Otvaram 74. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Pozdravljam sve prisutne goste i poslanike, takođe pozdravljam predstavnike sredstava javnog informisanja. Pored poslanika na sjednicu su pozvani naši redovni gosti, predstavnici međunarodnih organizacija koji su izrazili interes da prate rad ovoga doma i sve koji su prisutni srdačno pozdravljam. Prema izvještaju Službe konstatujem da sjednici prisustvuje dakle dovoljan broj poslanika, dakle imamo kvorum za punopravno i punovažno odlučivanje. Pravdanje za radi ne prisustvovanja ovoj sjednici izvršila je dr. Azra Hadžiahmetović, ostali nisu pravdali i očekujemo njihovo prisustvo tokom ovog zasjedanja. Dame i gospodo i ovoga puta imamo izmjene predloga dnevnog reda u odnosu na one koji ste dobili u pozivu za sjednicu. Naime, iz dnevnog reda na Proširenom kolegiju dogovoreno je da se skine sedma tačka - Predlog zakona o verifikaciji izmirenja obaveza po osnovu računa stare devizne štednje iz razloga što je Komisija za finansije i budžet zatražila produženje roka, jer je o Predlogu zakona otvorila javno saslušanje, u skladu sa članom 90. Poslovnika ovoga doma. Skinuta je i osma tačka, to je - Predlog zakona o dopuni Zakona o putnim ispravama Bosne i Hercegovine, predlagača Dušanke Majkić. Zakođe je skinuta i 19. tačka predloga dnevnog reda, to je - Informacija orealizaciji zaključka Predstavničkog doma, jer nismo dobili pisanu informaciju. Mi smo od Savjeta ministara zatražili da dostavi inforamciju o realizaciji zaključaka. Čim dobijemo informaciju uvrstićemo je u dnevni red sjednice. 2 Uz ovo vas želim obavjestiti da se i u našoj službi pokušava sačiniti informacija o tome koji su zaključci izvršeni, ali je teško doći do saznanja sobzirom da mi ne dobijamo izvještaj o tome koji su zaključci na koji način izvršeni. Vi znate da većina naših zaključaka obavezuje Savjet ministara, pa stoga očekujemo da od njih dobijemo relevantan odgovor, ili relevantnu informaciju. Što se tiče dopuna predloženog dnevnog reda, mi smo jutros na sjednici Proširenog kolegija ovog doma se usaglasili da u dnevni red uvrstimo nove tačke dnevnog reda, a to su 1. Zahtjev poslanika Mirsada Ćemana za razmatranje Predloga zakona o dopuni Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini, po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika, zatim 2. Zahtjev poslanika Momčila Novakovića, Elmira Jahića i Vinka Zorića za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegoine po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika i 3. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj policiti Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa procedurom člana 104. Poslovnika. Ove tačke uvrštene su u dnevni red kao četvrta, peta i šesta tačka dnevnog reda. Takođe smo kao 21. i 22. tačku uvrstili - Imenovanje člana delegacije Parlamentarne skupštine u OSCE umjesto gospođe Seade Palavrić i imenovanje člana Vijeća regulatorne agencije za komunikacije. Vi ste dame i gospodo dobili prečišćeni predlog dnevnog reda i prije nego što otvorim raspravu o dnevnom redu, želim da vas informišem da smo na Kolegiju došli do jedinstvenog stanovišta i predlažemo da to bude zaključak Predstavničkog doma, bez vođenja široke rasprave, a on će, a on je sljedeći, dakle - Kolegij Predstavničkog doma parlamentarne skupštne Bosne i Hercegovine najenergičnije osuđuje paljenje zastava prijateljskih zemalja Bosne i Hercegovine, pisanje grafita uvredljivih sadržaja, što je viđeno na ulicama Sarajeva, a pri tome ne spori slobodu građana da javnim protestima iskažu svoje neslaganje u skladu sa civilizacijskim normama i standardima. Da li se slažete i vi sa ovim zaključkom? Pripremite se da se izjasnite o ovom zaključku? Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Molim vas da ubacite svi kartice. Jeste li svi ubacili kartice? Jeste. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Dakle konstatujem da smo sa 28 glasova za, protiv 1, suzdržan niko usvojili ovaj zaključak na predlog Kolegija u proširenom sastavu i time prešli na raspravu o dnevnom redu. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Ko se javlja za riječ? _____________(?) ne razumije se diskusija 3 Znači vi ste htjeli glasati za. Znači jednoglasno. Evo. Ispravka, jednoglasno. Nema potrebe da ponavljamo, ali u buduće gledajte. Treba biti koncentrisan, posebno kada se glasa. Otvaram raspravu o dnevnom redu. Ko se javlja za riječ? Gospodin Križanović. Izvolite.
Naime, ispred SDP-a želim reći da podržavamo ove izmjene i dopune dnevnoga reda, ali želim reći da jednu opasku na formuliranje prve tačke dnevnog reda. Ovdje stoji da ćemo raspravljati o izvještaju o aktivnostima Obavještajno sigurnosne agencije BiH za razdoblje od 1.6. do 31.12.2004. godine i da je materijal strogo povjerljiv. Podsjećam da je ovo četvrti ili peti put kako smo trebali raspravljati o ovome pa zbog neprisustva predlagača to je odlagano. Da skratim, naš prijedlog je bio da se rasprava ipak obavi o ovoj tačci dnevnog reda pod uvjetom da se skine oznaka „povjerljivosti materijala“ i da rasprava bude javna. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Križanoviću. Samo bih molio da vodimo raspravu o dnevnom redu. Kada usvojimo dnevni red i dođemo do te tačke onda ćemo voditi naravno i takvu vrstu rasprave. Ja se zahvaljujem. Evo danas imamo predsjedavajćeg Vijeća ministara kojui je došao upravo vezano za ovu tačku dnevnog reda, pa kada usvojimo dnevni red onda se mogu otvarati i pitanja na koji način ćemo voditi raspravu o ovoj tačci. Dr. Gligorić se javio za riječi. Recite.
...raspravljao o dnevnom redu. Ukoliko se ne može skinuti oznaka „povjerljivosti“ sa materijala mislim da nema smisla da raspravljamo uopće o toj tačci dnevnog reda.
Sad sam shvatio. Okej. Zahvaljujem. Dr. Gligorić.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo, takođe podržavam skidanje ovih tačaka sa dnevnog reda, kako ste naveli, ali mislim da ima smisla svakako što je gospodin Križanović rekao i ja takođe insistiram na tome. Mislim da je sasvim normalno da povedemo jednu demokratsku raspravu da se skine tajnost, oznaka tajnosti našto predlagač ima pravo. Jedino on može da skine znači da je to tajna, jer naprosto radi se o materijalu starom dvije godine i o tome je pisalo Slobodna Bosna više nego što su oni ovdje napisali i ne vidim razloga da upravo sada neko i kaže – kod dnevnog reda da se slaže sa tim da skinemo tajnost i da ovu tačku vodimo normalno otvoreno i pred sredstvima informisanja. Hvala. 4
Zahvaljuje. Ali ja vas molim dakle da se ne vrši mistifikaciju. Dakle usvajamo dnevni red. Stav Kolegija i stav je i DOma da se skine oznaka „strogo pov“, jer tamo i nema nešto što može biti do te mjere povjerljivo da javnost ne može da zna, ali to mi ne možemo. Dakle možemo da sugerišemo. Stav je predlagača da to skine, ili ne. A kada usvojimo dnevni red, predlagač prati ovu raspravu, vidjeće i naravno predsjedavajući Vijeća ministara će se očitovati da mi predlažemo ili ne predlažemo. Ali dakle da diskutujemo o dnevnom redu, dakle vrlo je bitno da niko ne traži da se skine tačka dnevnog reda. Na koji ćemo način voditi raspravu, to je kada usvojimo dnevni red. Ko se dalje javlja za riječ? Da izvolite. Dr. Lagumdžija.
Pošto što kažu dovoljno se dugo znamo i dovoljno smo dugo u ovom parlamentu da znamo kako se proceduralno mogu na prvoj okuci kako možeš izbaciti pola autobusa da izleti. Dakle, ja bih zamolio, razjasnite nam kao predsjedavajući i vi kao Kolegij. Mi smo spremni glasati o ovakvom dnevnom redu, ali ovdje u dnevnom redu piše crtica „pov. materijal“. Po našem poslovniku, ako usvojimo dnevni red u kojem smo usvojili da je to povjerljivi materijal, nemojte nam kada dođemo na tu tačku dnevnog reda reći, usvojili smo da je povjerljiv materijal. Dakle, ukoliko mi usvajamo dnevni red sad, pa ovo „pov.materijal“ ćemo raspravljati po prvoj tačci dnevnog reda je li, ili nije, onda nema problema da sada glasamo. Ali nemojte nam reći glasali ste za povjerljivi materijal šta hoćete sad. Dakle ukloliko, dakle mi nemamo ništa protiv ovakvog dnevnog reda, šta više dosta smo zadovoljni snjim. Imamo samo dopune neke još o kojima bih ja kasnije govorio kada vidimo šta je sovim, ali bih vas zamolio dakle gospodine Špiriću da nam samo razjasnite jel na dnevnom redu ovo crtica „pov.materijal“. Ako i to usvajamo kod dnevnog reda, onda bi se mi očitovali na drugačiji način. A ako ćemo po toj tačci dnevnog reda se odrediti jel povjerljiv materijal, onda možemo o ovome razgovarati kada dođemo na to jel.
Okej. Zahvaljujem. Dakle, ono što smo dobili kao „pov. materijal“ smo proslijedili kako smo dobili. Očekujemo dakle očitovanje predlagača i kada obavimo raspravu predlagač će reći i onda ćemo se, naravno demokratski izjasniti. Ja vam ne mogu reći sem moj lični i stav Kolegija je da mi jesmo za to da se skine oznaka „pov.“ Ali ne možemo mi donjeti tu odluku. Ko se dalje javlja za riječ? Kolega Potočnik. Izvolite.
Predsjedavajući, kolegice ja sam na prošlom, na prošloj sjednici tražio da bude tačka dnevnog reda vezana za Neum, Koridor Vc i Luku pored Neuma. I tada ste obećali da će to da bude na današnjem dnevnom redu. Ne vidim razloga zašto to niste stavili. To je jedna stvar. 5 I druga stvar, ja ću predložiti da ovja parlament traži od Parlamenta Evrope da da mišljenje o ponašanju Hrvatske prema Bosni i Hercegovini sa pripremama za izgradnju mosta kod Neuma. To ću u pismenom obliku vam dati.
Zahvaljujem. Ja ću pokušati da vam dam odgovor na prvo pitanje, a ovo je vaše pravo kao poslanika da pokrećete različite vrste inicijativa. Mi smo dobili odgovor od Vijeća ministara i stav Kolegija je da se taj odgovor vezan za Koridor Vc i za njegove izlazne koordinate proslijedi nadležnoj komisiji da ona zauzme stav i da možemo voditi kvalitetnu raspravu. I zato smo, zato to nije današnja tačka dnevnog reda, jer nemamo stava nadležne komisije. Koliko ja imam informaciju iz naše službe. Uglavnom, moram da vam kažem da smo se veoma aktivno odnosili prema vašem zahtjevu, uputili dopis Vijeću ministara, dobili odgovor od Vijeća ministara, proslijedili nadležnoj komisiji. Čekamo stav nadležne komisije kako bismo imali kvalitetnu raspravu. Izvolite.
Predsjedavajući, dok mi odlažemo i dajemo u komisije, susjedna država vrši pripreme za gradnju mosta, bez saglasnosti Bosne i Hercegovine. Mi se ponašamo kao da je zimski san, kao da smo medvjedi. Oni rade, hoće da nam zatvore izlaz, a mi mirno to dajemo od komisije do komisije. To je neodgovorno i od Vijeća ministara i od nas. I zato protestujem i zahtjeva da ta tačka dnevnog reda bude danas.
Ja vas molim, vi možete tražiti tačku dnevnog reda ako ste pripremni, ako ste spremni da je obrazložite. Ja nemam ništa protiv da je predložite kao tačku dnevnog reda. O tome će se Parlament izjasniti. Ja vam govorim samo šta je bila mogućnost i šta smo kao Kolegij uradili po odnosu vašeg zahtjeva, to je bilo vaše pitanje. Dr. Kunić je tražio riječ.
Hvala predsjedavajući. Ja bih također predložio dopunu dnevnog reda, da nam SIPA podnese informaciju vezanu za tragediju porodice Abazović. Naime, u javnosti postoje različite informacije i po izjavama advokata stvar je više nego zabrinjavajuća. Tamo je bilo pucanje, otvoreni napad na jednu porodicu. Barem prema izjavi advokata. Da li je bilo formalno-pravnih proceduralnih grešaka u organima koji su vodili te aktivnsoti, molim da nas o tome obavjesti SIPA i predlažem tačku dnevnog reda vezano za ovo.
Vi predlažete za današnju sjednicu tačku dnevnog reda.
Na sledeću sjednicu da nas SIPA obavjesti o svim detaljima tog događaja. 6
Na sledeću sjednicu. Okej. Ja sam vam zahvalan. Mislio sam to
Da nam podnese informaciju.
Informaciju. Dakle, ja se slažem. Mislio sam da tražite danas, pa bojim se da može li vremenski Ovo je dobar predlog. Okej, okej. Slažem se. Okej. Ko se dalje javlja za riječ? Dr. Lagudmžija.
Dakle nije o ovim špijunskim informacija, nego nešto drugo. Gospodine predsjedavajući, izvinjavam se, mislio sam, ne, nego vidim, pored vas što je sjedio. Da. Gospodine predsjedavajaći mi smo prije nekoliko zasjedanja, ne znam kako da brojimo zasjedanja, sobzirom na ove zajedničke sjednice, prije nekoliko zasjedanja isto ovako kada smo utvrđivali dnevni red, ja sam tražio da se, da Vijeće ministara nam dostavi informaciju vezano za događanja oko dodjele dozvole za treću generaciju mobilne telefonije, odnosno u javnosti, stručno u javnosti poznato kao licenca za rad na dva gigaherca. Neposredni povod je bio sukob koji je u javnosti krenuo između Regulatorne agencije i nadležnost ministarstva, Ministarstva za saobraćaj i komunikacije. I tada smo zaključili isto ovako, upravo da ne bi opterećivali sjednicu Parlamenta u to doba sa nepripremljenom informacijom, a imali smo tada jako važne stvari, kao i danas što imamo jako važne stvari. Tada je Predstavnički dom zaključio, ja sam se saglasio stim, da ne razgovaramo o tome na toj sjednici, nego da nam Vijeće ministara pripremi informaciju o problemima i aktivnostima vezanim na dodjeli licence za treću generaciju mobilne telefonije i svim planu aktivnosti vezanim za to. Dom je zaključio da na sljedećoj sjednici to bude ta informacija, da nam pripremi nadležno ministarstvo, odnosno Vijeće ministara. Mi do danas nažalost nismo dobili to,a problem koji je bio prije dva mjeseca, bojim se da ide, da eskalira i dalje, sudeći po onome što poznavaoci prilika u toj oblasti znaju, a ne treba biti veliki poznavalac, vidi se u medijim.a Zato je moje pitanje gospodine predsjedavajući, ja sam očekivao danas da bi to moglo biti, sve čekajući da će nam oni to dostaviti. Pa bih zamolio, ako možemo jošjednom da osnažimo taj zaključak. Smatram potpuno besmislenim da danas na silu tražimo od predstavnika Vijeća ministara ili nadležnog ministra da nam improvizira, ali zaista bih vas zamolio, dakle ne želim da to stavljam danas na glasanje dnevnog reda, mada bih imao puno pravo i morali bi to zaključiti, jer smo zaključili da ćemo to raditi. Ako možemo taj zaključak još jednom aktivirati i obavezati, prosto obavezati Vijeće ministara da nam postupi po tom zaključku Parlamenta, tako da na sljedećoj sjednici informaciju o aktivnostima na dodjeli dozvole za treću generaciju mobilne telefonije. 7
Zahvaljujem dr. Lagumdžija. Ja se slažem apsolutno svama. Da smo dobili informaciju mi bismo je proslijedili kao tačku, jer je to bio zaključak. nažalost mi tu informaciju nismo dobili. Izgleda iz petog puta, kao i ovu, ćemo nešto uradi, ali to govori o odnosu Vijeća ministara prema ovom parlamentu i o našem odnosu prema Vijeću ministara. To nije od juče. Ja, sami Kolegij ne može mjenjati taj stav. Evo ja se slažem da se taj zaključak osnaži i da niste rekli mi ćemo ponovo urgenciju napisati prema Vijeću ministara i očekujem da će se odgovorno ponašati prema zahtjevu Parlamentu, kao što očekujem odgovor i stav SIP-e na zahtjev poslanika dr. Petra Kunića da nam pošalje informaciju vezano za ovaj slučaj. Ali, moram da vas informišem da mi odgovor u pisanoj formi nismo dobili od Vijeća ministara, niti od resornog ministarstva. Dr. Gilgorić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Sozbirom da ću ja podržati dnevni red kao poslanik, ali prethodno pitanje smo uputili predsjedavajućem Savjeta ministara koji je po sistemu sad ga vidiš, sad ga ne vidiš, sad ga ponovo nema, a sozbirom da oni kao predlagač, a na to imaju pravo da stave oznaku tajnosti na neki dokumenata i to nije sporno. Ali je problem kako ćemo mi sada dalje raditi i gdje je on sada da nam jednostavno kaže šta namjerava. Da li će povući tu tajnost sa ovog izvještaja i gdje nam je istovremeno i nadležni ministar. Takođe ga nema koji mora da podnese uvodne informacije, odnosno predsjedavajući Savjeta, jer je on direktno odgovoran i to je u njegovoj direktnoj nadležnosti, a potom i nadležni ministar. U ovom slučaju nemamo ni jednog od ta dva čovjeka i sada kada ste govorili odnos Savjeta ministara prema Parlametnu, evo očitog primjera, čovjek nas je slušao, od njega tražimo da izađe i da kaže šta misli o ovom pitanju i jednostavno nestane iz ovog parlamenta. Moramo to prethodno rasčistiti. Da li ćemo ići sa pauzama i na drugi način, ali moramo ga dovesti tu za govornicu da nam kaže ono što se od njega očekuje i ukoliko ne bude ja ću u ime Kluba tražiti pauzu 15 minuta, ukoliko ne vidim predsjedavajućeg ovdje da odgovori na ova pitanja. Moramo se malo naučiti i ministra bezbjednosti takođe.
ja vas molim da vodimo raspravu o dnevnom redu. Samo malo, ja vas molim da vodimo raspravu o dnevnom redu. Nećemo se izjašnjavati bez, dakle pošto vi to hoćete, bez stava Vijeća ministara, jer „strogo pov.“ ili nije. Ministar bezbjednosti nema ingerencije kada je OSA u pitanju, kao što je ima direktor OSE i predsjedavajući Vijeća ministara po zakonu. Dakle, nisu ista ovlaštenja. Ali, evo da vodimo raspravu o dnevnom redu, a pre izjašnjavanja, naravno daćemo priliku da nam predlagač kaže da li ostaje pri oznaci „strogo pov.“ ili ne da bismo se mogli izjasniti. Ko se dalje javlja za riječ? Ljilja MIlićević. Izvolite. 8
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja bih komentarisala, mi smo u prethodnom dnevnom redu koji smo dobili poštom imali - Infomracija o realizaciji zaključka Predstavničkog doma, da smo mi bogdo imali jedan zaključak. Ja koliko znam mi smo imali više zaključaka.
Zaključaka.
Ne, ja vam čitam, ovdje piše zaključka.
Greška.
U ovome. Dakle radi se o više zaključaka. Da je jedan ne bismo mi sporili, čekali bi. Ja stvari gledam sa aspekta naš odnos prema Savjetu ministara, odnosno činjenica da sam jutros zatečena da se skida s dnevnog reda najavljena informacija o realizacija, kako rekoste zaključaka. Da li, najjednostavnije je gospodine predsjedavajući i Kolegiju skinuti to, jer nešto nismo dobili. Da bismo ovo skinuli ostaje jedan vakum, jer su ti zaključci na koji je ovaj parlament može da radi. Znači činjenica je da mi nismo dobili ni informaciju. Mo žda je nešto rađeno, možda nije. Najlakše je to izbrisati gumicom i reći to ćemo sljedeći put znate, ako dobijemo do tada. Ako mi to ne dobijemo sljedeći put pa ćemo opet imati informaciju da nismo dobili informaciju. Predlažem da Dom, obzirom da se većina zaključaka odnosi, imamo mi različite zaključke koji se odnose na različite segmente, različita ministarstva, da generalno znači ovaj uputimo, da li je to jedan ovaj, jedna znači, jedan zaključak naš ili zahtjev prema Savjetu ministara da tražimo pod ...da to imamo za sljedeću sjednicu Doma, da dobijemo na vrijeme da nas ne sačeka na klupama, jer ćemo opet imati problem da se nismo mogli pripremiti i isčitati šta je urađeno po tim zaključcima. Znači da to ustvari za sljedeći put da je to prva tačka dnevnog reda, ako nemadnemo tu informaciju i to je prilika da o tome vodimo ovdje raspravu i da kažemo šta je učinjeno, šta nije. Hvala.
Zahvaljujem gospođi MIlićević. Samo da vas obavjestim. Zahtjeve mi vodimo paralelno aktivnosti. Mi smo tražili od Vijeća ministara da nam dostavi tu informaciju. Nismo je još dobili, ali smo zadužili našu službu da ona napravi analizu izvršenih zaključaka. Obiman je to materijal, odnosi se na 3 godine u ovom mandatu Vijeća ministara i pretpostavljam da ćemo jedan od materijala imati do naredne sjednice i voditi jednu raspravu na bazi pisanog materijala. Vi ste u pravu. Ako ne bude informacije mi ćemo na bazi vlastite informacije koju sačine službe Parlamenta voditi tu raspravu. Ko se dalje javlja za riječ? 9 Dr. Sead Avdić. Izvolite.
Poštovani gosti, poštovani članovi Vijeća ministara, ja se izvinjavam predsjedavajućem i Kolegiju zašto reagiram naknadno van Proširenog kolegija, ali sam prinuđen jednostavno Klub mješovitih poslanika i Stranke penzionera bi tražio danas, ako je ikako u moguće da Vijeće ministara kontaktira i jednostavno se upozna, ako do sada nije upoznato sa događanjima oko Regulatorne agencije za komunikacije. Naime, medij se ovih dana stvarno, to je bila jednostavno prva vijest u medijima SIPA preispituje poslovanje Regulatorne agencije za komunikacije. To je postupak koji je uobičajen i legalan, ali jednostavno ima puno kontraverzi oko upada SIP-e u Regulatornu agenciju za komunikacije i slučaj se politizira. Mi smo imenovali taj savjet i jednostavno smo tu odgovorni za funkcioniranje djelovanja Regulatorne agencije, tako da bi bilo nužno stvarno danas razjasniti jednostavno skinuti ove magle i političke zavjese sa ovoga slučaja. Hvala vam.
Zahvaljujem. Ja bih vas molio samo da mi kao Parlament ostanemo na visini zadatka. SIPA radi svoj posao i ne upada, pretpostavljam. Dakle biće još institucija SIPA kao institucija stasa u jednu, zato smo valjda i provodili reforme da svi budu podložni kontroli. Ako nema ništa, ne treba niko da se uzbuđuje radi toga. Ali se slažem da na bazi pisanog materijala Parlament treba da dobije odgovor koji smo tražili. Ukoliko je Vijeće ministara spremno danas da ga da u pisanoj formi, ja nemam ništa protiv, ali da jednostavno ne upadnemo u zamku da nedajemo ocjene u službama od koje očekujemo velike rezultate. Ko se dalje javlja za riječ? Izvolite Ademe.
...ovo što su već kolege govorile vezano za zaključke. Gospodine predsjedavajući, ja lično imam ovdje kod sebe evidenciju u teci zapisano, imaju tri zaključka koja sam ja predložio i na moje insistiranje na 70. sjednici da se napravi pregled zaključaka koji su realizirani. To je bila 70. ja ne znam koji je bio datum. Znači na moj prijedlog da se napravi pregled zaključaka koji jesu, a koji nisu realizirani to je Dom prihvatio. Danas je 74. sjednica, ja ne vjerujem da se u ovom periodu ovaj dio nije mogao uraditi. Mislim, to ako nismo to u stanju uraditi, onda ne znam šta jesmo. Pored toga sam 16. januara uputio vama pismo u kojem sam vas zamolio da se stave na dnevni red ovi zaključci sa 63., 70. i 71. sjednice Doma kada se ponovo, kažem 74. i ponovo ovog nema. Ja mislim da ne treba više ništa zaključivati, ali bi vam predložio da se napravi pregled, samo barem šta je zaključeno, da vidimo. Ako ne znamo šta jeste analizirano, šta nije, evo neka ostane to napisano da bi, da znamo, da imamo na jednom papiru šta smo sve zaključili, da se podsjetimo. Ali nema, mislim da nema razloga da Vijeće ministara ne iziđe sa informacijom vezano za gradnju Mosta na Pelješcu, ovo o čemu je govorio Mladen. Ja sam to imao jedno poslaničko pitanje upućeno Vijeću ministara i Predsjedništvu. Vijeće ministara jeste dostavilo 10 odgovor, Predsjedništvo inteligentno čuti. Ali na 71. sjednici ovaj dom je prihvatio tu inicijativu da se za narednu uvrsti ta tačka dnevnog reda. Znači za 72. Nema razlgoa da to ne bude na 75. Zahvaljujem.
Ja se zahvaljujem. Ja jednostavno mogu da kažem da ćemo za narednu sjednicu potruditi se da službe pripreme redosljed zaključaka kako smo ih slali, a vidjećemo način da li su izvršeni ili nisu. Hoćemo li dobiti od Vijeća ministara taj odgovor, ali evo imamo ubjeđivanje u službi da je to posao, da je malo ljudi, da im treba više vremena i ljudi rade na tome da dobijemo informaciju. Ja vjerujte ne možemo ništa drugo uraditi. Ali, shvatam i vašu zabrinutost i naravno primjedbe koje ste izrekli. Dr. Kunić je htio riječ. Izvolite.
Ja sam poodavno predložio da se vrši javni prenos sjednica Predstavničkog doma. Ovaj predstavnički dom je donio odluku tako reći jednoglasno, mislim jedan glas je bio protiv. Dva tri pitanja uputio sam Kolegiju zašto se to ne izvrši, zašto se zaključak ovog parlamenta ne izvrši? Niko mi nije dao odgovor. Tu je predsjednik Savjeta ministara, da li on ima neke ingerencije da svojim autoritetom, vjerojatno nema pravne ingirencije, ali da djeluje malo, odnosno KOlegij, dajte preduzmite neke mjere. Jel vi nas smatrate tako neozbiljnim, ili da ne kažem jednu grdnu riječ da li podcjenjujete ovaj parlament. Mi smo osnovali tu televiziju. Odluka Parlamenta je da se ustanovi TV Servis BH1. I nakon pola godine da postavljam ponovo pitanje, pa dajte nam barem odgovor. Naredio nam je neko da ne možemo prenositi sjednice ovog parlamenta. Recite to. Nemojte se plašiti. Mi ćemo prihvatiti tu činjenicu. Ali preduzmite odgovoarajuće mjere. Zašta ste uzeli te stolice, ako ne možete izvršavati odluke Parlamenta? Zašto ste uzeli to? Mislim da je to vrlo, vrlo jedan, jedan ovako gest i ovih predsjedavajućih vrlo ružan i svih koji to ne izvršavaju. Zaista postavlja se pitanje. Mislim, mi smo neozbiljni ljudi. ..odluka Parlamenta da se čeka 8 mjeseci da se ne izvrši. I mi govorimo o pravnoj državi, govorimo o evropskim integracijama sa ovakvim mentalitetom i ponašanjem. Pa nemojte molim vas.
Zahvaljujem. Ali evo dužan sam odgovor. Nismo neozbiljni, nismo neodgovorni i odnosimo se ozbiljno naspram svih zaključaka. Moram da kažem da je Kolegij uputio dopis Javnom RTV servisu i da su dva puta i da smo dobili odgovor od glavnog urednika u kojem se traži zajednički sastanak sa Kolegijom, sa Kolegijumom da se vidi na koji način se može realizovati ovaj zaključak. Dakle činimo sve da se realizuje zaključak ovog predstavničkog doma, a ova druga pitanja su demokratske naravni i nemam potrebe da objašnjavam, ali ovo stvarno moram da obavjestim da smo iskreno pristupili realizaciji ovog zaključka i da ćete vrlo brzo dobiti odgovor na koji način ćemo realizovati ovaj zaključak. Imaćemo zajednički sastanak sa uređivačkim kolegijumom i bićete informisani. Ko se dalje javlja zariječ?
Kad ćemo biti informisani? Iduće godine. 11
Na narednoj sjednici, možda iduće ko prođe na izborima. Možda ko prođe na izborima dočekaće, ko ne prođe poslaćemo mu pismeno kući. Ko se dalje javlja za riječ. Ne javlja niko.Dame i gospodo, zaključujem raspravu. Pre izjašnjenja molim predsjedavajućeg Vijeća ministara, pošto su klubovi poslanici tražili očitovanje vezano za prvu tačku dnevnog reda, da bi oni mogli imati svoj stav pozitivan, ili negativan prema dnevnom redu, da li na prvoj tačci dnevnog reda ostaje oznaka „pov.“ ili ne? Ja bih vas molio da nam pomognete u tom smislu, ako mislite da je potrebno. _______(?) To ćemo proslediti zaključak nema potrebe da odgovara predsjedavajući.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, ja svoj odgovor mogu reći, evo pridružujem se vašim zahtjevima. Ali nisam ja stavio oznaku tajnosti i ne mogu ja kao predsjedavajući Vijeća ministara skinuti tu oznaku tajnosti. Ili ako mogu, mogu samo na sjednici Vijeća ministara, a nigdje ne piše da predsjedavajuću pečatira tamo povjerljive ili nepovjerljivo. Prema tome, ne znam zbog čega pravimo sada oko ovog izvještaja toliki problem, je li tajan, ili nije tajan kada svi kažete da u sebi ne sadrži ništa što predstavlja tajnu. U principu izvještaji obavještajnih organa svugdje u svijetu su tajne naravni. Na stranu što je ovaj naš prvi i za prvu godinu uglavnom operativni izvještaj šta je se uradilo na spajanju i inplementaciji zakona o spajanju dvije obavještajne službe u jednu, tako da nema operativnih podataka koji bi bili tajnost. Ali sigurno da svaki izvještaj svugdje u svijetu obavještajnog organa je isključivo tajne naravi. Na kraju ovaj izvještaj je prošao zajedničku komisiju oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine koja se bavi ovom problematikom i prošao je još prije ihi hi vremena. Oni nisu tražili da se skine tajnost. Čak neki od vas poslanika iz ovog doma sjede u toj komisiji i nisu tražili da se skine tajnost. Tako da vas ja molim, dajte da konačno imamo na dnevnom redu i da, bez obzira jel tajnost ili nije raspravljamo o njemu. Kada svi kažete da nema unutra ništa što bi bilo diskutabilno. Zašto onda pravimo toliki problem? Nije predsjedavajući Vijeća ministara taj koji udara pečat je li tajnost ili nije tajnost. Što znači ne može ga predsjedavajući ni skinuti.
Zahvaljujem. Dr. Gligorić. Ja bih vas molio da raspravu samo privedemo kraju. Dobili smo odgovor. Dovoljno za izjašnjavanje. Kako će se ko izjasniti njegovo je pravo. Izvolite. 12
Hvala vam gospodine predsjedavajući. Ovo je normalna komunikacija. Nešto pitamo predsjedavajućeg. On je izašao o rekao da on sam ne može, nego mora uraditi to zajedno sa Savjetom ministara, kao kolektivnim tijelom, organom. U redu. Poštujem. Ali onda predlažem, pre izjašnjavanja da ovu tačku 1.- Izvještaj o aktivnostima obavještajno bezbjedonosne agencije BiH za period od 2004., jer dvije godine je tu prošlo, da stavimo na zadnju tačku. Da đaba navinare ne pomjeramo da ljudi prate neke druge važne stvari. Ili, da donesemo zaključak da glasamo prethodno o zaključku da se ova, ovaj izvještaj vrati Savjetu ministara kako bi se ispoštovalo o čemu je gospodin predsjedavajući govorio, pa možda imali mogućnosti da skinu oznaku tajnosti. Predlažem dva načina da bi mogli ići dalje, ili da idemo kao zadnju tačku dnevnog reda, da ne remetimo sve ovo što smo tehniki postavili, jer medij je naša savjest Bosne i Hercegovine. Zašto sada da ljude demontirati da idu tamo po hodnicima da hodaju. Mislim da bi bilo korektno da to stavimo kao zadnju tačku, ili da ovo vratimo ponovo Savjetu ministara da se izjasne.
Ja vas molim, mi smo zaključili raspravu o dnevnom redu. Dobili ste odgovor da biste se kao poslanik izjasniti.
E sad se izvinjavam. Sad ste došli na ono što je gospodin Lagumdžija pričao, na prvoj krivini pola autobusa, evo sad nas počeli ste nas izbacivati, nije pola autobusa, jeste 1/3. Evo sad smo dobili tu priču. Čovjek je kao prorok rekao šta će se dogoditi. Vi gospodine predsjedavajući pričate upravo o tome. Kako da vjerujete u Parlamentu da neće niko da vas prevari, a sve na izgled pošteno. Sve proceduralno. E nije proceduralno.
Dobro, eto nije.
Šta sada smeta da mi jednostavno se izjasnimo da tačka bude zadnja.
Pa izjasniće se Parlament.
Neka novinari odu, a mi ćemo pričati o toome.
Molim vas, radi ozbiljnosti, samo hoću nešto da kažem, dužan sam kao predsjedavajući, član komisije. Radi ozbiljnosti prema službi i prema reformi koju smo vodili i kao državni poslanici, dakle vodili smo raspravu i dobili smo odgovor od predsjedavajućeg. Kako će se i rasprava je zaključena. Kako će se ko odnositi prema tome, to je druga stvar. 13 Dakle, vi ste tražili izjašnjenje da biste mogli da glasate. Hoćete li glasati za ili protiv, je druga stvar. Rasprava o dnevnom redu je završena. I ja vas molim, ja ću, dakle i ja djelim demokratske standarde kao i vi, ali moramo izaći iz ovoga upravo radi službe. Pa možete misliti da šet, sedam puta mi ovo stavljamo, odlažemo 2004. kakvu poruku šaljemo nadmudrujući se hoće li novinari izaći ili neće, kao prevelika briga za medije. Nego, kao piće kafu, a vama što otiće im želudac. Izvinjavam se. Dr. Lagumdžija. Dakle izjasnićemo se o tačci dnevnog reda kako god da bude. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, meni je žao što je predsjednik Vijeća ministara ovako reagirao zato što za njega nije iznenađenje ovo što smo mi tražili. Ovo smo mi tražili svaki put kada smo razgovarali. Neću da kažem da sam ja lično razgovarao sa premijerom, pustimo šta smo lično razgovarali. Ovdje sam za govornicom tražim ovo da se Vijeće ministara očituje prema tome da li je ovo povjerljiv materijal ili nije. Dakle, Vijeće ministara jasno je i zadnjem djetetu koje ima živaca da ovo prati da neće Vijeće ministara ovo da uradi. I nema nikakvih problema. A gospodo, ne radi se o tome šta piše u ovom izvještaju, jer u ovom izvještaj ne piše ništa. Ovdje ništa ne piše i to i jeste problem što u njemu nema ništa. Problem je što u ovom izvještaju nema šta je sa zaključcima Parlamenta po pitanju državnog udara koje je obavezalo Agenciju da ustroji se u skladu sa tim zaključcima, a to ovdje ne stoji. Nema toga. I ne može biti tajna da to nije se ni Vijeće ministara očitovalo o tome. Ne može to biti tajna. Ako je drže tajnu ko im je bio pokrovitelj za državni udar, otišao je onaj visoki predstavnik koji je bio pokrovitelj, što sada ne kažete. Ovdje ne piše gospodine predsjedavajući šta se uradilo sa, imam ja pravo da govorim to vi nećete meni moći zabraniti, ovdje ne piše gospodine predsjedavajući šta je sa silnim prijavama obavještajne agencije, da li je išta od ovoga procesuirano na sudu? Dakle, hoću samo da vam kažem šta ne piše. A vi, nema nikakvih problema, dozvolite samo kada usvojite ovaj dnevni red, napravite minut pauzu da mi izađemo, pa onda objašnjavajte jedni drugima šta ovdje ne piše, bez nas i bez javnosti. Nema nikakvih problema. Dakle, da prekratimo muke, neće ljudi, razumijem ih što neće, strah ih je, a možda i sramota. I zato fino stavite na glasanje, povjerljivo, ispričajte se između sebe, objasnite šta ovdje ne piše. Kratko će trajati, pa da nastavimo ozbiljno raditi. Doći će ovo na dnevni red kad, tad.
Zahvaljujem dr. Lagumdžija ja vas molim samo da shvatite da moramo poslovnički raditi. Shvatam jedne, shvatam druge. Pripremite se. Dakle, predsjedavajući Vijeća ministara. Izvolite.
Pazite, ja stvarno ne vidim zbog čega toliko žući da se oko ovoga prosipa. Upravo ovo o čemu je govorio uvaženi zastupnik Lagumdžija, to je u Izvještaju za 2005. godinu, to ne 14 tretira Izvještaj za 2004. godinu. Svi ti izvještaji o kojima vi govorite biće u izvještaju za 2005. godinu. 2004. godina na kraju je bila od aprila mjeseca kada se uspostavila agencija, od šestog mjeseca. Tu se radi o nekoliko mjeseci izvještajnog perioda i nema tih izvještaja zato što se nisu tada izvršavali. Tada su bili u proceduri, a konačno su se zgotovili u 2005. i imaćete za 2005. Znači ne trebate tražiti ovdje zavjere ni guranje nekih stvari pod tepih. Ne guraju se nikakve stvari pod tepih, ali je ovo fakat. To ćete dobiti u izvještaju za 2005. godinu.
Zahvaljujem. Evo krivi navod, pa Ljilja Milićević.
Samo ispravka krivog navoda. Ovo je izvještaj, da vas podsjetim od 1.6. do 31.12.2004. godine. Super! Dakle to smo konstatovali, to nije tajna da se na taj period odnosi. 15.3.2004. je ovaj parlament usvojio zaključke povodom „državnog udara“, 15.3.2004. 22.3. je usvojen Zakon o službi i on je 1.6. te godine počeo rad. Ona je od 1.6. do 31.12. imala obavezu da se ponaša u skladu sa tim zakonom i u skladu sa zaključcima Parlamenta koji su u to doba bili stari 2,5 mjeseca. Ona se nije po tome ponašala. I o tome nije ...bez javnosti.
Zahvaljujem. Kolegica Milićević, pa Gligorić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, ja ustvari hoću da zamolim kolegu iz SDP-a da ne napuštaju. Vidite, pod 1. znači da bismo mi mogli znati šta piše, ša ne piše i razmjeniti šta je trebalo pisati, trebate da budete. Znači da otvorimo diskusiju. Ne možemo sada govoriti zašto je dobar ili zašto je još. Znači da pristupimo tački dnevnog reda. A koliko ja znam, naša komisija je ova zajednička razmatrala izvještaj, znači imamo njihov izvještaj. A gospodine Lagumdžija rezultat diskusije koja će biti zatvorena za javnost mogu biti zaključci ovog doma i odnos prema izvještaju koji će biti javni. Jer naši zaključci ne moraju i ne smiju imati oznaku tajnosti. I zato vas molim da razmislite da ostanete pa ćemo zajednički prodiskutovati i donjet ćemo možda neke nove zajedničke zaključke, ukazati na manjkavosti i to ćemo uraditi javno.
Samo da kažem, javnosti radi, predsjednik komsiije zajedničke je iz SDP-a o kontroli rada OSE. Pa šta mogu kada je tako. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, za vašu informaciju, predsjednik komsiije je predložio ovako nešto, ali nije usvojeno.
Pa šta možemo. Dr. Gligorić, pa Berz Belkić. 15
Predsjedavajući, mi smo sada od gospodina predsjedavajućeg Terzića dobilii ustvari odgovor na ovaj izvještaj kada je rečeno, kada sam rekao i u onom uvodnom da je to staro dvije godine i da to ustvari ne vrijedi, ta tamo ništa važno ne piše, nego oznakom tajnosti treba se stvoriti neka mistika da radite kao neke stvarno prave države u kojim se bave upravo takvim bezbjednosnim obavještajnim stvarima. Nema od toga ništa. Špijuni su puni u Bosni i Hercegovini. Sve su izbušili u Bosni i Hercegovini, a vi iz novina neke isjećke, indicije, sumnje i gluposti. Prema tome, ja takođe neću da budem na ovoj tački dnevnog reda, a da smo normalnim, normalan Parlament i da je normalna, da tako kažem vlada, Savjet ministara, vi bi i te kako nama morali odgovoriti po zaključcima Istražne komisije i ovog parlamenta, jer je to u izvještajnom periodu koji je obuhvatio i ovaj izvještaj. Bili ste dužni uraditi, ali i da to nije tako i da je to vremenski zakasnilo kako ste vi gospodine predsjedavajući nama tako objasnili i da je to, uzmimo tako, vi ste napraviti specijalni izvještaj povodom takve afere u kojoj se građani, političari, novinari prisluškuju u ovoj zemlji i tajno prate od tajne policije. Pa morali biste u normalnoj zemlji da smo, da napravite specijalni izvještaj sa oznakom tajnosti. Tada bih to poštovao, a ovo, o ovim stvarima koje ste prepisali iz novina imate ogroman novac, imate opremu, imate automobile i ne radite ništa. A neki novinar u Slobodnoj Bosni sa autom starijim golfom od 25 godina i sa 50 maraka u đepu pronađe ono što vi niste u stanju kao institucija. Šta da pričam ovdje. Da vam daje legitimitet za nešto što niste radili. Ja neću prisustvovati toj tački dnevnog reda.
Molim vas, dajte oko dnevnog reda, ako je moguće.
Sve je to dnevni red. Vidite kako vi iz skupštinske većine, držite se dnevnog reda. Hajde da mi to upakujemo kao da ništa nije bilo.
Dr. Gligoriću, molim vas, nema, nikom ovdje nije stalo da pakuje, da li meni.
I još nešto. Poslovnička intervencija. Ako ja nešto kao poslanik govorim, po Poslovniku ustanem i poštujem pravila koje smo ovdjeu svojili. Odnosi se to i na predsjedavajućeg kada traži dnevni red, ne da samnom polemiše, ili bilo kojim poslanikom, nego izađe za govornicu i stoji mirno i objašnjava. Mislim da moramo biti i u ovom parlamentu jednaki.
Da, ali predsjedavajući ne može biti gluhonijem. Mora da vodi sjednicu. Inaće bi mu pisalo da mora biti gluhonijem. 16
Znam. Tamo treba ići pa onda voditi repliku.
Moraćete sjesti ovdje pa i vidjeti kako je.
I stati mirno tamo pred poslanicima.
Žao mi je. Hajte, nemojte, ako je moguće barem tako da. Ja se trudim vjerujte. Uvažavam vas sve podjednako i vrlo mi je teško. Tražim rješenje da izađemo iz ovoga ako je moguće. Dajte doprinos. Pomozite. I ja znam da je lakše s druge strane i da ova strana drugačije izgleda. Za ovo se bori i poslije izbora. Ovo gdje mi sjedimo. Gospodin Belkić, pa gospodin Novaković, pa predsjedavajući Adnan Terzić. Jel može tako.
Pa evo vidite izgubili smo već sat vremena. [[zajednička diskusija]]
Ja se izvinjavam stvarno. Oprostite. Dobro. /smijeh/ [[zajednička diskusija]] Malo ozbilnosti, molim vas gospodin Belkić. Izvolite.
Pa evo, nakon ovoga, ćemu prisustvuje javnost, ja ne znam šta je trebalo kriti od javnosti. Dakle, nakon ovih pola sata koje smo mi ovdje imali, ja više ne znam šta je to što bi trebalo kriti od javnosti. Dakle, što se mene tiče, već smo sat vremena izgubili i iskreno rečeno ja više i ne razumijem oko čega se mi raspravljamo. Ja ću dvije stvari samo da kažem zbog kojih smatram da je ovo bespredmetna rasprava. Već je vođena rasprava o svim aspektima koji bi mogli biti javni, ili skriveni od javnosti. Dakle javnost već zna o čemu se radi. To je jedna stvar. Druga stvar, sama ova informacija i ova oznaka njezina koja govori „povjerljivo“ itd. i objašnjava da se praktično, da to podliježe vračanju i zabranjenom umnožavanju. NIšta drugo ne govori. Ja ne znam ko je i na osnovu čega je protumačio, ne vidim zahtjev predlagača informacije da se ovo raspravlja bez prisustva javnosti. Dakle, ja ne znam o čemu raspravljati. ja ne znam ko je podnio zahtjev i ko traži da se neko ukloni iz ove sale, kada se o ovome bude raspravljalo. Dakle samo dvije stvari postoje, umnožavanje i vračanje. Dajte da radimo. 17
Zahvaljujem. Kolega Novaković pa gospodin predsjedavajući.
Gospodine predsjedavajući, uvaženi članovi Savjeta ministara, poštovane kolege, ja sam htio da zamolim da zaista raspravu o ovome privodimo kraju. Čini mi se da smo u nekim momentima ušči u raspravu o zakonu, a stekao sam ubjeđenje iz nekih diskusija da tamo, odnosno ne o zakonu, nego o izvještaju, a stekao sam ubjeđenje da tamo u izvještaju i nema ništa o čemu bismo trebali rasrpavljati. Sobzirom da se kolege izjašnjavaju ko će ostati, ko neće ostati na sjednici, dakle mi iz Kluba SDS-a ćemo ostati na sjednici, ali ćemo po dobrom metodu rada obavještajne službe čutati i slušati.
Zahvaljujem kolegi Novaković. Predsjedavajući Vijeća ministara, jeste htjeli?
Pa ja moram reagovati na krajnji neodgovorni, da ne kažem bezobrazluk poslanika Gligorića. Nije Terzić i nije Vlada stavljala tajnu, nije Terzić i nije Vlada ta koja prisluškuje i koja radi to što radi. O svim tim navodima o kojim vi govorite, jako bezobrazno gospodine Gligoriću uvaljujete Terziću i Vladi njegovoj sve te navode. Izvolite sa njima radite šta god hoćete. Na kraju krajeva oni su javni. Ova informacija je informacija o šest mjeseci rada obavještajne službe Bosne i Hercegovine, nakon njenog prvih šest mjeseci, nakon njenog konstituisanja. Ja nemam nikakvih razloga da skrivam, ne skrivam. Samo smo, nažalost mi ta transmisija koji smo vam ovo poslali. Nismo mi odredili da bude i nemojte više to koristiti u svojim diskusijama. Nismo mi ti koji smo odredili da bude povjerljivo. Ali to je standard. Na kraju krajeva zašto vi ne skinete povjerljivost sa tog dokumenta. Izglasate, inaće kažete da možete uraditi sve što god hoćete. Skinite povjerljivost i završimo posao. Nego se iscrpljujemo mjesecima. Nećete da raspravljate dok ne dođem ja. Ja dođem onda mi nedate ni da zastupam ovaj izvještaj. A Dom može skinuti povjerljivost. Zašto ne može? Ako može jedan čovjek, predsjedavajući Vijeća ministara, po vama, skinuti povjerljivost, a ne može Dom. Pa nemojtem i onaj te stvari pričati. Prema tome, dajte molim vas. Druga stvar. Ja imam neke zakazane obaveze. Ja sam danas došao korektno da vam na prvoj tačci dnevnog reda podnesem izvještaj. Ako hoćete da bude zadnja, nema nikakvih problema. Ali mene neće biti, zato što imam preuzete obaveze. Imam sastanke koji su dogovoreni. Dobio sam dnevni red, vidio sam da je u 10 sati prva tačka - došao sam. I onda će biti opet sljedeća vaša diskusija, Terzić ruši dignitet ovog doma i iz sjednice u sjednicu ista prića.
Kolega Zorić je tražio riječ. Pa Tihomir Gligorić. 18 Molim vas da privodimo kraju. Ja vas molim, ako je moguće da se uzdržimo od prića izvan dnevnog reda. Izvolite.
Pošto je se ponovo otvorila rasprava o dnevnom redu, evo ja imam jedno pitanje kratko za gospodina Terzića. On je u početku svoje priće sada zadnji put kada je izišao za govornicu dva puta rekao vlada. Mene interesira koja vlada? A ja moram kazati u svoje ime da ja ne prihvaćam, odnosno ne podržavam ovaj prijedlog gospodina Potočnika, jer ja bih ovo uvrstio u onaj zaključak zajedno sa paljenjem zastave. Ovo je neozbiljno, ovo je tendenciozno i ovo ne priliči Domu da na ovaj način postavlja točke na dnevni red. To je recimo za jednu ozbiljnu analizu sve ovo što ovdje piše i ja ću tražiti to i od svojih kolega iz Kluba da ovaj prijedlog odbace je li kako se kaže što dalje.
Gligorić pa Potočnik. Replika je i jedno i drugo, ja mislim.
I ono je bilo, prozvao me čovjek. A nema veze, on je kao, kako sam ja rekao sad ga vidiš, sad ga ne vidiš. Čarobnjak ili kao duh Kasper. Sad ga opet nema. Gospodine predsjedavajući, i vi u Kolegiju, vi ste dužni da zaštite ovaj parlament. Ako sam ja kao poslanik rekao samo činjenice da je Istražna komisija uradila nešto, da je Predstavnički dom to uradio, da oni ni u Ministarstvu ni u Savjetu ministara to nisu ispoštovali, i tu su i neki niži organi nabrojani, i on je to nazvao bezobrazlukom. Ovdje ste vi ustvari i ja zajedno sa vama usvojili smo taj, te zaključke. I on je ustvari bacio rukavicu svima vama, a ne samo meni pojedinačno i zato zbog tog digniteta ovog parlamenta mi smo se morali ograditi od ove izjave gospodina predsjedavajućeg. A to on što priča o standardima, on što priča o tome da su nešto u međuvremenu radili, to ćete vi procjeniti i ja zaista ne želim da učestvujem u tome zato što ne vidim ništa važno u tom izvještaju i dajemo mu na važnosti zato što on kaže da on ovdje je došao, a četiri puta skidamo to kao tačku dnevnog reda. Nema ni ministra ni njega. I on sada nešto govori, a govori suprotno zakonu. Bilo bi dobro da ono što je govorio, sve je govorio suprotno zakonu, a on kao i svagdje u normalnoj zemlji kao premijer je nadležan za ovakvu vrstu tajnih poslova. On hoće da izigrava nekog Toni Blera, a ustvari istovremeno kada treba da ponese teret odgovornosti, on prebacuje na ovaj dom. Vi ste prihvatili to, vidim, ali evo ja bih želio da se i mi kao Dom izjasnimo i da skinemo tu tajnost. Ali sada proučite dobro zakon da vas nije isto tako doveo u jedan novi problem.
Zahvaljujem. Proučit ćemo sve, ali ja vas molim, mi potrošimo na usvajanju dnevnog reda, nažalost mnogo više nego o raspravi o suštini, o zakonima i to nažalost govori mnogo i o nama. 19 Ali, evo kolega Potočnik i dajte da zaključimo raspravu, da pređemo na ono što jeste suština današnje sjednice, molim vas.
Da odgovorim gospodinu Zoriću. Ja ni ne očekujem da će HDZ da glasa za to da Bosna i Hercegovina ima slobodan izlaz na more. To mi je potpuno jasno, jer vi to pišete i u Jutarnjem listu da HDZ nema nije, za HDZ Neuma nije prihvatljiv taj prijedlog. Ali slažem se svama da se ovaj parlament i ova država ozbiljnije pozabaviti problemima koji su državotvorni. A ovo nije nimalo neozbiljno. Pod plaštom neozbiljnosti nemojte razgrađivati Bosnu i Hercegovinu.
Evo kolega Zorić ispravak navoda.
Ovako, u našem klubu nisu samo članovi HDZ-a, to je prvo. A ja vama nisam nikakvo pitanje postavio. Ne znam zašto ste vi odgovarali uopće. Ja sam samo pitao gospodina Terzića koja Vlada? Samo se iza toga mogao staviti upitnik iz moje rasprave. A druga stvar ja nisam dopisnik Jutarnjeg lista, ja ne pišem ništa, a vi ste sada ovdje sa ove govornice u mikrofon kazali vi pišete, vi, vi, itd. Ja ne znam otkud vama tolika mržnja prema Hrvatima i prema Republici Hrvatskoj. Ja to ne znam. I ja to ne mogu dokučiti nikako. Pa Hrvatska gradi Auto put. Hajmo je prozvati radi toga. Ljudi neka prave mostove, ako pogriješe tužićemo ih. Mostovi spajaju.
Zahvaljujem. Potočnik ponovo i da zaključujemo molim vas rasprave i replike.
Gospodine Zoriću, ja ne mrzim nikoga. A po najmanje bih mrzio svoga oca koji je Hrvat kao što ste i vi.
To me ne zanima.
Pa mene zanima!
Zahvaljujem dame i gospodo, dakle zaključili smo raspravu o dnevnom redu. Nema zahtjeva za novim tačkama dnevnog reda. NIje bilo zahtjeva ni da se skine bilo koja tačka dnevnog reda. 20 Ja time konstatujem da smo usvojili sljedeći dnevni red 1. Izvještaj o aktivnostima obavještajno-bezbjednosne agencije BiH za period do 31.12.2004. godine – pov.materijal, 2. Zapisnik sa 73. sjednice Predstavničkog doma, 3. Poslanička pitanja i odgovori, 4. Zahtjev poslanika Mirsada Ćemana za razmatranje Predloga zakona o dopuni Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini, po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika, 5. Zahtjev poslanika Momčila Novakovića, Elmira Jahića i Vinka Zorića za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegoine po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika, 6. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj policiti Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa procedurom člana 104. Poslovnika, 7. Predlog budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2006. godinu, prvo čitanje, 8. Predlog zakona o izvršenju budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2006. godinu, prvo čitanje, 9. Prijedlog zakona o Agenciji za informaciono društvo Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), 10. Predog zakon o izmjeni Zakona o slobodi pristupa informacija u Bosni i Hercegovini, prvo čitanje, predlagač poslanik Nikola Šprić, 11. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o javnim nabavkama (predlagač poslanik Muhamed Moranjkić), prvo čitanje, 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrijednost (predlagač poslanik Zlatko Lagumdžija), sa izvještajem Komisije za finansije i budžet, 13. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrijednost (predlagač poslanik Jozo Križanović), sa Izvještajem Komisije za finansije i budžet, 14. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obavještajno- bezbjednosnoj agenciji Bosne i Hercegovine, sa Izvještajem zajedničke sigurnosno-obavještajne komisije za nadzor nad radom obavještajno-bezbjednosne agencije Bosne i Hercegovine, 15. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Ombudsmenu za ljudska prava BiH, 16. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o zaštiti potrošača BiH, 17. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o implementaciji Konvencije o zabrani razvoja, proizvodnje, gomilanja i upotrebe hemijskog oružja i njegovom uništavanju, 18. Izvještaj Kancelarije za reviziju finansijskog poslovanja institucija BiH o izvršenoj reviziji u 2004. godini: a) Ministarstva bezbjednosti BiH, b) Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH, c) Ministarstva spoljnih poslova BiH, d) Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH, e) Pravobranilaštva BiH, 21 f) Predsjedništva BiH, g) Regulatorne agencije za komunikacije BiH, h) Službe za zajedničke poslove institucija BiH, i) Suda BiH, j) Tužilaštva BiH, 19. Izvještaj o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju u 2005. godini, 20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju: a) Sporazuma o razvojnoj saradnji između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i vlade Republike Slovenije, b) Ugovora između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Hrvatske o plovidbi plovnim putevima unutrašnjih voda i njihovom obilježavanju i održavanju, 21.Imenovanje članova delegacije Parlamentarne skupštine, člana delegacije Parlamentarne skupštine u OSCE-u i pod 22.Imenovanje člana Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije. Time smo dakle stekli uslove da pređemo na prvu tačku dnevnog reda. Potočnik je tražio da se glasa o zaključku. Molim vas zaključak glasi – zahtjev Vijeću ministara da od Evropske komisije zatraži njen stav o tome koliko Republika Hrvatska doprinosi saradnji u regionu time što otkazuje potpisani ugovor o granicama koje je BiH ratifikovala i pod 2. Namjeru gradnje mosta preko, kojeg ovo zaliva, preko ...zaliva koji BiH onemogućava slobodan pristup otvorenom moru. To je zaključak u okviru ovoga. Molim vas, predlog zaključka. Pripremite se za glasanje. Kao tačka dnevnog reda.
Ovo je točka dnevnog reda.
To i traži da se izjasnimo o tačci dnevnog reda, jesmo li za, ili nismo. Dakle kao tačka dnevnog reda. Da, da. Pripremite se za glasanje. Ko je za? Samo tačka dnevnog reda. - Za 10, protiv 7, suzdržano 1. Nema entitetske većine. Tražite da se ponovi glasanje Potočnik. Polako, molim vas, sve će biti ponovljeno 10 puta ako hoćete. Samo bez nervoze. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Za 14, 7 protiv, uzdržano 9. 14, nema entitetsku većinu. Dakle ostaje za usaglašavanje i bićete u propisanom roku obavješteni o sudbini ovog predloga. 22 Dakle, ne ide tačka dnevnog reda, nećemo obavještavati. Idemo, prelazimo na prvu tačku dnevnog reda. Izvolite. ____________(?) Ali to smo prihvatili, vaše i dr. Lagumdžije prećutno, mislim jednoglasno. Tu. Ako hoćete možemo glasati, nije problem. Ali je prećutno, jednoglasno prihvaćeno sve. I mi ćemo.
Ali neka se konstatuje da je jednoglasno.
Evo, konstatujemo da smo obadva predloga i da će Kolegij proslediti Vijeću ministara predlog dr. Pere Kunića i dr. Zlatka Lagumdžije. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda. Kolega Altić traži. Izvolite.
Poštovani predsjedniće, drage kolege i koleginice, Sead je postavio pitanje na koje ste vi odgovorili da to ne može, da to treba SIPA da je to njen posao i da ona to radi. Mislim mi se stim ne slažemo, jer smo i ranije na ovom domu odlučivali o raznim komisijama koje su trebale i preispitati određene stvari, šta rade određeni organi. Prema tome, mislim da vi trebate da ste to morali staviti da se mi, Parlament izjasni. Ako Parlament kaže da to nije naša stvar – nije naša stvar i gotovo. Hvala.
Zahvaljujem, mi se ne izjašnjavamo o pitanjima, jer nije bilo pitanje šta to tamo radi SIPA, nego sam ja reagovao da SIPA ne upada, nego radi kao ozbiljna institucija, a dr. Lagumdžija i svi smo mi tražili pisani izvještaj Vijeća ministara o nesporazumu na toj relaciji koja će se ticati toga. I zato sam molio za razumjevanje. Nije bilo moje da odgovorim. Dakle, iscrpili smo raspravu o dnevnom redu. Prelazimo na prvu tačku, to je. Pa usvojen je, pročitao sam ga. Pa nema glasanja, zato što nije bilo. Ove tačke koje su predložene nisu prošle.
ne razumije se
Molim. Pa pretočeno je. 23
Nije pretočeno.
Kako nije sad je dr. Kunić i dr. Lagumdžija pitali i rekao sam jednoglasno je to prihvaćeno da i ide ponovni, jer smo to tražili od VIjeća ministara da ide ponovo zahtjev Vijeću ministara. Dakle niko nije protiv toga. To je jednoglasno prihvaćeno. Ja vas molim, dakle ja sam pročitao. Nema novih tačaka dnevnog reda, jer smo glasali o prijedlozima koji su tražili poslanici. I dnevni red je usvojen. Prelazimo na prvu tačku. Izvolite. Ad.1. Izvještaj o aktivnostima obavještajno-bezbjednosne agencije BiH za period do 31.12.2004. godine – pov.materijal
Na prvoj smo tačci, dakle pošto smo na prvoj tačci, poslovnička intervencija, moje pitanje gospodine Špiriću, da li smo mi ovim usvajanjem prihvatili da je ovo povjerljiva tačka, ili sada otvaramo ponovo raspravu o tome?
Dobili smo odgovor od predsjedavajućeg Vijeća ministara da Vijeće ministara nije skinulo „strogo pov.“
Dakle sada smo na prvoj tačci i vi konstatujete da smo na prvoj tačci i sada će ova tačka biti „povjerljiva“. Jel tako?
Tako je.
Super. Ja bih vas zamolio SDP-a traži minut pauze da izađe.
Okej. Minut pauze. [[PAUZA]] Molim vas lijepo, prešli smo na dnevni red. Ja vas molim da mi dozvolite da poslovnički vodim. Mi ne možemo kao Dom skidati oznaku „pov.“ Mi ne možemo skidati oznaku „pov.“ Mi ne možemo. Kako. Recite. 24
Molim vas, molim vas, poslovnička intervencija. Zamolio bih kolege iz SDP-a samo da me saslušaju malo. Sobzirom da je član 10. tačka 3. kaže - da tačka 1. ovog člana odnosi se na materijale koji Savjet ministara i druga tijela u Bosni i Hercegovini dostavljaju Domu, a koji su označeni državnom, vojnom, službenom i poslovnom tajnom kako je određeno zakonom ili drugim propisima donesenim na osnovu zakona. Da mi neko protumači šta to znači i šta priše u zakonu. Da li to znači da ovdje mediji moraju biti, da se ovaj materijal može pročitati, da ja kada izađem tamo ne smijem reći šta se o tome radi? Ja taj zakon ne znam. Ovo piše samo u Poslovniku, a meni treba neko ko poznaje taj zakon da mi kaže koja su moja prava u vezi stim. Molim vas, mi ćemo ovdje sada izaći, a ne znamo šta piše u zakonu. Ja ne znam kome sutra može po nekoj tačci zakona da ovdje kažnjava. Dajte nam da mi neki objasni šta to znači zakon?
Molim vas lijepo dobićete. I ja tražim objašnjenja. Samo malo, molim vas strpljenja dr. Zlatko molim vas da sjednete. Dakle na prvoj smo tačci. Samo malo.
na razumije se
Okej. Dobiće svi odgovor. Izvolite. Ljiljana Milićević.
Gospodine predsjedavajući, isti poslovnik član 2. kaže – prije nego što dostave materijale poslanicima, predsjedavajući Doma i predsjedavajući komisija Doma odlučiće o stepenu povjerljivosti materijala pripremljenih u Domu u skladu sa zaključkom.
Koji su pripremljeni u Domu.
Znači naša komisija je propustila ustvari da se izjasni o stepenu povjerljivosti ovog materijala prije nego što ga je dostavila na.
Zahvaljujem Ljiljana. Ko dalje. Dr. Gligorić.
Hvala vam gospodine predsjedavajući. Sobzirom da smo mi dobili povjerljiv broj taj i taj i što je dr. Živković govorio tačno je član 10. našeg poslovnika nas obavezuje na tajnost i to treba poštovati. E sada pošto je gospodin predsjedavajući bacio rukavicu Parlamentu i rekao skinute tajnosti, a ja sam tražio također kao i dr. Živković daj da vidimo taj zakon, jer 25 ovo može biti, što bi rekao naš narod navlakuša, i da dođemo u jedan problem da mi odgovaramo ovom parlamentu. Zato tražim od predsjedavajućeg komisije, predsjedavajućeg i vas Kolegija da ovo pitanje rasčistite i tražim pauzu od 15 minuta koliko vam je potrebno jer se ispostavlja da ne čitate zakone. Ja znam šta tamo piše, ali neću, zašto da vam dajem svoje znanje. Uzmite gospodo, sad, ne znam, ali čitajte ih, za 15 minuta
Samo malo da sjednete. Riječ je tražio gospodin Džaferović, pa Jovanović. Samo malo još, molim vas ostanite strpljivi. Traje sjednica, dobićete pauzu 15 minuta. Sve ćemo riješiti u demokratskoj proceduri. Polako.
Poštovani predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege, ja mislim da je evo nakon sahat i po skoro rasprave o dnevnom redu došlo vrijeme da konačno krenemo sa radom. Ja sam izašao za ovu govornicu da probam pomoći vezano za ovo pitanje vezano za ovaj izvještaj Obavještajno sigurnosne agencije. Dakle, gospodin Špirić je prenio istinu i kazao da prema stavu nas iz Kolegija ovdje nema ništa tajno i da što se nas dakle tiče to može biti javno razmatrano ovdje u ovom parlamentu. O tome je govorio na neki način je predsjedavajući Vijeća ministara i mislim da kompletan ovaj dom tako razumjeva ovaj problem. Koliko ja znam zakon, ali evo neka me neko drugi ispravi Krivični zakon, dakle koliko znam oznaku „tajnosti“ sa nekog dokumenta može skinuti onaj ko je tu oznaku stavio i o tome je već ovdje bilo govora. Da ne bismo dovodili poslanike u nezgodnu poziciju, kompletan ovaj dom, a u nezgodnu poziciju, a da bismo postigli cilj koji želimo da postignemo, a želimo da javno o ovome raspravljamo, niko ne bježi od toga da se javno o ovome raspravlja, ja predlažem da uradimo sljedeće dakle, mi smo nekoliko puta već odlagali raspravu na ovu temu, da ne pravimo jednostavno cirkus ovdje u Predstavničkom domu, da mi kao Dom preporučimo podnosiocu ove informacije da skine oznaku „tajnosti“ i da nam dostavi dokument bez oznake „tajnosti“. Ako on to prihvati onda ćemo od njega to imati i onda ćemo raspravljati ovdje u Domu o tim stvarima. Kako će to u proceduri uraditi podnosilac prijedloga, on kroz Vijeće ministara, to je dakle stvar zakona i stav tih ljudi. Mi dakle preporučujemo da to uradi onaj ko je po zakonu dužan da uradi kako bismo bili u poziciji da možemo ovdje u Parlamentu da raspravljamo o ovom dokumentu javno. Toliko. Hvala vam.
Zahvaljujem. Dr. Avdić, pa dr. Gligorić ponovo.
...moguće da ovu situaciju prevaziđemo, ja mislim da Komisija za nadzor nad Obavještajno sigurnosnom agencijom se nije izjašnjavala o stupnju tajnosti ovoga dokumenta koji ide na Dom. Znači Kolegij, ili Prošireni kolegij ima pravo predložiti Domu da skine oznaku „tajnosti“ sa ovoga dokumenta i to će biti legalna odluka Parlamenta i ne treba se ponovo ići i ponovo ići na jednostavno na Obavještajno sigurnosnu agenciju. To je jedno. 26 I drugo, kolega predsjedavajući, odnosno gospodine predsjedavajući intervencija SIPE je legalan i legitiman čin. Ali, ako druga strana, uslovno rečeno, državna ista agencija iznosi političke motive koji su doveli do takve jedne intervencije, onda jednostavno se treba očekivati bar informacija Vijeća ministara, šta se to događa na relaciji resorna ministarstva i Regulatorna agencija za komunikacije. To u najmanju ruku. Hvala vam.
Zahvaljujem. Kolega Belkić replika, pa Gligorić, pa Novaković.
Nije replika prijedlog je. Dakle ja sam maločas rekao da sama informacija po sebi nije aktuelna itd. i ja predlažem da mi ovu informaciju uopšte više ne tretiramo kao nešto što trebamo razmatrati, nego jednostavno da zatražimo da se napravi informacija za 2005. Neka ugrade i ovo iz 2004. i da dobijemo odgovore u kojem pravcu ide reforma, je li služba depolitizirana, kako ide parlamentarni nadzor, kako ovo, kako ono? I da u međuvremenu i riješe je li u pitanju povjerljivo, nepovjerljivo. Naša je zakonska obaveza, godinu i po dana dakle ovo je deplarisano razgovarati. U njoj nema ništa, ništa, izuzev ako neko preko njeće otvoriti neke druge stvari. Dakle, ja sam za to da se ona apsolutno je neaktuelna. Apsolutno je naktuelna. Dakle, tražimo, neka se napravi informacija za 2005. neka se razrješi ovo prethodno pitanje povjerljivosti, nepovjerljivosti, da se ne maltretiramo više ovdje.
Zahvaljujem. Riječ je tražio predsjedavajući Vijeća ministara.
Prvo, ja mislim da i prijedlog gospodina Džaferovića i gospodina Belkića ustvari govore o tome da mi opet danas trebamo ovo gurnuti na stranu i ne raspravlajti o njoj. Pa tako se sa ovom informacijom dešava već 5-6 mjeseci. Dakle, nigdje ne piše da mora biti predsjedavajući tu da bi se raspravljalo o informaciji neke institucije, Na kraju krajeva nisam bio ni na vašem, na vašoj komisiji. Pazite, mi smo se opredjelili pa zakonu da imamo obavještajnu službu koja će imati parlamentarni nadzor. Nismo se opredjeleli da imamo obavještajnu službu koja će imati nadzor predsjedavajućeg Vijeća ministara, nego parlamentarni nadzor. I kompletna ta procedura je prošla. Parlamentarna komisija koja nadzire rad obavještajne službe i koja je puno više odgovorna za sve ono što ta služba radi, od predsjedavajućeg Vijeća ministara, jer usvojila ovaj izvještaj, dostavila vam ga. Nije skidala stepen tajnosti, ocjenila ga kao jako kvalitetan i sve ono što imate u zaključcima vaše komisije. Ja koliko znam Poslovnik Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, vi se uglavnom izjašnjavate sada o stavovima vaše komisije, a ne o stavovima predsjedavajućeg, ili ministra sigurnosti itd. Ušli smo u jednu proceduru u kojoj je sada najgora stvar koja se može desiti da kažemo ovo više ne postoji. Ako vi tako mislite da je to dignitet Doma i da je to dignitet prema ovim izvještajima koje godišnje dobivate i prema činjenici da imamo obavještajnu službu koja je tako koncipirana da ima parlametnarni nadzor da bude nezavisna i da ima, 27 dakle onda možete to tako uraditi. A nije mi jasno ako ste protiv ovog izvještaja i protiv izvještaja komisije koja je zadužena da pravi parlamentarni nadzor nad radom Obavještajne službe Bosne i Hercegovine onda glasajte protiv i oborite taj izvještaj. A mislim da više stvarno nema potrebe da se razvlačimo i da tražimo sada neka nova izjašnjavanja itd. itd. Dajte ovako kako je rečeno. Imate i stalno tri godine smo u neposrednoj komunikaciji i znam jako dobro da je stav svih poslanika u Predstavničkom domu da je Predstavnički dom, što i jeste najviši organ zakonodavne vlasti u Bosni i Hercegovini i da može donjeti odluku kako on hoće. A zašto sada ne skinete tajnost i ne završite to? Zašto da sada dolazi neko i zašto da gospodin Gligorić predlaže da predsjedavajući Vijeća ministara zajedno sa Kolegijem pojašnjava poslanicima šta piše u tom zakonu? Pa valjda to treba Kolegij samo, ne vodi predsjedavajući Vijeća ministara i Kolegij ovog doma i ovaj dom. Tu su tehničke službe koje vama treba da pripreme, vaše tehničke službe kojih imate dovoljno. Dajte molim vas da podnesemo ovaj izvještaj, moram priznati da ga nerado podnosim i da bi više volio da je to uradio predsjednik parlamentarne komisije koja vrši parlamentarni nadzor. Ali, komisija je prihvatila, pohvalila i donjela nekoliko zaključaka koji svi afirmativno govore o radu. Ovo je znači precizno i jasno – izvještaj o radu za 6 mjeseci. I vi jako dobro znate, bez obzira što želite da problematizirate neke stvari koje nisu u ovom izvještaju. Vi jako dobro znate da je isključiva, isključivi zadatak ljudi koji vode obavještajnu službu i vaše parlamentarne komisije bio da spoje za 6 mjeseci dvije obavještajne službe koje su do sada bile u Bosni i Hercegovini u jednu – državnu. I izvještaj je o tome. I do 1.1.2005. godine 99% aktivnosti te službe su i bile upravo to, jer im je to zakon naredio da tako urade. Sve ostale obavještajne stvari koje vas interesuju ili će biti u izvještaju od za 2005. Dakle od momenta kada je, kada su dvije obavještajne službe u Bosni i Hercegovini spojene u jednu.
Zahvaljujem predsjedavajućem. Ja bih molio evo kolegicu Branku da napravi jedan kratki, malo da pojašnjenja. Možda će vam pomoći gospodine Gligoriću, izuzev ako, pa evo svima tražim pomoć. I sebi tražim pomoć. Izvoli Braka. Vi ste predložili pauzu, daćemo i pauzu 15 minuta. Tražimo rješenje. Izvolite. Izvolite evo riječ prije.
Pa zna se po Poslovniku ko ima prednost, to je definisano. Ja sam tražio ranije riječ, ne možete vi praviti onda selekciju, ako je ovaj ravnopravni dio već završio. Kao moje kolege poslanici pred vama imaju, a imam i ja takođe Ustav je naš Poslovnik, to je normalno. Pedsjedavajući koji je po ovom zakonu odgovoran on takođe treba da ima u đepu i ministar bezbjednosti ovaj zakon, ali nemate, to je vaš problem, a morali ste to ponjeti kada ste došli na sjednicu. Sad ih pitajte, nemaju taj zakon. Ja želim da budemo, da poštujemo u okviru, krećemo se u okviru zakona. Ovo što je gospodin premijer govorio sve je van zakona priča bila, a ja to ne želim. Želim li ja da kršim zakon koji smo mi donjeli. On zna, ovo što je gospodin Belkić njemu predložio, to je ono kao Njegoš što me brani kad me ne odbrani, a zna on da izvještaj mora po zakonu podnositi, pa kaže vremenski kad, ali neću opet da vam kažem. I ne smije da krši, on je u pravu, tu se on uplašio gospodin Terzić, pa prebacuje lopticu na Kolegij, on je sada nespreman i Džaferović, ono da se vlasi ne dosjete predlaže zaključak opet da pomogne predsjedavajućem, a on nije skontao da je taj prijedlog 28 dobar za njega, jer sam direktno, jer sam ja govorio o tome. Samo da je malo preformulisao Džaferović, a ja sam vama pružio ruku, ali kada ne kontate šta ću vam ja, ne mogu vam pomoći. Zato, ovo je iznad zakona priča, molim vas da ovdje se ne prebacuje loptica između Parlamenta i predsjedavajućeg Savjeta ministara, jer kada je izlazio rekao sam vi hoćete da izigravate Tonija Blera, doduše on je elaburista, ali vi hoćete da nešto, nećete podnesete odgovornost. Ovdje morate podnjeti odgovornost. Lijepo vam je kada vam tamo na kanade dođu pa vam kažu puste CD ko koga prisluškuje, ko sa čijom ženom spava, pa uz viski to pijete, to vam je fino. A kada treba podnjeti odgovornost u Parlamentu, pa reći ovo da li je po zakonu ili nije, onda vas zakon ne zanima. Položite računa pred zakonom, kako vam piše u zakonu, a ja ću vam reći ako ne znate koji su vam članovi koji direktno se odnose na vas kao predsjedavajućeg Savjeta ministara da po zakonu morate u ovom parlamentu položiti račune. Ne ministar, ne niko, nego samo vi lično. Koji su to članovi koji se odnose na vas vi ne znate. Molim vas, pa nemojte ga braniti vi iz SDA kada se ne zna ni on sam braniti. A vi sada da znate da ga branite vi bi ustali – na osnovu Zakona o Obavještajno bezbjednosnoj službi član taj i taj, tumači se to i to. Tako ga branite. Nemojte ga braniti zato što ga volite, ili stranačka ideologija. Zato tražim pauzu. Hoću da dobijem tu informaciju. Branku ja cjenim i poštujem, ali ovo je Ustav i Poslovnik, a Zakon o obavještajno bezbjedonosnoj agenciji nešto sasvim drugo govori. Ako imate taj zakon, ja ću to saslušati, a ako nemate, tražim da ga obezbjedite da taj zakon dođe u ovu skupštinu i da sve ono što se odnosi na ovu tačku dnevnog reda rasčistimo. Vi gospodine predsjedavajući lijepo govorite o Poslovniku: Fino pričate kako mi treba da to poštujemo. Procedure su sve. Unutar procedura jednostavno se varamo. E kada je to tako tražim zakon, valjda možemo naći u ovom parlamentu zakon, valjda ćemo ga negdje pronaći pa ćemo ga lijepo. Imam ja u tašni, ali znanje je skupo moj gospodine Bešlagiću. Ne daje se to lako. E zato vas molim, ako imate zakon dajte da izađemo iz ove situacije. Može li ovaj dom da skine tajnost. Kako kaže zakon, ako kaže skinimo, ali ne kaže, može li predsjedavajući preuzeti po zakonu odgovornost koju treba. I nemojte da skupštinskom većinom mi ovdje pravimo ustvari cirkus. Optužuje se neko ko insistira samo na zakonitosti kao što je to gospodin Lagumdžija, ja ili neki drugi ljudi. Hvala.
Zahvaljujem. Ja vas molim, neće ništa biti mimo zakona, mimo Poslovnika. Nemojte da brinete. Dakle o tome vodim računa. javio se gospodin, da završimo samo raspravu, pa da damo pauzu 15 minuta. Ja vas molim da pomognete nađemo rješenje. Prvo kolega Novaković, pa onda Sipović, pa Hazim Felić.
Ja sam prvo rekao da ćemo mi čutati o raspravi. Drugo, slušajući ove rasprave zaista se brinem kako ćemo mi biti opozicija. Naime, svi prijedlozi koje smo do sada čuli oni koji su bili korektni sa jasnom namjerom da omoguće raspravu da oni koji su bili opet sa jasnom namjerom da onemoguće raspravu o ovom zakonu su išli u jednom, čini mi se mogućem i jedino mogućem rješenju, a to je prijedlog da se obratimo onom ko ima mogućnost da skine 29 ovu oznaku, znači onom koji jedini ima mogućnost da skine ovu oznaku da je skine. Ja mislim da to nije loš prijedlog. Naravno, možemo zaista, zaista voditi drugačiju raspravu od ove koju vodimo. Moram reći da se nažalost i predsjedavajući Savjeta ministara uputio u isti metod rasprave, pa i on nama održao ovako predavanje šta to mi poslanici po Poslovniku možemo, a šta ne možemo, šta trebamo, a šta ne trebamo. Nije dakle, nije u redu ni ti da predsjedavajući raspravlja kao poslanik, niti da mi raspravljamo kao predsjedavajući. Ja vas molim, imamo nekoliko konkretnih predloga predsjedavajući. Jedan od tih predloga, pored pauze naravno je i predlog gospdoina Džaferovića koji upućuje na to onaj ko je znači po zakonu nadležan, a blizak tom predlogu je i gospodina Gligorića – skine oznaku „tajnosti“ kako bismo zaista o nećemu što uopšte nije tajna ovo mogli raspraviti i završiti tu raspravu. I ne vidim šta to bilo kome može smetati u ovom domu, bez obzira bio poslanik ili bio u Savjetu ministara.
Zahvaljujem kolegi Novakoviću. Kolega Sipović.
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, ja pokušavam da za ovaj problem i oko ove tačke dnevnog reda o kojoj je raspravljano već sat i po vremena da se budemo pragmatični i konstruktivni. A ja predlažem i da pogledate i ono što je uvaženi gospodin dopredsjedavajući Džaferović Šefik predložio i predsjedavajući Vijeća da doista Dom ima i odgovornost i snagu i zrelost političku da riješi ovo, za mene nije neko pitanje. U članu 10., molim vas Poslovnika je rješenje ovoga problema. Ovo što je predsjedavajući rekao, ovaj visoki dom da skine oznaku „tajnosti“ čak i vi da se kao predsjedavajući izjasnite o nekim povjerljivim materijalima u stavu 2., ja bih zamolio sekretara Doma da pročita i da nađemo rješenje u članu 10. Poslovnika u tački 1., 2. i 3. i da ga fleksibilno tumačimo i da izađemo iz ove pat pozicije. Doista nas čekaju vrlo važne stvari, usvajanje budžeta, usvajanje mnogih važnih stvari i ovdje javnost prati i smatram se kao poslanik odgovornim da budem konstruktivan, efikasan u diskusijama. Evo nisam se htio javljati, ali preporučujem Domu i možda se i pauza napravi i da se nađe da izađemo iz ove pat pozicije. Mislim da nije problem toliko nerješiv da ne izađemo i ne nađemo pravo rješenje.
Nema nerješivih problema. Ovo o čemu ste sada govorili odnosi se na materijale koje priprema Parlament, mi koje pripremamo možemo govoriti o stepenu tajnosti. Kolega Hazim Felić. Stime zaključujemo, daćemo pauzu i sa predsjednicima klubova. Ne morate. Dobro. Po Poslovniku ja tumačim, pa možda sam evo i pogriješio. Izvolite Hazim Felić. 30
Hvala predsjedavajući. Mislim da smo zaista bez potrebe izgubili puno vremena na formalnim stvarima koje su precizne i jasne. Iz tog razloga zaista, toplo preporučujem gospodinu Gligoriću da u pauzi pročita zakon. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ja vas molim pauza dakle 15 minuta. Predsjednici klubova i predsjedavajući Vijeća ministara da
nije uključen, govori smjesta
Pa molim vas, ja vodim sjednicu gospodine Gligoriću. Predsjednici klubova i predsjedavajući Vijeća minitara da se nađemo na konsultacijama kod mene u kabinetu. [[PAUZA]] Nastavljamo sa radom. Mi smo ovu pauzu pokušali, molim vas, mi smo ovu pauzu pokušali iskoristiti da dođemo do predloga koji je u skladu sa zakonom, koji je u skladu sa Poslovnikom i jedino što gdje nećemo napraviti propust jeste da se prema materijalu koji smo dobili sa oznakom „povjerljivo“ odnosimo na takav način, jer mi ne možemo skidati tu oznaku, a i predlagača ne postoji raspoloženje da se ta oznaka skine. Predsjedavajući Terzić traži riječ, izvolite.
Dakle, pošto je rasrpava krenula u pravcu u kojem je krenula, i pošto se stavlja na savjest predsjedavajućem i Vijeću ministara da li mi to nešto sakrivamo ili ne sakrivamo, ja moram reći, pročitati ovdje član 87. koji kaže – informacije, dakle sve ono što sam govorio sad moram to kroz zakon jasno i precizno pročitati – informacije koje agencija čuva i koje su označene kao „povjerljive“ ili „tajne“ mogu se otisnuti samo uz odobrenje generalnog direktora agencije. Generalni direktor može, zamjeniku generalnog direktora dati ovlaštenja neka u tom smislu. Dakle, a kada je u pitanju član 11. on kaže da predsjedavajući Vijeća ministara ne može bilo u cjelini ili djelimično preuzeti odgovornost i prava generalnog direktora ili zamjenika generalnog direktora u ovom zakonu. Znači sva ova priča koju ste imali koja se ticala predsjedavajućeg i Vijeća ministara nije na zakonu zasnovana i nekorektna je.
Zahvaljujem. Ja vas molim da sada, ako je moguće dr. Gligorić da ne otvaramo repliku da kažem samo zaključak, da kažem zaključak do kojeg smo došli, ako vam može pomoći da se privedemo priču kraju. Jel se slažete? Nema problema dobićete riječ. 31 Dakle šta je prijedlog nas koji smo bili kod mene u kabinetu i tražili da se izađe iz ovog rješenja. Dakle mi smo dobili materijal sa oznakom „povjerljivo“, Parlament ne može da to skida, dakle može da skine onaj ko je to stavio oznaku „povjerljivo“, a tog odobrenja nemamo i mi moramo postupiti u skladu sa Poslovnikom i zakonom i zatvoriti sjednicu za javnost i voditi raspravu o ovom izvještaju i stavovima komisije. To je jedino do čega smo došli gdje nećemo napraviti grešku. Da li je trebalo biti povjerljivo ili nije povjerljivo mi o tome ne možemo sada, nažalost donositi nikave odluke. Evo još dr. Lagumdžija i dr. Gligorić i moraćemo dakle se. Izvolite. Dakle to je zaključak.
Hvala vam gospodine predsjedavajući. Pokazalo se da na onome što su neke kolege insistirale i sam da je bilo korisno, jer nam je gospodin predsjedavajući rekao da on mora da se vrati na Savjet ministara i nemože on kao pojedinac, pa nam je onda predložio da to mi uradimo, da možemo skinuti stepen tajnosti, a ja sam znao prema zakonu da to može da uradi direktor agencije i bilo je korisno, ako ništa da ispada da ja sad nešto kritikujem stalno, bilo je korisno da smo nešto naučili i ja bih gospodine predsjedavajući zamolio Službu da preuzme „strogo povjerljivo“ materijal „povjerljivo“ broj 01-04-3/05 ove godine, jer sam prema Poslovniku člana 10. našeg poslovnika dužan da čuvam tajnu, a sobzirom da ovdje nema baš ništa po meni, ali ako mangupi žele da montiraju proces, a ja sam imao iskustva negativno sa montiranim procesom, da nam lijepo ovo što je bezvrijedno isto kao i što sam primio uz potpis, uz potpis fino vratim, da ne bi nekom palo na pamet da Gligorić možda će eventualno zloupotrijebiti ovako važan materijal u kome nema ništa. Molim da Služba donese spisak da je evidentiran da sam ja to uredno vratio i neću da učestvujem u toj raspravi, iako imam informaciju od Predsjedništva, iako imam različite informacije vezano za ovaj slučaj i te kako bi imao šta da kažem, ali prepuštam to jednoj farci koja će se odigrati i koja ide dirigovano, jer je naručeno da se ovaj izvještaj mora prihvatiti u današnjem pravcu je i išla ova diskusija i rasprava, kao što mnogo toga skupštinska većina pokrije, pokriće zbog nečijih nepisanih, ne ili prisutnih unutar ovog parlamenta nekih pravila, a jest da je rada, zarad nekih nižih bogova unutar nižih institucija kojima se neko u ovom parlamentu povinuje. ja neću biti taj. Zato molim da mi ovo preuzmu uz potpis i kada čujem gospodina Lagumdžiju, jer me zanima šta će on reći, napustiću znači ovu tačku dnevnog reda i zamoliću službu da me u kancelariji 208 gdje ću biti pozovu na sljedeću tačku dnevnog reda, uz to da ću sačekati gospodina Lagumdžiju.
Zahvaljujem. Dr. Lagumdžija. Izvolite.
Žao mi je gospodine predsjedavajući zašto ovako...slušate. Iskreno mi je žao, javnost ne treba ni SDP-u ni Zlatku Lagumdžiji, niti bilo kome od nas ko je govorio o tome. Javnost je potrebna ovom parlamentu i ovoj funkciji o kojoj danas razgovaramo. Tačno je gospodine predsjedavajući da član 87. Zakona kaže da informacija koje agencija čuva i koje su označene 32 kao „povjerljive tajne“ mogu se otkriti samo uz odobrenje generalnog direktora agencije. Čak stoji još da generalni direktor može zamjeniku dati ovlaštenje u vezi pojedinih tačaka. Govorim, ali pustimo sada to. Prethodni član 86. gospodine predsjedavajući kaže da je generalni direktor agencije odgovoran za uspostavljanje i provođenje efikasnosti sistema, klavisifikacije informacija za agenciju na osnovu kojeg on tačno određuje šta jeste, a šta nije tajna. Na ovaj način se u Parlament pošto je ovo prvi put, kad napravimo presedan, kraj, završeno. Vi uvodite na mala vrata da sve što je u domenu rada obavještajne službe, pa i koncizne informacije koje ste dužni, da vas podsjetim, ovo što vi nama dajete danas, ovo je regulisano članom 10. tačka 5. istog zakona koji obavezuje vas. Jer pazite nama ne podnosi izvještaj agencija, ni komisija. Član 10. kaže da je predsjednik Vijeća ministara nadležan, između ostalog za svašta nešto, pa pod tačkom 5. podnosi Predsjedništvu i Parlamentarnoj skupštin koncizni, podvlačim koncizni, kratki godišnji izvještaj o aktivnostima agencije. Dozvolite, kratki, koncizni, zakon propisani gdje treba Parlament da otprilike vidi u grubim linijama da li ona radi sa u skladu sa onim što je njena ustavna i zakonska obaveza, da li radi u interesu ove zemlje i da li radi dovoljno efikasno itd. itd. To ne može biti predmet klasifikacije iz člana 86. i 87. Takođe želim da vam skrenem pažnju, za razliku od gospodina Gligorića, evo ja sam odlučio da malo svoje, nije ovo nikakva spektakularna pamet. Čovjek uzme pa pročita zakon, naročito treba da pročita ono zašta je obavezan. Član, zakon govori da predsjedavajući, član 9. kaže – koordinira, znate, vi ste trebali da nas podsjetite, vi ste praktično šef obavještajne službe. Po ovom zakonu vi ste to. Postoji generalni direktor. To je prva stvar što nije dobro, ali praktično je to tako. Član 9. kaže – predsjedavajući koordinira aktivnosti agencije i osigura smjernice u pogledu sigurnosno obavještajne politike. Član 10. vas je obavezao da vršite nadzor nad agencijom, nad njenim radom. Član 10. vas kao predsjedavajućeg, ne Vijeće ministara. Čak nije ni ministra sigurnosti. Nije ni Predsjedništvo. Predsjedništvo je definisano član 7. i tu Predsjedništvo otprilike bude informisano kao i mi ovim fol tajnim podatcima. Jedina osoba koja po zakonu praktično treba da bude ta kojoj se daje pravo da ponavljam i obaveza, nadležnost da vrši nadzor nad radom agencije, osiguravate zakonitost obavljenog rada što uključuje, pazite ovo, davanje opštih smjernica agenciji za izvršavanje zadataka u koju spadaju u djelokrug dužnost navedenih u članovima 5. i 6. koji su vrlo jasni šta ustvari agencija radi. Vi ste takođe članom 4. obavezni da donosite instrukcije neophodne za sprovođenje ovog zakona. Pazite, instrukcije vi donosite. Vi donosite program razvoja agencije i donosite smjernice za njihovo provođenje u koordinaciji s tim srećom koji se zove generalni direktor iza koje se sada ovdje krije. Nemojmo biti naivni. Vi ste ta osoba koja pred ovim parlamentom neće da skine. Nemojte se kriti iza generalnog direktora. On je sada postao potpuno nevažan. Nemojmo biti djeca. To je isto sada da Špirić optuži Branku da neće da nam da informacije. Mislim nemojmo biti naivni. Dakle, radi se o tome da vi ovo nećete. Vi ste takođe ti koji pregleda i odobrava sve zahtjeve za pružanje obavještajne pomoći. I odobrene zahtjeve proslijeđujete generalnom direktoru. Drugim riječima, gospodine predsjedavajući vi nećete da odgovorite na par vrlo jasnih pitanja. I vi ste dužni za to bili. Nije ni obavještajna agancija. Zašto niste dali nalog obavještajnoj agenciji da sprovede zaključke Parlamenta od 15. marta 2004. godine koji su, između ostalog obavezali onoga ko daje političke smjernice da se kod, kako vi kažete samo spajanja te dvije agencije onemogući da ljudi koji su učestvovali u kreiranju i konstrukciji zvanoj „državni udar“ se nađu u toj službi. Vi ste bili dužni da se za to pobrinete, ako vi niste generalnom direktoru dali te političke smjernice, onda čovjek nije 33 odgovoran. Ako krene ovako dalje, doći će do toga da ustari nema čovjek ništa sa svojim poslom i da ste vi, zbog toga neću daleko da idem, drugim riječima gospodine predsjedavajući i isto tako vi ste ovdje bili dužni u konciznoj informaciji da nam kažete šta se desilo sa silnim prijavama koje su ovdje rečene da je nađeno kriminala, zloupotrebe u privatizacijama, pljačkama, svemu što ovdje piše, a da niste nam rekli šta, ponavljam šta od toga je bilo zastrašivanje ljudi, a šta je nadležni sud riješio kao stvarno? I vi ste odgovorni gospodine predsjedavajući za to. Sobzirom da ste odgovorni za to ja vas potpuno razumijem što nećete da skinete oznaku „tajnosti“, neka vam je sa srećom. Što se mene tiče, možete je sada i skinuti, neka vam je sa srećom, kad tad to će doći na svoje gospodine predsjedavajući.
Ja se zahvaljujem dr. Lagumdžiji. Molim vas lijepo, pošto smo mi dakle donjeli odluku, dobićete riječ odmah, ja molim, mi moramo postupiti po Poslovniku i krenuti ovu tačku da se javnost isključi. Dakle, žao mi je, ali moramo raditi Poslovnički da se javnost isključi i da ovu tačku radimo i dovedemo do kraja.
Pošto smo i mi dio javnosti hoćemo li i mi.
Ne znam ko je dio čega, neka kaže sam, ali izvolite reći ćete mi. Nema veze, ne govorite radi njih, radi Parlamenta valjda govorite kompletno.
Pa i ja govorim radi javnosti.
Pa evo izvolite.
Gospodin Lagumdžija je po dobrom starom običaju prvo izglasao zakon, a onda sada pročitao jedan ili dva člana i podjelio to snama kao sa svojim učenicima. Znači nije tačno da predsjedavajući ima sve te ingerencije, nego je gospodin Lagumdžija u tom zakonu izglasao da imamo izvršni obavještajni organ, gdje sjede predsjedavajući i njegova dva zamjenika i u prve dvije godine agenciju vode u ispunjavanju u ovih obaveza iz člana 9. iz člana 10. dakle političkih i na sve one stvari koje je zakon ukazao. I apsolutno nije tačno da je, da predsjedavajući Vijeća ministara ima bilo kakvu mogućnost da skine oznaku „tajnosti“ sa dokumenta, a to kao što sam gospodin Lagumdžija pročitao i kao što sam ja pročitao precizno i jasno definiše član 87. Zakona.
Zahvaljujem predsjedavajućem. 34 Dame i gospodo nastavljamo. Dakle, vi ste dobili predmetni izvještaj o aktivnostima Obavještajno bezbjedonosne agencije BiH za period 1.6. do 31.12.2004. godine. Izvještaj je razmatrala Zajednička bezbjedonosno obavještajna komisija za nadzor nad radom Obavještajno bezbjednosne agencije Bosne i Hercegovine. Ova komisija izvještaj je dostavila 6. septembra 2005. godine. Vi ste, vidjeli ste Komisija predlaže Domu da usvoji sljedeće zaključke. Ja bih molio i ostale dakle, pošto je ovo zatvoreno, dakle za javnost da nas, da ostave poslanike da rasprave o ovoj tački dnevnog reda sami, da poštujemo Poslovnik do kraja.Ne vidim razlog da i negdje i ne mogu, a da ostali mogu. Naravno odnosi se i na predstavnike OHR-a. Dakle Komisija je Domu, moramo poštivati Poslovnik, tako je, moramo se učiti. Nekad nam to teže, nekada lakše pada, ali tako moramo raditi. Dakle, Komisija je dostavila sljedeće zaključke. 1. Komisija je primila k znanju izvještaj o aktivnostima Obavještajno bezbjedonosne agencije BiH za period od 1.6. do 31.12.2004. godine, 2. U cilju eliminisanja i iznošenja neistinitih podataka u sredstvima informisanja, a koja se odnose na moguće veze grupa, organizacija i pojedinaca koji su nosioci međunarodnog terorizma, sugeriše se Savjetu ministara BiH, kao izvršnom organu i drugim nadležnim institucijama BiH da preduzmu aktivnosti radi presjecanja prakse objavljivanja podataka koji imaju karakter tajnosti i koji nisu zasnovani na istinitim činjenicama i pod 3. Izvještaj o aktivnostima Obavještajno bezbjedonosne agencije, kao i drugi dokumenti koji se u skladu sa zakonom dostavljaju na razmatranje Parlamentarnoj skupštini BiH treba da prate dinamiku priprema i donošenja budžeta institucija Bosne i Hercegovine. Ovo je izvještaj dakle za 2004. godinu, drugo polugodište. Zato vas podsjećam da je jedan, ovi treći zaključak već vremenski deplasiran, ali ovo je bilo u to doba i Komisija se ozbiljno bavila ovim izvještajem i to je dakle bilo vrijeme integracije dve službe i Komisija je tada stavila na stanovište da je to možda jedan primjer u Evropi da su dve, možda ratom suprostavljene službe uspjele da naprave zajednički koncept i naš zadatak kao ozbiljnih ljudi u državi jeste bio da podupremo sve ono što obezbjeđuje i izgrađuje jednu sigurnu službu koja će biti garancija svim građanima u ovoj zemlji. Dame i gospodo otvaram raspravu vezano za izvještaj i za zaključke Komisije. Ko se javlja za riječ? Gospodin Belkić, pa dr. Živković.
...nije baš ni jednostavno nakon dva tri sata rasprava o proceduralnom aspektu cijele ove stvari, a u stvari uvođenjem i ulaženjem u suštinu stvari nešto posebno novo reći. Kada je riječ o Klubu poslanika Stranke za BiH i našem odnosu prema ovoj informaciji, naravno uz pridruživanje svima onima koji se pitaju da li zaista ima smisla, nakon godinu i po dana raspravljati itd. šta je aktuelno, šta nije aktuelno, mi ćemo se zadržati na sljedećim stvarima. 35 Dakle, ono što je osnovno i našta nismo dobili praktično odgovore u ovoj informaciji, osim tog aspekta kojeg ja potpuno razumijem da je prvi zadatak bio spojiti dvije službe, otkloniti sve anizuitete, otkloniti sve prepreke u toj integraciji službi itd. ništa manje važni zadaci nisu bili i to da se izgradi dakle jedna depoliztizirana, racionalna, efikasna, pod parlamentarnom kontrolom služba u skladu sa evropskim standardima itd., što iz ove informacije mi ne vidimo u koje je doba takva vrsta aktvnosti i koliko smo blizu tom cilju, za kojeg vjerujem nemamo apsolutno nikakvih dilema da nismo saglasni i da smo saglasni oko cilja šta želimo da postignemo. Kada je riječ o izvještaju KOmisije, Komisija je identificirala neke stvari koje jesu vrlo važne, po mom mišljenju, ali su one naznačene u tom uvodnom dijelu, a ne kao preporuke, ne kao zaključci itd. O čemu hoću da kažem? Dakle, umjesto da se preporuči, da se požuri na neki način sa jačanjem tog ...obavještajnog rada i potrebe za regulisanjem itd. to se konstatira. Nema zaključka da se zahtjeva da se donesu podzakonska akta koja će to regulisati itd. Dalje, konstatira se da nedostaje nam zakon o parlamentarnom nadzoru. KOnstatira se u izvještaju, a nema takve vrste preporuke, ili zaključka da tako kažem dakle da se ta stvar uozbilji. Dalje, konstatira se takođe u ovom dijelu, uvodnom dijelu da nisu urađena ta podzakonska akta koja dalje razrađuju Zakon o zaštiti podataka, ali i te stvari nema u preporukama. Dakle po našem mišljenju je trebalo ovo naglasiti i u obliku preporuke, da tako kažem ili zaključka formulirati. Mi možemo primiti k znanju ovu informaciju, jer vjerujemo da ona odražava stvarno stanje šta se radilo u tih 6 mjeseci 2004. godine, ali imamo kažem primjedbe što ove važne stvari mi u samoj informaciji, a ni u izvještaju komisije nisu pretočene u preporuke u zaključke, nego se skoncentrisalo na ovu stvar koja ulazi i u zaključak da je ključni problem eleminacija iznošenja u javnost neistinitih podataka. Mislim čovjek može da razabare šta su to doista, o kojim se podacim radi, na koji način su iznošeni itd. s kakvim posljedicama po meni je trebalo pojasniti da ne unosi dileme. Dakle evo da zaključim iz ove sugestije, odnosno primjedbe, dakle da se ojačaju zaključci iako je pitanje sad možda je nešto od toga u međuvremenu i urađeno, sada je pitanje koliko je to aktuelno. Mi možemo kažem primiti k znanju ovu informaciju, ali kažem zbog kašnjenja gdje smo i mi saučesnici, da tako kažem kao Parlament u ovom razvlačenju i pitanje je sad šta je od ovoga svega što ja govorim aktuelno, jer ja jednostavno ne znam šta se dešavalo u 2005. godini, kao i vi ostali. Zato sam ja maločas govorio da bi bilo možda pametnije da smo imali i aktuelniju informaciju pa bismo onda mogli sagledati tu godinu i po dana u njenoj ukupnosti. Eto toliko.
Zahvaljujem kolegi Belkiću. Mi ćemo vrlo brzo, pošto sam član te komisije dobiti izvještaj za 2005. godinu i vidjećete koji je to obim aktivnosti, upravo o čemu vi govorite. Dakle sve je satkano. Imate jednu tačku dnevnog reda gdje smo mi prošli put vratili izmjene i dopune zakona, vratili izvještaj, nismo prihvatili. Dakle osjetljive su i ozbiljne stvari. 36 Ja želim da vas uvjerim da se stvarno u ovom segmentu posvećuje mnogo veća pažnja nego što bi ljudi mogli i pomisliti. Mislim da ovo nije oblast za teatralnost i zato ja, da smo bili, mi smo odavno mogli ovu tačku dnevnog reda završiti, već sada imati ovaj izvještaj, a moram da vam kažem da će Komsisija za kontrolu rada morati podnjeti svoj izvještaj ovdje Parlamentu, pa ćete na bazi tog izvještaja dobiti odgovore na sva ova pitanja koja ste postavljali. Ali evo dakle mi smo danas u situaciji da prihatimo izvještaj i zaključke te komisije, a kada bude detaljan godišnji izvještaj onda se može voditi rasprava i davati sugestije, popravke za vrijeme koje je ispred nas. Ali, moram da kažem da smo mi vodili u okviru komisije baš dobre rasprave i davali sugestije koje su na tragu ovoga o čemu je kolega Belkić govorio. Dr. Živković je tražio riječ, pa Hazim Felić.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo ostao sam ovdje da bi uopšte mogao da kažem razloge zašto sam ostao koje ću navesti, vjerovatno iako me bude štampa u vezi toga pitala, a tiče se svih institucija novih koje ovdje u Bosni i Hercegovini se uspostavljaju, agencija, Obavještajno bezbjedonosna agencija je nova institucija, da se sada kada je ona u početku postavljaju standardi u Bosni i Hercegovini. Standard u Bosni i Hercegovini, ja mislim da se tiče ove obavještajno bezbedonosne agencije je da njihovi izvještaji kao, valjda svugdje u Evropi su „strogo pov.“ i da raspravljaju poslanici. Mislim da je to standard. Ako to nije standard u drugim zemljama, onda da nam kažu da to nije standard da radimo drugačije. Ako se tičemo, ako se toga standarda držimo, onda ćemo ne samo ovaj izvještaj, nego sve naredne izvještaje da pod takvim „strogo pov.“ materijom raspravljamo, jer smo sve ovo vrijeme, sada ova dva sata izgubili samo da bi pričali kako taj standard da ispoštujemo u budućnosti. Znači za sve ostale izvještaje onda nismo uludo potrošili vrijeme. Onda smo napravili znači jedan standard kojie će ta agencija koja je, kažem vam tek počela da radi, možda i njima problem, a evo izvještaj znati kako se ponašati u idućem vremenu, ali mi ćemo opet znati ovdje poslanici kako ćemo raspravljati o tom materijalu, a ne tražiti svaki put od te agencije da skida oznaku “pov.“ itd. Mislim, ako smo utrošili vrijeme za to, onda i da je to korisno utrošeno vrijeme za buduće sjednice, odnosno izvještaje ove agencije. I hoću da kažem da nije Bosna i Hercegovina Amerika, nije gospodin Lagumdžija Nikson, niti je ovo afera Votergejt. Ovo je običan izvještaj naše agencija koja ima samo 6 mjeseci rada iza sebe, za ako govorim o ovom izvještaju. I nema ništa u njemu što mi ne bi mogli ovdje da raspravljamo. Sam izvještaj kao izvještaj nije dobar. Ja ne mogu glasati za njega, ako ćemo tu agenciju da malo da kažem potaknemo da bolje radi, ja sam za to da se ovaj izvještaj vrati, pri čemu mi ne znamo ovdje da li i to je standard i molio bih sa vama podjelimo to, da li ovaj izvještaj da se u narednom periodu, ili izvještaj kao izvještaj uzima k znanju, ili da se usvaja. Ja sam pri, više za to da se uzima k znanju. I glasaću za to da se izvještaj uzme k znanju sa preporukama da u narednom periodu taj izvještaj može da bude bolji. Međutim, ako poslanici odluče da se za izvještaj glasa za ili protiv, onda ćemo vidjeti. Hvala.
Zahvaljujem. Gospodin Hazim Felić i da privedemo raspravu, ako je moguće. 37
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući, evo da dilemu otklonimo na početku. Mislim da se izvještaji usvajaju, informacije se primaju k znanju. Mislim da je to potpuno jasno i iz tog je razloga i izvještaj komisije, čiji sam ja član i iz tog razloga ja želim kazati par riječi kao član Komisije, a ujedno i u ime Kluba. Kolega Špirić, kao član Komisije, gospodin predsjedavajući i gospodin Belkić su kazali ustvari šta je Agencija radila 6 mjeseci, odnosno transformacija dvije entitetske obavještajne službe u jednu. Jedan kompleksan i vrlo izazovan zadatak koje je rukovodstvo agencije, mogu konstatirati vrlo dobro uradilo, uz određene probleme koji su imali u uspostavljanju agencija. Ali možemo odati im priznanje za taj rad koji su završili tokom 2004. godine. Komisija je ozbiljno razmatrala izvještaj i gospodin Šprić je to kazao. Neke stvari su ovdje kazane u ovom izvještaju. Međutim, moram kazati jednu stvar, da je ovo prvi izvještaj komisije, a da je po zakonu godišnju platformu usvaja ovaj parlament koji dolazi od Predsjednštva. Prema tome, neke ciljeve koje su formulisani u Zakonu o obavještajno sigurnosnoj agenciji su se mogli provoditi. Međutim, mi nismo imali godišnju platformu agencije za 2004. godinu, nego imamo za 2005.,ako se sjećate da smo je usvojili. Ona ustvari je pretočena iz Zakona o agenciji i ta godišnja platforma će održavati izvještaj koji ćemo dobiti u ovoj godini za 2005. godinu, gdje će biti vjerovatno, pretpostavljam više operativnih stvari i zadataka i ciljeva koji su u toj platformi naglašeni. Iz tog razloga mogu kazati da će Klub SDA glasati za ovaj izvještaj i da je to ustvari u ovaj izvještaj pretočeno ono što se defakto ili jure desilo u 2004. godini. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ima li neko dalje da se javlja za riječ? Kolega Sipović.
Nisam imao namjeru da se javljam, ali obzirom da se rasprava vodila i da sam diskutovao, konstruktivno pokušao, ja bih sada rekao, uvaženi predsjedavajući, vaši savjetnici, pravni vas dovode u situaciju vrlo delikatnu. Doista, vi ste rekli po zakonu da povjerljivost informacije, tajnost, povjerljivost je vrlo raširen pojam, pa kada hoće neko da i o običnim stvarima radi i priča i piše, onda kaže „državna tajna“. To je zloupotreba, po meni. Drugo, uvaženi predsjedavajući vi ste mogli spravom ovdje pred ovaj dom i ja sam cijeno da ste vi ovdje nudili Domu, onaj da skinete ovo da ne bude tajnost, prvo što je uvaženi kolega Beriz Belkić, ovo nikakva nije službena tajna, ovo je jedna koncizna informacija Domu načelna, a unutra informacije koja je govorena magnetofonske snimke, na dodavnju nekih detalja i podataka, to bi se moglo podvesti državnu tajnu da se javnost ne upozna. Molim vas, pogledajte ovdje nama nije generalni direktor OSE podnjio izvještaj. Ovdje ste vi predsjedavajući podnjeli izvještaj i ovdje ste vi potpisali ovaj izvještaj. Prema tome i niste trebali da za izvještaj ovakav izvještaj da tražite saglasnost generalni i vaš je prijedlog bio jako dobar da smatrate, gospodin Beriz je rekao tumačenje. Prema tome, šta smo došli. Tri sata smo izgubili što vaši pravni savjeti nisu i kolega neki ne znam koji je, ovdje 38 naprijed, vam je poturio zakon da kaže tajnost i da generalni. Molim vas, gdje je ovdje generalni direktor.
Molim vas, mi smo riješili tu dilemu i ostali [[zajednička diskusija Sipović Špirić]]
Molim vas uvaženi predsjedavajući, kada sam rekao, a znate zbog čega sam, samo malo, ja uvažene kolege, ja poštujem vas
Saslušajte kolegu, molim vas.
Malo pristojnosti, a zadržite mišljenje. Molim vas, zato uvaženi predsjedavajući i zato predsjedniče komisije koja je procjenjivala ove materijale koji su došli od Doma, nisam ja đabe rekao, a većina se ovdje nasmijala meni, sa prijedlogom da smo mogli iznaći rješenje kroz član 10. A problem je u nekima što ga vrlo reducirano tumači. Najveći je problem da mi zakivamo proceduru parlamentarnu, zato što vrlo usko tumačimo poslovnike i idemo na formalizam. U tom kontekstu sam rekao, ja pošto sam novi poslanik u ovom domu, ja kao generalno vjerujem u naše radno tijelo u komisiji koja prati i ovakav načelan izvještaj normalno da možemo da podržimo i ja bih ga podržio i da stavimo tačku kao ozbiljan parlament tu formalno pravnu proceduru, sa opaskom uvaženog kolege Belkića ovdje ne vidimo rješenja, preporuke, opet kažem načelne prirode. Opet nije nikakva državna tajna kako bi na osnovu prijedloga premijera, odnosno predsjedavajućeg se poboljšao rad ove i unaprijedio rad ove službe i kako bi Parlament dao neke generalne smjernice u pravcu ovome. Ja sam iz tog razloga osjetio za potrebnim da se javim, a da nisam se javljao za ovu tačku 10. Na kraju se ispostavilo da sam bio u pravu i da se moglo u ovome naći procedura i ne pravimo ovdje paradiranje i da ne izlaze određeni poslanici i da od toga ne prave nikakvu pompu i ovo i da se ne stvara u javnosti fama kako poslanici ostali hoće nešto tajno da raspravljaju o ovom izvještaju. Molim vas iole običan čovjek koji pročita ne mora biti poslanik, ne mora biti ništa obrazovan, šta ovdje ima specijalno tajna, kada mi imamo ovdje 90% informacije u novinskim časopisima, elektronskim medijima. Detalji koji idu na otkrivanje određenih stvari, oni mogu biti poslovna tajna, državna tajna. I molim vas uvaženi predsjedavajući, da bi se zaštitio dignitet Doma, a da bi izvršna vlast kao Vijeće ministara i direktori, olako se poseže da svako ko hoće da velom tajni zatvori, onda on povjerljivo, čak ovdje ne piše ni državna tajna, nego piše povjerljivo. A povjerljivo je najniži stepen neke hajde u gradaciji tajnosti. Eto toliko.
Zahvaljujem. Ima li još neko da se javlja? Dr. Petar Kunić, pa Đedović. 39
Vrlo kratko, ne bih želio upuštati se u ova formalno pravna stanovišta, u čemu smo izgubili zaista puno vremena i mislim da moramo racionalizirati pristup, ne samo kada su u pitanju ove stvari nego inače u Parlamentu. Ali, evo proći će i ovo kao što su prošle mnoge stvari u ovom parlamentu kada smo raspravljali o izvještaju o radu Visokog sudskog i tužilačkog savjeta, a da nećemo akcentirati pažnju na esencijalna pitanja koja se sada pojavljuju. Ja bih ovdje skrenuo pažnju na stanje u oblasti privrednog kriminaliteta. Uglavnom, prema ovom izvještaju privredni kriminalitet je u porastu. Ova država je izvršila reformu pravosuđa, ulaže pozamašna sredstva u pravosuđe, tužilaštvo, sudove. Postavlja se pitanje efekata njihovog rada, to je pitanje efikasnosti rješavanja tih institucija. Naravno to je vezano za bezbednosne strukture. Mislim da to zaslužuje posebnu pažnju i da bi u tom pravcu trebali akcentirati svoje aktivnosti u buduće. Privredni kriminalitet je zabrinjavajući. Ovdje se, ovdje se kradu milioni, milioni, da, u čitavoj Bosni i Hercegovini, a da nikako nemamo ozbiljnih procesuiranja upravo tih subjekata koji to rade. To je suštinsko pitanje. Dakle to je suštinsko pitanje i obavještajne službe, SIPE, naravno Tužilaštva i sudova. To su segmenti koji najlošije funkcionišu u državi, jer pokazuju rezultate. Rezultata nemaju. A to su i suviše ozbiljne stvari da se ovaj parlament i druge naravno institucije i izvršna vlast ne pozabavi sa ovim pitanjem. Deset godina je od rata, mislim da se moramo uozbiljiti i stvarati uslove za funkcionisanje pravne države. Očito ona ne funkcioniše. Ovaj izvještaj to dobrano, dobrano potvrđuje. Čak imamo porast privrednog u oblasti privrednog kriminaliteta u odnosu na prošlu godinu. A stvorili smo institucije. Dakle stvorili smo institucije. Imamo institucije, ali očito one ne rade. Ne rade svoj posao. Ili ne rade pravni posao, pravi posao. Nije dovoljno navesti koliko je prekršaja, narušavanje javnog reda i mira, a napisati par rečenica o privrednom kriminalitetu. Ne ulaziti koji su to razlozi, ko to radi itd. itd. Mislim da je izvještaj takav da je nepotpun, nedovoljno obrazložen i za mene barem neprihvatljiv. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Kolega Đedović se javio za riječ.
Poštovano predsjedništvo, kolege i koleginice zastupnici, članovi Vijeća ministara, ja bih vrlo kratko samo dva tri momenta da potenciram. Prvi je, ovdje sam čuo par i kolega poslanika da smo i mi djelimice krivi zašto o ovome nije ranije raspravljano. Ja se apsolutno ne slažem iz razloga što je jedini razlog zašto se o tome nije raspravljano što niko od predlagača nije našao za shodno da bude prisutan i uvijek je pomjerano zbog toga za narednu sjednicu. I to je krug kojim smo išli do sada. To je što se tiče procedure. Mislim da bi mi našu pažnju trebali bar u budućnosti obratiti na dvije vrlo bitne stvari. To je kriterij ko je sve ušao u tu službu. Mi postajemo zemlja službi razno raznih policijskih, obavještajnih i bog zna kakvih sve ne, čiji su efekti vrlo problematični. Ako pogledamo kriterije, tamo se potencira elemenat sigurnosti, ne stručnost. To znači poslušnost, ne stručnost. To je skup ljudi, ne mogu pojedinačno govoriti, ali po ovim ovdje elementima vrlo problematične naravi koji su rezultirani u vrlo problematično vrijeme i za vrlo problematične ciljeve. Ti ljudi treba da ostvaruju kada sad vidimo cilj koji je zaštitu suvereniteta, integriteta i da dalje ne govorim. To su nespojive stvari. Šta ta služba planira raditi da podigne stručnost, 40 neposlušnost, ponavljam stručnost na jedan zavidan nivo i da stvarno stvori službu koja će djelovati u ime ove države, a ne za bilo čije pojedinačne ili stranačke interese i da preraste u centar osuđene moći, što se često događa, ne u zemljama koje su u tranziciji kao mi, nego u suvremenim zemljama. Znači to su po meni ključna pitanja koja moraju u narednim izvještajima da budu prezentirana i da stvar ne ode izvan kontrole dok je još vrijeme. Ja sam imao toliko.
Zahvaljujem. Kolege i kolegice ja bih molio, naravno ovo je prvi izvještaj i vi znate kako smo došli do zakona, do službe, ona je u izgradnji, mislim da je izvještaj za 2005. godinu će biti izvještaj koji neće patiti od svih ovih slabosti o kojima je govorio i dr. Kunić i kolega Živković i Beriz Belkić. Ja vas molim dakle da danas prihvatimo izvještaj i zaključke komisije. Zato molim kolegu Živkovića kao predsjednika Kluba u ime SNSD-a dakle da prihvatimo ovaj izvještaj. Ima mnogo razloga zašto ovo govorimo. MOramo nove institucije, nove službe i podržati, pa čak i kada ima slabosti, a ne kada ih nema. A naravno to ne sporim da na izvještaju godišnjem tražimo i od opširniji izvještaj i mislim da će se i Komisija za kontrolu i rad obavještajne službe tim izvještajem baviti na poseban način. Zaključujem raspravu. Pozivam vas na glasanje. Dakle glasamo o izvještaju i zaključcima komisije. Glasajte sad. Nešto nije u redu sa ovom tastaturom, ili ja imam četiri sekunde. Dakle pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Samo tri i ja imam tri. Molim vas pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Vi gledate u monitor, gledajte dole gdje glasate. Molim vas. Dajte. Imate kartone na stolu. Ko je za izvještaj i zaključke službe, zaključke komisije? Stari dobri običaji. Molim vas ko je za? Ko je protiv?
Znači 16 za, ako tačno brojimo, protiv 3, 6 uzdržano. Koliko? 8. Dobro, vi mi govorite otud, ja ne vidim.
Znači imamo većinu. Ima i entitetsku većinu. Ko je iz Republike Srpske za? Hajmo glasanje. - Ima 5. Ko je iz Federacije za? Koliko.
Ima 12. 41
- Ima 12. Dovoljno. Dakle konstatujem 12 za iz Federacije, 5 iz Republike Srpske, da smo prihvatili izvještaj. Molim vas samo malo dakle, prihvatili smo, završili, prihvatili smo Izvještaj o aktivnostima obavještajno bezbjedonosne agencije BiH za peri
Gospodine predsjedavajući, poštovane kolege, ja sam djelimično zadovoljan sa odgovorom na pitanje koje sam postavio na prošloj sjednici, ali nisam dobio odgovor, čini mi se na suštinsko pitanje, a to je znači ko je i na osnovu kojih propisa tražio od EUFOR-a da se uhapsi Dragomir Abazović? I ovo ću pitanje, znači da se ne bih ponovo javljao postaviti ponovo kada budu poslanička pitanaj i odgovori. Ali želio bih malo da komentarišem i vidite, čini mi se da sada nekoliko stvari jasne u odnosu na prošlu sjednicu kada sam postavio pitanje. A jasno je da je gospodin Abazović pušten iz pritvora. Druga stvar, jasno je, prema nezvaničnim izvještajima istražnih organa da on i njegova porodica nisu pucali na jedinice EUFOR-a i jasno je da Tužilaštvo, ja bih to volio i zbog javnosti, jasno je znači da Tužilaštvo Bosne i Hercegovine nije dalo nalog nikome da se uhapsi Dragomir Abazović. 42 Ja ovom prilikom, ako to nešto znači stvarno pohvaljujem i Kantonalno Tužilaštvo i Tužilaštvo BiH koji su bili vrlo iskreni i čini mi se odgovorno radili svoj posao. Evo samo ću da kažem zbog javnosti, ovo moram da kažem pročitati jedan dio odgovora Tužilaštva BiH, kratko je - o preduzetoj akciji EUFOR-a u Rogatici, a saciljem hapšenja osumnjičenog Abazović Dragomira, a u kojoj akciji je došlo do smrtnog stradavanja njegove supruge osumnjičenog, te do ranjavanja samog osumnjičenog i njegovog sina, Tužilaštvo BiH nema saznanja, znači ponavljam, Tužilaštvo BiH nema saznanja osim onih do kojih je došlo putem sredstava informisanja. Obzirom da Tužilaštvo Bosne i Hercegovine nije izdalo nalog, ovo želim da poovim, znači nije izdalo nalog, niti bilo koji drugi akt usmjeren na hapšenje osumnjičenog, a niti je nakon preduzete akcije zaprimilo bilo kakav izvještaj o istim. Znači postavlja se pitanje, ponavljam i suštinsko je pitanje - ko je dao nalog EUFOR-u da se uhapsi Dragomir Abazović? I ja moram biti iskren i priznati da li možda sutra i mi svi možemo biti u nekoj opasnosti da neko slučajnom ili namjernom greškom možda nas nekoga kada putujemo stjera sa puta. Da ne govorim o nekim drugim težim stvarima. I ono što smo na početku, čini mi se usvojili kao zaključak ovo što je bio predložio gospodin Kunić, čini mi se da, imajući u vidu odgovor i Kantonalnog Tužilaštva i Tužilaštva BiH da SIPA će reći da mi nismo dobili ništa i mislim oni nemaju šta da kažem nama novo reći. Mislim da bi mnogo bolje bilo da smo mi tražili znači odgovor i ako ćemo, ako je to jedan od zaključaka od Savjeta ministara, Ministarstva pravde i Suda BiH, znači da to možda proširimo, ali već pošto smo da kažem usvjili zaključak, mislim da neće da kažem biti nikakvog efekta vezano za tu možda tačku dnevnog reda koja će biti na sljedećoj Skupštini. I ponavljam znači, ja ću ponoviti jedan dio tog pitanja znači – ko je i na osnovu kojih propisa tražio od EUFOR-a da uhapsi Abazovića, a ponavljam još jednom znači stvarno da je Tužilaštvo i bilo brzo i efikasno i eto kažem ako nešto znači stvarno ih pohvaljujem. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Jovanoviću. Riječ je tražio Lozančić. Ja bih molio, danas smo na Kolegiju, izvinjavam se kolegi Ivi, molio ako je moguće danas, sobzirom na vrijeme koje smo potrošili oko dnevnog reda da baš ako nema preke potrebe izbjegnemo poslanička pitanja, a ako ne, evo idemo. Gospodin Lozančić, pa dr. Kunić, pa RUža Sopta.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja ću vrlo kratko. Zadovoljan sam djelimično odgovorima na moja postavljena pitanja na 69. i 71. sjednici. U potpunosti mogu biti zadovoljan tekstom pitanja postavljena na 69. sjednici, ali nisam zadovoljan zaista onim što je učinjeno, jer proteklu godinu imamo, nisam zadovoljan jednim dijelom istrgnutog dijela pitanja, a bit je bila u tome da li je onaj zakon koji je bio predlagan i više puta u proceduri, znači Zakon o Agenciji za privremeno oduzimanje nepravilno stečene imovine nam je trebao ili ne. Iz ovog odgovora pitanja sam uvjeren da nam 43 je trebao, ili da je napravila pogrešku Administrativna komisija koja je svojim zaključkom tvrdila da samo usložnjavamo administraciju. Naime, u protekloj godini mi smo imali 10 slučajeva i to 9 u Entitetu Republike Srpske i 1 u Federaciji. Ne bismo imali ni ovih vjerovatno presuda da međunarodnim nekim svojim razlozima i zahtjevima nisu tražili i inicirali da se to provodi na prostoru Republike Srspke dok točim ispade da u Federaciji i nemamo potrebe da pravosudni organi rade po tim pitanjima. To bi bilo po ovom prvom pitanju sa 69. sjednice. A po pitanju sa 71. sjednice ja sam zadovoljan odgovorom koji je dosta koncizan, kratak, ali nisam zadovoljan onim što piše i što imamo mi na djelu. Mi i dalje imamo, ja sam to upozoravao sa ovim pitanjem sa 21.12. prošle godine da od 1.1.2006. nemamo entitetsko ministarstva obrane i da nismo u potpunosti, odnosno da smo produžili na crno rad tim institucijama i da one obavljaju ulogu je li koja je potrebna ureda odbrana i uprava za obranu, tako da u samom kraju kaže – Ministarstvo obrane BiH će u kontaktu sa nadležnim entitetskim tijelima i vlasti inicirati daljnji rad na stvaranju organizacijskih, personalnih i drugih pretpostavki za realizaciju prenosa navedenih institucija sa prijašnjim entitetskh ministarstava obrane u nadležnost drugih organa uprave na nivou entiteta, kantona i općina. To znači da mi to nismo regulirali i da bi trebalo dalje da Ministarstvo obrane preuzme jurisdikcije na kompletnom prostoru Bosne i Hercegovine da izbjegne dalje dogovore sa entitetima, da neka ministarstva u vladama entiteta obavljaju ulogu ministarstva obrane ili da produžavamo rad dijela uprava i opštinskih ureda u entitetima.
Zahvaljujem. Dr. Petar Kunić.
...da ovo nije replika, ali vezano ovo što gospodin Jovanović rekao. Pa upravo je SIPA za istrage i zaštitu, dakle da provede istragu da vidi šta se ustvari to zbilo i da podnese kompletnu informaciju Parlamentu. Mislim da je to pravi lopus koji treba da informiše ovaj parlament. Ja bih postavio pitanje vezano za Zakon o budžetskim korisnicima. Moju inicijativu unazad do pet, šest, sedam, osam, devet, deset mjeseci, godinu dana pokrenuta je inicijativa da se donese zakon o budžetskim korisnicima. Zakon o platama budžetskih korisnika. U kojoj je to fazi? Zašto se okleva stim kada znamo da je to urgentna star? Zašto urgentna? pa zato što neke institucije sami sebe određuju plate. To nema ni u Bijafri. Molim vas mi smo se susreli na Ustavnoj komisiji da jedna institucija određuje sama sebi platu. To je takav haos, takav nered, takva pravna nekonzistentnost, pa ne možete naći to na svijetu. Molim vas, prema tome, hitno treba da se donese taj zakon, da se utvrde kriteriji i mjerila da stavimo, u prvom redu sve državne službenike i zaposlenike u neki ravnopravan položaj svih institucija BiH. Mislim da je to primarno potrebno. Imamo neka pitanja kao što je, kao što su sudovi, tužilaštva i druge institucije. Sve državne institucije koje su na budžetu moraju se utvrditi jedinstveni kriteriji za sve te institucije. Niko ne može izlaziti izvan tih okvira. Mislim da je to primarno potrebno i urgentno pitanje i molim da se zatraži od Savjeta ministara da ozbiljno priđe ovom poslu. Nažalost stalno tražimo od Savjeta minsitara nešta, a ništa ne dobivamo, pa onda se postavlja pitanje da li uopšte tražiti nešto? Hvala vam lijepo. 44
Zahvaljujem se dr. Kuniću. Riječ ima gospođa Mara Perkanović. Izvolite.
Prvo komentari. Ja imam novo poslaničko pitanje.
Komentari. Je li se prešlo na postavljanje pitanja? Gospođa Milićević komentari. Ja sam preuzeo predsjedatelja ovdje popis. Izvolite gospođo Milićević.
Ja zahvaljujem. Znači ja želim da komentarišem odgovor, ne samo odgovor koji sam ja dobila, nego i moje kolege, kolega Špirć, Lozančić, Jovanović. Vidite znam da sam svoje pitanje i ja gospodin Jovanović postavili čirilicom na srpskom jeziku. Odgovor, znači sve zajedničke odgovore svi smo dobili uvijek dobijamo latinične verzije od Vijeća ministara. Molim da se ubuduće poštuje i jezik kojim je pisano i pismo. Hvala.
Gospođa Mara Perkanović.
Ja ima poslaničko pitanje. - Kada će biti ispoštovan zaključak Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine od 12.4.2005. broj 01-50-1-54-54/2005? Napominjem da su takve zaključke donjeli i Dom naroda Bosne i Hercegovine 27.4.2005., te Predsjednštvo Bosne i Hercegovine dva puta, i to 22.3. i 7.9.2005. godine, kojim se zahtjevalo od Savjeta ministara Bosne i Hercegovine, Ministarstva za finansije i trezor Bosne i Hercegovine, a po osnovu Zakona o ombusmenu za ljudska prava BiH Službeni glasnik broj 19/02 i Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ombusmenu za ljudska prava BiH, Službeni glasnik 35/04, vezano za plate ombusmena i koji se primjenjuje od 1.1.2004. godine. Naime, postoji zvanična informacija da su ombusmeni za ljudska prava BiH podnjeli krivične prijave na Ministarstvo finansija i trezora BiH i Službu za naknadu štete po osnovu neisplačenih davanja. Napominjem, da su i revizorski izvještaji ukazivali na taj problem. To je osnovni razlog zbog kojeg pravnici napuštaju radna mjesta i do sada ih je otišlo 14 što vodi urušavanju institucija ombusmena za ljudska prava i po automatizmu slabi mehanizam zaštite ljudskih prava i to u vrijeme kada su ona najosjetljivija i najproblematičnija. Kao član Komisije za ljudska prava i izbjeglice imigracije i azil izražavam svoju zabrinutost što su ombusmeni za ljudska prava kao najviši organ zaštite ljudskih prava prinuđeni da putem suda traže zaštitu svojih ljudskih prava. Mislim da niko nema prava da urušava te institucije, bez obzira na interese kojima iako su vođe. Ovo tumačim i atakom na 45 dignitet Parlamentarne skupštine koja je na prijedlog istog tog ministarskog savjeta izglasala dotične zakone.
Zahvaljujem. Gospođa Ruža Sopta.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja postavljam inicijativu. Ja dajem inicijativu Vijeću ministara. Tražim od Vijeća ministara da sačini izvješće o energetskoj situaciji u Bosni i Hercegovini sa aspekta svih energenata koji se koriste u domaćinstvima, institucijama i gospodarstvu, odvojeno sa aspekta reguliranja cijena kroz regulatorne agencije i kroz fiskalnu politiku. Druga incijativa, predlažem Vijeću ministara da izađe sa inicijativom objedinjavanja regulatornih agencija za električnu energiju radi osiguravanja jedinstvenog tržišta električne energije. Treće, predlažem Vijeću ministara da u okviru izmjena Zakona o trošarinama za koji smo dobili informaciju da je u pripremi izađe sa rješenjem za ukidanjem trošarina na lož ulja koja se koriste za grijanje. Naime, držim da bi ovo trebalo biti sve hitno iz razloga što koncem trećeg ili početkom trećeg mjeseca Državna regulatorna agencija za električnu energiju nagovjestila je nove cijene za električnu energiju za koje se u komentarima predviđa 40 do 60% povećanje. Da li će to biti odmah ili sukcesivno nije važno, važno je da će vrlo jak efekat imati i na gospodarstvo, a da ne kažem na socijalnu poziciju domaćinstava i ljudi ukupno. Vi znate da je došlo do poskupljena cijena svih energenata uvođenjem PDV-a i to znatnim poskupljenjem, a ovim poskupljenjem doći će pojedine regije doslovice u totalan kolaps njihovog gospodarstva, a da ne kažemo da će domaćinstva biti u takvoj poziciji da će više biti neuporedivo, neuporedivi svi ostali podaci po kojima mi tretiromo socijalnu kategoriju, odnosno poziciju domaćinstava u Bosni i Hercegovini. Držim da kroz ovakvu energetsku politiku koja se vodi i držim da nam je ovo najneuređenije, najneuređeniji dio tržišta i kroz ovakvu politiku uistinu vrši se jedna strašna diskriminacija regija. Zbog toga i dajem ovu inicijativu da bude što hitnija i da po mogućnosti prije stupanja na snagu ovih cijena dobijemo sve ove podatke. Hvala.
Zahvaljujem. Dušanka Majkić.
Sobzirom da se Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa apsolutno oglušilo o sve odluke ovog parlamenta vezanno za stimulisanje stočarske proizvodnje u Bosni i Hercegovini, postavljam ponovo pitanje Zbog teškog stanja koje danas vlada u farmerskoj proizvodnji Bosne i Hercegovine, kao i zbog opšteg konsenzusa na nivou svih relevantnih institucija u BiH, dakle i Savjeta 46 ministara i Parlamentarne skupštine i entitetskih ministarstava poljoprivrede i komira i primarnih proizvođača da se omogući intenzivniji i progresivniji razvoj primarne proizvodnje u BiH molim nadležno ministarstvo da mi odgovori na sljedeće pitanje - Kada će biti uvedeni količinski kontigentni slobodnog uvoza, te ukinute carine i prelemani za rasplodni i tovni materijal i to – junad za tov iz tarifnog broja 0102, 904900, ili za neteljene tarifni broj 0102 101000 i mesnate pasmine prasadi tarifni broj 0103 919000. Odgovor molim pisanim putem. Hvala.
Zahvaljujem. Jelina Đurković.
Dakle, vrlo kratko. Imam pitanje usmjereno ka Regulatornoj agenciji za komunikacije koje glasi - Kakva je stručna, kvalifikaciona struktura zaposlenih u Regulatornoj agenciji za komunikacije Bosne i Hercegovine u svim sektorima i u upravljačkoj strukturi? Da li se zapošljavanje vrši prema zahtjevima struke, ili na neki drugi način? Tražim odgovor u zakonskom roku, a zašto ovo pitam. Iz dosadašnjeg mog nekog iskustva u praćenju rada ovih agencija i tijela pojedinih formiramo ovdje i ustanovljujemo, nemamo baš uvijek pravo, nemamo uvijek dobar uvid u to šta oni rade, a pogotovo u ovu agenciju koja se prilično otela, ili otrgla bilo kojoj kontrolnoj strukturi u ovoj zemlji. Recimo, imamo podatak, imam informaciju da je tamo zaposlen arhitekta. Zato tražim i da li je to nekakvoj, da li treba. Imamo recimo tamo nekoga ko zna hortikulturu. Je li i to u komunikacijama? Dakle hoću, voljela bih da znam precizno kakva je struktura i upravljačka i ko vodi komunikacije i ko je stručan. Da li su svi stručni i da li su svi primljeni na stručnjaci za određenu vrstu rada i posla. Eto toliko.
Zahvaljujem. Kolega Bešlagić Selim.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolege, moram da kažem da sam izuzetno zadovoljan na odgovor na moje poslaničko pitanje u vezi sa formiranjem radne skupine za izradu Nacrta zakona o dobrobiti životinja. Moram da kažem da sam zadovoljan čak i grupom. Međutim, u ovom odgovoru i ovom rješenju nalazi se tačka 5. koja glasi, ja ću pročitati – Članovi radne skupine imaju pravo na novčanu naknadu i za rad u radnoj skupini, a visinu naknade i način isplate dužan je odrediti Ured za veterinarstvo Bosne i Hercegovine. Ako se konstatuje da je grupa formirana od samih, ja bih rekao službenika državnih organa, postavljam pitanje 47 - Da li to znači da kod svake izrade zakona koji se donosi na nivou države, oni koji rade na zakonu imaju pravo na honorarni rad? Drugim riječima tražim da se ova tačka 5. ukine, jer bi to bila, ja bih rekao provociranje svih drugih da budu plaćeni za ono što su već plačeni.
Zahvaljujem. Kolega Lozančić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Moje pitanje je za Vijeće ministara, a odnosi se na najavljena poskupljenja električne energije i stupanja uređenosti odnosa u okviru elektroprivreda Bosne i Hercegovine koje egzistiraju na prostoru Bosne i Hercegovine, odnosno prenosa distribucije i odnosa. Naime, još prošle godine je najavljeno je sa 30.12. poskupljenje električne energije za 30%, pa je to odloženo za prvi kvartal ove godine i očekivati je enorman udar na sve vrste potrošača kada je u pitanju cijena električne nergije možda od kraja idućeg mjeseca. Vijeće ministara bi trebalo da je u suradnji sa državnom komisijom za električnu energiju, sa entitetskim vladama da na neki način predupredi ovaj udar i da pomogne u zaštiti potrošača u ovom prvom valu, jer očekivati je da električna energija bude povećana i do 50%. Mi danas imamo velike probleme, posebno u velikim industrijskim pogonima koji koriste električnu energiju, a vezano je za stupanje neuređenosti odnosa na prostorima Bosne i Hercegovine, tako da imamo da pojedini potrošači koriste kompletne hrvatske zajednice Herceg Bosne samo električnu energiju i zadovoljavaju 40% svojih potreba, dok imamo npr. u Republici Srpskoj i njihovoj elektroprivredi u elektroprivredi Republike Srpske imamo višak električne energije. Očekivali smo da uvođenjem državne komisije za električnu energiju nekako ovladamo prostorom Bosne i Hercegovine, da na neki način bude sinhroniziran i da imamo jedinstveniji prenos sobzirom da smo ušli sada i u zapadno evropski sustav prenosa električne energije, a time smoušli u jednu tržišnu utakmicu gdje možemo doći do vrlo neugodnih cijena kada budu uvoznici pojedinih, pojedina poduzeća koja su u većinskom vlasništvu države. Tako da i danas imamo da npr. Alumijum plaća 50% skuplju cijenu u odnosu na prošlu godinu dok nismo imali državne agencije, dok nismo imali prenosa i dok nismo imali suradnju između elektroprivreda, a da imamo isto tako na prostoru entiteta Republike Srpske da je cijena niža u odnosu na ranije za 30 do 40%. Pa moje pitanje je Vijeću ministara – Šta očekuje i kako misli izaći kada budu poremećeni procesi proizvodnje kod velikih potrošača električne energije i koje mjere zaštite za socijlano ugrožene kategorije u kućanstvima vezano za najavljeno poskupljenje? I pretpostavljam da bi trebao imati bližu suradnju sa državnom agencijom, odnosno državnom komisijom za električnu energiju i očekujem da će u odgovoru biti i naglašena suradnja.
Zahvaljujem se gospodinu Lozančiću. Riječ ima gospodin Altić, pa neka se pripremi gospođa Kapetanović i gospodin Suljkanovć. 48
Poštovani predsjedavajući, kolege i koleginice. Ima, uvaženi kolega Avdić i ja imamo jedno pitanje, poslaničko pitanje i imamo jednu inicijativu. Poslaničko pitanje glasi – Konstatujući da je intervencija SIPE u RAKU legalna i legitimna, da je u nadležnosti iste da vrši istragu, pa i na izvještaj revizora, a poslovanje RAKA tražimo da Vijeće ministara razmotri eventualno političke motive koji iznose predstavnici RAKA i njihove temeljnosti i ciljeve, jer ...SIPE mora se reagirati na eventualnom pokušaju politizacije, odnosno intervencije ovog državnog organa i motivisano političkim ciljevima kao što je to u javnosti ističe. Inicijativa – Tražim od Vijeća ministara, obzirom da je ekspertna grupa za granice završila svoj posao da se raspravi pitanje granice između Bosne i Hercegovine, Republike Hrvatske i Srbije i Crne Gore i da se potpiše ugovor i da se dostavi Parlamentu na ratifikaciju. Vi znate koji su problemi neriješenih pitanja granica u Bosni i Hercegovini. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Altiću. Riječ ima gospođa Kapetanović. Izvolite.
Ja imam jedno pitanje a u vezi sa pitanjem jedan prijedlog inicijative. Ministarstvu za ljudska prava izbjeglice i azil upućujem pitanje - Da li radi na međuentitetskim ujednačavanju prava civilnih žrtava rata kao veoma osjetljive kategorije, jer u sadašnjim zakonskim rješenjima neka pitanja su neadekvatno tretirana i predstavljaju kršenje ljudskih prava? A onda prijedlog inicijative – ako o ovim pitanjima nije se bavio i ako ona proizilaze iz same funkcije ovog ministarstva pokrećem inicijativu da se pokrenu pitanja izmjena u entitetskim zakonima iz ove oblasti, ili da se predloži zakon na nivou države kako bi se ovo pravednije riješilo. Razlozi za ovu inicijativu su mnogostruki, a navest ću samo neke. Sadašnja pravna rješenja za utvrđivanje statusa civilne žrtve, vještom formulacijom su diskriminirajuća, odnosno uključuju one koji su nažalost u ovom ratu bili pokrenuti sa svojih ognjišta i zbog tih i drugih razloga i jesu civilne žrtve. Prirodno bi bilo da ta prava ostvaruju tamo gdje se to dogodilo, a ne na drugim, na drugom mjestu. Kako stalno pokušavamo prihvatiti svjetske standarde o ljudskim pravima preko prihvatanjem i usvajanjem konvencija iz ove oblasti, a kako smo čuli i u pričama o novom ustavu, najviši standardi iz područja evropskih prava jedino nisu sporna, proizilazi da bi trebao biti sporan i promjeniti neka rješenja i prestati kršiti ljudska prava, bar ona na koja možemo uticati. Sadašnja rješenja upravo amnestiraju obaveze sadisfakcije i naknade one koji su proizveli žrtve. A kako bi se moglo nametnuti pitanje čije su žrtve, najbolje bi bilo to regulisati u državnom aktu, odnosno zakonskom rješenju. Ovakva rješenja bi automatski olakšala ponovnu integraciju u sredinu svima koji su se vratili, a i onima koji se namjeravaju vratiti, kao i nepotrebnog osjećaja podjeljene ličnosti i 49 straha da će to pravo izgubiti promjenom mjesta boravka. Ja ću ovo pismeno uputiti. Zahvaljujem.
Hvala vam lijepo. Još imamo prijavljenog gospodina Suljkanović i time, gospodin Sipović. Ima li još neko.
Poštovane kolegice i kolege, u ime Kluba poslanika Stranke za BiH pokrećem inicijativu da se rasprava o izmjenama Ustava Bosne i Hercegovine premjesti u instituciju BiH, odnosno u Parlamentarnu skupštinu Bosne i Hercegovine. Postojeći Ustav kao temeljni akt države koji nisu donjeli građani ove zemlje, nego je nametnut Dejtonskim sporazumom po završetku rata, postao je nepremostiva prepreka daljem razvitku Bosne i Hercegovine i njenom putu ka evroatlanskim integracijama. Predlažemo Kolegiju da objedini ovu i sve dosadašnje inicijative o promjeni Ustava i hitno ih proslijedi Ustavno-pravnoj komisiji koja će u skladu sa Poslovnikom o radu staviti ove incijative u parlamentarnu proceduru. Hvala.
Hvala vam lijepo. Gospodin Sipović. Zaključeno prijavljivanje.
Gospodine predsjedavajući, obzirom da sam na prošloj sjednici na 73. 30.januura 2006. godine postavio dva pitanja i dvije inicijative VIjeću ministara i resornim ministarstvima, a da do sada nisam dobio nikakav odgovor, punih 14 dana, ja mislim da bi trebalo efikasno aktuelnost postavljenih pitanja su vrlo značajna, ja ću se ovaj put samo osvrnuti na još jednom, da podstaknem još jednom pitanje koje je aktuelno i koje ne traže odlaganje, a postavljam pitanje Vijeću ministara i resornom ministarstvu, Ministarstvu pravde Bosne i Hercegovine, a tu inicijativu, odnosno uz to i inicijativu i međunarodnim faktorima OSCE-u, OHR-u, Uredu OHR-a i resornom ministru za ljudska prava, ato se pitanje odnosi - U kojoj je fazi kada će se uputiti u parlamentarnu proceduru Zakon o advokaturi Bosne i Hercegovine? Obrazložio sam da su sada dva postojeća entitetska zakona i obrazložio sam inicijativu da nemam nikakvih razloga da ne ostanu ti zakoni, ali potreba da se donese zakon na nivou Bosne i Hercegovine je nasušna. Deset godina se čeka i to je obaveza ovoga doma i ove države da donese jednu zakonsku materiju koja će regulisati jedno, status jedne vrlo važne djelatnosti advokatske, a svi odnosi prema advokaturi govore o demokratičnosti jedne države i zaštiti ljudskih prava. Smatram da je puno vremena prošlo, bilo je niz inicijativa prema ovome domu i Ministarstvu pravde Bosne i Hercegovine, a do sada nismo dobili informaciju. Veliki broj advokata iz obadva entiteta je zbog nedonošenja zakona na nivou Bosne i Hercegovine ne rješavanju njihovog statusa advokatske tarife i njihovog statusa inaće, a zastupaju interese 50 svojih branilaca, branjenika na nivou Sudu Bosne i Hercegovine i drugim nadležnim organima je nedopustivo. Pa onda sudovi Bosne i Hercegovine i Vijeće ministara rješavaju taj njihov status nekim privremenim odlukama. Obzirom da je došlo do reforme pravosuđa i da je ustrojen, da je donešen ustrojen Sud Bosne i Hercegovine, Tužilaštvo Bosne i Hercegovine, Pravobranilaštvo Bosne i Hercegovine, mislim da je jedan vrlo važan segmen u zaštiti ljudskih prava apsolutna neophodnost donošenja zakona o advokaturi na nivou Bosne i Hercegovine. Molimo vas, ukoliko ovaj dom cijenjeni, a ja prenosim mišljenje svojih kolega, mi ćemo zatražiti podršku od Međunarodne unije advokata Svjetske i Evropske unije advokata i iznjećemo jednu diskriminaciju prema ovoj kategoriji ljudi koji ne mogu da ostvare svoja zakonska ustavna prava iz člana 2. stav 2. Bosne i Hercegovine i člana 1. prvog protokola uz Evropsku konvenciju i ne tretirajući se kao faktor oštećeni su svom statusu. A ostvaruju vrlo važan segment i ovdje smo, moje uvažene kolege stalno pričali o puna usta o zaštiti ljudskih prava, o pozivanja razne konvencije, Evropsku konvenciju, a kada je u pitanju jedna tako značajna služba ingorantski se odnosimo. Mi ćemo istrajati i da kažem da ću zatražiti javno od Vijeća ministara i ministra pravde gospodina Kovača da se, da mi dostavi tu informaciju i press konferenciju, a na hiljade advokata su živo zainteresovani za rješavanje ovog. I vjerujte traže i imaju povjerenja da će ovaj dom dati podršku za takav jedan zakon. On ništa ne košta finansijski, mterijalno, on samo uređuje jednu materiju koja je bitna. Ja mislim, bez obzira da li je, da li sam ja naporan, možda i jesam, ali mi ćemo sigurno nastojati da ostvarimo svoj cilj da dođemo do onih naših zakonskih prava koja sleduju, a dobio sam molbu i advokatskih komora koje su sad mi rekli da samo usmeno zatražim tu informaciju, a tražiće i pismeno da se uključe u raspravu za donošenje takvog zakona. Mislim da je krajnje vrijeme, a to posebno upućujemo OHR-u, jer imam informaciju da se nalazi u Pravnom odjelu na davanju mišljenja i pripremi toga zakona i OSCE-u koji je jedan organ koji ima vrlo važnu ulogu u zaštiti ljudskih prava i u ovom segmentu advokature.
Zahvaljujem. Dame i gospodo zaključujem ovu tačku dnevnog reda poslanička pitanja i odgovore. Ja vas molim u pisanoj formi da dostavljate poslanička pitanja, bila bi kraća, sažetija i prije bismo ovu tačku završili. Ali evo neka to ostane napomena za u buduće. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda, to je Ad.4. Zahtjev poslanika Mirsada Ćemana za razmatranje Predloga zakona o dopuni Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini, po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika Poslanik Ćeman 3. februara dostavio je u proceduru Predlog zakona o dopuni Zakona o akcizama sa zahtjevom da se razmatra po članu 104. Poslovnika. U skladu sa Poslovnikom zahtjev je uvršten u dnevni red ove sjednice. Vama je Predlog zakona upućen 6. februara. Otvaram raspravu o zahtjevu za skraćenu proceduru. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. 51 Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Dakle konstatujem da smo sa 26 glasova za, 4 protiv, 2 suzdržana prihvatili zahtjev poslanika Mirsada Ćemana za razmatranje Predloga zakona o dopunama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku u skladu sa članom 104. Poslovnika i prelazimo na petu tačku dnevnog reda, to je Ad.5. Zahtjev poslanika Momčila Novakovića, Elmira Jahića i Vinka Zorića za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegoine po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika Ovaj prijedlog zakona dostavljen je Domu 8. februara. Kao što znate kolega Novaković, Jahić i Zorić imenovani su u radnu grupu za pripremu izmjena i dopuna Izbornog zakona Bosne i Hercegovine. Oni su taj posao okončali i dostavili Prijedlog zakona sa zahtjevom da se razmatra po članu 104. Poslovnika. Vi ste tekst predloženog zakona dobili danas na klupe. Nadam se da možemo raspravljati o zahtjevu za skraćenu proceduru iako ste tekst zakona dobili danas. Ja mislim da ova skraćena proceduru na liniji da se zakon usvoji i da ne bismo imali pomjeranja vezano za predstojeće izbore i u tom smislu želim da izrazim svoju ličnu podršku skraćenoj proceduri. Otvaram raspravu. Gospodin Zorić, pa gospodin Ćeman.
Ovako. Ja sam potpisao ovaj zahtjev iako mi je bilo obećano da će, da ćemo zapravo mi svi dobiti to i na hrvatskom jeziku, a i zbog žurnosti ja sam samo jednu stranicu potpisao i jako sam razočaran bio danas kada sam dobio četiri prijedloga izmjena i dopuna. Dakle četiri. I evo i ovdje pod stolom da nemam ovdje gomilu papira. Sva četiri nisu na hrvatskom jeziku. A onda sam dobio pismo od OHR-a, datum je jučešnji i mene je to dočekalo prije dva sata tri ovdje na stolu kako oni pozivaju članove radne grupe za izradu Izbornog zakona na sastanak sutra. Ja zaista ne mogu tako planirati vrijeme. Ja mogu doći na hitne sjednice Parlamenta, odgodiću i to ću staviti u prioritet. Ali ja sam planirao sutra nešto sasvim drugo raditi, također, u opisu zastupničkih poslova. I ne može meni neko 20 ni 24 sata prije zvati na sastanak i vjerojatno sugerirati meni evo kao predlagaču zakona, ili nama kao članovima radne grupe da mjenjamo svoj stav. Ja tražim od ovog doma da nas zaštiti od ovakvih sastanaka. Ne od OHR-a, ja sa OHR-om hoću razgovarati, ali od ovakvih sastanaka mi danas stavljamo ovaj zakon u proceduru i tražim od svojih kolega da to ide po 104., ali to je zaključak grupe kako bi mogli ispuniti sve rokove i kako bi mogli objaviti je li Izborna komisija izbore za ovu godinu. Ja ovdje javno kažem u ovaj mikrofon da sutra ne mogu, dakle ne da neću, nego ne mogu biti na ovom sastanku, a isto tako očekujem od evo naših službi, ako to nisu mogli oni koji su nam logističku potporu davali u radnoj grupi da ipak ove zakone, prijedloge zakona prevede se na sva tri jezika kako bi mogli kolege zastupnici i uvažavam potpuno i ono što je maloprije gospođa Ljiljana ovdje govorila da svi mi trebamo dobivati na pismu i jeziku koji preferiramo odnosno kojim govorimo mi zastupnici u Parlamentarnoj skupštini. Hvala. 52
Zahvaljujem kolegi Zoriću. Gospodin Ćeman.
Vrlo kratko. Gospodine predsjedavajući, ja podržavam da ovaj zakon ide po članu 104. ali samo ovim povodom želim skrenuti pažnju. Ovo će biti ustvari 11 na neki način intervencija na ovaj zakon. Vidi se to iz uvodne rečenice u kojim je sve službenim listovima objavljivan i osnovni tekst zakona kao i izmjene i dopune. Ako se dobro sjećam, a mislim da je takva upravo situacija, neke od ovih izmjena Izbornog zakona je proglašavao Ured Visokog predstavnika, odnosno Visoki predstavnik. Nije izvršeno potvrđivanje ni jednoga, čini mi se takvog zakona od strane ove parlamentarne skupštine. Mislim da bi bilo potrebno provesti tu proceduru. Ima u onim pravilima normiranja forma kako se to radi, a ovo spominjem zbog toga što će, ali to ću vjerovatno u ovoj fazi kada bude pred nadležnom komisijom kroz formu amandmana biti dopunjeno. Trebaće najmanje raditi i prečišćeni tekst ovoga zakona, jer će ga biti jako teško primjeniti sutra i da bismo imali čistu situaciju dakle ovim povodom inicijativa da se dostavi prijedlog za potvrđivanje nekoga od izmjena i dopuna ovog izbornog zakona kako bismo onda to sve imali u okviru jedinstvenog pravnog sistema kada je riječ o ovoj problematici. Toliko. Hvala.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja? Dr. Kunić, dr. Gligorić.
Pa je kod nas je vrlo aktuelno pitanje, odnosno vrlo često pitanje da se predlažu zakoni po članu 105. ili 104. Koristi se. To više nije izuzetak, a trebao bi biti izuzetak. To je sada postalo pravilo. Dakle da se predlažu zakoni po 104. po skraćenom postupku, po članu 105. Poslovnika. Ja bih vam skrenuo jednu pažnju, pažnju na jednu stvar da je Izborni zakon poslije Ustava najvažniji zakon. I ja sam danas dobio neke materijale vezano za rasrpave oko promjena Izbornog zakona, čim već se ulazi u neke meritorne stvari zakona u vrlo bitna pitanja tog zakona i ne znam koliko je dobro da se donosi na ovakav način po skraćenom postupku. Mislim da ne daje mogućnost rasprava, a ovakvi zakoni, sadržaj ovog zakona zahtjeva te rasprave i mislim da trebamo dobro razmisliti da li ići po članu 104. sobzirom da se na neki način bojim krajnjeg ishoda da bi mogli doći do preglasavanja oko nekih suštinskih pitanja. To ne bi bilo dobro. Mislim da ne bi bilo dobro. I zato se postavlja pitanje da li prihvatiti ovaj skraćeni postupak iako mi je gospodin Novaković rekao da nam istiće rok vezan za raspisivanje izbora i da u protivnom nećemo moći koristiti taj zakon za predstojeće izbore. Mi smo sprovodili izbore po starom zakon, mislim da možemo sprovoditi i sljedeće izbore po starom zakonu, odnosno postojećim zakonskim propisima i ništa ne bi pogriješili. Prema tome, želim skrenuti pažnju da budemo oprezni u tom pogledu. Hvala. 53
Zahvaljujem. Dr. Gligorić.
Hvala predsjedavajući, dame i gospodo, ja razumijem da mi sada žurimo da je trka sa vremenom. O tome smo trebali voditi računa ranije, prije svega mislim na ovu radnu grupu koja nam je nakon evo određenog vremena dostavila to i sada mi u nadležnoj komisiji, Ustavno pravnoj smo jučer razgovarali vezano oko ustavnog osnova, a ostavlja se znači pitanje skraćene procedure kada ćemo otvoriti pitanje principa, odnosno amandmana. Ali, ja bih sugerisao nešto svojim znači koleginicima i kolegama, a to je da smo mi otvorili jedno pitanje ustavnih promjena na nivou Bosne i Hercegovine i to je pitanje gotovo kao da je ostavljeno po strani, ili zaboravljeno, ali ja mislim da će se novi krug razgovora obnoviti i da bi i ti ljudi koji razgovaraju, iako ja smatram da je to pogrešan pristup da lideri razgovaraju o tome trebali unutar institucija, mislim Parlament je za to najkompetentniji i nadležnost je tu, to pitanje bi trebalo otvoriti. Da li će oni voditi računa o tome, ja mislim da neće, jer su oni opterećeni političkim razlozima, a to traži vrijeme. Naprosto koncenzusom se treba nešto riješiti i neće se moći riješiti mnogo toga. Ova radna grupa nije imala to apsolutno u vidu. Istovremeno će i pojedinačni amandmani kada, pa i u skraćenom ovom roku od 15 dana bude ostavljen, ako se izglasa ta procedura takođe doprinjeti određenim izmjenama i dopunama i postojećeg prijedloga koji smo ovdje dobili u različitim varijantama. Zato mislim, koliko je sada pametno, uz ovo što je govorio profesor Kunić, naravno u pravu je kada se govori o važnosti ovog zakona, ali istovremeno imamo i što je gospodin Novaković u razgovoru koji smo imali rekao da 180 dana mi moramo da uspostavimo pravila po kojima će se provesti izbori i da je to onaj rok kada moramo izaći sa nečim novim, ili ćemo koristiti staro o čemu je govorio i profesor Kunić. Mi imamo zakon, nije da ga nemamo, ali da li ćemo na ovaj način dobiti nešto između, nešto što će napraviti veći problem ako do kraja nećemo definisati otvorena ova ustavna pitanja koja su evo pred očima javnosti i očekujemo da se to završi na jedan od načina. Kako sve to uskladiti. Vremena nema i ja mislim da bi mi kao Parlament morali voditi računa o tome. Mi moramo dati odgovor na ta pitanja. MI u ovom trenutku nemamo, jer nismo u stanju objektivno zbog pregovora koji se vodi po ovom pitanju da, a koji će direktno imati veze sa zakonom sa Izbornim zakonom da odgovorimo. Nemamo taj kapacitet. Ne znamo, nismo mi sada neka, neki proroci koji će znati kako će se to završiti. Zašto upšte da nešto radimo, a nismo u stvari uspjeli da doskočimo nećemu što je eto možda težnja i intencija unutar Bosne i Hercegovine. Zato smatram da ova radna grupa je proizvod ove nacionalne skupštinske većine, da ste se vi tu nešto dogovorili da nešto smislite kako bi doveli sebe, velike stranke u povoljniji položaj, a da oduvate ove manje i to vam je bilo ono pohlepa, alavost itd. što ste ovaj spojili. I zato, zato ja mislim da između te na neki način vaše težnje da uradite to, da formirate radnu grupu, pa vam ona sada nešto dala, a nije vam dala ništa. A ne, mislim sad to, ali u suštini mislim da bi bilo dobro da mi pokušamo poslovnički da nađemo rješenje. Čak bi možda trebalo i glasanjem ovo odbiti. Jednostavno sačekati nešto što će biti vjerovatno u narednom periodu dogovoreno. A nemojte kolege koji se sada smijete, zapamtiću vam ja sve kao i vi što imate pravo meni. Sada imamo 104. imamo 15 dana. Imamo mi vremena. A znate šta će vam 54 se dogoditi. Ma sve ćete za jedan dan morati da prihvatite. Neko će vam donjeti sa strane ovo što vi sada pričate. Neće vam vrijediti ništa. Zato sačuvajmo dostojanstvo. Prihvatimo mi to da sačekamo neke stvari, a ovo proceduralno treba potpuno odbiti. Eto to je moj prijedlog.
Zahvaljujem. Kolega Momčilo Novaković se javio za riječ.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući, sobzirom da sam ja jedan od potpisnika ovog zahtjeva za hitnu proceduru, a kao što i sami znate vrlo često nisam, odnosno ne dajem podršku ovakvom, ovakvim zahtjevima moram reći da je radna grupa planirala posao završiti do kraja 2005. godine. Ali smo isto tako u dobroj namjeri, bez obzira na rokove želili da razmatramo i pitanja koja su, odnosno primjedbe, sugestije želje itd. koji su nam pristizale i poslije toga. Posebno od različitih nevladinih organizacija. Zbog toga smo se našli u situaciji da smo raspravu o ovom dakle tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona produžili znači i u januaru mjesecu i došli sada evo vidite do, došli da kažem do situacije u kojoj jednostavno, ukoliko želimo da naredni izbori se provedu u skladu sa ovim zakonom moramo raditi po članu 104. Dakle suštinski mi moramo, po zakonu je tako predviđeno 180 dana prije izbora utvrditi pravila. Dakle u momentu zakazivanja izbora imaju 180 dana po zakonu, moramo potpuno jasno imati pravila izbora. Na ovom domu je da kaže je li to prihvatljivo ili nije prihvatljivo. Naravno možemo mi izbore raditi i po prethodnom zakonu. Ali, čini mi se da smo mi nekoliko ključnih stvari ovdje rješavali. Mislimo da ima nekoliko ključnih poboljšanja posebno kada se radi o registraciji birača, o prelasku na pasivnu registraciju birača. Dakle o nekim primjedbama koje su inače bile na dosadašnji izborni zakon i da bi bilo šteta znači ne provoditi izbore u skladu sa ovim zakonom. Naravno omogućeno je, ja znam da nije dug period 15 dana, ali mislim da je dovoljan da se u ovom roku mogu uložiti amandmani i naravno u jednoj raspravi završiti posao. Moram reći da način na koji je ova radna grupa radila, a to je da zatraži od svih zainteresovanih primjedbe je na neki način svojevrsna javna rasprava. Dakle mi smo imali na neki način jednu javnu raspravu na takav, takvo doduše organizovanu i takođe moram reći da sve ovo što je ovdje nalazite je rezultat uglavnom, znači uglavnom konsenzusa u radnoj grupi u kojoj pored članova iz Parlamenta su bili članovi Izborne komisije koji nisu opredjeljeni na stranački način kako je rekao gospodin Gligorić. Znamo da nisu, dakle znamo ko tamo sjedi ispred Izborne komisije, tako da moram reći zaista je ovo rezultat jednog veoma ozbiljnog posla i sagledavanja ovog procesa sa različitih aspekata. I ključno što još hoću da kažem i završiću, mi nismo imali mandat da ulazimo u Ustav i u Ustavne promjene. Dakle mandat ove radne grupe je bio na bazi postojećeg ustava i postojećih procedura. Dakle pripremiti izmjene i dopune Izbornog zakona i mi smo to na taj način i uradili.
Zahvaljujem. Repliku ima dr. Kunić. 55
Evo ja samo da naznačim momente koji su veoma bitni kod donošenja ovog zakona. Sozbirom da sam ja bio u komisiji za izradu ranijeg zakona, radili smo čini mi se oko dvije godine na Izbornom zakonu, oko dvije godine da se usaglase neka stanovišta i zato ovakav zakon kada se radi o njegovim izmjenama i dopunama, naravno da zahtjeva javnu raspravu. Suštinsko pitanje da li će kritična masa biti 3 ili 4 procenta. Suštinsko pitanje. I nije ni čudo što su se pojavili predstavnici određenih stranaka. Ja nikada ne izjednačavam stranke sa pojedincima. Dakle u svakoj stranci ima ljudi koje ja izuzetno poštujem. Poštujem sve stranke. Ali malo je simptomatično upravo da se pojavljuje trojica ljudi iz ovih stranaka. Dakle to dozvoljava meni da ja razmišljam na svoj način i da neke procjene vršim i imam pravo naravno na posebne sudove. Prema tome mislim da bi bilo vrlo loše, dakle vrlo loše da se Zakon o izmjenama i dopunama Izbornog zakona donosi po skraćenom postupku. To bi bio jedan šamar ovom parlamentu, još jedan od niza šamara koji je ovaj parlament dobio u ove tri, pa već i pol godine. Prema tome, zaista ne bi bilo dobro izvršiti silovanje nad Izbornim zakonom koji sam rekao da je najvažniji poslije Ustava i da ga po skraćenom postupku. Pa molim vas ja da sam bio u komisiji ja ne bih mogao ni pomisliti da to ide po skraćenom postupku. Ne bih ni pomisao imao kod sebe da kažem – molim vas ovaj zakon će ići po članu 104. Mislim da argumenata imate koligo god hoćete da takav zakon ne može ići po skraćenom postupku. Mislim da zaista onda narušavamo na neki način dignitet Parlamenta i stvaramo atmosferu da je određena interesna grupacija u stanju da provuče sve kroz ovaj parlament bez javnih rasprava, bez učešća građana itd. itd. A Izborni zakon zahtjeva učešće građana. Zahtjeva učešće građana, zahtjeva učešće nevladinih organizacija. Upravo nevladinog sektora da kaže šta nije dobro itd., a ne da ostane ipak u zatvorenom krugu. Ja ne podcjenjujem rad komisije, komisija je sigurno, vjerojatno uložila velike napore da dođe do nekih rješenja, ali mislim da je to ipak ostalo u jednom zatvorenom krugu koji na neki način štiti interese određenih grupacija. Prema tome, molio bih da Parlament zaključi da ovaj zakon ide u redovnu proceduru i da utvrdi eventualnu javnu raspravu o izmjenama i dopunama Zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Kolega Novaković je tražio. Ja mislim da smo raspravu priveli o proceduri. Ja jer evo kolega Novaković još je tražio.
Naime, ja bih želio samo korektnost u radu i mislim da nije korektno dovoditi na ovaj način u odnosu tri člana koja su potpisali ovaj zakon u neki drugi kontekst. ja zbog toga to govorim. Naime, ponavljam nas trojica smo manje od jedne trećine te radne grupe. Dakle, mi smo manje od jedne trećine te radne grupe. Drugo, radna grupa je, ponavljam imala svojevrsnu javnu raspravu. Mi smo imali preko 500 stranica različitih sugestija, primjedbi od nevladinih organizacija, preko političkih stranaka, pojedinaca itd. itd. Sva rješenja radna grupa je za sva rješenja oristila Izbornu komisiju i Sekretarijat Izborne komisije koji je ta rješenja znači uobličavao na način da budu u duhu Izbornog zakona. 56 I zbog zaista korektnosti želim, mislim da nije, ponavljam nije korektan ovaj odnos, odnosno posmatranje ovih članova radne grupe na ovaj način. Samo da podsjetim da je prof. Kunić bio izabran za člana ove radne grupe, da nije prihvatio da radi i da sam ja došao tek znači nakon ne prihvatanja gospodina Kunića da budem u ovoj radnoj grupi. Hvala.
Zahvaljujem. Replika dr. Kunić, pa dr. Gligorić. Dajte stvarno ako može
Nema replike, ako ima replike zašto za prihvaćam nešto što mogu uraditi ozbiljno. Ja sam toliko zauzet da nisam mogao to raditi, ali zar nije dovoljno da sam sudjelovao dve godine u izradi ovog zakona. Pa mislim dovoljno Kunića. Nemojte mi prigovore davati radi toga. Nije korektno to.
Okej dr. Gligorić.
Hvala gospodine predsjedavajući. E sada kada je to kolega Novaković ovako fino, a on to umije, lijepo objasnio, sve to harmonično teče kao mlijeko, e baš bi ga volio pitati ko to iz opozicije se nađe u toj radnoj grupi. Rekli ste da ste vi jedna trećina, pa kao skromni ste, mala, on, Vinko i Jahić, skromno jedna trećina. SDS nije opozicija. Sad ja pitam, zna se šta je stvarno opozicija. Pusti to ovo što vi uskaćete iz SNSD-a pokrivate ovima i onima. Pusti to. Ja bih, tako je, rotacije malo. Neka, sam ja spavao gospodine Džaferoviću, ali ja bih volio da čujem. Ne, ne ja sam izašao da prvoj tački. Gospodine Novakoviću, ja bih stvarno volio da vi, a ja gdje god sam bio u nekoj komisiji sve znam, uvijek nabrojati 9 članova, uvijek. Ko su ti ljudi koji su sa vama radili iz opozicije kada ste vi tako zdužno i brinuli o svima nama. Tamo se negdje zavukli u neke tajne odaje i nama sada iznjeli ovo. Juče sam ja to dobio i uzimali pare, ne znam ja to, ne mogu to da kažem. Samo ono što znam. I zato bi bilo dobro stvarno da to ide u redovnu proceduru, nego nas tako dovedete u tu poziciju nemamo kud. Ostalo do izbora toliko 180 dana, pravila moraju se znati, a to je isto dio scenarija vašeg. Što to niste uradili ranije. Radili ste ozbiljno i dugotrajno, eto i to ste trebali reći. Zato molim da to ide u redovni postupak i opet ćemo stići. Ali ćemo svi moći da se uključimo, pa i profesor Kunić koji je ekspert po tome, jer će se tada sigurno uključiti. Radi u komisiji nešto drugo. Drugo je kada se pokrene pitanje javne rasprave, kada učestvuju građani nevladine organizacije i mi, e onda ćemo dobiti dobre izmjene i dopune Izbornog zakona. Ja vas molim hajte ljudi da to ne ide po skraćenom postupku, nego idemo u redovan postupak i da tako glasamo da i to bude zaključak. Evo neka bude moj. Neka 104. glasamo u dva zaključka, redovna procedura i skraćena procedura. Molim poslanike da razmisle o ovoj podvali. Hvala vam.
Molim vas, ovi koji su se javili po više puta da vode račuan da je danas valentinovo i da se ne zaljubljuju u diskusiju, nego suštinu ljubavi, dakle kolega Živković. 57
Složio bih se sa gospodinom Gligorićem, naravno u dijelu njegove diskusije, ne onu što je spominjao SNSD, nego onu drugu koja se tiče rada ove komisije ovdje. Činjenica je da su došli praktično u cajtnot i da se ova izmjena Izbornog zakona mogla mnogo prije donjeti pred ovaj parlament i da se u međuvremenu mogla i javna rasprava provesti. Ja se zalažem za to. Međutim, činjenica je da smo sada došli u poziciju da biramo između toga da li će Izborni zakon biti donešen ili neće u novi izborni zakon, a svi smo se složili ovdje u nekoliko navrata da se dijelovi tog izbornog zakona moraju provesti. Iz tog razloga, ako čitate Poslovnik, član 90. vidjećete da nemamo vremena u sljedeći mjesec dana da provedemo ni proceduru po, redovnu proceduru, niti da otvorimo javno saslušanje. Znači dolazimo u jednu praktičnu i fragmatičnu situaciju da možemo samo da uradimo po 104. Da li je Komisija radila na način, maloprije smo rekli nije, po mome načinu koji se trebalo raditi. Da li možemo drugačije uraditi, mi u Parlamentu ne možemo nego da prihvatimo po 104. i u tome damo svoj najveći doprinos amandmanim da pokušamo taj zakon da promjenimo. S druge strane meni nije jasno sad status te radne grupe. Naime, da li je ona predlagač ovog zakona u smislu da je ona i ta koja će na tim komsijama da brani taj zakon. Da li će ona da u slučaju da dođe do ustavnih promjena biti ta koja će mjenjati taj zakon i na osnovu novog zakona ćemo mi ovdje u Parlamentu birati novu komisiju gdje će biti i opozicija uključena u vezi stim, pa da mjenjamo taj izborni zakon, tako makar iz opozicije, tako da mi nije jasan status te radne grupe sad. Da li je ona sa ovim što je predala ovaj zakon Parlamentu prestala sa svojim radom? Hvala.
Hvala kolegi Živkoviću. ...iznjeo stav SNSD-a. Naše oči su uprte u Brisel i mi bi da ovo ide sve svojom procedurom, kao demokratska stranak okrenuta budućnosti. Dakle Komisija je predložila. Naše je da se izjasnimo. Ne javlja se niko više. Zaključujem raspravu. Dr. Sead Avdić, hajte molim vas, zaključili smo raspravu.
Ja bih samo da podržim ove napore da objektivno dobijemo redovnu proceduru sa efikasnijim jednim radom da bismo sustigli vrijeme i da bi jednostavno Izborni zakon bio spreman za primjenu za izbore oktobra 2006. godine. Zašto ovo govorim? Zato što objektivno, pa javne rasprave u principu, u suštini nije bilo i radna grupa objektivno ima samo dijelom legitimitet da kreira ovakav jedna prijedlog koji je u mnogim svojim elementima stvarno ovaj korak ka supstruktuiranju parlamentarne demokratije u Bosni i Hercegovini. I da ne diskutujemo o Predlogu zakona koji po meni je apsolutno ne prihvatljiv, jer jednostavno locira moć i vlast u nekoliko krupnih velikih stranaka što će jednostavno, sigurno se odraziti na demokratiju u Bosni i Hercegovini, znači na razvoj parlamentarne demokratije u Bosni i Hercegovini. Znači predlažem da se glasa o redovnoj proceduri Zakona, odnosno promjena Izbornog zakona u Bosni i Hercegovini. 58
Ukoliko ne prođe ova, redovna je sigurno. Takav je Poslovnik. Molim vas pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Za 29, protiv 9, suzdržan niko. Konstatujem da smo prihvatili zahtjev poslanika Momčila Novakovića, Elmira Jahića i Vinka Zorića za razmatranje Zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku u skladu sa članom 104. Poslovnika i time stekli uslove da pređemo na šestu tačku dnevnog reda, a to je Ad.6. Zahtjev Savjeta ministara o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj politici po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika Prijedlog ovog zakona primljen je u Dom 10.februara. Vi ste ga dobili danas na klupe. Radi se o zahtjevu za proceduru po članu 104. Otvaram raspravu o proceduri. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Dakle za je 30, protiv 1, niko suzdržan. Konstatujem da smo prihvatili zahtjev Savjeta ministara zarazmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj politici po hitnom postupku u skladu sa članom 104. Poslovnika. Dame i gospodo naporno smo radili i Kolegij predlaže pauzu do pola 3. Iskoristite je za ručak. Prelazimo na raspravu o budžetu. Molim klubove da sravne razlike uz ručak, ako postoje. [[PAUZA]] Nastavljamo sa radom. Sada smo na sedmoj tačci dnevnog reda, to je Ad.7. Prijedlog Budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2006. godinu (prvo čitanje) Kao što znate na 72. sjednici 16. januara dali smo nadležnoj komisiji rok od 15 dana da zajedno sa Savjetom ministara razmotri već podnesene amandmane, kao i nove koje budu podnjeli u ovom roku, a da Domu podnose novi izvještaj. Komisija je postupila po zaključku Doma i dostavila novi izvještaj. Vi ste novi izvještaj dobili. Vidjeli ste da je Komisija usvojila sedam amandmana na budžet. Nakon izvještaja amandmane koje žele braniti u plenarnoj fazi podnjeli su sljedeći poslanici: Klub poslanika SDS – osam amandmana, Kluba poslanika SDA – pet amandmana, Klub poslanika SNSD – jedan amandman, dr. Zlatko Lagudmžija – devet amandmana, Miloš 59 Jovanović – pet amandmana, Jozo Križanović – jedan amandman i dr. Tihomir Gligorić – jedan amandman. Podsjećam vas da mi o budžetu raspravljamo u prvom čitanju. Otvaram raspravu. Kose javlja za riječ? Jel se javlja neko? Dr. Križanović. Izvolite.
Ja ću vrlo kratko, pošto vidim da nema puno raspoloženja da se govori o Prijedlogu zakona o budžetu. Želio sam naglasiti da sam dubokog uvjerenja da ova pauza o izjašnjavanju budžeta od prošle sjednice do danas nije, čini mi se donjeli neki novi kvalitet u koncipiranju budžeta, dakle po mom dubokom uvjerenju nisu uvažene primjedbe i sugestije iznesene u raspravi prije dvadesetak dana. U tom smislu sam i predložio i ponovio svoj amandman jer sam htio ukazati na nekorektnost na principijelnost u predlaganju, odnosno koncipiranju cjelokupnog budžeta sa osnovnom zamjerkom što se, čini mi se ponavlja stalno jedna praksa da vrlo rutinski da kažem gradimo i nadograđujemo određene stavke iz prethodnog period bez imalo kritičnosti prema zahtjevima budžetskih korisnika za te stavke i bez imalo da kažem domaćinskog odnosa prema sredstvima budžeta. Eto u tom smislu htio sam jednu opću napomenu i moj utisak kakav danas imamo prijedlog u odnosu, uvažavajući usvojene amandmane u odnosu na ono što smo imali. Ja sam iskreno očekivao da će se učiniti mnogo više truda od predlagača i da se uvaže one silne primjedbei sugestije koje su bile istaknute u prošlom zasjedanju ovog doma. Hvala.
Zahvaljujem. Kolega Belkić se javio za riječ.
Pa evo ja sam se najviše javio zbog toga da se zaista ne stekne utisak da nema interesa za ovu materiju, ali smo mi manje više svi, kada je riječ o prvom čitanju rekli što smo imali reći. Slažem se ja sa gospodinom Križanovićem da u planiranju ima jako prisutan taj automatizam, ta inercija prenošenja određenih pozicija i stečenih pozicija. Tu je problem i u planiranju i ti svi korisnici budžeta itd. još uvijek nisu dostigli taj stepen i način razumjevanja kako se budžet planira prema funkcijama itd. Ali, evo da vam ne oduzimam vrijeme, što se nas tiče mi ćemo podržati ovaj budžet, naravno uz napomenu da je predlagač prisustvovao sjednicama Komisije za finansije i budžet i mi smo kroz raspravu na Komisiji neke stvari, usvajajući određene amandmane ipak i korigovali, tako da ima nekih promjena. Ali, evo da zaključim, mi ćemo podržati principe na kojima počiva ova budžet, naravno da ne ponavljam onu kritiku kašnjenja i ostalog što smo govorili na prošloj raspravi o ovom budžetu. Hvala.
Zahvaljujem. Kolega Momčilo Novaković se javio za riječ. 60
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja imam dva pitanja za ministra finansija. Prvo pitanje je - Da li su amandmani koji su bili u proceduri, nisam pobrkao, dakle znam zašto to pitam, raspravljani na Savjetu ministara, ili se radi oni koji nisu prihvaćeni, dakle ili se radi o stavu Ministarstva finansija i s druge strane, drugo pitanje je – Da li je ekonomski odbor, ili tako nekako se zove Savjeta minitara raspravljao o ovim amandmanima i da li je i on dakle složio se da se ovi amandmani odbiju?
Zahvaljujem. Ministrica hoće li odgovoriti? Izvolite.
Evo ja ću vas sve pozdraviti i reći ovako. Znači vezano za ove amandmane koji su uloženi na ovoj komisiji povjerenstvu za financije i proračun Parlamenta su predloženo jako puno amandmana koji su razmatrani u okviru tog povjerenstva prošli put, kao drugi put. Znači bili su u redovnoj proceduri kada je proračun krenuo iz Vijeća ministara sa stajalištem Odbora za ekonomiju koji je tada podržao proračun, sa stajlištem, sa podrškom Predsjedništva koje je zapravo predlagač proračuna i došlo je na komisiju, ili povjerenstvo za financije i proračun i u Parlament i vračeno je ponovo u tu tzv. komisijsku fazu. Znači nije više se vračalo amandmane na Vijeće ministara niti na Odbor za ekonomiju, nego je to povjerenstvo zauzelo stajalište, uvrstilo je u izvještaj ono što je usvojeno, a ono što nije danas je obnovljeno. Znači Predsjedništvo je predlagač i ne vrača se na taj način to u proceduru. Evo, to je to.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Novaković.
Pitao sam ministra da li, znam ja šta je uradila Komisija, nego pitao sam ministra – da li je o amandmanima, odluku o ne prihvatanju amandmana donio Savjet ministara i ekonomski odbor, ili ne?
Donio je odluku, odluku je donjelo oni ljudi koji su tada prisustvovali na tom povjerenstvu. A vi znate da sam ja prisustvovala povjerenstvu i znate da je gospođa koja je predsjednik te komisije inzistirala da ja dođem na povjerenstvo, da nisam mogla biti prisutna odmah, da sam kasnila pola sata i da sam ja zapravo u ime Predsjedništva ta osoba koja je zapravo mogla donjeti takvu odluku po zaključku Predsjdništva. Znači predlažem proračun, ja sam u njihovo ime bila na to povjerenstvo. To je to.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ. Dr. Avdić. 61
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege poslanici, ja mislim da gubi svaki smisao bilo kakve principijelne primjedbe na budžet institucija Bosne i Hercegovine. Doveli smo to do apsurda. Ovaj dokument je maksimum kompromisa u Bosni i Hercegovini i u Vijeću ministara i već dvije godine ja diskustujem o jednoj stavki budžeta, a to su ugovorene i druge posebne usluge. Iz godine u godinu rastu da bi ove godine porasle za 83% u odnosu na 2005. godinu. I u tom kontekstu iznose ni manje ni više nego 18 miliona i 262 hiljade itd. 566 KM. Bez ikakve opasnosti tvrdim kao funkcioniranje države Bosne i Hercegovine, funkcioniranje institucija Bosne i Hercegovine, ministarstava itd. ova stavka nije potrebna. Još jedanputa ponavljam, ova stavka nije potrebna. U ovo se može utrošiti kud i kamo korinsije projekte i jednostavno onemogućiti ministarstvima da mogu, uslovno rečeno i grubo rečeno manipulirati sa sredstvima koja se daju na ugovorene i druge usluge. Hvala vam.
Zahvaljujem dr. Avdiću. Ljilja Milićević je htjela repliku, čini mi se.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja ću sada reći, zato što je gospođa ministarka rekla, neka gospođa, ja sam ta gospođa i ja to nisam radila ni radi mene, ni radi nje, nego radi digniteta Komisije. Zašto? Zaključak koji je priložen uz budžet od strane Predsjedništva stav 3. - kaže sjednici Parlamentarne skupštine, a i komisije, takav je naš stav će kao izvjestitelj glede Prijedloga proračuna institucija BiH i međunarodnih obaveze, u ime Predsjedništva BiH, nazočiti magistar Ljerka Marić. Mi smo gospodo došli u situaciju da smo odlagali pola sata tačku dnevnog reda, jer se ispostavilo da ne može DOm naroda, koji ja jako poštujem u pogledu međunarodnih sporrazuma koje je potpisala ministrica Marić, razmatrati tačku – međunarodni ugovori i sporazumi i to je bilo daleko prečnije znači nego biti na sjednici gdje je imenom i prezimenom neko ovlašten da bude prisutan, nego biti na sjednici Komisije za finansije. I to bih ponovo radila i dok se god budem pitala insistiraću na tome, ako je budžet jedna od najvažnijih stvari koje radi Vijeće ministara i ministar finansija učestvuje u tome, mora i treba da bude na sjednici KOmisije.
Zahvaljujem. Ali ja i ne vidim greške. Ne može ministar biti na dva mjesta u istom trenutku. Dakle mislim da je dobro da je ministrica prisustvovala i da je davala tumačenja. Bila je pozvana na sjednicu Doma naroda. Kolega Novaković je tražio riječ.
Pa ja hoću da repliciram ministru i zaista apsolutno razumijem dakle da je ministar u ime Predsjednštva bila prisutna na Komisiji i to joj je Predsjedništvo i omogućilo i ovlastilo. 62 Mi smo na jednoj sjednici ovdje zadužili znači Komisiju da praktično sagleda sve aspekte, napravi nekakav novi izvještaj i time ostavili vrijeme potrebno dakle ministru finansija da obavi konsultacije sa predlagačem budžeta. Sasvim je normalno bilo da nakon toga ministar finansija izvrši konsultacije sa Predsjedništvom, posebno oko nekih amandmana kluba, ne podcjenjujući druga, ali evo i svih drugih, da sada ne izdvajam ni jedan amandman koji su imali veoma ozbiljan dakle princip dovodi u pitanje. Znači jedan ozbiljan princip ovog zakona doveli u pitanje. Čini mi se da u dovoljnoj mjeri nisu vršene te dodatne konsultacije sa predlagačem budžeta i ja sa te strane nisam siguran da neke od ovih amandmana Predsjednštvo ne bi prihvatilo. Dakle, nisam siguran ima li, ostavljeno je bilo jedno vrijeme za te dodatne konsultacije. Naravno nekoga ga je shvatio na neki način. Ja sam ga shvatio kao vrijeme da se ozbiljno o ovim amandmanima porazgovara, a ne samo da se oni lagano odbiju. Drugi su ga očito shvatili kao vrijeme znači koje treba iskoristiti da se neke stvari malo friziraju u ovom budžetu sčim ja zaista nisam zadovoljan.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ. Dr. Lagumdžija.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući, kada dođe vrijeme amandmana, prirodno da ću o tome govoriti kao i svi drugi. Što se tiče principa, dakle i kolega Križanović na određen način je isto rekao mi, ja sam jedan od članova Komisije, čini mi se jedini član Komisije koji je na Komisiji bio protiv ovog budžeta i njegovog principa. Nisam. Odlično. Protiv principa isto. Super. Dakle, bilo nas je više. SDS pomalo je počeo da prelazi u opoziciju. U svakom slučaju ja nisam gadljiv na to skim sa za i skim sam protiv, mi vodimo svoju logiku i imamo svoju politiku i svaka principijelnost se na kraju ipak pokaže ispravnom. Mi smo protiv ovoga iz, navešću samo pet razloga, govoreći o principima. Prvi razlog je taj što sam i do u komisijskoj fazi i jednoj i drugoj i na sjednici Parlamenta i od prošle godine i pretprošle konzistentno ukazujemo na jednu te istu stvar. To je prvi princip, uslovno rečeno i glavne i one koje trebaju da budu reprezenti države, institucije ustvari pokazuju sve veću sklonost ka raskošnosti i jednom neograničenom povećanju sredstava. Samo da vam navedem primjer da Parlament i Predsjedništvo, vi znate da smo u Predsjedništvu imali o revizorskom izvještaju takve sve, takve ocjene da otkada smo takve ocjene dali Predsjedništvu prije godinu dana, oni su povećali svoj budžet za 25%. Parlament se ponaša na sličan način. Drugi razlog principijelni je što sve one stavke u budžetu koje se odnose na prisustvo, naše organizovano, odgovarajućim međunarodnim integrirajućim asocijacijama, kao što je VTO i Ugovor o stabilizaciji i pridruživanju, pa čak i takvi projekti kao što je jedna tužna stavka koja se provlači već treću godinu, a zove se mogućnost razvoja domaće proizvodnje i stimulacije domaće proizvodnje. Prije dvije godine je bila planirana sa 40 hiljada maraka, a realizovano nula, pa je prošle godine se ponovo povećao plan na 40 hiljada od nula i ove godine nema ni nule. Tek toliko da vidimo koliko se ne principijelno ponašamo prema jednoj stavci koja se zove – razvoj i stimulacija domaće proizvodnje. 63 Kada je u pitanju pristup VTO i formiranju Direkcije za evropske integracije kao institucija, a i procesa koje oni treba da vode koji treba da budu u funkciji kreiranja nove generacije lidera u ekspretnom smislu u toj oblasti vidimo da nikakav ovdje sistemski pristup ne postoji ni u Direkciji za evropske integracije ni u Ministarstvu vanjske trgovine. Treći principijelni primjer i naša primjedba se odnosi na potpuno nesistemsko rješavanje projekta koji se zove Koridor Vc. Mi već evo dvije godine pokušavamo da to bude nešto što je, ako ništa stvar budžeta i što se ne vodi kao venbilansni projekat. Međutim ni tu nemamo nikakvih uspjeha. Mi ne možemo da prihvatimo da se na ovaj način u budžetu tretira Koridor Vc. Četvrti primjer je zbog kojeg ne možemo podržati to je – informatizacija društva i ja eto bar ako se u ovo drugo razumijem kao i svi ostali to jest ne razumijem se uopšte, bar u informatizaciju društva se razumijem. Tu se povlači već jedno te isto. Izrada projekta informatizacije društva sada ima stavku nula. Prošle godine je bilo nekih 10 hiljada, ako se ne varam tako da je ova nula praktično bolja od 10 hiljada, jer 10 hiljada stvara privid da se nešto dešava, a mi danas imamo tačku dnevnog reda Agencije za informaciono društvo koja je tako zahtjevna da to zaista može pozdraviti svako ozbiljan, ali nažalost u budžetu mi ne vidimo nikakvu reflekciju, čak i oni tamo gdje se spominju nove institucije koje se očekuju da će biti u obrazloženju u ovoj godini ne vidi se da ovaj zakon koji nam je danas na dnevnom redu uopšte neko ozbiljno tretira. I peto i posljednje, principijelno, to je što mi insistiramo da se plaće po uposlenom limitiraju u ovoj godini i da se uvede jedan princip. Niko nije protiv novih državnih institucija, ali jesmo protiv pravljenja novih državnih institucija da entitetske ostaju u kapacitetu koje jesu, ako ništa ne moraju, mislim problem je što se one finansiraju u istom kapacitetu kao i ranije. Da je to jedan princip koji je tražen već dvije godine radi kreiranja novih institucija, tim više što sad se sve finansiramo sa jedinstvenog računa, da kad se kreiraju nove institucije da postoji obaeza da se upošljavanje ljudi novih na državnom nivou znači odgovarajuće smanjenje broja uposlenih iz sredstava poreskih obveznika na nižim nivoima. Da li je to Republika Srpska, ili Federacija ili kantoni, to je stvar koja ne treba da se ovdje rješava. Takav princip, dakle ti principi su svi odbijeni u ovom budžetu. Ja sad govorim o principima. Ovdje samo pet principa sam naveo zbog toga što smo dugo vremena proveli na prići o ničemu, da sad ovu priću o nečem lemitiram na pet tačaka. Hvala vam gospodine predsjedavajući.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu o principima. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Dakle za 23, protiv 11, suzdržano 2. Imamo ukupnu većinu, entitetsku većinu. Konstatujem da smo Prijedlog budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2006. godinu prihvatili u prvom čitanju. 64 Dame i gospodo želim postaviti pitanje da li smo za to da pređemo i na drugo čitanje, jer postoje amandmani koje želimo braniti, poslanici žele braniti u drugom čitanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad da idemo i u drugo čitanje. - Za 26, 7 protiv, 4 suzdržana. Dakle imamo većinu, ukupnu većinu i entitetsku većinu. Konstatujem da smo donjeli odluku da raspravljamo o budžetu i u drugom čitanju i u tom smislu želim da vas informišem dakle da SDS – osam amandmana, SDA – pet, SNSD – jedan, dr. Zlatko Lagudmžija – devet, Miloš Jovanović – pet, Jozo Križanović – jedan i Tihomir Gligorić – jedan. Bili bi smo zahvalni ukoliko bi neko od predlagača amandmana stvarao atmosferu da dođemo do budžeta u drugom čitanju, odnosno da da doprinos Komisiji da, ili ako zna raspoloženje da odustane od amandmana. To bi nam koristilo, ako ne, Otvaram raspravu o amandmanima. Dr. Lagumdžija. Izvoilte.
Pa evo odmah, da okončam, dakle normalno ovih devet amandmana koje sam, pardon 11 amandmana, 12 amandmana. Ne znam kako, a ja usvojenih. Dobro. Dakle usvajanje ovih amandmana ne bi narušilo cifre ukupne, jer amandmani koji su ovdje dati idu na to da se cifre koje su smanjene, kao što se ne smanjuje cifra za Parlamentarnu skupštinu, smanjuje se cifra za Predsjedništvo, smanjuje se cifra za Visoko tužilačko vijeće, umanjuju se tekuće rezerve, umanjuje se Upravni odbor za indirektno oporezivanje. Nešto se zove Makro sekretarijat, vjerovali ili ne u Upravnom odboru, Makro sekretarijat Upravnog odbora za indirektno oporezivanje traži samo novih 100 hiljada maraka u odnosu na prošlu godinu. Ni manje, ni više. Dakle, početak pregovora sa o stabilizaciji i pridruživanju. Projekat prisustva VTO, razvoja domaće proizvodnje. To ništa nije napravljeno u cifri koja bi narušila ukupni omjer. Dakle svi ovi amandmani se kreću u okviru iste cifre, a što se tiče Koridora Vc mi insistiramo da se on konačno stavi pod budžetsku kontrolu i da se pri njemu pristupi ozbiljnije i normalno, ukoliko bi se usvojili amandmani koji govore o finansiranju troškova uposlenika iz budžeta koji ne bi smjeli da se povećavaju, ako bi ti amandmani bili prihvaćeni, pošto ste vi gospodine Špiriću pozvali na konstruktivnost da se dođe do budžeta, ako bi ovi amandmani biil usvojeni, onda bi biil otklonjeni razlozi zbog kojeg mi smatramo da ovaj budžet ustvari nešto što treba pisati u krug da bi se lakše moglo na olovku staviti i poslati u pisarnicu.
Zahvaljujem. Evo upozoravam poslanike da imaju u vidu ove naputke o kojima je govorio dr. Lagumdžija. Dakle kolega Novaković je tražio riječ. 65
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, pa vidite Klub SDS je dao nekoliko amandmana koji su trebali sa svoje strane da omoguće nekoliko ključnih, po nama aktivnosti u narednoj godini. Naime, mi smo smatrali da je potrebno, sobzirom na postignut dogovor političkih faktora oko Savjeta ministara i uvođenja novog ministarstva, Ministarstva poljoprivrede, da je veoma važno da na nivou Bosne i Hercegovine ovo ministarstvo omogući i poljoprivrednim proizvođačima, a i prerađivačima, dakle prehrambenoj industriji da počne sa procesom osposobljavanja za pridruživanje, osposobljavanja za pravila EU. I u tom smislu smo ponudili dva značajna amandmana. Jedan za stimulacije u oblasti poljoprivrede i drugi za prehrambenu industriju. Moram reći da sam iznenađen kraktovidošću predlagača budžeta, sobzirom, ponavljam da ovo ministarstvo na nivou Bosne i Hercegovine valjda će imati jednu od najvažnijih obaveza ovo o čemu ja govorim. Ili će ono biti samo formirano da ga imamo na državnom nivou. Drugi takođe značajan amandman jeste amandman koji se tiče sredstava za popis stanovništva. Mislim da vi, naravno ja i ne mislim da ministar treba da sluša ovo šta ja govorim, ali bi bilo korektno dakle da sasluša, sobzirom da sam ja nju zaista saslušao. Naime, po mišljenju stručnjaka koji, ili ako hoćete agencija iz oblasti statistike da bi se izvršio popis stanovništva potrebne su pripreme od neke tri godine. Ovaj amandman je trebao da omogući popis 2009. godine. Dakle, popis između lokalnih izbora 2008. i novih opštih izbora 2010. godine, jer nije realno da popis vršimo u izbornoj godini. I uklapa se u nekakve stavove ovdje koji su više puta iznošeni da će se popis izvršiti evo do 2010. godine. Nažalost, kako stvari stoje, mi ćemo prije ući u EU nego izvršiti popis stanovništva. Ili je dobro neko reće, ako ovako budemo radili nećemo ući u EU, pa ne trebamo se sikirati. Dakle, predlagač budžeta je morao imati dovoljno sluha, ako ne za cifre, znači ako ne za cifru, a onda za ove stavke i ove stavove. Takođe smo predložili i dio sredstava kojima se za otklanjanje posljedica dakle poplava, jer to je isto tako vrlo važno pitanje, imajući u vidu da se određene aktivnosti na tom planu već vode naime u Bosni i Hercegovini. Sa čega smo mi predlagali da se skinu ova sredstva? Pa molim vas usvajanjem Zakona o odbrani mi smo potpuno jasno definisali da ukupno potrošena sredstva za odbranu ove godine ne mogu biti veća od zbira svih sredstava potrošenih za odbranu u prethodnoj godini. I mi ništa drugo nismo radili nego u skladu sa ovom zakonskom odredbom predložili amandman. Takođe kada smo usvajali Zakon o upravi za indirektno oporezivanje, smo jedan od ključnih faktora imali povećanje efikasnosti i smanjenja troškova. Ukupna sredsta smo predložili ovdje da se smanje tačno onoliko za koliko su povećana u odnosu na zbir svih organa koji se bave ovom djelatnošću. Dakle poreskih uprava, carinskih uprava itd. Čini mi se da se osnovne principe nismo poštovali iz onih zakona koje smo mi donjeli i iz onih zakona koje i predlagač, kojih je i predlagač bio potpuno svjestan. Ja znam da vjerovatno nema raspoloženja da se bilo koji od ovih amandmana ponovo od strane predlagača uvaži i moram sa žaljenjem konstatovati da jedna ozbiljna namjera da se podigne značaj nekih institucija ovdje i na ovaj način nije naišla na potpuno razumjevanje, odnosno nije uopšte naišla na razumjevanje. 66
Zahvaljujem kolegi Novakoviću. Ko se dalje javlja za riječ? Dr. Gligorić.
Dame i gospodo, i moje će određenje prema budžetu biti na način ukoliko se prihvate određeni amandmani kolega o kojem su već znači nešto više rekli, tako bih želio isto da naglasim da amandman koji sam uložio i bilo bi dobro da dobije potrebnu podršku, a ono je i odnosi se na politiku mladih kako bi bilo zaista korektno u ovom parlamentu da otvorimo to pitanje i da damo konkretno finansijska sredstva za njihov rad. Ja sam predložio da sa pozicije 22. Uprave za indirektno oporezivanje sa tačke 2. – naknade troškova zaposlenih u iznosu od 3 miliona KM, da se navedena sredstva uvrste u poziciju 29. Ministarstva civilnih poslova 3. – program posebne namjene u tački 10. Komisije za koordinaciju pitanjja mladih u Bosni i Hercegovini. Ja sam svojevremeno predložio rezoluciju ovom parlamentu da godina 2004. i 2005. budu godine mladih i godine solidarnosti i mi smo to usvojili. Ta rezolucija je i zaključak ovog doma obavezivao Savjet ministara da izradi praktično taj program, da formira fond i sve što je u toj rezoluciji svojevremeno bilo do danas mi nismo dobili izvještaje od strane Savjeta ministara, niti informaciju da je po tom zaključku Predstavničkog doma urađeno bilo šta. I ovaj zaključak djeli sudbinu mnogih zaključaka Predstavničkog doma gdje se Savjet ministara oglušio da bilo šta preduzme i na taj način samo još jedna nova potvrda ignorisanja izvršne vlasti kada je u pitanju zakonodavni organ. Istovremeno sam dobio od Omladinske informativne agencije Bosne i Hercegovine, a i vi ste drage moje kolege takođe ste dobili, jer iz ovog dopisa vidim da su se obratili svim poslanicima, ili zastupnicima i delegatima u drugom Domu sa željom da se pomogne njima finansijskim sredstvima. Ja sam odgovorio gospodinu Janu Zlatanu Kulenoviću šta sam u međuvremenu uradio, dostavio mu svoj amandman i nažalost obrazloženje da u komisijskim fazama, a mi smo po zaključku Doma imali mogućnost da dva puta u komisiji za finansije i budžet ulažemo amandmane. Ovaj amandman nije dobio podršku unutar Komisije, pa sam zato prema Poslovniku odlučio da ga branim na plenarnoj sjednici. Mi često govorimo ovdje o mladima i evo nam prilike da pomognemo tim mladim da odgovorimo i na isto tako jedan zahtjev Komisije za koordinaciju pitanja mladih pri Savjetu ministara Bosne i Hercegovine. Mislim da ste i to dobili u prilogu. Ja sam to takođe dobio i mislim da bi sasvim bilo normalno da mi kao zakonodavni organ odredimo ta sredstva da ova komisija koja je pri Savjetu ministara, jer mi utvrđujemo politku, odnosno oni politiku mladih i da bi bilo sasvim normalno da ta sredstva, kao što sma i predložio idu pri Ministarstvu civilnih poslova i da se na tom mjestu zajedno sa ovom komisijom za koordinaciju pitanja mladih BiH utvrdi određena politika, odnosno dinamika i finansiranja određenih projekata kao što su nevladine omaldinske organizacije, među kojima je i ova omladinska informativna agencija Bosne i Hercegovine. Ja bih zaista molio svoje koleginice i kolege da podrže moj amandman. Ovo nije nikakva demagogija, nego evo iz ovog primjera od rezolucije do danas principijelno se zalažem za to da se mladima na neki način pomogne. Ona prića da su oni naša budućnost, 67 hajmo im omogućiti da budu naša sadašnjost i da oni kreiraju sa sopstvenim novcem koji ćemo mi njima dati određene svoje projekte. Oni imaju ideja, ali šta vam vrijede ideje ako nemate finansijska sredstva. Mislim da, ako smo iskreni da bi ovo zaista, danas evo dobre prilike da mi podržimo ovaj amandman i nije bitno ako sam ga ja podnjio da zaboravimo isti trenutak ovo sve što sam govorio, ukoliko bi vi dobili podršku, naravno to će biti naš zajednički doprinos razvoju omladinske politike u Bosni i Hercegovini. Želio bih da dobijem takvu vrstu podrške. Ukoliko ne dobijem podršku za ovaj amandman i naravno neke druge amandmane koji su dobri, koje ću ja kao poslanik podržati, izostaće i moja podrška budžetu u konačnici. Hvala vam.
Zahvaljujem. Kolega Križanović je tražio riječ
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, dozvolite mi da vrlo kratko, imam samo jedan amandman da ga pojasnim. Drago mi je što je kolega Avdić govorio, a ja sam na prethodnoj raspravi o budžetu govorio o dvije stavke koje zaista po mom mišljenju bodu oči i to je o načinu kako se koncipirao budžet. Dakle radi se o stavci ugovorene i druge posebne obaveze. Tako se zove. Da vas podsjetim da je ta stavka u prošloj godini iznosila 9 miliona i 900 hiljada, da je zahtjev korisnika bio 22 miliona i 850 hiljada i da se sada predlaže u budžetu 18 milona i 200 hiljada. Vidite, nažalost, čovjek nema moćnosti da analitički uđe u taj problem od korisnika do korisnika, da procjenjuje realnost ovoga, ali je zaista po mom mišljenju indikativno da se ovdje radi o jednom zaista da kažem nedomaćinskom raspoređivanju, prije svega ovog državnog novca, pa onda kasnije, uvjeren sam i neracionalno trošenje. Zbog toga sam predložio amandman koji se, kojim se ovaj iznos treba umanjiti za 2 miliona i ta sredstva prebaciti za izradu projektne dokumentacije, plansko studijske itd. za Auto put na Koridoru Vc. Da iskoristim priliku, a neću ponavljati, govorio sam i o nenormalno visokim troškovima zakupa za institucije Bosne i Hercegovine. Ispalo je da je cijela naša država kao podstanar, 14 miliona se planira i više od 14 miliona u troškove, samo za stavku za to. Pošto je nemoguće racionalan amandman uložiti na to, jer se radi o institucijama koje su smještene u takve prostore, ja sam gospodine predsjedavajući na prošlom zasjedanju dao prijedlog zaključka, ukoliko nije aktivan, ja ću ga ponovo zanoviti i predati ga vam sa molbom da se Dom izjasni o aktu. A taj zaključak otprilike je ide za time da se obaveže da se obaveže Vijeće ministara da u roku od tri mjeseca napravi nekakav plan, racionalan plan smanjenja ovih troškova, bar za iduću godinu. Evo. Hvala vam.
Zahvaljujem. Dr. Živković se javio za riječ.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, hoću da kažem nešto o amandmanu koji sam podnio. Naime, ovdje je spominjana moguća godina za popis stanovništva kao 2009. Prema zakonu koji je recimo naši susjedi radili, evo recimo konkretno Hrvatska, sredstva su planirana u tri godine. Znači godina prije izbora, godina izbora, odnosno godina popisa i 68 godina nakon popisa. Po tom zakonu, ako bi se tako rukovodili, ne znamo još kakav će napraviti naša agencija za statistiku. Naime, ovaj zakon koji sam ja predložio ovdje u Parlamentu, kod skupštinske većine nije bio prihvaćen. Po tome bi ta sredstva ispalo da trebamo planirati tek za budžet 2008. godine, 2009. i 2010. Ja sam predložio u tom zakonu, sobzirom da je Bosna i Hercegovina siromašna zemlja, da ipak to podijele na četiri godine. Po tome bi zakonu tek 2007. godine, znači ako govorimo o 2009. godini bila ta sredstva potrebno planirati. Sobzirom da u Poslovniku postoji mogućnost kada ima više amandmana o jednom pitanju, a ovdje ih ima o ovome što sam ja govorio više i postoji mogućnost da se iznađe neki kompromis u vezi sa time, ja predlažem da nakon rasprave o amandmanima date pauzu od 15 minuta da pokušamo da usaglasimo se u vezi sa tim amandmanom. Hvala.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Beriz Belkić. Izvolite. Nema, ne javlja se više niko.
Pa vidite ja osjećam potrebu da u par rečenica komentarišem. Naravno mi smo sada u prilici da se određujemo o ovim amandmanima i želim, pošto je na desetine amandmana, želim dvije tri rečenice da kažem. Naime, da se ne stekne krivi dojam. Jako mnogo i većina amandmana sadržava dobre namjere ljudi itd. Vrlo da tako kažem prihvatljive namjere ljudi prema omladini, prema poljoprivredi, prema razvoju proizvodnje, prema političkim partijama itd. itd. Međutim, kada pogledate odakle se to skida, odakle se to skida, izuzev nekoliko primjera koje imaju jednu drugu vrstu izvora, uglavnom se sve, upotrijebiću jedan loš izraz možda udara na institucije. Pa recimo ako vi sa Uprave za indirektno oporezivanje skidate 3 miliona, predlažete da skinete 3 miliona, a ne provjerite da li će ta struktura zbog toga biti na nekin način izložena, to je već pomalo problem. Ako sa odbran skidate 2, 3, ili 5 miliona, ili 10 miliona, ne provjeravajući šta za funkciju odbrane to znači. Vrlo je teško se za takvu vrstu amandmana opredjeliti. Dakle ja sam želio samo da kažem da ima i druga strana medalje. Sjedne strane ima jako dobre namjere, velike zahtjeve imamo, a s druge strane sredstva pokušavamo skidati sa funkcija koje smo na jedivite jade na neki način uspostavili. I mi ćemo zaista voditi računa da ne ugrozimo određujući se prema amandmanima, da ne ugrozimo institucije, odnosno strukture koje se teško uspostavljaju. Recimo rezerva. Ako saberete koliko amandmana je napalo i atakovalo na rezervu, vidjećete da te rezerve više nema. Kako podržati kada imate zakonsku kategoriju u Zakonu o izvršenju budžeta da morate imati rezerve itd. Ja sam želio samo da kažem i da objasnim da neko ne podržavanje naše nekog od amandmana će biti iz razloga da osnovne principe te postignute ravnoteže unutar korisnika budžeta ne narušavamo. Hvala.
Zahvaljujem. Jel ima još neko da se javlja za raspravu? Nema. 69 Dame i gospodo dajem pauzu 10 minuta da se usaglasimo ovo o čemu je kolega Živković govorio i molim ministricu finansija da se uključi kako bismo mogli. Evo može nastavljamo sa radom. Molim poslanike da zauzmu svoja mjesta. Mi smo ovu pauzu pokušali da iskoristimo i da vidimo sa resornim ministarstvom, možemo li napraviti bilo kakvo približavanje na ovim amandmanima i molio bih kolegu Živkovića, pošto je tražio pauzu da kaže gdje je moguće, da li je moguće i na koji način možemo izaći da bismo u drugom čitanju dobili Budžet institucija Bosne i Hercegovine. Kolega Živković, izvolite. Molim poslanike da prate raspravu
Pauzu smo iskoristili za konsultacije i mogu reći da je, praktičo po prvi put i Vijeće ministara i Ministarstvo izrazilo i volju i želju. Ja to smatram kao politički gest, da se uopšte jedna stavka kao što je popis stanovništva stavi trenutno u Budžet i moj amandman bi, prema tim konsultacijama, trebao da glasi. U članu 3. drugi dio pod 3. Raspoređivanje prihoda budžetskim korisnicima, tačka 37. Agencija za statistiku Bosne i Hercegovine, pod 3. program posebne namjene stav 3. stavka koja je već uvedena, znači, izrada projektnog zadatka za metodologiju otpočinjanja aktivnosti na popisu stanovništva iznosi 500.000 KM. Istovremeno se u poglavlju II Indirektni transferi rezervisanja 1. tekuća rezerva umanjuje za navedeni iznos i iznosi 4,120.000 KM, čime nije ugrožena budžetska rezerva.
Zahvaljujem. Dame i gospodo, to je sporazum, to je ono što je moguće bilo postići i ja bih molio da se izjasnimo o ovom amandmanu, koji je. Hoćete li voditi raspravu? Hoćete. Kolega Novaković.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, Mislim da ste vi gospodine predsjedavajući prekršili Poslovnik i to ste ga drastično prekršili. Naime, član na koji se vi pozivate 94. glasi. Ovako, što rasprava počne, predsjedavajući će u konsultacijama sa zamjenicima predsjedavajućeg omogućiti, odnosno uvažiti nove amandmane, samo u sledećim slučajevima, pa onda pretpostavljam da mislite za slučaj b) kada nastoje da usaglase dva ili više prijedloga o kojima se vodi rasprava. Prvo, jeste li postigli saglasnost sa zamjenicima? Da uvažite, ja molim zamjenike da se izjasne o tome. Dakle, jeste li postigli tu saglasnost.
Jesmo, naravno.
Drugo, koje ste prijedloge usaglašavali, kad se radi o popisu? 70
Sve koji su bili vezani za popis.
Da li ste usaglašavali prijedlog mog amandmana i prijedlog amandmana gospodina Živkovima, moj koji je bio pet miliona i njegov koji je bio petiri miliona, petiri i po i usaglasili na 500.000. Dakle, vi ste usaglašavali moj amandman a ne ja.
Pa tako piše u Poslovniku. Kad ima više amandmana.
Samo možete otvoriti mogućnost gospodine predsjedavajući, a ne usaglašavati. Samo otvoriti mogućnost za nove amandmane, a ne možete ih vi usaglašavati. To poslovnički ne možete, nažalost. Drugo ili treće, ovo pokazuje ono što smo mi znali naravno da je teret pozicije težak. Ovaj put četiri miliona, znači sa 4,5 padnete na 500. Ja,zaista čestitam na uspjehu, pogotovo na formulaciji ovih sredstava. Fala Bogu neki drugi saziv će imati izvještaj o izvještaju Budžeta i imati priliku da komentariše na koji način je ova stavka potrošena i zašto je potrošena. Što se tiče samog amandmana, s obzirom da je gospodin Živković rekao kojom dinamikom, uvažavajući zaista da smo mi siromašna zemlja izdvajajući 4,5 miliona ćemo izvršiti popis, ovom dinamikom ćemo ga izvršiti u narednih 50 godina i, naravno, i to nije loše, s obzirom kako je raspoloženje i u ovom parlamentu i u Savjetu ministara. Ja sam razočaran sa usaglašavanjem mog amandmana.
Zahvaljujem gospodinu Novakoviću, riječ ima predsjedavajući Doma gospodin Nikola Špirić.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, uvaženi ministri, Naime, razmišljao sam da li vrijedi uopšte da se javljam za diskusiju i nije mi namjera da potaknem bilo koga da repliciram. Može se naći mnogo zamjerki na ovaj Budžet, kao i sve druge budžete, može se naći mnogo oganičenja na koja možemo uticati i na koja ne možemo uticati, također, toga smo svi svjesni. Možemo danas da ne prihvatimo Budžet, a da ga u istim konturama ili neznatnim izmjenama usvojimo za mjesec dana i postavlja se pitanje hoćemo li usvojiti Budžet i time poslati poruke da ne bude mnogo uslovljavanja i da se usvoje budžeti entiteta i socijalni programi i sve ono što se tiče običnog čovjeka u Bosni i Hercegovini. Ja moram dakažem, ne govorim u ime pozicije ili opozicije, nego govorim u ime političke partije, koja je opredjeljena da gleda korak naprijed i volio bih da su moguće drastične promjene ovog budžeta, o čemu je kolega Belkić govorio, ali nisu moguće i 71 razgovarao sam sa ministricom i o svim drugim amandmanima i gdje je god postojala mogućnost po njihovom viđenju, ja sam zato da tu korekciju napravimo. Jedva, dakle, u razgovoru je i ovo bilo moguće da se ne naruši onaj dio obaveznog rezervisanja, koji je potreban, ali moram da kažem kao politička partija, koja zagovara popis, ne radi SNSD-a, ne samo radi Srba u BiH, nego radi svih građana u BiH, da je dobro da se krene sa rezervisanjem tih sredstava. Ne bi bilo dobro, upozoravam danas da se vode rasprave hoće li Budžet pasti radi ovog ili onog entiteta, ove ili one političke partije. Dobro bi bilo da danas smognemo snage i usvojimo Budžet. Ja čitav dan pokušavam da nađem kompromis da dođemo do Budžeta državnih institucija. Ja znam da gospodin Novaković nije zadovoljan načino na koji je usaglašavano, jer jeon tražio 4,5 miliona, ali nije moguće, dakle, postići kompromis. Mi smo, također, tražili 5 miliona i, evo, složili se da je moguće samo 500.000, pa evo sa ministricom, koja je u ime predlagača. Ima, dakle, tu mogućnost da se sagleda. Ja vas molim, dakle, sad postoji samo mogućnost. Znam da ima zadovoljnih i da ima nezadovoljnih i da će rezultat glasanja biti taj koji će verificirati dogovor ili neće. Nemoguće je drugačije. Volio bih da je moguće bio sporazum koji će zadovoljiti sve. Evo, nisam, dakle, ne pozivam nikog na repliku, neću nikoga, smatram da mu je prijedlog manje bitan, ali za mene je, možda najbitnije da danas dođemo do Budžeta. Bitnije je čak i od ovih 500.000 moram biti iskren. I, moram da kažem da su kolege kojim slučajem rekle da ne mogu ni to, ja u ime SNSD-a ne bih predložio da se odbije Budžet. Sasvim mi je sve jedno da li je 100 – 500 ili je pet miliona, pitanje je spremnosti Agencije da ta sredstva povuče u ovoj godini i da pripremi popis stanovništva. Dakle, ja hoću realno da razgovaramo. Na stranu šta mi je želja, šta je želja Nikole Špirića. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem gospodinu Špiriću, riječ ima gospodin Momčilo Novaković, koliko vidim replika je u pitanju. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ja nisam dobio odgovor na pitanje da li ste vi prekršili Poslovnik ili ne.
Ne.
Dakle, to ne možete sami reći, to morate dogovoriti sa kolegama. Ja bih volio da gospodin Džaferović kaže da vi niste prekršili kao pravnik da kaže da vi niste prekršili Poslovnik. Molim da gospodin Džaferović usaglasi sa vama da niste prekršili Poslovnik. Kolegij tumači Poslovnik. Ja molim Kolegij da protumači da nije prekršen Poslovnik, pre nego što nastavim raspravu.
Mi smo protumačili. Ja vas molim. 72
Gospodine Džaferoviću, ovo je u skladu sa Poslovnikom.
Nismo prekršili Poslovnik.
Zahvaljujem se. S obzirom da nismo prekršili Poslovnik i s obzirom da je sve urađeno u skladu sa Poslovnikom, samo želim da ispravim jedan navod. Niste vi gospodine Špiriću tražili kompromis za Budžet, nego razlog da glasate za Budžet.
Pa, naravno.
Pa razlog je dovoljno jak da ga podržite. Ja, zaista, mislim da ste vi postigli veliki uspjeh sa ovim amandmanom, znači, zaista veliki uspjeh. Mislim da ste vi omogućili ovoj zemlji sa ovim amandmanom da ide naprijed.
Zahvaljujem. Dakle, dame i gospodo, rasprava je zaključena. Idemo se izjašnjavati o amandmanima. Kolega Živković, dakle, amandman na koji smo postigli sporazum glasi. U članu 3. dva dio 3. raspoređivanje prihoda po budžetskim korisnicima, tačka 37. Agencija za statistiku BiH pod 3. Program posebne namjene stav 3. iznosi 500.000 maraka. Istovremeno poglavlje pod II Indirektni transfer 1. rezervisanja pod 1. tekuća rezerva se umanjuje za isti iznos i iznosi 4,120.000 maraka. Pripremite se za glasanje. Izvolite, poslovničku intervenciju.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući, Član 96. tačka 2. Poslovnika glasi. O predloženim amandmanima, koji se odnose na isti član, vodiće se rasprava i glasati, počevši od onih koji podrazumijevaju veću modifikaciju člana, što će odlučiti predsjedavajući.
Pa, evo, ovo je veća modifikacija.
S obzirom da je veća modifikacija valjda pet miliona od 500 hiljada, vi ste dužni prvo dati na glasanje moj amandman, pa onda amandman gospodina Živkovića. 73
Ja vas molim, glasaćemo o oboje, ali glasat ćemo o ovome na čemu smo postigli saglasnost.
Poslovnička intervencija. Ne možete glasati. Morate po redu dati amandmane. Ovo je jedan u nizu amandmana.
O svim ćemo se izjašnjavati.
S kim usaglašen?
Usaglašen, pripremite se za glasanje o ovom amandmanu. Glasajte sad. Pa pročitao sam ga. Evo, pauza 15 minuta i molim službu da odštampa ovaj amandman. [[PAUZA]] Mi smo imali konsultacije i složili smo se da se izjašnjavamo o redoslijedu amandmana, kako su dostavljeni. Novaković je tražio riječ. Izvolite Novakoviću.
... tražio pauzu, znači, uobičajeno je da mi se ponudi riječ.
Izvolite.
Pokušavam sada da, zaista se trudim danađem poslovničku mogućnost da vi uradite ovo što ste uradili. Naime, gospodine Živković nije uopšte predložio amandman, prvi put amandman koji se usaglašavao ovakav kakav ste ga vi sad predložili. Dakle, ovo je bio amandman usvojen od strane komisije, u iznosu od 100.000 KM, na prijedlog gospodina Lagumdžije i vi ste praktično djelovali amandmanom na amandman. Znači, djelovali ste amandmanom na amandman, a to niste mogli koristiti, zato niste mogli koristiti član 94. i takav amandman niste mogli dostaviti poslije 48 sati. Dakle, bili ste ga dužni dostaviti 48 sati prije sjednice. Vi ste ga dostavili u toku rasprave. Vi ste mogli jedino, onaj amandman koji je dao gospodin Živković, samo uvanjiti cifru sa 4,5 miliona na 500 hiljada i to bi bilo korektno i to bi vama onda moglo poslužiti, vama bi onda mogao poslužiti član 94. U ovoj varijanti, vi jednostavno ovo ne možete uraditi na ovakav način, odnosno kršite Poslovnik. Ne znam da li sam bio dovoljno jasan. Vi ste samo mogli pošto se radi o povećanju sa 100 hiljada na 500 hiljada, samo ste mogli djelovati amandmanom na već usvojeni amandman, a to je onda 48 sati prije početka sjednice. 74
Zahvaljujem. Dr Živković. Da privodimo raspravu, jer smo zaključili raspravu.
Uvažene dame i gospodo, Vjerovatno svi znamo o čemu se ovdje radi praktično su u pitanju, da kažem, samo propisi koji nas obavezuju da radimo u ovom Predstavničkom domu nešto što smo uradili. Unazad tri godine nije bio problem, a sada kada se radi danas je problem. Vjerovatno znamo i razloge zašto je to tako i, meni, nažao je što se te tri godine nije uvažavalo i ono što se govorilo sa ove strane. Naime, član 94. ako ga dobro tumačite, a ja ga mislim dobro tumačim, stav 3. spominje nove amandmane. To što vi ne čitate to je druga stvar. On kaže, nakon što rasprava počne, predsjedavajući u konsultacijama sa zamjenicima predsjedavajućeg, što je urađeno, uvažiti nove amandmane i u slučajevima pod b) kada nastoje da se usaglasi dva ili više prijedloga o kojima se vodi rasprava, a usaglašavanje, moram da vam kažem, ja ne znam da li je Klub SDS-a trebao da ima pismeno poziv za usaglašavanje amandmana. Mi nismo išli tamo negdje po klubovima ili u kancelarijama, stajali smo ovdje i usaglašavali te amandmane. Zašto vi niste došli da sa nama usaglašavate te amandmane i to mi je jasno vjerovatno, ali nije prekršen Poslovnik. Time nije prekršen Poslovnik, kao što nije ni prekršen Poslovnik ni sa ovim novim amandmanom, jer to omogućuje 94. Mislim da je situacija sasvim jasna.
Zahvaljujem. Mislim da smo iscrpili raspravu. Jedina mogućnost koja ostaje na raspolaganju meni, pošto vodim ovu sjednicu da kažemo da se redoslijedom izjašnjavamo o amandmanima kako su došli. Dakle, SDS-a, SDA, zatim devet amandmana dr Lagumdžije itd. Ja molim, ako ima onih, postoji samo jedan amandman za koji ovdje postoji faktički saglasnost. Ovi ostali idu svi na izjašnjavanje. Dobit ćete riječ, nema nikakvih problema, pokušavam samo objasniti. Mi ćemo se izjašnjavanjem izjasniti o svakom amandmanu, samo molim klubove, ako postoje klubovi koji žele da odustanu od amandmana, znajući za raspoloženje kako će biti, ja ih molim da iskoriste to svoje pravo. Ako postoje takvi, ako ne, onda izjašnjavat ćemo se od amandmana do amandmana, od kluba do kluba. Što dobije saglasnost postaje tekst zakona, što ne dobije neće postati tekst zakona i ne može drugačije. Izvolite kolega Novaković.
S obzirom da Kolegij tumači Poslovnik, a ne ni ja ni gospodin Živković, ja molim Kolegij da protumači ovaj amandman, da li se radi o amandmanu na usvojeni amandman od strane Komisije ili o novom amandmanu.
Radi se o novom, evo, recimo amandmanu. Kolegij usaglasili smo se. Kolegij se usaglasio. Molim vas idemo se izjašnjavati. Ja mislim da su iscrpljene sve mogućnosti. Ja vas molim, svi smo umorni, pokušajte da shvatite mene. Ja vas sve moram saslušati i tražiti nekakav aktivan izlaz, koji će podržati većina da bismo uradili posao. 75 Dakle, izjašnjavamo se, je li ima neko ko odustaje od amandmana? Izvolite.
Evo, ja ću u ime Kluba Stranke demokratske akcije izjaviti da odustajemo od naših amandmana.
Zahvaljujem. Dakle, Stranka demokratske akcije odustaje od amandmana. Ima li još neko da odustaje od amandmana, da da prilog? Nema niko. Zahvaljujem. Klub poslanika SDS-a ima osam amandmana. Pripremite se za glasanje o amandmanu broj I Kluba poslanika SDS-a. Glasajte sad. Dakle, za 9, protiv 20, suzdržanih 6. Nije prihvaćen amandman I Kluba poslanika SDS-a. Pripremite se da glasamo za amandman II Kluba poslanika SDS-a. Glasajte sad. Dakle, za 9, protiv 20, suzdržanih 6. Konstatujem da amandman II nije podržan. Amandman III Glasajte sad. Dakle, za 9, protiv 20, suzdržanih 7. Konstatujem da amandman III nije usvojen. Amandman broj IV Glasajte sad. Za 9, protiv 21, 6 suzdržanih. Konstatujem da amandman IV nije prihvaćen. Amandman V SDS-a. Dakle, za 10, protiv 21, suzdržana 4. Konstatujem da amandman V nije prihvaćen. Pripremite se za glasanje o amandmanu VI Glasajte sad. Za 11, protiv 25, suzdržano ... nije prihvaćen. Pripremite se za glasanje o amandmanu VII Glasajte sad. Za 13, protiv 18, suzdržana 3. Amandman VII nije prihvaćen. Pripremite se za glasanje o amandmanu VIII SDS. Glasajte sad. Dakle, za 10, protiv 18, suzdržanih 7. Amandman VIII nije prihvaćen SDS. Time smo završili glasanje o amandmanima SDS-a. Klub SDA je odustao. Prelazimo na poslanika SNSD-a. Izvolite kolega Novakoviću. 76
... glasanja, posebno oko amandmana V.
Dobit ćete listing od službe sve što tražite treba da dobijete kao i ostali poslanici. Izjašnjavamo se o amandmanu SNSD-a. To je ovaj novi amandman koji smo usaglasili sa ministarstvom. To je usaglašeni amandman. Glasajte sad. Dakle, za 20, protiv 3, suzdržanih 6 suzdržanih /pet suzdržanih/ Konstatujem da imamo većinu i entitetsku većinu, da je amandman Kluba poslanika SNSD-a prihvaćen. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima dr Zlatka Lagumdžije. Spremite se za glasanje o amandmanu I dr Lagumdžije. Glasajte sad. Za 9, protiv 21, suzdržanih 5. Nije prihvaćen amandman I. Pripremite se za glasanje o amandmanu II dr Zlatka Lagumdžije. Glasajte sad. Za 11, protiv 19, suzdržanih 5. Konstatujem da amandman II nije prihvaćen. Pripremite se za glasanje o amandmanu III dr Zlatka Lagumdžije. Molim vas malo ozbiljnosti. Glasajte sad. Dakle, za 11, protiv 18, suzdržanih 6. Nije prihvaćen amandman III. Pripremite se za glasanje o amandmanu IV dr Lagumdžije. Glasajte sad. Za 12, protiv 17, 4 suzdržana. Nije prihvaćen ni amandman IV. Pripremite se za glasanje o amandmanu V. Glasajte sad. Dakle, za 13, protiv 21, suzdržana 2. Ni amandman V nije prihvaćen. Pripremite se za glasanje o amandmanu VI dr Lagumdžije. Glasajte sad. Za 14, protiv 19, niko suzdržan. Dakle, nije prihvaćen ni amandman VI. Pripremite se za glasanje o amandmanu VII. Glasajte sad. Dakle, za 14, protiv 21, suzdržan 1. Dakle, nije ni amandman VII prihvaćen. Pripremite se za glasanje o amandmanu VIII dr Lagumdžije. Glasajte sad. Za 15, protiv 19, suzdržana 2. Nije ni amandman VIII prihvaćen. 77 Pripremite se za glasanje o amandmanu IX dr Lagumdžije. Glasajte sad. Dakle, za 9, protiv 21, suzdržan 1. Konstatujem da amandman IX dr Lagumdžije nije prihvaćen, time smo stekli uslove da pređemo na izjašnjavanje o amandmanima gospodina Miloša Jovanovića.
Imate X i XI.
Ja imam samo devet piše kod mene. Dakle, pripremite se za glasanje o amandmanu X dr Lagumdžije. Glasajte sad. Za 11, protiv 20, suzdržana 3. Nije prihvaćen ni amandman X. Pripremite se za glasanje o amandmanu XI dr Lagumdžije. Glasajte sad. Dakle, za 14, protiv 20, suzdržana 2. Konstatujem da ni amandman XI nije prihvaćen. Dakle, nisu prihvaćeni 11 amandmana dr Lagumdžije. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima Miloša Jovanovića. Pripremite se za glasanje vezano za amandman I gospodina Miloša. Glasajte sad. Za 10, protiv 20, suzdržana 4. Amandman I gospodina Jovanovića nije prošao. Pripremite se za glasanje o amandmanu II. Glasajte sad. Za 10, protiv 17, niko suzdržan. Amandman gospodina Jovanovića nije prihvaćen. Pripremite se za glasanje o amandmanu III gospodina Jovanovića. Glasajte sad. Za 11, protiv 19, suzdržana 4. Amandman III nije prihvaćen. Pripremite se za glasanje o amandmanu IV gospodina Jovanovića. Glasajte sad. Za 12, protiv 18, 6 suzdržanih i amandman IV gospodina Jovanovića nije prihvaćen. Pripremite se za glasanje o amandmanu V gospodina Jovanovića. Glasajte sad. za 12, protiv 7, suzdržana 4. Konstatujem da i amandman V gospodina Miloša Jovanovića nije prihvaćen. Time smo stekli uslove da pređemo na amandmane gospodina Joze Križanovića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 14, protiv 17, suzdržana 2. Konstatujem da amandman gospodina Joze Križanovića nije prihvaćen. 78 Prelazimo na glasanje o amandmanu gospodina dr Tihomira Gligorića. Glasajte sad. Dakle, za 13, protiv 16, suzdržanih 6. Konstatujem da amandman gospodina Tihomira Gligorića nije prihvaćen, time smo iscrpili mogućnost glasanja o amandmanima. Sada se izjašnjavamo o Budžetu u drugom čitanju. Dobićete od službe, nemate brige. Dakle, prelazimo na glasanje u drugom krugu o Budžetu u cjelini. Glasajte sad. Za 26, protiv 10 niko suzdržan. Dakle, imamo većinu i entitetsku većinu. Konstatujem da smo prihvatili Budžet institucija BiH i međunarodnih obaveza za 2006. godinu i time stekli mogućnost da pređemo na 8. tačku dnevnog reda. Ad.8. Prijedlog zakona o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2006. godinu Također smo na 72. sjednici odgodili razmatranje Prijedloga zakona o izvršenju Budžeta. Dobili smo novi izvještaj nadležne komisije. Na Prijedlog zakona komisija je usvojila četiri amandmana. U plenarnoj fazi amandmane može braniti poslanici: Muhamed Moranjkić dva i Dušanka Majkić jedan amandman. Raspravljamo o Zakonu u prvom čitanju. Otvaramo raspravu. Ko se javlja za riječ? Gospodin Moranjkić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući, Ja ću vrlo kratko, vezano je za principe. Po meni, pod broj 1. princip je način planiranja i raspodjele budžetske rezerve i, normalno, ja primjedbujem, jer u Zakonu momentalno nema tako formulisanih korisnika, a posebno nema ni logike ni smisla u ovom slučaju da se limitiraju donje granice, bilo kakvih iznosa u rezervi, bez obzira na korisnike, u protivnom rezerva i smisao njenog postojanja, prima druge oblike i namjene, pa i samu smisao postojanja budžetske rezerve. Drugi moj amandman inače je vezano opet za jedan princip,a to je princip prestrukturiranja rashoda kod budžetskih korisnika. Zbog toga, što omogućava ovako kako je postavljen razne mahinacije i manipulacije i zloupotrebe sa preraspodjelom od strane budžetskih korisnika, a to se može vidjeti iz svakog izvještaja revizije, a u najbojem slučaju ovim članom se daje amnestija svim onim budžetskim korisnicima, koji neozbiljno i neodgovorno planiraju svoju potrošnju, kao budžetski korisnici, što je jednostavno nedopustivo,a to bi se i dalje nastavilo, pa čak i ovim članom i legalizovalo. Zato sam i ova dva amandmana uložio da se to popravi.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Odlučujemo o zakonu u prvom čitanju, o principima. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, konstatujem da smo sa 27 glasova za, 6 protiv, niko suzdržan. Prihvatili Prijedlog zakona o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2006. godinu u prvom čitanju. 79 Postavljam pitanje ko je zato da obavimo raspravu i u drugom čitanju, s obzirom da imamo samo dva poslanika sa amandmanima koji žele braniti u ovoj fazi. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, za 29, protiv 5, suzdržana 2. Konstatujem da smo prihvatili Prijedlog da se izjasnimo o ovom zakonu i da pređemo na drugo čitanje o ovom zakonu. Otvaram raspravu i u drugom čitanju. Ko se javlja za riječ. Kolega Moranjkić je već obrazložio svoje amandmane. Gospođa Dušanka Majkić, jer su jedini podnosioci amandmana u drugoj fazi, u drugom čitanju.
... amandmana usvojena, ali smatrala sam da bi bilo dobro da se porazmisli o ovom amandmanu, zato sam ga kandidovala ponovo, iz prostog razloga što to nije samo moj zahtjev, nego je to i stav Ureda za reviziju finansijskog poslovanja institucija BiH, u kome stoji da su čestim zahtjevima za preraspodjelu sredstava unutar raspoloživih budžetskih stavki omanjivani izdaci za plate, dakle, zbog ne ispunjenog planiranog zapošljavanja, ta sredstva su prebacivana, dakle, za kupovinu automobila i slično. Zato sam smatrala da ovaj amandman, koji se, ja, zaista ne mogu da govorim u ovakvoj atmosferi.
Ja vas molim da saslušamo kolegicu. Nastavite kolegice Majkić.
Dakle, amandman koji se odnosi na presturkturiranje rashoda budžetskog korisnika, ne može preći iznos od 10% od njegovog ukupnog odobrenog budžeta, bez saglasnosti Parlamentarne skupštine BiH. Ja ne vidim zbog čega se ne bi natjeralo ove zajedničke institucije da vode računa o načinu planiranja i ponašanja kad su u pitanju budžetske rezerve. Ja bih voljela da ministar na kraju objasni, je li postoji mogućnost da se ovo ispuni.
Zahvaljujem, to je dobro, još samo ako kolege poslanici to budu podržali. Ko se dalje javlja za riječ? Kolega Novaković, pa Ljilja Milićević.
Pa gospodine predsjedavajući, ovaj amandman ne može biti predmet izjašnjavanja, s obzirom da nije došao 48 sati prije početka sjednice. Naime, ovdje ima pečat na kome piše 13.2.2006. godine. Dakle, to je pečat Parlamentarne skupštine i sukladno tome, što bi rekao moj prijatelj Zorić, ovaj amandman ne može biti predmet izjašnjavanja.
Zahvaljujem kolegi Novakoviću. Ljilja Milićević, pa onda samo malo kolegice Majkić, sve ćemo utvrditi. 80
Zahvaljujem gospodine Špiriću, u stvari to pitanje koje je gospodin Novaković postavio, ovdje je stvarno broj protokola i 13. februar. Bila je stvar Poslovnika, znači, nije amandman stigao na vrijeme u proceduru.
Molim vas, pošto je amandman poslan faksom u nedjelju, on je zaprimljen ovdje u nedjelju, ali je morao biti protokolisan u ponedjeljak, jer Parlamentarna skupština nedeljom ne radi. Ja tačno imam dokument, dakle, on je podnešen poslovnički 24 sata ranije, nemojte da oko toga pravimo problem. Molim vas, zaprimila je, molim vas malo strpljenja i ozbiljnosti. Mislim da je nepotrebno komplikovanje na ovakav način, ali ako imamo sekretara Doma koji pokazuje to, ja nemam razloga da vas informišem sem kako sam ja informisan. Eh, sad možemo li to tumačiti da je stiglo na vrijeme ili nije odluka je Doma. Kolega Novakoviću izvolite.
Ja očekujem da će Kolegij, kao tumač Poslovnika protumačiti ovaj član, dakle, da li je ovaj amandman stigao na vrijeme, samo da podsjetim, da je on 12. došao u 10 i 45, a da je sjednica počela 14. u 10,00.
Ja vas molim, vidite u čemu je stvar. Mi u Kolegiju, ja vas molim, vidite u čemu je stvar. Mi u Kolegiju imamo saglasnost da je amandman došao na vrijeme. Druga je stvar kako će se ko od članova Kolegija izjasniti o amandmanu. Dakle, ja vas molim, Ljilja Milićević je tražila riječ.
Ovdje lijepo piše stvarno 10 i 45. Ja ne znam koliko je kod vas trenutno sati i u kojoj ste vi vremenskoj zoni, ali mislim da živimo u istoj zemlji i radimo po istim zakonima. Faks gospodine Špiriću 12. februar 10 i 45.
Predlažem da ne raspravljamo o ovom amandmanu i da se ne izjašnjavamo radi 45 minuta. Molim Dušanku Majkić, kolegicu iz moje stranke da povuče amandman. Zahvaljujem. Pa mi smo stranka koja razumije. Šta znači 45 minuta. Znamo računati do 48 sati. Molim vas lijepo, dame i gospodo zaključili smo raspravu. Izjašnjavamo se o amandmanima kolege Moranjkića. Pripremite se za glasanje o amandmanu gospodina Moranjkića. Glasajte sad. Za 16, protiv 14, suzdržanih 5. Nema entitetske većine ni jedne ni druge. Ima RS, nema Federacije. Hoćemo li se usaglašavati odmah? Glasanje odmah da ponovimo. Nema saglasnosti. 81 Izjasnite se u drugom krugu. Ko je protiv iz Federacije, glasajte samo ko je protiv. Mora biti dvije trećine, pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Prihvaćen amandman. Dakle, protiv 13, konstatujem da amandman kolege Moranjkića broj I prihvaćen i postaje sastavni dio teksta Zakona. Pripremite se za glasanje o amandmanu II. Glasajte sad. Za 15, protiv 16, suzdržana 3. Konstatujem da amandman II nije prihvaćen i time smo dame i gospodo stekli uslove da se izjasnimo o zakonu u drugom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, konstatujem da smo sa 29 glasova za, 6 protiv, niko suzdržan, prihvatili Prijedlog zakona o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2006. godinu i time prelazimo na 9. tačku dnevnog reda. Zahvaljujem se svima koji ste dali doprinos, resornom ministru, koji je branio Prijedlog Budžeta i Prijedlog zakona u okviru ove rasprave. Prelazimo na 9. tačku. Ad.9.Prijedlog zakona o Agenciji za informaciono društvo BiH, prvo čitanje Predlagač ovog zakona je Savjet ministara. U parlamentarnu proceduru dostavljen je 21. januara 2005. godine. Razmtran je u redovnoj proceduri. Nadležna je Komisija za saobraćaj i komunikacije. Ustavno-pravna komisija mišljenje o Prijedlogu zakona dostvila je 8. jula 2005. godine. Nadležna komisja u dva navrata tražila je produženje roka za razmatranje ovog zakonskog prijedloga i to prvi put 16.9. i drugi put 7.12.2005.g odine. Izvještaj nadležne komisije dobili smo 27. januara 2006. godine. Vidjeli ste da je Komisija usvojila 11 amandmana. U plenarnoj fazi nismo dobili amandmane, ali dame i gospodo želim da vas obavijestim o zaključku Proširenog kolegija, koji je, također raspravljao o ovom, uz,naravno dio primjedbi i sugestija i postignut je, dakle, konsenzus u Proširenom kolegiju da se ovaj izvještaj Komisije vrati na dopunu, s tim da Komisija sjedne sa Vijećem ministara i da vidi, da razmotri da li amandmani, koji su postali sastavni dio teksta zakona derogiraju principe zakona i da li oni odgovaraju evropskim standardima. Dakle, predlažem da ne vodimo raspravu nego da se držimo ovog zaključka i da to imamo do naredne sjednice, kako bismo ga uvrstili u dnevni red naredne sjednice. Slažete li se. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Moguće je biti jednoglasan. Dakle, za 34, protiv 1 i 1 suzdržan. Dakle, prihvatili smo ovaj zaključak Proširenog kolegija. 82 Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda Ad.10. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o slobodi pristupa informacijama u BiH, prvo čitanje, predlagač poslanik Nikola Špirić Ovaj zakonski prijedlog dostavljen je u parlamentarnu proceduru 12. oktobra 2005. godine, sa zahtjevom da se razmatra po člalnu 105. Poslovnika. Na 69. sjednici Dom nije podržao zahtjev za hitni postupak, pa se Prijedlog zakona razmatra u redovnoj proceduri. Ustavno-pravna komisija mišljenje o Prijedlogu zakona dostavila je 22. novembra 2005. godine. 31. januara 2006. godine,nadležna Ustavno-pravna komisija dostavila je izvještaj o Prijedlogu ovog zakona. Vidjeli ste Komisija je konstatovala da nije bilo amandmana, te da je većinom glasova podržala principe i jednoglasno usvojila tekst ovog zakona. Mi smo u prvom čitanju i otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu i pozivam da se izjasnite o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Glasajte sad. Dakle, konstatujem da smo sa 33 glasa za, niko protiv i niko suzdržan, prihvatili Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o slobodi pristupa informacijama u BiH u prvom čitanju, predlagača Nikole Špirića. Postavljam pitanje, pošto nije bilo amandmana ko je zato da pređemo u drugo čitanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, konstatujem da smo sa 35 glasova za, jednoglasno prihvatili prijedlog da o ovom zakonu raspravljamo u drugom čitanju. Otvaram raspravu u drugom čitanju. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključjem, pozivam da se izjasnite o ovom zakonu u drugom čitanju. Glasajte sad. Dakle, konstatujem da smo sa 31 glas, niko protiv i niko suzdržan, dakle, jednoglasno prihvtili Prijedlog zakona o izmjeni zakona o slobodi pristupa informacijama u Bosni i Hercegovini, predlagača Nikole Špirića i time stekli uslove da pređemo na 11. tačku dnevnog reda. Ad.11. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o javnim nabavkama, predlagača poslanika Muhameda Moranjkića, prvo čitanje Ovaj zakon u parlamentarnoj proceduri je od 15. septembra 2005.g odine. Na 66. sjednici usvojen je zahtjev predlagača za hitni postupak, po članu 104. Poslovnika. Ustavno- pravna komisija mišljenje je dostavila 30. septembra. Nadležna je Komisija za finansije i budžet. Nadležna Komisija je 28. novembra 2005. godine, dostavila izvještaj, u kojem je konstatovala da na Prijedlog zakona nije bilo amandmana, te da je Komisija prihvatila principe, ali nije prihvatila Prijedlog zakona. Na 71. sjednici, imali smo Prijedlog zakona na dnevnom redu sa izvještajem nadležne komisije, koji je, dakle, bio negativan. Dom nije usvojio izvještaj Komisije, pa je nastavljena 83 daljnja procedura. Novi izvještaj Komisije za finansije i budžet, dobili smo 1. februara 2006. godine. Vidjeli ste, ovog puta Komisija je jednoglasno podržala tekst Prijedloga zakona. Dakle, mi smo u prvom čitanju i otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu i pozivam vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Dakle, konstatujem da smo sa 34 glasa za, niko protiv, niko suzdržan, prihvatili Prijedlog zakona o dopunama Zakona o javnim nabavkama, predlagača Muhameda Moranjkića u prvom čitanju. Pošto nije bilo amandmana, ja vas pozivam da se izjasnimo da obavimo raspravu i u drugom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, konstatujem da smo sa 35 glasova za, niko protiv i niko suzdrž, dakle, jednoglasno prihvtili Prijedlog zakona o dopunama Zakona o javnim nabavkama, predlagača poslanika Muhameda Moranjkića. Otvaram raspravu u drugom čitanju. Ko se javlja za riječ. Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da smo sa 35 glasova za, niko protiv, niko suzdržan, dakle, jednoglasno usvojili Prijedlog zakona o dopuni Zakona o javnim nabavkama poslanika Muhameda Mranjkića. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda. Ad.12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost, predlagač poslanik Zlatko Lagumdžija, sa izvještajem Komisije za finansije i budžet Kolega Lagumdžija je 9. decembra 2005. godine, dostavio Prijedlog ovog zakona, sa zahtjevom da se razmatra po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika. Na 71. sjednici zahtjev predlagača nije usvojen, pa se razmatra po redovnoj proceduri. Mišljenje Ustavno-pravne komisije o Prijedlogu zakona dobili smo 28. decembra 2006. Izvještaj nadležne Komisije za finansije i budžet, dobili smo 1. februara 2006. godine. Komisija nije prihvatila tekst zakona. Imamo situaciju da je izvještaj nadležne Komisije negativan, to znači da mi raspravljamo i glasamo o izvještaju Komisije. Otvaram raspravu o izvještaju Komisije. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Kolega Križanović, izvolite.
Ja bih vas molio poštovane kolegice i kolege, pošto predlagač nije tu trenutno, javio mi se, već skoro ulazi u zgradu, ako ima razumijevanja, da sačekamo 5-6 minuta.
Je li tražite pauzu. 84
Pauzu 10 – 15 minuta.
Nemojte 10 – 15, tražite koliko. Ja vas molim, čitav dan smo ovdje, predlagač. Možemo 10 minuta.
Ja znam svoja prava, evo 10 minuta.
10 minuta pauza na zahtjev Kluba SDP-a, [[PAUZA]] ... nije trajala duže, znaju naše pauze trajati, imamo predlagača dr Lagumdžiji. Dakle, na 12. smo tački, to je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost, sa izvještajem Komisije za finansije i budžet, predlagač dr Lagumdžija. Ko se javlja za riječ? Dr Lagumdžija izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ja bih zamolio da predsjednica Komisije da prvo kao izvještaj da ne bih ja, pa bih onda se ja očitovao, tako je prije bilo.
Dakle, prvo Ljiljana Milićević da se prvo očituje o ovom zakonu.
Mi smo dostavili pisani izvještaj. Imamo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o PDV-u od strane predlagača gospodina Lagumdžije. Vi znate da je ovaj zakon predlagan po drugoj proceduri i otišao je u redovnu proceduru i redoslijedom kako je predviđeno došao je do Komisije za finansije i budžet. Ovo je, u stvari što smo napisali kako stvari stoje. Nije prvi put da smo imali ovakav prijedlog na dnevnom redu i neće biti ni zadnji. Mi imamo ovakav prijedlog u redovnoj proceduri koji će tek dospjeti. Znači, ovdje smo napisali šta smatramo obrazloženjem i pozvali smo se u, stvari, na zaključak ovog doma, kojim smo obavezali Upravu svi zajedno da 90 dana poslijle uvođenja PDV-a, kad smo u decembru o ovom raspravljali. Znači, tad smo rekli da poslije tri mjeseca očekujemo detaljan izvještaj o efektima i da ćemo onda razgovarati o eventualnoj promjeni. Što se tiče poreskih stopa, broju stopa, visini stopa i ostalo. Nemam ništa dodatno.
Hvala kolegici Milićević. Je li ovo bilo dovoljno? Nema niko. Dr Lagumdžija izvolite. 85
Ja se zahvaljujem gospodine predsjedavajući, ja pozivam kolegice i kolege, članove Predstavničkog doma, da u skladu sa svojim ranijim zaključcima, stavovima odbijemo izvještaj Komisije i time omogućimo da ovaj zakon dobije prolaznu ocjenu. Naime, vi ste mogli da iz izvještaja vidite, da je Komisija jednoglasno podržala principe Prijedloga zakona, što znači da manje više znamo da je PDV pored toga što je dobar metod, da sve prve analize kažu da je došlo, nažalost, do realizacije dosta crnih predviđanja. Nema potrebu da ponavljam, to manje više svi dobro znate. Također, ovo što je gospođa Milićević rekla, da u roku od 90 dana, ovo treba napraviti. Ja bih vas samo podsjetio da u roku od 15 dana imamo obavezu da nam Vijeće ministara da tu analizu, imajući u vidu brzinu kojom mi idemo. Ukoliko smo mi, zaista ozbiljni i hoćemo da nam Vijeće ministara, zaista, da analizu i na bazi te analize predloži odgovarajuće zakonske izmjene, onda ćemo mi sledeći tu logiku, danas, praktično odbiti izvještaj Komisije i time ponovo dati Komisiji, kako ovo već kod nas ide, u narednih 15 dana kad dobije ovu analizu od Vijeća ministara, koju mi sa nestrpljenjem očekujemo. To je, uzmite prijedlog zaključka, nije sada rečeno tri mjeseca. Podsjećam se ja, hoću da vidimo, možete vi pogledati zaključak Parlamenta i vidjet ćete da početkom da već poslije dva mjeseca očekujemo od Parlamenta da nam da, od Uprave, pardon, od Vijeća ministara, Uprave sve jedno. Dakle, mi za 15 dana treba da imamo od njih pokazatelje. Ako bi mi sada odbili ovaj izvještaj, onda bi ovaj zakon praktično došao pred nas, taman negdje kad je Vijeće ministara obećalo da će to odraditi. Ja, zaista, neću da vas peglam sa analizama koje smo napravili, svako dobro zna da je PDV napravio udar na budžete običnih ljudi, da socijalnih programa još nema, da je, naročito su dramatičo poskupili lijekovi i, upravo, ovaj zakon ide ka tome da se uvede nulta stopa samo za osnovne životne namirnice i lijekove. Osnovne životne namirnice: hljeb, mlijeko, ulje i lijekovi i pomagala potrebna invalidima. Dakle, svjesni smo fokusirali se samo na to u ovom zakonu, kako bi dobili podršku Predstavničkog doma i nove stare opozicije vlasti i svih nas, jer, nažalost vrijeme je pokazalo da smo bili u pravu. Također bih gospodine predsjedavajući, ja bih vrlo rado objasnio o čemu se radi, ali nemam kome pričati, jer mi to ovdje jako dobro znamo. Nama je ovdje jasno i nadam se da ćete glasati u skladu sa onim što vam je dobro poznato, podržati ovaj zakon, tako što ćemo odbiti izvještaj Komisije i, nadam se da će SDS odbiti izvještaj ove komisije. Oni su bili na vagi na komisiji, jer to je bio period kad nisu znali jesu li vlast ili opozicija, a znali ste, ostali ste na vagi. SDA je znao da je vlast i oni su svi podržali izvještaj Komisije, Stranci za BiH se zahvaljujem i Berizu Belkiću što nas je podržao i, ukoliko ima neko od ovih iz Vijeća ministara da je nešto nejasno, spremni smo da odgovorimo, da vam damo egzaktne pokazatelje, a, također bih vam se referirao i zahvaljujem se našoj, našem istraživačkom centru iz Sekretarijata Parlamentarne skupštine, koji nam je dao komparativnu analizu nulte stope u okruženju u zemljama Evropske unije i koje se vidi, u stvari da naše vijeće ministara, kad je bar PDV u pitanju, daleko ne vidi. Eto, ako ima neko nekih pitanja, spreman sam na njih da odgovorim. 86
Zahvaljujem se dr Lagumdžiji. Gospodin Novaković se javio za riječ.
Ja se, također želim da se zahvalim gospodinu Lagumdžiji na ovom obrazloženju. Mislim da je vrijedilo čekati ovih 15 minuta.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Dr Gligorić.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, Mnogo smo o ovome govorili. Zaista smo se iscrpili i mislim da treba podržati ovo o čemu je govorio gospodin Lagumdžija, odnosno trebamo glasati protiv izvještaja Komisije za finansije i budžet i na taj način omogućiti da ovaj prijedlog gospodina Lagumdžija, a potom Križanovića, otvori proceduru i da pomognemo svojim građanima. Ja ću zdušno glasti protiv izvještaja Komisije.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Izvolite.
Izvinjavam se, samo da vas podsjetim, na 69. sjednici, prije glasanja da vas samo podsjetim, pošto su mi neki rekli da nije tačno. Na 69. sjednici kad smo zadnji put vam davali prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost, kad je, također, Komisija za finansije prije Nove godine odbila naš zakon Joze, Selima i mene, tada sam ja tražio i predložio zaključak i usvojila je Parlamentarna skupština dva zaključka. Prvi vam neću čitati, jer prvi zaključak kaže da će kompjuterski oni to sve pripremiti da se može diferencirana stopa uvesti do Nove godine, oni su fala Bogu to pripremili, naročito kad sam im rekao da ću im džaba dati rješenje ako ne znaju da urade, jer se u to zvanično razumijem. Drugi zaključak je bio, čitam. Zadužuje se Vijeće ministara BiH, da najkasnije do februara 2006. godine, to je sad, najfleksibilnije tumačenje, to je 15 dana, informira Parlamentarnu skupštinu o toku i uvođenju PDV-a, te efektima realizacije socijalnih programa, sa cjelovitim planom aktivnosti do kraja prvog polugodišta 2006. godine, uključujući i ocjenu potrebe mijenjanja poreskih stopa. Dakle, Vijeće ministara, treba svakako pred nas da izađe sa ovim, najkasnije za 15 dana po našem zaključku. Tako da nije ono u aprilu. 87
Zahvaljujem se dr Lagumdžiji. Pripremite se za glasanje o izvještaju Komisije. Glasajte sad. Je li neko traži ponavljanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 16, protiv 15, suzdržan 1. Dakle, ima opštu većinu nema entietsku većinu. Nema većinu iz RS, ostaje za usaglašavanje. Bit ćete obaviješteni u poslovničkom roku. Idem na 13. tačku. Možete zašto da ne, dobit ćete. Moj glas je bio tu. Ad.13. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost, predlagač Jozo Križanović, sa izvještajem Komisje za finansije i budžet Imamo istu situaciju kao i prethodnoj tački. Znači, odlučujemo o izvještaju nadležne Komisije koji je negativan. Otvaram raspravu. Gospodin Križanović, izvolite.
Mislim da je kolega Lagumdžija rekao ono što i meni na kraju ostaje da bih mogao reći, ali neću. Također, kolegica Milićević ispred Komisije, je prepisala isto mišljenje. Prema tome, zaista ću vas poštedjeti, u cilju racionalnijeg rada. Možemo se izjasniti, s tim da, zaista, duboko uvjeren da, i želim vas zamoliti da bi bilo dobro da se ostavi na snazi ovaj zakon u životu, glasajući, naravno, protiv izvještaja Komisije. Hvala vam.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Ljilja Milićević. Izvolite.
Moja diskusija se odnosi na prijedlog koji je iznio gospodin Križanović, a vezano je i za prethodno, ove izvještaje Komisije. Vidite, nema potrebe za kalkulisanjem i brojanjem na sitno sad. Radi se o tome da se stiču uslovi, da zakon koji smo mi uputili u proceduru, znači, nije išao po 105. izmjene i dopune istog ovog, od strane istih predlagača, koliko se ja sjećam, dospijeva tačno u isto vrijeme, znači i Komisija će tad moći stvarno dati mišljenje na osnovu i izvještaju Upravnog odbora i, iz tog razloga ja sam se uzdržala. Ja na Komisiji sam imala svoje mišljenje, koje nije definisano u negativnom izvještaju i ne mislim da se trebam ikom izvinjavati zbog toga, jer moja priča, što se tiče PDV-a i stopa je stajala i stoji od početka u kontinuitetu ista priča. Ali, moram da kažem kolegama iz SDP-a, znači, u redovnoj proceduri dolazi to na dnevni red i Komisije i ovog doma, samo što će biti potkrijepljeno, nadam se da će ispuniti naš zahtjev Vijeće ministara i Uprava za indirektno oporezivanje sa analizom koju smo tražili i smatram da ćemo svi tad moći kompetentno da se odredimo prema eventualnim izmjenama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost. Hvala.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. 88 Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad o izvještaju Komisije. Za 16, protiv 13, suzdržan 1. Dakle, ima većinu, nema entitetsku većinu. Ista je sudbina kao i 13. tačke. Molim da se dostavi dr Lagumdžiji listing, traži. Prelazimo na 14. tačku dnevnog reda. Ad.14. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Obavještajno- bezbjedonosnoj agenciji BiH, sa izvještajem Zajedničke bezbjedonosno-obavještajne komisije za nadzor nad radom Obavještajno-bezbjednosne agencije BiH Prijedlog ovog zakona Savjet ministara dostavio je 12. decembra 2005. godine, sa zahtjevom da se razmtra po članu 104. Poslovnika. Na 71. sjednici Dom je usvojio zahtjev za proceduru po članu 104. Ustavno-pravna komisija mišljenje je dostavila 21. decembra 2005. Nadležna je Zajednička bezbjedonosno-obavještajna komisija za nadzor nad radom Obavještajno-bezbjedonosne agencije BiH. Izvještaj nadležne komisije dobili smo 1. februara 2006. godine. Vidjeli ste izvještaj, Zajednička komisija nije prihvatila principe predloženog zakona i konstatovala je da nisu se stekli uslovi za nastavak zakonodavne procedure o Prijedlogu zakona. Mi u ovoj tačci imamo negativan izvještaj nadležne komisije. Otvaram raspravu o izvještaju. Ko se javlja za riječ? Imate pisani izvještaj. Ima li neko da se javlja za raspravu? Gospodin Ćeman, izvolite.
Zapravo ja neću o izvještaju, ali ću vrlo kratko. Ja sam svojevremeno postavljao pitanje kad je riječ o OSI da ne omogućava građanima niti za naučne svrhe pristup određenoj građi, arhivskoj građi, kojom ona raspolaže, bolje reći koja je kod nje na čuvanju. U ovim izmjenama zakona, koje smo dobili, za koju smo vidjeli, kakvo je mišljenje nadležne komisije, očekivao sam, ali nisam našao tragove te inicjative, odnosno liberalizacije pristupa arhivskoj građi, što je, zaista čudno, čak ni onoj građi koja je stara 60 godina ili koliko. Ja, dakle, izjasnit ću se, naravno o ovom izvještaju Komisije. Pretpostavljam takva će biti sudbina ovog prijedloga zakona, ali zato predlagača upućujem na to, da, zaista, krajnje ozbiljno razmotri inicijativu i zahtjeve građana, kad je u pitanju pristup arhivskoj građi, u konkretnom slučaju, koje ja imam u vidu, čako za naučne svrhe pa se i to onemogućava. Samo toliko.
Zahvaljujem. Želim samo da skrenem pažnju da je izvještaj Komisije jednoglasno, da nije bilo preglasavanja. Kolega Novaković, pa kolega Jovanović.
... uvažene kolege, dosta je od samog početka, znači, bilo primjedbi na ovaj zakon. Moram reći da sam ja imao dva amandmana, koji su udarali, možemo reći u suštinu ili u srž ovog zakona i zbog toga smatram da je Komisija uradila dobro svoj dio posla, dakle, da praktično ovaj zakon se mora na drugačiji način napraviti i pustiti u parlamentarnu proceduru, zbog toga će Klub SDS-a podržati stav Komisije, odnosno izvještaj Komisije. 89
Zahvaljujem. Kolega Jovanović.
Pa, vidite, možda bi trebalo, ipak, da kažem zbog javnosti podržati, odnosno pojasniti razloge zbog čega je Komisija za nadzor Obavještajno-bezbjednosne agencije, kažem, vratila ovaj zakon Savjetu ministara. Prvi od razloga je, što je ovoj agenciji što su data i policijska ovlaštenja. Ja sam stvarno govorio i ranije kad smo govorili o Budžetu, da ja ne znam da li neko stvarno želi da ponovo stvara policijsku državu pored toliko policija, znači, dajemo i Obavještajno- bezbjednosnoj agenciji policijska ovlaštenja. Dalje, ono što, također treba istaći, mislim da je jedan od razloga što je Komisiji za nadzor nad radom Obavještajno-bezbjednosne agencije oduzeto pravo, oduzeta mogućnost da razgovara sa kandidatima koji se primaju u Agenciju, takožer jedan od razloga što je bilo predviđeno u zakonu u izmjenama i dopunama Zakona, da se svim zaposlenim u Obavještajno-bezbjednosnoj agenciji daje beneficirani radni staž. Mislim, nema potrebe da ponavljam da ima tu dosta administrativnih zanimanja, možda negdje oko 200 i misim da je možda trebalo neka zanimanja i neke poslove, koji se obavljaju u Agenciji da izdvoji, izdvojiti da imaju beneficirani radni staž, ali sigurno ne za sve. I, da kažem, to su bili oni osnovni razlozi zbog čega je Komisija za nadzor nad radom ove agencije predložila ovako kako je predložila u zaključcima. Hvala.
Zahvaljujem. Ko se dalje javja za riječ? Dr Lagumdžija. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Žao mi je što ovako, što nećemo više vremena posvetiti, žao mi je, zato što ovo pokazuje kao i ona rasprava s početka gdje ovo vodi sve zajedno. Prvo smo imali izvještaj predsjedavajućeg Vijeća ministara o radu Obavještajno- sigurnosne agencije, pazite ne Obavještajno-sigurnosne agencije, nego njegov izvještaj po zakonu koji je trebao da podnese, koji je on proglasio službenom tajnom i onemogućio javnosti da učestvuje. Dakle, vidite kako ide korak po korak. Policijska država se ne pravi državnim udarom, nego na ovakav način kako danas prisustvujemo ovdje. Prvo se javnost pošalje iz sale kad predsjedavajući Vijeća ministara ovdje u ovoj Bijeloj sali objašnjava stvari koje i mala djeca znaju, pa se tako stvara mistika da su oni jako važni, a onda samo da vam dvije stvari radi javnosti, ja predlažem gospodine predsjedavajući da Parlament ne samo da odbije ovakav zakon, odnosno prihvti izvještaj Komisije, nego da usvojimo jedan radni zaključak da Vijeću ministara skreće pažnju da nam ne radi više ovakve stvari, da ne šalje više ovakve, a samo dvije stvari koje su to. Šta su oni htjeli u stvari ovim zakonom, samo ću dva enklatantna primjera da navedem, kako Vijeće ministara, odnosno predsjedavajući Vijeća ministara, kojem se dopalo očigledno da bude šef špijuna, šta je htio ovim zakonom. 90 Prvo, jeste ministrice, šta me gledate tako, tačno, ovim zakonom koji smo odbili je predviđeno da OSA može da hapsi, eto to je pojednostavljeno rečeno i to je odbila Komisija. Dakle, predviđeno je ovim zakonom, nama je Vijeće ministara, postavlja se pitanje odakle im pravo da izađu sa ovakvim prijedlogom i o tome smo danas trebali raspraviti. Da Obavještajna služba ima nalog da hapsi ljude. Mislim to, što bi rekao Novaković, oni kožni mantili što su bili nisu ni oni hapsili, nego su druge slali, sa druge boje kožnim mantilima, a ovi su htjeli sve u jednobojnim mantilima. Dakle, prvo, da može da hapsi Obavještajna služba, i, Drugo, dakle, zato sam insistirao da o ovome razgovaramo o onim famoznim zakonima Parlamenta, vezanih za državni udar. Oni su htjeli da uvedu zakonski da onemoguće Komisiju za nadzor da može razgovarati sa ljudima, koji se primaju. Oni hoće da oni nas mogu provjeravati sa špijunskim metodama, a da mi nemamo pravo ni naša parlamentarna komisija za ... nadzor da razgovara sa tim ljudima koji se primaju. Mislim, ovo je, zaista katastrofa i vi jako dobro znate. Ali, sreća imamo dobru komisiju što bi rekao Žilić, a on je stručnjak za ovo, vidim smješka se čovjek. Hvala Bogu, čovjek ekspert. Dakle, ja bih zamolio bospodine predsjedavajući, ako hoćete ja mogu formulisati jedan radni zaključak, ali vas bih molio u jednom maniru, onako konsnzualno, da jedan radni zaključak, da uputimo Vijeću ministara jednu poruku da ne rade ovakve stvari, jer ovo ne vodi nigdje drugo nego u mrak koji hoćemo ko biva da zaboravimo.
Hvala lijepa. Za riječ se javio predsjedatelj Doma gospodin Špirić. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, poslanici, uvaženi članovi Vijeća ministara, ministrice, Ja, gotovo sam razmišljao da li treba da se javim za raspravu. Moram da kažem da smo mi u okviru te komisije vodili ozbiljne rasprave i po prvi put možda da tako snažno jednostavno skrenemo pažnju na sve stvari koje mogu biti bitne za rad ove agencije. Ja mislim da, evo, ne slažem se sa gospodinom Lagumdžijom da Vijeću ministara treba pisati pismo da nam ne šalje ovakve zakone. Dovoljan je negativan izvještaj Komisije za nadzor rada Obavještajne službe i tačno je da je bila namjera da, u principima zakona da OSA dobije policijska ovlaštenja, a kad smo usvajali zakon pričano nam je da je jedini razlog što ga usvajamo da to nema i tačno je da se pokušaj spajanja obavještajne, vojne i civilne, dakle, da stanuju u istoj zgradi, a da različiti budžeti budu, to je ono kao jedna škola, a dva krova i to je, pravljenje cirkusa, po meni, jedan krov a dvije škole. Tačno je, također da se išlo sa principima da mogu detaširati ljude u druge državne organe, valjda u DKP mrežu, pa da gledam ono kao što je onaj kamen sa draguljima, ali to je zakon koji vrvi od niza nepreciznosti i otvara mogućnosti za mnoge zloupotrebe, špekulacije i zato se radujem što je Komisija bila na visini zadatka i napisala ovakav izvještaj svom parlamentu. Ja vjerujem da i ostale komisije imaju ozbiljan pristup i da je ovo dovoljan odgovor, kreatorima zakona i Vijeću ministara i Obavještajnoj službi, da komisija koja se bavi radom, kontrolom rada je, komisija koja će se ozbiljno baviti ovim poslom i ja vas ubjeđujem da je to bilo tako u toj komisiji i mislim da je dovoljno danas da prihvatimo izvještaj Komisije i ono što ja imam spoznaja da je već onaj ko je radio na zakonu već shvatio da se sa takvim prijedlozima ne može ići prema Parlamentu ni prema Komisiji i zato nisam za zaključke, nego 91 jednostavno da prihvatimo izvještaj Komisije, za koji se slažemo svi da je bitan i da je dobar. Ovaj izvještaj Komisije nije protiv ni Vijeća ministara ni Obavještajne službe. Naprotiv, on je sa ciljem izgradnje jake službe, koja je od interesa za građane Bosne i Hercegovine. Moramo se naučiti ovdje da negativan izvještaj može značiti mnogo veću podršku, nego pozitivan izvještaj, ukoliko stvri ne idu onako kako se očekuje. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo. Ima li još prijavljenih? Dr Gligorić, izvolite.
Predsjedavajući, dame i gospodo, Ovo što ste izrekli gospodin Lagumdžija i vi gospodine predsjedavajući, ukazuje na to da bi unutar komisije trebalo i te kako povesti određenu raspravu ili pitanje odgovornosti sprovesti ljudi koji tamo rade, s obzirom da očito namjere koje su oni imali i koje su konkretno ispoljili u smislu izmjena i dopuna ovog zakona govori u prilog da postoje neki ljudi koji bi željeli da stvore policijsku državu. Moja sugestija je da unutar komisije, ovo ste do sada dobro uradili, dobro je da ste spriječili ovakve pojave, koje su mogle, zaista nanijeti veliku štetu, o čemu je govorio profesor Lagumdžija i bilo bi dobro, ovo je dobar primjer kako komisjia u stvari radi dobro svoj posao.
Zahvaljujem gospodinu Gligoriću. Ne mislim da treba komisija za istrage o namjerama, mislim da treba ozbiljno raditi i odbijati zakone, za koje mislimo da nisu u skladu sa standardima, to bi po meni bilo dovoljno. Dr Kunić je tražio riječ. Izvolite.
... i te kako slažem sa svojim prethodnicima, samo bih ja dodao nešta novo vezano za ovakav pokušaj. Ovdje se radi o stvaranju političke policije. Ja vam želim reći da se u BiH stvaraju političke policije i to je najopasnija stvar. Policije, koje su podobne za vodeće političke stranke, to je gotovo na svim nivoima vlasti u BiH. I to je ono najopasnija stvar. To je ono da se gotovo na svim razinama sprovodi tzv. sistem patronaže, spojen sistem koji želi držati pod kontrolom službenički sistem pa i policiju, naravno. To je dominantno u entitetima, to je dominantno na nivou države. Postavlja se pitanje koliko udjela imaju tu agencije za državnu službu, odnosno agencije za državnu upravu, koje su formirane u cilju depolitizacije državnih službi. Mislim da imaju jako malu i da stvari idu upravo u ovom pravcu kao što idu. Ja danas nisam htio diskutovati vezano za zakon, izmjene i dopune Zakona o slobodi pristupa informacijama. Mi smo danas nešto usvojili, što ćemo, vjrojatno mijenjati za par mjeseci, jer ćemo vidjeti da to nije primjenjivo. Mi smo prihvtili rokove zakona o opštem upravnom postupku, dakle, pravila o opštem upravnom postupku u Zakonu o slobodi pristupa informacija. To sam rekao na Ustavno-pravnoj komisiji, nemojte to činiti, jer tamo trebaju biti kraći rokovi, ne komplikovana procedura, nije se poslušalo, ide se dalje, ja nisam danas htio. Hoću reći na kraju, da kvalitet zakona, koji se radi, veoma loš, ne samo ovaj,nego uopšte su loši zakoni. Gotovo svi zakoni nemaju kvaliteta. Da li mi nemamo ljudi, da li nemamo 92 stručnih službi, koje će kvalitetno raditi, to je sad drugo pitanje. Čini mi se da stoji ova konstatacija. Naravno, uz dominaciju politike kod izbora kadrova. Hvala.
Zahvaljujem. Kolega Džaferović je tražio riječ, pa gospodin Belkić, pa Sipović i da, ako je moguće privedemo raspravu kraju.
Da komisija korektno procijeni sadržaj itd. Ja ću skratiti. Imali smo izvještaj Komisije, koja je ukazala na sve ovo o čemu smo i mi kasnije govorili itd. i šta se sada dešava. Kroz raspravu koja se dalje razvijala, mi smo na neki način devalvirali uopšte potrebu reforme u ovom sektoru. Ja da vas samo podsjetim. Mi trebamo podržati reformu u ovom sektoru i trebamo podržati izgradnju ove službe, ali voditi računa da ona ne preraste u ovo što nećemo i naša komisija je već reagirala, ali da vas ja podsjetim, šta bi bilo da nije bilo ove reforme. Da vas podsjetim malo na situaciju prije ovoga. Šta smo to mi imali? Koliko smo mi službi imali, šta su te službe radile itd. Dakle, nemojte da devalviramo potrebu reforme i treba to da radimo, ali, naravno da vodimo računa da one ne prerastu u nešto što nećemo. Ali, da ne pocijenimo potrebu reforme i uspostavu ove službe.
Zahvaljujem. Kolega Džaferović.
Poštovane kolegice i kolege, Ja, zapravo, nisam se pokajao što sam ustupio da gospodin Beriz Belkić govori prije mene, jer, zaista je on rekao suštinu onoga, zapravo, što ja želim da kažem. Ja ću, dakle, ponoviti ono što je rekao on. Mi ćemo se kad tad susresti sa potrebom donošenja jednog ovakvog zakona, jer moramo pratiti reformu u ovoj vrlo važnoj i osjetljivoj oblasti, ali s druge strane nećemo moći dopustiti rješenja, koja su sadržana, između ostalog, i u tekstu kojeg imamo ovdje i mislim da su bili u pravu oni koji su predlagali danas da mi nakon što usvojimo izvještaj komisije i praktično odbijemo ovaj zakon i ja ću, dakle, glasati za izvještaj komisije da ovakav zakon ne može proći, da sugerišemo obrađivaču i predlagaču, da ovaj zakon mora biti u potpunoj saglasnosti sa Evropskom konvencijom o zaštiti ljudskih prava i da ne smije biti ni jedna odredba, koja se može, eventualno kositi sa bilo kojim aktom, koji se tiče zaštite ljudskih prava. Jer, dozvolitl ćete mi poštovane koleginice i kolege, ja ću se poslužiti ovim, hajde da kažemo, najinteresantnijim članovima. Dakle, bit će potrebna reforma. Mi pravimo i vojnu obavještajnu službu i ona ima veze i u sastavu je ovoga. Bit će potrebe da se propisuju određene beneficije za ljude koji tamo rade, da se na drugačiji način uređuje radno-pravni status, pa između ostalog moguće je prenijeti i situacije koje su npr. opisane u članu 25. ovog ponuđenog teksta zakona, kada se kaže izuzetno od odredbi stava 1. ovog člana, Agencija ima posebna ograničena ovlaštenja da privede i ispita osobe, te provjeri i utvrdi identitet osoba i stvari, kada je to potrebno u cilju sprečavanja izvršenja neposrednih terorističkih djela ili 93 akcija, koje direktno prijete životima ljudi ili kada izostanak akcije može dovesti do bijega osobe koja priprema ili je počinila teški zločin protiv sigurnosti BiH. Niko ovdje od nas ne može imati ništa protiv jedne ovakve odredbe. Međutim, ne znam šta je rukovodilo predlagača, recimo kada predlaže član 63.a. i kada se kaže u stavu 2. Privedena osoba se ispituje na maternjem jeziku ili jeziku koji razumije, u mjeri koliko je to potrebno, te obavještava o razlozima privođenja i istovremeno poučava da nije dužna dati iskaz niti odgovarati na pitanja. I, sad pazite, ovo nema ni u jednom zakonu. Evo, ja dozvoljavam sebi da poznajem Zakon o krivičnom postupku, jer sam se tim poslom bavio. Kaže, tokom ispitivanja osoba nema pravo na branitelja niti na vanjsku komunikaciju. Ovo ne može stajati u zakonu iza kojeg će stajati Parlament BiH ili, dalje. Postupak privođenja, ispitivanja, te provjere i utvrđivanja identiteta osoba i stvari, prpisan ovim zakonom, detaljnije se uređuje pravilnikom koji donosi generalni direktor Agencije, po pri...nom odbrenju Vijeća ministara BiH. Ne, ovi postupci se propisuju Zakonom o krivičnom postupku, koji usvaja Parlament Bosne i Hercegovine. Molim vas lijepo gospodine Lagumdžija, ja pokušavam da budem krajnje korektan i krajnje ozbiljan. Iznio sam namjerno ova dva primjera. Jedan slučaj, koji će, vjerovatno biti potreban i iznio sam dva primjera koji ne mogu nikako biti sadržaj ovog zakona i ove reforme i želio sam zbog stenograma koji će se, vjerovatno dostaviti ljudima koji rade na pripremi ovog zakona kžem ovdje za govornicom i da obrazložim razloge zbog čega sam ja protiv ovog zakona i zbog čega ću glasati za izvještaj komsije. Toliko i hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Ja bih molio kolegu Sipovića da raspravu privodimo kraju. Izvještaj Komisije je jasan.
Predsjedavajući, Ja samo hoću da kažem kao poslanik, osjećam potrebu da pohvalim afirmativan rad ove komisije, kao radnog tijela ovog doma, tako da bude primjer i ostalim komisijama i da pomažu ovom domu i da donose zakonite odluke, nada sve korisne za narod i građae i demokratiju. Ovo što je gospodin Džaferović ispričao, dopredsjednik ovog cijenjenog doma, toliko nam je dalo upečatljiv dojam, jer razloge zbog čega i mene kao čovjeka i kao poslanika rukovodi da prihvatimo izvještaj Komisije i jako je dobro spomenuo odluke, odnosno odredbe Evropske konvencije i mislim da se u svemu slažem sa ovim stavom, a da li treba reformu ove agencije u cilju njenog osposobljavanja, materijalno-tehničke pomoći, to je nesporno i da bude na nivou ostalih civilizovanih obavještajnih službi. To je moj razlog da se rukovodim razlozima. 94
Zahvaljujem kolegi Sipoviću. Niko se više nije javio. Zaključujem raspravu i stavljam izvještaj komisije na glasanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, sa 32 glasa za, niko protiv, niko suzdržan, usvojen je izvještaj nadležne komisije. Znači, zakon je pao i predlažemo predlagaču da vodi računa o tonovima današnje rasprave i da ponudi bolje principe i bolji zakon i prelazimo na 15. tačku dnevnog reda. Ad.15. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Ombudsmenu za ljudska prava BiH Dobili smo 2. februara izvještaj Zajedničke komisije oba doma o usaglašavanju teksta zakona iz ove tačke. Nažalost, zajednička komisija nije postigla saglasnost. Stavom 2. člana 100. Poslovnika ovog doma propisano je sledeće. Ako zajednička komisija ne postigne sporazum, ili ako oba doma ne usvoje njen prijedlog, prijedlog zakona smatra se odbijenim. Predsjedavajući će obavijestiti Predsjedništvo BiH, Savjet ministara. Nažalost, nismo došli do zakona o Ombudsmenu, jer nije postignuta saglasnost. Dakle, dužan sam samo da obavijestim Dom i time, riječ je tražio gospodin Raguž, pa gospodin Belkić.
Poštovani predsjedatelju, uvažene zastupnice i zastupnici, Jasna je procedura ovdje šta mi sad imamo, znači, samo primiti k znanju ovo izvješće Zajedničke komisije, ali dopustite mi da, obzirom da sam jednom, hajmo reći jedno šest mjeseci najmanje sudjelovao u pokušaju da se donese ovaj zakon, ne mogu da ne kažem bar dvije rečenice. Znači, jasno je da u ovoj našoj unutarnjoj strukturi i tehnologiji kakvu imamo, nije baš jednostavno doći do novih rješenja na razini BiH i razumijem, dakle, da su kompleksnost i posebne neke interese, međutim, ne mogu razumjeti da, kad je na sto stavljena argumentacija podneseni amandmani i kada je pokazana jedna razumna dimenzija da se nađe kompromis, da je na komisiji, Zajedničkoj komisiji sve ignorirano i nije to sad bitno jesu li bili amandmani moji ili nečiji drugi, nego je bitno zaista da je to jedna od posljednjih obveza, koje mi kao država imamo pred Vijećem Evrope i da smo svaki put kad dođemo na zasjedanja Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope u prigodi da slušamo lekcije stalno zašto to ne uradimo. I, evo, ne prozivajući nikoga, stalno nam se ponavlja situacija, da nismo u stanju na transparentan način iznositi vlastite stavove, nego kroz proceduru igramo dabligejm i jednostavno ostajemo bez zakona. Ja osnobno smatram, dakle, da će ovdje izgubiti i, u prvom redu institucije, u drugom redu čak i entitetske institucije, koje su možda lobirale za neke varijante od ovih rješenja, kroz koji neće proći, a izgubit će prvenstveno građani i ova zemlja zato što neće postojati jedna institucija, koja je postprijemna obveza, koja je kroz ovaj zakon našla formu, da objedini i hramonizira tu kompletnu situaciju i pozvao bih nas sve, dakle, da smognemo snage da u naredna dva-tri mjeseca dođemo do formule i do novog zakona. Hvala lijepo. 95
Zahvaljujem kolegi Ragužu i slažem se sa njegovim ocjenama. Ali mi ne možemo otvoriti raspravu, ali ostaje nam obaveza. Možemo sad svi ustati i reći da nam je obaveza da dođemo do zakona.
Ja neću tako diskutirati, jasno je zakon je pao i nakon onog što smo progutali pa rekli da je to institucija tri lica itd. Treba reći zašto je pao. Gdje je poenta. Dokle smo usaglasili i na čemu je pao. Ja sam razumio da je pao zbog toga što se nismo mogli nagoditi, pogoditi koliko kome mandat traje. Dakle, trebamo se suočiti s time. Radi nečijih šest mjeseci, pola godine, godinu, zakon je pao. Osam-devet ljudi su napravili ovaj parlament taocem, umjesto da smo rekli prelazni rok ma neće ni jedan biti od tih koji tako se odnose prema zakonu i zbog toga je zakon pao, zbog tih 8-10 ljudi i mi smo bili njihovi taoci. Samo sam to htio reći.
Zahvaljujem. Ja se slažem s tim da su razlozi zbog kojih je zakon pao i sam sam pokušao, vjerujte imao desetine razgovora, nažalost, mi danas moramo konstatovati ovo što konstatujemo i uložiti svi zajedno dodatni napor da dođemo do zakona, koji će poštivti standard i, evo, ako ništa da zanovimo zakon, a da ne bude razlog to princip taj na čemu zakon nije usaglašen. Kolegica Perkanović, ali da ne otvramo raspravu molim vas.
Ja ću samo kratko da se osvrnem na diskusiju gospodina Raguža. Ja isto da sam na njegovom mjestu bih bila apsolutno zadovoljna, s obzirom da su svi njegovi amandmani bili usvojeni, a što se tiče diskusije gospodina Belkića ne bih se složila, jer se radi, odnosno da se radi samo o mandatu. Radi se o tome da zakon mora biti usaglašen sa postojećim zakonima. Ne može novi zakon kršiti postojeće zakone. Eto, to.
Gospodine Aviću, ako vas mogu zamoliti, ideja je da dođemo do zakona i da ga usvojimo. Sve druge ideje su dobro došle.
Tako je gospodine predsjedavajući. Znači, nije neuputno kad se nalazimo u ovakvim situacijama, da se vrati ponovo i pokuša se ići u dalje usaglašavanje. Nemamo mi ništa više, znači da li se može vratiti komisiji, zajedničkoj komisiji i tražiti da iscrpe sve mogućnosti, kompromise i donesu zakon? Ja vas molim, znači, ne bi trebali danas usvajati taj izvještaj i predlažem da izvještaj odbijemo kao ne prihvatljiv izvještaj. Mi smo njih zadužili da pokušaju naći kompromise itd., a oni tamo osobne ciljeve i vlastite interese.
Gospodine Avdiću, shvatam vašu dobru namjeru. Moramo poslovnički mijenjati. Mi konstatujemo da nema saglasnosti, u tom slučaju je zakon pao. Niko ne spori grupi poslanika, 96 da ono sve što je usaglašeno ponudi kao novi zakon, dakle, čim prije da uđe u proceduru. Dakle, mi smo spremni, a da to oko čega su se sporili, jednostavno ne bude dalje stvar sporenja. Dakle, uvijek postoji izlaz, ukoliko postoji dobra volja. Pokažimo svi dobru volju. Doći ćemo čim pre do tog zakona. Dakle, da zaključimo. Nema rasprave. Poslovnički je samo da obavijestimo Dom, a da svi tražimo mogućnost kako da dođemo do zakona koji će poštivati evropske standarde i principe. Ad.16. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o zaštiti potrošača BiH Dobili ste izvještaj Zajedničke komisije. Usaglašen je tekst Zakona o zaštiti potrošača. Usvojena su dva amandmana. Stavljam izvještaj Zajedničke komisije na glasanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, konstatujem da smo sa 27 glasova za, niko protiv, niko suzdržan, prihvtili izvještaj Zajedničke komisije oba doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o identičnom tekstu zakona o zaštiti potrošača u BiH. Prelazimo na 17. tačku dnevnog reda. Ad.17. Izvještaj Zajedničke komisije oba doba o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu zakona o implementaciji Konvencije o zabrani razvoja proizvodnje, gomilanja i upotrebe hemijskog oružja i njegovom uništavanju Dobili ste na klupe izvještaj o usaglašavanju teksta ovog zakona. Tekst zakona je usaglašen usvajanjem tri amandmana. Stavljam izvještaj Zajedničke komisije na glasanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, konstatujem da smo jednoglasno sa 28 glasova za, prihvtili izvještaj Zajedničke komisije oba doma o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu zakona o implementaciji Konvencije o zabrani razvoja, proizvodnje, gomilanja i upotrebe hemijskog oružja i o njegovom uništavanju. Prelazimo na 18. tačku dnevnog reda. Ad.18. Izvještaj Kancelarije za reviziju finansijskog poslovanja institucija BiH, o izvršenoj reviziji za 2004. godini, od a. do j. Imamo na dnevnom redu sledećih deset izvještaja iz deset institucija iz ove tačke. Vi imate i izvještaj nadležne komisije o razmatranju izvještaja o reviziji, u kojima su sadržani određeni zaključci i preporuke. Znači, odlučujemo o izvještajima o izvršenoj reviziji o izvještajima nadležne komisije sa zaključcima i preporukama. Otvaram raspravu. Dr Lagumdžija izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući, Ja bih povodom ove tačke dnevnog reda i svih izvještaja, koje danas imamo, predložio jedan zaključak. 97 Naime, Ovdje se postavlja pitanje svrsishodnosti i ovih izvještaja ovakvih i onoga šta se sa njima poslije dešava. Možda je najbolji povod ovih dana što možete da pratite u štampi, a to je, ne znam kako bih to nazvao, nesporazum, hajde recimo, da ne kažem, upad u institucije sistema, nesporazum, gdje jedna državna agencija SIPA, po nalogu Tužilaštva, pretpostavljam, vrši kontrolu informativne razgovore, fala Bogu, nije SIPA, sa ovakvim ovlaštenjima pa da privodi ovo bez advokata u tamne prostorije, jednu regulatornu agenciju, kao šoto je Agencija za komunikacije, posebno za trenutak šta je u tome, tačno je neka radi svak svoj posao. Sve je podložno istragama i sve treba da bude u skladu, ali ovdje se postavlja pitanje kad se pripreme ovi revizorski izvještaji, onda bi trebali nadležni organi da djeluju u skladu sa svojim ovlastima i, evo, recimo, imamo 30 i kusur revizorskih izvještaja. Onaj ko je pažljivije čitao, mogao je da vidi da, hajde uslovno rečeno, pola od prilike izvještaja spadaju u kategoriju problematičnijih, gdje su, bili su na vagi da budu negativni i tu negdje u pet deka. Jasno je kao dan, ovdje smo proveli, ne znam koliko, ove ljude su smijenili, mijenjali zakon, radi ovih nekoliko ljudi, zato što su se drznuli da kažu u Predsjedništvu ima nekih malih problema finansijske prirode, da se u dizel kola toči bezolovni benzin itd. i šta ti ja znam šta sve i, logično bi bilo da ima nekog sistema da, ako, napamet sad pričam, ako ima od 36 izvještaja, ako ih je 18 kao biva pola problematično, da onda Tužilaštvo uzme pa pregleda prvo tih 18 ili bar dva-tri najklatantija primjera pa da to dovede do kraja. Ne, ovdje se ne zna po kojoj metodologiji se radi koga hoću koga neću, ovdje se, bojim se ušlo malo kao kod biranja zrelih krušaka, malo pipneš vidiš je li tvrda i ideš dalje. Po ovim nalozima revizorskim, Regulatorna agencija za komunikacije ne spada u kategoriju ovih problematičnih, sudeći po izvještaju i istraga se može napraviti i svašta se može desiti, ali ne spada u tu kategoriju. Međutim, zaobišlo se koje kakve institucije, koje su zrele bile za istragu, a otišlo se tamo. Neću sada da pravim teoriju zavjere tipa je li to zbog toga što je ministar za civilne poslove, nije za civilne poslove nego komunikacije, to je moj omiljeni lik iz druge priče, ali ministar za saobraćaj i komunikacije stupio u sukob sa Rebulatornom agencijom, zbog toga što trenutno, neću da vas puno peglam s tim, ali sa malim pritiskom, ako Regulatorna agencija izda jednu dozvolu za, ili ne izda neku dozvolu nekome, to može da se ocijeni milionima, npr. gdje je onda tu nezavisnost, gdje je tu profesionalizam itd. Dakle, šta je moj prijedlog gospodine predsjedavajući? Ja predlažem da mi zadužimo Ured za reviziju, zatim SIP-u i Tužilaštvo da nam pripreme informaciju, svaki iz svog domena, o aktivnostima, zatim o metodologiji postupanja po revzorskim izvještajima i rezultatima eventualnih istraga po njima, da vidimo ima li tu nekog sistema. Šta, recimo, ako revizor napravi izvještaj za SIP-u ili Tužiteljstvo da imaju negativan izvještaj. Hoće li tužilac dati nalog ovom da dođe kod ovog, ili će ovaj dati nalog onom da ode kod onoga. Mislim, kako se to radi. Smiju li, može li tužilac, direktor SIP-e, poslati u Predsjedništvo, a bilo bi normalno da je poslao u Predsjedništvo i tužilac da mu je dao nalog, kad je onoliko Parlament dreku digao, to ... onda skinemo sumnje u nevinost Predsjedništva ili obrnuto. Drugim riječima, bojim se da smo ovodje ušli u jedan prostor, u kojem ima mogućnost za manipulacije više nego što nam to treba. Dakle, pojednostavljeno rečeno, mislim da sad mi mašemo, usvajamo ove revizorske izvještaje, usvojit ćemo ih, ali se postavlja pitanje šta sa njima i zato predlažem još jednom gospodine predsjedavajući, mislim da sam bio jasan. Zadužuje se Ured za reviziju sa svog aspekta, SIPA sa svog, Tužilaštvo sa svog, da pripreme 98 nam informacije o aktivnostima, o metodologiji postupanja po revizorskim izvještajima i rezultatima eventualnih istraga po njima. Da li se to radi ...
Ja bih vas molio zaključak u pisanoj formi.
... znaš dođe kod tužioca, ima pet, pet tužilaca dobiije po pet izvještaja, neko je više ažuran, neko nije, nego da nam u roklu 30 dana daju informaciju. Kako to oni rade, kako to oni proberu kome idu. Ja sam da se svakom ode ko je zaslužio, ali ne da se ode nekome sutra, šta ja znam, ne sviđa se nekom DERK, ne svi đa mu se, DERK kaže nećemo da damo cijenu struje, dakle, ne damo vam cijenu struje da poskupi, pa pošto je onda trenutno dežurni tužilac i onaj tamo, nemaju iz SIP-e, imaju iz OSE, pa onda pošalju njima tamo, pa im onda .... jednostavno da se malo, što kažu, kad smo ovako krenuli da pravimo ovakve sistemske institucije, da onda uvedemo sistemsko ponašanje u tim sistemskim institucijama.
Zahvaljujem. Kolega Novaković se javio za riječ, pa Dušanka Majkić.
Ne bih se složio sa kolegom Lagumdžijom da u Regulatornoj agenciji za komunikacije i nema bog zna šta. Ja upravo mislim da ovaj izvještaj o Regulatornoj agenciji za komunikacije i te kako je upozoravajući, a pogotovo kad se radi o jednoj instituciji, na čije smo mi poslovanje vrlo često ovdje ukazivali. Podsjetit ću vas samo, recimo da je drastično povrijeđena procedura nabavke, znači i to ne sada nabavki nekih manje značajnih stvari, nego ako hoćete nabavke poslovnih prostora. Znači, gdje je nedovoljno vremena ostavljeno, odnosno suprotno odluci o nabavci, svega deset dana, čime je favorizovan neko u čitavoj toj proceduri i to je, između ostalog, sumnja i sa ovog revizorskog tima. Pazite, ne znači ništa da li ćemo mi podržati ili odbiti izvještaj o Regulatornoj agenciji, on je takav kakav jeste. Ja samo hoću da upozorim na silne nepravilnosti, koje su, upravo u ovoj agenciji otkrivene ili konstatovane, kako god hoćete u revizorskom izvještaju. Što se tiče samog zaključka gospodina Lagumdžije, moram reći da mi nije jasno zbog čega je u čitav sistem ubacuje SIP-u, ako će SIPA raditi po nalogu Tužilaštva, a mislim da bi bilo logično njegov princip za koji se on zalaže, znači u ovom pravcu da Tužilaštvo treba dati nalog SIP-i da SIPA vrši istrage nekog predmeta, zbog toga sam spreman podržati taj zaključak, ali, naravno, bez SIP-e, jer ona će raditi valjda po nalogu Tužilaštva.
Replika gospodin Lagumdžija.
Vi niste bili na jednoj od sjednica gospodine Lagumdžija. Ovo što vi predlažete mi smo predložili zaključkom. 99 1. Komisija za finansije i budžet, kad je sagledala sve izvještaje, ni jedan zaključak i preporuku Ureda za reviziju nije stavila upitnim, nego je rekla podržava sve to. Izvlači zaključke koji su zajednički za sve budžetske korisnike, pa smo ih nabrojali taksativno i na kraju kražemo, onda smo nabrojali one koji su dobili pozitivne izvještaje, da se zna imenom i prezimenom ko su ti, ostali koji imaju mišljenja sa rezervom, da mi nebismo vršili selekciju ko je manje kriv, ili manje rezervisano mišljenje prema njemu, da se ti upute Tužilaštvu i da tražimo od Tužilaštva šta je preduzelo po tim izvještajima. Međutim, dobrom voljom Parlamenta i odlučivanjem ovog doma, on je to sve dobio krajem prošle godine, da ove godine na kašičicu analizira izvještaj. Mi sad imamo da li treću deseticu, u drugu nisam sigurna, a imamo četiri desetice. Znači po deset. Prvi put se danas neko javlja za riječ, onih 20 su prošli bešumno i tek ćemo onda na kraju se izjasniti o zaključcima i uvjerena sam. Nemam ja ništa protiv zaključaka, ali lakše bi pratili jedan nego dva slična. Znači, imamo takav zaključak. Mi ga usvojili, uputili Domu i čekamo da prođu svi ovi izvještaji, pa da se Dom izjasnio tom zaključku.
Zahvaljujem se kolegici Milićević. Gospodine Lagumdžija, jeste li htjeli.
Kolegice Milićević, ja ne tražim od Tužilaštva da nam kaže on će to nama svakako izvještaj kad jednom budemo umorni, dobit ćemo ga pod 17. tačkom,pa ćemo kroz njega proći. Mene interesuje kako se ovo uopće radi sistemski, kako se probere, kome idem kome ne idem. Metodologija po kojoj se to radi. Kako se probere, jer, recimo, kolega Novaković može da ne zna lokalne prilike, ali ovdje kad pogledate u ovome, kupljena je zgrada, pazite fala bogu da je kupljena zgrada za državu pa da se ne plaćaju veliki troškovi za najam, ali kupljena je zgrada kod vječne vatre, za dvije hiljade maraka po kvadratu. Možda bi u Lukavici bilo po tri hiljade, ali ne bi bio problem. Možda je to kvalitetnije rješenje, ja ne kažem, ali nemojmo molim vas ovdje praviti probleme tamo gdje ih nema i nemojte izvaditi stvari iz konteksta. Ovdje po novinama se ljulja pripa o Regulatornoj agenciji zato što se ovim vrši politiki pritisak da se neke druge stvari urade sa tom agencijom, a da li su oni krivi, neka utvrdi SIPA i Tužilaštvo za to, o tome se radi, ali se ne može ovdje zamjena teza praviti. Ovdje u izvještaju koji ste vi pomenuli, molim vas, ovdje se vrlo jasno vidi da je i SIPA i Tužilaštvo imala mnogo više razloga da na neke druge adrese ode prije ove, da ne kažem da je neko možda kod sete trebao da ode, u to ne ulazim. Ima tu mali metodološki problem kako da ljudi odu kod sebe, a da ne bude sukob interesa, ali pustimo to za trenutak. Imamo, dakle, problem, što se ovdje uvodi jedan volontarizam, u kojem je moguće da imate jednu političku opciju povezanu na nekoliko mjesta i da tako urniše neke ljude koji se ne uklapaju u nešto. Da budem vrlo jasan i precizan. Ja ne tražim da mi rješavamo Regulatornu agenciju, ne tražim da mi rješavamo Tužilaštvo, ja samo predlažem da nam se da informacija kako se sistemski ovo rješava, da ne bi ove državne institucije, koje su vrlo moćne, postale metod političkih obračuna i pritisaka na ljude. Ono što smo najviše vidjeli, dobro kolega Novakoviću, niste vi krivi što ne znate gdje je vatra i šta znači 2000 kvadrat i koliko košta poslovni prostor tamo.Vama 2000 može biti puno. 100
Ja bih molio da se poslanici ne obraćaju jedni drugima, da se raspravlja o izvještaju ako je moguće, na način ko šta zna ko šta ne zna. Kolega Novakoviću htjeli ste repliku.
Vidite, kolega Lagumdžija, ja ništa nisam uradio nego pročitao rečenice iz revizorskog izvještaja. Vi ste sada replicirali ono što ja nisam rekao. Ja uopšte nisam pomenuo ni dvije hiljade ni pet hiljada, ni tri hiljade ni vječnu vatru, nego sam pomenuo orečenicu koja piše u revizorskom izvještaju, a koja jasno kaže da je, uočili smo da je za nabavku zgrade ostavljeno rok od deset dana za prikupljanje ponuda, što nije u skladu sa odlukom o postupku nabavke robe, usluga itd. Što se mene tiče gospodine Lagumdžija, ova zgrada je mogla biti plaćena i po 10 hiljada, ako je u skladu sa zakonom i ako su na nekom drugom mjestu bile 12 hiljada. Dakle, za mene je važno ono što piše ovdje i ja vjerujem ljudima koji su napisali ovaj revizorski izvještaj i uopšte mi je nebitno da li znam gdje vi stanujete u ovom gradu ili gdje je vječna vatra ili gdje je ulica Maršala Tita, Alije Izetbegovića itd. manje mi je.
Ja sam govorila o ovim revizorskim izvještajima u prvom dijelu i to od prilike sam govorila dovoljno i to u onom dijelu, koji bi mogao da važi gotovo za sve revizorske izvještaje. Hoću da vam pročitam par rečenica iz dokumenta, koji se zove konferencija revizije javnog sektora mehanizmi koordinacije, koja je održana krajem 11. mjeseca u organizaciji Transparentinternešen. Tu je bilo nekoliko značajnih ljudi koji su govorili na temu revizorskih izvještaja, ali ono što je poražavajuće i najveću istinu rekao jedan stranac, stranac je Patrik Dresing, zamjenik visokog predstavnika i šef ekonomskog odjela OHR-a. On kaže: „Nakon što se bura smiri, političari, direktori raznih odbora i ostali pripadnici tih krugova, vraćaju se svom poslu kao da se ništa nije desilo“. Govori se o revizorskim izvještajima. Ovo nije razlog samo za nezadovoljstvo, ovo je tragedija za BiH i njene građane. Dakle, oskudna sredstva koriste se za održavanje luksuznih voznih parkova za rukovodioce ili za finansiranje raskošnih putovanja ministara i njihovih najbližih saradnika, umjesto da se ulažu u efikasnu i efikasni i produktivniji rad ministara i još gore. Do sada je broj krivičnih predmeta, pokrenutih na osnovu revizorskih izvještaja nesrazmjerno nizak. Postoji samo jedan razlog koji mi pada na pamet, zbog kojeg se preporuke revizirskog izvještaja ignorišu, izbjegavaju, a to je, ako pripadnici postojećih interesnih grupa odluče da je njihov interes i dalje važniji od javnog interesa. Strašno je da je ovo rekao jedan stranac. Svi domaći su našli opravdanja za to. Ovo je dovoljan razlog da se svi zamislimo.
Zahvaljujem se lijepo gospođi Majkić. Riječ je tražio gospodin Špirić, predsjedatelj Doma. 101
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege poslanici, Ja ponekad razumijem ove rasprave, ponekad ni iz njih mnoge stvari nisu jasne, a ponekad mogu da naslućujem iz tih rasprava. Mi imamo revizorske izvještaje, imamo nadležnu komisiju, koja je dala generalne zaključke i preporuke. Sada upadamo u zamku da se naglo okrećemo na neke stvari koje su u toku. Ubijeđen sam da nanosimo štetu institucijama, za koje nam je stalo da fantastičo funkcionišu. Ako u institucijama nema ničega, zašto se sikiramo. Zašto me briga u koje će ući pre ili poslije. Ući će u sve i jednu. Neće niko ostati zaboravljen u ovoj zemlji, poslije izvještaja ako se ukazuje da ima kriminala i korupcije i ko je taj ko je u stanju da napravi redoslijed. Imam osjećaj da danas ne pomažemo instituciji na koju želimo snažno skrenuti pažnju. Ja cijenim rad te institucije, menadžment, moram biti iskren i mislim da je u njihovom interesu da se smanji politička priča i galama i da se proces završi. Dakle, mi jednostavno imamo danas priču kao i za sve izvještaje da usvojimo preporuke Komisije. Ja sam protiv toga da mi držimo lekciju Tužilaštvu, ako smo ga izgrađivali kao nezavisno i državne institucije, za koje tražimo da rade profesionalno. Ako neko tvrdi da ima neprofesionalnog rada institucija, molim da podastre dokumente i da se izjasnimo o tome, ali čini mi se da na ovakav način pravimo međeđe usluge, otvaramo sumnju tamo gdje ona možda najmanje postoji. Dajte kao i do sada. Imamo izvještaj i dajte da se izjasnimo o zaključcima Komisije, u kojima je sadržan generalni zaključak. Ja sam protiv toga da mi šaljemo ove izvještaje tužilaštvima, oni su obavezni da prate izvještaje. Zašto bih mu ja govorio koji da čita prije, a koji poslije. Neka svak radi svoj posao, tamo gdje ocijene da ima elemenata za pokretanje krivičnog postupka oni će to uraditi, ali ako neko ima inforamciju da se prikriva nešto što je kriminal, onda molim da informiše Parlament. Imam osjećaj da danas niko ne želi javno da kaže šta brani,a rado bi to rekao. Evo, ja sam rekao da cijenim rad menadžmenta u kojem službe rade i neka izađu službe sa stavom i to je pomoć tom menadžmentu. Ako nije napravljen ni jedan propust zašto bi se službe pravile političkim, stalo nekom politički nekom da progoni, ali to je opomena da se mora vršiti posao u interesu u javnom interesu, ako ima tih problema i zato sam htio da pomognem da ne ulazimo. Možemo pojedinačne analize, ali imamo fantastične zaključke Komisije za finansije i budžet i ja sam zato da ih usvojimo. Mi ne možemo mijenjati revizorske izvještaje, to bar znamo. Neka nadležne institucije crpe iz tih izvještaja i rade svoj posao. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Špiriću. Riječ ima gospodin Gligorić. Neka se pripremi gospođa Sopta.
Hvala gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, Kao ozbiljni i odgovorni ljudi da dobijemo ovakve revizorske izvještaje, mi bi stvarno morali napraviti jedan sistem da znamo kontrolisati šta se sa tim dalje dešava. Zlatka ovdje sada nema, on je predložio, zaista, jedan dobar zaključak i mislim da ga trebamo podržati. On je govorio jedan drugi primjer, pa se sporilo ovdje da je ta agencija kupila neku zgradu za 2000 maraka po kvadratu kod vječne vatre, a ja vam kažem da u Banja Luci u jednom selu su platili, jednu zakupninu, platili 2.500 maraka i samo ... i džaba je revizor Čeko to rekao da je to nezakonito, ali je čovjek u vlasti i neće Tužilaštvo da da nalog da SIPA ode tamo. Znači, 102 nije problem što je Tužilaštvo dalo nalog SIP-i da ode i treba da ode, ali postavlja se problem, kakva je komunikacija između Parlamenta i Tužilaštva. Ko to vrši tamo selektivni pristup ima kako bi se otišlo prema revizorskim izvještajima. Problem je u Tužilaštvu. U Tužilaštvu imate ljude, kao što imate svugdje pojedinačne ljude koji za nekoga rade u politici i oni prave trijažu i zato mi nemamo ovu komunikaciju kao što oni imaju Tužilaštvo sa SIP-om i tako i treba da bude. Ja smatram da treba usvojiti ovaj zaključak i da znaju u Tužilaštvu ljudi da ne mogu slušati ljude iz plitike nego u institucijama sistema. Neka svako ima svoju nezavisnost, ali ako nezakonit izvještaj ide njima, nema pravo da ga sakrije, neka ga obradi i neka ga, ako je stručan i pametan kroz obradu kaže da nema nezakonitosti. Neka na taj način pomogne kriminalcu. Postoji drugi način da se utvrdi kako je on spasio kriminalca kroz svoje pravno znanje, a ja vam tvrdim da u Tužilaštvu takvih ljudi ima i zato zašto vam smeta ovaj zaključak. Položiće račune tamo neki ljudi parlamentarni nadzor jeste kad je u pitanju civilno društvo. Hajde da otvorimo to, nego opasno je ko stvara klimu kod pojedinaca u Tužilaštvu da se mogu tako ponašati i da mogu ignorisati Parlament. Pa ljudi hajde da radimo ozbiljno. To su neki tamo mangupi, koji zbog institucije sistema u kojem se nalaze reforme pravosuđa podržali stranci, pa nalazi se čovjek od krvi i mesa koji radi za kriminalce. Dajte ljudi da to iskontrolišemo. Ja imam pravo da ih optužujem zato što imam primjera, da selektivno pristupaju, imam primjera, a ako treba dokazaću im.Eh, zato ćemo mi, i ako me uvažavate kao kolegu da usvojimo ovaj Lagumdžijin zaključak i da insistiramo na tome, pa će se stvoriti nova klima u Tužilaštvu i onda će početi da rade normalno. U suprotnom imate ugrađene ljude koji slušaju ili samo međunarodnu zajednicu ili političke lidere, tj. vlast. I ovaj je čovjek o kojem ja govorim u vlasti i zato može da radi nezakonito i niko mu neće ništa.
Molim vas da se držimo dnevnog reda, izvještaja, da tužioce nazivamo tužiocima, a ne mangupima. Ako neko ima dokazne materijale da neko vrši selekciju, molim da ih dostavi, ima hiljadu načina, dajte da se držimo dnevnog reda i onoga što možemo uraditi kao Parlament. Gospođa Ruža Sopta je tražila riječ.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, Upravo mislila sam da poslije vas, odustala skoro od diskusije, jer čini mi se da ste vi objedinili i rekli ono što sam ja mislila reći. Međutim, čini mi se da, ipak, treba i ima potrebe ponovo reći. Mi imamo jednu mladu novu instituciju, koja stasa i stasala je do sada u jednom pravom smjeru da nam pomogne, ne samo nama kao jednom od korisnika, nego svim korisnicima proračuna, da urede svoje poslovanje i da svaku operaciju i sve pokriju pravilima, odnosno zakonima ili pravilnicima o poslovanju. Čini mi se da ovdje cijele diskucije što su se vodile, koje ja moram priznati jedan dio nisam ni razumila kad je riječ o komunikaciji između gospodina Novakovića i gospodina Lagumdžije idu na to da ovu instituciju pokušavaju pretvoriti u finansijsku policiju ili krim policiju, odnosno da smo pobrkali vrijeme diskusije. Ovu diskusiju koja je bila ovdje treba možda atempirati tamo kada budemo raspravljali izvješće Tužiteljstva o njihovom radu da tada o tome raspravljamo. Mi ovdje imamo jednu instituciju, koju ja držim da je najviše učinila, koja je nova-mlada, ali je najviše učinila u svom poslu. Čini mi se kad su čitani izvješća o reviziji da se čitalo samo ono negativno šta se nije usuglasilo, šta se nije popravilo 103 po sugestiji revizora, nego niko nije pročitao šta se učinilo. Sve službe, odnosno svi korisnici proračuna su u pozitivnom smjeru evoluirali, zahvaljujući sugestijama Ureda za reviziju i mislim da je to vrlo pohvalno i vrlo pozitivno. Naš ured za reviziju dobio je od revizorske kuće vanjske također pozitivno mišljenje, čak u komunikacijama koje su oni obavljali u prethodnim razgovorima sa članovima Komisije za finansije i proračun. Rekli su da pojedine države koje imaju tradiciju u reviziji i imaju čak studije revizije, u okviru svojih fakulteta, nemaju tako ipak jednu dobru komunikaciju, pogotovo su pohvalili komunikaciju Komisije koja traži mišljenja i korisnika proračuna poslije revizorskog izvješća i opet se izjašnjava o tome. Tako da ja držim da nije funkcija revizije da ona ukazuje prstom držite lopova i držite kriminalca, nego upravo, da uredi da svaka operacija, kad je riječ o finansijskom poslovanju, nekim drugim poslovima, ube uređena propisima, normativnim aktima, koji će oni sutra konstatirati da li je nešto dobro, da li je nešto poštivano ili nije poštivano. Tako da ja držim da smo mi napravili jedan korak nazad, kad je riječ o ovoj službi, kad smo donosili zakon o reviziji, ali o tom po tom i o tom smo se mogli onda izjasniti, ali držim da u ovom slučaju ne smijemo tražiti. Ja sam upravo bila i na komisiji da mi šaljemo izvješća Tužiteljstvu. Zašto mi slati to. Ova su izvješća javna. Ona se objavljuju. Tužiteljstvo mora imati njuha i razloga, i znanja kad će i kad na kojim mjestima ona treba reagirati. Iskreno rekući, ja kroz ova izvješća ne vidim puno prostora da može Tužiteljstvo na taj način, može kroz ovo što su govorili gospodin Lagumdžija i gospodn Novaković, ali to nije u izvješćima. Oni su samo rekli da se nije poštovala procedura pravila oglašavanja, ništa drugo. Tužiteljstvo sigurno neće reagirati ... ali ako je urađeno nešto kriminalno, zbog toga što nisu poštovana pravila oglašavanja, onda tamo će oni taći svoj prostor. Tako da držim, da pomognemo ovoj instituciji da ona nastavi raditi ovako kako je uradila, jer ako pročitate sad izvješća ovih njihovih po svakom subjektu, najmanje više od pola svugdje sugestija iz prethodnih izvješća je prihvaćena, znači, to je veliki pomak, a ima slučaja gdje su sve sugestije prihvaćene, ima izvješća gdje je sugestija prihvaćena, ali nije kvalitetno urađena, treba je popraviti, pomozimo ovim ljudima da oni nama pomognu da ovo uradimo kako treba. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegici Sopta. Gospodin Bešlagić, Avdić.
Ja ću biti veoma kratak. Misleći da je revizija nešto što ukazuje na nedostatke i, s pravom tužilaštva da kroz reviziju i povede određeni postupak, to sam sve sumnjao do momenta kada sam stvarno bio oduševljen u RS kada je revizija učinila određene pomake u tom smislu da podnese izvještaje o, ja bih rekao o slabostima, u Šumama RS i Željeznici i da je nakon toga, uslijedila procedura, koja bi trebala da uslijedi. Mene interesuje samo to, da li mi možemo sa nivoa BiH da uspostavimo tu proceduru. Ja ne bih htio uopšte da se mijenja politika revizora i da mi njima sugerišemo šta će i kome će raditi, ali ako njihovi izvještaji govore o negativnim poslovanjima određenih institucija, mene interesuje ko je dužan i u kom roku da poduzme aktivnosti koje će sada procesuirati tu reviziju. Samo je to meni bitno i zbog toga sam smatrao da bi trebalo taj sistem da se uspostavi. Ja, ninače, mislim da ja o revizorskoj i kad je negativna revizija i kad pročitate izvještaj, ja samo mogu da kažem, pošto usvajamo, ja usvajam izvještaj revizora, ali je teško reći kad smo usvojili izvještaj koji je negativan, da se po tome ništa dalje ne radi. Tu je pitanje, gdje mi se čini da je Komisija dala 104 sugestiju i da mi to trebamo uraditi, ali se treba definisati procedura i postupci ko treba da faktički poduzima korake kad se napravi revizija. Ako je pozitivna, fala Bogu i to spada, ne znači da neko ne može ući u proces da procesuira određene stvari, ako se radi da ima nekih kriminalnih radnji. No, međutim, mislim da ovaj izvještaj koji je ovdje, meni je drago što mi imamo kompletan izvještaj. Radimo 4 puta po 10 tih izvještaja, ali sam stvarno u jednooj velikoj dilemi, ako nema reakcija onih, koji bi trebali nakon toga da procesuiraju određene stvari, to je pitanje gdje mi se čini da bi trebalo samo uspostaviti taj odnos i ništa više. Možda kod izvještaja Tužilaštva postaviti pitanje zašto nije procesuirao negativne izvještaje revizije i mislim onda da njima uputimo kritiku,a ne nikako komisiji, koja je revizija i našoj komisiji koja je delegirala ove izvještaje.
Zahvaljujem. Dr. Avdić ima riječ.
Hvala vam gospodine predsjedavajući, Čestitke i komisiji i posebno reviziji, koja je, ja bih rekao, ima i hrabrosti, znanja i pameti da radi svoj posao. Treba joj stvarno dati podršku da istraje na ovim naporima da do kraja, objektivno saglesa funkcioniranje i djelovanje institucija BiH. Ali, objektivno, pravna država u BiH, polako i neumjetno zaživljava. Pravosudni sistem koji je doživio svoju reformu i sistem tužilaštva itd. još uvijek nisu u punom obimu i kapacitetu uspostavljeni u BiH. Znači, tek izgrađujemo sistem pravne države. Izgrađujemo sistem koji je vrlo osjetljiv i koji u implementaciji tog sistema, implementaciji zakona, objektivno će biti dosta problema i nemojmo bježati od toga itd. Znači, dobra je prilika da na neki način dr Lagumdžija je elaborirao moj prijedlog na početku sjednice. Otišao je možda korak i dalje u elaboraciji tog predloga ili, jednostavno slučaj, zvite ga kako hoćete. Ali, jednostavno dobar je primjer da možemo jednostavno uspostaviti sistem na tom baš primjeru i na taj način, početi funkcionirati.
Kad god Lagumdžija ode dalje vi se raziđete.
Ne, ne, dr Lagumdžija je stvarno sjajno elaborirao ono što sam ja na početku sjednice rekao i u tom kontekstu ne treba trošiti riječi. Ja bih predložio sljedeće. Znači, u tom sistemu, revizija daje izvještaje i Parlamentarnoj skupštini, daje izvještaje Vijeću ministara i daje izvještaje Tužilaštvu. Slažem se sa kolegom Novakovićem, mi ne možemo uopće komunicirati uslovno rečeno bilo šta davati ili tražiti od SIP-e, nego mi objektivno kao od nezavisnog sistema vlasti, kao što je Tužilaštvo u BiH, da nam predoči stvarno metodologiju, kako na koji način postupa po izvještajima revizije. To je, stvarno interesantno. Koji to sistem, po kojem Tužilaštvo postupa. Ne treba nam objašnjavati ni jedan konkretan slučaj, nego samo da nam da, jednostavno, da u njenom obimu i u postupcima, metodlogoji rada, jeste i jedan od prioriteta izvještaj revizije BiH i u tom kontekstu možemo to tražiti. Znači, predlažem zaključak dijelom korigiran, znači, 105 da nam stvarno Tužilaštvo daje, odnosno odgovori na upit koja je to metodologija po kojoj postupa sa aspekta izvjetšaja o reviziji BiH. Hvala vam.
Zahvaljujem. Kolega Moranjkić je tražio riječ. Privodimo kraju raspravu.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući i ja ću biti vrlo kratak. Ja mislim da nama nešto udari u glavu ili naograišemo u prolazu kad su ove pauze. Mi smo se, koliko bar mene moja bijela glava nije iznevjerila, lijepo dogovorili kad smo dobili spisak od nepunih 40 institucija, koje se kontrolišu, da ih podijelimo radi ovih i onih stvari, da ne pričam, da ih malo sistematski pogledamo itd. i puštamo što kaže moja uvažena kolegica Milićević, ... prođu, niko i ne okrene glavu i, odjednom zasječemo se na trećoj grupaciji i počnemo tražiti ispod nokata nešto da ovdje postavimo. Mene, inače, interesuje kao čovjeka kao poslanika da mislim da nam je ostalo šest. Je li tako? Eh,šta ćemo na onih šest uraditi? Ako su trebali donijeti neke zaključke, onda je trebalo ili na početku ili završno na kraju, a pošto ih imamo, što kaže gospođa Milićević, onda ja ne vidim stvarno svrhu ovoga. Ovdje treba ocijeniti izvještaj, on je na dnevnom redu. Ono što sam ja pročitao, čestitam tim ljudima. Ja mislim da su čestito obavili svoj posao. Smatram da im treba dati podršku. Oni dalje svoj put znaju, a i mi na kraju samo da podržimo zaključke naše komisije, sve je u redu ljudi. Ja ne znam, nekad se gubim.
Ja se zahvaljujem kolegi Moranjkiću. Mislim da je apsolutno u pravu, da moramo se vratiti temi da raspravljamo o izvještajima i predlozima i zaključima nadležne komisije, a oni su obuhvtili sve ovo o čemu slušamo priču već dva sata. Ne javlja se niko za raspravu. Zaključujem raspravu. Dame i gospodo.
Ništa neću ponavljati od onoga što su rekli, da je upravo onaj redoslijed koji je rekla kolegica Milićević i sada gospodin Moranjkić ponovio i, zaista je čudno da smo na današnjem baš ovome našli da stanemo, ali proteže se jedna stvar, koja je čudna. Evo, malo je i ovdje reakcija i za mene, a i u pauzi tamo negdje. Kako to da mi nemamo takav odnos, odnosno da se kod nas ne pokreću takve krupne stvari, kao što se pokreću u RS Čeko kao revizor, u stvari otkriv te kriminalne radnje i, zaista što treba, zaista uspoješno poneke stvari se rješavaju. Međutim, zaboravljamo da ovu reviziju, kojom se mi bavimo, da je, zapravo revizija državnih institucija, bilo je ovdje i nekakvih oko toga, da mi revizorsku kuću trebamo nešto pravdati. Mi revizorsku kuću niko nije napadao. Ona u stvari je potpuno i normalno obavlja ovaj posao. Mi smo imali zaključke šta smo iza toga rekli, da ćemo uputiti kao odgovor na to sve kao što smo mi pregledali i što smo trebali usvajati i što smo nadležni na kraju krajeva razmatramo sve ove revizorske izvještaje, jer se radi o institucijama države. Dakle, revizorski izvještaji nisu imali takve stvari kao što to otkriva glavni revizor u RS, jer se radi tamo o firmama državnim, koje su pod opcijom tog revizora. Ovdje su institucije, koje svaka pojedinačno ima šta je u njoj otkriveno i ako to sud, odnosno Tužilaštvo 106 zaključi da treba, ono će i pokretati, valjda treba. Mi ne bi trebali da se oko toga brinemo da li će to Tužilaštvo pokrenuti ili neće, jer to ne radi ni tamo u RS, pita se hoće li tužilac pokrenuti, nego on iznosi probleme koji su tamo, a onda je na tužilaštvu da to pokrene. Prema tome, pa u ovim što smo mi donosili, ako ih ima, onda smo ih trebali tako u tom izvještaju izdvojiti kao posebne, oko kojih treba da se digne takva procedura. Mi smo ovdje zaključili da se, od prilike, ti izvještaji ima onih koji su, imaju tih negativnosti, ali zato ćemo to preporučiti u onom našem krajnjem izvještaju da pokrenu ako ima Tužilaštvo problema, ali ne mislim da to sada treba nešto posebno danas ovdje promijeni stvar. Upozoreno je dovoljno. Imamo te sve zaključke. Uočeno je u čemu je problem i to će valjda biti realizirano. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Ja vas molim, ako može. Kolega Sipović, vi se javljate, ali vas molim ako može da dalje ...da se držimo dnevnog reda. Nisam čuo ni jednu rečenicu konkretno o revizorskom izvještaju, a imamo i zaključke komisije. Mi ovdje govorimo o tužilaštvima, o sudovima o sipama, čas nas smeta kad se gone ljudi, čas nam smeta što Tužilaštvo ne funckoniše.Ulazimo, bojim se u polje koje nije dobro, ali, evo, kolega Sipović, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ja, apsolutno dijelim vaše mišljenje, da ovaj parlament mora imati načelno povjerenja prema institucijama našeg sistema, ali, doista, apsolutno svakom vjerovati, to je, opet van pameti. U podjeli, neću ovdje da vršim predavanje, vrlo je suptilno u podjeli vlasti između zakonodavne, izvršne i sudske vlasti uspostaviti granicu interakcijskog djelovanja i ovaj parlament kao zakonodavno tijelo najviše, izabrano od predstavnika krađana, doista ima svoju ulogu u kontroli, pa jesmo usvajali budžete i izvršenje budžeta i sve to. Molim vas, šta ja hoću da kažem. Sve ovo što su kolege pričale u komisiji, ja nisam tada bio član naše za finansije i budžet, koja je dala opširnu inrmaciju i na tačci u zaključku 7. koja je predložila Parlamentu. Kaže, Komisija za finansije i budžet predlaže Parlamentu, predlaže Predstavničkom domu da Tužilaštvu BiH dostavi izvještaj za 33 korisnika, za koja je rezerva dala mišljenje sa rezervom,a radi eventuanog pokretanja krivičnog postupka, u skladu sa nadležnostima ove institucije. Molim vas, šta to znači? To ne znači.
Molim vas, svi smo pročitali zaključke Komisije.
Molim vas, ovdje se pravi zamjena teza, pa sve što je, eventualno ima status nekog prekršaja finansijskog ili privrednog prestupa elementa, nije za Tužilaštvo za krivično procesuiranje. Zna se šta je krivično djelo. Prema tome, molim vas predsjedavajući, ja sugerišem i vidim gdje ovdje leži problematika. Zašto se mi ovdje busamo da smo najveće zakonodavno tijelo i da imamo 107 kontrolu izvršne vlasti. Ne možemo imati ... i kontrolu kad se nama gurne ovoliki broj papira i ovoliko, apsurd je da se usvaja izvještaj revizoroa za gro planu sa 10 i ovih. Prema tome, to je suština zbog čega faktička moć bilo koje institucije izvršne vlasti ili van Parlamenta je jača od Parlamenta, a vi pričali šta hoćete. Mi donosimo zakone, onaj ko faktički moć ima, a ne dejure je to. Zato da uobličim. Da skrenem, ja kao novi poslanik, ja bih zamolio predsjedavajući. Vaša je dužnost da meni kao poslaniku kao predsjedavajući da stvorite red i disciplinu i uvažavanje novih poslanika. Hoćete da ja istom mjerom vraćam i da se smijem i da se kekzim i da vas omalovažavam. Mogu ja biti još nezgodniji nego što vi mislite, ali ja va uvažavam, neću. Molim vas, zbog čega hoću da kažem. Slažem se sa vašim dijelom zaključaka, ali molim vas kad meni kao poslaniku ili bilo u kom kad sam radio, kad dolaze ovoliki silni izvještaji revizije, ovo postaje mora. Molim vas, ako možete ubuduće, da uvažavate da smanjite te izvještaje da uvažavate zaključke naše komisije i da ovdje ne pravimo pouku. Ako ima nezakonitosti, ne znači da su svi za krivično procesuiranje, da ne pravimo ovdje u Parlamentu pledaje za nešto drugo, ali s druge strane, ja sam apsolutno za zaključak Komisije, posebno da ispravimo kao poseban član 7. i onda je suština pogođena ovdje svih diskusija i rasprava. Ja bih u tom kontekstu, da bi ovaj dom imao svoj dignitet, a da uvažava sve naše institucije, da u tom pravcu informiše i da takav zaključak, odnosno prijedlog naše komisije.
Zahvaljujem kolegi Sipoviću. Zaključujem raspravu. Niko se ne javlja. Dame i gospodo, idemo kao i do sada od izvještaja do izvještaja. Dakle, usvajamo li, ili da usvojimo u paketu sa prijedlogom i zaključcima Komisije, nadležne Komisije. Paket. Slažete li se paket...... Dame i gospodo, pripremite se za glasanje. Dakle, glasamo, prihvatamo izvještaj i prihvatamo zaključke nadležne komisije. Glasajte. Glasali smo, za 23, niko protiv, niko suzdržan. Dakle, imamo većinu. Jednoglasno smo prihvtili izvještaj Kancelarije za reviziju finansijskog poslovanja institucija BiH o izvršenoj reviziji u 2004. godini. a. Ministarstvo bezbjednosti BiH, b. Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa c. Ministarstvo inostranih poslova BiH d. Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH e. Pravobranilaštva BiH, f. Predsjedništva BiH, g. Regulatorne agencije za komunikacije BiH, h. Službe za zajedničke poslove institucija BiH, i. Suda BiH j. Tužilaštva BiH Uz preporuke i zaključke nadležne komisije ovog predstavničkog doma. 108 Dame i gospodo, prelazimo na 19. tačku dnevnog reda Ad.19. Izvještaj o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju u godini 2005. Dobili smo 6. januara izvještaj Državne regulatorne komisije za električnu energiju. Jutros je izvještaj razmatrala nadležna Komisija za saobraćaj i komunikacije. U toku sjednice dobili ste mišljenje naše komisije. Komisija je predložila Domu da usvoji izvještaj o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju u ponuđenom tekstu. Komisija Domu, također, predlaže da usvoji sledeće zaključke. 1. Uzimajući u obzir činjenicu da je uvođenjem PDV-a, došlo do povećanja cijena električne energije, Dom predlaže Savjetu ministara BiH, Vladi Federacije BiH i Vladi RS da sačine program zaštite socijalno ugroženih kategorija stanovništva, s ciljem ublažavanja posljedica uvođenja PDV-a za ovu kategoriju potrošača, i 2. Sugeriše se nadležnim institucijama da preduzmu sve potrebne mjere, kako ne bi došlo do značajnog povećanja cijena električne energije. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Gospođa Ruža Sopta. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, Ne bih htjela sigurno uzimati puno vremena. Međutim, čini mi se pošto mi nismo usvajali zaključak, nego smo ga predlagali, ostalo je na tajniku Komisije da ga on uobliči, čini mi se da je ovdje trebalo pojačati malo. Uzimajući u obzir činjenice da je uvođenje PDV-a i novog načina tarifiranja, koje treba tek stupiti negdje početkom 3. mjeseca i koji će dovesti do novog povećanja cijena, da se uključi i to. Uvođenje PDV-a i novog načina tarifiranja došlo je ili će doći do povećanja cijena električne energije, predlaže se Vijeću ministara, pa ovaj drugi tekst ostaje dalje. Također, kad je riječ o ovom drugom zaključku, kaže. Sugerira se nadležnim institucijama, ja bih tu i istinu, ako, mi smo razgovarali o Vijeću ministara i entitetskim vladama da poduzmu sve potrebne mjere, kako ne bi došlo do značajnog povećanja cijena električne energije, koje bi dovele gospodarske subjekte u tešku situaciju poremećaja proizvodnog procesa i povećanja cijene proizvodnje, uticajem povećanja cijene, velih povećanja cijena električne energije. Mislim da je tu trebalo malo precizirati. Mislim da je to ostalo preblago u odnosu na ono kako smo mi diskutirali.
Dakle, ja koliko vas razumijem vi govorite da stav Komisije nije vjerno prenesen u ova dva zaključka. A, ako to misle i ostali članovi Komisije, onda mi danas nismo spremni da o ovakvim zaključcima na ovakav način raspravljamo, nego da Komisija definiše zaključke da bismo se mi kao Dom izjasnili. Dakle, ukoliko. Ja mislim da su ovi zaključci generalni opšti po mom viđenju dobri. 109
Nisu suštinske promjene, samo su pojašnjenji, zaključci su sugerirani su pojašnjeni. Ko su te nadležne institucije.
Ako članovi Komisije prihvataju ove sugestije, ja nemam ništa protiv, ali vas molim da ubuduće Komisija ovjeri svoj rad, da ne prepušta generalnom tajniku pa da nam ovdje članovi komisije različito govore. Za riječ se javio prvi predsjedavajući kolega Martin Raguž. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja bih vas zamolio samo za malo strpljenja, evo i vođstvo ove državne regulatorne agencije, čitav dan čeka tu, pa da poštujemo i njihovo strpljenje, a ja ću svoju kraću diskusiju temeljiti na Zakonu o prijenosu, regulatoru i operatoru sustava električne energije u BiH, koji je temelj za rad ove komisije, koje je usvojio ovaj parlament, zatim na izviješću ove komisije i na mišljenju naše nadležne komisije, odnosno na izviješću o radu Agencije i postavio bih pitanje našoj Komisiji. Poštujući sve članove Komisije, znači, u devet sati se, znači sat prije Doma ovako o jednom važnom mišljenju, izviješće i kompletan jedan prostor zahvata i moguće je da imamo neprecizne interpretacije kvalitetnih zaključaka i kvalitetnog rada Komisije. Ja osobno neću podržati samo iz tog razloga ovo izvješće komisije zbog odnosa prema ovoj jednoj od najvažnijih materija u državi. Drugo, nadležnosti DERK-a, su u mnogim elementima šire od nadležnosti Vijeća ministara i to zahtijea ozbiljnu raspravu. Znači, gospodo imenovani ste od strane ovog parlamenta prije tri i po godine, sa određenim ciljevima i zadaćama da napravite prema zakonu posao i funkcionalizaciju ukupnog sustava i ja želim o tome kvalitetno raspravljati. Čestitam vam osobno na mnogim stvarima koje ste pozitivno uradili, ali isto tako kad povežem ove 3-4 stvari, vidim da od strategije još nema ni naznaka, stragegije zbog kojih je ova država formirala, donijeli Zakon u interesu ljudi, građana, proizvodnje, gospodarstva itd. i samo opet trebamo bjanko za pet minuta to sve prežvakati i idemo dalje. E, nisam za taj pristup i nisam više da tako ovaj dom tako radi. Zbog toga podržavam prijedlog da se ovo izvješće Komisije odloži i da se omogući još jedna dodatna rasprava o ovom izvješću Komisije. To je moj prijedlog. Ne morate ga prihvatiti. To je moj odnos prema ovo važnoj temi i to je, ne umanjujući značaj rada članove Komisije ni jednog trenutka, nije mi ni na kraj pameti da kritiziram, nego želim da se problematizira zašto dolazi do poskupljenja cijena el. kad je cilj bio racionalizacija i efikasnost sustava. Postavljam pitanje. Možda imaju argumenti za to, ali ovdje ih ja nisam vidio ni u izvješću Komisije, ni u izvješću DERK-a. Aposlutno ih ne vidim ni jednog od argumenata. Uvodi se PDV, poskupljuje struja. Nemamo mehanizme unutar Vijeća ministara, nemamo strateške odgovore na te stvari i nemamo odgovore Komisije o tim pitanjima, nego, naprotiv, kaže se u točci u ovoj povlaka, crtica 3. Derk je donio više pravnih akata, izdavanjem licenci, a subjektivno na tržištu el. energije, stvorio uvjete za neograničeno i slobodnu trgovinu, te stabilnu opskrbu električnom energijom, prema definiranim standardima kvaliteta. Nema ništa sporno samo što ovo ne odgovara faktičkom stanju. Znate, u tom je sporno. 110
Zahvaljujem.
Ne znam zašto me prekidate. Nemate pravo me prekidati. Jesam li ja to adresirao na nekoga? Pa Komisija je to rekla. Nisam adresirao na ljude koji reagiraju. Reagirate dok ja govorim. Ne znam šta je.
Samo malo strpljenja. Izvolite gospodine Raguž.
Ja mislim da imam strpljenja. Mislim da sam potpuno pogodio suštinu problema i pitanja i ne treba se na ovo niko ljutiti, nego za ono zašto je imenovan, zašto postoji zakonska osnova i zašto se izdvajaju značajna proračunska sredstva, treba korektno položiti račune u ovom parlamentu, ništa više i nemojte biti nervozoni gospodo zbog toga. Nemate pravo na nervozu. A, od Komisije o ovako važnoj materiji, očekujem preciznije izviješće, eto to je moj stav.
Zahvaljujem kolegi Ragužu. Za riječ se javio gospodin Bešlagić, pa Jovanović Miloš, pa Moranjkić.
Pazite ova pitanja koja je postavio kolega Raguž, to su pitanja koja smo mi postavili na Komisiji.
Pa što ih niste stavili u izvješće?
Ja nemam ništa protiv kao član Komisije, ovdje ćemo se složiti da, upravo analizirajući ovo sve što ste vi sad ovdje rekli. Mi smo dobili određene odgovore, ali to izvješće bi bilo, malte ne, nego što je ovo izvješće Komisije DERK. Znači, mi smo dobili jedno pojašnenje, gdje smo čak ljudima iz DERK-a, rekli,upravo da nam u daljem radu, zajedničkom radu postave šta je to što ometa ovo o čemu smo razgovarali da se podjelom na ove tri cjeline dođe do jeftinije el. energije. Sigurno da, ukoliko se želi ovako rapsrava, onda ona zaslužuje, ja se apsolutno s vama slažem da mora biti posebna rasprava, da se moraju svi elementi matematički izvjesti i da u tom smislu možemo dobiti odgovor u kome će opet Direkcija DERK-a, koja je i ovaj izvještaj podnijela biti spremna da to sve iznese, jer su danas u ovoj raspravi mi smo dobili tako ubjeđenje, dobili smo informaciju da ćemo dobiti ova pojašnjenja, koja možemo prezentirati Domu. Ja mislim, evo, tu je i predsjednik Komisije, članovi Komisije i nemam ništa protiv, ukoliko se traži ovaj detaljni izvještaj, da se ovo vrati na Komisiju, da mi dobijemo ove 111 podatke i da onda u tom izvještaju DERK-a, vama to bude prezentirano. Naši zaključci će opet biti u ovom duhu, koji su, evo i ovdje bili usvojeni. Znači, apsolutno, ukoliko poslanici smatraju da trebaju ovi podaci zbog njihovog informisanja, ja mislim da Komisija može prihvatiti da ovaj izvještaj se vrati da bismo dobili ovo i da sa ovim podacima ponovo dođe na raspravu, nije ništa sporno.
Kolega Jovanović se javio za riječ, pa kolega Moranjkić, pa da privodimo kraju.
Ma vidite, činjenica da smo mi malo bili, da kažem, škripcu sa vremenom, ali ja nisam ništa čuo novo. Ja bih volio da gospodin Raguž kaže šta je to u izvještaju DERK-a što smo svi dobili, šta je to što nije dobro i šta je to Komisija uradila što nije dobro? Ja bih volio konkretno da znam šta je to, znači, bila je sve neka uopštena priča i neko nezadovoljstvo prema nekome. Ja stvarno ne znam šta je. Evo ljudi ovdje pa neka kažu šta je problem, odnosno mislim meni stvarno nije jasno. Znači, ja mogu da se složim da možda treba nešto preformulisti u zaključcima. Svaki zaključak se može nešto promijeniti na osnovu nečijeg mišljenja, ali suština je ovo. To je suština i ja stvarno ne odustajem i molio bih članove Komisije da glasamo za ovaj izvještaj. Prihvatam ako ima negdje neka riječ da je izbačena, pa je treba dodati, nije ništa sporno, ali ne vidim ništa konkretno šta je to što ne vavlja u ovom izvještaju.
Zahvaljujem. Kolega Moranjkić.
S obzirom da sam dijelom radio u Komisiji, sa zakašnjenjem sa Kolegijuma, mogu reći sledeće. Izvještaj je takav kakav je. Ljudi su prezentirali ono šta su radili, šta su uradili. Da li je to trebalo više ili manje da bude rađeno ili urađeno, moramo imati parametre koji će kazati. Vi ste trebali da uradite to i to, tad i tad. Vi ste ovo uradili. Međutim, ono što sam ja uočio, ali, vjrovatno to ima svoga zašto je tako, da su ti ljudi u svom poslu, koji ja cijenim i smatram da su relativno dosta uradili, ima i određenih objektivnih problema čitave naše strukture, postavke ove problematike od entitetskih pa nadalje i, vjerovatno oni to u izvještaju nisu napisali viza-vi toga, da bi to skrenulo na političku jednu sada konotaciju, da ne kažem sukoba, ali da ne kažem određenih neriješenih momenatlno stanja, recimo između entitetskih i određenih institucija, koje prate te ljude u radu. Možda je to na određen način i taj nedostatak tog izvještaja, ali ja pretpostavljam da je urađeno mnogo toga i, ako sam ja kao čovjek uvijek stao na tome, ja sam to njima i uočio i predložio da napišu i to. Kaže, uradili smo to, to i to. Hoćete li vi prihvatiti, to je završen čin. Ali da znate, ovo nismo mogli da uradimo, zato što nam je smetao ovaj ovdje, nije dozvolio da uđemo tu itd. To je ono što je, ali stojih iza izvještaja Komisije. Ja ga podržavam. Mislim da mi u Komisiji nemamo šta drugo promijeniti, izuzev da, jednostavno ljudi napišu kao dodatak još i ovo na šta ja ukazujem. Hvala lijepo. 112
Zahvaljujem. Kolega Ćeman je tražio riječ. Ruža Sopta.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja se moram dopuniti. Ja sam u istinu bila skoncentrirana na izvješće i ono što smo mi napisali. Međutim, činjenica je, ako ste primijetili, ja sam i u pitanjima i odgovorima i inicijativama, imala inicijativu, upravo na temu iz ovog područja, iz razloga što sam čula dodatne informacije na ovoj komisiji. Možda je šteta, ovo što gospodin Raguž kaže, da članovi Parlamenta ne čuju problematiku, koja je nastala u međuvremenu, odnosno, mislim da smo mi formiranjem DERK-a i onim našim inicijativama za restrukturiranje, odnosno prestrukturiranje elektroprivrede, odnosno reći ću elektro sustava, tako ću ga nazvati, ne znam kako bih rekla. Mi smo mislili da ćemo dovesti do racionalizacije i efikasnosti pojeftinjenja struje. Činjenica, da mi imamo sad najavljeno drastično povećanje struje, kako domaćinstvima tako i gospodarstvima. Činjenica je da mi imamo problematiku kakvu nema ni jedna zemlja u okruženju, tj. da nemamo jedinstveno tržište i činjenica je da to može dovesti do jednih strašnih potresa, kako na socijalnom planu, tako i na gospodarskom planu. Ja držim da se to iz ovog izvješća, koje je nama DERK napisao. Međutim, to su nama ljudi obrazložili. Ono što su oni uradili i što su napisali u izvještaju u istinu su pobrojali i u istinu je to, ja mogu reći kvalitetno urađeno i njihov dio, zapravo su ispunili zadaću koju su imali kad je riječ u organizaciji i razdvajanju elektroprijenosa i elektroproizvodnje, ne znam ni ja. Čini mi se da bi imalo smisla da sa onim što je Komisija tražila od DERK-a da nam dopune, da bi bilo dobro da to bude sastavni dio izvješća i da ga mi na sledećoj sjednici nađemo.
Na početku samom dok sam vidio da ima različitih stavova u Komisiji, nemojte da gubimo 2 – 3 sata da bi nam na kraju to bio definitivan stav.
Pa Komisija se našla u cajtuntu, jer smo mi to na vrijeme stavili na dnevni red, ali nije bilo izvjestitelja, odnosno nije izvjestitelj na vrijeme ...
Možemo čak i odgoditi izjašnjavanje po izvještaju, ako cijenite da treba vremena. Ako ne cijenite molim lijepo. Dakle, gospođa Sopta pa gospodin Čeman. Dajte da uradimo kvalitetno posao. Ne treba lomiti preko koljena. Mislim da nije u interesu.
Gospoda iz Komisije je cijeli dan sa nama i u najmanju ruku bilo im je kao i nama i ne trebaju žaliti za ovim danom provedenim ovdje, ali naš dnevni red, odnosno tačka je Izvještaj o radu DERK-a, a ne izvještaj Komisije ove naše. Izvještaj Komisije na neki način znamo šta i treba nam pomoći kako da se odredimo po ovom izvještaju. 113 Imao sam namjeru diskutovati o nekim elementima iz ovog izvještaja, ali, čini mi se da u pravcu, u kojem vi pokušavate to privesti kraju bi bilo i za mene prihvatljivo, zato sam ustao da to podržim. Mislim da bi bilo dobro da, zaista, ako ima ovih dilema, da se možda još jedanput ovo pogleda, ali me čudi uopšte, zašto gospoda iz Komisije, trebalo im je dati priliku da izađu, pa ako već raspravljamo o izvještaju da i sami kažu nešto. Niste im do sada dali priliku, možda nisu oni ni tražili. Naravno, ali hoću reći, ne trebamo mi sad u prvi plan isturati izvještaj naše komisije, nego prvo da vidimo o ovom izvještaju i pošto sam i sam imao namjeru kazati, ali, evo vidim Komisija je to s pravom primijetila ove probleme oko povećanja cijena el. energije, u kontekstu Zakona o PDV, koliko je sad, koliko oni na to utiču ili mogli su utjecati itd. da ne duljim. Predlažem, odnosno saglasan sam sa onima koji smatraju da nije izgubljeno vrijeme što su danas gopoda iz Komisije bili sa nama, da, ipak se malo o ovome više posveti pažnje za narednu sjednicu, da možda razjasnimo ako ima dilema, kao što ste vi predlagali.
Zahvaljujem. Kolega Izet Hadžić, pa ako neko hoće iz DERK-a.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege, Možemo pričati o ovome mnogo. Ja bih, zaista predložio da se izvještaj za 2005. o radu DERK-a usvoji, jer je dosta kvalitetan i dobar. O stvarima o kojima treba raditi u budućnosti pa i u 2006. godini i možda strategiji 2006.-2010. treba zadužiti komisiju da sa Regulatornom agencijom na tim zadacima vodi dalju raspravu. Danas smo mi, da kažem, dosta toga rekli, načeli i ostalo je to na neki način da dorađujemo. Znači, javio sam se isključivo da predložim da se izvještaj današnji usvoji i Komisije i DERK-a, a ako ima još nekih sugestija za budući rad i Komisije i DERK-a, neka uđe u posebne zaključke.
Zahvaljujem. Kolega Huskić i privodimo raspravu kraju.
Ja sam član Komisije pa imam obavezu neku da nešto kažem, pošto su sve kolege ponešto rekle, ali najveći dio toga šta sam htio reći, rekao je kolega Izet sad u prethodnoj diskusiji. Mi smo u ovim predhodnim diskusijama otvorili puno širu temu nego što smo je definisali dnevnim redom, pa onda sve diskusije imaju neku težinu, ali predlažem da usvojimo ovaj zaključak, da prihvatimo Izvještaj i DERK-a i izvještaj naše komisije, neka se ovo odnosi na 2005. godinu, to je tako kako jeste. Mislim da su dobri naši zaključci. Oni sugerišu na neki način da se vodi računa o PDV-u,a to šta bi trebalo uraditi u budućnosti, to ćemo raditi.
Zahvaljujem, ali ono što ja želim da skrenem pažnju vrlo je nelogično da jedna ozbiljna oblast kao što je energetski sektor da komisija zasjeda pola sata ili sat pre sjednice Parlamenta. Ja žalim što to moram reći. Dakle, ne govorim ništa loše o radu Komisije. Ozbiljna je materija i ozbiljna oblast i mislim da joj se mora posvetiti dužna pažnja. 114 Što se mene lično tiče, ja sam najbliži da Komisija zajedno sa kolegama iz uprave još rade, da dopune ovaj izvještaj i da se otklone ako ima bilo koja dilema, jer postoji li mogućnost da kasnimo u nečemu. Možemo li nanijeti štetu, ako ne usvojimo danas? Ne možemo. Dakle, ako mislite da je korektno, onda će biti usvojen. Ja samo iznosim samo svoje dileme. Nemojte se ljutiti molim vas. Dakle, direktor DERK-a traži riječ. Izvolite. Ispred Komisije jedan od članova. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi članovi Parlamenta, Prije svega da se izvinim gospodinu Ragužu, ali isto tako da kažem komentar, nije došao sa naše strane i žao mi je ako ste shvatili taj dio. Ja sam izašao pošto na sastanku jutros Komisije su bila moja dovjica kolega i nisam došao da bilo šta kažem različito od onoga što su oni rekli, kako su me informisali, ali možda da iznesem par pojašnjenja mislim da je dobro. Ovo je izvještaj, mi smo u skladu sa Zakonom u obavezi do kraja godine podnijeti izvještaj. Znači, do 31.decembra podnijeti izvještaj o svom radu. Mi pokušavamo svaki put da to bude u minut do 12, svjesni da ćemo možda neke stvari i propustiti u toj brzini, da taj izvještaj napravimo, jer je Zakonom tako definirano i, evo, ovo je treći izvještaj koji nismo kasnili. Druga stvar, kada govorim o 2005. godini, mi u 2005. godini nismo usvojili nikakve tarife. Činjenica je, iz medija se vidi da se vode tarifni postupci u tri komisije, znači u dvije entitetske i državne komisije. Činjenica je da postoji Zakon o el. energiji u RS i Zakon o el. enrgiji u Federaciji i da postoji ovaj državni zakon, koji je tačno razgraničio nadležnosti sve tri komisije. Činjenica je da smo mi nadležni, između ostalog, za prenosni sistem i upravljanje sistemom i činjenica je da smo poduzeli sve aktivnosti da se, napokon, prenosna kompanija formira i ona je registrovana u februaru o.g. Mi možemo promijeniti naslov izvještaja pa dopuniti izvještaj još za prvi kvartal, ali ovo je izvještaj za 2005. godinu. Mi smo i prošle godine govorili, a i sada kažemo, stojimo na raspolaganju za bilo kakve dodatne izvještaje, ali to će biti onda izvještaj o radu januaru, februaru, odnosno aktivnosti koje vodimo. Mi smo sinoć bili u Mostaru do sedam sati zajedničke tri komisije koje rade na pitanju novog tarifnog sistema, nazovimo ga. Drugo, u štampi se često spominje normalno povećanje, značajno povećanje. Prvo, ja nisam siguran da će biti povećanje i koliko će biti povećanje cijena odmah da kažem. Mi imamo jednu entitetsku komisiju, imamo drugu entitetsku komisiju. Iz naše nadležnosti mi smo uslovno odredili prelazne tarife da bi prenosna kompanija, za koju se svi zalažemo mogla početi raditi i moram vam reći, tarifa prenosa koju smo mi odredili nije postojala ranije. Ko god kaže da je manja ili veća ne govori, neću reći istinu, nego ne govori činjenice, jer te tarife nisu postojale. Postojali su troškovi za prenosnu djelatnost. Ja vam moram reći da su troškovi koje smo mi uzeli u obzir za 2006. godinu, na nivou troškova iz 2004. godine, pazite me. Znači, svi oni troškovi koji prate po bilansu uspjeha su na nivou 2004. godine. Znači, u tom dijelu, u tom segmentu nema nikakvog povećanja u smislu troškova. Tarife će izaći kakve jesu i one po našim nekim mjerilima su niže nego što su bile u smislu troškova iz 2004. godine. Kako će se završiti kompletan tarifni sistem, koji je, ja moram to reći, bez obzira mi jesmo državna komisija. Nas sva trojica kad diskutujemo i jučer smo diskutovali u Mostaru, kažemo da je šteta što nema nečega da mi možemo nakon koordinacije kompletne da neko 115 konačno može to uraditi. Ja vam isto kažem, u konačnom definiranju tarifa, su nadležne entitetske komisije, kada izađu tarife za krajnje kupce, kako mi kažemo znajte da će one biti zvanično usvojene od Regulatorne komisije RS i Regulatorne komisije u Federaciji BiH. Naš je utisak prisutan. Ja sam malo na pauzi sa gospodinom Ragužem govorio. Mi tražimo određene stvari, koje mi nismo mogli provesti zbog situacije kakva jesu u sektoru zbog neformiranja prenosne kompanije, zbog naslijeđenih odnosa, nismo mogli neke stvari uraditi u ovome. Mi ćemo ići na to i uloga Regulatora jeste da traži racionalizaciju poslovanja, broja uposlenih, troškova itd., ali nemojte očekivati, u situaciji kada iz tri elektroprivrede prelazi grupa ljudi da radi u zajedničkoj penosnoj kompaniji, da bi mi sad trebali da kažemo, vas 30% ne možete preći, ostanite negdje. Mi ćemo, mi pratimo rad prenosne kompanije. Mi smo im dali licencu, odredili tarifu. Naredni tarifni postupak će značiti neke uporedne analize sa okruženjem, da mi procijenimo, da neko u narednom periodu treba uraditi nešto na racionalizaciji, ali ako se očekuje da će to biti urađeno za pola godine ili za mjesec dana, to je nerealno, a mi moramo dati menadžmentu rokove, gdje moraju nekakve uticaje na troškove napraviti. Nažalost, ja to moram reći nije iz naše nadležnosti. Ja bih volio i nas trojica bi voljeli da možemo uticati i ako je to teška situacija trenutno. Cijene električne energije, ono što mi ne reguliramo su skočile na tržištu, najvećim dijelom uvozne – izvozne itd. Mi nastojimo i, aposlutno, ne mogu reći da i entitetske komisije ne nastoje da se taj nekakav udar što više amortizuje i da nema većeg uticaja na potrošače u BiH. Određenih uticaja će, ja bih varao kad bih rekao da neće biti, ali vjerujte, ono što je u nadležnosti ove komisije, ona je odradila, zadržala troškove na nivou 2004. godine. Te prenosne kompanije nastojat će u skladu sa entitetskim komisijama da se ti troškovi pravilno rasporede u sistem, da bi se donekle, u nekim pozicijama, eventualno, ako se pojavi potreba amortizovali ovi skokovi u nabavci el. energije. Ima dosta toga. Mislim da nije ni mjesto ovdje, niti je naše da govorimo kad je u pitanju Zakon i primjena Zakona. Po mom mišljenju, ima dosta toga što se može promijeniti, što može doprinijeti efikasnosti sistema, ali, vjerujte, znamo kako je usvojen i Zakon o osnivanju prenosne kompanije. I, sada ta penosna kompanija tek počinje da radi. Mi smo joj kao Komisija, moram reći, stvorili osnovne preduslove da može raditi. Jedan dio tih aktivnosti je bio u ovoj godini. Ja, ako smijem sugerisati, u 2005. godini, ono što smo radili, to je napisano u ovoj knjizi. Ona je takva kakva jeste. Može se dopuniti, može se nešto oduzeti. Mi pokušavamo da je osmislimo na jedan način. Da je drugačija situacija, da mi pratimo čitav sistem, ona bi, vjerovatno dobila i malo drugačiji izgled, ali to je to. Ako želimo pričati ili pisati o ovom dijelu drugom, to bi bila naša, eventualno, tekuća nformacija, a mi kao komisija stojimo na raspolaganju. Mi smo to rekli i ovim nadležnim komisijama u oba doma, da ćemo i, ponekad smo, ako se sjećate i slali određene informacije. Mi ćemo informisti, informisat ćemo i u vezi tarifa, čak i ono što nije iz našeg domena, ono što se radi u entitetskim komisijama, ali, to je, čini mi se predmet nekog tekućeg informisanja i naših tekućih aktivnosti. Evo, ja se izvinjavam što sam vas ovako kasno zadržao koji minut više, ali pokušaj je naš da objasnimo. Poenta je da troškovi, što se tiče prenosa su na nivou 2004. godine. Mi ne kažemo da ne mogu biti manji, ali dajmo vremena, kompanija je registrovana, ako se ne varam 3. februara ovdje. Ona se okuplja. Menadžment je odabran u Banja Luci. Ljudi počinju raditi. Dajmo i njima vremena, da im taku damo zadaću da u sledećem periodu se to uradi. Hvala vam. 116
Zahvaljujem gospodu. Dakle, ostaje i dalje tijesna saradnja Komisije sa ovom agencijom i, ono što jeste dobro da postoji raspoloženje za saradnju i da, i, ako bilo ko ima neku informaciju, koju može da traži, može je dobiti. Ja mislim da mi ovaj izvještaj o radu Državne regulatorne agencije za el. u godini 2005., s izvještajem Komisije trebamo staviti na glasanje, uz sugestije, naravno, ovo što je gospodin Raguž i svi mi govorili u raspravi i na, kraju krajeva i ova priča, koju je kolega na kraju ispričao. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, sa 27 glasova za, niko protiv, niko suzdržan. Konstatujem da smo prihvatili izvještaj o radu Državne regulatorne agencije za el. energiju u 2005. godini i zaključke nadležne komisije. Prelazimo na 20. tačku dnevnog reda. Kolegama iz DERK-a se zahvaljujem i na pojašnjenjima i na strpljenju. Mislim da je ovo primjer jedne dobre i korektne saradnje sa Predstavničkim domom Parlamentarne skupštine BiH. Ad.20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju a) Sporazuma o razvojnoj saradnji između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Slovenije b) Ugovora između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske o plovidbi plovnim putevima unutrašnjih voda i njihovom obilježavanju i održavanju Otvaram raspravu. Je li se neko javlja za riječ? Ne javlja. Zaključujem raspravu. Predlažem da jednim glasanjem ratifikujemo obadva sporazuma. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, Konstatujem da smo jednoglasno sa 28 glasova za, dali saglasnost za ratifikaciju: c) Sporazuma o razvojnoj saradnji između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Slovenije d) Ugovora između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske o plovidbi plovnim putevima unutrašnjih voda i njihovom obilježavanju i održavanju Prelazimo na 21. tačku dnevnog reda. Ad.21. Imenovanje člana Delegacije Parlamentarne skupštine OSCE-a, umjesto gospođe Seade Palavrić Gospođa Seada Palavrić bila je član Delegacije Parlamentarne skupštine u OSCE-u. Kako je prestao poslanički mandat, dužnost nam je da izaberemo drugog člana iz reda poslanika. Prošireni kolegij predlaže da izaberemo gospodina Beriza Belkića. Ima li drugih prijedloga? Nema. Zaključujem rapsravu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da smo sa 27 glasova za, niko protiv i 1 suzdržan, dakle, izabrali gospodina Beriza Belkića u Parlamentarnu skupštinu OSCE-a u ime gospođe Seade Palavrić. Ja mu u ime Kolegija čestitam na novim dužnostima i novim obavezama u toj komisiji. 117 Prelazimo na 22. tačku dnevnog reda. Ad.22. Imenovanje člana Savjeta Regulatorne agencije za komunikacije Od Savjeta ministara dobili smo predlog da se za člana Savjeta Regulatorne agencije imenuje gospodin Branko Todorović, umjesto Rajka Papovića, koji je podnio ostavku na članstvo u tom savjetu. Vi ste dobili taj prijedlog od Savjeta ministara. Otvaram raspravu. Miloš Jovanović, izvolite.
... ovdje iz Savjeta ministara. Ja bih volio da znam, da li je gospodin Todorović po onoj bod listi koja je napravljena, da li je bio odmah iza gospodina Rajka Popovića. Ako nije bio, znači, ja bih volio da znam, da bi me to opredijelilo da glasam.
Ja mislim, ne mogu da vjerujem da bi Vijeće ministara predložilo nekoga mimo zakona, ali ono što je obaveza, ovo stoji dva mjeseca. Imamo sugestiju, žao nam je ne možemo dobiti taj odgovor, ali ja vas molim da popunimo Regulatornu agenciju, koja osam mjeseci nema člana Upravnog odbora. Ovo je prijedlog Vijeća ministara, koji smo dobili. Ima li još neko da se javlja za riječ? Nema niko. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 26, niko protiv, 2 suzdržana. Konstatujem da smo za člana Savjeta Regulatorne agencije za komunikacije izabrali gospodina Branka Todorovića, umjesto Rajka Papovića, koji je podnio ostavku. Dame i gospodo, ovim zaključujem današnje zasjedanje Predstavničkog vijeća Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Moram da priznam da sam se po prilično umorio kao i vi. Svima zahvaljujem koji ste dali doprinos da danas završimo ovaj obimni dnevni red i usvojimo bitne projekte za BiH i njene građane. Hvala vam ljepo. O narednom zasjedanju, bit ćete na vrijeme obaviješteni. Hvala lijepo. Sjednica je završena u 19,30 sati.