Ja bih zamolio uvažene kolegice i kolege zastupnike, članove Vijeća ministara i goste da zauzmu svoja mjesta da bi smo mogli početi sa odvijanjem sjednice Parlamenta. Dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti otvaram 37. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redoviti gosti: predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i veleposlanstava u BiH koji redovito prate rad našega Doma, predstavnici nevladinih organizacija, predstavnici medija. Na sjednicu je pozvan i glavni revizor Ureda za reviziju institucija BiH, predsjednik Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća BiH, ravnateljica Direkcije za evropske integracije BiH i predsjedatelj Ureda za razmatranje žalbi BiH, radi razmatranja materijala iz njihove nadležnosti. Srdačno pozdravljam sve nazočne zastupnike i goste. Odsustvo su opravdali Saša Bursać i Boško Tomić. Prema informaciji službe sjednici je nazočno 37 zastupnika i konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim napomenuti da smo na dnevni red dodali: Točku 3. Prijedlog zakona o Proračunu institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za 2013. godinu (prvo čitanje). Točku 18. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure izbora tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvalitete (prijedlog Zajedničkog kolegija obaju domova). Točku 19. Prijedlog odluke o razrješenju Nermina Purića dužnosti člana Zajedničkog povjerenstva za europske integracije, na osobni zahtjev. I točku 4. Prijedlozi amandmana II i III na Ustav Bosne i Hercegovine dopunili smo s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva, koje je negativno. 2 Dakle, otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Izvolite. Za raspravu se javio uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Ma ništa posebno, ali evo ako sam Vas dobro razumio za tačku 3. ste rekli da je ovo tačka, odnosno da je ovaj Prijedlog zakona o Budžetu u prvom čitanju, dakle ako je tako onda treba i u pozivu da stoji da je to prvo čitanje. Dakle, jedna intervencija više, da tako kažem, forme, da se zadovolji forma, da stoji u pozivu da je to prvo čitanje. Hvala, jer ste i sami rekli da je prvo čitanje.
Zahvaljujem. Dakle, ne vidim više prijavljenih za raspravu o dnevnom redu i konstatiram da 37. sjednica Doma ima sljedeći Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 36. sjednice Zastupničkog doma; 2. Zastupnička pitanja: a) Komentari na dobivene odgovore, b) Nova zastupnička pitanja; 3. Prijedlog zakona o Proračunu institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za 2013. godinu – predlagatelj: Predsjedništvo BiH, zakon broj: 01,02-02-1-49/12 od 29.11.2012.; 4. Prijedlog amandmana II i III na Ustav Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnici Božo Ljubić, Niko Lozančić, Dragan Vrankić i Mato Franjičević, amandmani broj: 01-01-35/12 od 29.08.2012., s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva; 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju institucija Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-31/12 od 13.07.2012. (drugo čitanje) – odgođeno izjašnjenje na 35. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 23.10.2012.; 6. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-41/12 od 11.10.2012. (drugo čitanje); 7. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Povjerenstvo za ostvarivanje ravnopravnosti spolova, zakon broj: 01-02-1-44/12 od 08.11.2012. (prvo čitanje); 8. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Povjerenstvo za ostvarivanje ravnopravnosti spolova, zakon broj: 01-02-1-43/12 od 08.11.2012. (prvo čitanje); 9. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o zakladama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02- 1-42/12 od 11.10.2012. (prvo čitanje); 10.Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u Bosni i Hercegovini – predlagatelj: zastupnik Denis Bećirović, zakon broj: 01-02-1-32/12 od 16.07.2012. (prvo čitanje); 3 11.Izvješće o radu Ureda za razmatranje žalbi u 2011., materijal Ureda za razmatranje žalbi Bosne i Hercegovine, broj: 01/4-16-1-506-2/12 od 31.10.2012.; 12. I zvješće o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Višegodišnja kapitalna ulaganja institucija BiH“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-1162/12 od 10.10.2012.; 13.Izvješće o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Upravljanje voznim parkom u institucijama BiH“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-1166/12 od 12.10.2012.; 14.Izvješće o provođenju mjera iz Akcijskog plana za realizaciju prioriteta iz dokumenta Europsko partnerstvo s BiH 2008.–2012., materijal Direkcije za europske integracije BiH, broj: 01,02,03/6-06-1279/12 od 15.11.2012.; 15. G odišnje izvješće Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća Bosne i Hercegovine za 2011. godinu, materijal Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća Bosne i Hercegovine, broj: 01,02- 50-19-1261/12 od 13.11.2012.; 16.Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Izvješću o radu i poslovanju BHRT-a za 2011., materijal Upravnog odbora Radio-televizije BiH, broj: 01,02- 50-19-580/12 od 30.04.2012.; 17.Izjašnjenje o inicijativi zastupnice Nermine Zaimović–Uzunović s 35. sjednice Zastupničkog doma, održane 23.10.2012., koja glasi: „Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, podnosim zastupničku inicijativu. Više puta sam pokretala inicijativu i tražila organiziranje javne rasprave o visokom obrazovanju. Sada ponovno pokrećem inicijativu za održavanje rasprave u svjetlu: - izostanka postupka akreditacije visokoškolskih ustanova, - neuspješnosti reformi i pored niza projekata financiranih sredstvima međunarodne zajednice, - otvaranja novih institucija visokog obrazovanja i poplave diploma s privatnih sveučilišta, - porasta nezaposlenosti mladih sa sveučilišnim diplomama“; 18. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za provođenje procedure izbora tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvalitete (prijedlog Zajedničkog kolegija obaju domova); 19. Prijedlog odluke o razrješenju Nermina Purića dužnosti člana Zajedničkog povjerenstva za europske integracije. Prelazimo na, izvolite, kolega Šefik Džaferović poslovnička intervencija.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja imam poslovničku intervenciju. Mi smo ovo pitanje jutros otvorili na Ustavnopravnoj komisiji, evo kolega Belkić ga je aktuelizirao ovdje na sjednici Doma. I sve bi to bilo uredu, Vi ste kazali kada ste u uvodnom dijelu govorili da je dnevni red dopunjen, da je dopunjen tačkom – Prijedlog zakona o Budžetu institucija i međunarodnih obaveza BiH broj taj i taj, od tada i tada, prvo čitanje. I to je uredu. Začudio sam se da nakon intervencije gospodina Belkića, kada ste čitali dnevni red, kazali ste samo – Prijedlog Budžeta za 2013. godinu i međunarodnih obaveza BiH broj taj i taj, od tada i tada i niste kazali koje je čitanje. Morate, dakle kod utvrđivanja dnevnog reda, oficijelno kad ste ga pročitali, nakon rasprave niste kazali koje je čitanje. Morate, predsjedavajući, kazati da je 4 ovo prvo čitanje, jer Budžet slijedi osnovnu zakonodavnu proceduru. Vi kao Kolegij možete skraćivati rokove koliko želite i kako želite i određivati sjednice, to je vaše, ali Budžet slijedi osnovnu zakonodavnu proceduru. Mi smo od Predsjedništva BiH, kao ustavnog predlagača Budžeta, dobili Prijedlog Budžeta po normalnoj, redovonoj proceduri kako i naš Poslovnik, u članu 128. i 129., predviđa. Ali je stiglo jedno pismo iz Vijeća ministara u kojem se od nas traži da Budžet usvojimo po hitnoj proceduri, ne pozivajući se ni na jedan član i ta riječ hitnoj je podvučena. To može biti neka ubrzana procedura, poziv vama da skratite rokove, ja to tako razumijevam, ali to nije oficijelna hitna procedura po članu 127. ovog Poslovnika. I to je možda unijelo kompletnu zabunu i zato Vas molim da ponovite šta je tačka dnevnog reda koja je danas dopunjena vezano za Budžet, je li to prvo čitanje ili je to bez ikakvog čitanja kako ste Vi to naveli objašnjavajući šta je dnevni red nakon diskusije o dnevnom redu. Hvala vam.
Zahvaljujem kolegi Džaferoviću. Ja sam upravo potpisao, dakle novi dnevni red koji ćete dobiti sada i razmatramo točku 3., dakle usvajanje Proračuna u prvom čitanju. Što se tiče Vaše, da tako kažem, intervencije na dopis, istina je da Predsjedništvo u svom dopisu nije se odredilo o proceduri. A ja sam isto shvatio dopis Vijeća ministara kao preporuku ili kao apel, jer Vijeće ministara nije ni oficijelni predlagatelj, ono je samo pripremilo Proračun. Prema tome evo stvar smo razjasnili nadam se. Dakle, prelazimo na razmatranje dnevnog reda, točka jedan, Ad. Usvajanje Zapisnika 36. sjednice Zastupničkog doma Zapisnik sa 36. sjednice ste dobili. Ima li primjedbi? Nema. Zaključujem raspravu. Prelazimo na drugu točku, Ad. 2. Zastupnička pitanja: a) Komentari na dobivene odgovore
Dakle, nije da ne razumijem o čemu govorite, ali to već polako postaje praksa i, dakle ja ne smatram to opravdanim. I iskoristiću svoje pravo da komentarišem dobijeni odgovor. Dakle, ja sam tražio uporedne podatke o efektima rada Parlamenta u mandatu 2006.–2010. i Parlamenta 2010.– 2014. za prve dvije godine mandata. Evo, imali ste priliku vidjeti, na ovome mi insistiramo iz prostog razloga jer je rečeno prilikom potvrđivanja prvog saziva ministara kad smo mi rekli – daj Bože da ovaj mandat bude i približan onom prethodnom. Nama je rečeno da je to kletva i td. Ta kletva izgleda otprilike ovako, pogledajte, ne bih puno komentarisao, u mandatu za prve dvije godine 2006. do 2010. usvojeno je 80 zakona, u ovom mandatu za prve dvije godine 36. Istini za volju ovaj mandat prednjači u sticanju informacija i znanja jer je tri puta više usvojeno izvještaja i primanju k znanju informacija. Hvala, toliko.
Zahvaljujem. Nemamo prijavljenih za nove komentare. Prelazimo na podtočku b), b) Nova zastupnička pitanja Uvaženi zastupnik Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Sve vas srdačno pozdravljam. Ja ću u pismenom obliku, pošto sam malo i kasnio, da ne oduzimam vrijeme, formiranju pregovaračkih timova nešto za EU, pa ja samo da dostavim pismeno. Hvala ljepa.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Danijela Martinović.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Ja ću predati svoje pitanje u pisanom obliku. Hvala. 6
Uvaženi zastupnik Amir Fazlić.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja neću predati svoj pitanje pismeno, nego ću postaviti usmeno pitanje. Pitanje je federalnom ministru prometa i komunikacija. 1. Zašto ne radi tehnički pregledi vozila u Federaciji? I 2. Ko je odgovoran za novonastalu situaciju i ko će snositi eventualno štetu? Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zvonko Jurišić.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja bih imao postaviti jedno pitanje obzirom da je nedavno na sjednici Ministarskog vijeća BiH na dnevnom redu, kojega je predložio predsjedavajući Ministarskog vijeća gospodin Vjekoslav Bevanda, našla se i točka dnevnog reda – Nacrt, ne znam točno, ili Prijedlog zakona o formiranju TV kanala na hrvatskom jeziku u okviru Javnog RTV sustava. Na prijedlog ministra prometa i veza, gospodina Damira Hadžića, ta točka je skinuta sa dnevnog reda sa obrzloženjem da takav materijal ne postoji u Ministarstvu i da predlagač takvog eventualnog zakona treba biti resorno ministarstvo. I Vi ste, gospodine predsjedavajući, ovdje u Parlamentu pokušavali pokrenuti nekoliko inicijativa na tu temu, znači TV kanal na hrvatskom jeziku i javnu raspravu u Parlamentu, ali nažalost od toga nema ništa. Stoga pitam ministra prometa i veza, Damira Hadžića – Da li u Ministarstvu prometa i veza postoji nacrt ili prijedlog zakona ili bilo kakav materijal, a vezano za TV kanal na hrvatskom jeziku? Da podsjetim na tvrdnje aktuelnog zamjenika ministra, koji ovdje sjedi, da takav materijal postoji, pa onda se ja kao zastupnik, vjerovatno i sve kolege u Parlamentu, a i cjelokupna javnost nalazi u dilemi, odnosno smo zbunjeni po pitanju toga. – I da li Ministarsko vijeće ima namjeru i kada pokrenuti aktivnosti oko donošenja zakona po uvođenju TV kanala na hrvatskom jeziku? Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik, zamjenik predsjedatelja Denis Bećirović.
nije uključen mikrofon 7
Dostavlja zastupničko pitanje u pisanoj formi. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja sam razmišljao da postavim pitanja Ministarstvu prometa i komunikacija, međutim odlučio sam da to transformišem, obzirom da nema ministra ovdje, ali da imaju drugi ministri, pa mi je drago da ovo mogu uputiti upravo Vijeću ministara. To su kraća pitanja, ja ću ih pročitati, jer vidim da otprilike žurimo nekud i ja sam zadovoljan da treba zasukati rukave. 1. Kada možemo očekivati uspostavu nadzora nad bankama na nivou BiH skladno Ustavu BiH, član 3. tačka d) i član 7. i time osigurati njegovo efikasno funkcionisanje prema osnovnim Bazelskim principima? 2. Kada možemo u parlamentarnoj proceduri očekivati zakon o obligacijama na nivou BiH? 3. Šta je sa otklanjanjem nedostataka ili manjkavosti u Prijedlogu zakona o međunarodnom i međuentitetskom cestovnom prijevozu i kada će isti biti na dnevnom redu ovog Doma? 4. Šta je Vijeće ministara, šta Vijeće ministara čini u cilju prilagođavanja pravnog okvira sa standardima EU u pogledu kompatibilnosti i nadzora nad slobodnim zonama? 5. Kada će Vijeće ministara ponuditi model stalne raspodjele prihoda od indirektnih poreza između države i entiteta, te Brčko Distrikta? 6. Šta se čini na stvaranju koherentnog pravnog i institucionalnog okvira za mala, srednja preduzeća u provođenju Povelje o istim? 7. Šta je do sada učinjeno i šta se čini na izradi Politike IT sigurnosti i uspostavi stalnog procesa analize rizika? Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući i poštovane koleginice i kolege. Ja imam jednu poslaničku inicijativu i jednu grupu pitanja, a odnosi se na istu stvar, vezana je za posljedice uništavanja municije i minsko-eksplozivnih sredstava na poligonu „Barbara“ po lokalno stanovništvo u opštini Glamoč. Ja sam inicijativu poslala na Kolegij Predstavničkog doma, al' ne vidim da je danas uvrštena u dnevni red i u skladu s tim ja je postavljam kao inicijativu s obzirom da je veoma važno da se u što kraćem roku to dogodi. Zašto je to toliko hitno? Vojni poligon „Barbara“ kod Glamoča služi za uništavanje minsko- eksplozivnih sredstava i te operacije se vrše od 2006. Godine. Nedavno je načelnik opštine Glamoč 8 Zajedničkoj komisiji za odbranu i bezbjednost uputio dramatično pismo u kome govori o stanju na poligonu „Barbara“ koje onemogućava svakodnevni život građana opštine Glamoč. U međuvremenu sam dobila informaciju da su određene institucije koje su vršile ispitivanje zemljišta u opštini Glamoč pronašle da se radi o teškim metalima kojima je zatrovana, zatrovano to područje i mislim da se ovaj Parlament o tome treba u najkraćem roku izjasniti. U skladu s tim, znači ide moja inicijativa, da se ta grupa pitanja organizuje i rasprava na Predstavničkom domu, a da bi smo se bolje pripremili za to ja sam spremila i određena pitanja Ministarstvu odbrane na osnovu kojih će se moći povesti debata. Dakle, to je: – Ko trenutno vrši uništavanje municije metodom detonacije na poligonu „Barbara“? Da li postoji elaborat o pirotehničkoj saglasnosti za uništavanje? Da li postoje propisani tehnološki uslovi za takav rad? Da li je izvršena analiza hemijskih osobina tla na poligonu „Barbara“? U kojem vremenskom intervalu se uništava? I kada se vrši ispitivanje kontaminiranosti terena? I ostala pitanja. Da bih skratila rok svog izlaganja molim da se i inicijativa i ova pitanja što prije razmotre kako bi smo mogli organizovati i debatu na Parlamentu o toj temi.
Zahvaljujem. Samo želim izvjestiti uvaženu zastupnicu da smo na Kolegiju, dakle imali ovu točku dnevnog reda i mi smo je uputili, inicijativu prema nadležnom povjerenstvu, to je Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost i čim Zajedničko povjerenstvo uradi svoj dio posla, dakle naći će se na dnevnom redu. Uvažena zastupnica Nermina Zaimović–Uzunović. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Ja neću čitati pitanja, samo hoću da napomenem da se pitanja odnose na ono što je danas u BiH možda najvažnije, a to je uslovi kako bi BiH prevazišla probleme koji nastaju ulaskom Hrvatske u EU. Činjenica je da mi dobivamo mnogo informacija o tome da su poslovi završeni, međutim svi poslovi nisu završeni. Zbog toga ja postavljam ova pitanja ministarstvu, Vijeću ministara, odnosno Direkciji za evropske integracije. Hvala lijepo, u pisanoj formi.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dopredsjedavajući, uvažene koleginice i kolege, prisutni gosti. Generalna skupština UN je Rezolucijom 54/134 iz 1999. godine 25. novembar proglasila Međunarodnim danom borbe protiv nasilja nad ženama, Ovaj datum se uzima kao prvi dan 9 međunarodne kampanje obilježavanja 16 dana aktivizma u borbi protiv nasilja nad ženama i traje do 10. decembra. Podrška muškaraca ovoj kampanji je nošenje bijele vrpce koja ustvari predstavlja muško NE nasilju nad ženama. Nošenjem bijele vrpce muškarci se obavezuju da nikad ne počine, opravdaju ili prećute nasilje nad ženama i djevojčicama. Uvažene kolege zahvaljujući Džender centru Federacije BiH vi danas na svojim klupama imate ispred sebe po jednu bijelu vrpcu i ja vas pozivam u ime naše Komisije za ravnopravnost spolova i Džender centra Federacije da njenim nošenjem pružite podršku obilježavanju 16 dana aktivizma protiv nasilja nad ženama. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Pitanje je za Vijeće ministara. Dakle, molim detaljnu informaciju o realizaciji zaključaka Vijeća ministara sa 20. sjednice, održane 18.09.2012., a povodom Informacije o održanom trilateralnom sastanku predstavnika BiH, Republike Hrvatske i Evropske komisije o upravljanju granicom. Tamo ima osam zaključaka, ima ih izuzetno važnih, o njima se danas govori, ovih dana govori i ističu se kao problem, a od oficijelnih institucija nemamo informacija. Dakle, bilo bi dobro da ovaj Parlament i javnost zna šta se dešava vezano za realizaciju ovih osam zaključaka. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Borislav Bojić. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo. Dakle, ja bih zamolio da mi se da odgovor u vezi sa problemima na koje nailaze izvoznici na graničnim prelazima, obzirom da sa strane BiH za prelaz, recimo npr. materijala koji su tzv. opasni materijali ili eksplozivi, predviđen granični prelaz u Gradišci. Sa naše strane Ministarstvo bezbjednosti je dalo nalog da se taj granični prelaz, odnosno za te robe koristi granični prelaz u Jasenovcu, međutim s druge strane u Hrvatskoj ne postoji takva vrsta odluke, što znači da nije usklađeno to sa susjednom državom, tako da naš izvoznik jedan iz Prijedora, recimo npr. mora da ide na Izečić radi carinjenja te robe pošto je to usklađeno na tom graničnom prelazu. Objektivno postoji i drugi niz graničnih prelaza na kojima imamo problem gdje s jedne strane u BiH na graničnom prelazu se carine robe od strane naših izvoznika, praktično bi jedino mogli plovnim putem niz Savu da pređu na drugu stranu, jer sa druge strane se takva vrsta roba ne carini. 10 Dakle, Ministarstvo bezbjednosti i drugi nadležni u Vijeću ministara, Upravi za indirektno oporezivanje su adresa koju pitam oko usklađenosti carinskih prelaza radi carinjenja roba s jedne i s druge strane, posebno kada je u pitanju Hrvatska. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Petar Kunić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja bih postavio dva pitanja vezano za rad Tužilaštva. U posljednje vrijeme dosta se komentariše izjava glavnog tužioca Republike Srpske, gospodina Švrake, gdje je on decidno izjavio da ne postoji politička volja za gonjenje nekog kriminala, prevashodno privredno-finacijskog kriminala. Ja bih postavio sljedeće pitanje: 1. Da li je istina da je glavni tužilac Republike Srpske, gospodin Švraka, u svom mandatu u Specijalnom tužilaštvu RS-a obustavio istrage o privredno-financijskom kriminalu u 120 slučajeva, a u svega tri slučaja potvrdio optužnicu? 2. Kako je moguće da Okružni sud u Banja Luci ne vodi evidencije o licima za koje je dao saglasnost za prisluškivanje? Dakle, da li su to kardinalne praznine u zakonu, dakle to je kardinalno, to je takvih stvaru u Bijafri nećete naći u njihovim propisima. Da mi se odgovori na to pitanje s obzirom da znate da je sud dužan formirati predmet za prisluškivanje, čini mi se da u ovakvim slučajevima to ide preko telefona. Dakle, vrlo je važno pitanje i vrlo je važno pitanje za sudsku legislativu ako je to tako, ako to nije moguće, nije predviđeno zakonom onda po hitnom postupku. Tu sjede izvršioci, neka pripreme izmjene i dopune zakona u tom pogledu. I neka se uozbilje jednom i neka poslušaju puls ovog Parlamenta. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Lazar Prodanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući moje pitanje uputiću u pisanoj formi Savjetu ministara. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Azra Hadžiahmetović. 11
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo, ja ne znam kako se ova moja intervencija zove, ali je i poslaničko pitanje, i inicijativa, i ponovljena inicijativa i td. Uvažavajući naravno zaključke koje je ovaj Dom, odnosno Kolegij Predstavničkog doma donio, da se ne postavljaju poslanička pitanja Kolegiju, ali evo ja ću zaista imati potrebe da možda i Kolegij doprinese, svojim odgovorom, pojašnjenjima. Dakle, 24. novembra 2012. godine, pardon 2011. godine poslanici Stranke za BiH uputili su u parlamentarnu proceduru inicijativu da se na dnevni red jedne od sjednica Parlamenta, čak smo i sa naznakom – hitno, stavi ekonomska problematika, čak smo i pozvali da se u raspravi i pozovu i predstavnici nadležnih međunarodnih institucija prisutnih u BiH, naravno, učesnici svih onih nivoa vlasti koji su relevantni za raspravu takve vrste i td. Dakle, 24. novembra mi smo uputili u parlamentarnu proceduru tu inicijativu. 29. novembra ona je došla do Kolegija Predstavničkog doma, 9. decembra prošle godine je od strane Kolegija upućena Zajedničkoj komisiji za ekonomske reforme i razvoj. Nakon jednoglasne podrške Predstavničkog doma. 12. januara ove godine, dakle evo skoro prije godinu dana, Zajednička komisija za ekonomske reforme i razvoj, dala je i Mišljenje. Da na pomenem, evo bilo je takođe bez glasova protiv, kada je zaključeno da Kolegij traži od Vijeća ministara da sačini adekvatan materijal. Dakle, mi smo u više navrata u toku ove godine urgirali svjesni činjenice pogoršanja ekonomske situacije u BiH. Evo, mi smo već godinu dana nakon, dakle podnošenja te inicijative i više od godinu dana, i evo možda je prilika da možda i postavimo pitanje.
Vrijeme.
Prvo, da li je Vijeće ministara u ovih godinu dana uspjelo da pripremi makar dio tog materijala? Da li je uopšte Kolegij uputio Vijeću ministara po zaključku ovo i da li je Kolegij uopšte smatrao potrebnim da za godinu dana urgira od strane Vijeća ministara pripremljeni materijal i konačno stavljanje na dnevni red ove tačke dnevnog reda? Mi danas imamo ...
Zahvaljujem, vrijeme je prekoračeno već 45.
Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti. Ja razumijem da se vama žuri da uvjete nekakve ispunite sutra do 12:00, ali ja moram pročitati bar dva ova zastupnička pitanja. Vrlo ću kratko. Prvo pitanje je Ministarstvu civilnih poslova, ministru Sredoju Noviću. Naime, 06.08.2012. godine, dostavljen je materijal koji nosi naslov – Činjenice o Sutorini, na koji do danas nije reagirao ministar. 09.07.2008. sam na 32. sjednici Predstavničkog doma postavio takođe pitanje vezano za status Sutorine,odnosno zemljouza kako se to zove na stručnom. Ponavljam pitanje – Šta će Vijeće ministara i Državna komisija za granice uraditi da se vrati BiH morski zemljouz Sutorina veličine 72 kilometra kvadratna, sa dvije katastarske općine, kao Sutorina i Kruševica? Da li će Vijeće ministara i Državna komisija s tim u vezi prići, u okviru svojih nadležnosti, rješavanju ovog pitanja na jednak način sa ostalim aktuelnim teritorijalnim razgraničenjima koja se vodi između bivših republika nakon disolucije SFRJ? I drugo pitanje Vijeću ministara, odnosno Ministarstvu pravde – Ko i po kojem zakonu vrši nadzor nad korišenjem tehnike tzv. elektronskog presretanja koje vrši SIPA? Molim da mi se odgovori dostave u što kraćem roku. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege. Uvažit ću vašu preporuku da ne postavljam poslanička pitanja, mada sam ih pripremio za Savjet ministara. Ali kada je već u pitanju Savjet ministara, Vi ste to uradili u ime nas, što naravno je uobičajeno, ali evo da ja u svoje ime. Pozdravljam stalno prisustvo predsjedavajućeg Savjeta minitara, gospodina Bevande, sa svojom brojnom ekipom, i ovo je nova praksa koja mene raduje, ali za sljedeću sjednicu najavljujem da će biti poslanička pitanja koja sam pripremio. I naravno i prošlu sjednicu sam isto tako uradio, nisam mogao da komentarišem, uvažavajući Vašu preporuku, odgovore koje sam već dobio. Tako da samo sada najavljujem da će biti, i dostaviću ih u pismenoj formi. I još jednom pozdravljam ovu novu praksu koja će dati kvalitetniji rad i našeg Parlamenta i gdje imamo prisutne predstavnike Savjeta ministara. Hvala lijepo, u svoje ime govorim.
Zahvaljujem. Ja sam takođe imao jedno zastupničko pitanje, odnosi se na neuspostavu ureda, Regionalnog ureda Državne agencije za radijacijsku sigurnost u Mostaru ni nakon pet godina nakon usvajanja Zakona, ni nakon pet godina od otvaranja Ureda u Banja Luci i četiri godine nakon otvaranja Ureda u Sarajevu, nema ureda u Mostaru. Ali je obrazloženje tu u pisanoj formi pa ćete imati prilike vidjeti. Dakle, završavamo raspravu o ovoj točki, odnosno završavamo točku dnevnog reda – Zastupnička pitanja i komentari na dobijene odgovore. 13 I prelazimo na točku tri, Ad. 3. Prijedlog zakona o Proračunu institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za 2013. godinu – predlagatelj: Predsjedništvo BiH Predlagatelj je Predsjedništvo BiH. Zakon je dostavilo u parlamentarnu proceduru, 29.11.2012. godine. Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva i nadležnog Povjerenstva za financije i proračun ste nadam se dobili. Kolegij Doma u proširenom sastavu je donio zaključak da se nakon okončane rasprave u prvom čitanju odmah obavi glasovanje, te da se zastupnicima ostavi rok do 17:00 sati da ulože amandmane, nakon čega će se održati sjednica Povjerenstva za financije i proračun. Nakon što dobijemo izvješće održat će se 38. sjednica Zastupničkog doma kako bi se razmatrao Prijedlog zakona o Proračunu u drugom čitanju. Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Izgleda da će se obistiniti izjava predsjedavajućeg Vijeća ministara, gospodina Bevande, da će vlasti, odnosno institucije BiH, odnosno ovaj Parlament, u jednoj kalendarskoj godini usvojiti tri budžeta. Samo je propustio da kaže sljedeće – jedan od ta tri je usvojen protuustavno. Jel se slažete gospodine Bevanda? Ne slažete se. Odlično. Ne znam gdje takva praksa postoji, da se budžet u tekućoj usvaja za prethodnu godinu, kao što smo mi to uradili? I Ustav BiH jasno kaže, naravno Vi se ne slažete sa Ustavom, jasno kaže da se usvaja do konca tekuće godine za narednu. Sljedeći Budžet koji je također usvojen u ovoj godini je usvojen naravno kršeći sve procedure koje su propisane Poslovnikom, rokove i td. Evo, i ovaj je prekršio sve procedure utvrđene Poslovnikom. Dakle, do 15. oktobra Predsjedništvo je trebalo dostaviti ovom Parlamentu Prijedlog budžeta, a ovaj Predstavnički dom sve radnje vezane za skraćenje rokova i sve druge radnje vezane za donošenje Budžeta, one su morale biti završene do 15. novembra. Mi to radimo danas. I još se plasira u javnost informacija, odnosno vijest da se prvi put Budžet, naravno to potvrđuju i centri civilnih inicijativa sa radošću, i oni to potvrđuju, da će se usvojiti prvi put Budžet tokom tekuće za narednu godinu, zaboravljajući da je jedini put, i u okviru procedura i svega ostalog što je trebalo ispoštovati, to posljednji put učinjeno 2009. u decembru za 2010. godinu. Evo, gospodin Vrankić to potvrđuje i on je pravi izvor za to. Ali evo, to je što se tiče tog proceduralnog aspekta da znamo, naravno plus ova gimnastika sa prvim i drugim čitanjem, amandmanima i td. Ništa novo. Dakle, ako uopšte ima smisla ova rasprava današnja, barem što se mene tiče, ipak ću da kažem nešto o ovim principima. Izgleda da ćemo mi ovaj Budžet danas primiti na znanje, kako stvari teku. Dakle, zadat je okvir, Međunarodni monetarni fond, građani čekaju, rokovi i td. Uloga ovog Parlamenta će svesti se na primanje k znanju, a da ne govorim o poziciji predlagača. I, zaista je krajnje vrijeme da se procijeni da li je Predsjedništvo, bez obzira što Ustav to previđa, da li je Predsjedništvo institucija koja je kompetentna i da li je to uobičajena praksa da Predsjedništvo 14 dovodimo u situaciju da predlaže Budžet. Ja danas mogu da pitam ko je u ime predlagača ovde? Je li nekog Predsjedništvo ovlastilo ili je došao predsjednik Predsjedništva ili član Predsjedništva kao predlagač, da nam obrazlaže pojedine stavke. Dakle u praksi prilično neouobičajeno i nepraktično. Dakle, mislim da to treba imati na umu. Ja smatram, bez obzira na svu raspravu i mišljenja iznešena ovih dana itd., depresivan pristup prema institucijama, smanjenje, potrošnja, i td., i td., da se ne govori o ključnom problemu. Ključni problem koji direktno utiče na nivo i način i strukturu kreiranja Budžeta je ekonomska situacija u BiH. Ali o tome niko neće da govori. Dakle, ovaj Budžet je rezultat ekonomske situacije u BiH koja traje unazad 2-3 godine, koja je eskalirala. Ali mi o tome nećemo da govorimo. Dakle, mi možemo prebacivati s jedne stavke na drugu, skidati, umanjivati i td., međutim bez ekonomskih napredaka mi ne možemo razgovarati o kvalitetnom budžetu. I mi praktično, dobro je rekao, mislim da je poslanik u Narodnoj skupštini, jer sam pratio ovih dana sve budžete i td., dobro je rekao poslanik u Narodnoj skupštini RS-a da je Budžet u RS-u dužnički a i ovaj ovde je statični, da tako kažem i on je na neki način drži vodu, daj da se samo preživi, ne analizirajući objektivne potrebe, uspostave novih institucija, njihovo funkcionisanje, modernizacija i td. Dakle, ovaj Budžet je praktično rezultat negativnih ekonomskih trendova. Na stranu borba između entiteta i države, ko će više dobiti i kako će dobiti, i td., bez obzira na jasnu odrednicu da je Budžet BiH, odnosno Budžet institucija BiH ima primat u odnosu na entitetske budžete prilikom raspodjele sredstava. Dakle, on praktično je rezultat loše ekonomske situacije. U tom kontekstu želim podsjetiti da je programsko projekta platforma najavila investicije, najavila popravku imidža, najavila pokretanje elektroenergetskih projekata, autoceste, i td., i td. Ekonomski pokazatelji koji se objavljuju ovih dana, onoliko koliko ih ja razumijem, su alarmantni. Dakle, dovodim u vezu nivo ovog Budžeta, kvalitet ovog Budžeta sa neizvršavanjem datih obećanja programsko projektne platforme izbornih pobjednika u ove posljednje dvije godine. Čuli ste kolegica Azra je govorila o tome da smo mi prije godinu i po dana, odnosno u decembru 2011. tražili da ovde raspravljamo, da se pozovu entitetske vlade, da se pozove Međunarodni monetarni fond, Svjetska banka, da pokušamo neke konture ekonomske politike globalne, okvirne napraviti. Mi sada imamo situaciju da ljudi po entitetima i td. prave autonomne neke ekonomske politike i td., kao da su sami sebi dovoljni, što naravno neće dati rezultat. Ova ekonomska politika mora respektirati i situaciju u regionu i u svijetu itd. Dakle, naravno, kada budemo u drugom čitanju nešto ću govoriti o konkretnim stvarima. Amandmana neću imati, jer je ovo sigurno varijanta – primamo k znanju i td., ne diraj ništa, Međunarodni monetarni fond i td., tako da ja u to neću ulaziti, ali ću neke stvari reći. I da jednu malu primjedbu, dakle u tehničkom smislu, opet nam nedostaju podaci o izvršenju. Dakle, neusklađenost obaveza, kada je riječ o podnošenju Izvještaja za prethodnu, odnosno tekuću godinu i donošenje Budžeta, oni su neusklađeni. I onda predlagači, odnosno obrađivači ne mogu nam dati podatke vezane za izvršenje, ali se je možda moglo za 9 mjeseci, rubrika – izvršeno za prvih 9 mjeseci 2012. Ovako imamo samo poređenje budžeta 2012. i Budžeta 2013. Mislim da bi se kvalitetniji pristup mogao praviti kada bismo imali tu rubriku o izvršenju. I na kraju, izgleda da bi bilo dobro da se podsjetimo, ja ne znam da li je ona širom BiH poznata, ali u nas u Sarajevu ovdje postoji jedna izreka koja bi se mogla primjeniti u praksi našoj današnjoj koja kaže – nije majka karala ili ružila sina što je kockao, nego što se je vadio. Dakle, vlasti u BiH idu iz duga u dug i to može biti put bez povratka. 15 Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik,Milorad Živković, zamjenik predsjedatelja., replika.
Uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege poslanici, predsjedavajući Savjeta minitara, članovi, dame i gospodo. S obzirom na broj prijavljenih i način na koji je otvorena ova sjednica, smatrao sam da je potrebno da podsjetim ovaj Dom kako je Parlamentarna skupština, ne samo ovaj Dom, nego oba doma unazad nekoliko godina donosila budžete. I onda kada smo bili i pozicija i danas kada smo opozicija. I onda kada sam ja bio u opoziciji i danas kada sam u poziciji. Kada smo radili gimnastike kada smo u poziciji a kada sada kritikujemo gimnastičare kada smo u opoziciji. Po članu 106. Poslovnika od 2003. do 2006. godine je usvajan Budžet ovdje na istoj sjednici u oba čitanja. Član 106. Poslovnika nije mijenjan ni od 2006. do dana današnjeg, a tiče se da Zakon, ako Dom smatra i ocjeni da je veliki stupanj hitnosti ili da nije toliko složen, može da pređe u drugo čitanje. Ja u poziciji sam tada bio nisam se slagao za način na koji je Budžet u ovome Parlamentu tada donošen. I tražio sam po svaku cijenu da ovaj Parlament ima toliko snage da ulaže amandmane. I da ono što dobije kao nacrtano od Predsjedništva i Savjeta ministara, mi kao parlamentarci imamo pravo i da razmotrimo i da promjenimo. I od 2007. godine, po novom članu Poslovnika 128., pa sa 2010-om, i vi ste to spomenuli, skraćivani su rokovi, ali je razmatrano u amandmanima(?) I nije znači bila praksa kao do 2006. godine da se na istoj sjednici donose zakoni. Ja smatram da je to bilo dobro. Iako smo pravili gimnastike i tada, podsjetiću uvaženog kolegu Beriza Belkića, 2007. godine da je Komisija za finansije i budžet na jednoj sjednici, a to je bio zahtjev Doma, razmatrali i u prvom i u drugom čitanju zakon, usvjala 8 amandmana i ovde se takav Prijedlog budžeta usvajao. Znači gimnastike je bilo oduvijek u ovom Parlamentu. Pitanje je da li je bilo volje za gimnatiku. U Domu naroda koji je isto dio ove Parlamentarne skupštine, kako vole reći ravnopravan Dom, je bila još gora situacija ili bolja, u zavisnosti ko je bio u opoziciji ili poziciji, pa je od 2003. do 2006. po istom 100. članu, kao što je i kod nas 106. isti član, usvajan Budžet u oba čitanja na istoj sjednici. A da bude još bolje, da su od 2007. do 2009. za 2009. i 2010. predlagali i usvajali po hitnom postupku. Ja pitam ljude koji će se vjerovatno javiti, a čiji predsjednik stranke sada je u tom Domu i bio i danas je, u kom to Poslovniku piše da se može Budžet usvajati po hitnom postupku? Po kom to članu Predsjedništvo može da traži da se po hitnom postupku razmatra Budžet i kako to nije smetalo nikome? Kako je to bio legalan, legitiman čin, kako je to do sada moglo da se radi u Domu naroda a sada odjenom je to kršenje Ustava, kršenje Poslovnika, i td., i td. Gospodo, vratimo se poslu koji imamo. On je ozbiljan i svake godine sve bremenitiji, gdje poslanici su dovedeni, i ja se stvarno slažem sa svim onima koji kažu, da smo došli u jednu poziciju gdje gledamo kako nam predlažu stvari bez našeg uticaja, bez našeg znanja. Ja predlažem da i danas razmatramo na način da ovaj Dom da do znanja da se i Parlament pita i da se Dom pita, ali da skratimo maksimalno rokove imajući u vidu da su svi to uradili prije nas i da nam je vrijeme u ovome momentu ograničavajući faktor. 16 Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić, replika.
Pa evo, gospodine Živkoviću, vjerujte da ja svoj posao radim itekako ozbiljno, naravno sa platforme opozicije u ovom Parlamentu i nadam se da ne očekujete da ću ja hvaliti neke stvari koje su jasno neprihvatljive. Kad sam izrekao vrlo krupnu konstataciju da je protuustav(?), ja tvrdim da jeste i dalje. Pročitajte Ustav i vidjet ćete kada se Budžet za narednu godinu donosi u tekućoj godini, a pogledajte datume kada smo mi to uradili.Također kad sam rekao da se krši procedura naveo sam podatke i naveo sam datume predviđene Poslovnikom. Tačno je, ja se s Vama slažem, da je bilo gimnastike i ranijih godina, ali je i tačno da smo 2009. godine za 2010. godinu Budžet usvojili u zakonom predviđenim rokovima i po pristojno prihvatljivoj proceduri uz mogućnost amandmana i td. Ono što je bilo u odnosu na ovogodišnje je, su sklekovi, ovo je danas višebolno. Dakle, ogromna je razlika, ogromna je razlika i ovo se nije nikada desilo da tri budžeta u jednoj godini usvajamo, od kojih dva pod takvim okolnostima o kojim sam govorio.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, replika.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Imam potrebu da samo kažem par riječi na izlaganje uvaženog zamjenika predsjedavajućeg Živkovića. Tačno je, sve činjenice koje ste iznijeli oko ponašanja Parlamenta od 2006. godine pa na ovamo to je tačno, to su dakle činjenice. Samo ja mislim da ste Vi iz tih činjenica izvukli pogrešan zaključak, dakle niste imali uopće potrebu da replicirate onima koji su insistirali danas da ovo, da se razjasni koje je čitanje Budžeta. Uvijek se znalo da postoji prvo čitanje i drugo čitanje i tačno je da su spajana ta čitanja po članu 106., ali je bilo prvo i bilo je drugo čitanje i kazano je da se spajaju. Tačno je da je bilo intervencija Kolegija vezano za rokove između prve i druge faze, skraćivali ste, imate pravo na to, i to također nije sporno, ali sve je to, dakle kazano. Ono što sam ja danas govorio, ja sam kazao ne može ovako prijedlog bez navođenja koje je čitanje. Mora se kazati da je to prvo čitanje. Šta će dalje biti to je sada druga stvar. I Vi ste to na kraju uradili, tu dakle nikakve dileme nema, ali se nikad nije dogodilo recimo da se ostavlja ovako dug rok za amandmansku fazu, pod znacima navoda naravno dug rok da me neko ne bi pogrešno razumio, ne znam kad ćemo mi danas završiti raspravu, nekoliko sati, možete ostaviti i nekoliko minuta, mislim to je smiješno. Bolje je neraditi ovako nešto, nego pošteno kazati situacija je takva, 17 takva kakva jeste i idemo onda ovim putem, a ne, evo dostaviće se amandmani danas do 17,00 sati, to je stvarno previše vremena, da je par minuta možda bi nekako moglo i proći. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Milorad Živković, replika.
Kao prvo, ja vjerujem da su svi poslanici iz RS-a dobili izmijenjeni i dopunjeni dnevni red, gdje je jasno navedeno u tački 3. da je to prvo čitanje. Pogledajte na ćirilici ko je dobio prijedlog, ovdje je jasno viđeno da je to prvom čitanju. Ko je pogriješio u verziji za druga dva jezika ja stvarno nemam ništa s tim. I neću da repliciram u tome zato što smatram da je stvar jasna. Druga stvar, naveo sam vam da je do sada u ovome Parlamentu na različite načine Budžet donošen i da razlika između hitnog postupka, koji je bio u Domu naroda u nekoliko godina, nemogućnost bilo kakvog davanja amandmana, i ovdje postupka u Parlamentu u Predstavničkom domu 2006. godine kada se makar i skraćivao rok, ali davala mogućnost za amandmane, je ogromna razlika, ogromna razlika. I treća stvar, ovaj Budžet je došao 29.11. ovdje u Parlament, u četvrtak. Ko god je htio, od četvrtka do danas 7 dana, da razmotri ovaj dokument, da napiše naravno i amandmane, je imao, po meni, dovoljno vremena da ga razložno pogleda i da u ovim pet sati tehnički samo još doradi za amandmane, tako da je i ta priča o tom skraćivanju, koje po meni jeste malo prenategnuto, ali dozvolite da je 7 dana dovoljan rok da se to pogleda, dovoljna garancija da u ovome Predstavničkom domu još uvijek postoji dobra volja da se uvaže svi poslanici i da kakav takav rok za amandmane. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Saša Magazinović, replika.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Vas, dopredsjedavajuće, gospodu iz Vijeća ministara, cijenjene kolegice i kolege, srdačno pozdravljam i želim uspješan rad na današnjoj sjednici. Dakle, dobili smo, kolega Živkoviću, i na ostala dva pisma ovaj dnevni red gdje jasno stoji da je prvo čitanje tako da mislim da je svaka dilema po tom pitanju otklonjena, ali se postavlja pitanje da li ćemo raspravu voditi o onome što je dnevni red ili ćemo pokušavati se takmičiti u principijelnosti. Ako ćemo imati utakmicu u principijelnosti onda budite spremni na to da ćemo uzeti malo vremena da čitamo stenograme sa sjednica iz nekog prethodnog vremena kada su se usvajali budžeti i da citiramo pojedinačno i predstavnike klubova i naše kolege parlamentarce kako su se odnosili u tom periodu po istom pitanju, ako ćemo tu utakmicu igrati. Može, dakle nije sporno ako 18 želite. Međutim, ja mislim da nam to ne treba jer je to bezvezno gubljenje vremena i apsolutno neće imati uticaj na konačan ishod posla zbog koga danas ovdje sjedimo. I da skratim, ja nemam problem ako mi, evo npr. vezano za možda moju bržu vožnju, sugestiju da neko ko se pridržava svih saobraćajnih znakova i vozi po propisima, ja ću to prihvatiti. Ali ako mi neki Šumaher, koji apsolutno ništa ne poštuje, prolazi kroz crveno, sugeriše da bi ja umjesto 70 trebao voziti 60, oprostite s kojim pravom. Dakle, ja zaista pozivam da se vratimo na ono što je predmet ove sjednice i ono kako je dnevni red koncipiran, da govorimo o principima, a da se ostavimo političkog prepucavanja i takmičenja u tome ko je više ili manje principijelan. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Drago Kalabić, replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Uvažene kolege poslanici, poštovani predstavnici Vijeća ministara. Nije Saša slučajno uzeo i šumara i šumu, obadvoje su zeleni, mogao je uzeti i nešto drugo, ali problem je kada gospodin Živković, pa evo i gospodin Magazinović podsjete na neke stvari i onda pokvare koncepciju koja je izgleda jedina bila spremna, a računalo se na kategoriju kratkog pamćenja i onda ćemo početi od danas. Međutim, nažalost ili nasreću, kako hoćete, očito je nemoguće početi od danas zato što ipak mnoge ovdje sjećanje služi na nekakav prethodni period i to da smo počeli od nekih nebitnih stvari oko, ne znam koji put govorite o ovoj formulaciji u dnevnom redu, a moje pitanje je cijelo vrijeme – a da ne piše tamo prvo čitanje, ja pitam koje je bi bilo, sedmo, deveto. Koje će biti nego prvo. Kako može biti treće čitanje ako je, prvo uvijek ide kao prvo, ne može biti drugačije. A ako piše hitno, onda piše hitno, onda nije prvo. Valjda je to logika, ne znam šta ste htjeli time da kažete. I s druge strane priča o datumu donošenja budžeta. Valjda smo toliko naučili da datum donošenja budžeta nema puno veze sa periodom na koji se budžet odnosi. I neki su to ovdje govorili, znači zna se za koji period se budžet donosi, da li se donosi u novembru, da li se donosi u decembru, krajem mjeseca, početkom i ostalo, ali je važan period za koji se donosi. Mnogo lokalnih zajednica će u narednom periodu na osnovu Odluke o privremenom finansiranju donijeti svoje budžete u nekom roku do januara, do februara, do marta i u tom nekom periodu će vjerovatno sve to u skladu sa postojećim propisima. Ali, opet ponavljam, izgleda da nemamo ništa važnije, pa onda se bavimo evo ovim stvarima i možda je tako i bolje. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić, replika.
Gospodinu Magazinoviću. Dakle, budite uvjereni da mi razumijemo važnost donošenja Budžeta i naravno u zakonom predviđenim rokovima i potpuno znamo i svjesni smo da funkcionisanje institucija, svi procesi važni za ovu zemlju se oslanjaju naravno i na Budžet donešen na vrijeme i u tom pravcu mi ćemo i djelovati, ali nemojte očekivati od nas da klimamo samo glavom i da kažemo bravo to je odlično. Ovo vizavi ovih brzina i td., dakle Vi ste dobili izbore, gospodine Magazinoviću, između ostalog u protekle četiri godine nije se mogla otvoriti sjednica od vaših poslanika koji su na sve moguće načine, naravno kao opozicija, pokušavali i uspijevali, dakle uticati na rad u ovom Parlamentu i uticati na javnost, naravno preko medija i td. I dakle, oni što su vozili brzinom Šumahera nisu dobili izbore, dobili ste ih vi. E sad nemojte očekivati da vam se ne kaže da sporo vozite i da radite tako kao što radite. A što se tiče stenograma ja ne sumnjam da ste Vi vrlo vješti oko tih stenograma i tih proučavanja i td., bujrum, čitaćemo naravno.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić, izvolite, replika.
Pa evo, htjela bih da kažem da razumijem ovo što je gospodin Beriz Belkić rekao, naročito razumijem njegovu rečenicu koja kaže da je, da opozicija razumije potrebu donošenja Budžeta. Zaista to shvatam, ali isto tako znam da je ono što izdvaja opoziciju od pozicije, da bez obzira što razumije potrebu da se Budžet donese, ona nikad ne glasa za Budžet. I priča o ovome je samo iscrpljivanje i uzimanje snage za dnevni red koji ostaje pred nama. Dakle, nevjerovatno je da ova godina, koja bi trebala da bude zaista primjer u odnosu na sve prethodne godine, da godina u kojoj ćemo konačno imati Budžet i raditi po Budžetu, a ne na bazi privremenog finansiranja, da ova godina bude problematična sa aspekta donošenja Budžeta, te ... bezbroj razloga koji bi mogli da opravdaju da godine koje su bile iza nas, u kojima su neki od aktera koji se danas javljaju za riječ, govorili sasvim drugačije i bili ključni u odbrani toga drugačijeg. Dakle poštovane kolege i kolegice molim vas da se vratimo onome što nam je zadatak i znamo da nećete prihvatiti ni jedan od prijedloga i da nećete glasati ni za jedan od prijedloga koje dobijate i da po pravilu ćete biti do kraja protiv, ostanite u tome dosljedni ali nemojte nas ometati da ovaj posao završimo kako treba.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović, rasprava.
Uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici. 20 Ne znam, evo slušao sam čitavo vrijeme neke replike, a čini mi se da ova parlamentarna većina sama sebi replicira. U čemu je razlika, evo prethodne dvije godine i sad ove godine u proceduri donošenja Budžeta? Razlika je u tome samo što, evo ove godine nema SDA u parlamentarnoj većini. Prema tome, evo očigledno je da ćete dobiti Budžet i ja sam imao dobru namjeru da podržim ovaj Budžet, ali ne da mi se prilika da intervenišem, pa čak ni da postavim pitanje predlagaču Budžeta, jer ima nekoliko nejasnih stvari koje bi trebali razjasniti. Prvo, kakav epitet da damo ovom Budžetu? Jel' socijalni, stabilizirajući, razvojni? Ja zaista nisam mogao da iz ovako nabacanog, jedne hrpe papira da vidim kakav je ovo Budžet, pogotovo ako se uđe u suštinu. Pa, na prihodovnoj strani vidjet ćete da, zapravo mi smo na prošloj sjednici morali po hitnoj proceduri da usvojimo izmjene i dopune Zakona o taksama jer je falilo, ne znam, 10.632.000 maraka da se upotpuni taj Budžet. Pa je, evo ova nova parlamentarna većina donijela Odluku o promjeni, odnosno povećanju posebnih taksa i naknada, pa je povećan prihod i od izdavanja ličnih dokumenata. Šta to znači? Sada će cijena lične karte biti nekoliko puta viša u odnosu na raniji period. Jel' to doprinos povratku, jel' to diprinos da ljudi rado se prijavljuju u mjesto življenja, jer moraju promijeniti ličnu kartu. Zatim, ostala osobna ili lična dokumenta, vozačka dozvola, saobraćajna dozvola, tablice i td., znači promijenjen je i odnos oprihodovanog dijela prihoda. Šta to treba da znači? Jel' to nedostaje sredstava u Budžetu, jel' to kriva SDA? Ja ne vidim baš da je SDA kriva za to, valjda bi trebao biti neko drugi kriv. I nemojte nas iz opozicije kriviti, mi smo zaista imali namjeru da podržimo Budžet koji nije, evo onakav kakav smo mi to željeli, ali očigledno vi nama ne dozvoljavate uopće da damo priliku, evo i nama iz opozicije da podržimo Budžet za dobrobit svih građana BiH. Zatim ono što je neuobičajeno, a to je da sa 23.422.000 BiH se zadužuje kod MMF-a da bi upotpunila Budžet, odnosno prihodovnu stranu, tako bar piše. Šta to treba da znači? Da se kreditno zadužuje država BiH. To je suprotno principu da se sa Jedinstvenog računa finansiraju potrebe države BiH, a ostalo ide entitetima, odnosno kantonima, općinama, i td., po onom već utvrđenom koeficijentu. Jel' to narušen taj princip? I tako dalje. Očigledno je da je ovaj Budžet, bar djelomično, rezultat fiskalnog okvira koji je usvojen prošle godine i zbog kojeg je SDA istjerana iz ove nove parlamentarne većine, odnsono njeno mjesto je zauzeo SBB. I to je principijelno pitanje i očigledno je da zbog toga što nam ne dozvoljavate mogućnost da uložime amandmane da popravimo ovaj Budžet, očigledno je da ne možete očekivati podršku Kluba zastupnka SDA da podrži ovaj Budžet. Ako pogledate rashodovnu stranu vidjet ćete da zapavo nema uopće sredstava za kapitalne projekte. A ovdje sam slušao kolege zastupnike da se ubiše govoreći o tome da se ogromna sredstva daju za zakup prostora za institucije BiH. Zbog čega se ne gradi bar jedna zgrada, evo ove, odnosno 2013. godine? Nije uopće predviđena stavka za takve namjene. Zatim, tekući grantovi su manji za 20 miliona, što znači da neke institucije neće biti u prilici servisirati potrebe korisnika Budžeta. Ono što je posebno skrenulo pažnju, evo bar meni, rezervisani dio Budžeta povećan je za 5.487.000, znači sad je 8.952.000, što je zapravo povećanje za 248%. Ko raspolaže ovom rezervom? Znači, predsjedavajući i dva zamjenika predsjedavajućeg. Kako se troše ta sredstva? Ja imam ovdje odgovor na zastupničko pitanje, koje je doduše upakovan po zahtjevu ministra finansija gospodina Špirića, koji kaže da se eto odluke Vijeća ministara objavljuju, odnosno iznosi sredstava koji se dodjeljuju nekome, objavljuju u "Služenom listu BiH". Ali očigledno po uputstvu koje je on izdao, da se neke stvari ne objavljuju i očigledno je da sa 3 miliona povećanja na 9 miliona zapravo je 21 nečija namjera da nam priča priču kako eto treba stezat kaiš, treba smanjivati plaće administraciji, zaposlenicima i td., znači treba smanjivati plaće onima koji imaju najmanja primanja, a da se neko ko ima političku moć može rasipati sredstvima i to javnim sredstvima, onako kako on to smatra da želi i da može. Stoga je ovo pitanje koje sam trebao postaviti predlagaču ovog Budžeta, ali očigledno da nema ovdje nikog ko bi mogao na adekvatan način da odgovori na ovo pitanje. I ključno pitanje, znači državna tijela za implementaciju strateškog cilja BiH oko koga kažemo da imamo potpuno političku saglasnost svi, a to je evropski put BiH i pridruživanje u NATO savez. Očigledno je da smanjenje sredstava Ministarstvu odbrane i Direkciji za evropske integracije zapravo se suštinski usporava evropski put BiH. Pa sam vidio i ova naša komisija smanjuje izdatke za gorivo i mazivo Ministarstvu odbrane. Šta to treba da znači? Svi smo kritikovali Ministarstvo odbrane – nemaju sredstava za gorivo, mazivo kad je trebalo upotrijebiti helikoptersku jedinicu, a danas, e trebamo im još smanjiti znači da ne mogu da dišu uopće. Ja postavljam pitanje – je li to suštinska politička želja ove parlamentarne većine da zapravo BiH nikad ne uključi u NATO? Izađite javno i recite je li to tako. Zatim državne agencije i uredi koji su zaduženi za harmonizaciju propisa sa EU, olakšanje vanjske trgovine i slično, nemaju uopće značajno smanjenje Budžeta. Zbog čega je to tako? Znači, nekom se može smanjivati, čak i onim portirima, vozačima, onim ljudima koji imaju najniže plaće smanjuju se plaće, a mi ne mžemo da smanjimo tamo gdje na čelu određene institucije, nažalost očigledno je da ima i zlih namjera u svemu tome, gledalo se ko je na čelu određene institucije i tako se krojio Budžet bez obzira na budžetske zahtjeve koje su uputili šefovi tih organa. Ovaj Budžet, kao što rekoh, je zapravo rezultat fiskalnog okvira koji, evo Klub zastupnika SDA nije mogao podržati i ne stoji iza toga i zbog toga smo istjerani iz ove parlamentarne većine i zbog toga nećemo danas u prvom čitanju podržati ovaj predloženi Budžet. Ako stignemo, znači ako završimo rano ovu sjednicu, pa imadnemo bar dva sata na raspolaganju da uložimo amandmane mi ćemo amandmane uložiti, ali ako ne mognemo znači fizički stići, jer je naša obaveza da prisustvujemo zasijedanju Zastupničkog doma, onda ne treba od nas očekivati ni da uložimo amandmane. Stoga će sigurno i u drugom čitanju, ukoliko ga bude, izostati podrška Kluba zastupnika SDA. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Kao što je rekao moj kolega, gospodin Živković, Budžet je pred nama 7 dana. Mislim da se, ima vremena i sada, i prije okončanja rasprave, da se radi na amandmanima ako ih ima, mislim tako da ne trebamo čekati kraj rasprave. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović, replika.
Nisam imao namjeru uopće da repliciram, gospodine predsjedavajući, možda je Budžet pred vama 7 dana ali pred nama nije. Mi smo Budžet dobili kad smo dobili, nismo imali dovoljno vremena da ga kvalitetno ni iščitamo a kamli da ga izanaliziramo i da eventualno uložimo neke popravke. Prema tome, nije dovoljno vremena, a naravno vi ovu gimnastiku koju pravite, uvijek se pravila gimnastika ali nemojte baš ići do te mjere da činite, da tako kažem, pravno nasilje nad Poslovnikom. Skraćujete te rokove do te mjere da je fizički nemoguće uložiti amandmane.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Amir Fazlić, rasprava.
Evo, ja ću svoju raspravu o Budžetu početi baš ovom konstatacijom kad su to poslanici dobili Prijedlog budžeta. Ja moram da kažem da je Budžet, činjenica upućen u parlamentarnu proceduru 29. novembra, da je na klubove došlo 04. decembra, i ako je neki poslanik službeno bio odsutan, mogao je danas da vidi ovaj Budžet. Znači, jutros smo imali Komisiju za finansije i vjerujte da nismo ušli u suštinu Budžeta i nismo mogli sve stavke tako brzo pregledati i izanalizirati. Ali ono što je možda nedostajalo to je da uvodno izlaganje o ovom Budžetu da neko iz Ministarstva finansija, da nam se potvrdi teza je li ovaj Budžet danas, ovako kako ga razmatramo i ovim tempom kojim radimo, je li on uslov za ovu tranšu od MMF-a, pošto znamo da je Izvršni odbor MMF-a 19., da li je to i formalno uslov da donošenje državnog Budžeta bude, to znači preduslov za dobijanje sredstava od MMF-a? To je veoma bitno pošto znamo da su entiteti usvojili Budžet. Takođe, nema kolege Žikovića ovdje i nije nikakva replika, ja se ne bi vraćao na ono što je bilo, kako su to parlamentarne većine radile, koje su to parlamentarne većine bile, na koji način su pravile gimnastike. Mi sad imamo novu parlamentarnu većinu koja je ovdje rekla da će raditi na evropskom putu, da će njihov rad biti za primjer i sve ostalo i očekujemo da neke negativne prakse ne budu nam povod za neki dalji rad. Znači, očekivali smo da ovaj Budžet dobijemo malo ranije, da se malo detaljnije pripremimo i da možda neke amandmane uložimo. Šta znači danas da ćemo imati drugo čitanje u 17,00 sati? Je li znači da poslije ove rasprave, ako ona završi recimo negdje do 13,00 sati i kad mi izglasamo u prvom čitanju, da će biti pauza do 17,00 sati, da mi svi poslanici možemo malo pregledati, zauzeti neke stavove i napisati amandmane i onda imati Komisiju za finansije i onda ponovo ići na drugo čitanje. Ja sam to tako shvatio. Inače, drugo nema smisla jer mi ćemo ići sa drugim tačkama, a ostaje nam ovaj dokument. A sad nešto malo i o Budžetu da kažem. Ovdje se vidi da je za finansiranje institucija izdvojeno oko 950 miliona i da su ona ostala na razini 2012. godine, znači plate, naknade, troškovi i sve ostalo. Takođe se vidi da ima nekih malih ušteda i pomaka na zakup. Ali i takođe se vidi da je u prihodovnoj strani uvršteno oko 25 miliona zaduženja, kreditnog zaduženja. Ne znam zašto, kad znamo kako se dolazi do Budžeta institucija BiH. Takođe na strani 145. svaki budžet ima pregled uposlenih u datoj godini, koliko je planirano, na strani 145. kaže pregled zaposlenih u institucijama BiH kao budžetskim korisnicima dat je u tabeli 4. koje nema. Ja sam nekad pitao, interesovalo me po godinama broj uposlenih, da vidimo je li to Vijeće ministara planira primati nove ljude u institucijama BiH, smanjiti ili nešto. Možda idu na radikalno smanjenje, ali dajte da vidimo tu 23 tabelu. Ona je veoma bitna kod donošenja Budžeta. Takođe ovi podaci o izvršenju, oni su barem mogli biti, kolega Belkić je u pravu, barem za 9 mjeseci nam ovdje prezentovani da imamo neki orijentir. Iz svih ovih razloga, kako su moje kolege iz SDA, već smo to spomenuli, bez obzira što smo mi opozicija nama je želja da se Budžet donese na vrijeme, ali zaista ovo nije moguće podržati na ovakav način. I evo mi ćemo pokušati u ovom kratkom periodu doći do nekih amandmana, ali bih volio da nam ovdje ispred Ministarstva se jasno, kako bi mogli dalje voditi raspravu, kaže da li je donošenje ovog Budžeta preduslov za dobijanje sredstava od MMF-a? Toliko.
Zahvaljujem. Predstavnici Vijeća ministara se mogu javiti u svakom momentu. A što se tiče nove sjednice, dakle nismo rekli da će biti u 17:00 sati, već do 17:00 sati se mogu uložiti amandmani a sjednica će biti kada se stvore uvjeti, kada eventualno nadležno povjerenstvo razmotri te amandmane ako ih bude. Tako o tome ćemo, o tome ćete biti obavješteni na vrijeme. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, rasprava. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Skoro da je kazano sve ono što sam ja mislio da kažem kada je u pitanju moja diskusija o ovoj tački dnevnog reda, ali dozvolite mi da ipak kažem nekoliko rečenica. Mislim da ni iduće godine, pa ni godine nakon toga ništa neće biti drugačije kao što nije i ove u odnosu na prošlu godinu jer kada je Budžet u pitanju sve je to posljedica fiskalnog okvira koji je uspostavljen tako kako je uspostavljen. Institucije BiH imaju 950 miliona i svi budžeti u BiH su rasli, dakle mislim ovdje prije svega na budžete entiteta, budžet institucija BiH, dakle države BiH se smanjuje. Mi smo 2010. godine, odnosno 2011. kada smo raspravljali o Budžetu za 2010. godinu imali prijedlog od Vijeća ministara na 1.028.000.000 kada su u pitanju institucije BiH a završili smo kasnije, evo završili smo sa onim privremenim finansiranjem, pa na kraju onim Budžetom, kako je usvojen, sa 905 miliona, i evo danas imamo 950 miliona. Od 2006. godine pa na ovamo Budžet institucija BiH je stalno rastao. Uvijek je bila u njemu prisutna stavka od nekoliko desetina miliona vezano za recimo realizaciju Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma. 10 miliona jedne godine samo za Srebrenicu. Ove godine o tome se više i ne razgovara. Ovakve budžete mi smo mogli usvajati stalno bez ikakve rasprave, ovo dakle ne treba se hvaliti usvajanjem ovog Budžeta. Ovo je Budžet koji odražava jednu politiku koja znači zaustavljanje razvoja državnih institucija i preferiranje entitetskih institucija u odnosu na državne institucije. I ovo je moglo ovako davno mislim, nije problem, dakle u tome. I tako će biti i iduće godine. Vidim nekakva najava da će se nešto povećati na 30-ak, 20 miliona iduće godine, bar iz medija sam to uspio da vidim, ali ovo je, dakle odraz jedne politike koja je ustanovljena. Politika se najbolje vidi i prelama kroz novac, kroz pare, kako vlast, kakav vlast ima odnos prema Budžetu. To je kod nas definirano dvije hiljade, odnosno prošlo godine kada je usvajan ovaj fiskalni okvir. 24 Tako da ja mislim da je kolega Belkić dobrim dijelom u pravu kada je kazao – ovo je Budžet kojeg mi primamo praktično na znanje. Ovdje mi nemamo nikakvih mogućih mehanizama za bilo kakve intervencije imajući u vidu zadati okvir. Tako da i ovo vrijeme koje ste ostavili za amandmane mislim, zato sam rekao da je to, šaleći se naravno, da je to previše. I vi ste sami svjesni da promjene u ovom budžetu u odnosu na prošlogodišnji budžet je zapravo prelijevanje iz ničega u ništa, da ne upotrijebim neke druge izraze. Zbog toga mi nećemo, naravno iz ovo strateškog opredjeljenja, podržati ovaj Budžet, glasat ćemo protiv ovoga Budžeta. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Milica Marković, replika. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, ja sam se javila za repliku ne nekom pojedinačno, konkretno, nego na ukupno izlaganje Kluba SDA. Prije svega želim da kažem da valjda vam je jasno da postoji skupštinska većina koja će danas izglasati ovaj Budžet i da će on proći. To je s jedne strane. S druge strane, da li vama nešto govori ovoliki broj kolega koji su napustili salu baš kada ste vi počeli sa tom svojom pričom o Budžetu. Treća stvar, nije mi jasno i shvatljivo otkud toliko osporavanje Budžeta sad kad smo u situaciji, dakle da na kraju ove kalendarske godine razgovaramo o Budžetu za narednu godinu. I to je dobra i srećna okolnost da poslije dužeg vremenskog perioda dođemo u situaciju da u decembru pričamo o Budžetu. Ako je to za vas sporno i ako je to toliko problematično onda recite šta je alternativa s vaše strane. Ja znam da je alternativa samo ono što smo imali 2011. godine, to je privremeno finansiranje. Pa zbog nepostojanja Budžeta za 2011. Došli smo u situaciju da maltene i 2012. idemo na privremeno finansiranje, ali to nije bilo više moguće iz zakonskih razloga zato što nemamo Budžet za prethodnu godinu. Dakle, ako je to alternativa s vaše strane dajte ponudite tu alternativu pa da se mi izjasnimo o tome, ali nema potrebe da gubimo vrijeme zato što danas imamo vrlo značajnih tačaka na dnevnom redu. I svako je najznačajnija Budžet o kome danas raspravljamo, ali ima još tačaka dnevnog reda gdje ćete upravo vi koji tražite da Budžet bude veći, zašto on nije veći nego što je 950 miliona, biti demantovani jer iz materijala iz sljedećih tačaka dnevnog reda se vidi da je i Budžet za prošlu godinu, ne da je trebao biti restriktivan i uštedljiv, nego je čak bio i rastrošan u pojedinim segmentima kada se pogleda unutrašnja struktura Budžeta. I juče smo naravno imali priliku da čujemo da predsjednik SDA u medijima kaže zašto on neće, zašto SDA neće podržati Budžet, kaže – pa znate nema para za agencije, za direkcije, kod ljudi se raspadaju automobili treba kupiti nova auta, treba obnoviti vozne parkove i to. Pa je li to smisao da se zbog toga povećavaju stavke u situaciji kada imamo entitetske budžete koji grcaju u problemima i koji opstaju zahvaljujući kreditima. Vi smatrate da treba sad ljudima povećati plate, da treba kupiti nove automobile, da, onako rastrošnički kako i stoji upravo. I neko je pominjao danas kapitalna ulaganja, a vidjet ćemo da po izvještaju revizorskom o višegodišnjim kapitalnim 25 ulaganjima je, vrlo problematična su kapitalna ulaganja koja su i do sada bila. Znači, vas očigledno interesuje samo ta rastrošnost i to da ima para da se one dijele kako vi mislite i kako vi smatrate. A što entitetski budžeti su, koji daju i koji imaju socijalnu i razvojnu komponentu, u dubokim problemima, ovaj koji je potrošački treba da bude veći, treba da raste i treba da se sve što ima para u ovoj državi da se prvo sakupi na Budžetu BiH a ostalim budžetima i narodu po entitetima i u bh društvu šta bilo, šta nebilo. Neka kupe agencije nove automobile i kada dođu nova rukovodstva neka se promijeni vozni park to je za vas očigledno najvažnije. Dajte, nemojte nas zamajavati sa tom pričom i pustite da ovaj posao uradimo danas. Mi shvatamo da ste vi opozicija i da vama niko ne spori da vi glasate, ali nemojte pričati nekakve nebuloze ovdje o tome kad svi znamo šta su vaši razlozi što ste u poziciji i što ne možete naravno danas podržati Budžet.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Amir Fazlić, replika. Izvolite.
Pa evo, ja moram kolegici na dio njenih izlaganja replicirati, mada je ona ovdje iznijela toliko diskusija da bi mi sad trebali svi samo replicirati. Ali baš iz razloga što je danas bitan dokument mi nećemo ući u sferu velikih replika. Vrlo malo je nas iz opozicije, iz SDA, danas diskutovalo. U ovom uvodnom dijelu više je kolega iz pozicije diskutovalo o procesu potrebe brzine donošenja ovog Budžeta. Ja koliko znam nas dva, tri poslanika smo ovdje diskutovali i to je naše demokratsko pravo. Mi znamo da vi imate skupštinsku većinu i ne vidim nervozu da se jedan sat prodiskutuje i da vi to izglasate, imate, glasajte, to je vaše demokratsko pravo, i to vam niko ne spori. Ali ne možete ni vi nama osporiti da ukažemo na neke stvari oko Budžeta, da ukažemo na proceduru Budžeta, brzinu donošenja, način dostave ovdje i sve ostalo. To je ono gdje trebamo stati s tom praksom a ne uvijek spominjati kako je to bilo nekad kad je neko bio u poziciji ili opoziciji. Nije tačno da smo mi za rastrošnost Budžeta državnih institucija. Mi smo za jačanje državnih institucija, mi smo za jačanje državnih institucija i pripremu i što kvalitetniji evropski put. Kada bi ušli sad u analizu mogli bi ovdje replicirati dosta toga, ali ta ... i sve ostalo to je najmanji razlog što SDA traži da se više sredstava odvoji za Budžet. Mi se možemo vratiti na 2012. kada smo imali te amandmane, to je bilo nekih 50-ak miliona, i iste amandmane možemo jer je isti Budžet, isti su troškovi, isto je sve, isti su rahodi, isto je sve. Znači, nemojte nam sporiti da se ponašamo kao opozicija i da ukazujemo na neke stvari. Ovoj zemlji je potrebna opozicija, nekad je to bio SDP pa je dobio izbore. I pustite nas da demokratki raspravljamo o ovom dokumentu jer nam je to demokratsko pravo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, replika. Izvolite.
Bio sam se prijavio za repliku, gospodine predsjedavajući, pa sam odustao, pa evo ponovo sam odlučio da kažem samo dvije rečenice. Dakle, odustao sam jer prethodna diskusija koleginice ,zapravo intonacija, argumentacija, odnos, ne zavređuje zapravo moju repliku. Ali ipak radi javnosti ja ću samo kazati da ja uopće nisam govorio o onome o čemu je govorila uvažena koleginica, nego sam govorio o tome da nema sredstava za povratak i da nema sredstava za razvoj državnih institucija, ništa više. O tome naravno nadugo i naširoko mogu govoriti. To je stajalo u mojoj diskusiji, nije bilo potrebe, ali evo, neću dalje. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zvonko Jurišić, rasprava. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Evo, mi imamo danas, znači na našim parlamentarnim kljupama najvažniji dokument za ovaj Parlament za 2013. godinu, to je znači Zakon o Proračunu institucija BiH, jer ako se ne usvoji ovaj Zakon, znači te institucije sigurno neće funkcionirati i neće moći obavljati svoj posao na način kako bi to trebalo sukladno raznim zakonima, pravilnicima i poslovnicima. Evo, ovdje je nama zastupnicima danas na ovoj sjednici, znači predloženo da ovaj Zakon, odnosno Prijedlog Proračuna za 2013. godinu razmatramo i u prvom i drugom čitanju, je li, kroz određene pauze. Naravno da se tu pozivalo i govorilo o različitim gimnastikama u prethodno vrijeme. Vjerovatno bismo imali i ove godine gimnastiku ali korektno bi bilo da se naglasi ovdje da postoje uvjeti međunarodnih organizacija, prije svega MMF-a da ovaj dokument treba usvojiti do određenih rokova ako bismo mogli, znači konzumirati ono što su dogovorili ministri financija Ministarskog vijeća i entitetski ministri, naravno i predsjednici vlada. Zato, kažem da postoji mogućnost dva čitanja, ali Poslovnik naš, o kojem je bilo riječ, članak 160. govori zakona, znači ako procjeni Dom da je to zakon manjeg stupnja složenosti. Ja nisam siguran da je Prijedlog zakona o Proračunu da je to zakon manjeg stupnja složenosti, mislim da je to jedan od najsloženijih zakona koje se treba donijeti. Smatram da ovdje nema predlagatelja zakona, odnosno malo mi je nejasno u ovome svemu, možda Vi predsjedavajući ili neko iz Ministarskog vijeća mi može odgovoriti – ako usvojimo Mišljenje Komisije za financije i proračun da se smanje ovi troškovi Upravi za neizravno oporezivanje, Predsjedništvu BiH, Parlamentarnoj skupštini, Generalnom tajništvu, Ministarstvu obrane i td., vanjskih poslova, Ministarstvu za ljudska prava, ako se to usvoji onda mi nije jasno koji iznos proračuna ćemo mi usvojiti. Koliko je meni poznato, koliko sam razumio, znači predlagatelj Proračuna, Parlamentarna skupština, znači usvaja Proračun, predlagatelj je Predsjedništvo BiH, sigurno će biti u pauzi amandmana. Ono koliko znam procedure, amandmane – ne znam ko će ih razmatrati, da li će to Predsjedništvo. Ako je predlagatelj čini mi se da bi oni trebali i razmatrati amandmane, usvojiti jedan dio amandmana ili ih odbiti i ponovo u tom drugom čitanju, u tom drugom krugu Parlamentarnoj skupštini predložiti ili izmijenjeni dio Proračuna. Jer kažem ovdje je ova Komisija sa 5 glasova za i 2 suzdržana usvojila ovo i ako skinemo, ja nisam mogao izračunati, 27 imao vremena, evo zato kažem ima objektivno kolege govore ovdje o vremenskom škripcu, ne znam za koliko će biti umanjena rashodovna strana. Oni koji se malo bave financijama oni znaju da mora se uravnotežiti i prihodovna strana i rashodovna. Volio bih da je Komisija ovdje eventualno predložila, ako usvoji, znači ovaj Dom i Dom naroda naravno ... Parlamentarna skupština, ako usvoji ove zaključke da znamo ili će se umanjiti rashodovna strana za ovaj iznos, kažem ne znam koliki, trebalo bi mi neko vrijeme da izračunam, ili da se povećaju određene pozicije u pojedinim ili unutar ovih proračunskih korisnika ili eventualno nekih drugih. Jasno je ovdje, ne treba se ovdje niko eventualno zbog toga nervirati ili živcirati što se vodi rasprava, ovo su parlamentarne klupe, ovo je, znači mjesto gdje se treba voditi rasprava. Ja sam slušao različitih rasprava po različitim nebitnim pitanjima, ono bi rekli kod nas u narodu – mlaćenje prazne slame, ali smatram da Proračun nije mlaćenje prazne slame, da smo mi, ako se preslušamo šta smo govorili i ako neki ovdje od kolega smatraju da su kapitalne investicije u ovom Proračunu, kojih i ne vidim baš a treba ih, da je to trošak onda je to malo greška. Bez investicija nema ni zapošljavanja, nema ni razvoja. Ali, što stu pojedine kolege rekle neko bi nam trebao reći – točno ovo je razvojni Proračun, ovo je stabilizacijski Proračun, ovo je socijalni Proračun, a očito nam treba vremena da mi sami od toga nešto izučimo. Evo, ja sam postavio konkretno pitanje vezano ko će nam odgovoriti, na kraju ako usvojimo ove zaključke, koliki će biti u konačnici Proračun. Ako bude amandmana, tu su evo kolege iz Ministarskog vijeća, ko usvaja te amandmane i ponovo ih predlaže nama u drugom krugu da ih mi usvojimo. I na kraju koliki ćemo Proračun usvojiti. Jasno je meni da postoji određena parlamentarna većina, to je sasvim u redu, koja će ovaj Proračun danas usvojiti, ali ne možemo to usvojiti na način da ćemo mi izaći odavde kao nekakvi nacionalni ili državni heroji, kako smo mi po prvi put od kada postoji ovaj Parlament usvojili ..., za narednu godinu Proračun, ne znam ni ja, 06.12., odnosno mjesec dana prije eto njegove primjene. Ne možemo se pomiriti s tim, jer inače da nije pritisaka iz MMF-a, da nije potreba oko ovih zaduživanja koje možemo dobiti, koji su spominjani ovdje od kolega u prihodovnoj strani, isto tako entiteta, vjerovatno bismo imali Proračun sličaj u 2012. Ili još ona gora varijanta u 2011. godini. Hvala.
Riječ ima predsjedavajući Predstavničkog doma, dr Božo Ljubić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovane kolegice i kolege zastupnici i gosti. Prvo da se sa par riječi osvrnem na taj proceduralni dio jer nekoliko rasprava je dotaklo se ovoga pitanja. Da smo smatrali da je ovo zakon male složenosti i da je to moguće poslovnički mi bismo onda vjerovatno i predložili da se razmatra po hitnoj proceduri. Prema tome istinski smatramo da je ovo izuzetno važan zakon. S druge strane, i zbog toga se nismo ni vezali niti za članak Poslovnika 106., niti 127., već upravno za članak 128. koji daje mogućnost Kolegiju za skraćivanje rokova. A što se tiče nove sjednice za članak 62. njegova točka 3. 28 Što se tiče pitanja kakav je ovo Proračun, je li razvojni, je li stabilizacijski i td., i td. Pa jasno je koje su nadležnosti države u ustavnom sistemu BiH i da su glavni razvojni, da tako kažem, mehanizmi i instrumenti na razinama entiteta pa i županija, ali država itekako može odigrati tu razvojnu ulogu. Ali manje kroz Proračun ali više kroz svoje druge mehanizme, a jedan od njih je i usvajanje Proračuna na vrijeme da bismo dobili kredibilan tretman od međunarodnih financijskih institucija, multilateralnih asocijacija u koje BiH stremi. U prvom redu EU. Evo, npr. danas imamo raspravu o amandmanima na Ustav, i ja ću o tome kasnije govoriti, dakle o suštini toga pitanja. Ali implementirajmo Mapu puta, a u okviru Mape puta i reformu, odnosno promjenu Ustava temeljem odluke Suda u Strazburu, pa dođimo iz ove faze članstva, odnosno puta prema EU u stupanj više a to je kandidatski status pa ćemo onda biti u prilici koristiti, ne samo fondove za podršku institucijama već i strukturalne fondove, gdje ćemo, dakle mnoge budžetske, da tako kažem, zahtjeve moći realizirati temeljem strukturalnih fondova EU. Ja nisam do sada zapravo imao potrebu da se javim u odnosu na neka pitanja koja su postavljena, ali ovom prilikom osjećam potrebu da kažem ono što ja znam, kao predsjedatelj Zastupničkog doma, glede žurnosti donošenja ovoga Proračuna. Naime, mi smo izviješteni neće stend baj aranžman BiH sa MMF-om propasti ukoliko ne usvojimo Proračun danas, ali akoga ne usvojimo u toku dana ili najkasnije sutra do određenog vremena ugrožena je prva tranša i ugroženo je financiranje entitetskih institucija za koje smo mi itekako odgovorni kao zastupnici u Parlamentarnoj skupštini BiH, u najmanju ruku da sve učinimo da olakšamo finansiranje tih institucija. Na kraju krajeva mi ćemo danas usvojiti ovaj Proračun. Odgovor kolegi Jurišiću. Dakle, njegove dileme su sasvim na mjestu kada je govorio šta biva sa Proračunom ukoliko bi se usvojili zaključci našega Povjerenstva za proračun i financije. Jasno da to bi značajno promijenilo strukturu i iznos ovoga Proračuna i zato moj apel će biti, onim zastupnicima koji će naravno uvažiti taj apel, da ukoliko nemaju ozbiljnih razloga da svoje zaključke pretvore u amandmane da se od njih odustane. Jer bi u tom slučaju istinski mi došli u situaciju da drastično mijenjamo taj Proračun. Naravno, svi bismo ga mi mijenjali u pojedinim stavkama, od njegovog ukupnog iznosa pa do raspodjele po stavkama i jasno nam je da danas nemamo velikog prostora za takve intervencije. Ali, ja isto tako želim reći ovdje što sam rekao i na Proširenom kolegiju, na Užem kolegiju, ja isto tako izražavam jedno nezadovoljstvo načinom na koji je ovlašteni predlagatelj Proračuna Predsjedništvo odnosilo se prema rokovima iz Proračuna, pa i prema ovom Parlamentu. Na kraju smo mi još jedanput došli u situaciju da, da tako kažem, spašavamo državu a ni najmanje za to nismo bili krivi ni odgovorni. I meni kao predsjedatelju ovoga Doma, i Kolegiju, i svima nama bi bilo puno draže da smo mogli, da smo dobili Proračun, Prijedlog proračuna na vrijeme i da smo mogli u jednoj, da tako kažem, normalnoj, relaksiranoj proceduri kreativno sudjelovati u njegovom ukupnom dizajnu ili raspodjeli po stavkama. Nažalost situacija je takva, trebamo biti svjesni da probijanjem ovih rokova će se napraviti ozbiljne štete i problemi za mnoge korisnike Proračuna, u prvom redu u ovom momentu kratkoročno koji zavise od entitetskih proračuna, a dugoročno bome i onim korisnicima koji zavise od Proračuna BiH. Zato ja apeliram, evo da maksimalno racionalno se postavimo prema ovom pitanju i da idemo ka realizaciji ovoga dnevnog reda. Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić, replika. Izvolite. 29
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, replika kolegama koji su govorili dosada o Budžetu, njegovoj strukturi, kako ga danas donosimo, kako smo nekad radili, šta se radilo. Ja postavljam ključno pitanje koje se danas nije čulo, a to sam postavljao svake godine, i tražio odgovore i kroz poslanička pitanja, inicijative – da li iko od nas razmišlja hoćemo li mi moći prikupiti ovoliko sredstava koliko je planirano. Šta ako ne prikupimo? Zbog poremećaja na tržištu, zbog ekonomske krize, zbog ove i one recesije, zbog okruženja, zbog Hrvatske što je već u EU, zbog ovog, hoćemo li mi prikupiti ovo što je planirano? ... planirati dvije milijarde ali hoćemo li ostvariti 500 miliona pa se onda svih uhvatiti za glavu i ne znamo šta ćemo, šta će biti snama. To je ključno pitanje koje ne može planirati ni jedan budžet. Šta će se desiti, hoće li biti odgovorno Ministarstvo za finansije? Neće. Hoće li biti Uprava za indirektno oporezivanje? Neće, neće moći otimati tamo i reći nekome uvozi i plaćaj porez ako on uvozi i nema para da isplati radnike. Šta će biti sa preduzećima? Šta će biti sa otpuštenim radnicima? Uvažena kolegica Marković je dobro rekla. Uglavnom ne slabimo mi državu ovakvim budžetom, ali gro života se odvija u entitetima – i socijalne kategorije i druge neke. Hoćemo li njih ostaviti ako danas ne usvojimo Budžet. Ono što je vrlo dobro svi iz opozicije su rekli i jasno je – vi iz pozicije danas ćete ovo usvojiti. Pa kad je to tako ljudi hajde da ne gubimo vrijeme da to usvojimo, bez obzira koliko imali primjedbi. Možete danas uložiti 100 amandmana, i ja sam ih ulagao na razne zakone i gdje je trebalo i gdje nije, svjestan da neće proći ali sam ih ulagao i bio pozicija, svjestan bio. Ali nisam time ometao rad Parlamenta, nego pokušavao nešto da uradim. Kada sam vidio da nešto jeste moguće onda sam na tome insistirao. Kad nešto vidi se gdje ovo vodi, a vodi da će danas biti usvojen Budžet, onda gubimo vrijeme. I ponavljam vam, to sam uvijek govorio, i danas ću samo reći dvije rečenice – ponosim se na rad ovog Parlamenta kada se ovih dana gledao u okruženju kako rade drugi parlamenti. Pa ovo je izvanredan Parlament, razumijemo se svi, naravno ne slažemo se oko mnogih stvari. Ali ću vas pitati stalno, ući će ovo u stenogram, na narednim sjednicama, mjesecima koliko nije ostvareno priliva u Budžet a planirali smo. Pa sam postavio brojna poslanička pitanja i tražim odgovor iz Ministarstva o racionalizacija i ovog Budžeta, ukidanju raznih bezpotrebnih agencija koje niko nije znao nabrojati a ne šta rade. Tako da će biti tih pitanja. I hajte drugovi, kolege, prijatelji, kako hoćete zovite to, dajte da ovo završimo. I kažem, završavam, pitat ću vas stalno da li smo i ovo ostvarili što smo planirali.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zvornko Jurišić, replika.
Hvala predsjedavajući. Ja ću kratko jednu repliku. Meni je drago, nakon ovih diskusija, da parlamentarna većina, odnosno šestorka djeluje sinhronizirano, znači u ovim parlamentarnim klupama, da pričaju pozitivno o ovom predstojećem Budžetu ili Proračunu za 2013. godinu, pa bih vas zamolio kada ste tako 30 jedinstveni da pokažete to jedinstvo i u nastavku ove sjednice, a pogotovo na sljedećoj točki dnevnog reda kada je na redu prijedlog amandmana na Ustav BiH od strane potpisanih dole zastupnika. Tu ćete imati potporu i velikog dijela opozicije. Hvala.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Salko Sokolović, rasprava. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa evo, izgleda da nemam potrebe previše jer su moje kolege iz Kluba dio stvari ili onu suštinu rekle, ali evo, jednostavno da kažem ili pojasnim još par stvari ili da možda napravim prostor Slavku da ponovo replicira i da nas upozori, je li, da postoji parlamentarna većina. Pa znamo mi da postoji, nije sporno, inače vlast ne bi funkcionisala da ne postoji parlamentarna većina, ali je sporno da više 31. decembar nije zakonski rok za usvajanje Budžeta, da je to pomjereno na nekih 20. decembar i da o tome možemo razgovarati, da je danas 06. decembar i da je to nekih 13, 14 dana do tog nekog roka. I da smo barem dobili dva, tri dana za amandmansku fazu mislim da ne bi ništa bilo na štetu, pa i da se Parlament održao i u subotu, i u nedjelju, i u ponedjeljak, ali jednostavno da smo mi kao poslanici dobili jedan malo kvalitetniji prostor, pošto smo kasno dobili budžet, da malo vidimo na koji način bi mi to kreirali, a ne kako oni kojima je to pripala čast, nama poslanicima očito to nije, pa možda evo i ovo o čemu je govoreno vezano za zaključke Komisije za finansije i budžet u odnosu na revizorske izvještaje, pa da se one neke stavke ugrade da se te institucije koje dobro ne rade kazne, da barem jedan dio mi naših tih obaveza koje smo preuzeli na sebe, a uvijek i ističemo kao bitne, realizujemo evo i kroz ovaj Budžet. Ali ono što je meni simptomatično i ono što sam ozbiljno shvatio, i gospodina Živkovića kad je na jednoj od predhodnih sjednica za govornicom rekao da smo se mi, citiram Srbi u RS-u spametovali(?) pa sad biramo one koji u vlasti žele da štite nacionalni i ekonomski interes, ne države BiH, Republike Srpske. Tako je rečeno. Tako da ja i ovaj Budžet ovako kreiran smatram nacionalnim i ekonomskim, nacionalnom i ekonomskom zaštitom RS-a i čudi me samo od poslanika iz Federacije, prevashodno poslanika SDP-a i SBB-a, što su pristali na jednu ovakvu ucjenu. Zašto nisu malo na jedan drugačiji način postavili neke stvari da taj interes bude obostran, i u Federaciji i u RS-u. Govoriti o potrebi da se na štetu države finansiraju entiteti govori o neodgovornosti izvršne i zakonodavne vlasti u entitetima neispoštivanju obaveza koje im je MMF dao da bi ta javna potrošnja, koju su oni enormno povećali, bila manja i da onda nemamo potrebe da zahvatamo iz države BiH sredstava da bi mogli finansirati neke entitetske obaveze. Iz tih razloga, ja još jednom ponavljam, znači ono što je suštinski problem i što jeste dio principa ovoga Budžeta jeste taj Globalni fisklani okvir o kome smo mi, prilikom usvajanja Budžeta za 2012. godinu, dovoljno govorili. Ali još jednom ističem da taj Globalni fiskalni okvir ima isključiv cilj da se degradiraju državne institucije, paralizira njihov rad, a da istovremeno, evo kažem, rastu budžeti entiteta. Prekršene, zadržavanju znači nivoa finansiranja države BiH na nivou 2008. godine kroz ovaj Globalni fiskalni okvir 2012.-2015. godina, pa evo, i Zakon o Fisklanom vijeću koji kaže, u članu 11., da jeste taj okvir definisan ali i obaveza da se svake godine revidira. Da sam ovdje vidio da je Fiskalno vijeće sjelo, izanaliziralo prihode, ovo o čemu je Slavko maloprije govorio hoćemo li imati 31 para, pa vidjeli da je taj priliv sredstava veći, manji, pa rekli – evo mi smo to revidirali ili evo poslanici da znate da smo to kao princip probali da usvojimo, ja bih možda na jedan drugačiji način govorio. Ali očito da to nije urađeno. I ovo o čemu je maloprije govorila gospođa Marković. Nismo mi za privremeno finansiranje, mada smiješno bi bilo da nije tužno, evo i kad bi rekli da jesmo u smislu, ali zbog naših diskusija koje smo ranije govorili, mislim da to nije dobro i mi nismo za privremeno finansiranje. Ali evo, i kroz privremeno finansiranje određene državne institucije bi zadržale jedan kvalitetniji nivo finansiranja nego što je to sada. Ali zato jesmo da se jedan dio sredstva zahvati iz prihoda, indirektnih prihoda. Mi ćemo to predložiti, kroz amandmansku fazu ćemo sigurno reagovati bez obzira na kratkoću vremena. Jer ono što je suštinsko ovdje kad analiziramo Budžet i ovo što je gospođa Marković dalje rekla – nismo potrošili sredstva. Pa nismo potrošili sredstva, ali evo Granična policija nam je u onakvom stanju u kakvom nam je, nemamo goriva za helikoptere kada su ugroženi životi građana u elementarnim nepogodama, nemamo sredstava, nisu izvršeni odrđeni remonti, tako da imamo gubitak jednog helikoptera. Tako da, evo u ovu godinu Ministarstvo odbrane ulazi sa tog aspekta u još nepovoljnijem položaju a ne znamo, kako reče Slavko maloprije koliko ćemo imati para, ali ne znamo ni kakve nas sve vremenske nepogode očekuju u ovome periodu. Znači ta sredstva su postojala, nisu se utrošila, nisu se preraspodijelila, a mogli smo barem ovaj detalj, kad je Ministarstvo odbrane u pitanju ospodobiti za jedan kvalitetniji rad. Ono što jeste suština i problem ovog Budžeta i zbog čega između ostalog SDA ga ne može u ovakvom obliku prihvatiti i gdje ćemo uložiti amandmane jeste i umanjenje sredstava, ja ću to posebno potencirati, kada je u pitanju Ministarstvo odbrane, za 15 miliona. Ali ja samo pitam ovdje kolege iz Federacije, prevashodno SDP i SBB – jesu li to oni nasjeli na priču iz RS-a da treba ukinuti Oružane snage BiH. Pa sada u jednom procesu budžetiranja ove, prošle godine umanjenje, ove godine umanjenje, umanjenja u narednim godinama, u jednom momentu ćemo ostati bez Oružanih snaga. Stranka demokratske akcije ni u kom slučaju ne prihvata jedno takvo razmišljanje i mi, bez obzira da li postoji parlamentarna većina koja će to usvojiti, moramo reći i zbog sebe i zbog javnosti koja nas sluša da jesmo zainteresovani da Ministarstvo odbrane ostane, da Oružane snage budu u punom kapacitetu i da i ovaj Budžet predvidi određena sredstva da bi se implementirale obaveze BiH u pravcu MAP-a, odnosno NATO saveza i pristupa BiH toj svjetskoj organizaciji. Dalje, za ovaj Budžet na kraju možemo reći da je on budžet koji će, kojima će se moći isplatiti plate budžetskim korisnicima, za građane, a evo ovdje je bilo priče i neću to detaljisati, nije predviđeno ništa. I ono što je najbolnije i ono što na kraju krajeva može i riješiti ove probleme u entitetima jeste da ... predviđeno ništa kvalitetno što bi BiH moglo u narednom periodu povući u procesu realizacije određenih obaveza kad je evropski put u pitanju. Ja mislim da bi mi na takav način pomogli ovoj državi, pomogli entitetima kad bi BiH bržim koracima krenula naprijed, obezbijedila one sve preduslove koji su potrebni da poslije Hrvatske bude ta država koja će ući u EU. Međutim, mi idemo nekim drugim putem, idemo linijom razgradnje države BiH, jačanju entiteta i to je ono što je suštinski problem i ovog Budžeta i određenih zakonskih projekata koji će se u budućem periodu vjerovatno naći ovdje u Parlamentu. Hvala.
Zahvaljujem. 32 Dozvolite mi da repliciram jer me nema tko najaviti. Jedna sekvenca iz izlaganja uvaženog zastupnika Sokolovića mi je zaparala uši. Pokušat ću parafrazirati, rekao je odprilike ovo – čudi mi ponašanje zastupnika iz Federacije koji se stavljaju u zaštitu ekonomskih i nacionalnih interesa RS-a, posebice zastupnika SDP-a i SBB-a. To implicira, dakle da te ne čudi, da tako kažem, ponašanje ostalih zastupnika iz Federacije. Pa evo, dolazim takođe iz Federacije i u svakom slučaju jest, ja se stavljam u zaštitu ekonomskih interesa obadva entiteta jer su to ekonomski interesi BiH, ali ne prihvaćam čak ni retorički da se govori o nacionalnim interesima entiteta, jer obadva entiteta, kao što znamo, po Ustavu su entiteti sva tri konstitutivna naroda ili bi bar takvi trebali biti. Prema tome, evo to je moja replika na ovo izlaganje. Uvaženi zastupnik Salko Sokolović, replika. Izvolite.
Neću dugo. Uvažavam Vašu diskusiju, međutim ja sam prenio riječi predsjedavajućeg, drugog predsjedavajućeg gospodina Živkovića za ovom govornicom ovdje – da, mi jesmo spametovali smo se u Republici, ... sad parafraziram, Srpskoj i tražimo partnere koji su za zaštitu i nacionalnih, naglašeno, i ekonomskih interesa Republike Srpske. To ja nisam izmislio.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Senad Šepić, rasprava. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Ja sam se davno javio za diskusiju i evo s obzirom da je u međuvremenu dosta toga kazano ja se neću ponavljati, ali ima nekoliko stvari koje bih možda htio sugerisati. Najprije mislim da je bilo korisno da smo na početku ovoga današnjeg, ove tačke dnevnog reda, da smo imali uvodno izlaganje nekoga od predlagača. Imamo ovdje i uvaženog predsjedavajućeg Vijeća ministara, gospodina Bevandu. Dakle, bilo je korisno u tom smislu čuti osnovno uvodno izlaganje. Ali evo, s obzirom da ga nismo imali mislim da smo gubili vrijeme na neka pitanja na kojima ćemo ponovo insistirati da dobijemo odgovore. Ima nekoliko stvari koje bih samo htio prokomentarisati, nisam se htio javljati za replike, ali mislim da recimo komentari tipa kad ne piše ništa šta vi možete tumačiti, bio je komentar kolege Kalabića, nažalost evo nema ga ovdje. Dakle, nemojte zamjerati nama iz SDA ako primjetimo da nešto ustvari u dokumentu fali, nešto nije ispravno. Dakle, imajući na umu da je moguće da tamo gdje ništa nista stavili dodate bilo šta. Shvatite to kao krajnje jedan ispravan, pošten, dobronamjeran odnos. I mislim da je ovo mjesto gdje trebamo tako diskutovati. I ovo je ustvari najbolji put kako trebamo te stvari ispravljati. Druga stvar, evo malo, nisam htio ni kolegici Marković, ali mislim da nema zaista ni jednog razloga za bilo kakvu vrstu ni nervoze, ni požurivanja, ni, ovo je previše ozbiljna stvar da bismo na ovakvim pitanjima ustvari jedni druge pokušavali, ne znam, banalizirati, ili pokušavali jedni druge stavljati u neki podređen položaj. Dakle, ako mi primjetimo da je recimo 34 od 74 institucije, da je u 33 34 smanjen budžet ili ako primjetimo recimo da se država BiH prvi put od Dejtona do danas, da se država zadužuje, da se nivo države zadužuje kreditno, dakle uvodimo potpuno jednu novu praksu, onda razumite da su to pitanja na koja mi želimo da čujemo odgovor. Ja ću s tim završiti, molio bih predsjedavajućeg Vijeća ministara, kao najodgovornijeg čovjeka evo izvršne vlasti, da nam u tom smislu odgovori zašto ovaj put imamo kreditno zaduženje države BiH? Dakle, kao što rekoh maloprije ovo je prvi put da se država u tom smislu zadužuje. Mi znamo način kako se finansiraju institucije države BiH i mene interesuje zapravo šta je intencija? Dakle, nije u pitanju više milion, 20 miliona, 120, 250 ili milijarda, u pitanju je je jednostavno politika, u pitanju je intencija, dakle i u pitanju je ono što zapravo treba da dođe ... Gdje je uporište za jedan ovakav odnos? I dakle, to će biti jedan od ključnih razloga kako ćemo se mi i nadalje opredjeljivati. Moje su kolege rekla da mi nećemo podržati, dakle ovakav Budžet. Ima više razloga zašto je to tako, ali ovo je principjelno pitanje na koje očekujemo direktan i javan odgovor i ovde na ovoj sjednici Parlamenta. Dakle, mi jednim ovakvim pristupom uvodimo potpuno jednu novu praksu. Dakle, zna se kako se država BiH i institucije države BiH finansiraju i ono što jeste neka gimnastika, pošto smo danas ovdje govorili o nekoj gimnastici, znamo da je u proteklom periodu bilo sličnih načina kako smo dolazili do bitnih dokumenata. Ono što jeste razlika između onoga šta je radila SDA, i tu u potpunosti podržavam kolege iz Stranke za BiH, bili smo zajedno tada u tom smislu, dakle ono što je taj dvojac radio bio je rezultat svega toga da smo mi svake godine imali veći Budžet institucija države BiH i samim tim imali smo jaču državu BiH. Dakle, neka se gimnastika mogla na takav način koristiti da dobijete nešto što je bolje za zemlju i ustvari da dobijete nešto što je, barem iza čega svi mi deklarativno koji sjedimo ovdje stojimo. Tako da je to neka razlika ako pravite gimnastiku hoćete li je napraviti na način da to bude ustvari u interesu politike koju zastupate, a u smislu interesa države BiH, mi smo državni Parlament, ili će rezultat toga svega biti nešto drugo. Dakle, molio bih evo odgovor predsjedavajućeg vezano za kredit i kreditna zaduženja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Predsjedatelj se uvijek može javiti. A, javila se za repliku, uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Hvala. Ja bih prije rekla, uvaženi predsjedavajući, da je riječ o krivom navodu gospodina Šepića. Naime, gospodin Šepić je ovdje visinu Budžeta stavio u srazmjeru sa snagom BiH. Gospodine Šepiću, BiH je jaka onoliko koliko je jak njen realni sektor, onoliko koliko su zadovoljni njeni građani. BiH je jaka onoliko koliko ljudi mogu kupiti za svoju platu, onoliko koliko su penzije visoke, redovne, koliko mogu živjeti od tih penzija, jaka je onoliko koliko mi ulažemo u našu privredu. A u našu privredu ulažemo iz naših entitetskih budžeta. I znate koliko, bar kada je riječ o RS-u, ne ulažemo ništa. U zapošljavanje u Budžetu RS-a za iduću godinu je planirano svega 2 miliona. E, gospodine Šepiću, snaga BiH dakle mjeri se zadovoljstvom života i standardom njenih građana a ne time koliko ćemo ovdje ulagati para u javnu potrošnju, u jednu neefikasnu 34 administraciju. 22 hiljade je zaposlenih u institucijama BiH. I toliku administraciju je imala ona bivša SFRJ, a ta adminsitracija, gospodine Šepiću, i ekonomska situacija, bar u jednom od entiteta u kojem ste još uvijek vi u vlasti, je posljedica vaše politike. Nije politike SDS-a. Nažalost, mi smo danas suočeni, nismo ni mi zadovoljni ovim Budžetom, mi smatramo da je trebao biti možda još manji. Ne zato da bi slabili BiH, nego zato što ljudi u entitetima, socijalna davanja se ne mogu da izmire više iz entitetskih budžeta. Zato što entitetske budžete smo opteretili, RS ove godine 464 miliona duga svog otplaćuje. U posljednje četiri godine je udvostričila svoj dug da bi kupovali socijalni mir. Znači, vi hoćete na jednu megalomansku potrošnju, na rasipništvo ovdje, da bacamo pare, a s druge strane koga oštećujemo? Oštećujemo zdravstvene radnike, oštećuejte policajce, prosvjetu, penzionere, naše bolnice su najgore u regionu. Gospodine Šepiću, trebate shvatiti da je realan život u budžetima entiteta, a da ovaj Budžet treba da bude ustvari servis, samo servis BiH ka spolja. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Senad Šepić, replika.
Ma evo, kratki neki odgovor na ovu, kako se zove repliku. Ja se slažem da je sve ovo BiH, naravno. Zna se gdje se život vodi. Zna se šta se odakle finansira i td. Ja sam siguran da je BiH onoliko jaka koliko bude imala jake institucije ove zemlja koje će je učiniti takvom. Mi imamo evropski put, imamo NATO put. Institucije ove zemlje vode tu priču kada je u pitanju Evropa i kada je u pitanju NATO. Dakle, mi se tu možemo u potpunosti neslagati. Dakle, to je vaše, vaše je mišljenje to da mi trebamo iz ovih sredstava ustvari vraćati dug tog rasipništva kojeg vi imate u RS- u. Dozvolite da sam ja neko ko je ustvari spreman da razgovaram o tome da svako rasipništvo sankcionišemo, ali nemojte mi baš prigovarati da bismo sada mi trebali to rasipništvo, i te troškove i te neke tamo, neku vašu administraciju u RS-u da bismo je mi trebali odavde plaćati. Dakle, jednostavno shvatite da je naša politika u tom smislu da obezbjedimo jake institucije koje će nas voditi evropskim i evroatlanskim putem i da ustvari mi u tome vidimo šansu da i to rasipništvo i hrpu tih nekih problema, koje vi spominjete, da na takav način evropskim nekakvim ozbiljnim standardima sankcionišemo i dovedemo u ... Samo se u tome razlikujemo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić, replika.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja nisam računao se javljati za repliku, međutim kada sam čuo uvaženu kolegicu Milicu, a posebno sada i Aleksandru, neću zbog ovog, usmjerit ću sve svoje replike na gospodina Slavka Jovičića. 35 Kolega Slavko je rekao, opravdano, da li ćemo mi biti u prilici da uopšte ovaj Budžet, kakav je, da ga ostvarimo. Ja se slažem. Ali čitavo vrijeme prateći sve kolege i kolegice u ovom Parlamentu, u protekloj, da ne kažem, godini dana, vrlo malo sam čuo inicijativa – dajmo podršku privredi, podršku ekonomiji, o čemu sada upravo mi govorimo. To niste puno govorili. Čak kolega Slavko, kada se govorilo o sezonskom voću Vi ste pravo ekskluzivno rekli da niste za sezonce. Kolegica Milica je rekla da je za maj a ne za februar, a ja sam rekao za decembar sam ja za zabranu i zaštitu domaće proizvodnje. I zato mislim, kolegice, niste u pravu. Ja se slažem s svojim kolegama, mislim da ćete shvatiti u kom smjeru ja želim da kažem. Međutim, ono što vidim, vi sve troje niste iz ekonomije. Jeste, ali niste u privredi, koliko ja zaključujem, niste proveli veći dio svoga rada. Želio bih da samo nešto istaknem o ovome svemu skupa. Zabilježio sam, od 74 institucije BiH u 34 je smanjen Budžet. Da li to ne upućuje da je zaista 50%, manje-više, svih institucija oštećeno? Ono što me posebno zabrinjava, neke institucije, a sad ću ih navesti, Ured za veterinatstvo – mi želimo mesnu industriju i još neke da zaštitimo, međutim tu je smanjenje Budžeta za 44%. Kada je u pitanju Zavod za izvršenje krivičnih sancija – znamo kakva je problematika. Ljudi ne mogu da idu zbog pričinjenih krivičnih prekršajnih djela, zatvori ne mogu da ih prime. Mi na kraju krajeva, i tu smanjujemo za 70% smanjujemo Budžet. Želimo ekonomiju da popravimo, Ministarstvu finansija smanjujemo za 21% budžet. Ministarstvu civilnih poslova koje ... od sredstava, od mogućih potreba svi navaljuju, i njima smo smanjili za 30%. Ured za koordinaciju i reformu javne uprave – 74% njima smanjujemo budžet a želimo da olakšamo život i rad našim građanima, da imaju sve na jednom mjestu što je moguće prije. Međutim, da li je želja upravo ove većine da ide u tom pravcu? Ja smatram da nije. Vi se s time slažete, mi u SDA sigurno smo jedinstveni da ovaj Budžet za nas nije prihvatljiv zbog naroda, ne zbog nas. I zato smatram da je s naše strane i opravdano što ovako reagujemo. Međutim, ...
Vrijeme.
Izvinite, još minutu ću reći i neću se više javljati.
Replika, replika je, imate pravo na raspravu. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević, replika.
Pa ja Vam moram reći, gospodine Jagodiću, evo pomenuli ste Kancelariju za veterinarstvo, i mene je jutros začudilo i pomislila sam da je riječ o smanjenju, pa sam kontaktirala rukovodstvo te Kancelarije i oni su mi rekli, naprotiv njihov budžet će kroz takse biti povećan za 2,5 miliona, a ovo umanjenje za 1,6 miliona da je riječ o donaciji koju su imali prošle godine. Tako da će njihov budžet biti veći. Ono čime smo mi nezadovoljni jete, trebao se je smanjiti budžet još mnogih agencija iz prostog razloga, reći ću vam da smo mi insistirali na Savjetu ministara da se smanje, da sve agencije pregovaraju sa svojim, tamo gdje su podstanari od koga zakupljuju prostor, da pregovaraju da se 36 smanje te kirije. I mnoge, što je pohvalno i tu jeste smanjenje i uštede su to i učinili. Desetak agencija to nije uradilo. I mislim da je trebalo i njih natjerati. I što se tiče Vaše opaske, gospodine Jagodiću, ili ustvari gospodin Šepić što je rekao da mi nešto odavde hoćemo da dajemo tamo nekom u RS-u i krpimo minuse, ne, mi u RS-u se zalažemo, evo sada je čini mi se i SNSD je pravio te neke megalomanske agencije, agencije, agencije, pa se evo šest sada tih agencija ugasilo u Budžetu za narednu godinu. I i tamo smatramo da se treba smanjiti administracija. Administraciju trebamo, nije broj administracije ne znači i kvalitet, gospodine Šepiću. Nažalost, svi mi, hajde da i o tome progovorimo, da se ovdje u ove institucije nisu primali najbolji, oni koji su zaista prvi na konkursima, nego se neko ko je možda realno dole na nekom 30-om mjestu, znamo svi kako, preko komisija gurao na prvo, pa su nam ovdje dolazili oni koji su imali ovu ili onu partijsku knjižicu. E kada budemo u ove institucije primili najbolje trebaće nam mnogo manje zaposlenih, ali ćemo imati mnogo veću efikasnost institucija. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik, Slavko Jovičić, replika. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Uvaženi kolega Jagodiću, ja se Vama zahvaljujem. I Vi ste u uvodu rekli i pomenuli moje dvije kolegice i ja preuzimam na sebe odgovornost, mada uopšte niste imali razloga meni da replicirate, ali evo. Neka ste izuzeli dvije moje kolegice i neka ste meni replicirali, nisam mogao da stignem vrijeme, vodim računa, ali evo sada ću reći. Ne prijetim nikome, ko sam ja da prijetim, ali nemojte da nekom na um padne da povećavate PDV kada nećemo ni ovo, ovaj planirani Budžet moći ostvariti. Zapamtite šta sam vam danas rekao, 6. decembra. Ako ovo ostvarimo mi ćemo biti sjajni, bez obzira što će svi biti nezadovoljni. Ali kažem, nemojte da planirate povećanje PDV-a ili nekih drugih nameta na ovaj jadni narod i sirotinju. Uvaženi kolega Jagodiću, time ste pokazali dvije stvari. Da smo mi odlični prijatelji, a ja sam sa svima prijatelj, dok ste meni replicirali. Ja vam se zahvaljujem i oslobodili dvije moje kolegice koje ste u uvodu pomenuli. A vjerovatno ste mislili njima uputiti repliku, ali evo neka ste meni. Ali ja vam sada kažem, i ponavljat ću, hoćemo li ovaj Budžet ostvariti? Hoćemo li polovinom naredne godine od nekog uzimati pa davati onom tamo koji nema ništa? Pa bio on rasipnički, bio on ovakav, bio on onakav, on će biti ključan u jednoj samo tačci. Nema para ljudi, gdje su pare? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić, replika. Izvolite.
Zahvaljujem. 37 Nadam se da neću probiti ovaj drugi rok. Samo želim da kolegi Slavki još jednom samo napomenem. Sve razumijem, tako i treba. Međutim, nisam ni od jednoga čuo zašto, evo pogledajte za udruženja i fondacije prije 15 dana, dvije sjednice, imali smo raspravu o udruženjima i fondacijama, međutim samo govorimo i čak u prijedlogu kaže taj zakon ne zahtjeva nikakva sredstva. Zašto? Znači zahtjeva naknadu ljudi. Što više udruženja, što više taksi. I u tom dijelu vidim da je praktično ovaj Dom trebao da predvidi upravo sredstva ovim Budžetom i za ta udruženja i fondcije. Nisu sva udruženja, da ne kažem, ona kriminalna. Ima udruženja koja rade izuzetno humane stvari, dobre stvari, kulturne stvari, od ineteresa za sve narode BiH. Nažalost, tu nema ništa. Druga stvar, što se tiče poticaja za privredu ništa tu nema. Ali ono što je ključno po mom mišljenju, 21 milion maraka se predviđa upravo od izdavanja novih ličnih karata koji ide na teret naših građana, svih skupa u BiH. Ja smatram da o tome moramo razgovarati i to treba narodu reći. Ako je to cilj da povećamo za 204% u tom pogledu prihode, mislim da je to žalosno. Eto toliko, hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Adnan Bašić, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo, cijenjeni gosti ukoliko niste pobjegli od svih ovih rasprava, gospodo koji nas prastite u našem radu, naročito predstavnici naših medija koji jako vole ovakve skupštine. Poslije svega ovoga čovjek ostaje bez teksta. Ali boli me jedna konstanca, jedna činjenica koju ću vam iznjeti na početku. Ja sam strašno žalostan što moja domovina, moja država BiH, preljepa i prebogata zemlja ima ovako mali i siromašan državni Budžet. I to je gospodo jedna od najvećih tragedija o kojoj danas ovde treba da raspravljamo, ako imate prigovora na njega, znate. Ja bih strašno ponosan bio da mi već iduće godine raspravljamo hoćemo li usvojiti Budžet od 2 milijarde ili 3. Samo to je san u ovoj zemlji. Kada bi pitali nekog starog čovjeka u Bosni zašto ...
Oprostite, zamolio bih zastupnike i goste da se suzdrže od razgovora dok traje rasprava.
Moć koncentracije se gubi kod nervoznih ljudi. Ja još uvijek nisam, hvala Bogu toliko nervozan, a vama mlađim, svaka čast kada jeste. Kada bi nekog starijeg čovjeka u bilo kojem dijelu BiH upitali – a zašto tako malo para, tako malo sredstava, on bi vas onim staračkim očima pogledao i rekao – sinko, prazna ne puca. Problem je u tome što ja postavljam pitanje ko je je ispraznio? Pa gospodo moja koji vi ovdje podugo sjedite, ja sam mnogo manje od dvije godine ovdje poslanik. Ne zaboravite, sjetite se vrlo dobro koliko je trebalo vremena da ja zakažem nastavak konstituirajuće sjednice, da se vi dogovorite samo u Kolegiju, i da počnemo sa radom. Znači, manje od dvije godine mi radimo. Nikada u životu nisam bio ni u zakonodavnoj ni u izvršnoj vlasti. I sada bi neko od vas sav belaj, sav jad, svu tugu bosanskohercegovačku htio dijelom i na moja nejaka staračka pleća da natovari za sve ovo. E Bogami nećete. E bogami nećete. Pa, ko je učestvovao u pljačkaškim 38 pohodima za vrijeme rata, ko je započeo prljavu, još za vrijeme rata, privatizaciju a vodi je i do dan, danas, pa ko napuni biroe za zapošljavanje sa preko 500 hiljada ljudi, a približavamo se već 600 hiljada? Je li od toga da punimo Budžet? Je li to ta receptura o kojoj vi nećete da govorite? Gdje su nam te silne tvornice koje su punile budžete? Gdje su naši orači i sijači? Gdje su naši uspješni privrednici? Gdje su ti ljudi koji su punili naše budžete, opštinsko, kantonalno, entitetsko, federalno, državno, gdje su? U pravu je gospodin Jovičić, u pravu je, draga moja gospodo, da li ćemo mi ispuniti ovih skromnih, jadnih za jednu državu 950 miliona državnog Budžeta. Da li, od čega? Od novog nameta na vilajet. Teško onome ko na narodnoj nesreći gradi svoju sreću. Nećemo ga ispuniti. A nisam čuo da je iko ovde pametan predložio kako da počnemo da radimo. Šta ćemo u narednoj godini uraditi da se popravi to. Da zaposlimo 100 hiljada ljudi, 50 hiljada, 20 hiljada. Imate li takav program za punjenje Budžeta? Nisam čuo da je iko o tome govorio. Evo samo, lako je biti opozicija, bio sam ja u opoziciji a ne znam ni kako sam se promjenio u poziciju, ja ostajem isto, znate ružiti i ružiti. Ja sam star čovjek, vi ste mlađi i mogu nekada i da vas ružim. Rekao bih ono naše bosansko, halalite mi. Ali ako ovo moje ruženje nije bolna istina, onda se izvinjavam. I još nešto, ponavljam još jednom, nemojte vi gospodo, i mene ste zakačili i osjećam se prozvanim, kada ste spomenuli SDP i SBB da mi nismo patriote, vi kao jeste je li. Nemojte nikada to više da uradite. Bar mene iz toga izbacite. I dok sam živ ovo malo života, vi gospodine koji ste to rekli, u mom srcu i u mojoj duši, je uvijek jedinstvena i cjelovita moja domovina i država BiH. Razumijete, niko je ne može istjerati odatle. Nemojte je vi istjeravati molim vas, u moje ime. Oprostite, još opet poruka na kraju, na početak, šta mislite zašto ovako jedna ovako bogata, prelijepa, predivna, puna divnih radišnih ljudi, zemlja BiH ima ovako mal i skroman budžet kao država. Razmislite o tome. Hvala.
Zahvaljujem. Slijedeći govornik, uvaženi kolega Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Jedna mala replika, gospodin Božo Ljubić je otišao, na njegovo kada je kazao da, tko je kriv što smo mi dovedeni u ovu situaciju, da je to Predsjedništvo. Istina, Predsjedništvo danas tu nije kao predlagatelj i to je malo isto čudno, međutim kao što znamo i Zakonu o financiranju institucija BiH kaže da Vijeće ministara do 15. listopada treba predati Budžet Predsjedništvu BiH. A koliko ja znam 20. studenog to je učinjeno. Dakle, tu je kašnjeno već više od mjesec dana, 35 dana. A Predsjedništvo je dobilo, trebalo je dobiti 01.studenog, ono je dobilo, dakle 20. a 29.11. je završilo. Predsjedništvo je u ovom momentu odradilo svoj posao vrlo korektno. Dakle, problem je bio u kašnjenju na Vijeću ministara. 39 A što se tiče Proračuna, dakle mi smo danas i na Povjerenstvu imali Proračun i donijeli smo dva zaključka ... ovdje bilo. Što se tiče Proračuna jedan zaključak je okvir Proračuna, gdje sam ja bio suzdržan, a drugi je zaključak vezano za racionalizaciju određenih troškova reprezentacije, koje su određene institucije uradile, i mislim da to je uredu i da to mi kao Povjerenstvo bi trebali biti podržani od strane Parlamenta da to završimo. E kada je u pitanju Proračun, nažalost ni usvajanje Proračuna na nivou entiteta nam jasno govori da riječi rast, razvoj, napredak, odnosno sigurnost i blagostanje građana nema na vidiku. E to je ono zbog čega sam bio suzdržan na ovaj Proračun. Istina je da, i ovdje su mnogi kazali, država BiH treba da bude servis praktično dva entiteta, ako tako mogu kazati, nižim nivoima. Međutim, čemu biti servis ako je nešto skroz loše. Vrlo je teško tome biti servis. A i ono je loše upravo zbog toga jer i mi u državi i ovde u Parlamentu vodimo čak tri ključne politike koje se tiču gospodarstva, gospodarstva i popravka stanja kada je u pitanju sigurnost i blagostanje, rast, razvoj i napredak. Dakle, fiskalna politika se ovde vodi, odnosno politika PDV-a u ovom Parlamentu se donosi, a znamo da ona 64% čini mi se PDV čini Upravi za neizravno oporezivanje na javnom računu prihoda, 64%. Vanjskotrgovinska politika, zaključak koji je Narodna stranka Radom za boljitak prije četiri godine ovdje u Parlamentu uputila, neki dan smo ga obnovili da ponovo podsjetimo Vijeće ministara šta bi trebalo da se odradi, dakle mi smo sudionici tog lošeg stanja u gospodarstvu. Jer ako nemamo izdvajanja, a vidimo sada da nemamo ni u entitetima, ni na nivou države, za mjesta gdje se stvara nova vrijednost, to su po standardu klasifikacija djelatnosti, industrija i poljoprivreda, onda nemamo čemu ni školovati ljude. Zašto će nam obrazovanje ako nemamo industrije i poljoprivrede, čemu? Čemu nam to služi? Ne trebamo to nikako raditi. Ako nemamo strateške odrednice šta s našom industrijom, šta s našom poljoprivredom? Dakle, ne trebamo ni školstvo, ni obrazovanje nikakvo. I to je fundament gdje se moramo uozbiljiti i gdje moramo strateške pravce donijeti, kako sa nivoa države, tako i na nižim razinama. Dakle, pošto je Proračun ovakav kakav jeste imamo pravo amandmana. Ja ću najvjerovatnije, a hoću, dakle danas uložiću jedan amandman, gdje ću stavke sve ove da umanjim za 5%, a tu negdje 47.500.000 da izdvojimo za poljoprivredu. To će biti moj od prilike u tom pravcu amandman, da popravimo barem malo taj dio koji su entiteti propustili, jer smo svi zajedno jedna cjelina i trebamo biti jedna cjelina. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se. Sljedeći za diskusiju uvaženi kolega Nermin Purić. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara, cijenjeni gosti, sve vas skupa pozdravljam. Pitanje usvajanja Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2013. godinu, moramo biti realni, ne razlikuje se mnogo od prakse koja je i do sada bila na sceni kada su u pitanju budžeti, ne samo na državnom nivou, nego i na entitetskom nivou i na nivou kantona u Federaciji 40 BiH. Uvijek je to u zadnji čas, uvijek je to poslovnički upitno, obavijeno velom tajni, zakukuljeno i td. Ni ovaj Budžet, dakle za državni nivo nije iznimka u tom. Tačno je da je ovo što mi danas radimo privid poštovanja procedure i privid uvažavanja Parlamenta u ovoj priči o Budžetu za 2013. godinu. Međutim, jasno je da pred sobom imamo konkretan problem. Dakle, probijeni su rokovi za usvajanje Budžeta po redovnoj proceduri i mi danas moramo izaći s tim na kraj. Smatram da će unatoč svemu veća šteta nastati eventualnim neusvajanjem Budžeta, nego što će biti šteta od ponovnog udara na dignitet Parlamenta BiH. Nije ovo prvi put da nam se u zadnji čas poturaju stvari, da nas se pritišće obavezama prema MMF-u, obavezama prema ovom ili onom. I mi smo to do sada prihvatali pa smatram da će biti i mala šteta ukoliko prihvatimo i ovu priču oko Budžeta. Očito je da postoji parlamentarna većina koja će usvojiti ovaj Budžet. Što se mene lično tiče, dakle ja ga neću podržati ni u ovom prvom čitanju, niti u drugom čitanju, niti se zanosim da bi neki od mojih amandmana eventualno bio prihvaćen od strane predlagača Budžeta, bez obzira koliko bio dobronamjeran, dakle uvažavajući stanje u kojem se nalazimo i štetu koju može BiH pretrpjeti neusvajanjem ovog Budžeta. Ne osporavam ni proceduru po kojoj danas raspravljamo o Budžetu, ali pozivam, dakle sve nas da ovo ipak bude posljednji put, da kao i prošli put kažemo da je ovo posljednji put, da Parlament BiH, da ovaj Dom pristaje na kompromise kada je u pitanju posao koji je neko drugi dužan uraditi. Vrijeme je, krajnje je vrijeme, dakle da svi u ovoj državi počnemo na vrijeme raditi ono što nam je propisano zakonima, vrijeme je da svako počne raditi svoj posao i mi više nećemo biti u situaciji da ovako na prečac donosimo važne odluke kao što je, dakle Budžet institucija BiH za 2013. godinu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanica Milica Marković. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa evo, s obzirom da je bilo dosta diskusije i da nas čeka još veliki dnevni red u ostatku ja ću probati da vrlo kratko prokomentarišem nekoliko stvari. Prije svega želim da kažem da, bez obzira koliko danas opozicija kritikovala i nalazila, davala primjedbe na Prijedlog ovog budžeta, srećna i pozitivna okolnost da mi u ovom trenutku možemo, dakle razgovarati i biti u situaciji da razmatramo Bzdžet za iduću godinu i potpuno, ja vjerujem izvjesno danas ga i usvojimo. Takođe pohvalna je činjenica da je u Predsjedništvu, kao predlagaču ovog Budžeta, da tako kažem iz prve prošao ovaj prijedlog, posebno podrška gospodina Nebojše Radmanovića koji je prvi od tri člana Predsjedništva rekao da će podržati Budžet za 2013. godinu koji će biti u skladu sa fiskalnim, sa sporazumom Fiskalnog vijeća BiH. Ja želim da kažem isto tako da generalno da ovaj Prijedlog budžeta pokazuje odgovornost i racionalnost i Predsjedništva, a trebalo bi danas i nas kao poslanika i naravno Vijeća ministara. Prije svega odgovornost i racionalnost prema obavezi BiH koja se zove spoljni dug. Ono što se mora konstatovati za ovaj Budžet, bez obzira koliko ga ko branio i želio da on bude veći, jeste reći da je 41 on potrošački budžet. Dakle, nema on ni komponentu socijalnog. ni razvojnog. ni stabilizacionog, on je čisto potrošački budžet. I naravno, kada kažemo potrošački onda se postavlja pitanje ko koliko sada zahvata sredstava iz te ukupne mase koja se zove Budžet, za budžetske korisnike u iznosu od negdje cca 950 miliona maraka. Naravno kada uđete u unutrašnju strukturu ovog Budžeta evidentno je da se kod velikog broja, to je konačno rekla i opozicija danas, kod velikog broja budžetskih korisnika stavke su se umanjile ove godine u odnosu na prethodnu. A to je potpuno, da kažem, očekivano zato što ovaj Budžet ne može biti izolovan od entitetskih budžeta i od ukupne ekonomske i finansijske situacije koja postoji danas u BiH i ne može se prenebregnuti činjenica da entitetski budžeti uzimaju kredit da bi održali koliko toliko stabilno socijalno stanje i naravno održali onaj nivo budžetskih korisnika u smislu davanja koja su do sada imali. Neko je danas problematizovao i rekao da li je moguće da se država zadužuje, sada navodno kao po prvi put, da bi se napravio ovakav Budžet kako jeste? Pa ja ne mogu da razumijem da neko postavlja pitanje da se BiH zadužuje, a da imamo situaciju da se entiteti, entitetski budžeti već uveliko zadužuju i imaju probleme finansijske prirode, ali samo to Bože ne bi trebalo da ima Budžet BiH. Tu ono što se ubere treba prvo da se da BiH, a ostali živili, ne živili, ostali, kako bilo da bilo sa ostalim budžetskim korisnicima, mislim da to nije korektno i nije uredu. I sad ću se vrlo kratko zadržati, znači na unutrašnjoj strukturi ovog Budžeta. Već sam rekla, dakle da u ovoj ukupnoj masi od 950, oko 950 miliona maraka koja je namijenjena budžetskim korisnicima, dakle evidentno je da je kod brojnih budžetskih korisnika za ovu godinu su smanjena sredstva nego što je to bilo za proteklu 2012., pa 2011. godinu. Ono što ne može da ne zapadne u oko, dakle kad posmatrate pojedinačno budžetske korisnike, jeste da je kod velikog dijela njih, dakle su smanjene i to najčešće na poziciji plate i određene materijalne naknade zaposlenim, ali imamo situaciju da je Visokom sudskom i tužilačkom savjetu BiH povećana sredstva, i to značajno povećana za iznos od 2.791000 i gdje se kaže da je 1.060.000 od toga su ugovorene stavke. Dakle, postavlja se pitanje koje su to tolike ugovorene stavke da moraju preći milion maraka. Drugi budžetski korisnik kome su značajno povećana sredstva je Sud BiH, kome je za ovu godinu u ovoj godini, znači za 2013. godinu povećan iznos od 1.639.000, a podsjetit ću vas samo kad smo usvajali Budžet za 2012. godinu tom istom Sudu BiH su uvećana sredstva za 1.970.000, znači odnos 2011. prema 2012. godine. I naravno Tužilaštvo BiH kome je takođe povećano za 2013. godinu iznos od 408.000 a imao je povećanje od 2011. na 2012. godinu u iznosu od 431.000. Ja znam da prošle godine, kada smo postavljali pitanje zašto je Sudu i Tužilaštvo BiH i prošle godine, odnosno ove kad smo usvajali Budžet za 2012. godinu, isto je tako bilo vrlo izražajno i upečatljivo da su Sudu i Tužilaštvu BiH povećana sredstva, a i tad smo imali situaciju da su brojnim budžetskim korisnicima smanjivana sredstva i onda je rečeno za Sud BiH – pa eto njima se mora to povećati, navodno oni treba da osnuju odjeljenje za rad sa svjedocima, a onda iz medija čujemo i iz javnosti čujemo da to odjeljenje za rad sa svjedocima ima vrlo diskutabilnu namjenu i vrlo diskutabilnu organizaciju. Dakle, imamo situaciju, samo ću reći u jednoj rečenici, da to isto odjeljenje za rad sa svjedocima navodno radi sa svjedocima, poziva ih, saslušava u Sudu BiH i onda naprasno za mjesec ili dva ti svjedoci postanu optuženi koji se privedu u Sud BiH. Ali to je neka druga priča i neka druga tema, imat ćemo mi priliku o tome da razgovaramo. Dakle, ja tražim od Ministarstva finansija da se objasni da, na kraju ove rasprave, koji su motivi i koje je bilo uporište da se povećaju Sudu i Tužilašvu BiH ova sredstva, a imamo u njihovoj unutrašnjoj strukturi kod ovih institucija stavke da najveći dio tih sredstava ide na bruto plate. Dakle, znam ja da mi svi ovo znamo, ali želim da javnost čuje i da se zna da u situaciji kada mnogo ljudi u BiH će pretrpjeti smanjenje 42 plata zbog ekonomske krize, imamo sudije i tužioce u ove dvije institucije i Visoki sudski i tužilački savjet, koji povećavaju plate. Da li će oni povećati broj zaposlenih ili će povećati plate, možda i jedno i drugo od toga, ja to ne znam, ja tražim znači kakve ste vi imali argumente s njihove strane da im se povećaju stavke na pozicijama bruto ličnih dohodaka? I naravno postavljam pitanje da li je moralno i da li je solidarno sa svim ostalim ljudima u BiH da svi drugi trpe smanjenje plata i ministri i poslanici i svi ostali, samo te dvije institucije treba da se poveća za milionske iznose njihovi lični dohotci. Ja znam da će kolege iz Federacije da brane ove stavke i da kažu pa to treba tako, oni su odlika države i to je tako normalno, ali ja, ako ništa drugo želim da čuje javnost da je ovakva situacija sada u pozicijama budžetskih korisnika. I naravno posebno će me radovati da ovo dobro čuje Centar civilnih inicijativa, kome je poslastica analiza plata poslanika i ministara i nekih drugih budžetskih korisnika, ali nismo nikad čuli da ste analizirali kakve su plate sudija i tužilaca u ove dvije institucije i koji je njihov učinak za enormne plate koje imaju. Toliko, hvala.
Riječ ima poslanik Mladen Bosić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pošto smo mi sastavni dio skupštinske većine SDS će glasati za ovaj Budžet i naši predstavnici u Savjetu ministara su učestvovali u njegovom stvaranju i zato sve što imamo, a ne slažemo se s tim ovdje iz ovih klupa, mi smo pitali svog ministra koji je učestvovao u svemu tome. I ovaj Budžet je u stvari dio kompromisa, kao i uvijek što će u BiH biti svaka odluka dio kompromisa i svakako da nam se ne sviđa sve iz ovog Budžeta. I mi kao Klub SDS-a mnogo stvari bi promijenili. Prvo nam se ne sviđa što na ovakav način mi kao poslanici raspravljamo o ovom najvažnijem dokumentu koji vlada, bilo koja vlada, u ovom slučaju Savjet ministara predlaže. Budžet je najvažniji dokument u svakoj državi. I trebalo je da prođe proceduru kako to zahtjeva demokratski princip. I upućujem kritiku. Znači iako dio skupštinske većine ne oduzima nama pravo da kritikujemo one koji ispred nas vrše izvršnu vlast, upućujem kritiku što čitav ovaj Budžet nije ranije upućen u proceduru. I koliko čujem 16. novembra je upućen u proceduru od strane Savjeta ministara prema Predsjedništvu BiH. I Predsjedništvo BiH tek 29. novembra dostavlja ovdje u proceduru Parlamentu. To je 13 dana, 13 dana je vijećalo Predsjedništvo BiH da bi donijeli zaključak da prosljeđuju dalje taj Budžet i dali zaključak da se obezbijede sredstva za rekonstrukciju rezidencijalnog objekta "Konak" i implementaciju povećanja obezbjeđenja u zgradi Predsjedništva BiH. I Predsjedništvo je sebi uzelo 13 dana da priča o tome i da dođe do ovakvog zaključka, a mi danas treba u par sati da prođemo čitav ovaj Budžet i da ga usvojimo. I to nije uredu. Znali smo za rokove MMF-a već dugo vremena i smatram da je ovo najveća usluga izvršnim vlastima i u entitetima i na nivou BiH, jer su uspjeli da proguraju i ono što možda ne bi prošlo u redovnoj proceduri da imamo više vremena o tome da pričamo. Ali je najvažnija činjenica iz svega ovog odgovor zašto smo mi došli u ovu situaciju. BiH preko entiteta, gdje se vrši realan život i realna vlast, je zavisna od MMF-a, od kredita bez kojih ne bi mogla funkcionisati u narednom 43 periodu. I to je činjenica koja je poražavajuća. Da mi ako ne usvojimo danas ovaj Budžet mjesec dana ne bi mogla funkcionisati vlast u entitetima. To je ono što je loše i na šta bi mi trebali svi zajedno da obratimo pažnju. I ja moram da pohvalim opoziciju, koja ima pravo da kritikuje, što je ovako korektna i moram da kažem da bi mi bili mnogo nekorektniji i u vašem slučaju, jer sve zahtjeva kritiku i vi imate vrlo tešku obavezu da budete korektivni faktor u ovom slučaju. Ja ne mogu kritikovati ono što mi se ne sviđa u ovom Budžetu zato što su naši ljudi iz SDS-a učestvovali u njegovom stvaranju, ali zato vi imate demokratsko pravo da kritikujete i očekujemo da će to i uraditi, ne samo na ovom Budžetu nego i na ostalim stvarima. I da se razjasnimo, Budžet BiH nije razvojni i nikad neće biti zato što mu to nije namjera. Ne može se iz Budžeta BiH finansirati poljoprivreda, gdje je gospodin Lijanović ..., to nije namjena Budžeta BiH, to rade budžeti u entitetima. Iz Budžeta BiH ne treba tražiti socijalnu komponentu i rješavati socijalna pitanja, nije to namjena Budžeta i vlasti BiH. To je zadatak koji treba da rade oni koji vrše vlast u entitetima. I zato ja smatram da je ovo izuzetno velika cifra od 950 miliona KM koju treba podijeliti uglavnom na funkcionisanje administracije. I da vas napomenem – ne zavisi snaga države od veličine njenog Budžeta na državnom nivou. Snaga države zavisi od spremnosti njenog sistema da funkcioniše, od standarda građana i prije svega od privrede i razvoja društva. A BiH i njena dva entiteta nažalost idu u suprotnom pravcu. I možemo mi povećati ovaj Budžet koliko hoćete, to neće BiH donijeti ništa dobro. I zato predlažem da se zajedno dogovorimo da sljedeći budžet bude manji i primjereniji ovoj sirotinji i siromaštvu koje vlada u BiH, da se dogovorimo da izvršimo pritisak i na entitete da ta sredstva koja smo mi uštedili oni potroše na razvoj privrede i otvaranja novih radnih mjesta. E onda bi nešto značajnije i bolje uradili. Ovako, ovaj Budžet će biti usvojen ovakav kakav je i neće donijeti ništa ni dobro ni loše BiH. I nadam se da će rasprava završiti vrlo brzo i nadam se da će opozicija uložiti konstruktivne amandmane. Mi nećemo ulagati amandmane jer smo učestvovali u njegovom stvaranju. Hvala lijepo.
Ispravak netačnog navoda, zamjenik predsjedavajućeg gospodin Milorad Živković. Izvolite.
Zahvaljujem. Ma, nije ispravak netačnog navoda, možda malo pojašnjenje, pojašnjenje u kome stojim iza svake riječi u vezi sa načinom na koji je došao Budžet u ovu Parlamentarnu skupštinu i uvijek ću se zalagati za to da ovaj Parlament daje zadnju riječ, jer on je jedini koji to može da popravi. Ali pitanje opozicije i pozicije je malo komplikovanije nego pitanje samo opozicije i pozicije na državnom nivou. Uzmimo samo entitetsku i kantonalnu, ali i opštinsku vlast. Ne budemo li usvojili ovaj Budžet i napravili dogovor sa MMF-om, koji podrazumijeva i dogovor sa entitetima, neće ni opštine u kome je neko sada vlast moći da traži preko drugih da budu žiranti da se od Vlade RS-a dobije kredit da bi opština uopšte mogla da živi. Tako da je to puno komplikovanije od priče opozicija i pozicija na državnom nivou. Mi smo se na nivou čitave BiH toliko podijelili u opoziciji i poziciji da se više ne zna ni ko je vlast ni ko je opozicija. I svima je u interesu, evo gospođa Ahmetović kaže – zna se vi ste pozicija u Brčkom, jel' tako. Tamo je jedini grad u RS-u koji šestorka nema vlast nego je ušla Stranka za BiH sa SDA mimo SDP-a u vlast, jel' tako? Znači, zna se. 44
Replika, poslanik Borislav Bojić. Izvolite.
Nemam ništa posebno i nije replika nego naravno razjašnjenje, obzirom da je uvaženi poslanik pokušao da razjasni upravo ovu poziciju i opoziciju i uopšte politike koje se odnose na ekonomsku politiku i budžet, pa sam to jako pomno i dobro razumio, naravno. I ja mislim da bi, kada je u pitanju ona diskusija koju sam čuo od kolegice Milice, odnosi se prije svega na zaduženje kao spas za entitete i za BiH. Ja mislim da pitanje mjere zaduženosti ona mora da zavisi prije svega od vlastitih sredstava, tako da bismo možda, uvaženi poslaniče, mogli da pričamo na temu obezbjeđenja vlastitih sredstava, a to je ono što je vezano za entitete i vezano za realnu privredu koja je objektivno u velikim problemima. Tako da ja predlažem i sebi i vama, bilo bi dobro da na svim nivoima, a posebno na nivou entiteta, otvori se posebna rasprava na pitanje politike vraćanja duga, jer ovaj dug će ipak trebati vraćati i to realna privreda, uvaženi moj kolega, a to nisu radile opštine. Dakle, pitanje realne privrede realno je veliki problem. Zato bih ja preporučio nama, ali to tema naravno nije za Parlamentarnu skupštinu BiH ali jeste za entitete. I pitanje vlastitih sredstava je veliki problem. Mi nemamo vlastita sredstva i zato tražimo kredit, a i ovdje se zadužujemo. Tako da će to pitanje biti jedno, po meni, od vrlo važnih pitanja. Stoga bi ja preporučio da pitanje politike vraćanje duga bude predmet rasprave na svim nivoima, ako je nešto lakše. I nama ovo nije bila dakle klasična replika već nešto što trebamo da imamo, primimo k znanju svi koji sjedimo u bilo kom nivou zakonodavne vlasti.
Replika, poslanica Milica Marković. Izvolite.
Ja imam ispravak netačnog navoda u ovome što je rekao gospodin Bojić. Naime, gospodine Bojiću, ja nisam uopšte govorila o zaduženju, ja sam samo poredila budžete, znači odnose zaduženja entitetskih i državnog Budžeta. I Vi da li niste slušali ili niste dobro razumjeli, dakle nije to bilo tako kako Vi to interpretirate. To je jedna stvar. A druga stvar kada je riječ o zaduženjima, dakle nisu to samo entitetske vlade koje se zadužuju ima itekako opština gdje je SDS vlast pa imamo itekakva zaduženja. Konkretan primjer u Bijeljini, gdje ja živim, gdje je budžet opštinski na nivou godine dana 55 miliona a opština je u ovom trenutku zadužena 60 miliona maraka. Dakle, nemojte ovdje da sad pravimo neko je dobar neko loš, zaduženje, krediti i što narod kaže, dug je loš drug, to je situacija od lokalnog do državnog nivoa i nemojte da se vadimo sad tamo gdje je SDS vlast tu nema zaduženja, ali ima u RS-u gdje je vlast SNSD ili ne znam na nekim drugim mjestima. Nije predizborna kampanja i nema potrebe na taj način da razgovaramo.
Replika, poslanik Borislav Bojić. Izvolite.
Ja vjerovatno nisam dobro shvaćen, ali nadam se da ću pokušati sada da se razjasnimo kada je u pitanju politika zaduženosti. Ne mogu se opštine zadužiti bez saglasnosti Ministarstva finansija, nije moguće, tako da i opština Bijeljina nije mogla biti zadužena bez saglasnosti resornog ministarstva. Dakle, takav je zakon, takav je propis i postoje, Vi znate jako dobro, procenti koliko se opštine mogu zadužiti. Ja sam govorio o tome da imamo ozbiljan problem kada je u pitanju mjera zaduženja. Dakle, koliko se mi objektivno možemo, imamo li mi vlastitih sredstava za otplatu, dakle tih kredita. Mi nemamo tih sredstava za otplatu, to je ono što sam ja htjeo da kažem. I zato sam govorio o tome da postoji potreba da se prije svega otvori rasprava o politici vraćanja duga, pa i tog duga u Bijeljini, i tog duga u Bijeljini. Jer svagdje se pravi dug. Na kraju ćemo doći u situaciju da nećemo moći otplaćivati ni dug jer nemamo vlastitih sredstava. O tome sam govorio, nema realne privrede. To je bio, dakle akcenat koji sam ja htio da ukažem kolegice, dakle pitanje zaduženja. I Vi ste rekli da se entiteti muče uzimajući kredite dok se ovdje rasipa i troši. Ne sporim ja takvu vrstu stava, ali ja samo želim da kažem da pitanje zaduženja je nešto što predstavlja objektivno problem za sve nivoe vlasti. Tako da će svi nivoi vlasti imati ozbiljan problem zbog toga što se prezadužujemo, a posebno kad ta sredstva idu u potrošnju a ne idu u realnu privredu. Pitanje podsticaja je nešto što naravno, je nešto što treba rastavljati, ali svakako ja se slažem sa Vama da je to tema za entitete i za opštine. Nadam se da sam iz ovoga pokušao da razjasnim ono što sam htio da kažem kada je u pitanju politika vraćanja duga. O tome se ne govori ni na jednom nivou vlasti.
Ako nije nužno da pređemo na diskusiju. Replika, Salko Sokolović. Izvolite.
Ma evo, u ovom dijelu, evo žao mi je gospodin Bosić je izašao, pošto sam i ja jedan od onih koji je govorio o potrebama ovog Budžeta i prema građanima. Samo da napomenem, znači da mi jesmo prepoznali u ovom Budžetu i za ovo kratko vrijeme potrebe Direkcije za evropske integracije, znači potrebe Direkcije za evropske integracije jer mi znamo da smo na početku druge faze u procesu stabilizacije i pridruživanja i tu Direkciju treba kadrovski ojačati. Ako to nije potreba građana onda ne znam sa koje strane posmatramo ovaj problem. Ili druga stvar, znači ako ste analizirali Budžet onda ćete vidjeti da je i Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice osiguralo, tražilo određena sredstva. Ono je iskazalo potrebu za grantom od 40 miliona KM za finansiranje prava iz Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma, a sve u skladu sa usvojenom Državnom strategijom za rješavanje problema povratka i povratnika. Znači, mi smo o tim stvarima govorili i to su potrebe građana. To nemamo planirano u ovom Budžetu, pa čak ni onih 6 miliona, evo nisam htio ulaziti u strukturu, čisto da bi preuzeli ona donatorska sredstva. Znači, nema potrebe za dalje smanjenje, ima potrebe za povećanje da bi se, evo i ove stvari koje smo definisali ovdje, evo pitanja su strategije, pitanja su povratka ljudi ili jačanja evropskih, ove Direkcije za evropske integracije da bi određene stvari u BiH išle naprijed, opet ponavljam u procesu puta BiH ka EU. I to je interes građana, i o tom interesu, ja nisam mislio na socijalni ili na privredni dio. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Dragan Vrankić. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo, kad pratim ovo, u poslednjih možda jedno mjesec dana situaciju oko Proračuna na svim razinama BiH, onda mislim da najbolje možemo dobiti i sliku kakvo je stanje u BiH. Pa jedan od proračuna, koji je ovako što bi rekli žurno usvojen ovih dana, vidio sam odmah najavljuju da će u prvom mjesecu biti rebalans, mislim da to najbolje govori o kvaliteti i strukturi toga Proračuna. Ja moram odmah reći da je dobro da ovdje imamo malo, ako mogu tako reći, zaoštrenu ili demokratski podignutu atmosferu da se zna ko je pozicija a ko opozicija. To nam garantira da će Proračun biti usvojen. Prethodnih godina se to nije znalo, nije se znalo ko glasa za, ko protiv, pa smo bili u situaciji u kakvoj smo bili. Kad je u pitanju ovaj Proračun, evo ja mogu reći u svoje ime i u ime kolega iz HDZ-a da ćemo ga podržati. Naime, iz jednog prostog razloga to je proračun parlamentarne većine i u kojem je učestvovao i naš predsjedatelj Vijeća ministara je apsolutno sasvim dovoljan razlog za podršku, a s druge strane smatramo i da je proračun, usvojeni proračun najbolji proračun. I dobar proračun predložen ako nije usvojen nema svoje efekte i ne znači skoro ništa. To kakav je ovaj Proračun. To je Proračun institucija BiH i servisiranje vanjskog duga. Ovo nije rezultat možda želja ili htijenja Vijeća ministara, naprotiv ovo je ishod koji je došao od Fiskalnog vijeća i usvajanja Globalnog okvira gdje su limitirane institucije BiH na 950 miliona maraka i one se, znači moraju uklopiti. Ja želim vjerovati da Vijeću ministara, koje je najodgovornije za funkcioniranje svih funkcija, izvršnih funkcija na nivou države, zna prepoznati prioritete i da će osigurati sve ono neophodno. U prvom redu gdje su naši prioriteti to je Mapa puta, odnosno evropski put i sve ono što nam osigurava znači normalno funkcioniranje. Što se tiče servisiranja vanjskog duga, je li, znamo da je to dug koji manje više dolazi iz entiteta, međutim ovdje zabrinjava jedna činjenica i mislim da se o tome jako malo govori, ovaj dug je skoro duplo povećan, za 100% povećan nego prethodne godine. Ono što vidim ovih dana i što se često spominje, eto ja imam određenu alergiju na to kad se spomene tranša MMF-a. Mi smo članica MMF-a, potpisali s njima Sporazum i imamo pravo koristiti njihovu uslugu, tj. potpisivati aranžmane gdje u partnerstvu idemo i razvijamo, unapređujemo BiH i zbog toga je potpisan stend baj aranžman gdje je MMF na politike koje smo mi iskazali jednostavno podržao. Ali u tim politikama koje moraju rezultirati strukturalnim reformama koje moraju u konačnici opet rezultirati i smanjenjem javne potrošnje, oni su rekli – da, mi vam želimo pomoći, a možemo vam pomoći jer ćemo vam dati jednu kratkoročnu pozajmicu da vi to premostite dok ti rezultati u roku 2-3 godine ne budu pozitivni pa da to onda nama vratite. I mislim da je tu ključ problema. Mi smo prethodni aranžman isto tako potpisali, preuzeli politike, ali te politike nismo proveli, nismo smanjili javnu potrošnju. Naravno uzeli smo tranšu i sad smo došli u poziciju da upravo ovo povećanje od 343 miliona u odnosu na prethodnu godinu proračuna, upravo se poklapa sa anuitetom MMF-a koji je točno 330 miliona maraka u ovoj godini. Znači vraćamo kratkoročnu pozajmicu, to nije kredit koji smo prije 2-3 godine, prije 2 godine uzeli i sad ga vraćamo, a nismo postigli rezultate pozitivne kroz implementaciju strukturalnih reformi. 47 Ja mislim da, ako ćemo to napraviti i ovaj put sa aranžmanom sa MMF-om, da ćemo, evo tranše kako se to čuje povući, ja onda odmah iz ovih stopa kažem sačuvajmo aranžman sa MMF-om ali tranše nemojmo povlačiti. Ovo nas vodi u dužničko ropstvo iz kojega nećemo moći izaći. Zadužit se za javnu potrošnju ja mislim da je grijeh, zadužit se za realni sektor za investiciju ne možete biti prezaduženi. Podsjetit ću da je Japan jedan od najzaduženijih zemalja na svijetu, negdje oko 180% GDP-a. Znači nije problem biti zadužen, problem je kako se zadužujete i u što se zadužujete. I naravno, da ovo što je neko rekao, zahtijeva i naš odgovorniji pristup prema samom zaduženju, prema samom realnom sektoru i mislim da na tom treba trošiti energiju uz postavljanje jedne zdrave političke strukture unutar BiH koja će nam omogućiti da implementiramo sve dobre pozitivne politike. Hvala lijepo.
Riječ ima poslanik Anto Domazet. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo. Mislim da mi imamo priliku da današnjim usvajanjem Proračuna za 2013. godinu ostvarimo jedan napredak u makro ekonomskom upravljanju i da prevaziđemo periode privremenog finansiranja koji unose nestabilnost, nesigurnost i koji na određen način ruše i ugled BiH i ukazuju na njen ograničeni kapacitet da upravlja ekonomskim promjenama. Ono što želim da istaknem to je da nama Budžet za 2013. godinu treba ne samo zbog MMF-a danas, nego zbog toga da upravo prevaziđemo jedan problem nesigurnosti u upravljanju proračunskim sredstvima, upravljanju vanjskim dugom, dakle da na neki način unaprijedimo i ugled BiH u tom smisu. I zato mislim da je to jedan dodatni razlog koji u stvari ukazuje na potrebu njegovog pravovremenog usvajanja. Mi u SDP-u smo snažno orijentirani na razvoj institucija BiH. Vidimo u njima mogućnost da se sinergija sa entitetima ostvaruje u mnogim područjima ekonomskog i socijalnog djelovanja. I mi međutim ne cijenim odnos prema institucijama samo prema tome koliko će biti sredstava izdvojeno za njihovo finansiranje. Prije svega mislimo da u aktualnoj situaciji doprinos razvoju institucija jeste u pravovremenom usvajanju Proračuna za 2013. godinu. A druga stvar, vrlo važno pitanje je pitanje racionalne upotrebe sredstava koja se izdvajaju u ovako teškim ekonomskim uslovima u BiH, u teškoj ekonomskoj situaciji. Ja želim da istaknem potrebu i da apeliramo na Vijeće ministara da se ne smiju zaustaviti aktivnosti na racionalizaciji potrošnje u okviru Proračuna institucija BiH. Mi smo u Proračunu za 2012. godinu napravili nekoliko radikalnih poteza – smanjenje plaća, smanjenje izdataka za reprezentaciju, za upotrebu telefona, putnih troškova i td. To treba nastaviti i 2013. godina treba da bude godina daljih racionalizacija. Pri tome snažno treba koristiti nalaze Ureda za reviziju institucija BiH jer su oni dragocjen putokaz u kom pravcu treba djelovati, u kom pravcu treba ostvarivati dalje racionalizacije. Htio bih kratko da se osvrnem na kolege iz opozicije. U nekim njihovim istupima ima nedovoljno fundiranih primjedbi, recimo ova koja se tiče Ministarstva odbrane i njihovog smanjenja proračuna za oko 15 miliona KM. Vidljivo je da je Ministarstvo ustvari najveće smanjenje imalo u 48 tome da nema više donacije koja je bila u 2012. godini za penzionisanje 1.600 otpuštenih pripadnika Oružanih snaga i to se ne pojavljuje i to je razlog ustvari zašto se tom Ministarstvu smanjuje Proračun za 2013. godinu. Dakle, ni u kakvom smislu se ne utiče na funkcionalnu sposobnost Ministarstva da djeluje zbog toga što je ta mjera predviđena. Na kraju bih htio da kažem da ovakav Proračun se pokazuje prihvatljivim način definiranja Proračuna na osnovi dokumenata Fiskalnog vijeća i na osnovi dokumenta okvirnog proračuna. Mi smo za 2012. godinu imali velike primjedbe na vrijednost na iznos Proračuna, međutim pokazalo se da su institucije BiH prošle uspješno fazu razvoja u ovoj godini i to da čak jedan dio sredstava neće biti ni potrošen. Dakle, nastavljajući sa 2013. godinom i sa ovim racionalizacijama koje moraju ostati neizostavni dio aktivnosti na provođenju Proračuna, ja mislim da i Proračun za 2013. godinu je u osnovi održiv, zasnovan na realnim ekonomskim mogućnostima, predviđenom ekonomskom rastu u BiH i da će omogućiti da se osnovni zadaci vezani za razvoj institucije i za funkcije institucija BiH uspješno ostvare. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Azra Hadžiahmetović.
nije uključen mikrofon
Pardon, imao si vidim repliku. Uvaženi zastupnik Amir Fazlić.
Pa, ja imam repliku uvaženom profesoru koji je u svojoj diskusiji pokušao da opravda ovako koncipiran Budžet i jedna njegova rečenica, mislim da je, da li je ovo replika ili ispravak krivog navoda, kaže – Budžet u 2012. godini je pokazao ili dokazao da su institucije BiH prošle uspješnu fazu razvoja u 2012. Pa bi ga molio da nam pojasni tu rečenicu, koja je to uspješna faza koju su institucije BiH u 2012. prošle, koji je to primjer. Ili ja to nisam dobro shvatio ili i profesor vjerovarno nama nije to dobro objasnio. Eto.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Azra Hadžiahmetović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Prvo, dozvolite da izrazim zadovoljstvo što je predsjedavajući Vijeća ministara danas najveći dio rasprave o Budžetu ovdje bio s nama u sali, pratio s pažnjom i moram reći da je to zaista rijedak 49 primjer. Mi nismo bili baš svjedoci posljednjih godina da imamo takvu pažnju predsjedavajućeg Vijeća ministara kad je u pianju Budžet, bez obzira ko je predsjedavajući Vijeća ministara. Drugo, dozvolite i da izrazim žaljenje da danas ovdje nije s nama i ministar finansija u Vijeću ministara i evo manje više svi znamo razloge, pa evo dozvolite da mu i na ovaj način poželimo što brže ozdravljenje, i ja znam da će do njega danas doći sretna vijest da mu je Budžet usvojen u parlamentarnoj proceduri pa će mu to vjerovatno malo i ubrzati ozdravljenje. Ali evo, ne mogu pričati o Budžetu bez ministra finansija koji se oporavlja a da mu ne poželim što brži oporavak, je li. Ja ću možda malo neuobičajeno diskutovati, ali evo dozvolite i da pomenem da je i dobro da je prdsjedavajući Vijeća ministara, to se provlačilo u više navrata danas kroz raspravu, prije par dana u medijima se javno oglasio, to su prenijeli većina medija, odnosno portali i td., da usvajanje Budžeta nije uslov za stend baj aranžman i td., što znači ili što bi značilo da mi možemo relaksirano danas diskutovati neovisno od te neke presije koju neko misli zaista da imamo iznad sebe. Drago mi je da je gospodin Vrankić dao i dio pojašnjenja. Al evo, koliko mi relaksirano možemo raspravljati o Budžetu govori i činjenica da ništa MMF od nas ne traži, jer MMF samo traži da poštujemo ono na šta su se naše vlasti obavezale u pismu namjera. Dakle nemojte, da jednom otklonimo tu neku famu, jer MMF nekome dobro dođe da kao neki svjetski policajac pa mi zbog toga moramo i td., pa da znamo da ne moramo. Evo, i zaista mi je drago da je to gospodin Bevanda, ja sam i razumjela da je u tom kontekstu se u medijima oglasio na takav način. Dakle, možemo malo relaksirano raspravljati o Budžetu, odnosno generalno možda i malo šire od Budžeta institucija, za finansiranje institucija i međunarodnih obaveza. I iako je danas ovo u prvom čitanju, barem sad tokom ove rasprave, dakle rasprava o budžetskim principima, ja neću o uobičajenim školskim budžetskim principima koje zaista i nema potrebe da o tome diskutujem, koji su ovdje uvaženi, zahvaljujući prije svega stručnosti ljudi koji rade u Ministarstvu finansija i od kojih dio njih danas sjede ovdje u ovoj sali. Dakle, neću govoriti o klasičnim školskim budžetskih principima, ali hoću o vremenu u kome raspravljamo o Budžetu. I hoću da apostrofiram ovo vrijeme u kome mi vodimo diskusije o svim budžetima u BiH koje vidite da se vode sa drugačijim nabojem i tamo gdje su već usvojeni, gdje se najavljuju čak i za manje od mjesec dana i rebalansi, gdje su i žestoke svađe u skupštinama, mnogo žešće nego što je to bio slučaj prethodnih godina. Dakle, mi govorimo o budžetima i budžetskim procedurama, usvajanjima budžeta u sasvim drugačijim okolnostima nego što je to bilo ranije i to treba voditi računa danas i ovdje. To je ujedno i odgovor svima onima koji su, npr. na diskusiju gospodina Belkića na samom početku danas, pravili neargumentirane paralele. Jer ja nema namjeru ovdje da bilo šta i bilo koga prozivam, ali je ovdje bilo pokušaja da se prave paralele sa prošlim vremenima, a da se u isto vrijeme zaboravi da se u odnosu na ta prošla vremena naša stopa ekonomskog rasta drastično smanjila, nezaposlenost u BiH je drastično povećana, strane investicije su drastično pale, kreditni rejting ove zemlje je pao, vanjski dug je povećan, fiskalni debalans naglašen. Dakle, mi imamo potpuno drugačije okolnosti i ne možemo praviti neke paralele. Ja neću ovdje govoriti zbog čega je to tako, ali hoću da još jednom podsjetim razlog zašto smo mi tražili i zašto je, ovaj Parlament je i podržao tu inicijativu, pretpostavljam bio je i sluh sviju nas da trebamo ovdje raspravljati o ekonomskoj problematici, možda i malo drugačijem ponašanju sviju nas u BiH, pa i u onom segmentu koji se odnosi na fiskalni sektor, odnosno naše budžete. 50 Imajući u vidu i ograničenje u diskusiji, ja ću pokušati u narednom dijelu diskusije da nešto apostrofiram što mislim da je vrlo važno u kontekstu diskusije. Prije devet dana u Briselu je završen Evropski samit koji je trajao u onom završnom dijelu, u oficijelnom smislu, nekoliko dana, uključujući i noći, odnosno posebno noć sa četvrtka na petak gdje se vodi žestoka rasprava o Budžetu EU. Ali da pomenem samo, nije bila rasprava o Budžetu EU za 2013., tu su gabariti poznati, može biti samo promjena eventualno u onim predviđenim rasponima za Budžet EU. Međutim, raspravlja se o Budžetu EU za period 2014.–2020., dakle srednjoročni budžetski okvir, odnosno finansijska perspektiva. Zašto ovo pominjem? EU, svi nesporazumi koji su i rezultirali ishodom negativnim u konačnom dogovoru o fiskalnoj perspektivi u narednom periodu, odnosno Budžetu EU za period do 2020. bili su predmetom žestoke rasprave i tu će se znati tačno koliko će EU imati gabarite za Budžet 2018. godine. Neka me neko koriguje, ja se malo više u to razumijem pa ovo pominjem ne sasvim slučajno. E sad vidite šta mi imamo, imam potrebu i da naglasim, da su u tom interinstitucionalnom dijalogu učestvovali Evropska komisija, koja je bila predlagač prov jednog prijedloga, pa drugog prijedloga, Evropsko vijeće gospodin Van Ronfi koji je imao nekoliko prijedloga i konačna druga verzija u toj nekoj finalnoj, finalnoj da kažemo, proceduri u ovom prethodnom periodu, odnosno prije 9 dana, bila je korigovana, odnosno donešena nakon cjelonoćne konsultacije po bilateralnom osnovu sa svakom zemljom članicom EU. Dakle, Evropska komisija, Evropsko vijeće, Evropski parlament i td. i svi su znali, imali pred sobom jedne prijedlog, druge zahtjeve pojedinih zemalja i td., a mi ovdje pričamo o Budžetu BiH, odnosno Budžetu za finansiranje institucija i međunarodnih obaveza, a neko drugi je utvrdio gabarite, dakle da mi, sad ja neću govoriti jesu li oni pogrešni, jesu li oni dobri uopšte, ali da budemo svjesni, da ne glumimo demokratiju. Budžet državnih institucija i međunarodnih obaveza određen je u omjeru koji je utvrdilo Fiskalno vijeće, u omjeru gdje je Fiskalno vijeće utvrdilo koliko će entiteti povući sa Jedinstvenog računa, koliko država. U omjeru u kome su utvrđeni koeficijenti raspodjele, promjene u koeficijentima raspodjele u odnosu na prethodni fiskalni period i td. i u kome, hajd da budemo realni, neko je drugi odlučio da državne institucije nemaju nikakvog povećanja. Povećanje budžeta države i međunarodnih obaveza može biti samo u onoj mjeri koliko se povećava naš vanjski dug, u kome 99,9% su entiteti zadužili ovu državu. Da mi ne glumimo demokratiju, mi možemo danas u okviru gabarita koji su utvrđeni na Fiskalnom vijeću, evo moram iskoristiti priliku da, da ja, danas sam čula od gospodina Mehmedovića, čini mi se, kad je pomenuo možda u jednom momentu, možda je to bio lapsus, da SDA nije dala saglasnost na fiskalni okvir srednjoročni. Ja ne znam da je dostavljeno u parlamentarnu proceduru fiskalni okvir, da ne kažem da je Parlament uopšte, da samo na znanje, a da ne kažem da smo eventualno mogli, pa eventualno nešto promjeniti. Korigujte me gospodine Bevanda, ja sam Vas pohvalila na samom početku, ali ako treba ja ću ponoviti opet riječi hvale. Dakle, mislim i niko nije vidio fiskalni okvir, a tamo su utvrđeni gabariti o kome mi ovdje glumimo neku demokratiju, hoćemo li malo plus, minus i td. Gospodin Bašić s pravom govori, poziva se i na patriotizam, nije, evo ja ne dam za pravo da je iko veći patriota od mene, neću ni govoriti da je neko i manji patriota, gospođa Marković pominje da je za neke institucije previše para, pa da ih malo smanjimo, pa sam se ja u momentu upitala hoće li to SBB i SNSD glasati protiv ovog Prijedloga koji je danas pred nama. Mislim, jer teško da može biti postignut konsenzus da mi smanjimo sredstva, npr. za Sud i Tužilaštvo ili da smanjimo generalno taj Budžet i td., povećati ga ne možemo, tako da mislim, malo, malo čini mi se da malo više glumimo demokratiju nego što stvarno jeste. Dakle, fiskalni okvir je utvrdio gabarite, ovaj Parlament to treba da zna. Jesu li oni ... 51
Ja bih zamolio profesoricu Hadžiahmetović, ovdje ..., 10 minuta je rasprava.
Evo izvinjavam se, ja ću zaista privesti kraju, hoću da samo pomenem da vodimo računa o tome da dakle nemamo puno mogućnosti izbora. Ja ću ponoviti naravno da Stranka za BiH neće podržati ni u principima, evo iz kog razloga. Prvo što glumimo demokratiju u ovim vremenima, a vremena su drugačija nego prije, drugo što cijenimo da unutar fiskalne strukture BiH neadekvatno i neravnomjerno se raspoređuje teret ekonomske krize, da se na državne institucije prebacuje mnogo veći teret iako su entiteti i entitetske vlade i budžeti razlogom, većim razlogom fiskalnih debalansa. Uostalom, evo hoću i da pomenem sve dok ne otvorimo priču, koju smo inicirali, o ekonomskoj problematici mi ćemo se nosit sa ovom glumom demokratije u priči o budžetu i budžetskim, usvajanju budžeta za naredni period. Hvala.
Zahvaljujem. Ovim prilikom takođe se želim pridružiti pohvalama, dakle predsjedatelju Vijeća ministara na njegovoj nazočnosti ovoj sjednici, ali također želim istaći nazočnost zamjenice ministra financija čitavo vrijeme dok se raspravlja ovdje o Proračunu. I isto tako reći da danas je katolički blagdan Svetog Nikole, a Sveti Nikola je između ostalog i zaštitnik siromaha, pa će pomoći i nadam se da je ovaj siromaški Budžet bude berićetan i ovom prilikom onda želimo počastiti i našega Nikolu Špirića uz ovaj dan usvajanjem Proračuna i čestitati svim Nikolama, uključujući i Niku Lozančića, našega sljedećega diskutanta, imendan. Izvolite gospodine Lozančić.
Hvala lijepo na čestitkama prije svega. Ali evo, u navali demokratskog entuzijazma danas odlučih da se i ja sam priključim i dobar mi je uvod bila ova rasprava uvažene kolegice Hadžiahmetović, pogotovo drugi dio njene rasprave koji je svima nama dobro poznat, a dobro nam je poznato da postoji okvir. I mi smo danas pričali o svemu i svačemu, iako svi koji su sudjelovali u raspravi znali su, prije nego što su se javili, oni koji će podržati Proračun podržaće ga, javili se ne javili, ... morali ni javljati. Oni koji neće podržati šta god im se reklo neće podržati. I pitanje usvajanja Proračuna nije pitanje nikakvih argumenata ni za, ni protiv, nego je pitanje unaprijed odlučenog kako će se neko odnositi po ovom Proračunu. Danas se najmanje pričalo o onome što je uistinu točka dnevnog reda, a točka dnevnog reda je, kako smo razjasnili u evo nekoliko navrata u pokušaju da razjasnimo – Razmatranje Prijedloga zakona o Proračunu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH u prvom čitanju. Znači, u čitanju kad govorimo o principima i kad govorimo o ustavnom osnovu, jel' za donošenje određenog zakonskog propisa. E sad, pošto je kod nas upitno da li postoji i ustavni osnov, ali to ćemo u nekoj drugoj točci dnevnog reda i za izmjene Ustava, mene čudi da danas neko nije osporio i ustavni osnov za donošenje Proračuna. Ali eto, fala Bogu nije niko. Kad su u pitanju principi pokušalo se na različite načine govoriti o blagovremenosti ili neblagovremenosti ovog Proračuna. On je u skladu sa 52 Zakonom o finansiranju institucija blagovremen, jer još nije istekao rok za njegovo usvajanje. Znači, taj uvjet teško je osporavati, možda bi bilo dobro da smo ga dobili u devetom mjesecu, iako to nije obveza po zakonu, ali evo možda i to nekad bude. Kada su u pitanju kritike na račun restriktivnosti ovog Proračuna moram reći da nisam čuo ni jedan razlog, argument zašto. Uglavnom su to paušalne ocjene kako se evo restriktivnim Proračunom nastoji onemogućiti funkcioniranje institucija BiH. Nisam čuo ni jedan konkretan primjer kojoj instituciji je zbog iznosa sredstava namjenjenih za ovo ili ono onemogućeno funkcioniranje. A sudeći po izvješćima neše revizije, pa i za proteklu finansijsku godinu, fiskalnu godinu, nažalost čini mi se i za ovu godinu će slično biti stanje, ima još prostora da se uštedi i u ovakvom proračunu. I nije problem veličine ukupnog iznosa, da tako kažem, Proračuna, jer ovo nije, koliko god mi pokušali pobjeći od te činjenice, pa kad nam odgovara predstavljati Proračun institucija kao proračun države sa svim elementima proračuna, ovo je troškovnik plaća i materijalnih troškova institucija i uposlenih u institucijama BiH. Točka, nema dalje, ni razvojni, ni nerazvojni, socijalni, nesocijalni, on, nije tako predviđeno ni sustavom ni Ustavom. Prema tome ne možemo sad kad bi nam odgovaralo to postavljati na takav način. S druge strane, one stavke koje su do sad nekakvim čudom se nalazile u ovom Proračunu su smanjene. Mislim na, prije svega na sredstva namijenjena za provedbu Aneksa VII i ona su do sad na najnižoj razini. I ja bih se, pa ću razmisliti još do podnošenja amandmana, založio da se ta sredstva povećaju. Međutim, ako će se tim sredstvima raspolagati kako se raspolaže u Federaciji onda bi nulu uveo. Znači, da nema ništa za te namjene, pa bolje da nema jer svakako od tih sredstava oni krajnji korisnici nemaju ništa. Znači, onda je bolje da ih nema, pa da se iskoriste za nešto drugo. Pa evo, razmišljam hoću li u tom smislu djelovati amandmanski. Ono što ima i nema veze sa ovim Prijedlogom Proračuna, ali ima, ima mnogo elemenata koja se tiču ovo što smo mi dobili u ovom papiru, mi nažalost nemamo nekog velikog uticaja. Ali ono što je zabrinjavajuće jeste činjenica da je Proračun institucija i vanjski dug skoro izjednačen. Znači, vanjski dug u narednoj godini je skoro 800.000.000, a Proračun institucija je eto nešto malo preko 900.000.000, znači skoro 1:1, to je nešto što, ako hoćemo da se igramo institucija i proračuna i, o čemu bi i te kako morali voditi računa. I unatoč toj činjenici što je to tako nisam siguran da pratimo u mjerama racionalizacije, u mjerama, evo kako to dobro reče i uvaženi kolega Vrankić i uvažena kolegica Hadžiahmetović, MMF, nije MMF ništa nametnuo. Mi smo se sami opredjelili da ćemo neke stvari kod nas sprovesti ovdje, a što smo mi neozbiljni pa što eto samo s vremena na vrijeme bi to radili, to je drugi problem. Znači, volio bih da ovaj stend baj aranžman sa MMF-om uistinu ne prođe kao prethodni, pa da i ove mjere koje provodimo budu u prilog tome da je opravdano što ćemo mi, ako Bog da, danas usvojiti ovaj Proračun i omogućiti onim drugima, iako evo vidite kako se čovjek nađe u svakakvoj poziciji, s jedne strane zbog krajnjih korisnika Proračuna, evo ja ću se danas i kolege u klubu već smo rekli, znači podržati ovaj Proračun kako bi entiteti preživjeli. Ali kad mi na um padne neustavna vlast u federalnom entitetu, a rado bih ih doveo u iskušenje, međutim ne mogu se poigravati sudbinom drugih ljudi, pa ću ipak dati doprinos da i ta neustavna vlast može koliko toliko zadovoljiti potrebe građana u tom entitetu.
Zahvaljujem. 53 Nemamo više prijavljenih za raspravu i sukladno dnevnom redu i zaključku dnevnog reda sada ćemo pristupiti izjašnjavanju o Proračunu institucija BiH u prvom čitanju.
nije uključen mikrofon
Molim?
nije uključen mikrofon
Dva minuta pauze. [[PAUZA]] Ja bih zamolio kolegice i kolege zastupnike da zauzmu svoja mjesta, izgleda da su konsultacije između SDA i SDP-a završene. Ja bih molio uvažene kolegice i kolege zastupnike da se pripreme za izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o Proračunu institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za 2013. godinu u prvom čitanju. I odmah da izvjestim da ćemo nakon glasovanja napraviti stanku od 50 minuta, do 15:00 sata i onda ćemo nastaviti sa radom. Dakle, pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo, sa 27 glasova za, 9 protiv i 4 suzdržana, uz dovoljne entitetske većine, usvojili Prijedlog zakona o Proračunu institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za 2013. godinu u prvom čitanju. Još jedanput želim skrenuti pozornost da zastupnici mogu podnijeti amandmane i predati ih do 17:00 sati nadležnim službama, a sada ćemo imati stanku do 15:00 sati. [[PAUZA]]
Riječ ima predsjedavajući Predstavničkog doma, doktor Božo Ljubić. Izvolite.
Kolegice i kolege zastupnici, bez obzira što mi danas raspravljamo o negativnom Mišljenju Povjerenstva u cjelini, pozitivno je bilo kada su u pitanju ustavni osnov i pravni sustav a negativno kada su u pitanju principi ovih prijedloga. I prije nego što postavim određena pitanja strankama čiji su predstavnici glasovali protiv principa i ustavnog osnova ovih amandmana, želim još jedanput reći ukratko nekoliko riječi o motivima koji su nas vodili da predložimo ove amandmane. Pored obveze BiH da uskladi Ustav BiH sa odlukom ili presudom Suda za ljudska prava u Strazburu u odnosu na nacionalne manjine i one koji se nacionalno ne izajšnjavaju, zaključak ili ako hoćete praktički koncenzus i bivše i sadašnje parlamentarne većine je bio da se ta odluka implementira na suštinski način, tj. na načind da se zadovolje uvjeti iz presude, ali u isto vrijeme da se riješe i neka druga pitanja koja opterećuju BiH u funkcioniranju institucija BiH, političke odnose, odnose među konstitutivnim narodima. I, na kraju krajeva, da se riješe određena pitanja koja bi mogla biti razlogom nekih novih presuda Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu. Dakle, vođeni ovim motiv nas četvorica zastupnika koji predstavljamo, dakle većinu hrvatskih glasova, ako hoćete u BiH, smo podnijeli set amandmana. Držali smo se, dakle isključivo ovih gabarita o kojima sam maloprije govorio i ninakoji način nismo ulazili u promjenu strukture, niti administrativne, niti ustavne u BiH, držali smo se do kraja koncepta institucionalne ravnopravnosti za sve građane u BiH, ali isto tako i za ustavnu poziciju tri konstitutivna naroda. Pa smo se stoga odlučili da predložimo Dom naroda od 24 izaslanika, po 7 za konstitutivne narode i 3 za predstavnike nacionalnih manjina i nacionalno neopredjeljene, upravo želeći omogućiti da se predstavnicima sva tri konstitutivna naroda omogući izbor u Dom naroda BiH sa teritorije oba ova entiteta, isto tako i za predstavnike nacionalnih manjina. Držeći se principa ustavne ravnopravnosti tri konstitutivna naroda uveli smo u proceduru odlučivanja Doma naroda promjenu – da je pored nadpolovične većine koja uključuje i entitetsku većinu iz obadva entiteta, odnosno entitetsku kvotu, potrebno imati i većinu u svakom od klubova konstitutivnih naroda. Isto tako držeći se upravo koncepta ravnopravnosti tri konstitutivna naroda, a koju nije moguće ostvariti kroz glasovanje o Vijeću ministara, o potvrđivanju Vijeća ministara samo u ovom Domu, uveli smo i Dom naroda kao ravnopravan Dom u potvrđivanju Vijeća ministara. Želeći izbjeći probleme koje, evo i danas kojima svjedočimo gdje je predlagatelj Proračuna 55 Predsjedništvo BiH i koji se ponavljaju u kontinuitetu evo skoro od Dejtona do danas, uveli smo promjenu da nadležnost za predlaganje Proračuna ima Vijeće ministara BiH. Držeći se, dakle potrebe da se ostvari ustavna ravnopravnost sva tri konstitutivna naroda, uz mogućnost da se predstavnici nacionalnih manjina i onih koji se nacionalno ne izjašnjavaju mogu kandidirati i da mogu biti izabrani, opredjelili smo se da se taj izbor obavi indirektno u Parlamentarnoj skupštini BiH, na način kako je to precizirano u ovim prijedlozima i to ne bih htio dalje elaborirati. Prema tome, apsolutno smo slijedili političke dogovore koji su postignuti i od kojih se, nadam se, neće odstupiti ni do kraja ove procedure usvajanja amandmana i sa punom odgovornošću želim reći da smo dobro pazili na to i da nismo ninakoji način nanijeli štetu poziciji nijednoga od dva konstitutivna naroda, čiji predstavnici su da kažem glasovali negativno o principima ili ustavnom osnovu ovoga Zakona, a u isto vrijeme da smo nastojali hrvatsku poziciju izjednačiti, kada je izbor u ove dvije institucije u pitanju koje tretira presuda Evropskog suda u Strazburu. Sada nekoliko pitanja. Dakle, vi ćete iz Izvješća lako vidjeti da su za ustavni osnov i principe ovoga Zakona glasovala samo dva predstavnika ili dva člana Ustavnopravnog povjerenstva i to obadva koja su i dio predlagatelja, gospodin Mate Franjičević i ja. Ja sada mogu postaviti pitanje zašto dva člana Povjerenstva su zapravo osporili ustavni osnov za ustavne amandmane. Ne vidim logike u tome, a još manje pravnog utemeljenja. Želim postaviti pitanje predstavnicima politike, biću konkretan, uz rizik da provociram i replike ovdje, predstavnicima SDA koji zapravo samu mogućnost da Hrvati izaberu svoje legitimne predstavnike u Dom naroda Federacije, a onda indikretno i u Dom naroda države, proglašavaju uspostavom trećeg entiteta. A u isto vrijeme predstavnici te iste stranke, u Hercegovini, odnosno njihov predsjednik, koliko se sjećam ... Mostara, traži podjelu Mostara da bi se zaštitio nacionalni interes Bošnjaka u Mostaru ili još dalje od toga traži uspostavu bošnjačkog entiteta na potezu Počitelj-Blagaj-Sutina, koji bi omogućio da se ostvari ravnopravnost Bošnjaka u Mostaru. To je duboko neprincipjelno, da ne kažem još neku težu riječ ili ako hoćete cinizam. Cinizam onoga ko je, koji smatra da je moćniji i da ima puno veća prava da nameće, dakle dvostruke kriterije. Postavljam pitanje i evo partneru u ovoj parlamentarnoj većini SDP-u, čiji su predstavnici glasovali protiv principa ovoga Zakona – da li principi ovih amandmana odudaraju principijelno, dakle načelno od dogovora koji je postignut od strane četiri stranke u Federaciji HDZ BiH, HDZ '90, SDP i SBB? Dakle, ja sam ... očekivao da ćemo posvetiti jednu tužnu pozornost ovim amandmanima, jer nisu napravljeni reda radi, već se na njima radilo vrlo ozbiljno i s namjerom da budu u najmanju ruku osnov za raspravu uz mogućnost da se na njih i amandmanski reagira. Međutim u ovom momentu ja ne želim dalje elaborirati ovu stvar. Mi ćemo sigurno implementaciju ove presude, o amandmanima, o promjeni Ustava razgovarati. Nadam se da ćemo u dovoljnom kapacitetu predstavnika političkih stranaka doći do dogovora, ali u suštini do njega možemo doći a da bude dobar za sva tri naroda i za BiH, samo na način da budu zadovoljeni temeljni interesi ili pravedna pozicija za sva tri konstitutivna naroda i naravno i za građane koji se ne izjašnjavaju pripadnicima konstitutivnih naroda, uključujući i nacionalne manjine. Jer, svaki drugi pristup bi bio štetan za BiH. Ne možemo prihvatiti, dakle činjenicu da odbijamo prijedloge samo zato što to možemo. Moramo ići u pravcu rješenja koje je moguće. I ja vjerujem, ja vas uvjeravam zapravo, ne da 56 vjerujem, da su ovi prijedlozi zapravo prijedlozi za moguću BiH. Mi sada, nije ovdje ni prilika ni dnevni red da raspravljamo o suštini tih rješenja, mislim da smo mi kao predlagatelji, odnosno naše stranke ili naše politike, kroz period koji je iza nas se pokazali dovoljno otvorenim za i drugačija rješenja od ovih, ali nismo naišli na sugovornike. Ono što meni je da tako kažem najviše zasmetalo, prilikom rasprave na Ustavnopravnom povjerenstvu o ovim amandmanima, je to što oni koji su glasovali protiv, bilo ustavnog osnova, bilo principa ovoga Zakona, nisu nijednom riječju obrazložili ili osjetili potrebu da obrazlože zašto su protiv. Što je to u ovim amandmanima zapravo što nije u skladu sa principima ili što nije u skladu sa ustavnim osnovom. Dakle, to meni šalje jednu zabrinjavajuću poruku da ovdje u Parlamentu još uvijek nema dovoljne spremnosti, dovoljne hrabrosti ako hoćete, da idemo ka rješenjima koja će u prvom redu, u kratkoročnom ovom, dakle periodu i zadatku ispuniti obveze BiH prema njenom evropskom putu, a dugoročno za to osigurati njenu samoodrživost. Evo, toliko u vezi s ovim. Ja nemam nikakvih iluzija da će današnja rasprava drastično zapravo promijeniti sudbinu ovih oamandmana, ali osjetio sam i političku i ljudsku potrebu da ovo kažem kao osoba koja, evo želi graditi ovu državu, ali državu tri ravnopravna konstitutivna naroda i svih građana, koja će imati evropski put i postati članicom prosperitetnih država Evrope. Hvala lijepo. Replika, uvaženi zastupnik Salko Sokolović.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa evo, ispravka krivog navoda. Znači grad, spomenuli ste grad Mostar i inicijativu određenih članova SDA u Mostaru o podjeli tog grada. Grad u suštini u svojoj strukturi podrazumjeva dvije i više opština. Ni u kom slučaju inicijativa Gradskog odbora SDA u Mostaru, predlažući Mostar sa više opština, ne podrazumjeva podjelu tog grada, ... teritorijalna razgraničenja unutar grada i stvara tu strukturu koja u suštini proizvede grad kao grad. Vratićemo se evo ovdje u Sarajevo i znamo da je grad Sarajevo sastavljen iz više opština i nisam čuo nijednu političku stranku da je u posljednje vrijeme ili prethodnih godina govorila o Sarajevu zbog toga kao podijeljenog grada. ... zbog terminologije samo. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mato Franjičević, rasprava. Izvolite.
Gospodine predsjedatelju, kolegice i kolege. Ja, kao i Vi gospodine predsjedatelju maločas, nemam iluzije, naravno da ću promijeniti stavove i razmišljanja vezano za ove ustavne amandmane koji su pokušaj HDZ-a BiH, HDZ-a 1990 da se na odgovarajući način, i po našem skromnom mišljenju, najbolje za BiH, za sve njene narode i građane koji u njoj žive, udovolji onim zahtjevima koji proizilaze iz presude Evropskog suda za ljudska prava u predmetu Sejdić i Finci protiv BiH, a da se kod realiziranja tog zahtjeva, tako 57 postavljenog zahtjeva ne ide na betoniranje postojeće situacije u kojoj više nema nijednog ozbiljnog političkog čindbenika u BiH koji će to osporavati. Pozicija hrvatskog naroda nije jdnaka, nije na istoj jednakopravnoj razini kao pozicija druga dva konstitutivna naroda. Dakle, realizacija ove presude kroz odgovarajuće amandmane i kroz implementaciju istih može biti različita. Ta se presuda može realizirati i na način da se postojeća neravnopravna pozicija tri konstitutivna naroda betonira. Svi znamo da ovo rješenje, ma kakvo ono bilo, ne može ostati, ne može biti izolirano pod staklenim zvonom, nego da će se nesumnjivo odraziti na budući položaj i tri konstitutivna naroda i svih onih koji su građani BiH i koji eventualno nisu, ne pripadaju nijednom od tri konstitutivna naroda. Upravo zbog toga, po našem mišljenju, nužno je tražiti takvo rješenje koje će u potpunosti eliminirati diskriminaciju, koja evidentno postoji u sadašnjem, po sadašnjim ustavnim regulama, kada je riječ o građanima BiH koji nisu pripadnici tri konstitutivna naroda, ali koja neće betonirati neravnopravnu poziciju tri konstitutivna naroda, nego će osigurati istinsku jednakopravnost ... E sad, nitko na nekoj načelnoj ili retoričkoj razini neće reći da je protiv jednakopravnosti sva tri konstitutivna naroda i svih građana koji ovdje žive. Problem nastaje kada se treba konkretno zahvatiti u ustavnu materiju, kako bi se to i realiziralo. Onda se nalaze i principjelna i neprincipjelna objašnjenja i razlozi ili se čak i ne kažu, kao što je bilo nažalost na zadnjoj, ne na zadnjoj, na predzadnjoj sjednici Ustavnopravnog povjerenstva ovog Doma. I onda se dolazi do onog pitanja – što se zapravo na taj način čuva? Očito se čuvaju pozicije koje nisu pozicije istinske jednakopravnosti. I evom neki dan smo bili, ja i kolega Šefik Džaferović i kolegica Aleksandra Pandurević u Budimpešti i prilikom jednog od susreta sa kolegama iz Ustavnopravnog povjerenstva Mađarskog parlamenta ja sam rekao da je to odprilike stanje u kojem, slično onom u Orvelovoj životinskoj farmi gdje su sve životinje ravnopravne, samo su neke ravnopravnije. I ovde se retorički dopušta da svi narodi trebaju biti ravnopravni, ali se kada to treba i realizirati pažljivo pazi da neki ostanu ravnopravniji od nekih drugih ili od nekog drugog. Ima tu naravno različitih elemenata, predpostavljam zašto je to tako. Ima tu i nedostatka hrabrosti, ima tu i činjenice koja prati sve, sve naše pokušaje da se dogovorimo, da pravimo sporazume u interesu ove zemlje i njenih naroda i građana, a dogovori i sporazumi nisu mogući bez kompromisa. I uglavnom se svi ti pokušaji dočekuju na nož, jer imamo, ne znam, imamo takvu situaciju, kreirano je takvo okruženje, takvo mijenje i td., da se oni koji su spremni napraviti kompromise proglašavaju izdajnicima nacionalnih interesa i td., i td. I tome nema kraja. Ja se nadam da će, na tragu onoga što su relevantni politički lideri u ovoj zemlji i nedavno dogovorili i plasirali u vidu tzv. mostarske izajve, da će se na tom tragu, a to je trag i ovih ustavnih amandmana koje smo predložili, možda u nešto drugačijoj formi, ipak naći i hrabrosti, i vizije, i želje da se napravi korak naprijed kako bismo, kao što reče kolega Ljubić, ovu zemlju učinili mogućom, samoodrživom i podjednako poželjnom za pripadnike svih njenih naroda i za sve građane koji u njoj žive. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik, Saša Magazinović, replika. Izvolite. 58
Uvaženi predsjedavajući, moja replika se odnosi na dio Vašeg izlaganja. Ja se moram složiti s Vama da neglasanje za ustavni osnov je neozbiljno u ovoj situaciji. Jer, ako išta ima ustavni osnov onda je to izmjena Ustava. I nije prvi put da se ovakve stvari dešavaju, i u to smislu svi se trebamo uozbiljiti i kada govorimo o ustavnom osnovu to definisati kao plus – minu, ima ili nema ustavni osnov, a ne da li nam se prijedlog sviđa ili ne sviđa. I zaista ste tu u pravu. Neki od principa sadržanih u prijedlogu ustavnih amandmana koje ste proslijedili u proceduru su prihvatljivi. Čak bih rekao i korisni kao ideja za dalju razradu i možda nešto što će voditi do konačnog rješenja. Ali njihova ukupna cjelina, za nas iz SDP-a, nije. Ali ne mogu da ne primjetim da niste postavili pitanje našim kolegama iz SNSD-a i ili SDS-a kada ste postavljali pitanja kolegama iz SDA i iz SDP-a, vezano za naše stavove. Jasno nam je svima da za usvajanje amandmana na Ustav su potrebne dvije trećine i samim tim jedan širi koncenzus oko onoga što će doći u Parlament. Tačno je također da se formalno ispunio jedan od potrebnih koraka iz Mape puta da su u određenom roku amandmani pušteni u proceduru, što ne znači da je i uslov iz Mape puta iskorišten u cjelini, jer neće biti ako ne usvojimo te amandmane. Ali zaista smatram da nam od formalnog ispunjenja nekih uslova mnogo važnije treba biti širi koncenzus koji će amandmane koji bi došli ovdje u Parlamentu činiti realno usvojivim. I na kraju moram se složiti s Vama također oko jedne stvari koju ste spomenuli, kao jedan od primjera naše neprincipjelnosti, a spomenuli ste vezano za Mostar. Porazno je da u BiH i danas imamo primjer dezintegrativnog procesa baš na primjeru grada Mostara. A podjela Mostara, odnosno prijedlog za podjelu Mostara zasnovanu na etničkim principima zaista jeste dezintegrativni proces. I mi smo apsolutno protiv toga. Očigledno je da se u politici u dobroj mjeri koristi i digitronom i prebrojavanjem koga gdje ima, i kolega Franjičević je dobro to primjetio da smo svi u načelu ravnopavni, samo su jedni ravnopravniji u zavisnosti od dijela BiH ili lokalne sredine o kojoj govorimo. I sve dok je to tako nažalost bićemo ovdje gdje smo sad.
Vrijeme.
I evo, ja završavam sa ovim što sam rekao, podržavajući Vas, da ne završim s nečim što se kosi s ovim što ste Vi rekli.
Zahvaljujem. Ja samo želim reći da sam ja prvo prozvao, dakle predstavnike SNSD-a i SDS-a koji su glasovali protiv ustavnog osnova. Nisam imenovao samo izrijekom, ali bi se, oni su se prepoznali mislim i svi su ih prepoznali vjerujem ovdje. Dakle, sljedeći se za raspravu javio uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite. 59
Ja pozdravljam trud predlagača i ne sumnjam u motive koji su ovdje iznešeni. Međutim, raspravu ovu današnju mogu samo doživjeti kao jednu vrstu prilike da se ponovno, da tako kažem, izjasnimo, odnosno da ponovno prezentiramo svoje viđenje načina rješavanja ove presude, da se pomalo i propitamo međusobno o nekim stvarim, ali nisam optimista da stvar možemo riještiti na današnjoj sjednici. I zbog toga, ja sam se najviše javio, na kraju krajeva i Stranka za BiH je 2010., davne 2010., tri mjeseca nakon presude, ponudila amandmane koji su naravno bili odbijeni jer nisu bili unaprijed usaglašeni. Dakle, ja preporučujem predlagačima i današnjim i ovim koji čekaju na proceduru u redu, dakle imamo amandmane gospodin Živković, imamo amandmane SDA, mislim, predlažem da oni to fino povuku i da nova parlamentarna većina koja ima kapacitet, što smo provjerili ovdje, dakle prilikom potvrđivanja ministara, za tu odluku je glasalo 30, doduše uz pridodatog jednog člana koji će glasati uvijek kad zatreba je li, znači nova paralmentarna većina ima dvotrećinsku većinu i ja predlažem da se povuku ovi prijedlozi. To bi bilo i u skladu sa Informacijom koju je dostavio 02.10. Ured zastupnika Vijeća ministara pred Evropskim sudom za ljudska prava, gdje nas informiše o odluci Komiteta ministara Vijeća Evrope iz septembra 2012. godine, kojom poziva političke lidere, dakle i Komitet je shvatio koliko je sati, i poziva političke lidere, da Ustav izmijene do 30. novembra, nakon što je probijen onaj raniji rok od 30. novembra. Dakle, lideri su pozvani da usaglase rješenje, da to rješenje prije glasanja ovdje pošalju malo na konsultacije gore u Vijeće Evrope i da onda se donese ovdje konačna odluka. Dakle, ovo je doboronamjerno zaista. Dakle, ja predlažem, povucite sve ove prijedoge, uključujući i ovaj današnji. Šest lidera za sto, usaglasite, pošaljite u Brisel. Kada dobijete zeleno svjetlo vratite ovdje i imate 30 glasova i završite posao. Hvala.
Uvaženi zastupnik Denis Bećirović, zamjenik predsjedatelja, replika.
Pa nije baš klasična replika, ali evo ja mislim da imam bolji prijedlog. Dakle, predlažem svima onima koji su u aprilu 2006. godine srušili Aprilski paket da urade dvije stvari. Prvo, da napokon predlože amandmane ovdje. I drugo, da ti amandmani budu bolji od onih koji su srušeni u aprilu 2006. godine.
Zahvaljujem. Samo je problem što nema svih predstavnika tih stranaka, tako da nije moguć Vaš prijedlog. Replika, uvaženi zastupnik Beriz Belkić.
Dakle, što se tiče amandmana mi smo tu ažurni. Da li se Vi sjećate ili ne sjećate, dakle mi reagiramo i predlažemo amandmane. Ovakvu vrstu amandmana, odnosno na ovu temu smo mi predložili u 10. Mjesecu, 2010. u martu mjesecu. Propustio sam da kažem da bi Kolegij trebao razmisliti da predloži Domu raspuštanje ove Komisije, neka mi gospodin Džaferović ne zamjeri, ove Komisije za pripremu amandmana jer ona nema nikakvog smisla više. Mi što smo imali pričati tamo, ispričali smo. A vezano za april. Dakle, ja vjerujem da ćete vi i slijedećih 50 godina biti opsjednuti time. Da su usvojeni amandmani ti ne bi sjedio ovdje. Ovaj Parlament bi bio raspušten. Prouči malo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Denis Bećirović, replika.
Nije sporno, mi jako dobro znamo ko sve može biti predlagač amandmana na Ustav BiH. Između ostalog, svaki poslanik, a nas je samo 42, je li, ovdje u Predstavničkom domu, može predložiti te amandmane. Međutim, problem je pronaći potrebnu većinu da se usvoje ti amandmani. Oni koji su to srušili u aprilu 2006. nikada nisu obezbijedili parlamentarnu većinu ni za nešto približno tog dosega do kojeg su bili amandmani 2006. A čitava rasprava o Ustavu je najmanje rasprava o bilo kojem pojedincu, da li on bio u Kolegiju ili ovdje u poslaničkim klupama. A kada već spominjete cifru od 50 godina, možda, možda i budemo trpili posljedice 50 godina.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Azra Hadžiahmetović, replika. Izvolite.
Ma vidite, ja uvažavam različita mišljenja. Malo sam možda malo više demokratična nego neki drugi koji ne uvažavaju drugačija mišljenja nego ona koja oni misle da treba da budu. Ali evo, dozvolite da izrazim zadovoljstvo da je gospodin Bećirović upravo ovo rekao što je sada rekao, a to je da predlagači obezbjede dvotrećinsku većinu i td. Pa se ona malo prisjetite na ono što se vi referirate, i tu 2006.godinu i Aprilski paket i td., da upravo vi koji ste stajali iza tog prijedloga, niste obezbjedili dvotrećinsku većinu. Dakle, to je broj jedan. Broj dva, spočitavati onima koji su tada bili protiv da nisu ponovo predlagali i td., evo gospodin Belkić vas je podsjetio malo na ono što je bilo, barem što se tiče Stranke za BiH, u smislu prijedloga, ali evo i da vas podsjetim da upravo i ovaj prijedlog pred nama potiče dijelom od onih koji su, kako vi to tako volite reći, iskočili iz one dvotrećinske većine. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić, replika.
Dakle, umjeli smo mi skupiti parlamentarnu većinu u mandatu 2006.-2010. Rezultat toga je i Sporazum o stabilizacija i pridruživanju i rezultat toga je bezvizni režim. Međutim, i najviše sam se javio zbog slijedećeg, da li ovaj istup tvoj znači odustajanje od onih stavova koje si iznio na konferenciji za štampu prije par mjeseci?
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, rasprava. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame gospodo. Ne trebamo se uopće uvjeravati da se radi o vrlo važnoj i vrlo bitnoj problematici i dozvolite mi da potpuno otvoreno, tako je to napisano tamo u Izvještaju Ustavnopravne komisije, kažem koji su to razlozi koji su me rukovodili da podržim ustavni osnov i koji su to razlozi koji su me rukovodili da osporim principe predloženih Amandmana II i Amandmana III HDZ-a BiH i HDZ-a 1990. godine na Ustav BiH. Mislim da mi ovde otvoreno treba da razgovaramo, potpuno dakle otvoreno. I ako išta ima da je vrijedno u svemu tome je da možemo potpuno otvoreno da govorimo. Ja ću vam sada potpuno otvoreno kazati šta je to i iznijeti vam svoje razloge, a vi izvolite svi porazmislite o tome je li to može da trpi kritiku ili ne može, može li da izdrži kritiku ili ne može, zbog čega sam se, dakle ponašao na način na koji sam se ponašao. Amandman II – dakle, konkretno ću ja preći, ja neću govoriti ni o Aprilskom paketu, o njemu sam dugo vremena govorio, dugo vremena pričao. I ja smatram da bi BiH bila u mnogo boljoj poziciji da je usvojen, ali to više nije važno, nije usvojen i imamo to što imamo. Amandman II se odnosi, Amandman II HDZ-a BiH i HDZ-a 1990. godine se odnosi na Dom naroda. Ja smatram da bi se presuda mogla implementirati ili da će se presuda implementirati ukoliko se između ostalog i izvrši ustavna reforma Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Za mene je u tom amandmanu prihvatljivo puno toga, počev od strukture Doma naroda, načina izbora. Tamo se predviđa, dakle govorimo o državnom Paralmentu, predviđa se da Dom naroda broji 24 predstavnika, po 7 iz konstitutivnih naroda, 3 iz reda ostalih, da po 6 Bošnjaka i Hrvata dolazi iz Federacije, 2 Srbina i 2 iz reda ostalih. Da iz RS-a dolazi 5 Srba, 1 Bokšnjak, 1 Hrvat, 1 iz reda ostalih i da klubovi naroda u entitetskim parlamentima, u Federaciji u Domu naroda, a u RS-u u Vijeću naroda, biraju te predstavnike koji dolaze u Dom naroda. Za mene je to prihvatljivo i za mene tu nema neke posebne dileme. Mislim da taj dio amandmana ide i korak dalje u odnosu na presudu Sejdić i Finci i rješava pitanje i budućih presuda koje ćemo dobiti, jer evidentno je da osim što su ostali diskriminirani na području cijele BiH, Srbi su diskriminirani kada je Dom 62 naroda u pitanju u Federaciji BiH a Bošnjaci i Hrvati kada je Republika Srpska u pitanju, dakle u Republici Srpskoj. I taj amandman rješava i to pitanje. Ali ima jedna stvar u tom amandmanu koja je toliko važna i koja je toliko bitna, i ja o njoj želim sada otvoreno ovde da govorim, koja poništava sve ovo o čemu smo mi govorili, koja potpuno mijenja koncept BiH i čini je nemogućom. Dakle, taj amandman je čini nemogućom, dakle taj diok amandmana.
Ja bih molio zastupnike da se suzdrže u razgovoru u klupama.
Dakle, u tom amandmanu se kaže ovako – da Dom naroda koji donosi sve odluke da bi odluka u Parlamentu bila usvojena mora biti odobrena od strane oba doma Parlamentarne skupštine. I kaže se da se odluke Doma naroda donose većinom glasova, ukupnom većinom koja mora uključivati u sebi, dakle svaka odluka, većinu u svakom od klubova konstitutivnih naroda. To je nešto što je potpuna blokada BiH. Perdlaže se da i Vlada bude potvrđivana, odnosno Vijeće ministara od strane Doma naroda. I onda možete zamisliti, dakle da u jednom klubu koji će brojati 7 članova, dakle govorimo o konstitutivnim narodima, čitava država zavisi od stava četiri čovjeka. Imate dakle, po svim pitanjima, dakle po svim mogućim pitanjima o kojima odlučuje Parlament, 50, koliko će sada biti ljudi 42 plus povećanje u Domu naroda, ne znam ni ja sada da ne sabiram, dakle imate cijeli Parlament oba doma sa jednim stavom i imate u jednom klubu, nije važno koji je, četiri čovjeka koji kažu – to tako ne može, i država stoji. Ja mislim to ne može biti princip za sva pitanja. To može biti princip za pitanja od vitalnog nacionalnog interesa konstitutivnih naroda i to tada treba da bude i to je opravdano tada, uz kontrolu neovisnog arbitra, to je danas Ustavni sud, koji će kazati kad među nama postoji spor je li neko pitanje od vitalnog interesa ili ne, je li pitanje od vitalnog interesa ili ne. To je prolaz kroz koji mogu prolaziti odluke. Prepustiti sva pitanja, pa evo predlaže se i izbor Vijeća ministara, da bude u rukama četvorice ljudi u odnosu na kompletan ostali Parlament, ja vas pitam, razmislite, je li to moguće? Znam ja da i u Predstavničkom domu postoje blokade i mi trebamo da idemo putem rješavanja blokada a ne putem uspotave novih blokada. Ja mislim da je to nešto što je potpuno neprihvatljivo i to čini ovu zemlju nemogućom. I to je toliko, dakle opasna odredba u tom amandmanu da ja kada sam je pročitao pitao sam se da li neko ima, odakle, dakle ne znam, ne znam kako je uopće moguće predložiti jednu takvu odredbu. Vitalne interese treba štititi i moraju se, ja to kažem moraju se štititi. Vitalni interes je ono kada se neko pozove i mi se svi složimo. Kada se ne složimo, neovisan arbitar, to je danas Ustavni sud, u kojem sjede između ostalog i stranci, kaže – da jeste ili nije. I ja to poštujem. Ja to poštujem, to je prolaz. Ali prepustiti to četvorici ljudi, bez obzira iz kog naroda, to je mislim nešto što je mene dovelo u poziciju da, kada je ovaj amandman u pitanju, ne mogu da ga podržim zbog ovoga ni na nivou principa. Dakle, potpuno sam otvoreno govorio i potpuno otvoreno želim da o ovome raspravljamo. Kada je u pitanju predsjedništvo. Predsjedništvo BiH, amandman je postavljen tako da se ponovo Dom naroda i ponovo četvorica ljudi, bilo kojeg kluba, dovode u poziciju da odlučuju o tome ko će biti član kolektivnog šef države. Ja prihvatam ulogu da on bude kandidiran, prihvatam ravnopravnu ulogu i jednog i drugog doma, ali isključiti Predstavnički dom iz toga i dati dominantnu, presuđujuću ulogu Domu naroda, znači ukinuti građanski dom, odnosno Parlament BiH. I ja to otvoreno kažem ovdje. I ja vas molim da, kada o ovim stvarima razgovaramo, da onda 63 pokušamo da stvar razumjevamo i sa ove strane. Dakle, kod izbora šefa države mi smo u Aprilskom paketu ostavili ravnopravnu ulogu oba doma. Ovdje je data presuđujuća uloga Domu naroda. Dalje, kada mijenjate način izbora članova Predsjedništva BiH, Predsjedništvo je kolektivni šef države. Predsjedništvo je šef izvršne vlasti, Vijeće ministara je po našem Ustavu praktično, po Ustavu, organ Predsjedništva BiH. Predsjedništvo je šef izvršne vlasti. O tome sam ja nešto počeo da govorim prošli put, ali to je završena diskusija. Mijenjate način izbora sa direktno na indirektno. Morate promijeniti nadležnosti. Ovdje se pokušalo to uraditi ali nije konzistentno urađeno. Pazite, za budžet u amandmanu, nigdje se ne pominje u amandmanu riječ Budžet, nego se kaže sva ostala pitanja koja su u nadležnosti Predsjedništva, a nisu ovdje navedena, ona su u nadležnosti Vijeća ministara. A Budžet je jedna od bitnih karakteristika i ovlaštenja Predsjedništva kao šefa izvršne vlasti. Dakle ta operacija nije konzistentno do kraja završena. I pravo da vam kažem, stalne izajve predstavnika oba HDZ-a da su spremni i da za njih nisu problematična ni asimetrična rješenja kada je u pitanju izbor članova Psredsjednitšva. Dakle ko biva ako se Republika Srpska zalaže da bude direktan iz Republike Srpske nema se ništa protiv toga da odavde bude indirektno, je nešto što je nas u SDA-u navelo, između ostalog, kao i ova dominantna uloga Doma naroda, da konačno zauzmemo stav, da otklonimo sve moguće dileme, direktan izbor članova Predsjedništva i to je to. I mi imamo amandmane na tu temu. Ovo je potpuno otvoreno kazano, ono kako ja vidim i kako SDA, evo da kažem, vidi situaciju oko ovoga. Ako bude kasnije potrebe ja ću se ponovo uključiti. Evo ušao sam u desetu minutu. Toliko, hvala vam.
Hvala lijepo.
Replika, predsjedavajući Predstavničkog doma, Božo Ljubić. Izvolite.
Kolega Džaferović je danas bio jasan i obrazložio je zbog čega je bio protiv i bilo bi mi draže da je to rečeno i na Ustavnopravnom povjerenstvu. Međutim, iz ovog njegovog izlaganja ja zapravo još opet nisam dobio odgovor zbog čega principi ovoga prijedloga nisu prihvatljivi, jer čak i ove stvari o kojima je on diskutirao mogu se mijenjati amandmanima. Međutim, ono što, zbog čega sam se ja javio da repliciram, to je zapravo suštinsko razlikovanje moje i Vaše u pogledu na BiH. Ova četiri čovjeka, o kojima Vi govorite, u Domu naroda nisu četiri čovjeka. To je većina jednoga naroda. Dakle, oni predstavljaju većinu jednog konstititutivnog naroda. I to je suštinsko naše razlikovanje, dakle i suštinska razlika u pogledu na BiH, odnosno pogledu na moguću BiH. S druge strane, Vama je poznata kao i meni, možda Vama još bolje nego meni, da mi danas u Domu naroda imamo situaciju da je jedan klub jednog konstitutivnog naroda, da tako kažem, istovremeno identičan etnički i entitetski. Mi danas imamo u Domu naroda u jednom klubu, etničko i 64 entitetsko odlučivanje u jednom klubu. To je Klub srpskog naroda koji dolazi svih pet iz Republike Srpske. I koji je problem što će Hrvati dobiti istu mogućnost, evo koju imaju trenutno Srbi i ja je ne sporim, samo je želim i za Hrvate u Domu naroda? I koji je problem da se u etničkom domu etnički odlučuje? Ja vjerujem, moguće dakle da za vas postoji taj problem. Što se tiče Predsjedništva, pa kandidati dolaze iz tzv. građanskog doma o kojem Vi govorite. Samo iz tog Doma mogu doći kandidati u Dom naroda. Dom naroda, odnosno njegovi klubovi, ... većina u Domu naroda koja uključuje većinu u svakom klubu konstitutivnih naroda utvrđuje prijedlog koji ponovo ide na potvrđivanje ovdje u Zastupnički dom ili kako vi kažete građanski dom. Prema tome niko nije osporio ulogu građanskog doma koji je izabran na proporcionalnom principu. I Vaš prijedlog, o kojima Vi govorite, direktnog izbora članova Predsjedništva – ok, mi prihvaćamo, ali ne prihvaćamo BiH dva građanska entiteta, gdje jedan sa srpskom građanskom većinom, drugi sa bošnjačkom građanskom većinom. Kada konstituiramo BiH od tri entiteta ok, složiću se da budu to građanski entiteti onda i da se u njima biraju članovi Predsjedništva na izravan način, a i dotle smo spremni da prihvatimo izravan način izbora članova Predsjedništva pod uvjetom da se Hrvatima osigura ista pozicija koju imaju predstavnici druga dva konstitutivna naroda. A jedan od modaliteta je da se formiraju dvije izborne jedinice u Federaciji BiH. Čak smo imali i prijedlog koji bi apsolutno otklonio stigmu podjele Federacije po nekakvoj entitetskoj razini. Ali sad nije, nije prilika, niti je točka dnevnog reda da to dalje elaboriramo. Prema tome, gospodo, evo se obraćam vama ovdje, predstavnici Srba i predstavnici Bošnjaka, mi Hrvati evo nudimo u kontekstu sprovedbe implementacije presude Evropskog suda u Strazburu, sprovedbu presude na konceptu institucionalne ravnopravnosti, bez diranja u unutrašnju strukturu BiH, odnosno njezinu, da tako kažem, trenutnu podjelu na dva entiteta, u ovom momentu kažem. I ako smatram da će, da mora doći vrijeme kada će se BiH urediti na simetričan način u teritorijalnom smislu u odnosu na svoja tri konstitutivna naroda, ali u ovom momentu, dakle nudimo koncept institucionalne ravnopravnosti. Ja vas molim da to prihvatite sa uvažavanjem kao gest, da tako kažem, izlaska u susret rješenju moguće BiH. Nemojte nas tjerati da tražimo ustavnu ravnopravnost na drugom konceptu u ovom momentu. Hvala lijepo. Replika, uvaženi zastupnik Šefik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, dakle iz moje diskusije je potpuno jasno da ja shvatam značaj te četvorice ljudi u Klubu konstitutivnih naroda u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH. Za mene tu nikakve dileme nema, ja sam odmah sam u startu kazao da postoje pitanja oko kojih se mora postići potpun konsenzus i o kojima se treba odlučivati većinom glasova u svakom od klubova. To su pitanja od vitalnog nacionalnog interesa. Ali vi amandmanom koji ste predložili kažete praktično da su sva pitanja o kojima odlučuje ovaj Parlament pitanja od vitalnog nacionalnog interesa, a nisu. Nisu, i ta pitanja ne mogu imati taj režim načina odlučivanja. BiH je multietnička država kako u Ustavu dakle stoji, kako u Ustavu stoji, tri konstitutivna naroda, ostalih i građana BiH, i u njoj treba štititi vitalne nacionalne interese. Ali na način kako ste vi to predložili u amandmanu to je potpuna blokada institucija BiH i to je potpuna promjena koncepta BiH. Onda je to put, dakle u potpunu 65 podjelu, disoluciju BiH, to je samo onda etnička BiH, nema u njoj ništa građansko, što je naravno nemoguća BiH i zato sam ja tako govorio. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mladen Bosić, rasprava. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Znači, i ja apsolutno razumijem zašto su dva HDZ-a predložili ove amandmane i to je posljedica obaveze iz Brisela da se do 30. avgusta predloži usaglašen amandman, nismo mogli doći do usaglašenog. Imamo sad tri praktično odvojena amandmana, jedan ova dva HDZ-a i jedan SDS– SNSD koji će vjerovatno doći na sljedeću sjednicu i jedan mislim da je SDA podnio kao svoj amandman. I to je logično i dobro je da razgovaramo o tome, mada je nevjerovatno koliko smo energije i vremena potrošili o priči o ovom pitanju. Ovo nije suštinsko pitanje za život ljudi u BiH, rješavanje ovog pitanja Sejdić – Finci neće donijeti nikakve promjene u svakodnevnom životu ljudi, niti će Sejdić, niti će Finci ikada biti izabrani za člana Predsjedništva BiH i mi to znamo. I sad je pitanje zašto smo ovoliko vremena potrošili i zašto ovoliko vremena trošimo na nešto što neće imati neki značajan uticaj. Zato što je EU postavila uslov da nema daljih razgovora dok to ne riješimo i svima je jasno da je to razlog koji je dao ovom pitanju toliku težinu. I sad da odgovorim na pitanje gospodina Ljubića zašto naši predstavnici nisu, znači evo ja ću i u ime naše predstavnice u Ustavnopravnoj komisiji, zašto nije podržala na Komisiji princip i da li je u skladu sa Ustavom. Prije svega ovaj vaš amandman kako ste ga vi napravili i ja ga uvažavam i on je prihvatljiv za mene, a kasnije ću obrazložiti zašto je prihvatljiv za mene, oduzima RS-u pravo da bira svog predstavnika u Predsjedništvu BiH, i to je prenos nadležnosti, i to je pravo koje ima RS, koje je dobila Dejtonskim sporazumom, da može da izabere jednog člana Predsjedništva, u Dejtonu je to definisano kao jednog srpskog člana Predsjedništva, a sad će to vjerovatno biti definisano kao jednog člana Predsjedništva. I mi ne želimo da se odreknemo tog prava i smatramo zato da to nije u skladu sa Ustavom. Ali vaši amandmani su za nas prihvatljivi u onom dijelu koji se odnose na Federaciju. Znači, samo dva principa postoje koje treba uvažiti da bi došli do rješenja ovog problema. Jedan, koji je šestorka zajedno u Mostaru rekla i potpisala zadnji put, da nećemo, da ni jedan narod ne treba da bira drugom narodu njegove predstavnike i drugi da uvažavamo interese i želje i jednih i drugih, da ne namećemo svoja rješenja drugima. I uz ta dva prosta amandmana ja sam siguran da do krajem ove godine, ne amandmana, principa, do kraja ove godine možemo doći do rješenja. Zašto je to toliko teško breme za BiH? Zašto u drugim zemljama presude Međunarodnog suda za ljudska prava iz Strazbura nemaju takvu težinu? Ja sam slušao neku raspravu oko presude Suda u Strazburu u Velikoj Britaniji, da je kršenje ljudskih prava to što u Velikoj Britaniji zatvorenici nemaju pravo glasa. Znači, jednoj populaciji, koja nije mala, je oduzeto jedno od osnovnih ljudskih prava. I Sud u Strazburu je donio presudu da to nije u skladu sa ljudskim pravima i Dejvid Kameron, premijer Engleske, javno kaže – mi tu odluku nećemo ispoštovati, mi ju nećemo staviti na parlament jer je ovaj Engleski parlament prije godinu dana glasao o tom prijedlogu i nije ga usvojio. I ja se pitam, a svi znamo odgovor, hoće li isti pritisak biti na Veliku Britaniju kao što je 66 ovdje pritisak na BiH za usvajanje odluke koja neće promjenti ništa u životima ljudi, još jednom ponavljam. A ova odluka u Velikoj Britaniji se tiče života mnogo ljudi, i mijenja život mnogim ljudima. Prema tome, molim vas da ostavimo, ostanemo tolerantni u ovoj raspravi. Ovo je konstruktivan prijedlog, ja razumijem vaše uslove, mislim da je napravljen veliki pomak naprijed u posljednje vrijeme. Dilema simetrična ili asimetrična rješenja je lažna dilema. Čitava BiH, njena konstrukcija je napravljena asimetrčino. Dva entiteta su asimetrične tvorevine, u jednom imate kantone u drugom nemate, u jednom imate četiri nivoa vlasti, u drugom nemate. U jednom entitetu se na jedan način biraju članovi Doma naroda Državnog parlamenta u drugom na drugi način. U jednom se direktno bira predsjednik entiteta u drugom se bira posredno, sad. I na kraju krajeva osam, ako se dobro sjećam, osam članova Predsjedništva do sad je indirektno izabrano, počevši ne znam od Paravca, preko Genjca, preko Ive Mire Jovića, preko gospodina Belkića i niko od njih nije imao bilo kakve drukčije ingerencije u tom tijelu. Svi su oni bili ravnopravni i vršili svoju funkciju u skladu sa zakonom. I ta priča oko simetrije, asimetrije služi kao alibi da se ne prihvati nešto što je logično. Znači, ne mislimo da namećemo bilo kakvo rješenje dogovora unutar Federacije oko načina rješavanja pitanja Sejdić – Finci, očekujemo da se RS-u ne nameće bilo kakvo rješenje oko načina na koji će biti predloženo rješenje tog pitanja. I da vas napomenem da srećom u RS-u postoji politički konsenzus na koji način riješiti to pitanje. I taj politički konsenzus i način rješavanja pitanja nije ni na kakav način protivan interesima bilo koga, ne ugrožava ničije interese, ni Hrvata, ni Bošnjaka, ni ostalih, ni Srba u Federaciji BiH, ni Bošnjaka i Hrvata u RS-u i ostalih. Znači, ovdje je pitanje dobre volje i pitanje, odnosno glavna stvar je da pokaže da li BiH ima unutrašnji kapacitet da riješi jedno ovako političko pitanje unutrašnjim dogovorom i konsenzusom uvažavajući interese jedni drugih. Ako se pokaže da nema taj unutrašnji kapacitet pokazaće se da ne može da funkcioniše i pitanje je kakva joj je budućnost. Zato ja smatram da bi trebali svi do kraja godine da se založimo da se riješi ovo pitanje. Smatram da je izjavom gospodina Radončića na sastanku šestorke sa gospodinom Fileom, gdje je on apsolutno jasno rekao da nema ništa protiv bilo kojeg načina kako će se birati član Predsjedništva iz RS-a, smatram da je napravljen pomak ka dolasku do konačnog rješenja i nadam se da će, prije svega da će partneri u Federaciji, bošnjački i hrvatski političari uspjeti da dođu do konzistentnog prijedloga. Ja smatram da je to put koji će dovesti do psihološkog momenta koji se može tumačiti kao preokret u sadašnjoj političkoj situaciji, dugogodišnjoj krizi u BiH. Kad bi riješili to pitanje koje, ponavljam, nema stvarnu težinu ali ima simboličku, mogli bi reći, evo u stanju smo da donosimo neke važne odluke konsenzusom.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, replika. Izvolite.
Ma vidite, gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, uvaženi kolega Bosiću kad je u pitanju budućnost BiH ona je neupitna, BiH je prošla mnogo teže, mnogo teža vremena i što se toga tiče, dakle ta stvar je završena. BiH će biti ako Bog da zauvijek i što se mene tiče tu nikakve dileme nema. Na nama je unutar BiH da uređujemo odnose i da unapređujemo situaciju i ja sam ustao zapravo da odgovorim na jednu Vašu tezu koju ste Vi postavili, a to je da, eto ne smeta da imamo još 67 asimetrija, već imamo asimetrija unutar sistema BiH, to ste Vi postavili kao tezu. Tačno je da je dejtonski Ustav, koji je dio mirovnog sporazuma, da bi se zaustavio rat i uspostavio mir donio rješenja takva kakva je donio i ima tamo simetrija, odnosno asimetrija, pardon. Ima ih puno, ima ih nedozvoljeno puno, ali to ne znači da mi od Dejtona pa na ovamo treba da proizvodimo nove asimetrije. Ja mislim da treba da proizvodimo simetrije i da to ne treba da bude argument za nova asimetrična rješenja. Zato što postoje neka asimetrična rješenja mi trebamo ono što je simetrično sad pretvoriti u asimetrično rješenje. Ja mislim da je to nešto što je potpuno neprihvatljivo i to ne može biti cilj ustavne reforme. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mladen Bosić, replika. Izvolite.
Pa, ja ne mislim da treba da pravimo asimetrična ili simetrična rješenja. Ja mislim da mi treba da pravimo rješenja koja možemo dogovoriti i koja mogu dobiti dovljno ruku ovdje u Parlamentu i koja neće biti ni protiv čijeg interesa. Ove simboličke postavke da neko rješenje ruši BiH u budućnosti su stvari koje nemaju realnu podlogu u sebi, znači ne možete to obrazložiti ničim. Ja vas pozivam da ne nalazimo alibi zašto ne možemo da se dogovorimo, da nađemo zajednički jezik i dogovor i da riješimo ovo pitanje. Ako vi kažete – može biti samo ovako kako mi kažemo u Federaciji i kako SDA kaže, pa jasno je da nema dogovora. Može biti onako kako to odgovara svima i kako to nije ni protiv čijeg interesa, a mislim da možemo doći do tog rješenja.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić, rasprava. Izvolite.
Hvala lijepa. Dakle, ja razumijem potrebu dva HDZ-a da problem izbora legitimnih hrvatskih predstavnika treba da donose oni sami, a ne da neko bira u njihovo ime. Takođe razumijem potrebu da se implementacija presude Suda u Strazburu što prije završi i to je, dakle već predugo vremena se bavimo time. Podsjećam samo ovaj Parlament da smo u prošlom sazivu cijelu posljednju godinu potrošili na usaglašavanju stavova, a i prvu godinu ovog mandata smo takođe o tome raspravljali, doduše bezuspješno. Ono što ne mogu da prihvatim je da je mostarski dogovor bio prilika da se postigne nekoliko značajnih stvari koji su praktično očepili sva nedogovaranja i sve nesporazume koji su od kad, čini mi se, postoji ovakva BiH bili. I zaista me iznenađuje da dva, predstavnici hrvatskog naroda ... /razgovor među poslanicima/ Znam ali ovo nije pristojno u najmanju ruku, pa treba se izdogovarati na mjestima na koji način i kako je to predviđeno, katastrofa. Ja Vas molim predsjedavajući da nas ubuduće poštedite ovakvih, jer kad bude neko iz moje stranke trebalo ja ću reći ili prije ili poslije, ali za vrijeme sjednice zaista nema smisla, posebno što razmatramo pitanje koje od presudne važnosti za vas. Ono što hoću da kažem na to da je mostarski sporazum bio trenutak da se o ovome svemu u mnogo užem skupu raspravlja i vidi koliko postoji za to sporazuma. Vi ste znali dobro da ne postoji dogovor, naročito kad je u pitanju Predsjedništvo, da eksplicitan stav RS-a kaže da će se član Predsjedništva birati na izborima, neposrednim i stav da se ni na koji način ne može oduzeti bilo koja od nadležnosti Predsjedništva, pa između ostalog ni odgovornost za donošenje, predlaganje budžeta, da se ne može oduzeti i prebaciti na Savjet ministara, jer Savjet ministara je Savjet nije vlada i zato predstavnici RS-a nikada neće pristati na to. Dakle, mi imamo zadatak da implementiramo presudu, a ne da popravljamo Dejtonski mirovni sporazum, iako razumijem potrebu da se to uradi u korist hrvatskog naroda, ali je to opet stvar koja se prvenstveno odnosi na predstavnike unutar Federacije BiH i to je, to bi bilo prvo u tom dijelu da se napravi taj dogovor. Pošto znate sigurno da ne postoji taj konsenzus i da nikad ne može biti postignut konsenzus, zašto bi RS odustala od bilo koje svoje nadležnosti koju ima. Ja mislim da je bilo nepotrebno da slušamo sad od svakog pojedinog predstavnika stranaka, od predstavnika SDA smo čuli do sada, ne smijem da kažem koliki je to broj njihovih stavova kad je u pitanju izmjena, presuda suda i njihovih eksplicitnih stavova šta se smije i šta se ne smije promjeniti. Ti stavovi su posebno sad manje važni s obzirom da oni ne predstavljaju parlamentarnu većinu i to da li oni smatraju ovo i ono više nije tako značajno, oni to ponekad zaborave pa još uvijek misle da su oni koji utiču najviše na politička zbivanja u ovoj zemlji, ali eto nije sreća, nije slučaj takav. Pa, ja vam predlažem da svi koji su podnijeli amandmane na Ustav BiH u smislu implementacije presude Suda u Strazburu da ih povuku i da se ponovo na nekom stranačkom užem skupu vrše dogovori oko toga i vidi da li se uopšte može postići dogovor. Ako stavovi budu ovakvi, a ovakvi su već dvije godine, onda ne postoji mogućnost da se implementira presuda Suda i onda je i to stav. BiH je takva kakva jeste, postoji taj stav takav kakav jeste i meni je žao što zaista članovi, predstavnici hrvatskog naroda ispaštaju jer dozvoljavaju da im Bošnjaci, moraju dozvoliti da im Bošnjaci biraju njihovog člana, ali je to poraz cijele ove zemlje. I mislim da nema smisla da se sad na sljedećoj sjednici ponovo bavimo nekim novim amandmanima koji takođe neće dobiti prolaznost. Najbolja stvar koju ovaj Parlament ima, a to je mehanizam glasanja koji onemogućava nacionalnu i stranačku uskogrudos, dakle traži da budete dobri, da se dogovorite sa svima da biste obezbjedili prolaz onome što predlažete. Pa, u tom smislu ja molim sve one koji su bili, stoje iza ove inicijative, da u tom smislu djeluju i da naprave prijedlog koji bi omogućavao prolaznost kod svih. Hvala.
Replika, predsjedavajući Predstavničkog doma Božo Ljubić. Izvolite.
Dakle, ja uvažavam Vaša stajališta koja ste iznijeli i Vaš prijedlog na kraju, da tako kažem, treba biti razmotren od svih predlagatelja sa dužnom pozornošću, ali osjećam potrebu da odgovorim na nekoliko pitanja, zapravo koja ste Vi postavili u svom izlaganju. 69 Prvo, historijat ili evolucija ovih amandmana koja su podnijela četiri ova člana Parlamenta, uključujući i mene, je stariji od sastanka u Mostaru. S druge strane on ni na koji način ne kolidira zapravo sa stajalištima sastanka u Mostaru. Međutim, shvatite jednu stvar, ja vjerujem da ništa niste mislili reći loše s tim kada ste rekli – zašto bi RS odustala od nečega što ima kao pravo. Dakle, ja to uvažavam kao legitimno stajalište, ali zašto bi mi Hrvati odustali od svoje ravnopravnosti u BiH kao naroda i u jednom i u drugom entitetu i na razini države, nakon svega što smo, da tako kažem, prošli u ovoj zemlji, evo zadnjih tisuću godina, da ne kažem zadnjega rata u kojemu je poginulo nekoliko desetina tisuća ljudi i svega drugoga, upravo za ravnopravnost nacionalnu. Ja ću ponoviti ono što sam rekao, dakle parafrazirajući mislim Aristotela koji je rekao – drag mi je Platon. Dragi su mi Sejdić i Finci ali mi je hrvatski narod draži. Ali ono što mi svi skupa ovdje trebamo shvatiti – nema rješenja ni za jedan narod u BiH, ni za jedan entitet u BiH dok se ne riješi i hrvatsko pitanje i naravno isto tako mislim i za srpsko i za bošnjačko, ali isto tako i za ostale građane, jer je ovo, ovo je povod kojim se tim bavimo. Dakle, ako tako pristupimo ovoj stvari onda ćemo mi doći do rješenja, jer ima rješenja. Evo to je to, samo, samo treba imati dobre volje i na kraju imati hrabrosti da se neki potezi povuku. A mi smo zbilja u ovim pregovorima koji imaju najmanje pola godine svoju povjest bili otvoreni za sva rješenja, pa i za simetrično rješenje o kojem je govorio kolega Bosić, iako svako rješenje, svakom rješenju se može prigovoriti. To je to, dakle naravno ja uvažavam sve vaše prijedloge i sigurno će biti razmotreni. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić, replika.
Samo da jedan komentar koji sam čula, odnosi se na Vaše izlaganje, ali i čula sam ga od gospodina Bosića – jedan od zaključaka na mostarskom skupu je bio da niko nikome ne treba, da ne smije da bira predstavnika, ne znam, ne smije, ne treba ili, ali to u osnovi, a malo poslije rekli ste – ponekad treba malo hrabrosti. Ja mislim da je trebalo hrabrosti da u tom momentu kad je neko izgovorio niko nikom ne treba da bira predstavnika, sljedeća stvar koju bih ja pitala – e samo da vidim kakav je mehanizam da se to ostvari. Dakle, to je stvar koja se morala, o kojoj se moralo govoriti i raspraviti na mostarskom skupu, apsurdno je da mi sad o tome pričamo. Dakle, ja kao poslanik zaista mislim da ne bih smjela i mogla prihvatiti bilo šta što već nije dogovoreno na tom skupu, a tamo je dogovoreno da nikom niko ne treba birati predstavnika. Dakle, to je propust jedan koji vam se desio koji je, još kažete da je to materijal koji je od ko zna kada, tim prije je bio razlog da se o njemu razgovara u Mostaru. Dogovorite neki novi Mostar i završite ovu priču.
Zahvaljujem. Mi smo dogovorili u Mostaru princip, mi smo smatrali, ja sam osobno smatrao da je i ovaj prijedlog u skladu s tim principom. Naravno, uvažavam da netko drugi smatra da nije i u svakom slučaju nadam se da ćemo doći do rješenja zajedničkog. Uvažena zastupnica Milica Marković, rasprava.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa evo, ja ću probati da se koncentrišem i fokusiram direktno na Mišljenje Komisije, koje je danas prioritetno u ovoj tački dnevnog reda ovdje koju smo dobili, gdje se kaže da predložena inicijativa ustavnih amandmana ima ustavni osnov, ali Komisija, kao što smo čuli i kao što piše, nije podržala principe tih amandmana. I tu se naravno dolazi na ključno pitanje, ali prije nego što to kažem želim reći da je upravo i ovaj primjer ovih amandmana koji su predloženi na Ustav i koje razmatramo pravi primjer i pravi uzorak kako se u BiH ne može doći do kvalitetnog rješenja ako ne postoji široki konsenzus o tome. Naročito na ovako krupnom pitanju kao što su amandmani na Ustav, jer to ne radimo svaki dan i ne radimo svake sjednice, to se radi od vremena do vremena. I kada se vratimo sad na ovo Mišljenje Komisije, dakle ovi principi, gdje je Komisija rekla da ne podržava principe, implicira jednu drugu stvar koja je isto bitna i važna kad razgovaramo o ovim, o predlogu ovih amandmana, a to je da upravo ovakav jedan, ovakav sadržaj, ovakva stvar mora imati ispunjena tri uslova. Dakle, prvi uslov da ima ustavnu osnovu, evo rečeno je da ima. Drugi osnov je da je podržava Ustavna komisija i da postoji široki konsenzus. Da je postojao konsenzus u Komisiji vjerovatno bi postojao i veći konsenzus ovdje između nas poslanika. I treća stvar, znači mora se znati koja je to, koji je to broj glasova, ruku koje će dići za to ruku i izglasati to i znači dovesti to do kraja, odnosno završiti to pozitivno i kvalitetno. Očigledno da uslova za to nema. Samo je ispunjen prvi uslov, ostala dva uslova ne postoje i evidentno je, znači danas što reče neko od kolega, kad je bila priča o Budžetu, svi oni koji kažu da neće podržati ovo ne možete ih ubjediti da podrže i oni koji kažu da će podržati ne možete ih razuvjeriti da to ne treba tako da rade na taj način kako oni misle. E upravo ovaj predlog je dokaz, dakle da ako radite ovo na ovaj način kako su predloženi ovi amandmani onda nećemo nikad doći do reforme Ustava i nećemo uraditi, nikad završiti ovaj posao. S druge strane svi oni koji pristupaju, bilo da su to lideri partija, bilo da su to poslanički klubovi, ko god pristupa ovom poslu, dakle da mijenja Ustav, mora prije te priče, prije nego što se upusti u tu raspravu da izdiferencira jednu stvar. Dakle, mora izdiferencirati jednu stvar, a to je šta mi želimo, odnosno kako mi razumijemo presudu Evropskog suda u slučaju Sejdić i Finci. Evo, da li slučajno ili ne, upravo sad u decembru je ravno tri godine kako je ta presuda donesena i mi smo stalno na tapetu i Vijeća Evrope i drugih međunarodnih organizacija zašto to ne uradimo. Ima, u velikom dijelu stoji ova priča koju je kolega Bosić pomenuo, gdje je pomenuo Veliku Britaniju, i tu se naravno pominje i Rusija i još neke druge zemlje koje unazad dugi niz godina zadnjih nisu implementirale presude Evropskog suda i vjerovatno i ne misle da ih implementiraju, imaju svoje argumenta za to. Ali naravno postoji i oprečan stav gdje će neko reći – pa nismo mi ni velika, nije BiH ni Velika Britanija, niti Rusija, niti neka druga veća i jaka zemlja evropska koja može da se odupre i da kaže, mi to nećemo da uradimo iz tih i tih razloga. Mi to ne možemo, mi nismo u toj poziciji i ako se zalažemo, znači ako i mi pričamo da treba ispoštovati ljudska prava, da treba omogućiti da svakom da se komotno i ravnopravno osjeća u BiH onda, znači treba imati u vidu da, prije svega tri konstitutivna naroda a onda i svi ostali, moraju naći svoju mjeru u onome što se predlaže. Ovaj prijedlog gdje se kaže da se članovi Predsjedništva biraju indirektno u Predstavničkom domu ili Domu naroda, već kako, apsolutno nije mjera u kojoj se može srpski narod, odnosno RS naći svoju mjeru i da kaže jeste to je taj prijedlog koji mi možemo podržati. Poznato je već duže vrijeme da je stav iz RS-a, da smo mi rekli da mi ne možemo podržati i nećemo prihvatiti da se član Predsjedništva iz RS-a bira na indirektan način. Pri tome presuda Evropskog suda nije rekla ni biraćete ovako ni onako, nego ona doslovno kaže – BiH je dužna da omogući nacionalnim manjinama da se kandiduju i da budu birane na izborima. U našem slučaju je to Predsjedništvo i 71 naravno Dom naroda u ovoj varijanti. U Predstavničkom domu je neka druga priča, znači tu može da se kandiduje ko god hoće pa će vidjeti da li će proći ili ne. Ali ove druge dvije institucije, znači BiH mora omogućiti ljudima i to je ta priča. Da li mi hoćemo to da implementiramo ili hoćemo sad da pravimo korekciju Dejtonskog mirovnog sporazuma, hoćemo da pretumbamo nadležnosti između Vijeća ministara i Predsjedništva, hoćemo da potpuno promijenimo dimenziju nekih biračkih procesa u BiH. Ako se to želi u ovoj priči onda nećemo nikad doći do toga. Pri tom još da kažem, i time ću završiti, dakle da nije samo ovo, presuda Evropskog suda, u kome se BiH pokazala na ovakav način, znači da nije u stanju da implementira, a pri tom je članica Vijeća Evrope, članica je i nekih drugih evropskih institucija, imamo mi još presudu Evropskog suda u slučaju ljudi koja je, ne samo pitanje ljudskih prava, nego pitanje i prava iz radnog odnosa, gdje su ljudi koji su do 90-ih godina, dakle živjeli na području današnje Federacije, odnosno tadašnje BiH, a danas žive u RS-u, oni danas ne mogu da ostvare svoje pravo da dobijaju penziju tamo gdje im je sav radni staž i minuli staž protekao – u Zenici, u Sarajevu, u Tuzli, u nekim opštinama koje ... I tu postoji jasna odluka i presuda Evropskog suda gdje kaže da je Federacija dužna, odnosno Federalni fond za penziono i invalidsko osiguranje je dužan da omogući tim ljudima da primaju penziju iz tog fonda gdje su ostvarili radna prava i gdje su išli doprinosi. To nije slučaj danas, danas njih isplaćuje Fond PIO u RS-u i naravno i to ide na teret RS-a, odnosno Budžeta i Vlade i mnogo drugih pitanja. I kad je Fond PIO iz RS-a tražio da se to implementira, naravno onda se stvorilo drugo rješenje, onda je Federalni Parlament potrčao da promijeni zakon i da kaže – jeste omogućit ćemo da dobijaju penzije oni koji su do 90-te godine živjeli na području Federacije, ali samo pod uslovom da danas žive i borave u Federaciji. Gdje su tu ljudska prava? Šta to znači? To je jedna sad široka priča, ja sam to samo pomenula kao digresiju da kažem da nije ovo jedina presuda Evropskog suda koju mi ne implementiramo, ima toga još i nažalost da mi na taj način sebi samo pobiramo negativne poene u međunarodnoj zajednici i stvaramo i od onako negativnog još negativniji imidž BiH. Dakle, moj prijedlog je da, ovo što su rekle i prethodne kolege, mislim da je najprimjerenije da se i ovi i neki drugi prijedlozi amandmana povuku dok ne sazri situacija, odnosno mi ne sazrimo u toj priči da možemo pristupiti da na jedan racionalan način kažemo – u prvoj fazi ćemo da implementiramo presudu Evropskog suda, ovo što se od nas traži da bismo skinuli tu anatemu sa sebe, a onda ćemo poslije toga otvoriti priču da vidimo da li se tu može uraditi, između ostalog i ovo što Vi kolega predlažete, znači pitanje ravnopravnosti Hrvata u BiH i vjerovatno možda neka druga pitanja. O tome se da razgovarati i da pričati. Ali ako to dovodimo u vezu sa ovim mi ćemo ostati i dalje ovakvi kakvi jesmo, a to je znači zemlja koja ne poštuje ni ono što je dužna da ispoštuje. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo. Pa, moram reći da je vrlo, vrlo dojmivo bilo slušati sve naše prethodnike i da nije kao što jeste moglo bi se ponešto i naučiti. Zahvaljujem svima onima koji nas pozivaju da osiguramo široki konsezus. To je poznato, za izglasavanje amandmana potrebne su 2/3 i to je vrlo širok konsezus, to 72 je dobra stvar, demokratična i dobro je da se Ustav ne može mijenjati sa nekom malom većinom, ko zna kako bi bilo onda. Ali istovremeno dok nas pozivaju da napravimo široki konsezus poručuju, ili će biti kako mi kažemo ili neće biti nikako, i to s obe strane, bošnjačke i iz srpske strane, a opet nas pozivate na široki konsezus, pa nam samo recite koji je čarobni štapić kojim se proizvodi taj široki konsezus kad se unaprijed kaže da neće biti ništa osim onako kako vi mislite. Govorite i o tome da vam se mnoga rješenja dopadaju u ovim prijedlozima, ali usput ne propustite da nas plašite da će, ne daj Bože, ako neka četvorica koja će s ceste ući u Dom naroda, imadnu mogućnost da u ime svog naroda kažu da im se nešto dopada ili ne dopada, da će to biti propast BiH. Pa kad neko drugi kaže da BiH, u kojoj ne postoji ravnopravnost sva tri njena naroda i svih njenih građana je pitanje kako može funkcionirati, onda kažete samouvjereno biće, biće, ona će funkcionirati svakako, jer smo mi garant jedini da će ona funkcionirati. To što su ovi drugi nezadovoljni koja je to važnost. Kao da je važno što su predstavnici ili čitav jedan narod u BiH onemogućeni da iskazuju svoja legitimna prava, odnosno da podjednako sa kolegama iz druga dva naroda upravljaju javnim poslovima u ovoj zemlji. I dolazimo do suštinskog problema – kako mi uistinu doživljavamo pojam ravnopravnosti i pojam legitimiteta? Očigledno je da kod nas pojam ravnopravnosti ne doživljavamo svi isto. Za nas nije ravnopravnost da ja i drugi imamo ista prava. Za nas je ravnopravnost samo onda kad ja mogu ..., tad se mi osjećamo sigurnim, tad smo mi tek ravnopravni, kad imam sve instrumente da mogu protivno volji drugih donositi odluke. I odatle proizilaze mnoga druga rješenja koja se nude ili koja će se nuditi u nemogućnosti da se dođe do nekakvih normalnih rješenja, do rješenja koja uistinu osiguravaju punu jednakost. Zašto su problematična rješenja oko izbora izaslanika za Dom naroda? Ona su za sva tri naroda ista, potpuno identična. Što su problematična? Znači, nema niko ni bolje ni lošije uvjete. Ona su dobra, još dobra zato što omogućavaju i onima koji se ne izjašnjavaju kao pripadnici konstitutivnih naroda, evo da uđu u instituciju koja predstavlja kolektivitete naroda u BiH. Međutim, nije to dobro jer smo isti tu. Niko tu nikog ne može majorizirati, terorizirati, nadglasavati ili postavljati ovakve uvjete, a pozivati na konsenzus ili će biti kako ja kažem ili neće biti nikako, odnosno i ako jeste tako onda će svi imati tu mogućnost, pa su i u tome jednaki i jednakopravni. Ne vidim šta je problem da se članovi Predsjedništva biraju kroz Parlamentarnu skupštinu u BiH, jer smo opet kroz ova rješenja u istoj poziciji, potpuno identičnoj, sva tri naroda i svaki građanin ove zemlje. Šta je tu problem? Ali ovim rješenjem niko nema unaprijed zagarantirano ništa, odnosno treba u izbornom procesu osigurati legitimitet u Zastupničkom domu pa ga onda potvrditi tamo gdje sjede legitimni predstavnici svakog od ta tri naroda. I šta je tu problem? Da nismo samo danas prije koji sat raspravljali o nelogičnosti da institucija koja predlaže proračun, kao najvažniji akt i td., nema je ovdje da nam obrazloži svoj prijedlog nego kažemo eto vidite ima tu nelogičnost, pa evo pozivamo predsjedatelja Vijeća ministara da nam obrazloži. I ... smo do sad sto puta u svakoj raspravi ... govorili. Sad mi predlažemo da tu nelogičnost otklonimo, da, ono što je normalno, da Vijeće ministara predlaže proračun i da ga brani ovdje pred nama. Šta je tu problem? I ni to nije dobro, eto kao da se nađe samo dodatni argument, zašto ovi amandmani nemaju prođu i zašto ne mogu proći, bez obzira koliko oni u ovom trenutku bili možda i najbliži nekakvom mogućem kompromisnom rješenju. 73 Kolega Bosić je dobro podsjetio, bez obzira koliko mi svi bježali od toga ili ne, mi u proceduri imamo tri paketa amandmana. Imamo ovaj koji je danas prvi na redu, jer je prvi upućen u proceduru, ja ću ga nazvati tako hrvatski paket amandmana, pa će sljedeći biti srpski paket amandmana, pa će sljedeći biti bošnjački paket amandmana. Interesantno, ja se sjećam da je Kolegij uputio poziv svim predlagateljima da, ovo što nas sad pozivate kad su ovi došli na red, da sjednu i da pokušaju doći do zajedničkog rješenja. I vidjeli smo da nema želje da se o tome uopće razgovara, jer nisu došli na red. Znači, nema želje da se ono što se deklarativno voli ponekad reći, a voli se reći, voli se priznati kad to ne košta ništa, da uistinu Hrvati u BiH nisu jednakopravni. Međutim, kad to treba manifestirati kroz iskaz volje da se to stanje promijeni pa makar za milimetar, e onda dolazimo do stvarnog stanja stvari i dolazimo do stvarnih pozicija šta ko uistinu misli. I najbliži sam onoj da se svi ponašamo, ili većinom onih koji su u poziciji, na način kako su se ponašali članovi Ustavnopravnog povjerenstva koji, evo što je meni iznenađujuće, dvoje od njih čak nije glasalo ni za ustavni osnov, ne zato što je to bitno, nego da se pokaže da se može i tako, a sedam bez potrebe da jednom riječju kao što je danas, i ja poštujem ovo što je danas rečeno, kaže zašto ti principi nisu prihvatljivi već samo jednostavnim preglasavanjem demonstriralo svoju mogućnost, ali istovremeno nesvjesno demonstriralo i našu nemogućnost, našu nemogućnost da se tome suprostavimo. I kroz to ste vi pokazali koliko smo mi uistinu ravnopravni, tim načinom glasovanja koje je potpuno periferno. Periferno je hoće li danas biti prihvaćeni ovo mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva, hoće li ono biti vraćeno, kakvu će sudbinu imati drugi, treći paket, suštinsko je da mi ovdje nemamo potrebe očigledno da manifestiramo minimum minimuma iskrenosti kad iznosimo argumente i za osporavanje, i protiv nečega, i za potvrđivanje nečega. I ponovo ću vratiti priču, kad sam danas rekao raspravljajući o Proračunu, kako se čovjek može naći u teškoj poziciji, ako želi da bude odgovoran. Mi smo danas, iako i mi imamo primjedbi na Prijedlog proračuna institucija BiH, podržali ovaj Prijedlog iz jednog prostog razloga jer bi došao u pitanje stend baj aranžman za dva entiteta, ne za institucije BiH. Podržali smo da se tamo osigura da sustav može funkcionirati, bez obzira što ni u jednom od tih entiteta se ne pitamo ništa i što ne možemo osigurati minimum zaštite svojih interesa ni u jednom od ta dva entiteta, ali se nismo ponašali po načinu nek kod komšije crkne krava, nek živi, nek pokuša da osigura funkcioniranje sustava i da dođemo do pozicije da budemo odgovorni i jedni prema drugima i onda kad možda ne možemo prepoznati isključivi ili nekakav sitno sopstvenički interes. Ja vas jedino mogu pozvati da ovo Mišljenje Povjerenstva odbacite i da ponovo vratimo ove amandmane Ustavnopravnom povjerenstvu, jer Ustavnopravno povjerenstvo i u Mišljenju koje su nam dostavili nisu istakli niti jedan jedini razlog zašto im je Mišljenje negativno, tako da makar evo u pisanoj formi napišu, ne zbog nas, nego nek to ostane zapisano zbog budućih pokoljenja nek vide u kakvoj smo BiH nekad mi živjeli. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Poslovnička intervencija, uvaženi zastupnik Lazar Prodanović.
... [[nije uključen mikrofon]] što ranije nisam intervenisao, ali želim reći da mi ovdje u skladu sa tačkom 107. Poslovnika Predstavničkog doma trebali bi da se fokusiramo na negativno Mišljenje Ustavnopravne komisije o principima Amandmana II i III na Ustav BiH. Gubimo bezpotrebno vrijeme, želim samo to reći, dakle bilo je rasprave ... samo ću se na to vratiti sa dvije rečenice. Ja sam bio uzdržan kada su u pitanju ustavni osnov i za Amandman II i za Amandman III zbog načina, dakle uzdržan ne protiv i za Amandman II i III iz razloga što smatram da on dovodi u neravnopravan status ovaj prijedlog u odnosu na Dejtonski Ustav BiH u Amandmanu II u načinu izbora delegata za Dom naroda BiH. Dakle, nejednak broj pripadnika konstitutivnog naroda iz jednog entiteta u odnosu, recimo Srba 5, Bošnjaka 6 u Federaciji i Hrvata po 6 u Federaciji i 2 Srbina iz Federacije i po 1 Hrvat i Bošnjak iz RS-a. To je bio razlog zbog čega sam bio uzdržan na ustavnim osnovima, a na principima, protiv ovih principa sam bio, smatram da mi ovim rješenjem ne možemo sve postići, BiH će biti u situaciji da raspravlja u niz navrata do svog punopravnog članstva u EU o Ustavu. Poštujem vaš prijedlog koji ste predložili. I sličan odnos je takođe u načinu izbora članova Predsjedništva. Mi smatramo da treba zadržati pravo, u Dejtonskom Ustavu definisano, da se iz Federacije biraju 2 člana Predsjedništva, a 1 iz RS-a, bez nacionalne odrednice. Vi ste dali jedan od prijedloga, on je sigurno predmet rasprave ovog puta, ali ja smatram da bi bilo korektno kada se okonča rasprava ukoliko se bude glasalo za, odnosno potvrdili ovi principi sa negativnim mišljenjem Komisije, onda ovaj prijedlog amandmana pada. Ukoliko se bude glasalo protiv ovih principa onda se on vraća, dakle nadležnoj komisiji u skladu sa nedavno promijenjenim Poslovnikom Predstavničkog doma. Ono što želim samo još na kraju reći, ja smatram da bi bilo neophodno, a tu Vas gospodine predsjedavajući smatram važno odgovornim za ova pitanja zajedno sa ostalih pet lidera političkih stranaka, doći do političkog dogovora kojim bi se obezbijedio dovoljan broj u skladu sa Ustavom i Poslovnikom ruku za podršku implementacije presude Sejdić-Finci. Ova rasprava, iako je negativno dakle mišljenje o principima ovih amandmana, u tom smislu ima svrhu ukoliko će ona podstaći da brže dođemo do rješenja koje bi nam bilo neophodno kako bi ispunili svoje neophodne obaveze i omogućio stupanje na snagu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, odnosno mogućnost aplikacije kandidaturu za članstvo. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Samo ja sam dužan odgovoriti, dakle na Vašu poslovnčku intervenciju, kao netko ko je član Kolegija, predsjedatelj Doma i ko ravna ovom sjednicom trenutno, ja smatram da sve ove rasprave zapravo jesu u duhu negativnog mišljenja koje je dalo Ustavno povjerenstvo i ne vidim da i jedna izlazi drastično izvan tog konteksta ukoliko ga uzmemo u suštinskom njegovom poimanju. A što se tiče glasovanja na Ustavnopravnom povjerenstvu, naravno svatko ima pravo glasovati kako misli da treba. Uvaženi zastupnik Milorad Živković, zamjenik predsjedatelja, poslovnička.
Zahvaljujem predsjedavajući. 75 Želim da sve nas podsjetim na zaključke koje smo donijeli na početku sjednice. Ja mislim da je sad već 17,00 sati i da je istekao rok za podnošenje amandmana. Glavni cilj današnje sjednice je bio usvajanje Budžeta na način na koji smo se dogovorili. Nije ni jedna tačka dnevnog reda manje važna, a pogotovo ne kada govorimo o Ustavu BiH, ali shvatite da ovo što danas radimo je neefikasno. Razgovaramo o negativnom Mišljenju Ustavnopravne komisije koje imamo pravo da vratimo Ustavnopravnoj komisiji, da iduće sjednice ponovo razmatramo to isto, ako dođe negativno ili pozitivno mišljenje, da nakon toga razmatramo amandmane na Ustav koji su došli od SDS-a i SNSD-a, da nakon toga i ako budu dva negativna izvještaja razmatramo amandmane koji su došli od SDA. Najmanje pet puta imamo mogućnost da to što mislimo da kažemo o amandmanima na Ustav BiH ovdje kažemo. Da li je danas vrijeme i mjesto da sve ovo što se treba kazati kaže danas i da se donese zaključak da više o amandmanima o presudi Sejdić-Finci, ma ko ih donio, ne trebamo uopšte razgovarati, jer danas smo sve rekli o tome. Dajte da se vratimo na dnevni red na način da ga danas realizujemo, a da ovo ostavimo iza ovih 5, 6 ili 7 prilika, kad budemo mogli o tome još nešto reći. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mato Franjičević, replika.
Pa, ja nemam drugog načina da ovo što kanim reći kažem nego u ovoj formi replike. Dakle, i s obzirom na ono što se čulo od jednog broja uvaženih kolega koji su raspravljali na ovu temu i na ovo što je sada uvaženi zamjenik predsjedatelja gospodin Živković kazao, s obzirom da nas čeka ovaj važan posao usvajanje Proračuna i td., i s obzirom na činjenicu da mi doista sad raspravljamo o negativnom Mišljenju Ustavnopravnog povjerenstva Zastupničkog doma, ja predlažem ukoliko smo dobronamjerni i ukoliko želimo biti konstruktivni da ovo okončamo na način da ponovno, odbacujući negativno Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva ponovno vratimo ove amandmane tako da se dođe u situaciju da se, kako bih rekao, s jednakih pozicija može razgovarati i tražiti koncezus i neko zajedničko rješenje i kad je riječ o ovom setu amandmana koji su, neko dobro reče, hrvatski set amandmana i ono što nas čeka kad je riječ o tzv. srpskom setu amandmana na istu stvar i onaj treći set, bošnjački set amandmana. Evo moj prijedlog je doista takav, dakle da pokušamo skratiti i ove rasprave i da dođemo, ako je, ako je naravno moguće, ako postoji dobra namjera i da pokušamo doći u tu vrstu pozicije. Hvala.
Prije nego što dam repliku uvaženom zastupniku Dragi Kalabiću ja želim konstatirati da nemamo kvoruma trenutno sa ovim, ima nas svega 17. ____________(?) Šesnaest. 16, i ja bih dao stanku od pola sata u kojoj može Povjerenstvo za financije i budžet održati sjednicu i da kasnije odlučimo kako ćemo dalje nastaviti. Pauza pola sata. [[PAUZA]]
Poslušat ću ja Vašu molbu gospodine predsjedavajući i odustat ću od cijele suštine i replike i rasprave, a s obzirom da je u pauzi rečeno da gospodin ni Sejdić ni Finci nisu Hrvati pa tako da nema potrebe za, tek smo to sad skontali, tako da ćemo drugom prilikom nastaviti raspravu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Dragan Vrankić odustaje. Uvaženi zastupnik Zvonko Jurišić?
nije uključen mikrofon
Odustaje. Zaključujem raspravu o točki 4. dnevnog reda. Prelazimo na petu točku dnevnog reda, Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju institucija Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, (drugo čitanje) – odgođeno izjašnjenje na 35. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 23.10.2012. Na 33. sjednici Doma, održanoj 06.09.2012., Prijedlog zakona je usvojen u prvom čitanju. Nadležno Povjeenstvo za financije i proračun Izvješće o Prijedlogu zakona je dostavilo 17.10.2012. godine s dva amandmana koji, ukoliko se Zakon usvoji, postaju njegov sastavni dio. 77 Na 35. sjednici, održanoj 23.10.2012. usvojen je zaključak zastupnika Ante Domazeta koji glasi – Cijeneći važnost zakona predlažem da se izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju institucija BiH odgodi do izjašnjenja Doma naroda o istom Zakonu. Kolegij Doma naroda je 21.11.2012. godine obavijestio da nije postigao suglasnost da Prijedlog zakona razmatra u drugom čitanju prije nego što on bude razmatran i usvojen u Zastupničkom domu. O ovom nema rasprave. Prelazimo na šestu točku dnevnog reda, Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, (drugo čitanje)
Hvala Vam predsjedavajući. Jedan prijedlog, nije vezan za ovu tačku, povodom ove tačke. Dakle, ja predlažem, ovo su sve važne tačke, izvještaj o radu – 11, 12, 13, 14, 15, dakle 15, da se ove tačke danas skinu s dnevnog reda i ostave za iduću sjednicu kada bude bilo vremena da polagano o tome raspravljamo a da nastavimo dalje i da završimo sjednicu, i da završimo ovo što ste planirali, jer Vi ste najavili još jednu sjednicu, koliko ja znam, ovoga Doma. Ovako pretračati preko ovih tačaka mislim da ne bi bilo dobro i ja predlažem da se to ostavi za iduću sjednicu.
Ja mislim da po Poslovniku ne možemo skinuti ali možemo donijeti zaključak da se rasprava o ovim točkama obavi na narednoj sjednici osim ove koja je zakazana nakon ove. Evo, ja predlažem onda da, ispričavam se, uvažena zaastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
... jednu dopunu, a to je da za tačku koja se zove Godišnji izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog savjeta se obezbijedi predsjedavajući Visokog sudskog i tužilačkog savjeta. Kako ga danas ovdje nema svakako nebismo mogli voditi raspravu o tome.
Dakle, uvažavajući ova dva prijedloga, dakle od kolege Džaferovića i dopunjen od kolegice Dušanke Majkić, ja predlažem da se od tačaka 11. zaključno sa točkom 15. odlaže rasprava za sjednicu koja će biti održana u terminu 18., a da se naravno traži prisustvo predstavnika nadležnih institucija. Ko je za ovaj zaključak? Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Konstatiram da je, sa 30 glasova za, bez glasova protiv i sa 2 suzdržana, uz dovoljne entitetske većine ovaj zaključak usvojen. Prelazimo na točku 16., Ad. 16. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Izvješću o radu i poslovanju BHRT-a za 2011., materijal Upravnog odbora Radio-televizije BiH 80 Izvješće o usuglašavanju ste dobili. Kolegij radeći kao povjerenstvo nije postigao suglasnost. I o ovome takođe nema rasprave. Prelazimo na točku 17., Ad. 17. Izjašnjenje o inicijativi zastupnice Nermine Zaimović–Uzunović s 35. sjednice Zastupničkog doma, održane 23.10.2012. godine
nije uključen mikrofon
Dakle, bilo je slučajno. Koliko vidim za raspravu se javio uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Ispričavam se, ali veoma ću kratko a vezano je za ovu tačku dnevnog reda. Naime, imamo prijedlog odluke o razrješenju Nermina Purića dužnosti člana Zajedničke komisije za evropske integracije. Ja povodom ove tačke predlažem jedan zaključak koji glasi – Zadužuje se Zajednička komisija za nadzor obavještajno sigurnosne agencije da svoj rad uskladi sa zakonom. Naime, dosad je pozicija predsjedavajućeg ove Komisije obavljao kolega Mirsad Đugum, a obzirom da je zakon definisao da predsjedavajući ove Komisije treba da bude iz opozicije ja predlažem da ovim povodom donesemo zaključak kojim ćemo obavezati Komisiju da uskladi svoj rad sa zakonom. Hvala lijepo.
Ja bih molio da se zaključak dostavi u pisanoj formi iako ne vidim baš neke velike veze između ovoga, ovo je materija ovoga zaključka, ali nema veze. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, rasprava.
Pazite, mislim mi kao zastupnici imamo pravo ako nećemo i ne želimo da ne budemo u kolegijima komisija, da ne vodimo komisije, ali naša je obaveza da radimo u komisijama. Dakle, ne može niko ili bar ne bi trebalo, mislim nije to uređeno, nije propisano, ali mi svoj rad ostvarujemo kroz komisije. Molio bih gospodina Purića da kaže ovdje Domu zašto podnosi ostavku na mjesto člana ove Komisije, da vidimo u čemu je, ne možemo preći šutke preko te stvari, mislim, zato što je to za mene važna stvar. Da vidimo možda želi u neku drugu komisiju ili, nešto da vidimo. Hvala vam.
Zahvaljujem se. 82 Prije nego što dam kolegi Mirsadu Đugumu priliku za repliku ja želim reći da sam ja razgovarao sa kolegom Purićem sa dvije pozicije, sa pozicije predsjedatelja Doma i člana Kolegija i s pozicije kolege u istom klubu. I da, uvažavajući činjenicu, da kolega Purić je u tom razgovoru se uzdržao od objašnjenja. Dakle, ja sam to poštovao i ni sada ne želim nikoga prisiljavati, ali ako kolega Purić osjeća potrebu on naravno može se javiti. Kolega Mirsad Đugum, replika. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pozdravljam sviju. Ja bih samo napomenuo da je u Komisiji, sekretar Komisije je već obaviješten o ovom da se u našoj, odnosno u Komisiji kojoj sam ja predsjedavajući pokrenuto je već da se izvrši zamjena, s tima da će vjerovatno to ići preko Kolegija na onaj način kako je bio izbor i komisija i ostaloga dijela, da Kolegij pokrene tu proceduru a Komisija je već obaviještena, odnosno sekretarijat Komisije. I ujedno i predstavnici iz OSCE-a gdje smo imali prije 20-ak dana sastanak, gdje je rečeno da je kod nas procedura da iz opozicije bude predsjedavajući ove Komisije i tako da će ono i krenuti bez obzira na ovaj zahtjev koji je gospodin Mehmedović dostavio. Hvala.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Na taj način zaključujem raspravu o 19. točki. Na taj način smo iscrpili raspravu o dnevnom redu. Dajem stanku od 10 minuta prije glasovanja. [[PAUZA]] Ja bih molio uvažene kolegice i kolege zastupnike da zauzmu svoja mjesta i da se pripreme glasovanje. Prema evidenciji konstatiram da ima 39 nazočnih i uz dovoljne entitetske većine. Uvažene kolegice i kolege pristupamo proceduri glasovanja o dnevnom redu 37. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Izjašnjavamo se o točki 1. – Usvajanje Zapisnika 36. sjednice Zastupničkog doma. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Konstatiram da smo sa 32 glasa za, bez glasova protiv, bez suzdržanih, uz dovoljne entitetske većine usvojili Zapisnik. Pripremite se za glasovanje o točki 4. – Prijedlozi amandmana II i III na Ustav Bosne i Hercegovine s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva. Glasujemo o prijedlogu zaključka Kolegija doma koji glasi: 83 Odgađa se rasprava, odgađa se izjašnjavanje o Mišljenju Ustavnopravnog povjerenstva, ... Rasprava će se obaviti na posebnoj sjednici na kojoj će razmatrati i set ostalih predloženih amandmana II i III na Ustav BiH. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Konstatiram da je, sa 33 glasa za, 1 protiv i 2 suzdržana, dovoljne entitetske većine, ovaj zaključak usvojen. Prelazimo na izjašnjavanje o tački 5. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju institucija Bosne i Hercegovine (drugo čitanje). Glasujemo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Konstatiram da, sa ukupno 15 za, 21 protiv, dakle bez opće većine, da ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju institucija BiH u drugom čitanju nije usvojen. Prelazimo na točku 6. – Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave Bosne i Hercegovine (drugo čitanje). Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Konstatiram da je sa 37 glasova za, 0 protiv i 1 suzdržanim, uz dovoljne entitetske većine, Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave BiH u drugom čitanju usvojen. Prelazimo na točku 7. – Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje). Glasujemo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Konstatiram da smo, sa 36 glasova za, bez glasova protiv, bez suzdržanih, usvojili Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o radu u institucijama BiH u prvom čitanju. Prelazimo na točku 8. – Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje). Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Konstatiram da smo, sa 35 glasova za, bez glasova protiv, bez suzdržanih, uz dovoljne entitetske većine, usvojili Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH u prvom čitanjuj. Prelazimo na točku 9. – Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o zakladama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje). Glasujemo u drugom krugu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. 84 Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Konstatiram da, sa ukupno 20 glasova za, 13 protiv, bez suzdržanih, ali bez, odnosno uz 2/3 glasova protiv iz entiteta RS, ovaj Prijedlog nije usvojen. Prelazimo na točku 10. – Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje). Glasujemo u drugom krugu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Konstatiram da, sa ukupno 27 za, 11 protiv, bez suzdržanih, uz 2/3 glasova protiv iz entiteta RS, ovaj Prijedlog zakona nije usvojen. Prelazimo na točku 16. – Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Izvješću o radu i poslovanju BHRT-a za 2011. Godinu. Glasujemo u drugom krugu o usvajanju Izvješća. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Konstatiram da, sa ukupno 23 glasa za, 11 protiv, 3 suzdržana, ali uz 2/3 protiv iz entiteta RS, ovo Izvješće nije usvojeno. Prelazimo na točku 17. – Izjašnjenje o inicijativi zastupnice Nermine Zaimović–Uzunović s 35. sjednice Zastupničkog doma, održane 23.10.2012. godine. Glasujemo o usvajanju inicijative. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Konstatiram da je, sa 38 glasova za, bez glasova protiv, bez suzdržanih, uz dovoljne entitetske većine, ova inicijativa usvojena. Prelazimo na točku 18. – Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure izbora tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvalitete (prijedlog Zajedničkog kolegija obaju domova). Glasujemo o usvajanju zaključka s predloženim članovima – Nermina Zaimović-Uzunović, Petar Kunić i Božo Ljubić. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Konstatiram da je, sa 30 glasova za, 3 glasa protiv, 5 suzdržanih, uz dovoljne entitetske većine, ovaj prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva usvojen. Prelazimo na točku 19. – Prijedlog odluke o razrješenju Nermina Purića dužnosti člana Zajedničkog povjerenstva za europske integracije. Glasujemo o usvajanju odluke. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. 85 Konstatiram da da smo, sa 28 glasova za, 1 protiv, i 9 suzdržanih, uz dovoljne entitetske većine, donijeli odluku o razrješenju gospodine Nermina Purića s dužnosti člana Zajedničkog povjerenstva za europke integracije. I sada glasujemo o zaključku koji je predložio uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović koji glasi – Zadužuje se Zajednička komisija za nadzor obavještajno sigurnosne agencije da svoj rad uskladi sa zakonom uz obrazloženje, da li ga treba čitati? [[zajednička diskusija]]