte da poštujemo bar vlastiti dignitet, da tražimo odgovornost onih koji su zaduženi. To je Vijeće ministara, brate, i ministarstvo. Neka nam predlože zajedno sa Upravnim odborom održiv model pa da dignemo ruke, evo, već na narednoj sjednici, a da se krene u suštinsku reformu koja će otkloniti bilo kakvu politizaciju, ovaj, te kuće, da omogućimo ljudima da rade svoj posao kako najbolje znaju i umiju, da imaju tehničke i druge pretpostavke, ali da osiguraju pluralnost i jezika, i kultura, i sadržaja, što je imanentno ovoj zemlji, i da konačno taj servis bude putokaz svima nama kako se, i da nameće jedan kritički obrazac kako se trebamo ponašati i djelovati, a ne da ovako pokušavamo sačuvati nešto što je nemoguće sačuvati. Ovo će samo nastaviti dalje ... Hvala.
Hvala. Ispravak krivog navoda ili nešto slično, gospodin Karamatić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa, nije baš istina da je, Upravni odbor da su imenovali vladajući. Ja bih želio podsjetiti da se Javni servis u Bosni i Hercegovini sastoji od tri komponente. Jedna je BHT, jedan je RTV Republike Srpske i jedna je Federalna televizija. Znači, Federalna televizija već godinama nema Upravnog odbora i ima nelegalnog v.d. direktora. Znači, to je institucija koja mimo svih zakona, mimo svih propisa postoji i egzistira, i nije uopće u ovom sustavu. Znači, ako ćemo rješavati problem javnih servisa u tom slučaju treba imenovati i Upravni odbor Federalne televizije koji će izabrati direktora, a ne ovako da bude neki v.d. koga je imenovao niti tko zna, ni kada, ni tko, ali pojedinci vrlo dobro znaju zašto. Takođe pojedinci vrlo dobro znaju zbog čega nema Upravnog odbora i ko ne dozvoljava bilo kome da uđe u Federalnu televiziju, zato što je ta televizija isključivo u službi jedne stranke. Hvala.
Hvala Vama gospodine Karamatić. Gospodin Raguž jeste li se ponovo javili? Jeste. Hajde izvolite.
Znači, ja sam govorio o Upravnom odboru na razini Javnog RTV sustava ..., nisam govorio o Federalnom, ovo je vjerojatno točno sve što gospodin Karamatić kaže, ali ne može stajati njegova ocjena da vladajući nisu imenovali Upravni odbor o kome ja govorim. Ja stojim iza te ocjene i ta ocjena je točna, i ona se ne može dovoditi u pitanje. Hvala lijepo.
Hvala Vama. 26 Ne vidim više prijavljenih za raspravu, tako da ovog trenutka zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Mi bismo se sad trabali izjasniti o dvije stvari. Prvo o Mišljenju Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze i drugo o zaključku također ovog Povjerenstva. Prvo ću dati na glasovanje njihovo Mišljenje, a njihovo Mišljenje je da, znači, da su mišljenja da nisu, da ovaj Zakon zapravo nije, ovaj, negativno je mišljenje u smislu načela, evo. Dakle, glasujemo prvo o Mišljenju, pa onda o zaključku. Možete pokrenuti mehanizam glasovanja. Od nazočnih 15 – 10 je bilo za, protiv su bila 4, suzdržan 1. Iz Federacije BiH bilo je – 5 za, 4 protiv i 1 suzdržan, iz Republike Srpske – 5 za, protiv i suzdržanih nije bilo. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Dakle, članak 104. stavak (3) – ako Dom ...
nije uključen mikrofon
Pardon, stavak (2) – ako Dom prihvati Mišljenje, mi smo prihvatili Mišljenje dakle, Ustavnopravno povjerenstvo ili nadležno povjerenstvo iz stavka (1) ovog članka predloženi zakon smatra se odbijenim. To je samo pojašnjenje. Idemo na sljedeće. Sad ćemo se izjasniti o zaključku. Zaključak, treba li ga još jednom pročitati? Evo, pročitat ću još jedanput – Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH zahtijeva od Vijeća ministara BiH, Ministarstva komunikacija i promet i Upravnog odbora BHRT-a da hitno pristupe realizaciji zaključaka koje je Dom naroda usvojio na 12. i 13. sjednici, održanoj 10.12.2015., odnosno 30.12.2015. godine. Dakle, ja sad dajem ovaj prijedlog zaključka na izjašnjavanje. Možete pokrenuti mehanizam glasovanja. Od nazočnih 15 – za je bilo 12, protiv nitko, 3 suzdržana. Iz Federacije BiH – 7 za, protiv i nitko, 3 suzdržana, iz Republike Srpske – 5 za, nije bilo glasova protiv i suzdržanih. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram da je zaključak Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda usvojen. Prelazimo na točku šest, Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o radu u institucijama BiH (prvo čitanje) – predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02- 1-652/17, od 24.03.2017. Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona, dakle članak je 103. Poslovnika. Prvo se vodi rasprava o potrebi donošenja i načelima na kojima je Prijedlog zakona utemeljen. Dobili ste Mišljenje Zakonodavno-pravnog sektora i Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda. Zakonodavno-pravni sektor utvrdio je da je Prijedlog zakona djelomično usklađen sa odredbama 27 članka 95. Poslovnika Doma naroda i da je usklađen sa Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Ustavnopravno povjerenstvo Doma naroda utvrdilo je da je Prijedlog zakona usuglašen s ustavnim i pravnim sustavom Bosne i Hercegovine i podržalo je načela Prijedloga zakona. Riječ dajem gospodinu Genjcu, predsjedatelju Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda. Gospodine Genjac izvolite.
Kao što je i napisano u Izvještaju, međutim u proceduri su bila istovremeno dva zakona, Zakon o izmjeni Zakona o plaćama i Zakon o izmjeni Zakona o radu koji se odnose na istu stvar. Vidim da je danas na dnevnom redu samo Zakon o radu, ... Eto, ništa više.
Dobro, dobro, hvala Vama. Ja ću sad otvoriti raspravu, pa ćemo vjerojatno dobiti pojašnjenje na šta ste Vi tražili. Dajem sad riječ predlagatelju Zakona ako je nazočan i ako ima potrebe. Nema. Sad otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ? Ljilja Zovko se već javila. Izvolite gospođo Zovko.
Hvala lijepo. Pa evo, nema predlagatelja, možemo i o tome raspravljati, a ja sam se po istom pitanju javila upravo što je ovo Zakon koji je ... u kompletu, Zakon o radu i Zakon o izmjenama plaća u institucijama Bosne i Hercegovine. Zakon o prijedlogu izmjena plaća je u Povjerenstvu za financije i čeka da dobijemo izvješće na koje pozicije, odnosno radna mjesta se odnosi ovo ukidanje jubilarne nagrade, kako bi znali kakve posljedice možemo imati ako usvojimo takvu odluku. I moj je prijedlog bio da, imamo ovdje sam i pripremila zaključak da podijelim kolegama i kolegici, da usvojimo zaključak da ne raspravljamo, da odgodimo raspravu i razmatranje dok ne dobijemo i ovu informaciju i mišljenje Povjerenstva za financije. Hvala.
Hvala Vam gospođo Zovko. Samo mala pojašnjenja, mislim da nema ovog drugog, ovo pitanje koje je postavio gospodin Genjac je zato što se tražilo produženje roka, koliko znam, ovaj. To je, dakle, za ovaj zaključak što ste rekli da ga nema danas na dnevnom redu. A kad je riječ o ovom Zakonu mislim da imamo ovdje predlagatelja, tu je zamjenik ministra. Ali, evo, ima li još netko sad da se javlja za riječ? ..., dakle prijavljenih, ja ću zaključiti raspravu. Ako sam Vas shvatio dobro kolegice Zovko Vaš prijedlog je da se danas ne izjašnjavamo o ovome Zakonu dok, nego da to bude zajedno sa ovim Zakonom o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine. Je li tako ili ne, dajte samo još jednom pojasnite. 28
Zaključak bi trebao biti – Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH odgađa izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o radu u institucijama BiH (prvo čitanje) – predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-652/17, od 24.03.2017., dok Povjerenstvo za financije i proračun Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH ne dostavi Mišljenje o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-653/17, od 24.03.2017., jer navedeni prijedlozi zakona tretiraju istu materiju, te se o njima potrebno izjasniti na istoj sjednici. Evo, molim da ovo ...
Hvala Vam. Čuli ste prijedlog zaključka. Dakle, mi ćemo se sad, pošto sam zatvorio raspravu, nema više kandidata za raspravu, mi ćemo se sad izjasniti o ovome prijedlogu zaključka koji ste upravo čuli. Možete pokrenuti mehanizam glasovanja. Od nazočnih 15 – za je bilo 12, protiv nije bilo, dakle, ni jedan glas, suzdržana 3 glasa. Iz Federacije BiH – 8 za, bez glasova protiv i 2 suzdržana, iz Republike Srpske – 4 za, bez glasova protiv i 1 suzdržani glas. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Dakle, mi smo usvojili ovaj zaključak, sad je on postao već zaključak. Dakle, nećemo se onda izjašavati danas o Prijedlogu zakona, nego ćemo ići sada na sljedeću točku dnevnog reda, to je, Ad. 7. Prijedlog zaključka o formiranju Interresorne radne skupine za izradu Zakona o ispitivanju podrijetla imovine dužnosnika u institucijama BiH, broj: 01-34-1- 1959/16, od 04.05.2017. Dobili ste Prijedlog zaključka o formiranju Interresorne radne skupine za izradu Zakona o ispitivanju podrijetla imovine dužnosnika u institucijama BiH. Zastupnički dom je na 33. sjednici, održanoj 19.07.2016., usvojio Zaključk o formiranju Interresorne radne skupine za izradu Zakona o ispitivanju podrijetla imovine dužnosnika u institucijama BiH. Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ? Prijavila se gospođa Džambas. Izvolite gospođo Džambas.
Lijepo vas pozdravljam, posebno kolege iz B kluba jer nekako se nismo susretali na ovim pauzama. Što se tiče priče o Interresornoj radnoj skupini to nam je najbolje rekao gospodin Tadić, da je to bez veze. Znači, imali smo Interresornu radnu skupinu za Izborni zakon koja se, ja ne znam, nisam čula da se ikad sastala. Uvijek je nedostatak kvoruma, nema interesa, nema zakona i mi evo tako ulazimo, ovo je nama treća godina da smo u Domu, i nema priče o Izbornom zakonu. Pretpostavljam da će isto tako završiti i ovaj ..., otprilike ono kao ona priča ako ne znaš 29 šta ćeš formiraš komisiju. Prema tome, smatram da nema potrebe da se formira ova Interresorna skupina, posebno što postoji Krivični zakon u kom lijepo piše kako se i na koji način trebaju loviti ovi koji su stekli neku imovinu na neki način, ne znam koji. Mi smo svi predali naše kartone, tamo sve piše šta imamo, ko će to pregledati, hoće li neko da mene provjerava, a onda i sve ostale kolege, ja se u to pravo nemam ni uplitati, to je, znači, na strani suda ili tužiteljstva, koga li već, mi tamo svakako nemamo nikakav uticaj. Prema tome, ima čak kod nas ovdje i način ... oduzetom imovinom, prema tome neka svako radi svoj posao. Nema šta ... Interresorna radna skupina da radi ako već to neko mora po zakonu. Dakle, protiv sam formiranja interresorne koja neće ništa raditi.
Hvala gospođo Džambas. Gospodin Tadić ima ispravljati krivi navod. Izvolite.
Dakle, nije sporno tumačiti, nije sporno parafrazirati ali kad je autor tu prisutan uvijek je najbolje citirati. Dakle, ja nisam rekao da su bez veze ove radne grupe, ja sam rekao ...
nije uključen mikrofon
Uopšte to nisam ni pomenuo tu riječ „bez veze“, ja sam govorio o jednom primjeru kada postoji neodgovorno ponašanje prema jednom ozbiljnom pitanju kao što je izmjena izbornog zakonodavstva. To neozbiljno ponašanje dodatno postaje problem kada je ono inter pares onih političkih subjekata koji stoje iza izvršne vlasti, motivisani nacionalnim ili nekim drugim razlozima, to svak nek govori za sebe šta ga čini takvim kakvim jeste. Tako da, eto samo u tom smislu ispravka krivog navoda, ni napamet mi ne bi palo da kažem da je bilo koji rad parlamentaraca bez veze. Eto.
Hvala gospodine Tadiću. Gospodin Rodić se prijavio. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo. Ja ću malo drugačije da ne upadnem u ovu zamku citiranja ili parafraziranja, ja ću reći svoje mišljenje i stav. Pošto smo i ovo danas dobili na dnevni red, znači ovog zasjedanja Doma naroda, a ja lično mislim da je ovo potaknuto u dnevno-političke svrhe da možemo o nečemu da razgovaramo i da raspravljamo, ja predlažem nešto drugo. I ja sam takođe protiv formiranja Interresorne radne grupe ali mislim da je prava stvar da to predloži Savjet ministara, podrži većina u ovom Parlamentu i mi imamo zakon. Hvala. 30
Hvala Vama. Gospodin Karamatić se javio. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Neću ja ponuditi odgovore, ja bih postavio par pitanja nama svima ovdje. Imamo Agenciju za istrage i zaštitu SIPA-u, MUP-ova federalnih, kantonalnih, Republike Srpske, Brčko Distrikta, imamo nakon ove točke Izvješće o radu Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, također imamo Izvješće Povjerenstva za nadzor nad radom Agencije za prevenciju korupcije i borbe protiv korupcije. To je vojska bolan, to je vojska, ne vidim smisla da formiramo još jedno povjerenstvo uz toliko institucija koje funkcioniraju u ovoj zemlji. Hajmo biti pošteni do kraja pa reći da je sve ovo sasulo kao kula od karata i da bi mi ovu našu domovinu trebali početi praviti izcjela, da ovo nije nešto dobro. Znači, ako sve ove institucije, koje sam ja spomenuo, rade svoj posao ovo nam definitivno ne treba. Ukoliko nam ovo treba, evo uvaženi kolega Ognjen Tadić je uvjeren da treba, da nešto nije u redu u ovoj zemlji i to debelo, debelo nešto nije u redu, onda institucije ne rade svoj posao. Pa hajde da mi onda malo se više zabavimo o tome da represivni aparat počne raditi svoj posao, ne znam, da kantonalni ili entitetski ministri MUP-a počnu raditi svoj posao, da Ministarstvo sigurnosti počne rditi svoj posao. Znate li vi koliko mi imamo policijskih agencija koje se bave upravo ovom tematikom? Uvjeren 100% da nitko u ovoj dvorani ih ne zna sve nabrojati, ispustiće barem jednu. Znači, imamo najobimniji represivni aparat barem po nazivu, imamo, ne znam, Agenciju za forenzička ispitivanja koja je vrhunski opremljena, vrhunski obučena i sve može raditi osim onog što joj stoji u nazivu, znači ne smije raditi forenzička ispitivanja. Ako je krvni delikt u pitanju ne smiju oni analizirati je li to krv onoga ko je počinio. Ljudi moji, da izvinete na izrazu, pravimo šprdnju od ove države. Nemojte to raditi. Hvala.
Hvala Vama gospodine Karamatiću. Ima li još prijavljenih za raspravu? Ne vidim. Ja ću sada, dakle zaključujem, zatvaram raspravu po ovoj točki dnevnog reda. E sad, ako sam dobro shvatio gospodina Rodića, njegov je prijedlog da nam ovaj Zakon pripremi Vijeće ministara. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa takav je prijedlog, mi se moramo sad izjasniti o tome, pa ćemo onda ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Naravno ovo što sam predložio tako i mislim. Ako postoji stabilna vlast, stabilan Savjet ministara, ovo je ideja nekoga ko predstavlja vlast na nivou Bosne i Hercegovine može obezbijediti većinu, Savjet ministara pripremi zakon i izglasa se i to je to. Mislim da je to bolje mnogo nego Interresorna radna grupa, obzirom da imamo iskustvo oko interresornih radnih grupa. Nisam u prethodnom, ovaj, na prethodnoj tački dnevnog reda htio se javljati oko Izbornog zakona ali ako igdje smo imali formiranih interresornih radnih grupa imali smo kod tog Zakona. Evo, ja pamtim zadnjih pet-šest godina i znam šta se sve dešavalo, nisam optimista ni kod ovog Zakona da ćemo doći do kvalitetnog rješenja, i zato mislim da je bolje da to ide institucionalno i da dođemo do pravog rješenja, i onda će se vidjeti šta je. A takođe se pridružujem gospodinu Karamatiću, ni danas niko nikoga ne sprječava da bilo ko koga istražuje. Imamo dovoljno zakonskih rješenja, da to nikad nije sporno. Prema tome, ne znam šta bi bila svrha ove Interresorne radne grupe.
Hvala Vam. Gospodin Tadić se javio čini mi se za nekakve povrede. Hajde, izvolite.
Dakle, razne situacije mogu biti nevjerovatne. Većina može odlučiti da li ima Boga, nema Boga i ostale stvari, ali šta god da radite ne možete izbjeći da se izjasnite o prijedlogu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, jer je to ta tačka dnevnog reda. Dakle, možete da zadužite Svetog Jovana Krstitelja, Svetog Petra, Aliju Pejgambera(?), koga god želite da se bavi ovim pitanjem, ali se na kraju opet morate izjasniti o prijedlogu Predstavničkog doma. Možete i da odlučite da ne želite da se izjašnjavate o ovom pitanju, da završite ovu tačku dnevnog reda, ali i to je vaš način da se izjasnite o ovome. Dakle, neću ja vas pozivati na vašu ozbiljnost, vi ste dužni da vodite računa o svom dostojanstvu i ozbiljnosti. Ali poenta je u tome da, znate kad imate problem, ovaj, ... dostojanstvo. Da vidimo sad ko ...
Hvala gospodine Tadiću. Gospodin Rodić se javio. Izvolite.
U čemu ja nisam bio jasan? Naravno, ja sam rekao da ću se izjasniti, u svom prvom obraćanju sam rekao kakav je moj stav oko ovoga i ja sam spreman tako da glasam. Prema tome, ne znam šta je tu i kakvo je pitanje dostojanstva. 32 /kratko nema snimka/
Gospodin Raguž se javio. Izvolite.
Ispravak krivog navoda vezano za ovo što je uvaženi izaslanik, gospodin Tadić rekao da mi možemo odlučiti ima li Boga ili nema. Ja odbijam ... mogućnosti i te ... Hvala lijepo.
nije uključen mikrofon
Ja ću ... poslovnički da nam sad objasni možemo li se prvo izjašnjavati o prijedlogu gospodina Rodića pa onda o ovome ili ne. Izvolite gospodine tajniče, da ja ne bih sam tumačio Poslovnik.
Zahvaljujem. Kao prvo, treba zaključak da li je to uopšte prijedlog zaključka i treba li ga pripremiti u pismenoj formi, a kao drugo glasa se prvo o materijalu, kao i za zakon tako i za odluku i za sve, a poslije toga se glasa o zaključcima, jer ja nisam shvatio da je ovo prijedlog zaključka o kome se trebaju delegati izjasniti. Evo, nek delegat objasni. ____________(?) ... glasati za, protiv, vidimo ko je, šta je i idemo dalje. Može se i o zaključku glasati nije problem.
A poslije toga glasajte o čemu hoćete.
Dobro, čuli ste, ovaj, tumačenje našeg tajnika. On cijeni da se prvo trebamo, odnosno tumači tako Poslovnik, da se trebamo prvo izjasniti o Prijedlogu zaključka o formiranju Interresorne radne skupine, to je njegovo mišljenje, a potom o ovom drugom prijedlogu. Ja sam Vas tako shvatio. Dobro, ja dajem Prijedlog zaključka o formiranju Interresorne radne skupine za izradu Zakona o ispitivanju podrijetla imovine dužnosnika u institucijama Bosne i Hercegovine na glasovanje. Dakle, od 15 nazočnih – 8 je bilo za, protiv 7, suzdržan nije niko. Iz Federacije BiH – 6 za, protiv 4, suzdržanih nije bilo, iz Republike Srpske – 2 za, 3 protiv, nije bilo suzdržanih. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. 33 Ako mi dopustite da ja sad konstatiram da smo usvojili ovaj zaključak s tim da onda sad je, po meni, irelevantno glasovati o ovom drugom zaključku. Mislim da se gospodin Rodić slaže s time. Hvala Vam lijepo. /kratko prekinut snimak/ Kolegice i kolege, evo ja imam, ovaj, prijedlog od svojih kolega da napravimo pauzu nekih pola sata. Je li to, dakle da ne odlučujemo sami mi, je li to vama prihvatljivo? ____________(?) ... dobro ste radili danas. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
... prethodne tačke mi smo usvojili Zaključak o formiranju, ali nismo imenovali sastav.
To ćemo drugi put, nisu ni ovi na Zastupničkom domu. Nismo ništa propustili, ne brinite. Idemo dalje. 34 Dakle, ne vidim, ne vidim potrebe za raspravom pa ja ovog trenutka zatvaram raspravu. Sad ćemo glasovati o Izvješće o radu Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2016. godinu i zaključcima predloženim u Izvješću. Molim vas pokrenite mehanizam glasovanja. Glasujte sad. Dakle, od 13 nazočnih – 8 je bilo za, protiv niko, suzdržanih 5. Postoji opća većina, postoji entitetska većina jer je iz Federacije bilo – 6 za, niko protiv.
Rodić reklamira glasanje.
O oprostite. Ponovićemo izjašnjavanje. Dakle od 13 nazočnih – 8 je bilo za, bez glasova protiv, 5 suzdržanih. Iz Federacije BiH – 6 za, nije bilo glasova protiv, 2 suzdržana, iz Republike Srpske – 2 za, bez glasova protiv i 3 suzdržana glasa. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram da je Izvješće o radu Agencije za prevenciju korupcije i koordinacije borbe protiv korupcije za 2016. godinu usvojeno sa zaključcima sadržanim u Izvješću. Prelazimo na devetu točku današnjeg dnevnog reda, Ad. 9. Izvješće o radu Povjerenstva za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije Parlamentarne skupštine BiH za 2016. godinu, broj: 01,02-50-14-695/17, od 10.03.2017. Dobili ste izvješće o radu Povjerenstva za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2016. Zastupnički dom je usvojio Izvješće na 44. sjednici održanoj 20.04.2017. Riječ dajem predsjedatelju Izvješća, ako je nazočan i ako ima potrebe. Nema. Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ? Zatvaram raspravu. Glasujemo o Izvješću o radu Povjerenstva za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije Parlamentarne skupštine BiH. Od 13 nazočnih – 8 je bilo za, protiv 1, suzdržana 4. Iz Federacije BiH – 6 za, 1 protiv, 1 suzdržan, iz Republike Srpske – 2 za, bez glasova protiv, sa 3 suzdržana glasa. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram Izvješće o radu Povjerenstva za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije Parlamentarne skupštine BiH za 2016. godinu je usvojeno. Deseta točka dnevnog reda, 35 Ad. 10. Izvješće o radu Pravobraniteljstva Bosne i Hercegovine za razdoblje od 01.01.2016. do 31.12.2016. godine, broj: 01,02,03-10-725/17, od 15.03.2017.
Dame i gospodo. Evo još jedne važne teme za sve u Bosni i Hercegovini i evo još jedne situacije kada izvršna vlast skoro ništa ne radi na rješavanju ozbiljnih pitanja, kada ovaj Dom posvećuje tome punu pažnju. Kažem još jedne jer smo prije dvije tačke razgovarali o jednoj tako važnoj temi i jednom ignorantskom odnosu vlasti. Kao što je predsjedavajući napomenuo još prije sedam mjeseci ovaj Dom je utvrdio zaključke, dao sam sebi zadatke i tražio od Ministarstva da uradi neke poslove. Svjesni važnosti teme i ko treba da pripremi sve ovo Komisija za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, komunikacije i ostalo se potrudila značajno da uradi kako treba ovaj posao. U funkciji pripreme sjednice Komisije, a bilo ih je nekoliko, vrijedno je radio i Sekretarijat i dužni smo nekada da pohvalimo ljude koji u ovoj zgradi vrijedno rade, koji se uopšte ne vide i koje niko nikada ni ne pogleda, osim kad se pokrene vitalni nacionalni interes. Pripremili smo tematsku sjednicu u kojoj je učestvovalo pet članova Komisije, šesti je opravdano bio odsutan i uspjeli da obezbijedimo skoro sve relevantne ljude koji odlučuju o poljoprivredi u Bosni i Hercegovini. Dakle, bili su predstavnici Ministarstva za spoljnju trgovinu, bili su predstavnici ministarstava poljoprivrede oba entiteta, svih kantona, bili su iz uprava koje se bave ovom problematikom, iz relevantnih udruženja poljoprivrednika širom Bosne i Hercegovine i imali smo stvarno kvalitetnu raspravu. Željeli smo da pokažemo kako ovaj Dom može nešto da uradi i da time pokušamo da natjeramo izvršne organe na ozbiljne poteze. Nakon te rasprave, koja je bila puna ova sala, Komisija je još dva puta sumirala raspravu i došla do zaključaka koje je predsjedavajući pročitao. Mislim da ih treba usvojiti i nadam se da ćemo se svi potruditi da i ovi zaključci ne prođu kao neki drugi, odnosno da niko ne vodi računa o njima. Hvala vam.
Hvala Vama gospodine Radmanoviću. Gospodin Karamatić se prijavio za raspravu. Dakle, prije svega otvaram raspravu, pa onda dajem riječ gospodinu Karamatiću. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Sve je ovo ovako kao što je rekao predsjedavajući Povjerenstva. Ja sam se javio, neću ja toliko govoriti o tematskoj sjednici, ja sam se javio da apeliram evo na nas sve da se mi što je moguće aktivnije uključimo u probleme s kojim se susreću naši primarni poljoprivredni proizvođači, bez obzira radilo se o uzgoju biljaka ili životinja. Naime, šta se događa? Imali smo prije godinu, dvije katastrofalne poplave koje su devastirale i Posavinu i Semberiju i te proizvođače bacili na koljena. Imali smo prije nekoliko dana mrazeve koje bi ja uporedio sa kataklizmom što se tiče Hercegovine i središnje Bosne. U ponedjeljak sada kad će biti sjednica Predstavničkog doma, desetog ja mislim, su trebali biti Dani mladog krompira u Ljubuškom i 39 izuzetno ove godine neće biti jer je kompletan urod uništio mraz. Kompletan. Vinogradarstvo u Hercegovini je, pa najblaža riječ je devastirano. Malinarstvo u središnjoj Bosni je doživilo katastrofalne štete od kojih je pitanje hoće li ljudi koji su to aktivno radili, vrlo dobro življeli, uspjeti se ikada oporaviti. Nakon ovih mrazeva, slično kao što smo imali iz Posavine i Semberije jednu veliku migraciju van naše zemlje od ljudi koji tu više nisu vidjeli perspektive, nisu se uspjeli oporaviti od tog udarca, očekujem da ćemo imati i iz dijela središnje Bosne, iz Hercegovine novi val ljudi koji sa cijelim obiteljima odlaze odavde. I mislim da mi kao članovi najvišeg zakonodavnog tijela u zemlji moramo se puno ozbiljnije posvetiti ovome i mislim da ovi zaključci ne smiju ostati mrtvo slovo na papiru. Mislim da moramo urediti pojedina zakonska rješenja. Naime, ako vam kažem da, ne znam, u Europskoj uniji na tržištu razvijenih zemalja kilo teletine košta 12 – 12,5 eura, govorim o nabavnoj cijeni, znači veleprodajnoj cijeni, a ako se kod nas uvozi po cijeni od 1,5 – 2 eura, ja vas uvjeravam da se tu ne radi o svježem mesu. Ukoliko imamo situaciju, sinoć sam bio sa jednim uzgajivačem koji ima i mesnice, evo i ovuda po Sarajevu, i u Istočnom, i u ovom ovdje, i pitam ga koliko je cijena stoke žive vage, pošto je tele danas na pijaci. Kaže 6,5 do 7 maraka. Pa kako onda u velikim tržnim centrima može biti teletina na akciji 6,99? Gdje je otpad, gdje je koža, gdje je ono sve, znači govorim o živoj vagi. Ne može biti. Ako uzmete, to smo mi napravili od naših prozivođača, znači naši proizvođači jednostavno ne mogu iznijeti tržišnu konkurenciju koja im dolazi iz zemalja trećeg svijeta. Ja napominjem, mi smo u 2015. godini 21.850 tona krava i svinja uvezli. Gdje su pilići? Znači, preko 30.000 tona je uvezeno u Bosnu i Hercegovinu. Dvije carinske hladnjače imamo. Mogu li fizički 30.000 tona stati u dvije carinske hladnjače koje primaju 2, 3, 5 tona maksimalno mesa? Ja vas uvjeravam da ne mogu. Znate li da je Bosna i Hercegovina jedan od najvećih uvoznika leda? Kakve to veze ima sa poljoprivredom? Pa ima veze s poljoprivredom. Ako imate, ne znam, neka stara cura u susjedstvu obično ima onog malo ćukicu, onog malog pasa, pazi ga i mazi ga i otiđite sad u tržni centar kupite salamu gdje piše 800 grama – 1,80, pileća salama, i dadnite je tom psu kog su razmazili, koji lijepo jede, ja vas uvjeravam da će je samo ponjušiti i ostaviti. Znate li zašto? Zato što u toj salami mesa nema. Tu se radi o suvom ledu i o genetski modificiranoj soji, što je žalosno. Znači, konzerva hrane za pse, bilo gdje pogledajte, u bilo kojoj poljoprivrednoj apoteci, košta od 6,90 do 7,5 maraka zato što je u njoj meso, i ona je precizna 780 grama sve sa onom limenkom. I mi, mi ovdje dozvoljavamo da 800 grama salame koju dajemo našoj djeci plaćamo po 1,80, 1,90. Znači bolje se hrane psi u ovoj zemlji nego narod. To ne smijemo više dozvoljavati. I nije to samo zadaća nas, to je zadaća i Ministarstva za vanjske i trgovinske odnose, i Ministarstva financija, i entitetskih ministarstava. Dalje, imali smo jedno zakonsko rješenje po kojem je u našim trgovinama, u tržnim centrima, nebitno radi li se to o Lidlu, Robotu, Škafi, Konzumu, nije bitno koji, znači gdje je zakonski bilo definirano da 40% domaćih proizvoda, deklariranih domaćih proizvoda mora biti na policama. I mi umjesto da insistiramo, prvo mi odavde, pa onda niže razine, i zakonodavne i izvršne vlasti da insistiramo na tome, mi smo ukinuli tu uredbu. Niko nikada nije napravio provjeru ima li 40% domaćeg proizvoda. Znači, mi smo je ukinuli, sada je više nema. Takve stvari ne smijemo raditi. Ne smijemo dozvoliti sebi da, ne znam, uvoznici mesa ne mogu uvesti živu stoku u Bosnu i Hercegovinu, zato što moraju platiti prelevmane pa im iziđe preskupo. I šta smo s tim napravili? Reći ću vam i to, napravili smo da naši uvoznici odvezu u klaonice bikove, ne znam, u Vrgorac, u Slavonski Brod, tamo te životinje se obrade na sve načine na koje treba i nakon tog se uvezu u Bosnu i Hercegovinu. I mi umjesto 20 ljudi koji će raditi u klaonici imamo 2 čovjeka koja rade na viljuškaru koji to samo istovare. Ne smijemo sebi dozvoliti da, evo nastavno i na ovu priču o Javnom RTV servisu i Izbornom zakonu, da u Zapadno-hercegovačkoj županiji, u Herceg- 40 bosanskoj županiji i Hercegovačko-neretvanskoj županiji još uvijek nisu isplaćeni federalni poticaji za 2014. godinu dok su u ostalim županijama isplaćeni i za 2016. To ne smijemo dozvoliti, to su naši proizvođači. I kažem – još jednom apeliram, evo, ovdje na nas sve da se o ovoj preozbiljnoj temi malo više zabavimo, da iznađemo mogućnost poslije katastrofalnih poplava koje smo imali, poslije mrazova koje smo imali ove godine da našim poljoprivrednicima omogućimo da rade. Ne možemo im mi dati subvencije kakve im daje Europska unija ali možemo im barem omogućiti evo da imaju plavi dizel na kojem neće biti 64 ili 85 feninga akcize. Pa nemojmo ih još tu derati kad im već ne dajemo redovno poticaje. Broj procentualno poticaja koliko Bosna i Hercegovina izdvaja za poljoprivredu je smiješan s obzirom ako se pogledaju zemlje Europske unije. A svi smo ovdje skloni reći europski put nema alternativu. Pa normalno da ne možemo mi, ne znam, litar milijeka subvencionirati sa 2 eura, ali možemo s koliko možemo. I onda ćemo izbjeći zamku da naši uvoznici uvezu mlijeko u prahu koje stoji tamo u silosima 20 godina, u to mlijeko u prahu uspu vodu iz česme i evo ga, kaže – domaći proizvod. Pa nije to domaći proizvod. Hajmo pokušati zaštiti one primarne proizvođače, one koji imaju živu stoku, koji pokušavaju nešto posaditi da naraste na ovoj zemlji. Ako nastavimo ovako ja vas uvjeravam, možda ne na ovom izbornom ciklusu, ali još za jedan, dva, tri izborna ciklusa, da će izbori u ovoj zemlji izgledati samo izabrani dužnosnici da su glasali sami za sebe, jer neće više imati ko glasati. Znači, osnova na kojoj ova zemlja može počivati je upravo poljoprivreda, proizvodnja zdrave hrane, većinom se radi o nezagađenim područjima, bez teških metala, bez, a kad već spomenu i teške metale bilo bi dobro, bilo bi odlično, a to postoji već u zakonskim propisima, meso koje se uvozi iz uvoza da se testira na teške metale. Mi danas imamo situaciju kada se uveze meso da prođe i onda kaže doći ćemo testirati za 14 dana. On ga već stavio na police, prodao ili ga je poslao u preradu. I onda kad dođeš testirati kaže gdje je to, on zaklao tele prije sat vremena, evo ga kaže, i ono je sve uredu, a ono je puno teških metala, puno je otrova, puno je svega. Hvala lijepa.
Hvala Vama. Gospodin Raguž se prijavio za diskusiju. Izvolite.
Pa, prvo podrška zaključcima, mislim da je Dom ispunio onu svoju obvezu koju je preuzeo da obavi jednu ozbiljnu raspravu na vrlo zahtjevnu i ozbiljnu temu, a ja bi rekao, dakle, da i ovo što piše u Izvješću je točno, ali nedovoljno opet odslikava stvarnu težinu stanja u ovom sektoru za koju bih ja rekao da je alarmantno. I evo vrlo kratko, samo tri stvari želim da kažem. Kako država reagira na ovu situaciju, država mislim na sve razine vlasti, razina Bosne i Hercegovine, razina entiteta, razina Brčko, razina županija, itd.? Znači Bosna i Hercegovina izdvaja ukupno na svim tim razinama 150 miliona eura godišnje za poticaj. Kad uzmemo ukupna izdvajanja to je 3%. Kad uzmemo činjenicu, dakle šesnaesta komparativno na petnaestu 18% manje izdvojeno nego godinu prije, a svi se u kampanjama zaklinjemo idemo poljoprivreda prioritet i, ovaj, odnos kad dođu konkretne mjere i usvajanje proračuna, definiranje poticaja za samo jednu godinu ide skoro 20% manje. Kad to komparativno posmatramo Bosna i Hercegovina izdvaja 50 eura po hektaru, Hrvatska već susjedna čak 350, a o Europskoj uniji da ne govorimo, blizu 500 eura. I kako će se naš proizvođač nositi sa tom konkurencijom? Kako? 41 Uz ovo sve što smo čuli, uzmete na to vrlo česte elementarne teške nepogode, drastičnu, znači, destrukciju ukupnog potencijala koji ti ljudi svake godine stavljaju, dolazi do jedne potpune bezperspektivnosti u sektoru koji bi trebao biti na neki način snaga Bosne i Hercegovine. I evo da dalje da ne idem sa tim podacima, želim samo reći sljedeće. Gdje bi mo mogli djelovati? Evo, znamo, dakle, da Bosna i Hercegovina nema izravnu nadležnost kad je u pitanju poljoprivreda, ali ko nas sprječava da usvojimo strategije? Ne treba novo ministarstvo ..., znači ne treba novo ministarstvo, ali mislim, čujem te dobro, znači, znači vi ste isto vladajući kad je ovo pitanje, imate to Ministarstvo za vanjsku trgovinu i ekonomske odnose je li tako? Mogli biste zaštiti od nelojalne konkurencije i preuzeti političku odgovornost da jedan kamion iz Bosne i Hercegovine ne plaća bezcarinskih tarifa preko 10% kad pređe granicu u Hrvatsku ili Srbiju. Evo, samo to učinite, ne treba strategija, ne treba promjena nadležnosti, puno ćemo pomoći tim ljudima. Znači, a to se dešava, pitajte svakog našeg proizvođača koliko plati kamion jedan kad pređe evo jednu od tih ..., samo to, a da ne govorim o nekim drugim stvarima, da ne govorim o kontroli kvalitete u u zdravstvenom smislu. Pa, hajmo tu zadužiti naše inspekcije pa mogu puno toga pomoći ljudima da se ovo o čemu je Mario govorio, znači, vrlo nekvalitetna i netransparentno uvezena roba poljoprivrednog karaktera na neki način plasira na naše tržište, a ničim to ne zaslužuje i guši domaća proizvodnja, potencijali. Evo, to su neke stvari, ja sam se ustvari javio, ovaj, samo da kažem da ne trebamo ostati kao Dom naroda na ovom nego da bi trebali najmanje svakih tri mjeseca pratiti realizaciju ovih zaključaka, pozivati nadležne i bar jedan svoj dio odgovornosti po ovom pitanju održati. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Sad ćemo glasovati o zaključcima Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda. Pripremite se za izjašnjavanje. Možete glasovati. Od 14 nazočnih – 13 je bilo za, protiv nitko, jedan je bio suzdržan. Iz Federacije BiH – 9 za, nitko protiv, nitko suzdržan, iz Republike Srpske – 4 za, bez glasova protiv, 1 suzdržan. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram zaključci Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda su usvojeni. Prelazimo na 14. točku dnevnog reda, Ad. 14. Izvješće o utvrđivanju rang-liste kandidata za imenovanje člana Ureda za razmatranje žalbi – podnositelj: Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja člana Ureda za razmatranje žalbi, broj: 01,02-50-14-389-6,5/17, od 03.05.2017. Parlamentarna skupština BiH je na 41. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 18.01.2017., i 26. sjednici Doma naroda, održanoj 01.02.2017., usvojila Zaključak o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za 42 provođenje procedure imenovanja člana Ureda za razmatranje žalbi u koje su iz Doma naroda imenovani Darko Babalj, Zdenka Džambas i Safet Softić. Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH na svojoj 6. sjednici, održanoj 27.04.2017. godine, je utvrdilo i dostavilo Zastupničkom domu i Domu naroda Izvješće o utvrđivanju rang-liste kandidata za imenovanje člana Ureda za razmatranje žalbi. U skladu sa prijedlogom rang-liste uspješnih kandidata za imenovanje koje je dostavilo Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova danas se trebamo izjasniti o imenovanju člana Ureda za razmatranje žalbi. Riječ dajem gospodinu Softiću, predsjedatelju Privremenog zajedničkog povjerenstva, izvjestitelju na sjednici Doma naroda, ukoliko cijeni. Nema potrebe. Hvala. Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ? Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Glasujemo o imenovanju prvog kandidata s rang-liste Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenej procedure imenovanja člana Ureda za razmatranje žalbi. Od nazočnih 14 – za je bilo 9, protiv nitko, suzdržanih 5. Iz Federacije BiH – za 7, protiv nitko, 2 suzdržana, iz Republike Srpske – 2 za, bez glasova protiv i 3 suzdržana glasa. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram za članicu Ureda za razmatranje žalbi ... stručnjak iz područja javnih nabava, transporta i strateškog poslovnog upravljanja iz Federacije BiH imenovana je Sanela Salihović. Na dnevnom redu ostalo je još davanje suglasnosti za ratifikiraciju sporazuma, protokola i konvencija. Predlažem da objedinimo raspravu i izjašnjenje o točkama od 15. do 22., uključujući i tačku 22. dnevnoga reda. Evo ja ću otvoriti raspravu po ovom mom prijedlogu. Ako nema prijavljenih, onda zatvaram raspravu. Sad glasujemo o ovom prijedlogu koji sam upravo dao. Od 14 nazočnih – za je bilo 13, bez glasova protiv, 1 suzdržan. Iz Federacije BiH – 8 za, bez glasova protiv i 1 suzdržan, iz Republike Srpske – 5 za, bez glasova protiv i suzdržanih. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Dakle, ovaj prijedlog oko objedinjavanja rasprave je usvojen pa sad idemo na, idemo dalje. Ad. 15 – 22. Davanje suglasnosti za ratifikaciju sporazuma, protokola i konvencija
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa evo, da ne ispadne da ja samo kritiziram da institucije Bosne i Hercegovine i država kao država ne rade ništa. Rade po određenim pitanjima, naime, ja bih se osvrnuo na točku 21. tj. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Konvencije o zaštiti migratornih vrsta divljih životinja koja je još tamo nekad '79. potpisana, a evo Bosna i Hercegovina će je konačno ratificirati i to je vjerovatno mali korak za planetu, ali veliki za Bosnu i Hercegovinu. Naime, nakon što smo prošle godine konačno u Bosni i Hercegovini zaštitili delfine i kitove sada ratificiramo sporazum, međutim on daje neke obaveze Bosni i Hercegovini tako da je i to bitno dati, znači osim što mi štitimo te migratorne vrste divljih životinja i nećemo im smetati da prolaze, bitno je upoznati građane Bosne i Hercegovine da je zabranjeno hvatanje tih vrsta. Tako ako neko slučajno vidi albatrosa ili gazelu, gorilu, nemoj slučajno da ga uhvati, znači treba ljude educirati. Također postoji mogućnost zabune, znači krokodile je također zabranjeno hvatiti, međutim sa aligatorima nema problema. Pa, evo, ne bi bilo loše možda evo da formiramo neko ad hoc povjerenstvo, vidim da je to trenutačno u modi, pa da educiramo naše građane koja je razlika između aligatora i krokodila tako da ne bi došlo kod ljudi do zabune, da ne bi Bože sačuvaj prekršili ovako bitnu Konvenciju pa da Bosna i Hercegovina ima problema na međunarodnom planu. Ne znam bi li imala pošto evo i dalje nisam bio u mogućnosti ministra vanjskih poslova ništa upitati, ali kažem ne bi bilo loše da educiramo naše građane znači koje životinje smiju hvatati, koje ne smiju. Hvala lijepo.
Hvala Vama gospodine Karamatiću. Ne vidim više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Sad glasujemo o davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma, protokola i konvencija iz točke od 15. do 22., uključujući i točku 22. dnevnog reda. Od nazočnih 14 – svih 14 je bilo za, dakle bez glasova protiv i suzdržanih. Iz Federacije BiH – 9 za, bez glasova protiv i suzdržanih, iz Republike Srpske – 5 za, bez glasova protiv i suzdržanih. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram dali smo saglasnost za ratifikaciju sporazuma, protokola i konvencija iz točaka od 15. do 22., uključujući i točku 22. dnevnog reda. Ovim zaključujem rad 28. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. O zakazivanju i održavanju nove sjednice bićete naknadno obaviješteni. Hvala vam. Sjednica završena u 16:05 sati