Zahvaljujem g. predsjedniče i pozdravljam sve uvažene zastupnice i zastupnike. Dakle, kao što je već predsjednik rekao, pred vama je nacrt Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustanovama. Naime, Zakon o ustanovama temeljni je propis koji uređuje osnivanje i ustrojstvo ustanova u hrvatskom pravnom poretku. Međutim, s obzirom na to da je zakon stupio na snagu još 1993. godine te je do sada podvrgnut tek manjim izmjenama, on danas sadrži i niz odredbi koje su zastarjele, koje su nedovoljno usklađene ili su suviše jer uređuju pitanja koja su u cijelosti uređena drugim zakonima. Izrada odgovarajućih izmjena i dopunama Zakona o ustanovama planirana je planom zakonodavnih aktivnosti za 2019. g. Nacionalnim programom reformi 2019. donošenje ovog zakona predviđeno je znači za prosinac 2019., a što je ujedno i jedna od mjera u okviru pristupanja RH u europski tečajni mehanizam i bankovnu uniju. Intencija ovog zakona je da se način osnivanja, ovlasti upravnih vijeća ili drugih kolegijalnih tijela, način raspolaganja s dobiti i nadzor nad radom javnih ustanova koje pretežito ili isključivo obavljaju povjerene poslove državne uprave, uredi dosljedno odredbama novog Zakona o sustavu državne uprave, kojim su već uređeni način i uvjeti za povjeravanje poslova državne uprave, opća pravila i materijalna ograničenja upravnog nadzora te iznimna normativna ovlaštenja. Također iz redova socijalnih partnera, ali i u stručnoj javnosti već se neko vrijeme tražilo liberaliziranje uvjeta poslovanja javnih ustanova kojima su osnivači druge pravne ili fizičke osobe, a koje obavljaju javnu službu prema posebnom zakonu, primjerice mogu tu spomenuti pružanje zdravstvenih usluga, pri čemu su dobit dužne reinvestirati u razvoj vlastite djelatnosti. Ovim zakonom tim ćemo ustanovama omogućiti da ostvarenu dobit upotrijebe i na druge načine uz odgovarajuću primjenu propisa, a temeljem odluka svog osnivača. Također, ovim zakonom izvršit će se odgovarajuće terminološke i mnemotehničke prilagodbe, kao i usklađivanje s odredbama Zakona o sudskom registru, Zakona o općem upravnom postupku, Zakona o upravnim sporovima, Prekršajnog zakona, Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi, Zakona o pravu na pristup informacijama i Zakona o provedbi Opće uredbe o zaštiti podataka. Očekujem, dakako, da će u ovom prvom čitanju, da ćemo i od vas dobiti korisne prijedloge koje ćemo, dakako ugraditi onda i u konačni prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Nemamo replika pa pitam i poziva izvjestitelje odbora žele li uzeti riječ? Ako ne, onda idemo na raspravu, prvi je na redu Kluba zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Stipo Šapina, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, uvaženi državni tajniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustanovama. U osvrtu na ocjenu stanja i osnovna pitanja koja se trebaju urediti ovim zakonom te posljedice koje će donošenjem ovog zakona proisteći na osnovu toga, treba na napomenuti. Zakon o ustanovama je temeljni propis koji uređuje osnivanje i ustrojstvo ustanova. Važeći Zakon o ustanovama stupaju na snagu još 1993. g. i do danas je imao tek manje izmjene i dopune zakona. Iz postojećeg zakona, da se iščitati, da sadrži niz odredbi koje nisu dovoljno usklađene, koje su suvišne, koje su zastarjele jer uređuju pitanja koja su u cijelosti uređena drugim zakonima. Donošenje ovog zakona predviđeno je u prosincu 2019., kroz donošenje nacionalnog programa reformi u 2019. g. kao jedna od ključnih aktivnosti u okviru mjere 144 kojom je predviđena decentralizacija, racionalizacija, a s ciljem uspostave općeg okvira odnosno jednoobraznog uređenja uvjeta koja se odnosi na osnivanje, ustrojstvo, način rada, vrstu poslova, pravni status zaposlenih, izvor financiranja te odgovornost i nadzor u javnim ustanovama koje obavljaju povjerene poslove Državne uprave. Slijedom spomenutih izmjena i dopuna Zakona između ostalog zakon ili zakonom se želi približiti ustanove građanima što se vidi iz odredbi. Npr. u članku 25. kojim se mijenja odredba članka 41. stavka 1. predviđa objavu natječaja za ravnatelja na mrežnim stranicama ustanove što je, uveliko se smanjuju troškovi objave natječaja, transparentnije u odnosu na objave u javnim glasilima kao npr. Sisački tjednik, Slobodna Dalmacija, Večernji list, Jutarnji list itd.. I isto tako transparentno ... [[Govornik se ne razumije.]] može se iščitati iz članka 36. ovih Izmjena i dopuna Zakona o ustanovama gdje zakonodavac predviđa objavu akata o osnivanju statuta i drugih općih akata kao i djelatnosti koje obavljaju u svojstvu javne službe na znači objava svakako na mrežnim stranicama ustanove. Članak 39. ovih izmjena i dopuna zakona ustanova također upućuje na mrežne stranice ustanova kojim obavezuje ustanove da na svojim stranicama objave i podatke o uvjetima i načinu pružanja usluga i obavljanja poslova iz svoje djelatnosti. U članku 20. Izmjena i dopuna Zakona o ustanovama zakonodavac dodaje članak 35. stavka 3. kojim taksativno navodi tko imenuje predstavnike osnivača u upravno vijeće ustanova ukoliko drugim zakonima nije drugačije određeno. I to na način da Vlada RH imenuje upravno vijeće za ustanove kojem je osnivač RH. Izvršno tijelo jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave, npr. grad, županija imenuje upravno vijeće ustanove onim ustanovama čiji je ona osnivač. Tijelo pravne osobe je određeno aktom o osnivanju ustanove imenuje upravno vijeće ustanove čiji je osnivač druga pravan osoba fizička ili druga pravna osoba određena aktom o osnivanju imenuje upravno vijeće ustanove čiji je osnivač fizička osoba. U članku 37. Prijedloga zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o ustanovama predstavlja i taj članak, predstavlja svojevrsnu novinu. Ovim prijedlogom je predviđeno u stavci 3 da ustanova svoju dobit može upotrijebiti i na druge načine osim za obavljanje djelatnosti za koju je osnovana ali uz odgovarajuću primjenu propisa o trgovačkim društvima temeljem odluke osnivača a u skladu sa aktom osnivanja i svakako statutom ustanove. Članak 34. precizira da statut ustanove donosi uz prethodnu suglasnost osnivača ustanove te treba napomenuti da u dijelu koji propisuje stupanje na snagu statuta i drugih općih akata ustanove mijenja se na način da isti stupa na snagu najranije dan nakon dana objave. Člankom 24. mijenja se članak 40. Zakona kojim se propisuje način imenovanja ravnatelja ustanove na način ako zakonom nije drugačije određeno institut javnog natječaja primjenjuje se ako je osnivač ustanove RH ili jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave ili pravna osoba kojoj je osnivač RH ili jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, no da se aktom o osnivanju može utvrditi i drugačiji način imenovanja ravnatelja ako je osnivač ustanove druga pravna ili fizička osoba. Ovim zakonom izvršiti će se odgovarajuće terminološke i nomotehničke prilagodbe kao i usklađivanje sa odredbama sljedećih zakona: Zakonom o sudskom registru, Zakonom o općem upravnom postupku, Zakonom o upravnim sporovima, Prekršajnim zakonom, Zakonom o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi, Zakonom o pravu pristupa na informacije, Zakonom o provedbi Opće uredbe o zaštiti podataka. Ono što treba napomenuti da za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati posebna sredstva u državnom proračunu. Postojeći zakon je, sadrži 82 članka te ovim Prijedlogom o izmjenama i dopunama mijenja se 52. članaka. Klub zastupnika HDZ-a će svakako podržati ovaj prijedlog Izmjena i dopuna Zakona o ustanovama kako je predložila Vlada RH. Hvala.
Zahvaljujem. Idemo na drugi Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a, no poštovane kolegice Anke Mrak Taritaš nema pa gubi pravo govora. Treći je na redu Klub zastupnika HNS-a poštovani kolega Milorad Batinić, izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora, državni tajniče sa pomoćnikom, kolegice i kolege. U prvom čitanju Klub HNS-a Liberalnih demokrata podržati će ovaj prijedlog zakona jer isto kao što je i predlagatelj naveo smatramo da je nužno izvršiti određene korekcije, uskladiti sa ostalim, dijelom zakonodavnog okvira i smatramo da će u svakom slučaju ovo biti bolji zakon nego onaj prethodni. No međutim imamo i jednu i dilemu, pokušati ću u dijelu gdje imamo dilemu dodatno pojašnjenje a vjerujem da će i državni tajnik pojasniti tako da do kraja otklonimo dilemu što se tiče eventualno izmjena do drugog čitanja da li ćemo moći u cijelosti i tada podržati zakon. Naime, članak 4. izmjena i dopuna, mijenja se članak 6. točka 2.: „Obavljanje povjerenih poslova državne uprave sukladno zakonu kojim se uređuje sustav državne uprave i posebnom zakonu.“. Jedna na očigled formulacija koja laiku ne mora bit jasna, vjerojatno je predlagatelju sve jasno međutim ono što je nama dilema, to je u obrazloženju uz ove izmjene članka koji govori što se mijenja u članku 6. itd. i dozvolite mi samo da pročitam zadnju rečenicu. Također se dosljedno novom zakonu o sustavu državne uprave izričito utvrđuje da se javna ustanovama može osnivati za obavljanje povjerenih poslova državne uprave što među ostalim uključuje i ovo je sada važno, poslove u području regulacije i nadzora zakonom određenih tržišta javnih usluga. E, tu je problem. Tu je problem pokušat ću objasnit. Naime, HERA, Hrvatska energetska regulatorna agencija, osnovana je temeljem zakona, regulirano je i njeno postupanje, temeljem Zakona o regulaciji i energetskih djelatnosti zakon, imamo HANF-u, Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga, Zakon o Hrvatskoj agenciji za nadzor financijska usluga, imamo HAKOM, elektroničke komunikacije, imamo AZTN, Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja koje su potpuno neovisne i odgovaraju isključivo Saboru a ovim zakonom ukoliko se doslovno iščitava, ovo tumačenje, tada će odgovarati izvršnoj vlasti što smatramo da nije prihvatljivo tim više što je, mislim da je bilo 2018. g., imali smo i određene izmjene zakona, evo ga, pogotovo znači Europska komisija je pokrenula postupak povrede EU prava te je zbog toga došlo do izmjena Zakon o regulaciji energetskih djelatnosti na 8. sjednici Hrvatskog sabora 13. srpnja 2018. godine. Ovakvo uređenje koje bi proizašlo iz ovoga smatramo da bi bio korak unatrag i ne bi bio u skladu sa EU direktivom. Mislim da ne trebam detaljnije obrazlagati, mislim da je primjer više nego dobar, jedino još samo kad se iščitava ova izmjena članka 41. kojom se članak 44, mijenja gdje ste djelomično usudim se kazati, amortizirali ako zakonom kojim se uređuje obavljanje određene djelatnosti nije drukčije propisano, nadzor nad zakonitošću rada i općih akata ustanove, obavlja tijelo državne uprave u čijem je djelokrugu djelatnost ustanova i sada logički vi me molim vas ispravite ukoliko griješim. Ukoliko se osnuje kao javna ustanova i po ovom zakonu, znači nadzor ima ministarstvo. Jel' to neki logičan slijed? Neovisno o tome što je ako drugim aktom nije propisano, ja bi molio državni tajniče, mislim da je dal' je previd ili ja krivo odnosno mi u klubu HNS-a krivo tumačim propis međutim volio bi detaljno pojašnjenje ovoga ili u obrazloženju, ono što je naš prijedlog da se napravi vrlo jasna distinkcija u ovom Prijedlogu Zakona o ustanovama što može potpasti pod ovaj zakon, koje su to javne ustanove i da se to ne odnosi na agencije koje naprosto moraju biti neovisne temeljem postojećih hrvatskih zakona. Evo toliko, hvala lijepo.
Idemo sada na Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Arsen Bauk, izvolite.
Zahvaljujem, g. predsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Klub SDP-a podržat će ovaj prijedlog zakona u prvom čitanju, ocjenjujemo također da je obzirom da je kostur ili najveći dio važećeg zakona iz 1993. otkad je priznat će se dosta toga se promijenilo, da su potrebna ova usklađenja, dapače, u dilemi smo je li potreban novi zakon ili u formi izmjena i dopuna zakona. Mislim da ovo što je g. Batinić govorio o ovim regulatornim agencijama itd. koje su u osnovi ustanove, da se na većinu ovih koje je spomenuo primjenjuju posebni zakoni ali dobro je da se onda i u općem zakonu malo preciznije, detaljnije pojasne neke stvari pa vjerujem da će to predlagatelji do drugog čitanja i napraviti. Također, jasno mi je i ali bolje to još jednom izreći a to je politički stav oko ustanova čiji su osnivački jedinice lokalne i regionalne samouprave, još iz Zakona o lokalnoj samoupravi iz kraja 2012. g. bila je jasna politička volja tadašnje parlamentarne većine da se ono što predstavlja akt vlasti u jedinici lokalne samouprave, da se više to prepusti izvršnim tijelima, to se odnosilo i na ustanove i na imenovanja koja nisu propisana posebnim zakonom iako su bila određena tumačenja sudova da se to ne odnosi na ustanove, mislim da će se sada ovakvim prijedlogom zakona što se tiče izbora imenovanja članova upravnih vijeća ustanova, da je to znači jasno definirano. Ostaje dio koji se tiče ravnatelja i mislim da tu treba jasnije napisati želi li se i da taj dio ostane u domeni izvršne vlasti ili da se prepusti predstavničkim tijelima. Naravno, argumenata ima i za jedno i za drugo. Dakle, što se tiče ustanove, možemo reći da se radi o tri koraka, osnivanje, to je predstavničko tijelo, imenovanje upravnih vijeća je izvršna vlast, gradonačelnik, župan, načelnik i nakon toga imenovanje ravnatelja, trebalo bi biti nekako ako sam dobro iščitao sadašnju kompoziciju, predstavničko tijelo na prijedlog upravnog vijeća, dakle nekakav dogovor načelnika i vijeća ako se radi o slučaju kohabitacije jer ako se radi o tome da su iz iste političke opcije onda će se relativno lako postići politički dogovor. U kontekstu toga volio bi čuti dakle stav predlagatelja oko reguliranja odnosa predstavničkog tijela i gradonačelnika iako nije izrijekom rečeno da se radi o ovome zakonu, to je također u nadležnosti Ministarstva uprave, pa bih htio čuti razmišljanja po tom pitanju jer što se tiče ustanova koje osniva RH tu nema upliva predstavničkog tijela, nema odluka HS u pravilu osim ako nije posebnim zakonom drugačije određeno, pa mislim da bi onda trebalo i to naravno uskladiti ako je potrebno sa Zakonom o lokalnoj samoupravi propisati tako i za jedinice lokalne samouprave. Što se tiče drugih prijedloga, u savjetovanju sa zainteresiranom javnošću vidio sam da je grad Umag bio dosta aktivan u davanju prijedloga, pa bi pozvao predlagatelje da još jednom razmotre njihove prijedloge, pa obzirom da evo ocjenjujemo da je zakon za prvo čitanje dovoljno kvalitetan da ga podržimo, to ćemo i napraviti, hvala.
Četvrti klub je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, uvaženi tajniče sa svojim suradnikom, Zakon o ustanovama se mijenja, naravno da su u nas ustanove bilo na lokalnoj il regionalnoj razini isključivo razvlačene od predstavničkoga tijela koje je osnivač ustanova, tako na lokalnoj razini da je to naravno Ministarstvo uprave, al je činjenica da Gradsko vijeće skupštine apsolutno više nemaju ništa nego sve je dato u ruke lex šerifon, gradonačelnicima, naravno da je to napravljeno lex šerifom koji je Lovre Kuščević progurao i to je činjenica i to zna da jednostavno osnivač predstavničko tijelo ne može ništa, a to je vidljivo, ali to je vidljivo danas i evo ja imam primjer u svome gradu gdje jednostavno gdje ne postoji većina, ne zna se ništa, al jednostavno to predstavničko tijelo je izgubilo svoju ulogu i kao osnivač ustanova, to je primjer govorim gdje je ekvatantan primjer je vidljiv, o tome ste mogli vidjeti u medijima na koji način se omogućilo lokalnim čelnicima lex šerifom da budu jednostavno faraoni svih ustanova. Međutim, kad govorimo o ovome zakonu, kad govorimo o imenovanju ravnatelja jel tu ima određenih izmjena, jednostavno to funkcionira na način u RH mijenjali mi ovaj zakon ili ne, mijenjali o ustanovama, da je tonska snimka koja je išla iz Splita audio zapis uoči izbora ravnatelja doma zdravlja Splitsko-dalmatinske županije je vidljiv, to možete vidjet u medijima, gdje je tadašnji član uprave Ivan Nasić kaže otvoreno na tonskoj snimci, član upravnog vijeća doma zdravlja, kaže u nas premijer određuje tko će biti portir, pa neka poništi ovaj natječaj za ravnatelja. Znači u nas je faraonski zakon, ove zakonske izmjene ako nešto dobro i donose, uglavnom to možete pročitat evo ovdje, taj audio zapis je javnosti prikazan, znači od portira do ravnatelja o tome odlučuje po pitanju ustanova premijer, u toj snimci je vidljivo kako se ponaša, kako se u biti zapošljaje, tako je i u školama kao ustanovi gdje je županija u biti osnivač, osim u jednim pojedinim gradovima kao npr. u Makarskoj di je osnivač jedinica lokalne samouprave, ali županija je osnivač i znači škola, osnovnih škola i srednjih škola i naravno da jednostavno na taj način oni funkcioniraju, ja bi mogao o svojoj županiji sada pričati, ali neću o tome sad govoriti, način kako se imenuju ravnatelji, na koji način dolaze, kroz koju proceduru i na koji način se to prolazi, al smatram da sve što stavljamo na papir jednostavno je svedeno u riječ ovoga tonskoga zapisa gdje je član upravnog vijeća g. Ivan Nasić rekao u nas premijer određuje tko će biti portir, pa neka poništi taj natječaj u domu zdravlja Splitsko-dalmatinskoj, najvećem domu zdravlja, najvećoj županiji koja je fuzirala 13 ispostava domova zdravlja 2002. po Vakušićevom zakonu, dok puno manje županije su, ostali su samostalni domovi na razinama jedinica lokalne samouprave i zbog toga imamo mi problem, strukturni problem ustanova doma zdravlja da danas nemamo pedijatara u Sinju nego jednoga, da imamo problem da nemamo radiologa. Zbog čega? Jel premijer određuje tko će biti ravnatelj, a tko će biti čistačica ili primjera problem vanjskih tvrtki koje ulaze u ustanove je ogroman problem. Ja mogu navesti primjer evo Zračne luke u Splitu gdje žene tri mjeseca nisu primile plaću, a Zračna luka Split plaća tvrtki IOS gospodina, ne znam sad ime, prezime, al mogu kasnije reć tko je vlasnik, znači tvrtka je IOS koja je vanjska tvrtka, outscore tvrtka koja je dobila poslove uredno joj se isplaćuje, al te žene tri mjeseca nisu primile plaće, rade na +40, to je roblje. Dal je ovdje možda implementirana Istambulska konvencija? Zbog čega te radnice koje će radit u domovina zdravlja sa vanjskim tvrtkama, ne bi dom zdravlja te čistačice plaćao, a ne da dijele novac oni koji daju posao tome, al gdje je novac ako je zračna luka, dom zdravlja, škola, uplatila taj novac i ako se gura te vanjske tvrtke koje će raditi poslove čišćenja i ostale poslove, a novac se daje tim tvrtkama, a te djelatnice su roblje, za 3.000,00 kn, a 4 mjeseca nisu primile plaće i to na +40 dan noć, ne samo šta čiste zračnu luku, čiste avione na +40 i površine okolo + 50, to je nevjerojatno, to je roblje, te žene su doslovno roblje, a naše ustanove i tvrtke uplaćuju novac tim vlasnicima, pa gdje odlazi taj novac. Znači ovdje moramo biti oprezni, nemojte sve liberalizirati na taj način da bude na štetu, u ovome slučaju radnica Zračne luke Split primjer govorim, doslovno te žene su roblje, zamislite te žene koje 3 mjeseca putuju u zračnu luku, najteže poslove rade čiste aerodrom, čiste avione, čiste površine, a ne primaju plaće. Pa to je po Bogu i po čoviku kazneno djelo. I ta zračna luka ili ustanova dom zdravlja uplaćiva novac, mižernu plaću im ne uplaćuje to je roblje, jel to možda implementirana Istanbulska konvencija na koju ste se pozivali il je samo donesena da bi dobili mjesto mi u europskoj u Europskome vijeću mjesto tajnice Europskog vijeća. Jel samo zbog toga ili da se poštivaju te žene kako je se onda jednoglasno tj. nejednoglasno znamo da je HDZ predložio Istambulsku evo kolega Babić me more poništit, ako nije Istambulsku HDZ predložio uz pljesak SDP-a, roblje, doslovno te tvrtke, ustanove koje ulaze žene su roblje koje ne primaju plaće. Ja sam prije nekoliko dana bio sa njima. Druga stvar vrlo bitna je ovdje, kolega Batinić je dobro primijetio da jednostavno HERA koja je vrlo bitna tvrtka, ustanova koja daje znači energetski koja daje znači poglavito kod obnovljivih izvora tu je ona značajna. To znamo šta je bilo sa vjetroelektranama, znamo kolika je se to novac vrti, kolka moć, da bude odgovorna isključivo premijeru ili izvršnoj vlasti. Može biti odgovorna i odgovarati davati izvješće isključivo osnivaču, to je sabor. Ne smijemo dati sve, razvlasti sabor, najbolje onda raspustiti ovaj sabor. Tako je i HAKOM isto vrlo bitno, ja sam ovde posta bitno zbog čega, ja sam ovdje postavljao pitanje zbog čega se teleoperateri ne ponašaju, premijera, gospodine predsjedniče, prije godinu dana tj. prije 8 mjeseci, nisam još dobio odgovor, rekao da ću dobit u pisanom obliku. Ja bi vas zamolio predsjedniče sabora da dobijamo odgovore na vrijeme, a ne da čekamo po godinu dana da dobijemo odgovor na zastupnička pitanja i to je bilo tijekom aktualnog sata, rekao je da će mi odgovoriti ministar prometa gospodin Butković. Još nisam dobio odgovor zbog čega se teleoperateri u Hrvatskoj ne ponašanju kao u državama odakle dolaze. I sada ćemo se mi razvlastiti od HAKOM-a da nama ne tribaju biti odgovorni tome koji meni ne želi dati odgovor zbog čega se teleoperateri ne ponašaju u RH kao npr. u Njemačkoj zašto se HT na ponaša u nas. Zašto ne plaća pravo služnosti, zašto mu ne triba građevinske dozvole? To smo mi tražili i amandmanima i izmjenama zakona, ja sam tražio izmjene zakona da je potrebna građevinska dozvola za bazne stanice, to niste prihvatili, a opet vidim idu izmjene Zakona o gradnji, opet nema toga dijela nego stavljene su jednostavne građevine, pa vidimo da imamo ogromne probleme sa postavljanjem tih antenskih stupova gdje god padne napamet. Znači, ovaj zakon je tehnički zakon, on mijenja određene stvari ali ne smijemo do drugoga čitanja razvlastiti uvaženi tajniče ili budući ministre vidim da se jučer vas se spominjalo da, razvlastiti ne smijemo razvlastiti Hrvatski sabor kao predstavničko tijelo i ja mislim da to kolega Batinič dobro primijetio i da do drugoga čitanja taj dio prominite. Još jednom očekujem da ćete do drugoga čitanja ove stvari promijeniti, poglavito po pitanju ovih ustanova koje su uništene. Znači zakon da je sve to, da je najbolje napisan u primjeni je očajan, ja vam ponavljam još jednom poglavito po pitanju tvrtku u vlasništvu npr. županija kao što je dom zdravlja, dom zdravlja zdravstvene usluge su rasturene. Nažalost te usluge su bile prije 30, 40 godina bolje organizirane, poglavito na područjima ruralnim, ruralnim područjima kao što je Dalmatinska županija, Splitsko-dalmatinska jeli, zaleđe, Slavonija, pa i vaša Ličko-senjska županija zaleđe tj. Lika, znači bolje su bili organizirani domovi zdravlja. Sada je jednostavno u nekim županijama fuzirali su se ti domovi zdravlja, ponavljam kao u Splitsko-dalmatinskoj županiji, ljudi su ostali bez zdravstvenih usluga, bez pedijatara, nije se novac u tim ustanovama ulagao u ono u što je se tribao ulagati u specijalizacije pa primjer reći ću vam da u Cetinskoj krajini u 10 godina Splitsko-dalmatinska županija nije platila niti jednu specijalizaciju za niti jednoga liječnika. Prema tome nije problem samo što je ovdje napisano veći je problem ovo znači samo slovo zakona, nego više me brine ova snimka gdje je predsjednik upravnoga, da jedan od članova upravnoga vijeća doma zdravlja Ivan Nasić citiram ga kaže u snimci: U nas premijer određuje tko će biti portir, pa neka poništi ovaj natječaj za ravnatelja doma Splitsko-dalmatinske županije. Sad vi zamislite mi donosimo zakon tko će određivat u lokalnoj samoupravi kolega Šipiću, tko će određivati, a predsjednik, a član upravnog vijeća Splitsko-dalmatinske županije kaže, član uprave koji bi tribao imenovati kaže, zovnimo premijera jer on odlučuje tko će biti portir u Trilju u domu zdravlja koji ima nešto, nešto vrlo malo jel i to je uništeno, znamo da nema pedijatra, volio bi da i vi dignete gospodine Šipiću taj svoj glas jer nemamo zdravstvenih usluga, naša djeca. Kolega Šipiću, naša djeca maju jednoga pedijatra od 3.500 ljudi, 3.500 djece ja mislim da je ovo sramotno ako ovaj tonski zapis vjerodostojan, a nismo dobili demant ja vam ga mogu pokazati, da se ravnatelj, da se imenuje u Dom zdravlja Splitsko-dalmatinske županije da se imenuje direktno premijera od čistačice, ako je to istina ovo šta je Ivan Nasić rekao i ako je to vjerodostojno onda je to zabrinjavajuće. Ja mislim da dostav je više pisanja ovih zakona i ovih pamfleta, razvlašćivanja sabora, razvlašćivanja predstavničkih tijela, vrijeme je da sačuvamo ove zdravstvene usluge, da zaštitimo i škole kao ustanove od najezde imenovanja od strane premijera. Hvala lijepa.
Idemo sad na pojedinačnu raspravu, prva je kolegica Sabina Glasovac no nema je pa gubi pravo govora, drugi je na redu poštovani kolega Gordan Maras, nema ga, gubi pravo govora i treća je na redu poštovana kolegica Branko Juričev Martinčev koja je tu, izvolite.
Hvala lijepo, poštovani predsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Pa naime, ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakon o ustanovama je neophodan, ja bi rekla da zaista je potrebno od osnivanja do imenovanja upravnih vijeća, ravnatelja i slično regulirati u svim ustanovama rekla bi jedinstveno. Naime, ustanove su regulirane brojnim propisima, pa tako jedne reguliraju rad u vrtićima, druge u pučkim otvorenim učilištima, javnim postrojbama, memorijalnim centrima i tu imamo neujednačenu praksu, čak različita tumačenja sudova i sudske prakse a različita ministarstva. Npr. grad Vodice ima kao što sam evo i nabrojila znači knjižnicu, i pučko otvoreno učilište i javnu vatrogasnu postrojbu, vrtić, jedno upravno vijeće je imenovano od strane gradonačelnika izvršnog tijela a druge od strane predstavničkog tijela a još je problematičnije do imenovanja ravnatelja. Naime, Zakon o predškolskom odgoju i obrazovanju koji regulira rad u vrtićima kaže da polovicu članova upravnog vijeća imenuje osnivač. Po sadašnjem tumačenju, to je ministarstvo, to je gradonačelnik a primjerice kod tumačenja za imenovanje ravnatelja, to je gradsko vijeće. Kad je u pitanju zakon o upravljanju javnim ustanovama u kulturi, tu se izričito kaže da upravno vijeće imenuje predstavničko tijelo. Govoreći o imenovanju upravnih vijeća od strane osnivača, tu je nešto jasnija stvar za razliku od prijedloga upravnog vijeća za imenovanje ravnatelja. Ne znamo a bilo bi dobro bar ovim zakonom točno da stoji da li ide samo dokumentacija, da li će biti određeno testiranje na temelju čega upravno vijeće donosi odluku o imenovanju određenog ravnatelja. Nadalje, upravno vijeće donosi rješenje o imenovanju u kojem ne mora stajati obrazloženje, znači ne mora stajati razlog zbog kojeg su se odlučili za jednog ili drugog kandidata. Veliki je problem i mi smo u Vodicama imali problem kada je to došlo do suda, naime sud inzistira da stoji obrazloženje. Kako će tada osnivač obrazložiti odluku upravnog vijeća kada nije bilo testiranja, kada nije bilo nekakve posebne dokumentacije i to izričito odluka upravnog vijeća. Gradsko viječe praktički nije ni vidjelo kandidate a ono mora donijeti odluku i oni bi trebalo obrazložiti razlog imenovanja. To su sve stvari koje bi bilo dobro da stoje upravo u Zakonu o ustanovama da ne bi bilo različitosti prilikom imenovanja ravnatelja vrtića ili ravnatelja knjižnice ili pučkog otvorenog učilišta. Stoga, još ima nekakvih nejasnoća pa predlažemo da se razmotri do drugog čitanja. Npr. da li odluka o neizboru kandidata ima svojstvo upravno akta. Ima slučajeva kada treba imenovati i vršitelja ravnatelja i tu bi trebalo vidjeti koji su to uvjeti i na koji način prijeći taj period iz kada je jednom kandidatu je istekao mandat ili zbog bilokojeg razloga je razriješen, do imenovanja drugog. Nadalje, da li je dopušteno osporavati zakonitost među odluka koje se donose kada je propisano da se ravnatelj imenuje donošenjem složenog akta npr. u suglasnosti ili potvrdu drugog tijela i u pravilu jako česti su upravni sporovi na temu. Ako nešto od tih među akata nije u skladu sa zakonom ili kandidat nije zadovoljan tom odlukom ili želi osporavati. Također, neprofesionalni li djelomično profesionalni status ravnatelja odnosno vršitelja dužnosti ravnatelja uz eventualnu izričitu zabranu sklapanja ugovora o radu na radnom mjestu ravnatelja na neodređeno vrijeme imajući na umu da je riječ o mandatnom imenovanju. Postoje situacije kada isto upravno vijeće donosi nezakonitu odluku. Zakon predviđa da se razriješi ravnatelj a zašto ako je odluka upravnog vijeća, zašto bi se diralo ravnatelja kad to nije njegova odluka nego odluka upravnog vijeća. Sve su to stvari koje bi bile dobre da stoje upravo u ovom krovnom zakonu da ne bi različite ustanove sa svojim zakonima to regulirale i onda naravno u praksi imamo često i novinske natpise, evo ista situacija u vrtiću se riješila ovako, u knjižnici onako i slično. Također stvarna nadležnost sudova u predmetima razrješenja ravnatelja. Znači umjesto formulacije o nadležnom sudu, i tu postoje dvojbe pa bi bilo dobro u ovom članku 45. stavak 2. da točno stoji. Zakonom su propisane i tri vrste nadzora nad radom ustanove. Znači nadzor zakonitosti, financijskog poslovanja i stručnog rada a nije izričito spomenutim, postoji nadzor od strane osnivača ustanove. Mislim da je to jako bitno ako je osnivač onaj koji i imenuje i ravnatelja i upravna vijeća da i decidirano stoji da i on ima pravo nadzora nad radom ustanove i bilo bi dobro u ovim prijelaznim odredbama urediti primjenu zakona u odnosu na već započete a dovršene radnje znači tih imenovanja i slično, hvala lijepo.
Imamo jednu repliku, kolega Babić, izvolite
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Juričev Martinčev, ovaj Zakon o ustanovama donesen '93. g. uz neke male novele zapravo nije se mijenjao što znači da je bilo potrebno donijeti ovaj Zakon o ustanovama i vi ste ukazali zapravo na neke probleme koji u ovom prvom čitanju se trebaju razmotriti kao i ostali kolege danas u raspravama, koji se trebaju razmotriti do drugog čitanja upravo da to bude evidentirano u ovom Zakonu o ustanovama, dakle pogotovo oko kod imenovanja ravnatelja. Slažem se sa vama, recimo kod određenih ustanova da ne postoje kriteriji zapravo kod imenovanja ravnatelja i u slučajevima kada to završi na sudu zapravo sud traži obrazloženje imenovanja, a ne postoje određeni kriteriji. Mislim da bi to trebalo navesti ovim zakonom ili sutra pravilnikom samoga ministarstva, ali da se na ovo treba paziti i te kako jer je praksa pokazala da se za iste situacije [[Upadica: Hvala.]] postoji različita postupanja.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Babić istina je i ja vjerujem da će u drugom čitanju zakona, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o ustanovama decidirano stajati tko je to osnivač, tko imenuje upravna vijeća, tko predlaže ravnatelja i na koji način, ako ništa drugo trebalo bi bar svim ovim resornim ministarstvima kada su u pitanju različite ustanove dostaviti nekakav naputak pa da i oni u svoje zakone uvrste da se točno zna jer stvara se velika zabuna i brojni su sudski sporovi, a kao što sam rekla i napisi u novinama zašto jednog ravnatelja, zato što je više drag ili manje drag gradonačelniku imenuje gradonačelnik, a drugoga gradsko vijeće. Hvala.
Dobro. Kolega Grmoja se javio, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Dakle, tražim stanku u ime Kluba MOST-a kolega Bulj je govorio o situaciji u ustanovama, o političkom kadroviranju u Domu zdravlja Splitsko-dalmatinske županije, al nažalost političko kadroviranje ne uništava samo naše zdravstvo, ono uništava i naše tvrtke i ja tražim stanku kako bi se konzultirali, 900 radnika Aluminija je završilo na ulici zbog političkog kadroviranja koje je provodila jedna stranka koja nažalost je dovela do ove situacije. Nitko na to ne reagira, Vlada šuti iako ima 12% dionica, 20% aktivnosti luke Ploče je vezano uz Aluminij, ne čujem kolegu Ljubića, ne čujem kolegu Raguža, nitko ne ustaje za te radnike, za naše ljude u Mostaru i ovim putem želim im iskazati solidarnost i podršku i tražim stanku kako bi konzultirali oko toga. Jednostavno je nedopustivo da nitko ne reagira. Hvala poštovani predsjedniče.
Kolega Grmoja vi znadete da je ovo klasična povreda Poslovnika i ne znam zašto to činite, imate puno načina kako ste to mogli iskomunicirati na drugi način, mogli ste sazvati pressicu, mogli ste dati izjavu, ja se s vama slažem da je pitanje Aluminija iznimno bitno, jako važno, puno se radilo da se pomogne i Aluminiju i ljudima tamo, ali ovo što radite je po meni zlouporaba ponovo instituta traženja stanke i iz tog razloga ću vam dati opomenu i neću vam odobriti stanku. I molim vas da to ne radite jer postoje još jednom ponavljam načini kako čovjek može i zastupnik i zastupnica govoriti o određenoj temi. A ovo što ste napravili nije korektno. Tako da sad molim kolegu Nekića, državnog tajnika da se završno obrati u ime predlagatelja. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Zahvaljujem evo i svima koji su sudjelovali u ovoj raspravi i koji su dali konstruktivne prijedloge, ako sam dobro shvatio cijelu ovu raspravu znači imamo dvije teme koje su nam se otvorile u ovom prvom čitanju. To je prvo pitanje agencija, a drugo je pitanje ravnatelja posebno u odnosu na onaj dio koji se tiče jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave. Dakle, ovaj zakon i koncept koji je zastupalo Ministarstvo uprave da se kroz ovaj zakon znači riješe sve ustanove, to uključuje i agencije. Vi znadete da je postojao i onaj drugi koncept da se agencije rješavaju posebnim zakonom. Ovaj zakon je, intencija ovog zakona je da se stvori pravni okvir znači jer kako je rekla i kolegica Branka znači postoje posebni zakoni o muzejima, o pučkim učilištima, o arhivima, o knjižnicama znači sve su to zakoni koji reguliraju znači ustanove iz svog domena. Mi, što se tiče imenovanja ravnatelja i lokalne uprave nismo zbog Europske povelje o lokalnoj upravi išli u detalje rješavanjem, rješavanja tih pitanja ovim zakonom. Znači, ta pitanja su uglavnom rješavana statutima znači jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave, ali spremni smo poslušati sve argumente dakako i nadograditi ovaj zakon. Imamo dovoljno vremena do drugog čitanja ako procijenimo da je to svrhovito i da će osigurati kvalitetniji učinkovitiji znači sustav. Što se tiče agencija, znači agencije su regulirane znači i njihovo osnivanje i njihov rad posebnim zakonima. Ja iz ove primjedbe nisam uspio iščitat ovaj da mi evo mijenjamo nešto u odnosu na Članak 4. odnosno stavak 2. koji ste vi spomenuli odnosno da ostavljamo izvršnoj vlasti znači ovlasti koje do sada nije imala, ali siguran sam da ćete u pisanom obliku nam dostavit znači svoje očitovanje koje ćemo temeljito proučit pa nakon toga dakako možemo uvažit i one dijelove za koje smatramo da su prihvatljivi. Mislim da nisam ništa zaboravio od ovoga što je bilo rečeno u ovoj raspravi. Očekujemo dakako sve prijedloge i zahvaljujemo na njima. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo tri replike. Prvi je kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Uvaženi tajniče na ova pitanja drugog čitanja vjerujem da ćete odgovoriti tj. da ćete u drugom čitanju kad budete slali ovaj zakon da će biti promijenjeno, međutim ključni je problem uvijek kadroviranje. Ja opet ponavljam sve zakone kolegice i kolege koje donosimo kadroviranje. Ja ću ponoviti da je snimka izašla kako se kadrovira dom zdravlja, član vijeća Ivan Nasić citiram: U nas premijer određuje tko će biti portir pa neka poništi i ovaj natječaj za ravnatelja. Zbog toga je kolega Grmoja u pravu, zbog toga što ima kolege Raguža, što nema Ljubića i nema glasa, zbog kadroviranja propala je sad još jedna tvornica i to u Mostaru gdje ljudi teško opstaju, tvornica Aluminija. Također i ja dajem potporu i nadam se da će svi dati potporu da opstane to. Nažalost šutnja ... [[Govornik se ne razumije.]] hrvatska država je suvlasnik toga, a loše kadroviranje je dovelo [[Upadica: Hvala.]] do raspada i ustanova [[Upadica: Hvala vam.]] a i tvrtki. Hvala vam.
Izvolite, odgovor.
Zahvaljujem. Pa ja namjerno nisam odgovarao na ono što ste vi govorili. Prvo, izabrali ste krivi primjer kad ste spominjali Zračnu luku Split, znači ona uopće nije ustanova i to nije uopće predmet ovoga zakona. Znači, ja sam očekivao da ćete dat nekakvi konkretan prilog raspravi na način da ukažete na to što je loše u ovom zakonu. Nažalost, vi u svojoj raspravi, kažem, ovim ove male sitne pogreške, niste dali nijedan prijedlog što bi u njemu trebalo izmijeniti. Hvala lijepo.
Kolega Batinić, izvolite.
Hvala predsjedniče. Naime, prijedlog je bio iz rasprave da se napravi vrlo jasna distencija što su regulatorne agencija, svi znamo, a što su izvršne agencije. Jer iz ovoga se iščitava, a ja bih vam samo, znači kad se pogleda direktive EU parlamenta, 2009. znači nacionalna regulatorna tijela, što trebaju raditi, tu je napravljeno vrlo jasan odmak i citiram, znači, da regulatorna tijela ne traže niti primaju izravne upute ni od koje Vlade ni drugog javnog fizičkog tijela. Znači, tu se mora vrlo jasno različiti i prijedlog je bio, jer i sam čl. 4. izmjene ne govori ništa o tome, ali u obrazloženju, obuhvatili ste, pa evo, čisto sugestija da se do drugog čitanja ta dilema otkloni inače mi nemamo problem s ovim zakonom. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Dakle, mi ćemo za drugo čitanje napraviti temeljito obrazloženje, ali mislim da u samom čl. 4. ne treba ništa dirati uz obrazloženje, nadam se da ćete to prihvatiti. Hvala.
I kolega Bauk, zadnja replika.
Zahvaljujem. To je i moja preporuka, g. državni tajniče za ovaj dio odnosa imenovanja ravnatelja, vijeće, načelnik, da li se u međukoracima… Naime, meni nije normalno da parlament donosi upravni akt. Parlament donosi zakone, političke odluke, deklaracije, ali ne upravni akt. Po mom nekakvom mišljenju, a vijeća, predstavnička tijela su parlamenti, dakle, tu se zna tko je većina, tko je manjina, da nekakva imenovanja odnose o političkim odnosima, prema tome, u ovom dijelu bi ja bio skloniji tome da se to prepusti izvršnim i upravnim tijelima i da one donose upravne akte koji su onda podložni sudskoj kontroli, pa moja sugestija je da isto što napravite za čl. 4., odnosno čl. 6. da u obrazloženje vrlo detaljno propišete kako ste zamislili da to izgleda prema ovome što piše u tekstu zakona jer sudovi gledaju i obrazloženja kad se želi intencija predlagatelja ... [[Govornik se ne čuje.]]
Odgovor, izvolite.
Evo, dobit ćete znači opširno obrazloženje kao i u ovom prethodnom slučaju. Hvala lijepo.
Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Tražim stanku u ime Kluba MOST-a od 10 minuta da još jednom svi se konzultiramo i da kažemo da svi prijedlozi koji ste dali o ovome zakonu u biti u primjeni su sasvim drugačiji. Ja sam naveo primjer, uvaženi tajniče, kako se imenuju u nas ravnatelji, a to je tonski zapis koji je izašao od člana upravnog vijeća Doma zdravlja Splitsko-dalmatinske županije. Također, tako se radi i u školama u vlasništvu županije, znači, način primjene ovoga zakona također uvaženi tajniče ili budući ministre, ja sam ovdje ukazao na problem gdje ustanove imaju vanjske članove, a naravno da zračna luka nije ona nije ustanova, nego u drugi zakon je definirana, ali sam govorio o vanjskim tvrtkama koje imamo u domovina zdravlja ikoje želite nametnuti u školama. Gdje žene crnče, rade, ne primaju plaću, na to sam ukazao. A u ovome zakonu se spominje da ustanove imamo znači vanjske tvrtke koje će raditi određene poslove, kao što je čišćenje, npr. u domovima zdravlja. Ali sam vam naveo primjer kako se ponašaju sa novcem zračne luke te vanjske tvrtke koja nije ustanova, ali 100 žena nije primilo plaću 3 mjesec. To je osnivač Split, Splitsko-dalmatinska županija, Kaštela i Trogir. Gdje je taj novac koji se uplatio? Zbog čega te žene ne bi radile u domovina zdravlja i bile djelatnice kao do sada. Pa mi nemamo liječnika u domu zdravlja. Pa vi znate problem u Lici, pa vi dolazite iz tih krajeva i naravno da je to kadroviranje najveća posljedica način kadroviranja. Evo, član upravnog vijeća Doma zdravlja Splitsko-dalmatinske županije kao, u nas, premijer određuje tko će biti portir pa neka poništi ovaj natječaj za ravnatelja doma zdravlja. Još jednom i zbog toga je se dogodila sada i tvornica Aluminij. Hvala. Kadroviranja.
Dobro, evo, možete se konzultirati sada unutar stranke do 10,45, a mi ćemo zaključiti raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Nastaviti ćemo, znači u 10, 45, prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima za mladež. Hvala. STANKA U 10,27 SATI. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustanovama, prvo čitanje, P.Z. broj 657. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo, prihvaća se Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakon o ustanovama i drugo sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 107 za, 1 suzdržan i 2 protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Nastavljamo sa radom. Evo nam i državnog tajnika, dakle formacijski smo svi na broju. ... [[Upadica se ne čuje.]] Dobar dan. - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima za mladež, prvo čitanje, P.Z.E. br. 656; Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, pravosuđe, obitelj, mlade i sport. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? S nama je državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa, gospodin Juro Martinović. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Dakle ovim Nacrtom prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima za mladež predlažu se 4. izmjene i dopune Zakona o sudovima za mladež. Razlog koji je, usklađivanje nacionalnog zakonodavstva sa pravnom stečevinom EU kroz transponiranje i implementaciju direktive 800 Europskog parlamenta i Vijeća, broj 800 iz 2016. godine o postupovnim jamstvima za djecu koja su osumnjičenici ili optuženici u kaznenim postupcima. Iako je maloljetničko kazneno zakonodavstvo RH već u velikoj mjeri usklađeno sa odredbama Direktive bilo je potrebno učiniti određene izmjene i dopune kojima se uvode nova postupovna jamstva za maloljetnike koji su osumnjičeni ili optuženici u kaznenim postupcima čime će se ojačati njihov procesni položaj. S tim u svezi ovim se nacrtom prijedloga propisuju odredbe o sadržaju pouke o pravima maloljetnika na način da se proširuje sadržaj pouke o pravima propisnim Zakonom o kaznenom postupku koji se supsidijarno primjenjuje u odnosu na maloljetnike kada se prema njima ili protiv njih vodi kazneni postupak. Pravima koja pripadaju maloljetniku ovisno o stadiju postupka uvodi se obveza informiranja uručenjem ili dostavom pouke o pravima maloljetnika, njegovom roditelju ili skrbniku odnosno drugoj odgovarajućoj odrasloj osobi. Propisuje se pravo maloljetnika na pratnju roditelja, skrbnika ili druge odgovarajuće odrasle osobe tijekom postupka. Obvezna obrana maloljetnika pomiće se u najraniju fazu postupka. Za uhićenog maloljetnika se propisuje liječnički pregled na zahtjev te da će maloljetnik koji za vrijeme trajanja istražnog zatvora navrši 18 godina života ostati smješten u zatvorenoj zavodskoj ustanovi. Osim usklađivanja Zakona o sudovima za mladež s direktivom bilo je potrebno izvršiti usklađivanje sa Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku kao i sa Kaznenim zakonom RH. Poštovana gospodo dakle ovdje se radi o kaznenoj materiji koja uređuje i materijalne i pr ocesne norme kada se pojave djeca kao počinitelji kaznenih djela, dakle a to se odnosi na naše mlade koji su stariji od 14 godina do 18. Dakle, u jednoj kategoriji su 14-16, druga je 16-18 ali se to odnosi i na mlađe punoljetnike koji su navršili 18 a u vrijeme počinjenja kaznenog djela još uvijek nisu navršili 21 godinu. Pred vama je nacrt tog zakona pa to je ono što sam ispred predlagatelja imao potrebu vam poručiti u ovoj fazi postupka saborske procedure. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Žele li, a ispričavam se, imamo jednu repliku, kolega Ante Bačić, pardon.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče samo jedno kratko pitanje, u svakom sjedištu suda u RH imamo odjel za mladež, da li ministarstvo razmišlja o ustrojavanju specijaliziranih sudova za mladež, tj. specijaliziranih sudova za obitelj? Hvala.
Izvolite odgovor na repliku.
U ovom trenutku dakle Ministarstvo pravosuđa kao stručno tijelo Vlade za taj segment nema u projektu raditi specijalizirane sudove iako se u teoretskim krugovima i najuže specijaliziranim krugovima ponekad to zagovara kao ideja ali s obzirom na relativno mali broj takvih postupaka pitanje je da li bi to bilo sa aspekta učinkovitosti nekakve brzine bilo opravdano. Nesumnjivo je da bi se nakon nekog vremena vjerojatno postigla nešto bolja kvaliteta sudovanja. I dakle to je prisutno kao nešto među pravnicima, osobito među pravnicima praktičarima ali Ministarstvo pravosuđa ne ide još za sada sa takvom idejom.
Hvala vam. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Kolegice Jelkovac, kolega Miljenić i kolegica Turina-Đurić? Ako ne otvaram raspravu. Prvi u ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Ante Bačić. Evo jedino koristim priliku da pozdravimo predstavnike, zaposlenike veleposlanstva UK u Hrvatskoj koji su nam se pridružili na galeriji. Dobro došli. Izvolite gospodine Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajniče, pomoćnice ministra. Pred nama je evo Prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o sudovima za mladež, ovo su 4.-te izmjene navedenog zakona koji je donesen još 2011. godine. Prve izmjene i dopune nastupile su 2012. vezane za usklađivanje sa Kaznenim zakonom, 2013. izmjene su bile radi usklađivanja sa Zakonom o kaznenom postupku te 2015. vezano za terminološko usklađivanje zakonskog teksta. Ovo su napominjem 4 izmjene i dopune Zakona o sudovima za mladeži, prvenstvo ovo kao što nas i državni tajnik napomenuo, izmjene su isključivo radi usklađivanja nacionalnog zakonodavstva sa pravnom stečevinom EU-a točnije sa implementacijom direktive Europskog parlamenta i Vijeća iz 2016. o postupovnim jamstvima za djecu koja su osumnjičenici ili optuženici u kaznenim postupcima. Valjda napomenuti neke izmjene koje će u Zakonu o sudovima za mladež donijeti ova i rasprava i ovaj prijedlog samoga ministarstva, znači za početak otklanjanju određene dvojbe i nedostaci samog prijašnjeg zakona koji su proizašli iz praksi ali bitno je naglasiti sama postupovna jamstva direktive Vijeća i parlamenta koji će osigurati da djeci odnosno osobama mlađima od 18 g. koji su osumnjičenici ili optuženici u kaznenim postupcima, mogu razumjeti i pratiti taj postupak, ostvariti pravo na pošteno suđenje, spriječiti djecu da ponove kazneno djelo te potaknuti njihovu društvenu integraciju. Naše kazneno zakonodavstvo RH već je u velikoj mjeri usklađeno sa predmetima direktiva parlamenta i vijeća EU-a ali ove izmjene su isto bile potrebne donijeti u svrhu procesnog položaja samih maloljetnika. Što se tiče implementacije direktive i određenih članaka iste, kroz 3. do 6. uvodi se obveza informiranja nositelja roditeljske odgovornosti o pravima maloljetnika odnosno uručenje ili dostava pouke o pravima maloljetnika roditelju i skrbniku. U članku 53. b vezano za implementaciju direktive propisuje se pravo maloljetnika na pratnju roditelja skrbnika ili druge odgovarajuće odrasle osobe tijekom postupka što mislim da je izrazito bitno kod poštivanja postupovnih prava samih maloljetnika. Tijekom ispitivanja pred sudom i sudskom postupku, maloljetnik uvijek može ostvariti navedena prava. Propisuju se okolnosti koje će maloljetnik imati pravo na pratnju druge odgovarajuće odrasle osobe i uvjeti pod kojima će maloljetnik se moći odreći upravo tog prava na pratnju. Što se tiče članka 84. na samu sjednicu vijeća pozvati će se i predstavnici CZSS-a i stručni suradnik suda da se provjere jesu li nastupile značajne promjene u odnosu na podatke koji su prikupljeni i samo obvezna obrana maloljetnika se pomiče u najraniju fazu postupka. Što se tile izmjene i dopune članka 63. odnose se na liječničke preglede uhićenog maloljetnika, bilježen je zaključak rezultata i korištenje samih podataka vezano za liječničke preglede i bitno je naglasiti vezano za članak 12. a to je osiguravanje propisivanja da će maloljetnik koji je za vrijeme trajanja istražnog zatvora navrši 18 g., ostati smješten u zatvorenoj zavodskoj ustanovi ako je to opravdano s obzirom na okolnosti koje se tiču maloljetnika i ako je to u skladu sa najboljim interesom drugih maloljetnika koji su zajedno smješteni s njim. Što se tiče članka 76., on je vezano za izmjene ZKP-a odnosi se na ispitivanje maloljetnika koji provodi policija, tu je prva dokazna radnja koju će provesti državni odvjetnik osim u hitnim dokaznim radnjama u situaciji kad maloljetnik nije ispitan po policiji ili po sucu za mladež. Također su izmijenjene vezano za članak 1. položaj žrtava u samom kaznenom postupku u uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela. Predložene izmjene više ne vežu ovlasti za vezivanje maloljetnika samo uz kaznena djela nasilja, bitno je naglasiti da je ono ovim putem i dozvoljeno neovisno o vrsti kaznenog djela ako je maloljetnik opasan po vlastiti ili tuđi život ili sigurnost. Predlažu se još i izmjene vezano za odluke i dostavu drugih dopisa samom maloljetniku uz rezervu da se maloljetniku odluke neće dostavljati isticanjem na oglasnoj ploči suda te uz branitelja obavješten će bit i sami maloljetnik. Mislimo da implementacijom navedene direktive Europskog vijeća i parlamenta bez obzira šta je naš Kazneni zakon dosta prilagođen ovoj direktivi i pazi na prava maloljetnika djece u kaznenim postupcima, kada su osumnjičenici ili optuženici ali s ovim još pojačavamo postupovna prava maloljetnika tako da slijedom svega navedenoga, klub HDZ-a predlaže da usvojimo ovaj prijedlog izmjena i dopuna, hvala.
Hvala i vama. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom, slijedeći je kolega Gordan Maras. Izvolite, kolega Maras. Ispričavam se, neće se dogoditi u pojedinačnoj raspravi, da li vi želite nešto završno? Hvala vam, time zaključujem raspravu o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona sudovima za mladež, prvo čitanje, P.Z.E. br. 656.
Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima za mladež, prvo čitanje, P.Z.E. broj 656. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo, prihvaća se Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima za mladež i drugo, sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 103 za, 6 suzdržanih donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Nastavljamo sa: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama Europske unije, drugo čitanje, P.Z.E. br. 628 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. u vezi članka 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i za pravosuđe, želi li državni tajnik dodatno obrazloženje? Izvolite, g. Juro Martinović, državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa.
... [[Govornik nije uključen.]] zastupnici, pred vama je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama EU. Zakon o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama EU uređeno je područje pravosudne suradnje u kaznenim stvarima između država članica Unije te s tim zakonom u domaći pravni poredak transponira se zakonodavni akti EU u ovom pravnom području. Ovaj zakon uređuje oblike pravosudne suradnje propisane zakonodavstvom EU. U prvom redu, Europski uhidbeni nalog, potom postupak predaje, nalog za osiguranje imovine i dokaza, Europski nalog za pribavljanje dokaza, priznanje i izvršenje naloga za oduzimanje imovine ili predmeta, priznanje i izvršenje odluka o novčanoj kazni, priznanje i izvršenje presuda u kojima je izrečena kazna zatvora ili mjera koja uključuje oduzimanje oslobode, priznanje i izvršenje presuda i odluka u kojima su izrečene probacijske mjere i alternativne sankcije, priznanje i izvršenje odluka o mjerama opreza i Europski nalog za zaštitu. Konačnim prijedlogom zakona predlažu se 6. izmjene i dopune zakona, a razlog za predlaganje ponovnih izmjena i dopuna prvenstveno je implementacija odredbi Direktive EU parlamenta i Vijeća br. 800 iz 2016. godine, dakle o postupovnim jamstvima za djecu koja su osumnjičenici ili optuženici u kaznenim postupcima te Direktive EU parlamenta i Vijeća br. 1919 iz 2016. o pravnoj pomoći za osumnjičenike i okrivljenike u kaznenom postupku i za tražene osobe u postupku na temelju Europskog uhidbenog naloga. Ciljevi obje direktive je uspostavljanje minimalnih standarda u području procesnih prava okrivljenika kojima se ujedno olakšava pravosudna suradnja zasnovana na načelu uzajamnog priznavanja kroz jačanje uzajamnog povjerenja među državama članica. Implementacija predmetnih direktiva zahtijeva izmjenu Zakona o kaznenom postupku i Zakona o sudovima za mladež koji reguliraju prava okrivljenih osoba u domaćem kaznenom postupku, a supsidijarno se primjenjuju na postupke po Europskom uhidbenom nalogu. Kao što ste maloprije čuli, dakle, mi smo upravo u proceduri izmjene Zakona o sudovima za mladež, a Zakon o kaznenom postupku je također radna skupina završila svoj posao i on ide vezano za ovu direktivu EU. Slijedom toga, izmijenjen je čl. zakona koji uređuje prava tražene osobe prilikom izvršenja Europskog uhidbenog naloga, a uveden je i novi članak koji se odnosi na postupak prema djetetu kao traženoj osobi u odnosu na koju je izdan Europski uhidbeni nalog. Prilika je iskorištena kako bi se postojeće odredbe i tehnički sadržaj unaprijedile, u svrhu postizanja veće jasnoće i usklađenosti s ostalim primjenjivim zakonodavstvom RH intervencijom u odredbe o Europskom uhidbenom nalogu u dijelu koji se odnosi na postupanje po zaprimljenoj dokumentaciji vezano za Europski uhidbeni nalog. Odredbe kojima se uređuju provođenje nadzora telekomunikacija, kao i odredbe o supsidijarnoj primjeni odgovarajućih zakona. Prijedlog zakona je u HS-u usvojen 9. svibnja ove godine. U raspravi na sjednici HS-a nije bilo primjedbi i prijedloga u odnosu na sadržaj i tekst zakona, a primjedbama tehničke naravi Odbora za zakonodavstvo HS-a je prihvaćena u ovom tekstu. Na sjednici stručne radne skupine koordinacije za gospodarstvo i strukturne reforme od 17. lipnja ove godine nije bilo primjedbi te je konačni prijedlog zakona upućen u daljnju saborsku proceduru. Dana 4. srpnja 2019. g. na sjednici Odbora za zakonodavstvo HS-a konačni prijedlog zakona je jednoglasno prihvaćen. Predviđen je uobičajeni vacatio legis od 8 dana od objave u Narodnim novinama. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Želi li izvjestitelj Odbora uzeti riječ? Kolegice Jelkovac, kolega Miljanić? Ako ne, otvaram raspravu. Prvi je kolega Marko Šimić ispred Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite kolega Šimić.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege zastupnici. U sljedećim minutama govorit ću u ime Kluba HDZ-a o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama EU koji je na temelju čl. 178. i 192. Poslovnika HS-a, Vlada RH uputila predsjedniku HS-a aktom od 27. lipnja 2019. godine. Pristupanjem EU na snagu je stupio Zakon o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama EU. Tim zakonom domaće je zakonodavstvo usklađeno s pravnom stečevinom EU u dijelu u kojem se regulira pravosudna suradnja u kaznenim stvarima, odnosno u onom dijelu u kojem se primjenjuje načelo uzajamnog priznanja na odluke stranih pravosudnih tijela donesene tijekom kaznenog postupka, kao i nakon njegova pravomoćnog okončanja. Područje pravosudne suradnje u okvirima europskog prava izrazito je dinamično i brzo se mijenja, kako praksom nadležnih tijela, tako i praksom suda EU te zakonodavnim aktima donesenim u okviru europskih institucija. Imajući u vidu praksu Europskog suda za ljudska prava, može se zaključiti da postupanje prema maloljetnim počiniteljima kaznenih djela još uvijek nije ujednačeno, a niti su njihova prava u dovoljnoj mjeri zaštićena. Analizom slučajeva iz sudske prakse, došlo se do zaključka da su maloljetni počinitelji kaznenih djela koji se nalaze u različitim državama, unatoč postojanju međunarodnopravnih instrumenata, različito sankcionirani. Unatoč jedinstvenim međunarodnim dokumentima detektiran je nerazmjer u sankcioniranju i postupanju prema maloljetnim počiniteljima kaznenih djela. Iako postoje brojni pravni instrumenti na međunarodnoj, europskoj i nacionalnim razinama, u zakonodavstvu i praksi postoji neujednačenost glede zaštite dječjih prava u svim postupcima, a osobito kaznenim, što je ilustrirano brojnim slučajevima i sudskom praksom Europskog suda za ljudska prava. S obzirom na to da je cilj Vijeća Europe postizanje jedinstva među članicama na način da se osigura učinkovita primjena postojećih obvezujući europskih standarda za zaštitu i promicanje prava djece u domaći se pravni poredak implementiraju zakonodavni akti EU-a u ovom pravnom području. Riječ je o 6. izmjeni i dopuni Zakona o pravosudnoj suradnji na temelju usvajanja relevantnih odredbi dviju direktiva na koje ću se u narednim minutama i osvrnuti. Prvo ćemo spomenuti direktivu EU-a 800/2016 Europskog parlamenta i Vijeća Europe od 11. svibnja 2016. g. o postupovnim jamstvima za djecu koji su osumnjičenici ili optuženici u kaznenim postupcima. Intencija je na kazneno-pravnoj zaštiti maloljetnika kao počinitelja kaznenih djela, primarno bi se ta direktiva primjenjivala samo na kazneni postupak. Svrha ove direktive utvrditi je postupovna jamstva kojima će se osigurati da djeca dakle osobe mlađe o 18 g. koja su osumnjičenici ili optuženici u kaznenom postupku, mogu razumjeti i pratiti taj postupak te ostvarivati prava na pošteno suđenje i spriječiti djecu da ne ponove kazneno djelo te potaknuti njihovu društvenu integraciju. Za maloljetnike postoje posebni sudovi sa jačim naglaskom na odgojnim mjerama, retributivne kazne umjesto zatvora, ustanove odgojnog tipa sa sve jačim uključivanjem službi socijalne skrbi, pedagoškog te socijalnog stručnog tretmana. Izgrađuje se poseban sustav sankcija kojim se hoće djelovati preventivno, odgojno, zaštitno, obrazovno, popravno, uz izuzetno predviđanje kazne maloljetničkog zatvora samo za stariju dob i samo za počinitelje najtežih kaznih djela. U hrvatskom su se pravosuđu odredbe kontinuirano usvajale i popravljale, nadograđivale u skladu sa općim načelima modernog maloljetničkog kaznenog prava. Usvojena normativna rješenja se nisu slijepo prepisivala iz niza odredbi kojima se regulira postupak protiv maloljetnih počinitelja već su se ocjenjivale i prilagođavala potrebama. Nadalje, podrazumijeva i implementaciju direktive 1919/2016 Europskog parlamenta i Vijeća EU-a od 26. listopada 2016. g. koja je usmjerena kao mjera C iz putokaza za jačanje prava osumnjičenika o optuženika u kaznenom postupku a čiji je cilj osigurati pravnu pomoć za osumnjičenike i okrivljenike u kaznenom postupku te zatražene osobe u postupku na temelju europskog uhidbenog naloga. Svrha je ove direktive osigurati učinkovitost prava na pristup odvjetniku, stavljanje na raspolaganje pomoći odvjetnika kojeg plaća država članica osumnjičenicima i okrivljenicima u kaznenom postupku te traženim osobama koje podliježu postupku na temelju europskog uhidbenog naloga temeljem okvirne odluke vijeća. Između ostaloga, odredbe direktive sadržajno propisuju pravo na informiranje, pravo djeteta na informiranje nositelja roditeljske odgovornost, odredbi o pravu na odvjetnika, pravu na pojedinačnu ocjenu, pravo na liječnički pregled, posebno postupanje u slučaju lišenja slobode, pravo na zaštitu privatnosti, pravo djece, osobno nazočiti i sudjelovati na svom suđenju. Jednako tako u kontekstu harmonizacije nacionalnih kaznenih postupovnih prava, identificirana su slijedeća prava. Pravo na pravnu pomoć prije suđenja i tijekom suđenja, pravo na tumačenje i prevođenje, obavještavanje o osnovama sumnje i o pravima, posebna postupovna zaštita za ranjive osumnjičenike i okrivljenike te pravo stranaca kojima je oduzeta sloboda na kontakt sa konzularnim tijelima svoje zemlje. Ovom se direktivom utvrđuju zajednička minimalna pravila, koristi se izričaj minimalna jer predstavljaju donji prag odnosno minimum jamstava zaštite okrivljenika u sporu s državnom koje se ne smije sniziti jer bi u protivnom više dakle izgubila bi se ravnoteža između okrivljenika i državnog represivnog aparata. Države članice trebale bi pomoći proširiti pravo utvrđeno ovom direktivom kako bi osigurale višu razine zaštite, takva viša razina zaštite ne bi trebala predstavljati prepreku za uzajamno priznavanje sudskih odluka čije bi donošenje ta minimalna pravila trebala olakšati. Imajući na umu srhu donošenja navedene direktive ali i njezine odredbe, može se zaključiti da bi ista trebala biti od značajne pomoći svim državama članicama u kaznenim postupcima u kojima sudjeluju djeca kao osumnjičenici ili optuženici. To zašto što djeca koja su osumnjičenici ili optuženici u kaznenom postupku, trebaju imati pravo na pojedinačnu ocjenu kako bi se utvrdile njihove posebne potrebe u smislu zaštite, obrazovanja, odgoja i društvene integracije kako bi se utvrdilo hoće li im i u kojoj mjeri za vrijeme kaznenog postupka biti potrebne posebne mjere i kako bi se utvrdio stupanj njihove kaznene odgovornosti i prikladnost pojedine sankcije ili obrazovne mjere koja se izriče. U okviru ovih izmjena i dopuna zakona iskorištena je prilika kako bise interveniralo u odredbe o europskom uhidbenom nalogu kao najvažnijem instrumentu pravosudne suradnje među državama članicama EU-a. Sve države članice EU-a a među kojima je i RH, imaju dužnost osigurati ostvarenje najboljeg interesa djeteta koji je od primarne važnosti prilikom svakog djelovanja koje utječe na djecu, to je osobito važno u slučajevima kada su djeca odnosno maloljetnici uključeni u kaznene sudske postupke. Stvaranjem pravosuđa, prilagođen je i djeci, poboljšava se i zaštita djece, povećava se mogućnost njihova smislenijeg sudjelovanja te istodobno unaprjeđuje rad pravosuđa. Imajući u vidu doista raznolika rješenja suvremenog svjetskog ali europskog maloljetničkog zakonodavstva, može se zaključiti da RH ne sumnjivo pripada krugu država s relativno naprednim sustavom maloljetničkog kaznenog prava. Također, imajući u vidu implementaciju međunarodnih standarda u hrvatskom maloljetničkom kaznenom zakonodavstvu, dolazi se do zaključka da je Zakon o sudovima za mladež u cijelosti prihvatio preporuke pravnih instrumenata koji štite prava djece a sve u cilju dobrobiti i interesa maloljetnika. Slijedom navedenog, klub HDZ-a podupire usvajanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama Europske unije koji je predlagatelj Vlada RH, zahvaljujem.
Hvala i vama. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, prijava kolega Pernar Ivan, izvolite kolega Pernar.
Uvaženi predsjedavajući, mi ovdje raspravljamo o međunarodnoj suradnji s drugim zemljama međutim ja upravo u svojim rukama držim kaznenu prijavu Borisa Šimunića, piše na ovom papiru protiv bivše zamjenice ravnatelja USOKOK-a gđe. Sanje Ljubičić i vještaka USKOK-a Vladimira Krkleca. A o čemu se radi? Radi se o tome da u kaznenoj prijavi piše da su protivno nalazu odnosno protiv zakonu, državnim novcem preplatili nalaze i mišljenje vještaka Vladimira Krkleca iz svibnja 2010., a o čemu se radi? Tvrdi podnositelj ove prijave odnosno papira kojeg sam dobio u ruke, pazite koja misao, da je Vladimir Krklec prema USKOK-u fakturirao gotovo 11 puta veći iznos od propisanog Pravilnikom o stalnim sudskim vještacima.
Dragi kolega Pernar, nemojte se ljutit molim vas, hajde da se držimo teme, imate neke druge instrumente rada u HS da koristite, dakle ovu temu koja stvarno nema veze sa Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji, dakle ne želim vam remetit vaš mikro kozmos, al držite se molimo vas teme. Hvala lijepo.
Hvala uvaženi. Moja namjera nije tvrditi da je navod iz prijave istinit, moja namjera je samo bila postaviti pitanje je li moguće da je istinit i je li moguće da se po njemu ne postupa, ali zapravo vratit ću se na temu. Uzalud mi pričamo o međunarodnoj suradnji sa stranim pravnim institucijama kad je naše vlastito pravosuđe na rubu očaja, kada naše vlastito pravosuđe ne funkcionira. Htio bi reći da mnogi predmeti traju godinama i da im se ne nadzire kraj. Slučajevi bezbrojnih kaznenih prijava koji stoje po ladicama na neki način unose sumnju u poštenje rada naših pravnih institucija i zapravo postavlja se pitanje je li moguće da se hrvatsku državu namjerno opstruira i da političke elite zapravo drže sve nas u agoniji i u pat poziciji, a glumeći istodobno da im je stalo do nekakvih europskih vrijednosti, pričaju o suradnji sa njima itd. Eto, što da vam kažem ljudi dragi, sve znate, sve vam je jasno, jasno vam je da ovaj sustav ne funkcionira, pa ipak iako vam je jasno da ovaj sustav ne funkcionira, što se čini da se stvari promjene? Apsolutno ništa. Imali smo slučaj, kaže mi ćemo imat međunarodnu suradnju, pa evo kakva nam je i lokalna suradnja, pogledajte slučaj u Virovitici, navodno 5.g. se izvlačio novac, pa ne radi se o sitnom iznosu, radi se od 17 milijuna kuna, gdje je bila državna revizija? Kako to da državna revizija nije vršila nadzor? Na kraju dal se čovjek ubio il je ubijen, teško je reći jer obdukcije nije niti bilo prave i to je jedna velika sramota za našu državu i nikakvi međunarodni sporazumi ne mogu sprati tu ljagu, sve te priče vaše o suradnji, o nekakvim kažem europskim vrijednostima, europskim sudovima, europskim pravnim normama, europskim propisima, pa vi nas zatrpavate tu europskim zakonima. Međutim, ono što je hrvatska realnost je ta da mi surađujemo sa Europom na koji način? Na način da nigdje u Europi javni bilježnici ne provode ovrhe, a kod nas ih provode. Mi surađujemo s Europom na način da mi zabranimo ovrhe RBA zadrugama iz Austrije zakonom, a da onda Europski sud sruši odluku našeg sudstva i kako onda ta suradnja izgleda? Pa tako da mi jednostavno prihvatimo njihove odluke i da, da zapravo ukidamo suverenitet svoje zemlje. Zašto RH ukida svoj suverenitet? Al ono što je najtragičnije, stalno se hrvatski narod uvjerava da se mi lišavamo našeg suvereniteta jer je to u našem interesu, čak ne kažu lišavamo, nego kažu kao dijelimo suverenitet sa drugima, svoj vlastiti, pazite nije da netko drugi nama predaje dio svog suvereniteta nego mi predajemo drugima. I u konačnici i ovaj zakon o toj pravnoj suradnji zapravo je mrtvo slovo na papiru. A evo vam i zašto. Pa imate slučaj INA, Zoltan Hernandi ako se dobro sjećam, kad će on biti izručen RH? Nikada, eto vašoj pravnoj suradnji. Sve je to jedna velika farsa, sve je to mazanje očiju i stvaranje privida da se u RH nešto radi na stanju u pravosuđu, a zapravo se ne radi ništa. Sve je to mazanje očiju. Sjećam se kad je bio Kalinić, ja mislim Sretko Kalinić, kada je govorio kod Maje Sever, kod Maje Sever u emisiji rekao je zapravo da su mediji ti koji prikrivaju stvarno stanje, Pavle Kalinić ispričavam se, Pavle Kalinić je govorio kod Maje Sever da su mediji ti koji su odgovorni za prikrivanje stvarnog stanja u zemlji i nažalost koliko vidimo ne krećemo se u pravom smjeru, već naprotiv ne samo da tapkamo u mjestu, nego u nekim slučajevima idemo i u rikverc. I na kraju postavljam pitanje ako smo sposobni za međunarodnu suradnju, kako to da nismo u stanju provjeriti već tako dugo navode iz kaznene prijave protiv bivše zamjenice ravnatelja USKOK-a Sani Ljubičić i vještaka USKOK-a Vladimira Krkleca. Zašto se recimo ta prijava jednostavno ne odbaci i zašto se ne kaže ukoliko je uistinu predana od Borisa Šimunića, zašto se javno ne kaže gle nije ništa preplaćeno, sve je u redu, nema osnove za nikakav progon, zbog čega? Ja se bojim odnosno ja osobno nisam vidio da je ova kaznena prijava odbačena i stoga pretpostavljam da se nalazi u ladici i pitam se kakvu poruku šaljemo našim građanima, pa pogledajte samo što je Todorić radio, di je bila državna revizija, dobivao je milijunske kredite od HBOR-a, nema tko mu nije davao novac na kraju pojeo vuk magare, nikome ništa, čovjek se smije. Sjećam se i ova farsa gdje se njega kao izručilo iz Engleske, a što sad, sad je sve gotovo. Hrvatski pravni sustav funkcionira kao mrtvozornik. Znači, kad se čovjek ubije ili je ubijen u Virovitici 17 miliona kuna je nestalo, e sad kad je sve gotovo sad evo dolaze državne institucije. Imali smo jučer u Đakovu, ubijena djelatnica centra za socijalnu skrb, čovjek u komi je drugi, e sad oni svi govore treba ovo, treba ono, ma je li? Pa onda smo mali situaciju sa Todorićem, tek kad je sve propalo, e tek onda sad kreću državne institucije njuškat itd. Mislim da mi u Hrvatskoj nemamo dovoljno koordinacije niti unutar naših vlastitih pravnih institucija i da ovaj zakon neće to promijeniti i da je zapravo ovaj zakon također kao i prethodni zakoni koji dolaze ovdje na dnevni red samo mrtvo slovo na papiru. Prenamjene zemljišta od najviših državnih dužnosnika, gdje se zemlja kupi po jednoj cijeni, pa se onda prenamijeni pa se prodaje tj. unovčava za 10 puta veću cijenu. Sve su to poslovi koji se u Hrvatskoj događaju legalno. A zašto? Zato jer je kod nas zakon na strani jačeg, pa čak i kad nije odnosno kad prividno nije tada se interpretira tako da se jačeg zaštiti. I mogu samo izraditi svoje, svoje ogorčenje radom državnih institucija i vjerujem da i mnogi hrvatski građani osjećaju isto. Jedan čovjek mi je poslao poruku da mu je stigla ovrha, ako se dobro sjećam od B2 Kapitala, da mu je ovršen račun za dug od 3 kune, veli koliko se ja sjećam kredit sam vratio onda sam vidio iznos 3 kune, zar za 3 kune se ovrhe provode u Hrvatskoj. To nikog od vas nije briga. Pričao je HDZ o tome da će mijenjati Ovršni zakon pa gdje smo mi stigli s tim izmjenama Ovršnog zakona, pa izmijenite onda Ovršni zakon. Niste ga izmijenili, lažete ljude, lagali ste u prošlosti, lažete sada, lagat ćete i u budućnosti, jadan onaj koji vama vjeruje i tko podržava vašu politiku. I pozivam hrvatski narod da prestane glasati za Kolindu samo zato jer je lijepa žena jer od toga on osobno nema nikakve koristi.
Hvala vam kolega Pernar. Time zaključujem raspravu, a o ovoj točci glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Pozdravimo i izaslanstvo Centra za ratne i mirovne studije Sveučilišta u Norwich UK koji su gosti izaslanstva Hrvatskog sabora u parlamentarnoj skupštini NATO-a i gosti Odbora za obranu, dobrodošli. [[Pljesak.]] Sada određujem stanku do 12 sati i 30 minuta. Nastavljamo u 12 sati i 30 minuta. STANKA U 11,25 SATI.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama EU, drugo čitanje, P.Z.E. 628. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena, pa dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno 109 za, donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama EU.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,30 SATI]] Nastavljamo sa dnevnim redom. Sljedeća točka je: - Prijedlog Odluke o imenovanju članova Povjerenstva za fiskalnu politiku; Predlagatelj je Odbor za financije i državni proračun na temelju čl. 14. Zakona o fiskalnoj odgovornosti. Molim cijenjenu predsjednicu Odbora za financije i državni proračun, gđu. Grozdanu Perić da dodatno obrazloži prijedlog odluke. Izvolite kolegice Perić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Pred nama je Prijedlog odluke o imenovanju članova Povjerenstva za fiskalnu politiku. Naime, novi Zakon o fiskalnoj odgovornosti koji je stupio na snagu 1. siječnja 2019. govori o tome odredbom čl. 13. da Povjerenstvo za fiskalnu politiku ima 7 članova koji se biraju na mandat od 5 godina. Čl. 14. određeno je da predsjednika i članove povjerenstva imenuje HS-a, a sve na prijedlog Odbora za financije i državni proračun HS-a. Čl. 15. i 16. uređen je izbor predsjednika povjerenstva, dok je čl. 17. st. 2 propisano da Odbor za financije i državni proračun članove povjerenstva predlažu institucije iz st. 1. ovog članka, a to su Državni ured za reviziju, Ekonomski institut Zagreb, Institut za javne financije, HNB te po jedan član ekonomskih i pravnih fakulteta i to iz Sveučilišta u Zagrebu, Splitu, Osijeku i Rijeci. Na temelju dostavljenih prijedloga ovlaštenih predlagatelja, Odbor za financije i državni proračun HS-a je na svojoj sjednici održanoj 27. lipnja 2019. g. utvrdio prijedlog odluke o imenovanju članova Povjerenstva za fiskalnu politiku i to za članove povjerenstva se predlažu: mag. Vesna Kasum, kao predstavnica Državnog ureda za reviziju, dr.sc. Maruška Vizek, predstavnica Ekonomskog instituta Zagreb, dr.sc. Vjekoslav Bratić, predstavnik Instituta za javne financije, dr.sc. Maroje Lang, predstavnik HNB-a. Iz reda predstavnika ekonomskih fakulteta je izvanredni prof.dr.sc. Domagoj Karačić koji je sa Ekonomskog fakulteta iz Osijeka i iz reda predstavnika pravnih fakulteta, doc.dr.sc. Zoran Šinković, koji je iz Pravnog fakulteta Split. Evo, to je, to su prijedlozi. Dakle, članovi povjerenstva se biraju na 5 godina i temeljem procedure koja je predviđena, predlažemo ove kandidate da se i potvrde. Hvala lijepo.
Hvala predsjednici odbora. Ujedno otvaram raspravu o Prijedlogu Odluke o imenovanju članova Povjerenstva za fiskalnu politiku. U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Bačić Ante. Izvolite kolega Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo, kao što nam se u ime odbora izvijestila predsjednica vezano za Prijedlog Odluke o imenovanju članova Povjerenstva za fiskalnu politiku i samoga Zakona o fiskalnoj odgovornosti i odredbe čl. 13. da ovim putem biramo povjerenstvo od 7 članova na mandat od 5 godina. Nije loše napomenuti i same zadaće povjerenstva. Iz samog zakona, čl. 22., a to je razmatranje i procjena rizika primjene fiskalnih pravila utvrđenih u čl. 6., 7. i 8. zakona, u srednjoročnim proračunskim dokumentima i godišnjem izvještaju o izvršenju proračuna, razmatranje i usporedba makroekonomskih proračunskih projekcija i srednjoročnih proračunskih dokumenata s posljednje dostupne projekcije EU komisije te praćenje ispunjenja preporuka Vijeća EU u svrhu rješavanja stanja prekomjernog proračunskog manjka i javnog duga te davanje mišljenja Vladi o privremenom odgađanju primjene fiskalnih pravila u slučaju izvanrednih okolnosti iz čl. 10 ovoga zakona. Vjerujemo da će ovo povjerenstvo odgovorno obavljati sve dužnosti i funkcije koje su navedene u samom Zakonu o fiskalnoj odgovornosti. Što se tiče članova povjerenstava, evo i, ne samo u ime kluba, nego osobno ime mi je drago da od predstavnika pravnih fakulteta, evo i moj profesor, doc.dr. Zoran Šinković, koji je sa katedre sa ekonomske i financijske znanosti Zavoda za ekonomsko i financijske, informacijske znanosti i statistiku, član udruga pravnika u gospodarstvu, kao i ostali članovi koji su ovdje navedeni od strane odbora. Vjerujem da smo dobro odabrali i da će dobro predstavljati i svoje institucije koje su i predložili u samo povjerenstvo, a i obaviti svoju dužnost na kvalitetan i odgovoran način. Slijedom navedenoga, Klub HDZ-a predlaže da usvojimo ovaj prijedlog odluke. Hvala.
Hvala lijepo kolega Bačić. Sljedeća pojedinačna rasprava, kolega Šuker Ivan, izvolite kolega Šuker.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS-a, kolegice i kolege. Ja sam iskreno iznenađen da o ovoj točki dnevnog reda nema više rasprava iz jednostavnog razloga što ovdje u ovoj Visokom domu vrlo često slušamo rasprave ovakve, onakve, a danas imenujemo predstavnike u jedno neovisno tijelo i kad pogledate samo odredbe čl. 22., 23., 24. što to tijelo radi, onda bi vidjeli da je to svim kolegama, pa i onima koji je to uska specijalnost sa onima koje to nije specijalnost, izuzetno podloga za raspravu o prijedlogu državnog proračuna, o izvršenju državnog proračuna, na kraju krajeva, Zakon o fiskalnoj odgovornosti je zakon koji samo još osnažuje provedbu Zakona o državnom proračunu. I ovo je samo jedan od onih zakona kada bi se u Saboru trebala provesti rasprava i kada bi nam bilo itekako bitno tko su predstavnici toga tijela. Jer to su u zakonu explicite piše da oni ne smiju zastupati stavove tijela iz kojega dolaze nego se moraju isključivo voditi stručnim razmišljanjima, stavovima itd.. Mi već drugi put praktički raspisujemo natječaj za predsjednika povjerenstva međutim nažalost nismo dobili adekvatne prijedloge. Zašto? Zato što ovo područje s kojim se bavi ovo povjerenstvo je usko specijalizirano područje i u vrlo malo institucija rade ljudi koji bi mogli doći na čelo tog povjerenstva pa i biti članovi tog povjerenstva. Jer kad pogledate institucije koje su po funkciji predložili svoje članove onda ćete vidjeti da su to visoko specijalizirane institucije koje se bave fiskalnom politikom, provođenjem fiskalnih pravila, poreznom politikom i svemu onome u principu što čini fiskalnu politiku. I kažem, zato mi je čudno da praktički osim kluba HDZ-a ni jedan drugi klub nije raspravljao. Čude me kolege koji vrlo često tu drže neargumentirane lekcije o tome kakva je situacija makroekonomska danas u Hrvatskoj. I ja ću se sjetiti, evo kolega Hajdaš Dončić je bio tada član Vlade, ja sam bio predsjednik kluba najjače oporbene stranke i bilo je slučajeva u 2014. i 2015. gdje je Povjerenstvo za fiskalnu politiku koje nije imalo toliku neovisnost koliku ima danas iznijelo određene stavove o makroekonomskim pokazateljima i o provođenju fiskalnih pravila koje ... [[Govornik se ne razumije.]] ja moram reći iskreno i zato jesam apostrofirao i potpredsjednika Sabora koji je bio tada u Vladi koja se sigurno tada predstavnicima Vlade nisu sviđala jer su odstupala od onoga čak i što je Vlada napisala kao obrazloženje za izvršenje proračuna. Nama je tada to u oporbi itekako pogodovalo jer smo se pozivali na mišljenje Povjerenstva za fiskalnu politiku. I sad kada imamo priliku da raspravljamo o tome jer to povjerenstvo je izmjenom Zakona o fiskalnoj odgovornosti dobilo jedan veliki stupanj neovisnosti i kad mi kao saborski zastupnici imamo priliku raspravljati o imenovanju ljudi u tom tijelu, o tome što člankom 22., 23., i 24. se u zakonu propisuje što to tijelo treba raditi, vidi sto glasa glasa tu čuti nije. I to je ono što nije dobro. Nije dobro za nas saborske zastupnike i nije općenito dobro. Jer jučer kad smo raspravljali o jednoj tehničkoj promjeni Zakona o kreditnim institucijama čule su se razno razne priče. Kad nekome ne paše izvješće Državnog zavoda za statistiku što se tiče određenih makroekonomskih pokazatelja jer u tom trenutku je teško priznati da je netko nešto dobro napravio opet se to negira na određeni način. I gledajte sada, dođe izvješće o izvršenju državnog proračuna za 6 mjeseci, sastane se Povjerenstvo za fiskalnu politiku i za provođenje fiskalnih pravila i da svoje mišljenje koje može biti u skladu sa onim što je Vlada napisala ali isto tako može biti poprilično drugačije. E pa ako je to neovisno tijelo onda bi se mi kao saborski zastupnici trebali zamisliti. Međutim, također kolegice i kolege, vrlo interesantna je odredba članka 24. stavka 1. citiram ga: „Ako Povjerenstvo u zauzetim stajalištima tijekom izvršenja zadaća iz članka 22. ovog Zakona ocijeni da postoji rizik od značajnijih odstupanja od ispunjenja fiskalnih pravila o tome sastavlja izvješće Povjerenstvo za fiskalnu politiku o postojanju rizika za ispunjenje fiskalnih pravila koje dostavlja Vladi.“. E sad gledajte, Vlada, stavak 2. Vlada je obvezna na prijedlog Ministarstva financija u roku od 45 dana od zaprimanja izvješća iz stavka ovog 1. članka očitovati se o postojanju rizika vezanih za ispunjenje fiskalnih pravila. Ako Vlada procjeni da postoji rizik od značajnijeg odstupanja od ispunjenja fiskalnih pravila obvezna je predložiti plan nužnih mjera. Kolegice i kolega ovo je izuzetno važna stvar. I ova odredba članka 24. stavka 1. i 2. govori kolika je važnost ovoga povjerenstva. Recite mi da li i jedno drugo tijelo ima ovakvu snagu. Pa čak niti nalaz državne revizije ako ga napravi nema ovakvu snagu da je Vlada dužna se očitovati i da u roku od 45 dana je dužna predložiti mjere. I dakle mi danas raspravljamo o imenovanju tih ljudi i nama to prolazi ovako. I to je, zato sam se i javio za pojedinačnu raspravu jer naprosto mislim da mi to kao saborski zastupnici moramo reći. Moramo reći da je ovo naše tijelo, saborsko tijelo, bez obzira što nije formalno saborsko radno tijelo od, ove izmjene Zakona o fiskalnoj odgovornosti predsjednik Povjerenstva za fiskalnu politiku će biti profesionalac, zapravo treba biti profesionalac, nažalost nismo ga uspjeli izabrati. Dakle biti će zaposlenik tu i oformiti će i stručnu službu koja će ga opskrbljivati. A ove kolege koje mi danas, što je kolegica Perić u ime Odbora za financije predložila koje imenujemo oni nisu profesionalci, oni rade u nekakvim eminentnim financijskim institucijama i oni će biti članovi tog povjerenstva. Ali ponoviti ću ono što sam već rekao, u zakonu stoji da ne smiju iznositi stavove tijela od kojega dolaze nego naprosto moraju iznositi stručne stavove. I zato kolegice i kolege podržavam ovaj prijedlog, možda smo napravili jednu nespretnost, ja to moram sada reći ovdje kao i član Odbora za financija i kao na kraju krajeva ministar koji je prvi donio Zakon o fiskalnoj odgovornosti 2010. godine da smo možda malo nespretno ocijenili ovu odredbu oko imenovanja predsjednika povjerenstva jer dva provedena natječaja nažalost nam ukazuju da smo tu možda morali ići sa upitom prema nekakvim institucijama da se predloži nekakav kandidat. Jer ponavljam, ako dobijete ljude sa Ekonomskog fakulteta, sa Ekonomskog instituta i sa drugih takvih institucija onda čelni čovjek povjerenstva mora biti bar za što bi se reklo nijansu stručno potkovaniji i kvalitetniji da bi mogao sva ta mišljenja, razmišljanja i promišljanja zajedno sa stručnim službama sublimirati i poslati Hrvatskom saboru, zastupnicima al ako se postave značajnija odstupanja kao to što se to naznačava u čl. 24. st. 1. i st. 2. od provođenja fiskalnih pravila tražiti od Vlade da predloži i određene mjere, zato kažem tu su možda napravili jednu nespretnost hireći kao nekakvoj velikoj neovisnosti, ali isto tako zaboravili smo da je RH mala zemlja i da ima malo stručnih institucija i da sa ovim poslom se bave ljudi isključivo u HNB-u, u Ministarstvu financija u Sektoru za makro ekonomske analize, na Ekonomskom institutu ili možda još negdje Institutu za javne financije i još možda u nekoj takvoj instituciji i otuda može isključivo doć taj predstavnik. Dakle, i završit ću s tim, ovo je po meni izuzetno važno tijelo za HS, za zastupnike u HS i jedan stručni korektiv onoga što napiše Vlada jer oni trebaju gledati onako kako je, Vlada nekada neke stvari što je normalno želi uljepšati, al oni su ti koji saborskim zastupnicima, to sam već rekao kojima to nije usko područje, daju određene smjernice kakav je proračun, kakvo je izvršenje proračuna i u kojem smjeru ide kompletno javne financije u RH. Osobno podržavam imenovanje ovih predstavnika, iskreno se nadamo da ćemo naći i kvalitetnu osobu za predstavnika povjerenstva za fiskalnu politiku. Hvala lijepo.
Hvala g. Šukeru, na njegovo izlaganje imamo dvije replike, a iako mi to Poslovnik HS ne dopušta, ali ću se zapravo složit sa g. Šukerom jer je u pravu u svojoj raspravi. Izvolite g. Bačić, prva.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Šuker, evo drago mi je da ste napomenuli u svojoj raspravi da ste se uopće javili za raspravu, da ste napomenuli kolko je i bitan Zakon o fiskalnoj odgovornosti, al kolko je i bitno ovo povjerenstvo i zašto uopće nema rasprave, evo drago mi je da ste ih potaknuli, evo i moga prof. Grčića da će se javit i da će malo otvorit raspravu jel mislim da kada pogledamo i same ove članove povjerenstva i ovo što ste dobro napomenuli, a to je čl. 22. zakona i same njihove zadaće, što će sve razmatrati, na što će davat svoje preporuke, svoja mišljenja i kada vidimo ova imena i evo šteta što možda nismo malo ono što se kaže razglabali pojedinačno o svakome ovome predstavniku i kolko će on doprinijeti ovom tijelu i kolko je ono bitno i kolko će bit zanimljivo isčitati poslije njihova mišljenja i preporuke tijekom ovih 5.g.
Izvolite odgovor na repliku.
Kolega Bačić, na Odboru za financije itekako razmatram svaki pojedini kandidat koji je odbor predložio. Mi smo imali recimo od predstavnika institucija, evo i kolega Grčić je bio na tom odboru, sa nekoliko fakulteta, itekako smo odvagivali prvo da gledamo i teritorijalno što je vrlo bitno, a isto tako i da gledamo koliko je koja katedra da tako kažem snažna na kojem fakultetu za imenovanje tih ljudi. Međutim, ovo je definitivno tijelo koja je podloga saborskim zastupnicima i jedina kvalitetna i ispravna za raspravu o državnom proračunu. Nakon mišljenja Povjerenstva za fiskalnu politiku oko provođenja fiskalnih pravila i oko makro ekonomskih pokazatelja, mislim da nitko više u ovoj sabornici nema pravo iznositi nekakve svoje stavove, mislim ima pravo iznosit svoje stavove, al ne može izlaziti sa brojkama koje nisu potkovane na nikakvom činjeničnom stanju osim sa silnom željom za politikanstvom.
Hvala. Kolegice Perić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Šuker, dobro da ste istaknuli koliko je važnost ovog povjerenstva i koliko je malo zainteresiranih za raspravu o tome jer uvijek se kaže dobro je sve kad je dobro, a kad dođe do nekih poremećaja onda se uvijek traže neki pojedinačni krivci. Ovo je tijelo, treba još jedanput istaknuti, koje ima dakle 6 članova koji su predstavnici institucija i sedmi je, to je predstavnik povjerenstva, koji je prvi put sad sa novim zakonom se treba izabrati na natječaju koji mora biti, ono što ste rekli, nezavisni stručnjak koji će sublimirati sve ono što ovi članovi kao eminentni stručnjaci budu vidjeli i prepoznavali da postoji eventualno nekakvih anomalija i koji će onda to [[Upadica: Hvala vam]] [[Govornik se ne razumije]]
Izvolite odgovor.
Da, kolegice Perić dobro ste primijetili, dobro je kad je dobro, a kad nije dobro onda je to, pa upravo Zakon o fiskalnoj odgovornosti donesen je u godini kad je ekonomska kriza i financijska kriza u RH bujala, sa jednim osnovnim ciljem da se poveća odgovornost korisnika državnog proračuna. U prvoj odredbi Zakona o fiskalnoj odgovornosti je bilo da proračunski čelnik proračunskog korisnika koji prekorači poziciju, a nije za to pitao suglasnost Vlade i predsjednika Vlade i nije zatražio rebalans proračuna, dužan je svoj mandat ponuditi na raspolaganje. To je upravo zbog toga da se osnaži odgovornost onih koji koriste proračunska sredstva. Kako je ekonomska kriza prolazila, kako je RH se popravljala u makro ekonomskim pokazateljima, tako je Zakon o fiskalnoj odgovornosti naprosto tražio neke druge stvari i na kraju u konačnici je došlo do i osnivanja ovoga neovisnoga tijela, ponavljam, čiji uradak, čije štivo bi trebala biti itekakva podloga [[Upadica: Hvala vam…]] saborskim zastupnicima u … [[Govornik se ne razumije]]
…kolega Šuker. Slijedeća pojedinačna rasprava kolega Grčić Branko, izvolite kolega Grčić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče HS. Kolegice i kolege, dakle ova tema definitivno jeste vrlo važna, možda ne u ovom trenutku 7 dana prije godišnjih odmora, ali na jesen će bit itekako važna, u onom trenutku kada budemo govorili o novom proračunu i projekciji naravno proračuna za jedno malo dulje razdoblje, trogodišnje razdoblje, tada će opet doći u fokus rasprava o tome koliki su rashodi državi, da li su premali, da li su preveliki, kakva je dinamika njihovog rasta, što je sa prihodima, koliko je porezno opterećenje, da li je preveliko, treba li smanjiti to porezno opterećenje, kakav će novi odnos prihoda i rashoda biti, kako će to djelovati na javni dug, to su ključna pitanja zapravo kojim bi se trebalo baviti i ovo povjerenstvo i ovi, po mojoj procijeni, kompetentni ljudi koji se ovdje predlažu u samom povjerenstvu, dakle tu se apsolutno slažem sa kolegom Šukerom, složili smo se i na odboru, ovo jesu nama već poznata imena nama koji se bavimo ekonomijom i financijama i to su ljudi koji mogu odgovoriti ovog zadatku. Ono što se također očekuje u narednom razdoblju jeste imenovanje predsjednika povjerenstva i tu zaista za sada nemamo kao što vidimo konačno rješenje s obzirom da je tu, ja bih rekao, došlo do ovog problema o kojemu je kolega Šuker govorio da je teško naći zapravo čovjeka profesionalca koji bi za nešto manju plaću ili manju od saborskih zastupnika radio posao da bude predsjednik jednog povjerenstva u kojemu su vrlo, vrlo kvalificirani ljudi, to znači da i taj predsjednik mora biti vrlo, vrlo kvalificirani čovjek. I zaista će biti to teško odraditi do kraja, teško će biti naći takvog čovjeka. No to je, kažem, evo kolega Šuker već rekao, ja se apsolutno s njim slažem, nadam se da ćemo iznaći određeno rješenje, dakle taj profesionalni angažman na neki način je i limit u ovom definiraju predsjednika povjerenstva kao prvog među jednakima. Ono što bih htio još reći u kontekstu same priče o fiskalnoj odgovornosti, dakle, kao što sam rekao, ona se bavi sa 3 ključna fiskalna pravila ili 3 ključne stvari koje su predmet razmatranja povjerenstva fiskalne odgovornosti. To su tzv. strukturni saldo, fiskalni saldo, to su, naravno rashodi prije svega i njihova kontrola u smislu povećanja rashoda koji ne bi smjeli preći granicu rasta BDP-a u godini u kojoj se projiciraju ti rashodi. Jednostavno, to je jedna logika koja osigurava određenu stabilnost, fiskalnu stabilnost i naravno, tu je pitanje dinamike javnog duga. Ovo treće pitanje posebno nam je interesantno u kontekstu ove priče koju vodimo zadnjih tjedana i mjeseci, a to je priča o ispunjenju kriterija za uvođenje eura u Hrvatskoj, eura, dakle ulaska u Eurozonu. Kao što znate, mi smo, odnosno HNB i Vlada su poslali tzv. pismo namjere o ulasku u, prije svega u RM2 mehanizam, a onda i u Eurozonu i obvezali su se na mnogo toga što bi trebalo u međuvremenu napraviti, dakle, prije svega, tih 19 mjera strukturnih reformi koje se traže da bi se još ovo stanje koje je u gospodarstvu još uvijek fragilno, dakle gdje je zapravo smo na neki način osjetljivi na mnoge stvari i na mnoge promjene interne i u našem okruženju, da se te stvari, ja bih rekao stabiliziraju u ovom prijelaznom razdoblju i da se ta otpornost gospodarstva na moguće šokove apsolutno smanji. U tom kontekstu je naravno i pitanje upravljanja javnim financijama koje jako o tome ovisi. Pitanje poreznog opterećenja i s druge strane, ono što je rezultirajuća neka varijabla, a to je dinamika javnog duga. Htio bih reći tu jednu tezu koja koju sam već i javno izrekao i mislim da bi Vlada morala o tome voditi računa, a to je da je po svim procjenama u ovom trenutku porezno opterećenje u Hrvatskoj izuzetno još uvijek veliko. Dakle, unatoč 3 kruga poreznog rasterećenja, što Milanovićeve Vlade, što HDZ-ovih Vlada, to opterećenje i dalje je visoko, a najbolji pokazatelj toga je da su porezni prihodi u ove 3 godine zadnje rasli gotovo 11 milijardi kuna u apsolutnom iznosu. Znači, bez obzira na porezna rasterećenja u ukupno porezno opterećenje je još uvijek visoko i ukupni porezni prihodi kao posljedica toga su jako, jako veliki. Tu je taj prostor o kojemu treba razmišljati kada je riječ o rasterećenju građana i rasterećenju poduzetništva od tog velikog poreznog tereta, a kako bi mogli lakše disati. Da bi građani dobili veće plaće, veća primanja i isto tako, da bi gospodarstvenici mogli dati te veće plaće, dakle lakše je povećavati plaće, posebno u uvjetima kada ljudi zbog, između ostalog i relativno niskih plaća odlaze iz Hrvatske, prema tome, treba se naći okvir i treba se naći načina da se ide u novi val poreznog rasterećenja. Ono što smo ovih dana isto praktički naglašavali, više nego ikada jeste situacija u turizmu. Dakle, mi imamo određenu promjenu trendova u turizmu, nemamo više onaj rast niti očekujemo ove godine onaj rast koji smo imali zadnjih nekoliko godina. Neću govoriti sad iz kojih razloga, puno toga je pomoglo, i ono što se događalo u našem okruženju, posebno na Mediteranu. Dakle u ovom trenutku taj važan gospodarski sektor se suočava sa novim izazovima pa bi i tu trebalo na neki način promišljati novo porezno rasterećenje i omogućiti turističkom sektoru da više plati ljude koji tamo rade, dakle da poveća plaće, ali i da investira. Jedna teza ovih dana vrlo važna jeste da se onaj dio turističkog sektora u kojemu se intenzivno ulaže, zapravo ima i dobre pokazatelje čak i ove godine. A tamo gdje se ne ulaže i tamo gdje su relativno zastarjeli kapaciteti, gdje nema novih usluga, nove ponude, tamo su rezultati nešto lošiji. I o tome treba voditi računa, treba voditi računa i o tome da je PDV na turistički smještaj kao i PDV u ugostiteljstvo, evo, danas su ovdje ljudi ispred Sabora, dakle, ljudi iz cehova ugostitelja na to još jednom upozorili, a mi u SDP-u to praktički mjesecima upozoravamo, dakle upravo zbog činjenice da u RH su i jedna i druga stopa jedna od najviših u Europi i najviša na Mediteranu, turističkom Mediteranu, da je sada vrijeme da se ozbiljno razmisli da se u novom valu poreznog rasterećenja upravo porezno rastereti taj sektor kako bi mu se pomoglo da se dalje stabilizira i da izbjegne ove trendove koji se sada očituju u smirivanju uzlaznih trendova, a kažem evo u dijelovima sezone čak i određenim rupama, srpanjska rupa se spominje, prema tome moramo vodit računa da im olakšamo poslovanje i da ih potaknemo s druge strane da opet investiraju. Sve to naravno imat će posljedice i na proračun, sve to imat će posljedice i na dinamiku daljnjeg smanjenja javnog duga. Ja sam neki dan direktno u dijalogu i u raspravi sa ministrom financija to rekao, dakle za sada Vlada se poprilično koncentrirala na to da ubrzano smanjuje javni dug kako bi se u ovom razumnom roku od 2-3.g. doveli u situaciju da je ispunjen fiskalni kriterij za ulazak u Eurozonu. Ja bih rekao da tu treba naći jedan zdravi balans, da moramo ići u porezno rasterećenje, ono će dakle nešto smanjiti prihode države i ja bih rekao usporiti dinamiku rasta suficita proračuna odnosno smanjenja javnog duga, ali s druge strane će u gospodarstvu nadam se proizvesti određene pozitivne efekte koji će se za godinu, dvije, tri itekako vidjeti u opet povećanim poreznim prihodima, ne zato što su stope velike nego zato što je gospodarstvo ojačalo. Hvala lijepo.
Hvala prof. Grčić. Na vaše izlaganje imamo 4 replike, prvi je kolega Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Grčić, kad ste se dotakli visokog poreznog opterećenja onda ste trebali još otić dva koraka u raspravi, pa reći da je to jedan veliki strukturni problem i prihodovne i rashodovne strane proračuna. S jedne strane prosječna plaća je opterećena porezom samo negdje 7-8%-tnih poena, a 92, '3%-tna poena je opterećenje doprinosima, a istovremeno ti doprinosi na rashodovnoj strani kad ih pogledate u odnosu na prihodovnu stvaraju godišnji minus u proračunu od 20 milijardi kuna. Druga stvar, sjećate se kad se pokušalo te doprinose dirnuti, korigiralo se to sa ukidanjem diferencirane stope u turizmu i tada je počeo nered sa tom diferenciranom stopom, ona je uvedena 2005.g. kao model za poticaje i investicije u turizmu i to je tako i bilo. Onda je netko pokušao riješiti problem zdravstvenog doprinosa, smanjio ga za 2% na ime ukidanja diferencirane stope i danas imamo to što imamo.
Hvala kolega Šuker. Izvolite kolega Grčić, odgovor.
Pa u većini onoga što ste rekli, dakle slažem se, to je jedna kronologija događanja, bilo je uspona i padova, kao što je recimo naše smanjenje PDV-a u ugostiteljstvu 2013.g. sa 25 na 13% gdje je studija koju je HGK napravila vrlo jasno dokazala i pokazala da u iduće 2.g., samo u iduće 2.g., dakle 2014. i '15-ta investicije su porasle sa milijardu i po na 3 i po milijarde kuna u ugostiteljskom sektoru, prihodi su porasli sa 4 na 8,1 milijardu kuna, dakle udvostručili su se prihodi u tom sektoru, broj zaposlenih je porastao sa 30 000 na 50 čak tisuća, a taj sektor generalno koji je do tada poslovao s minusom, pretvorio je to u iduće 2.g. u plus u nekih 250 milijuna kuna konsolidiranog [[Upadica: Hvala vam]] [[Govornik se ne razumije]] Prema tome, učinci su ostvareni.
Hvala kolega Grčić, hvala. Kolegice Perić izvolite.
Kolega Grčić da jako je važno pratiti sve ono što se događa, ali ne smijemo zaboraviti da javni dug je sada trenutno na kraju 2018. bio 74,5% BDP-a, što je u odnosu na prethodne 3.g. čak smanjenje za 9%-tnih poena, dakle izuzetno veliki brzi trend pada duga u odnosu na BDP što itekako treba priznati da je ova politika Vlade i svi drugi makro ekonomski pokazatelji i okruženje pada kamatnih stopa itd., zapravo proizašlo da imamo jako dobre pozitivne rezultate i višak u državnom proračunu.
Izvolite kolega Grčić.
Hvala lijepa. Dakle, apsolutno se slažem. Dakle, inače u okviru dosta skromnih rezultata ove Vlade fiskalna sfera je vjerojatno nešto gdje je napravljen određeni pomak i upravo o tome sam ja i govorio, ja čak mislim da je dinamika smanjenja javnog duga prebrza u smislu da je taj fiskalni cilj previše naglašen, a da se s druge strane primjećuje da je opterećenje porezima preveliko. Prema tome, možda na uštrb jednog usporenijeg smanjenja javnog duga treba ići na novo porezno rasterećenje i ja tvrdim da bi se u nekoliko idućih godina zbog tog poreznog rasterećenja vrlo brzo vidio pozitivni efekt u prikupljanju ukupne mase poreza i sa nižom stopom, to je moja teza, prema tome mi se u principu slažemo [[Upadica: Hvala]] oko ove fiskalne … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala, kolega Prelec izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedavajući. Kolega Grčić, jasno da se svi slažemo oko toga da treba rasteretiti naše građane porezima, ali to znate da u zadnje vrijeme je to u stvari uglavnom na uštrb jedinice lokalne samouprave i gradova i općina. Na drugu stranu, gradovi i općine nemaju dovoljno novaca da bi rješavali svoju infrastrukturu, da bi poboljšavali kvalitetu života naših građana, vrtić i školu, sve to ovisi o lokalnoj zajednici. Pa sad evo jednostavno taj model moramo isto i moramo u taj dio zagrepst kako riješiti porezno rasterećenje građana, a da opet jedinice lokalne samouprave imaju dovoljno fiskalnih kapaciteta da mogu rješavati problematiku naših građana. Samo da napomenem da u RH svega 17% novaca se troši u lokalnoj samoupravi a puno toga ovisi kvaliteta života ovisi o gradovima i općinama u konačnici i odlazak naših mladih ljudi zbog toga što nemaju dovoljno dobar, kvalitetan ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala vam. Odgovor izvolite.
Dakle želim naglasiti u tom smislu vrlo jasan stav nas u SDP-u koji smo predložili da se ide u novo rasterećenje u smislu da se povećaju plaće, na način da se smanji, odnosno pardon poveća porezni odbitak sa 3800 na 5000 kuna. To zaista ide na teret lokalne samouprave ali, ali mi smo istovremeno predložili i premijeru preporučili, nemojte dirati PDV opću stopu. Nemojte je smanjivati sa 25 na 24% jer to zaista nikome ništa neće donijeti, to će se tako raspršiti u sustavu da nitko zapravo neće prepoznati korist od toga nego te 2 milijarde kuna kompenzirajte jedinicama lokalne samouprave, taj manji prihod koji će ostvariti nakon povećanja plaća uz novi porezni odbitak. Znači vrlo jasna i konzistentna priča. Hvala lijepa.
Hvala kolega. Kolega Vlaović, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Grčić, dobro ste rekli da gospodarstvo RH očekuje daljnje porezno rasterećenje jer evo i u procjenama za sljedeću godinu oni kažu da će doći do usporavanja gospodarskog rasta i usporavanja stopa rasta BDP-a na nekih 2,5% i bez novog poreznog rasterećenja neće biti gospodarskog rasta. A ključno je gospodarski rast i rast plaća u RH što evo svi građani očekuju pogotovo kada je riječ o kupovnoj moći. Poreznom reformom gdje je smanjen PDV na prehrambene artikle, ja sam ovdje i ... [[Govornik se ne razumije.]] zakon, rekao da neće se postići efekti, evo sad podaci ukazuju na to da veliki broj naših sugrađana odlazi kupovati prehrambene artikle u susjednu Bosnu, Srbiju, događa se ogroman odljev novca iz RH. A stope PDV-a treba onda korigirati na način da budu atraktivne za naše građane u Hrvatskoj a ne da se taj novac prelijeva u BiH i u Srbiju.
Hvala. Kolega Grčić.
Pa ja se apsolutno slažem i to je na tragu onoga što sam i govorio. Dakle umjesto smanjenja opće stope PDV-a za 1%-tni poen, to je ogromni novac, da se razumijemo, 2 milijarde kuna ali on će biti toliko raspršen da ga ljudi neće osjetiti. Upravo treba ići na ove ciljane mjere koje će potpomoći određene sektore koje u Hrvatskoj danas vrlo mnogo znače. Turistički sektor definitivno je jedan od takvih jer praktički rezultira sa 1/5 svih ekonomskih efekata u državi. I ako nećemo da tako kažem tetošiti takve sektore i ako ih nećemo podupirati, pomagati, bojim se da nećemo napraviti dobru stvar. I sada kada gospodin Marić najavljuje novi krug porezne reforme mi imamo ovdje potrebu reći za što se mi zalažemo. Dakle turizam, rasterećenje sa PDV-om, novac za plaće i investicije i povećanje generalno plaća.
Hvala vam kolega Grčić. Time i zaključujem raspravu a glasovati ćemo kad se steknu uvjeti.
Prijedlog odluke o imenovanju članova povjerenstva za fiskalnu politiku. Predlagatelj je Odbor za financije i državni proračun. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o imenovanju članova povjerenstva za fiskalnu politiku, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 100 za, 4 suzdržana, 9 protiv donijeta odluka kako ju je predložio Odbor za financije i državni proračun.
Nastavljamo sa sljedećom točkom dnevnog rada to je: - Prijedlog odluke o imenovanju predsjednice i članova Nacionalnog vijeća z aznanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj Predlagatelj: Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu Predlagatelj je Odbor za obrazovanje na temelju članka 11. Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju. Molim predsjednicu Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu gospođu Vesnu Bedeković da dodatno obrazloži prijedlog odluke. Izvolite kolegice Bedeković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Dakle pred nama je prijedlog Odluke o imenovanju predsjednice i članova Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj. Prijedlog je donesen dakle na temelju članka 159. Poslovnika Hrvatskoga sabora a u svezi sa odredbom članka 11., stavka 1. i 2. Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju. Dakle, sukladno tome, Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskoga sabora podnio je Saboru prijedlog Odluke o dakle imenovanju predsjednice i članova Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj kojom se dakle za predsjednicu Nacionalnog vijeća imenuje pro.dr. Mirjana Polić Bobić. Za članove Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj iz reda znanstvenih savjetnika u trajnom zvanju prof.dr. Vlasta Ilišin, prof.dr. Mladen Šolić i prof.dr. Ljiljana Kaliterna Lipovčan. Zatim za članove Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj iz reda predstavnika redovitih profesora u trajnom zvanju imenuju se prof.dr. Damir Magaš, akademik Ivica Kostović, prof.dr. Damir Agičić i prof.dr. Mirjana Polić Bobić. Za člana Nacionalnog vijeća iz reda predstavnika gospodarstva imenuje se prof.dr. Zdravko Tolušić, za člana Nacionalnog vijeća iz reda predstavnika poduzetništva imenuje se dr. znanosti Gojko Ostojić a za člana Nacionalnog vijeća kao predstavnika reprezentativnih sindikata u znanosti i visokom obrazovanju imenuje se dr. znanosti Petar Pervan. Sam sastav Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj propisan je odredbom članka 9. stavka 1. Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju prema kojemu Nacionalno vijeće ima predsjednika i 16 članova od kojih su 4 znanstvena savjetnika u trajnom zvanju zaposlena u znanstvenim institutima, 7 redovitih profesora u trajnom zvanju, 2 profesora visoke škole te 2 osobe iz područja gospodarstva i 2 osobe iz područja poduzetništva. A u radu nacionalnog vijeća sudjeluje i predstavnik reprezentativnih sindikata u znanosti i visokom obrazovanju bez prava odlučivanja. U smislu odredbe članka 11. stavka 1. i 2. Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju predsjednika i članove Nacionalnog vijeća imenuje Hrvatski sabor a na prijedlog Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu i to na način da svake dvije godine imenuje po 8 članova nacionalnog vijeća a predsjednika svake 4 godine. Kandidate za članove Nacionalnog vijeća utvrđuje Vlada RH a na temelju prijedloga koje podnose znanstveni instituti, rektorski zbor, sveučilišni senati, Vijeće veleučilišta visokih škola, zatim HAZU, HGK, Udruge poslodavaca, sindikati u znanosti te znanstvenici i članovi akademske zajednice i to na temelju javno objavljenog poziva za predlaganje kandidata. S obzirom da je predsjedniku iz reda redovitih profesora u trajnom zvanju i dijelu članova Nacionalnog vijeća za znanost i visoko obrazovanje i tehnološki razvoj istekao mandat, Ministarstvo znanosti i obrazovanja objavilo je u ime Vlade RH javni poziv za predlaganje kandidate za članove Nacionalnog vijeća. Na javni poziv je pristiglo ukupno 40 prijedloga, za kandidate i članove odnosno 8 članova Nacionalnog vijeća i predsjednika od kojih 2 kandidata nisu udovoljavali uvjetima javnog poziva. U postupku samom, dakle izbora kandidata i predsjednika, za predsjednika i članove Nacionalnog vijeća sudjelovalo je ukupno 14-ero kandidata za izbor predsjednika, 13-ero kandidata iz reda znanstvenih savjetnika u trajnom zvanju, 19 kandidata iz reda redovitih profesora u trajnom zvanju, 1 kandidat iz reda osoba iz područja gospodarstva, te 2 kandidata iz kategorije poduzetništva. U raspravi u svezi izbora kandidata za člana Nacionalnog vijeća za znanost i visoko obrazovanje i tehnološki razvoj iz redovitih profesora u trajnom zvanju, članovi odbora primjenjujući dosadašnju praksu prilikom izbora predsjednika i članova utvrdili su jednoglasno sa 7 glasova za da se izabrana predsjednica prof. dr. Mirjana Polić Bobić ujedno predlaže i za članicu Nacionalnog vijeća iz redova redovitih profesora u trajnom zvanju. Jednako tako, u raspravi je utvrđeno da se kao predstavnik reprezentativnih sindikata u znanosti i visokom obrazovanju imenuje predloženi kandidat dr. Petar Pervan. I sukladno svemu navedenome Odbor za obrazovanje i znanost i kulturu HS je na svojoj 52. sjednici održanoj 14. lipnja 2019.g. sukladno čl. 11. Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju utvrdio jednoglasno, dakle prijedlog odluke o imenovanju predsjednice i članova Nacionalnog vijeća za znanost i visoko obrazovanje i tehnološki razvoj i u tom smislu dakle Odbor za obrazovanje i znanost i kulturu kao predlagatelj poziva sve zastupnike i zastupnice da prijedlog odluke o imenovanju predsjednice i članova Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj prihvate. Hvala vam lijepa.
Hvala. Ujedno i otvaram raspravu, kolegice možete ostat odma jer vi ste prvi u ime Kluba zastupnika HDZ-a, dakle ponovno kolegica Vesna Bedeković, izvolite.
Hvala vam lijepo. Evo, ja ću samo možda nekoliko riječi o tome kada je i kako je konstituirano Nacionalno vijeće za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj. Dakle, ono je u ovakvom obliku u kakvom ga imamo i danas konstituirano na temelju izmjena Zakona o znanosti i visokom obrazovanju iz 2014.g. i to na način da je preuzelo obveze dotadašnjeg Nacionalnog vijeća za znanost, Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje, Vijeća za nacionalni i inovacijski sustav i tehnologijskog vijeća, dakle sublimiralo se ta 4 vijeća iz kojih je evo nastalo nacionalno vijeće o kome danas raspravljamo i time dakle sukladno izmjenama Zakona o znanosti i visokom obrazovanju iz 2014.g. ovo nacionalno vijeće dobilo je veću odgovornost za usmjeravanje i praćenje visokog obrazovanja, znanstvene djelatnosti i inovacijskog sustava u RH pri čemu mu je smanjen opseg zadaća koje su administrativne naravi, a istovremeno mu je povećana uloga u donošenju i usmjeravanju javnih politika u visokom obrazovanju u znanosti i tehnologiji i u tom smislu Nacionalno vijeće za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj sukladno zakonu je zapravo najviše stručno tijelo koje se brine za razvoj i kvalitetu cjelokupne znanstvene djelatnosti iz sustava znanosti i visokog obrazovanja i tehnološkog razvoja u RH, a njegov djelokrug rada i nekakve osnovne zadaće su prije svega da raspravlja pitanja od važnosti za znanstvenu djelatnost, te predlaže i potiče donošenje mjera za njezino unaprjeđivanje, zatim predlaže i potiče donošenje mjera za unaprjeđenje visokog obrazovanja, daje suglasnost na uvjete rektorskog zbora, vijeća, veleučilišta i visokih škola za stjecanje znanstveno nastavnih, umjetničko nastavnih i nastavnih zvanja. Jednako tako prati razvitak i utvrđuje znanstvena i umjetnička područja i polja, imenuje područna znanstvena i umjetnička vijeća, matične odbore za pojedina polja, zatim utvrđuje uvjete za stjecanje znanstvenih zvanja, utvrđuje minimalne uvjete radnih obveza za znanstveno, znanstveno nastavna i umjetničko nastavna zvanja o kojima se podnosi izvješće sukladno dakle zakonu. Zatim između ostalog utvrđuje uvjete koje trebaju ispunjavati znanstvene organizacije i visoka učilišta u području umjetnosti da bi dobile ovlaštenje za provođenje postupka izbora u znanstvena zvanja odnosno umjetničku komponentu umjetničko nastavnih zvanja u skladu s ovim dakle sa Zakonom o znanosti i visokom obrazovanju. Jednako tako ono što je bitno napomenuti ovo vijeće donosi kriterije izvrsnosti za odabir znanstvenika i nastavnika za produljenje Ugovora o radu nakon 65.g. života, jednako tako propisuje minimalne uvjete radnih obveza za reizbor na znanstveno nastavna, umjetničko nastavna, nastavna i stručna radna mjesta. Također je bitno naglasiti da ono predlaže proglašavanje znanstvenih centara izvrsnosti i daje mišljenje o osnivanju znanstveno tehnologijskih parkova i kolaborativnih tehnologijskih centara, predlaže kriterije i odnose raspodjele proračunskih sredstava za znanstvenu djelatnost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj i naravno ono što je bitno predlaže mjere i poduzima aktivnosti za afirmaciju i napredovanje znanstvenog i nastavnog podmlatka, predlaže i potiče mjere vezane za policentrični sustav znanstvene djelatnosti i visokog obrazovanja u RH i predlaže HS isto tako i strateške dokumente pogotovo recimo primjerice dokument mreže javnih visokih učilišta i javnih znanstvenih instituta i naravno razmatra, daje svoje mišljenje o svim važnim pitanjima vezanima za razvoj sustava znanosti i visokog obrazovanja u RH. Kao što sam već rekla sam sastav nacionalnog vijeća propisan je odredbom čl. 9. stavka 1. Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju. Ono samo ima predsjednika i 16 članova od kojih su 4 znanstvena savjetnika u trajnom zvanju zaposlena u znanstvenim institutima, 7 redovitih profesora u trajnom zvanju, 2 profesora visoke škole, 2 osobe iz područja gospodarstva i 2 iz poduzetništva a u radu Vijeća sudjeluje i predstavnik reprezentativnih sindikata u znanosti i visokom obrazovanju i to bez prava odlučivanja. Sam mandat dakle predsjednika i članova Nacionalnog vijeća traje 4 godine a člankom 11. stavkom 1. zakona propisano je da članove Nacionalnog vijeća i njihove predsjednike imenuje Hrvatski sabor i to na prijedlog Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora vodeći pri tome računa o zastupljenosti predstavnika iz područja znanosti i umjetnosti kao i zastupljenosti znanstvenika iz gospodarstva. Sukladno članku 11. stavku 2. zakona bitno je naglasiti da Hrvatski sabor svake 2 godine na prijedlog Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu imenuje po 8 članova Nacionalnog vijeća dok predsjednika Navedenog tijela Sabor imenuje svake 4 godine. I s obzirom da je dijelu članova i predsjedniku istekao mandat, dakle 8-mero članova kojima je mandat trajao 2 godine i predsjedniku kojem je mandat trajao 4 godine Ministarstvo znanosti i obrazovanja u ime Vlade RH objavilo je javni poziv za predlaganje kandidata za članove ovog Nacionalnog vijeća. Dakle već sam u uvodno napomenula da je na javni poziv bilo pristiglo 40 prijedloga, 2 kandidata pri tome nisu udovoljavali uvjetima i u postupku samog izbora sudjelovalo je ukupno 14.-tero kandidata za izbor za predsjednika, 13 kandidata iz reda znanstvenih savjetnika u trajnom zvanju, 19.-tero kandidata iz reda redovitih profesora u trajnom zvanju i 1 kandidat iz područja gospodarstva i 2 iz područja dakle poduzetništva i ovaj 1 kandidat dakle koji je predložen od strane sindikata. I dakle s obzirom da je Nacionalno vijeće za znanost i visoko obrazovanje i tehnološki razvoj sukladno zakonu najviše stručno tijelo koje brine za razvitak i kvalitetu cjelokupne znanstvene djelatnosti i sustava znanosti, visokog obrazovanja i tehnološkog razvoja u RH i naravno ima značajnu ulogu u donošenju i usmjeravanju javnih politika u visokom obrazovanju, u znanosti, u tehnologiji. A i naravno s obzirom na to da svi predloženi evo imenovani kandidati posjeduju i stručne i znanstvene a i akademske kvalitete potrebne za obavljanje svih zadaća iz djelokruga rada Nacionalnog vijeća Klub zastupnika HDZ-a podržati će Prijedlog odluke o imenovanju predsjednice i članova Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj u tekstu kako ga je predložio predlagatelj odnosno Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskoga sabora. Hvala lijepo.
Hvala vam kolegice. Sljedeća u ime Kluba zastupnika SDP-a je cijenjena kolegica Glasovac Sabina. Izvolite kolegice Glasovac.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege. U ime Kluba zastupnika SDP-a iskoristiti ću ovu priliku i na neki način ću unaprijed čestiti gđi. Mirjani Polić Bobić, gđi. Vlasti Ilišin, gospodinu Mladenu Šoliću, gđi. Ljiljani Kaliterni Lipovčan, g. Damiru Magašu, gospodinu Ivici Kostoviću, g. Damiru Agičiću, g. Zdravku Tolušiću, g. Gojku Ostojiću i g. Petru Pervanu što će najvjerojatnije odnosno sigurno u petak biti izabrani u najviše stručno tijelo koje se brine za razvitak i kvalitetu cjelokupne znanstvene djelatnosti iz sustava znanosti, visokog obrazovanja i tehnološkog razvoja. Čestitam im i očekujemo kao Hrvatski sabor od njih da će svoju dužnost obavljati časno. Ono kome ne mogu čestitati je HDZ i vladajuća koalicija zbog traljavog, pretraljavog načina na koji je došlo do izbora članova Nacionalnog vijeća u znanosti, visokom obrazovanju i tehnološkom razvoju. I to iz dva ključna razloga. Prvi razlog je taj, da vam je trebalo godinu i pol dana od objave javnog poziva za članove do dolaska pred ovaj Hrvatski sabor. Godinu i pol dana, ovo bitno, ključno tijelo za razvoj hrvatske znanosti bilo je u nekoj vrsti pat pozicije i nije radilo u punom sastavu samo zbog traljavosti vladajuće većine, znači HDZ-a s njegovim koalicijskim partnerima. Vlada RH je 14. lipnja 2018. godine u Hrvatski sabor Odboru za obrazovanje, znanost, kulturu i znanost uputila listu kandidata za predsjednika i članove Nacionalnoga vijeća. Ali nije tu kriva predsjednica gospođa Vesna Bedeković što nije sazivala sjednicu odbora i provela izbor, ne u pozadini su rovske bitke među koalicijskim partnerima koji se godinu dana nisu mogli usuglasiti i dogovoriti oko kandidata koje će predložiti odnosno kojima će ići njihovi glasovi u tajnom glasovanju. Ja ne kažem da su ovi kandidati loši, vrlo rijetko se događa da u tjanom glasovanju bez da se dogovara iznad ili ispod stola vladajuća većina i manjina mi smo u zapravo nekih 70% ovih ljudi koji se danas predlažu u Hrvatskom saboru mi smo tajno bez dogovora kao opozicija glasali za iste kandidate kao i pozicija. Znači ovdje je bilo kvalitetnih ljudi koji su prepoznati i s jedne i s druge strane. Međutim, nije dobro i nije u redu da vladajuća većina da joj treba toliko dugo da se pusti bijeli dim i da se dogovore oko naizgled banalnih stvari ali jako bitnih tijela. Ja ću vas podsjetiti Nacionalno vijeće za odgoj i obrazovanje, znači ovo je Nacionalnog vijeće za znanost, tehnologiju i visoko obrazovanje, ključno tijelo koje treba imati itekako upliva u reformu obrazovanja, u sve ono što se događa u u obrazovnom sustavu do ovog visokog obrazovanja ne postoji. Tu se još niste dogovorili, 2,5 g. onemogućili ste rad ključnog tijela, Nacionalnog vijeća za odgoj i obrazovanje jer oni nemaju kvorum, isto se nakon 2 g. treba birati jedan dio članova, 2,5 g., to još čekamo, to još nije došlo isto jer se svađate međusobno, ne možete se dogovorit, ne možete se usuglasiti. Znači, svaka čast ovim ljudima, konačno, kažem usuglasili smo se a da nismo ni znali oko velikog broja ovih ljudi međutim način na koji radite je način koji je traljav, na koji se ponavljam, već milijun puta za vaš rad imam jedan opis, tako se ne vodi ni kućni savjet a kamoli država. I druga stvar, dakle za ovaj dio gđa. Bedeković nije kriva međutim za ovaj drugi dio, ona je sad nama tu prezentirala poprilično iscrpno kako je tijekao sam postupak, citirala nam je iz Zakona o ovlasti nacionalnog vijeća pa koliko je pristiglih kandidatura, pa koliko smo izabrali međutim iz ovog zapisnika odnosno iz obrazloženja, pa ni iz njenog obraćanja, vi saborski zastupnici niste dobili, dobili ste dojam zapravo stekli da je ovo sve prošlo ovako glatko jer provedeno je tajno glasovanje, izabrani su ovi kandidati međutim to baš i nije tako. Mi smo proveli tajno glasovanje, međutim mi smo se našli u jednoj situaciji koja je apsurd jer da biste, vi birate znači predsjednika nacionalnog vijeća i birali smo 8 članova odnosno članica nacionalnog vijeća po posebnim kategorijama kako zakon propisuje. Međutim apsurdna je situacija da mi danas zapravo sukladno pravilima po kojima biramo, imamo predsjednicu nacionalnog vijeća koja nije dobila, nije izabrana u nacionalno vijeće jer nije dobila dovoljan broj glasova odnosno bila je zadnje rangirana, kao 4. iz ove kategorije ali je isti broj glasova dobila kao i drugi kandidat koji danas ovdje nije na popisu. Znači je li normalno da mi u ovakvom sustavu glasovanja, tajnog glasovanja gdje odjednom birano predsjednicu i članove, hipotetski se može dogodit a nama se najgora moguća situacija i dogodila, da vama za predsjednika koji mora biti iz redova redovitih profesora u trajnom zvanju, bude osoba, dobije dovoljan broj glasova da bi bila predsjednica ali ne dobije dovoljan broj glasova da bi bila članica i to je jedna suluda pat pozicija i propozicije izbora treba mijenjati. Ili treba prvo u prvom krugu birate članove i članice nacionalnog vijeća a onda iz njihovih redova kao što to i mora biti tako, ne može biti predsjednik nacionalnog vijeća netko tko nije izabran za člana odnosno članicu, treba biti biran drugi ali tu se dovodi u pitanje onda stavljamo li u nepovoljniji položaj druge kandidate koji su se kandidirali za predsjednike nacionalnog vijeća a nemaju niti onda mogućnost biti birani za to jer nisu prošli ovaj prvi korak ili moramo naći neki drugi model ali ne smije nam se više dogoditi ovo da nama za predsjednicu nacionalnog vijeća bude de facto birana osoba koja nije dobila većinu da bi ušla u sam sastav nacionalnoga vijeća. Ja apeliram na vas gospodo iz vladajuće većine da ne bismo bacali, ja sam to morala reći, saborski zastupnici to moraju znati, to ništa bitno zapravo ne mijenja, to je naša proceduralna stvar ali to sam i rekla, ne radi se o kvalitet ovih ljudi, radi se o traljavosti, o lošim pripremama, o međukoalicijskim, unutarkoalicijskim iscrpljivanjima a onda žrtve toga budu na kraju i ovi ljudi jer ja danas nažalost umjesto da sam se zaustavila na čestitci i na ovom prvom djelu, otišla lijepo na svoje mjesto i svi zajedno jednoglasno vjerojatno podržali u petak sve buduće članice i članice nacionalnog vijeća na čelu sa novoizabranom predsjednicom, ja moram trošiti određene vrijeme i na to da ukažem na apsurde procedura koja zapravo nepotrebno uzima vrijeme i baca ljagu na nešto što je sasvim u redu i na ljude koji su korektni, dokazani u svojim područjima i za koje sam uvjerena da će raditi ovaj posao odgovorno, kvalitetno i da nas ne treba biti ni sram ni strah opredijeliti se za njih i glasovanjem u petak. Evo hvala lijepa.
Hvala i vama kolegice. Slijedeći u ime Kluba zastupnika HNS-a i cijenjeni kolega Čuraj Stjepan. Izvolite, kolega Čuraj.
Zahvaljujem poštovani predsjedavajući. Ja ću vrlo kratko, mislim da što se tiče uvodnog djela i u ime predlagatelja i u ime kluba HDZ-a i kolegica je kolegica sve rekla, dakle danas ovdje biramo članove najviše zapravo stručnog tijela koje se brine za razvitak i kvalitetu cjelokupne znanstvene djelatnosti i općenito sustava znanosti, visokog obrazovanja i tehnološkog razvoja. Dakle, otprilike 22 bitne stavke kojima se oni bave. Drago mi je da naravno mogu prihvatiti dio kritika što se tiče dugotrajnosti ovog postupka no ako je ono dovelo do toga da se u više od 70% kandidata slažu svi članovi odbora pa vjerojatno pa vjerojatno onda se to preslika i na veliku većinu ovdje u Saboru onda ajde to je nekakva satisfakcija da se taj posao i dobro napravi što se tiče same odluke, dogovora, razgovora odnosno ovim konkretno samog odabira tih ljudi i tu se možemo svi zajedno složiti. Što se tiče bitnosti, naravno da je tijelo izuzetno bitno, naravno da će ono doprinijeti i odličnom poslu koji se radi u zadnje 2 g. i isti taj unaprijediti, poboljšati i mislim da podići još jednu stepenicu više odnosno jednu višu brzinu jer moramo napomenuti da u zadnje 2 g. gotovo 3 milijarde kuna je povučeno odnosno osigurano iz europskih fondova upravo za sustav znanosti i obrazovanja kroz sve one priče o reformi naravno i reformama i strukovnog obrazovanja, naravno i cjelokupnoj reformi i svih nastojanja i rada Ministarstva znanosti kao matičnog ministarstva. Ono što je u izboru možda ovdje apostrofirano kao jedan dio koji je nastala nedoumica, to je zato što je prema postojećem pravilniku i zakonu, mi imamo točno određeni broj članova koji biramo i ne predsjednik ovoga tijela se ne bira iz redova članova, dakle nije pretpostavka da mora bit član da bude predsjednik jer za to je to posebno navedeno u natječaju dokumentacije da su se ljudi posebno kandidirali za predsjednika i on se posebno birao, dakle nije se čekao prvo izbor članova, pa se onda između njih birao predsjednik nego je bio poseban natječaj za predsjednika di su se ljudi posebno aplicirali i imali smo i posebno na listiću glasanje za predsjednika dok se još ništa nije znalo. I to je zapravo jedan problem proceduralni u kojem smo mi svi odjedanput sve odrađivali i ono što se dogodilo je da je ajmo reć onako narodno teledirigirano koliko kandidata ispred koje institucije mora biti, sada da ne nabrajam sve te institucije, ali recimo iz redova redovitih profesora u trajnom zvanju moraju biti 4, pa onda kad govorimo iz redova znanstvenih savjetnika u trajnom zvanju zaposlenih u znanstvenih institutima moraju biti 3 i kad se dogodi da je predsjednik jedan izabran između nekog od tih i u ostalih dakle govorimo tu i vijeća za odnosno iz redova područja gospodarstva itd., onda je taj broj konzumiran i onda bi mi, dogodilo bi nam se zato što je taj postupak bio odjedanput da imamo jednog člana više od onog što zakon predlaže, to je nemoguće nego se zapravo onda samo idu onaj broj koji treba upraznit. Ako je predsjednica izabrana većinom apsolutno svih glasova za predsjednicu iz redova profesora u trajnom zvanju, redovnih profesora, onda ne možemo još dodatno 4 profesora tu birati, bez obzira bila ona tu ili ne. I upravo u tom, u tom dijelu je i tako proveden izbor gdje je zaključeno da je ona upravo popunila tu kvotu od četvrtog … [[Govornik se ne razumije]] i to je sva nedoumica koja je bila na samom, na samom izboru iako kažem to se treba bolje riješiti, ali je intencija zakonodavca ovdje ispunjena i upravo imamo ono što je zakonodavac predvidio točno određeni broj predstavnika određene institucije popunjenih naravno i izglasanih većinom glasova samog odbora koji ovdje stoje u prijedlogu i Klub HNS-a će podržati i naravno zaželiti puno sreće u daljnjem radu i evo ako trebam još malo produžiti govor radi kolegice da se prijavi, mislim da želim još jednom zaželiti svim izabranim odnosno predloženima i odabranima čestitati i puno sreće u daljnjem radu, naravno i suradnji sa ministarstvom i svemu onom šta nas čeka i što ćemo tek raditi. Zahvaljujem.
Hvala. Pojedinačno kolegica Sabina Glasovac, prije završnog u ime predlagatelja kolegice Bedeković, izvolite kolegice Glasovac.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Nisam se mislila javiti, al naprosto moram reagirati na ove logičke pogreške iznesene od g. Čuraja kad govorimo o konceptu izbora članova Nacionalnog vijeća u znanosti i visokom obrazovanju i tehnološkom razvoju, znači kolega Čuraj je rekao da predsjednik odnosno predsjednica nacionalnog vijeća ne mora biti birana odnosno ne mora biti član odnosno članica Nacionalnog vijeća za znanost i visoko obrazovanje i tehnološki razvoj [[Upadica: Dignite repliku molim vas, hvala]] znači [[Upadica: Replika ili?]] i onda nakon toga je rekao da smo mi po toj strukturi trebali birati 4 člana odnosno 4 članice iz redova predstavnika redovitih profesora u trajnom zvanju i to je točno. Međutim, tom analogijom da netko ne mora biti prije biran kao član odnosno članica nacionalnog vijeća, znači mi ili smo trebali glasati u dva kruga, u dva kruga, što nismo napravili i doveli smo se u situaciju da biramo predsjednicu koja nije s druge strane izabrana za redovite profesore u trajnom zvanju, al je ta 4-ta, ako biramo 4-ero redovitih profesora u trajnom zvanju onda njeno ime ovdje ne treba biti odnosno trebalo je ići u drugi krug i odlučiti tko će biti 4-ti član odnosno članica između nje i gospodina koji je dobio, ali mi smo izbor već bili proveli, to ne bi bilo prema drugim kandidatima da smo mi izabrali predsjednicu koja je dobila dovoljan broj glasova, izabrali smo članove ili članice, imali smo ovdje nekakvu koliziju odnosno jednak broj glasova i sad da smo mi išli u taj drugi krug, to ne bi bio postupak koji bi nas izvukao iz ove situacije, to sam samo htjela reći. Ne možete reći ona ne mora nužno biti birana iz redova članova ili članica, onda zašto ste je stavili na listić, okej, zašto ste je stavili na listić da ju biramo među članove i članice ako provodimo paralelni izbor. Mislim znate o čemu govorim i ja znam o čemu vi govorite i znamo da smo se vrtili u krug i da nije lako naći izlaz iz te situacije, uopće se čudim vama zašto niste rekli je imamo problem s načinom izbora i moramo ga mijenjati, nego uvjeravate kako je ovo dobar pristup, ovo nikako nije dobar pristup, može nas dovesti u glupe situacije kao što nas dovodi u glupe situacije da je netko biran za predsjednika odnosno predsjednicu, a da pri tom nije dobio dovoljan broj glasova da bi bio član odnosno članica odnosno uzeo je možda mjesto nekomu drugome. Bi li ta osoba mogla po vašoj logici, ako nije izabrana za članicu nacionalnog vijeća, biti na listiću za predsjednicu? Ne. A kako smo mi mogli znati uživa li ona povjerenje većinsko da bude birana u član, nismo mogli znati i našli smo se u ovakvoj suludoj zapravo situaciji. Ono što sam ja samo htjela apelirati u ime kluba ovdje na sve nas, a prije svega na vas jer ste dio vladajuće većine da nam ne valja posao koji se pokazao sad na najapsurdnijoj situaciji da imamo rupe u sustavu izbora i da bi ih u budućnosti trebalo izbjeći, ne iz njih izlaziti, o njima ovdje raspravljati, iscrpljivati ostale zastupnike nečim što uopće ne bi trebalo predmet rasprave na plenarnoj sjednici ali pitanje legitimiteta iznimno bitno i nije dobro da se na kraju krajeva i gđu. Polić Bobić dovodi u situaciju da je pitanje može li ona uopće biti izabrana za predsjednicu ako nije dobila većinu ovdje, ako nije dobila većinu ovdje, zašto je uopće bila na listi za izbor za predsjednicu ako predsjednik se bira iz redova članova koji su birani. To je bila moja intencija upozoriti na to jer ako biramo odvojeno predsjednika i članove onda nemojte stavljati da se bira četvero jer de facto mi smo birali ovdje 3 člana a ne 4 člana iz redova redovitih profesora jer ovaj jedan, ona jedna je predsjednik odnosno predsjednica i tu nešto mijenjati, to znate i vi, zna i gđa. Bedeković, znam i ja i nema potrebe da se ovdje nadmudrujemo oko toga i zato ste i napravili ovakav izvještaj, ni spomena o nego ste rekli da se kroz raspravu iskristalizira malo, još ne vidjeh takvu konstrukciju, odbor je ovlašten predlagati na temelju javnog glasovanja a još ne vidjeh konstrukciju u raspravi iz reda redovitih profesora u trajnom zvanju, primjenjujući dosadašnju praksu prilikom izbora utvrdili su jednoglasno pazite, sa 7 glasova za, tu nema opozicije jer smo mi napustili sjednicu, da se izabrana predsjednica ujedno predloži i za članicu nacionalnog vijeća iz redova redovitih profesora u trajnom zvanju i u raspravi je utvrđeno da se kao predstavnik ... [[Govornik se ne razumije.]] dobro, kroz raspravu znači prijedlog odluke, znamo zašto je takva konstrukcija i ne bih dalje sada o tome, problem je i treba vidjeti kako ga u budućnosti riješiti, vjerojatno postoji nekakav način, možda s nekim drugim tijelima koja imaju sličnu ili istu analogiju.
Hvala, imamo jednu repliku, izvolite kolega Čuraj.
Zahvaljujem se. Dakle, moje konkretno ono što sam napomenuo i rekao je da ne možemo imat situaciju u kojoj biramo određeno broj ljudi a da nama se onda kroz izbore pojavi jedno više onoga što je birano. Dakle to je ono što se ovdje dogodilo, da zakon kaže da morate imati 4 predstavnika i redovitih profesora u trajnom zvanju i iako je predsjednik jedan od tih predstavnika, onda još tri bi trebali birati ne pet jer onda povećavamo ukupni broj izabranih a predsjednika se bira u odvojenim natječajima i ta ista osoba se javila na dva različita natječaja, jedno je za člana, jedno je za predsjednika i onda nam se zbilja događa ta situacija koja nije predviđena vjerojatno zakonski, to će trebat urediti ali ono što je poanta priče bila da imamo sada onako kako je zakonodavac predvidio, točan određeni broj ispred svakog ovlaštenog predlagatelja odnosno predstavnika u ovom novom vijeću i koji velikom većinom ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala vam, odgovor na repliku, izvolite cijenjena kolegice.
Točno, ne možemo imati izabran veći broj od onog koji se bira, znači biramo 9 i jedan do tih 9 postaje predsjednik, znači biramo 8 plus 1. Da bismo izbjegli upravo to cijelo vrijeme smo i tamo raspravljali, ako biramo 8 plus 1 odnosno 9, znači tom logikom jedan od njih mora biti predsjednik, mora bit od izabranih, mora biti od izabranih. Ako moramo birati 3 iz redova znanstvenih savjetnika, tako je propisano, ako moramo birati 4 iz redova redovitih profesora, ako moramo birati jednog iz gospodarstva i ako moramo birati jednog iz poduzetništva, to je 9. A 8 plus 1, znači netko od tih 9 mora biti predsjednik iz tih redova.
Hvala vam. I sada u ime predlagatelja, završno, zaključno, kolegica Vesna Bedeković. Izvolite, kolegice Bedeković.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Prije svega iskoristila bih evo prigodu i naravno još jednom čestitala kako u ime Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu tako i u svoje osobno ime svim predloženim kandidatima za predsjednicu i članove Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj i doista radi se vrlo kvalitetnim ljudima koji imaju evo sve kvalitete od stručnih preko znanstvenih do akademskih za obavljanje ovih važnih poslova.
Cijenjeni kolege, molim vas, u ime predlagatelja, dozvolite pa možete malo kasnije, bez ljutnje, isprika. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ne, ne ajde molim vas, možete kasnije, samo da kolegica završi.
Evo samo da završim. Dakle, još jednom hvala vam lijepo, iskrena evo čestitka. Ja ću samo pokušati vrlo kratko osim što ću zahvaliti i svim članovima odbora na konstruktivnoj raspravi kako članova odbora iz pozicije tako i iz opozicije i upravo se u toj konstruktivnoj raspravi koja je u nekom trenutku bila manje konstruktivna ali se pokazalo da se doista vrtimo oko istog problema i da doista imamo problem s izborom ovog jako, jako iznimno važnog tijela. Naime, ja moram naglasiti da je u samoj proceduri korištena potpuno ista praksa, potpuno na isti način oblikovan glasački listić za tajno glasovanje kao što je bila praksa pri zadnjem izboru a to je bilo 2014. g. kada je konstituirano nacionalno vijeće gdje je prof. dr. Ivo Družić kao predsjednik nacionalnog vijeća izabrani, bio u jedno i član iz redova redovitih profesora u trajnom zvanju a skrenut ću samo pozornost i to upravo da bi smo si u budućnosti olakšali po mom sudu, dakle uzrok ovakvim i sličnim nedoumicama, dakle Zakon o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju i njegove izmjene iz 2014. g. upravo je na temelju tih izmjena između ostaloga i konstituiran ovakvo nacionalno vijeće kakvo imamo danas. Članak 9. zakona točno izrijekom govori tko su članovi nacionalnog vijeća i iz kojih kategorija. 4 znanstvena savjetnika u trajnom zvanju, 7 redovitih profesora, 2 profesora visoke škole, 2 osobe iz područja gospodarstva, 2 iz poduzetništva i plus predstavnik sindikata i vi sad kad to zbrojite, dobijete brojku od 17 ljudi plus 18. ovaj iz sindikata a da nigdje dakle u tom članku nije navedeno izrijekom tko je predsjednik, je li predsjednik iz redova i dolazi li predsjednik i treba li biti iz redova članstva, logika bi bila da je ali je nažalost članak formuliran tako da ostavlja prostor za interpretacije različite. Naglašavam, mi smo prilikom ovog izbora koristili praksu od prije 4 g. dakle potpuno istu praksu, potpuno istu proceduru, potpuno isti postupak. I ne vidim razlog da jedan postupak, jedna procedura koji je potpuno isti ali u svemu isti, prije 4 g, može biti pozdravljen i može se reći, da, ovo je u redu a sad nakon 4 g. kad smo iz dakle pozicije ušli u opoziciju, e sad odjednom procedura nije dobra. Dakle smatram da bi se kod idući izmjena i dobila ili ako bude donošenje novog Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju, ova odredba upravo vezana za nacionalno vijeće trebala detaljnije precizirati, dakle da bi se trebala formulirati na način da ne ostavlja prostor za interpretacije. Zašto je u 2014. g. kad su donošene izmjene, članak 9. formuliran ovako, ja ne znam, možda namjerno, da se ostavi prostor interpretacijama pa da se prilagodi kako kome odgovara a možda se desilo slučajno. Dakle pa nemojmo onda zlouporabljavati tu situaciju pa ćemo reći jednom nam ne odgovara, drugi puta nam odgovara, dakle evo nekako to je bilo moje viđenje pa onda i u ime predlagatelja cijele ove situacije a između ostalog, da sve štima i da je ovo definiramo kako treba, ne bi se dogodilo to što se dogodilo a gledajte, članovi odbora koji su evo u opoziciji, sjednicu odbora su u nekom trenutku napustili, zašto, to samo oni znaju, dakle da su imali odgovore na neka pitanja koja sam im ja postavila odmah, možda bi ostali do kraja pa bismo riješili situaciju onako kako treba. U svakom slučaju, ono što je najvažnije, najvažnije je da imamo konačno izbranu polovinu nacionalnog vijeća koja je nedostajala za njihov normalan rad, imamo predsjednicu nacionalnog vijeća, želim im puno uspjeha i puno sreće u radu a nama saborskim zastupnicima da razmislimo o mogućnosti detaljnije, preciznijeg definiranja ovog članka u samom zakonu kroz njegovu izmjenu, kroz doradu a jednako tako i smatram da je potrebno precizirati i samu proceduru izbora na razini samog odbra koji sukladno zakonu izbor vrši na način kako je predviđeno zakonom. Eto ga, hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Time zaključujem raspravu a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Nastavak sjednice u 3 sata, tj. u 15 sati sa Prijedlogom Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o prijevozu u linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu, prvo čitanje, P.Z. br. 528 a predlagatelj je zastupnik Arsen Bauk, tzv. Baukov zakon. STANKA U 14,13 SATI
Prijedlog odluke o imenovanju predsjednice i članova Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj. Predlagatelj je Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Rasprava je zaključena, pa dajem na glasovanje prijedlog navedene odluke, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 101 za, 6 suzdržanih i 5 protiv donijeta odluka kako ju je predložio Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,01 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa radom plenarne sjednice, s točkom dnevnog reda: - Prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o prijevozu u linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu, prvo čitanje, P.Z. br. 528 Predlagatelj je zastupnik Arsen Bauk na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu proveli odbor za zakonodavstvo, Odbor za pomost5vo, promet i infrastrukturu, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Vlada je dostavila svoje mišljenje, molim predstavnika predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje prijedloga zakona, izvolite kolega Bauk.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege zastupnici. Predlažem da se dopuni članak 47. Zakona o prijevozu u linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu na način da se uz navedene skupine građana s pravom na povlašteni prijevoz s popustom u javnom prijevozu i skupine građana koje ostvaruju pravo na besplatni prijevoz o javnom prijevozu dodaju još tri skupine građana. Naime, tijekom primjene zakona, uočilo se da zakonsko rješenje nije prilagođeno osobama sa invaliditetom s prebivalištem na otoku koji su zbog svojih posebnih potreba prisiljeni putovati na kopno te djeci s teškoćama u razvoju a kojima je uz jednog ili dvoje pratitelja potreba i pratnja s vozilom. U tom smislu akciju je pokrenulo Gradsko društvo Crvenog križa Brač, udruga Brački pupoljci, podržana je od svih čelnika jedinica lokalne samouprave s otoka Brača od kojih su nekako i ravnomjerno podijeljene, tri iz HDZ-a, 3 SDP-a, 2 nezavisna te je ovaj zakonski prijedlog realizacija njihove inicijative koja je dobila i tu širu podršku. Prijedlog koji je pred vama osim poslovničke obrade, doslovno je prepisan kao njihov prijedlog i njihova inicijativa. Predlaže se dakle, zakon ima samo dva članka, od kojih je drugi naravno stupanje na snagu, predlaže se dakle da se u Zakonu o prijevozu u linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu dodaju prvo djeca s teškoćama u razvoju sa prebivalištem na otoku koja zbog tjelesnih, senzoričkih, komunikacijskih, govorno-jezičnih ili intelektualnih teškoća, trebaju dodatnu podršku za učenje i razvoj u zdravstvenim ili odgojno-obrazovnim ustanovama na kopnu kako bi ostvarili najbolji mogući razvojni ishod i socijalnu uključenost, njihovi pratitelji i vozila u njihovoj pratnji. Zatim osobe s težim invaliditetom s prebivalištem na otoku, njihovi pratitelji i vozila u njihovoj pratnji te darivatelji krv s prebivalištem na otoku a koji su krv darovali najmanje 36 puta ako su muškarci odnosno 25 puta ako su žene. U sadašnjem članku 47. zakona, navedeno je niz supina građana koji ostvaruju pravo na povlašteni prijevoz. Pravo na povlašteni prijevoz s popustom ima 7 skupina a pravo na besplatni prijevoz ima 8 skupina građana. Ja ću zbog ilustracije pročitat taj članak. Dakle na povlašteni prijevoz s popustom u javnom prijevozu imaju hrvatski i strani državljani koji imaju prebivalište na otocima ili na poluotoku Pelješcu te državljani država članica europskog gospodarskog prostora i članova njihovih obitelji bez obzira na njihovo državljanstvo koji imaju prijavljeni privremeni boravak i koji je najmanje 183 dana u jednoj godini, borave na otocima ili poluotoku Pelješcu. Djeca starija od 3 do navršenih 12 g. života. Vozila fizičkih osoba i stranih državljana i vozila korisnika leasinga s prebivalištem na otoku koja su registrirana u nadležnom upravnom tijelu u RH. Vozila pravnih osoba odnosno vozila registriran na obrt, OPG, djelatnost slobodnog zanimanja i korisnika leasinga sa sjedišta korisnika vozila na otoku a vozila su registrirana u nadležnom upravnom tijelu u RH. Zdravstveni djelatnici i djelatnici drugih javnih službi, policije, OS, vatrogasci, lučka kapetanija čije je stalno mjesto rada na otoku i njihova službena vozila koja se koriste na otoku. Zdravstveni djelatnici i njihova službena vozila pri obavljanju redovitih prijevoza bolesnika s otoka na kopno i obrnuto te ostale osobe koje to pravo stječu po posebnim propisima. Pravo na besplatni prijevoz imaju učenici i studenti sa prebivalištem na otoku koji svakodnevno putuju do škole ili visokoškolske ustanove izvan otoka. Učenici i studenti s prebivalištem na otoku koji za vrijeme školovanja privremeno borave izvan otoka a vikendom dolaze na otok. Djeca koja pohađaju obvezni predškolski program izvan otoka svog prebivališta kao i učenici i studenti koji se školuju na otoku svoga prebivališta te djeca koja pohađaju predškolski program na otoku svog prebivališta za aktivnosti izvan otoka. Djeca od 1 do navršene 3 g. života. Umirovljenici i osobe starije od 65 g. s prebivalištem na otoku, zdravstveni djelatnici i njihova službena vozila pri obavljanju sanitetskog prijevoza bolesnika s otoka na kopno i obrnuto, djelatnici policije i njihova službena vozila pri obavljanju dužnosti na otocima i djelatnici drugih javnih služni i njihova službena vozila u slučajevima katastrofe i u slučajevima izvanrednih događaja te traganja i spašavanja uz suglasnost agencije. Dakle, držim da svakako u ovu skupinu, posebnu ovu drugu skupinu je potpuno opravdano dodati i ovo kako je predloženo, dakle s teškoćama u razvoju s prebivalištem na otoku, njihove pratitelje i vozila, osobe sa težim invaliditetom, njihove pratitelje i vozila i darovatelje krvi. Ovo posljednje što se tiče darovatelja krvi da ih se izjednači sa darovateljima krvi na kopnu koji imaju pravo u javnom gradskom prijevozu primjerice čini mi se da i u gradu Zagrebu javni gradski prijevoz, ono što je u gradu Zagrebu javni gradski prijevoz, to je na otocima u pravilu trajekt od otoka do kopna. Zakon je predan u proceduru 20. studenog prošle godine te sam se nadao da će ova problematika biti riješena i bez rasprave o ovom konkretnom prijedlogu Zakona. Vlada RH 23. siječnja se očitovala na način da je predložila Saboru da ne prihvati ovaj prijedlog jer da Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture već radi na iznalaženju adekvatnih zakonskih rješenja koja bi zadovoljila potrebe osoba s invaliditetom i djece sa teškoćama u razvoju sa prebivalištem na otoku, te da je i u vezi s time u tijeku osnivanje stručne radne skupine za izradu nacrta prijedloga zakona u čiji će rad između ostalih članova biti uključeni i predstavnici relevantnih udruga osoba sa invaliditetom. Također obzirom na to da će navedena radna skupina pristupiti izradi cjelovitih izmjena i dopuna predmetnog zakona koje će između ostalog obuhvatiti i tematiku prava posebnih skupina građana Vlada predlaže da, smatra da prijedlog nije cjelovit i da predlaže Saboru da navedeni prijedlog ne prihvati. Očitovali su se i Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu u čini mi se travnju ove godine i Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku krajem lipnja 2019. godine. To navodim kronologiju zbog toga i Odbor za zakonodavstvo, to je bilo jučer. Dakle navodim kronologiju da bih pokušao dakle objasniti genezu zbog čega smo mi danas ovdje na plenarnoj sjednici. Dakle ja sam u siječnju mogao u potpunosti prihvatiti obrazloženje Vlade RH da će se izraditi cjeloviti zakon. To je moglo držati vodu još i u travnju kada je to bilo na Odboru za pomorstvo, promet i infrastrukturu ali protokom vremena argumenti Vlade u tom smislu postaju sve slabiji a vapaj roditelja djece sa teškoćama u razvoju je sve jači. Prvi put kada sam prezentirao prijedlog zakona to je medijski prošlo relativno nezapaženo. Kada je u negdje pred Uskrs Odbor za pomorstvo odbio prijedlog zakona dobilo je malo veću medijsku pozornost a kada je Odbor za zdravstvo odbio prijedlog zakona dobio je jako veliku medijsku pozornost. Mnoge javne osobe podržale su nastojanje Udruge Brački pupoljci da se ovaj zakon donese, dakle tu su bili glumac Marko Petrić, glumica Ana Begić-Tahiri, glumac Slavko Sobin, pjevač Joško Čagalj-Jole, pjevač Neno Belan, pjevačica Mirela Priselac-Remi, pjevač Toni Cetinski, glumica Nadija Cvitanović, pjevač Luka Nižetić, Klapa Rišpet i Ivo Amulić i Pero Kozomara, voditeljica Katarina Muškatelo, pjevačica Mija Dimšić i pjevač Vojko Vručina, odnosno Vojko V. Želio bih dakle reći da sam vjerovao da će biti dovoljno vremena do ljeta da se ovaj problem riješi, da nemam namjeru ni privatizirati ovaj zakon pokazuje i to dakle što je on autorski uradak dakle onih koji su ovu inicijativu pokrenuli a ja sam se trudio biti sredstvo da ova tema dođe na javnu scenu. Vi mene znate, ja ne pričam, ja dosta pričam u Saboru ali o ovoj temi sam jako malo govorio do možda prije, prije tjedan, dva. Dapače, ja ću vam pročitati neke odredbe Poslovnika Hrvatskoga sabora čisto da vidimo, čisto da vidimo što naš Poslovnik govori. Pa ću vam ići od stavka do stavka. Članak 187.: „Opća rasprava o prijedlogu zakona vodi se tako da zastupnici iznose svoja mišljenja o potrebi donošenja zakona o osnovnim pitanjima koje treba urediti zakona, o ustavnoj ovlasti da se predloženi odnosi urede zakonom i opsegu i načinu zakonskog uređivanja tih odnosa.“. Ovaj zakon i ova tema je školski primjer kada o ovome treba raspraviti. Ja vjerujem da nitko od zastupnika ni ovdje prisutan niti onaj koji će se javiti u raspravi neće osporiti potrebu donošenja ovoga zakona, neće osporiti ni potrebu da se raspravi o opsegu i načinu zakonskog uređenja tih odnosa. Hoće li to ostati na ovoj skupini, treba li se proširiti, treba li se precizirati, treba li se širit, suziti, to nikome nije sporno ovdje. Pa se onda logično se za zapitati u čemu je problem. Ajmo dalje: „Rasprava o pojedinostima…“, stavak 2.: „…vodi se o tekstu prijedloga zakona i o pojedinim odredbama.“. To ćemo napraviti danas. Stavak 3: „Ako zastupnici procjene da nije potrebno donijeti zakon prijedlog zakona odbiti će zaključkom koji mora biti obrazložen i dostavljen predlagatelju.“. Ja sam siguran da u današnjoj raspravi neću čuti ocjenu da nije potrebno donijeti ovaj zakon. Ja sam siguran da će svi koji se jave u raspravu reći da je potrebno donijeti ovaj zakon, davati će neke prijedloge, sugestije, primjedbe ali sam siguran da nitko neće izgovoriti da ovaj zakon nije potrebno donijeti. I ako će to biti tako onda bi odbijanje zaključka čak bilo i suprotno Poslovniku. Stavak 4.: „Prijedlog zakona koji je odbijen na sjednici ne može biti ponovno uvršten u dnevni red sjednice prije isteka roka od 3 mjeseca otkada ga odbije Sabor.“. Biti će zanimljivo protumačiti može li se ako bi Sabor odbio ovaj prijedlog to stavit u 3 mjeseca na dnevni red ali neću o tome pretjerano, to neka Vlada vodi o tome računa. „Nakon završene rasprave zaključkom kojim se prihvaća prijedlog zakona utvrđuju se mišljenja, stajalište, primjedbe i prijedlozi u svezi prijedlogom zakona i upućuju se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Zaključkom o prihvaćanju prijedloga Sabor može odrediti da predlagatelj zakona umjesto prijedloga za donošenje izmjena i dopuna važećeg zakona da je obavezan izraditi konačni prijedlog zakona koji će u cijelosti urediti određeno područje. To je upravo ovo što Vlada kaže, dakle upravo ovo što piše u Poslovniku kao razlog za prihvaćanje zakona, Vlada kaže da može ili da hoće izraditi konačni prijedlog zakona koji će u cijelosti urediti određeno područje. I zadnji stavak: „Prije podnošenja konačnog prijedloga ili konačnog prijedloga zakona iz stavka 6. sabor može odrediti da je predlagatelj zakona obavezan pribaviti mišljenje pojedinih tijela ili pravnih osoba koje imaju javne ovlasti.“. Dakle ovo bi možda eventualno se vidjeti o pravobraniteljici s invaliditetom ili Agenciju za obalni linijski prijevoz. I Članak 188. o čemu ćemo mi odlučivati, dakle: „Na osnovu prijedloga zaključka sabora o prihvaćanju prijedloga zakona, predlagatelj odnosno drugo tijelo, ako je to odredio sabor i s tim se suglasio predlagatelj izradit će konačni prijedlog zakona odnosno konačni prijedlog zakona iz Članka 180. stavka 6. U suglasnosti s predlagateljem zakona može se odrediti da konačni prijedlog zakona odnosno konačni prijedlog zakona iz Članka 187. stavka 6. izradi radno tijelo sabora ili vlada i tada se oni smatraju predlagateljem zakona, a prijašnji predlagatelj gubi položaj predlagatelja.“. Ja kao predlagatelj temeljem Članka 188. izjavljujem da prihvaćam da konačni prijedlog zakona izradi radno tijelo sabora i izradi vlada, bilo kao samo ovaj dio, bilo kao cjeloviti dio. Dapače Klub SDP-a će predložiti da sabor zaduži vladu da ovu predmetnu problematiku regulira uredbom u roku 15 dana. Dakle, na snazi je još uvijek Zakon o ovlasti Vlade RH da donosi određene dakle akte iz djelokruga sabora, još uvijek je na snazi do od 15. srpnja do 15. rujna i ako je vlada pripremila tekst zakona onda ovu odredbu doslovno u srijedu ili u četvrtak na prvoj slijedećoj sjednici ili na drugoj sjednici za 10 dana može staviti u zakon. Prema tome, ja nemam nikakve želje da uzimam autorska prava za ovaj zakon, smatrao sam svojom dužnošću kod prisege u Hrvatskom saboru da prijedlog zakona predložim, bio sam dovoljno strpljiv da se da dovoljno vremena bilo koje drugom predlagatelju zastupniku, vladi, odboru da predloži tzv. cjelovito rješenje, ali nakon 8 mjeseci smatram da je vrlo opravdano da malo jače saslušamo argumente onih koji su ovaj zakon tražili i koji su ga napisali, a da vladu pritisnemo da ovo pitanje riješi. Ja sam svjestan da u povijesti se vrlo rijetko dogodilo da se zastupnički zakoni, posebno ako se tiču ovaj oporbenih zastupnika prihvaćaju, ali se također dosta puta dogodilo da su ideje koje su iz zakona, prihvaćene naknadno, ali se čini mi se da se nikad još nije dogodilo da u popodnevnom zasjedanju sabora na prijedlog jednog zastupnika u ime Vlade dođe ministar, pa u tom smislu kako se to sada dogodilo ja zahvaljujem gospodinu ministru što je došao i pozivam ga dakle da ideje, osnovne ideje iz ovog zakona riješi što prije, a evo ja ovoga svečano izjavljujem kada ova problematika bude riješena vidjet ćete me bez brade, a dok me budete gledali s bradom zanat ćete da ova problematika još nije riješena. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Molim poštovane kolege da ne upadaju u riječ dok ne dobiju riječ. Imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Ante Bačić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Bauk naveli ste dosta toga s čime se normalno slažem i vjerujem ovo što ste napomenuli da neće nitko bit protiv ovoga zakona u smislu da riješimo ovu problematiku, samo je pitanje na koji način sveobuhvatno ili mijenjanjem samo ovoga članka koji ste vi predložili. Ali kad već navodite kronologiju, kad ste nam pročitali ovdje sve iz Poslovnika vezano za donošenje konačnog prijedloga zakona i već kad ne želite uzimati autorska prava na ovaj zakon zanima me samo vrlo kratko jel svi smo pratili objave i koje ste vi ovdje napomenuli vezano za Bračke pupoljke i svi mi 10. izborne jedinice smo bili u kontaktu ili s njima ili s kolegama iz Crvenog križa otoka Brača. Zanima me zašto kao ministar sa Brača niste preuzeli tada autorska prava i jednostavno riješili taj problem jer kao što i sama udruga navodi ovo je problem od cijelog desetljeća, a ne ovih zadnjih godinu dana. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Bauk.
Vrlo jasno ovaj prijedlog je do mene došao u studenom prošle godine, ja ne tvrdim da kolege koje su to navele nisu to tražile 10 godina, ali do mene to nije došlo, a u saboru sam od 2008. godine. Da je tada došlo bilo bi formulirano u prijedlog zakona ili bi barem bio amandman na onaj zakon tko se sjeća u prošlom sazivu kad je Penićev amandman prihvaćen mimo volje Vlade glasovima MOST-a. Da je to tad bilo, bio bi i taj amandman. Dakle, ja sam vidio da su, da su ovoga predlagatelji izjavili da se oni za to bore 10 godina, ne tvrdim da to nije točno, ali do mene takav prijedlog dok sam obnašao dužnost koju ste naveli, ali i prije dok sam bio zastupnika pa i oporbeni nije došao, da je došao sigurno bi bio formuliran u prijedlog zakona ili barem amandman na prijedloge vlade. Hvala.
Slijedeća replika poštovani kolega Nikola Grmoja Izvolite.
Dakle, poštovani kolega Bauk, nitko ovdje od nas ne želi znači i kolegica Strenja je također otvarala ovu temu, nitko ne želi znači da nužno prođe ovaj prijedlog zakona. Mi želimo da se ovo pitanje riješi, hoće li se riješiti znači nekakvom odlukom Vlade, hoće li Vlada uputiti zakon, ono na čemu inzistiramo je da se ovaj problem hitno riješi. To je sve što mi kao oporbeni zastupnici želimo. I mi ćemo podržati bilo koji prijedlog, evo vi ste dali jedan prijedlog kad smo mi kao dio vladajuće većine podržali, podržali jedan prijedlog koji je bio dobar. Tako da u tom smislu Vlada može očekivati našu podršku, vladajuća većina za bilo koji prijedlog koji će riješiti problem znači naše djece i njihovih obitelji. I u tom smislu dajem potporu i ovom vašem prijedlogu zakona, ali i bilo kojem rješenju koje će doći iz Vlade u ime kluba, u ime Kluba MOST-a.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bauk, ja neću sad govoriti tko je iz Brača, tko je iz Splita, tko iz Sinja. Činjenica kao što je kolega Bačić rekao. Ja ću ovdje kazati da je ovo rješivo, da ovo nije toliko ogroman problem, a da je toliko velik problem djeci sa poteškoćama u razvoju i njihovim obiteljima da je rješiv. Ovdje se ne radi o milijardama kuna, ni o stotinama miliona kuna, tako da rasprava jel to trebalo prije 10 godina, 9 godina, sramotno je šta sad, šta nije prije 10 godina, a poglavito što sad. Znači rješenja su ponuđena u ovome slučaju od oporbenoga zastupnika šta ne mora predstavljati problem Vladi. Vlada ima mogućnost ovoga rješavanja i uredbama il nekakvim drugim odlukama, a sveobuhvatno ako se želi napraviti na bilo koji drugi način naravno da ćemo mi to svi prihvatiti. A u ovome trenutku mi moramo i to je kolega Bauk, dobro ste to napomenuli, bilo kakav oblik rješavanja ovoga problema je prihvatljiv, je prihvatljiv i sramotno je što do sada nije bio i tu se u potpunosti slažem.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Bauk, izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Bulj, mislim da bi ono što će ostati građanima sa ove rasprave trebalo biti da su se sve stranke složile da se ovo riješi što prije u bilo kojoj, bilo kojoj formi. Ima nekoliko Poslovničkih mogućnosti za formu, međutim forma ne smije biti razlog da se ovo već dugo odgađa, ja sam jučer pitao dakle koliko to otprilike tjedno košta jednu obitelj, rekli su mi 800 kuna, ja to i prenosim, ja to prenosim sada ovaj ovdje. Ja i vas pozivam kad budete u ime Kluba MOST-a govorili, vidim da ste prijavljeni, da budete blagi u izričaju, dakle da građani ne steknu dojam da politiziramo na temi djece, al to pozivam i kolege iz HDZ-a i iz Vlade. Hvala.
Hvala kolega Bauk. Slijedeća replika poštovani kolega Marko Sladoljev. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Bauk po nekim dakle procjenama dakle ovdje se radi o brojci od prilike 300 djece jel tako, dakle 300 obitelji. Dakle, kad se to preračuna dakle u taj trajektni prijevoz radi se o jednoj po meni dakle za Hrvatsku vladu mizernoj dakle cifri. Tako da ne vidim razloga dakle u ova tri mjeseca ljetnih mjeseci da im se to ovom, zakonskim prijedlogom vašim ne riješi. Dakle, ne radi se o velikim iznosima novca i to je ključ koji ovdje trebamo poslati. Radi se o tome da, da se tim ljudima trenutno rješava ta situacija i da je ovo pitanje za njih vremena. Ovo je za njih pitanje mjeseci dakle oni su financijski iscrpljeni, dakle i u razgovoru dakle i s njima se zapravo vidi da je to njima pitanje svakog trenutka.
Zahvaljujem. Kolega Bauk odgovor.
Najbrži način da se ovo riješi i svi ćemo se složiti je Vladinom uredbom sa zakonskom snagom koju bi donijela Vlada kada sabor prestane zasjedati. I tu će Vlada imati našu apsolutnu podršku. To je to.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Ante Babić. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. U pojedinačnoj raspravi ću moguće ću više elaborirati jer će biti više vremena, ali sada o ovom vašem ekspozeu zapravo shvatio sam u onome što ste vi govorili kolega Bauk želite reći da neki ljudi možda i nemaju empatiju, a evo vi možda i članovi vašeg kluba imate empatiju, pa je to bio razlog prijedloga ovoga zakona iako ste ostali sami tu u klubu, sad se priključio slučajno gospodin Đujić. Međutim, predlažući ovaj zakon vi ste iščitavali Poslovnik o radu Hrvatskog sabora i Članak 174. i samo ste pročitali jedan dio, a ja bi se usudio reći u pripremi ovoga zakona vi se niste vodili upravo tim Poslovnikom jer vam ovdje ne piše ocjena izvori potrebnih sredstava za provođenje ovoga zakona. Neću reći da je ovaj zakon protuustavan, ali je u najmanju ruku diskriminatoran, vidio sam poslije da govorite o dvije kategorije, o osobama s invaliditetom i djeci u razvoju s poteškoćama u razvoju, ali on obuhvaća samo one koji imaju prebivalište na otocima [[Upadica: Zahvaljujem.]] što s onima koji su na kopnu, a trebaju doći na otoke.
Zahvaljujem, kolega Babić. Odgovor poštovani kolega Bauk. Izvolite.
Dakle što se tiče prijedloga zakona on je u prvom čitanju, da je konačni prijedlog mogli biste podnijeti amandman upravo, upravo to, ali nije bila intencija ovog zakona da rješava cjeloviti problem nego da na njega ukaže. Cjeloviti problem se rješava konačnim prijedlogom, bilo od strane Vlade, bilo od strane zastupnika. Što se tiče tzv. diskriminacije, dakle činjenica je da oni su sa otoka idu na kopno to moraju raditi svaki dan ili skoro svaki dan. Oni koji s kopna idu na otok to ne rade tako često. To je činjenica i problem je veći za ljude na otoku, nego za ljude na kopnu, ali ajde da upadnemo, da ne upadnemo u jednu logičku inverziju, ako je manjkavost ovog zakona što nije obuhvatilo još više ljudi onda on košta manje, a ne više, onda mu je to sa aspekta financija prednost, pa nemojmo ga onda na taj način diskreditirati. Hvala.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovana kolegica Snježana Sabolek. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče Bauk, evo ja bi samo djelomično ponovila prijedlog zakona kojim se trebalo omogućiti besplatan prijevoz u obalnom i pomorskom prometu djeci s teškoćama u razvoju s prebivalištem na otoku, osobama s težim invaliditetom s prebivalištem na otoku, darivateljima krvi s prebivalištem na otoku, a koji su krv darovali najmanje 36 puta, a sada bi još ponovila i mišljenje koje je Vlada donijela i koje je slijedeće. Vlada RH predlaže Hrvatskom saboru da ne prihvati Prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o prijevozu u linijskim i povremenom obalnom pomorskom prometu. Ja se doista iskreno nadam da neće ostati na tom mišljenju Vlade i da će se to pitanje, ovako socijalno, osjetljivo pitanje hitno riješiti. Hvala vam.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Bauk.
Poštovana zastupnice, ja kad sam vidio mišljenje Vlade, nisam previše se da tako kažem ni deprimirao, ni iznervirao, vjerovao sam da će to riješiti u jednom razumnom roku, još uvijek vjerujem i nadam se da će to biti i prije jesenjeg zasjedanja Sabora. I da izreknem malo samokritike, i za vrijeme naše Vlade, Vlade u kojoj sam bio član, bilo je situacija kada bi Vlada odbijala oporbene prijedlog zakona govoreći da će se to riješiti cjelovito, nekad bise riješilo, nekad ne. Ako se sjećate zastupnika Mladena Novaka i Zakona o dječjem doplatku, to je bila jedna od sramotnijih odluka naše parlamentarne većine kada smo njegov zakon odbili u prvom čitanju ali je tada nakon toga to riješeno. Prema tome, ako želite ponoviti grešku naše parlamentarne većine, onda ćete i proći kao što smo prošli tada, a ako želimo ovo pitanje riješiti onda se izdignite iznad toga, budite pametniji od nas, hvala.
Zahvaljujem kolega Bauk. Slijedeća replika, poštovani kolega Ivan Kirin, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani ministre. Uvaženi zastupniče Bauk, 9.4.2018. g. održan je sastanak u Splitu kojem su nazočili ministar Butković, predsjednik Uprave Jadrolinije David Sopta, ravnateljica Agencije za linijski promet obalni Paula Vidović te predstavnici inicijative, 30-ak udruga osoba sa invaliditetom RH. Na sastanku je jednoglasno zaključeno što je ministar podržao da će osigurati sredstva za ostvarivanje povlastica za besplatni prijevoz osoba sa invaliditetom, osoba u pratnji i besplatni prijevoz njihovih vozila, dakle povlašteni prijevoz u linijskom obalnom prijevozu obuhvaća prijevoz sa popustom i besplatni prijevoz. U kategoriju onih koji su besplatni prijevoz, logički dolazi i prijevoz osoba sa invaliditetom, ja vjerujem da je zakon spreman i da ide u konačnom ... [[Govornik se ne razumije.]]
Zahvaljujem kolega Kirin, kolega Bauk, izvolite.
Nema potrebe osporavati prijedlog donošenja zakona ovoga ili u poslovničkoj formi nekog drugog dakle da se problem riješi time što bi bilo u travnju. Od travnja do danas je prošlo 3 mj. a ako bi se prihvatio stav, onaj koji je do sad izrečen Vlade, proći će još najmanje tri ako ne i više dok se ovaj prijedlog usvoji. Ako se nešto može riješiti prije ili kako kaže naš narod, što možeš napravit danas, ne ostavlja za sutra, onda neka se riješi. I to je u prijedlogu zaključka najjednostavnije da to Vlada riješi uredbom. Inače ovo što ste citirali, jučer su na svom Facebook profilu objavili Brački pupoljci, dakle prethodno je u travnju obećanje da će se izmjena zakona dogoditi po hitnoj proceduri i to prije ljetne saborske stanke dao je ministar mora, prometa i infrastrukture a svoju potporu obećala je Predsjednica Republike, nažalost, nijedno ni drugo nisu ispunili obećano, sad će nam ministar možda reći.
Zahvaljujem kolega Bauk. Slijedeća replika, poštovani kolega Mirando Mrsić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Bauk, pa ovo je Vlada odgovorila je vrlo grubo prema svima onima koji trebaju pomoć i koji trebaju jeftiniju kartu za vraćanje sa otoka i ono što je Jadrolinija napravila da je onda dala popust od 90% vjerojatno uz blagoslov ministra koji je nadležan za taj dio je put ali očito da Vlada zbog nekih svojih politikantskih razloga jednostavno ne želi da vaš prijedlog zakona bude u saborskoj proceduri a da nema vremena ili nema želje da se to riješi zakonom niti uredbom, tako da ja ne vjerujem da ćemo doživjeti da Vlada u slijedećih 2 tj. ili mjesec dana prije nego ode na raspust, Vlada donese uredbu kojom će ozakoniti ovo jer će opet priznati da ste bili u pravu i to je tu osnovni problem da zbog svojih vlastitih PR-ovskih i politikantskih razloga, ne donosi se ovakav zakon i Vlada daje takvo sramotno mišljenje.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Bauk, izvolite.
Ja se nikako ne mogu složiti da je ovo iz PR-ovskih razloga jer ako je iz PR-ovskih razloga, to je užasan PR. Dakle, postupanje Vlade i parlamentarne većine po ovom pitanju od studenog do danas je ponašanje slona u staklarni. Rade sebi nemjerljivu štetu zbog nečega što mogu riješit odmah što ne košta puno i što bi svi pozdravili. I cijelo vrijeme predlažem rješenja da oni takvi ne ispadnu. A oni uporno pokušavaju takvi ispasti. Ali evo nadam se da se to na kraju ipak neće desit, da će ovo riješit u roku do kraja mjeseca i da onda možemo se nastaviti svađat kod drugih tema kao što se inače Vlada i opozicija svađaju. Dakle mene ovo mišljenje Vlade u siječnju mi je držalo vodu, ok, tisi nešto predložio, riješio, u srpnju više ne drži vodu, dakle to je jasno.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovani kolega Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bauk, nitko nije protiv toga da djeca s teškoćama u razvoju, invalidi imaju pravo na besplatan prijevoz i vozilom i kao osobe i to je nešto što že se dogoditi ali ćemo riješiti sveobuhvatno prijedlogom Vlade, tim više što smo već u Zakonu o otocima napisali da djeca imaju i njihovi pratitelji pravo na besplatan prijevoz i očito da su ostali problem vozila ali me interesira ova činjenica, znači luli smo već danas, znači 10 g. postoji određena inicijativa, udruge koje se s time bore, vi ste 2013. mijenjali ovaj zakon, 2013. i to malo šire i sveobuhvatnije i tada ste niti vi niti Mrsić, kolega Mrsić, niste sjetili da postoje takve inicijative i da se to tada već ugradi u Zakon o javnom linijskom obalnom prijevozu i da se taj problem riješi nego ste se kao sad sjetili da vam je netko to rekao prije godinu dana. Nije istina, netko ne govori onda istinu i danas ćemo u raspravi to malo raščistiti.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Bauk.
G. Boriću, ako govorimo o 10 g., 2009. vi ste tad bili tad bili pomoćnik ili državni tajnik u tom, jel do vas došla ta inicijativa tada? Eto vidite. Zašto mislite da ako je došla do vas kao resornog dužnosnika, da je do mene kao tada običnog zastupnika, mladog i perspektivnog opozicije, došlo? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ni kao ministra nije došlo [[Upadica Brkić: Molim vas kolega Borić, ne upadajte u riječ kolegi Bauku.]] Dakle, a to sam već govorio g. Bačiću. Ja ne tvrdim da ta inicijativa ne postoji 10 g., ja mogu samo reći da onog trena kada je u formi izmjene zakonskog članaka došla do mene, da sam napisao prijedlog zakona i uputio ga u proceduru svjestan svih okolnosti što se događa kada oporbeni zastupnik uputi zakon u proceduru kao sredstvo pritiska a vi ste to sredstvo očito podcijenili i sad ste se doveli u situaciju da se vas 15 mora braniti od mene jednoga, ali ne morate se braniti, ja ću vas podržat ako ovo riješite.
Zahvaljujem kolega Bauk na odgovoru. Želi li možda izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne, hvala lijepo. Molim predstavnika Vlade, poštovanog ministra mora, prometa, infrastrukture, g. Butkovića da nam da obrazloženje i mišljenje Vlade.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolege, poštovani saborski zastupnice i zastupnici, sve vas evo lijepo pozdravljam i moram iskoristiti ovu prigodu budući da je Vlada zauzela svoj stav u siječnju mjesecu oko donošenja i prijedloga koje je išao od strane saborskog zastupnika g. Bauka i ono što želim reći na samom početku, nije točno jer stvorio se takav dojam da Vlada RH ili kao tijelo koje donosi i predlaže zakone Hrvatskome saboru, uključujući i saborske zastupnike iz pozicije su protiv donošenja ovakvoga zakona i ovakvog prijedloga koji ima za cilj riješiti ne samo djece s poteškoćama u razvoju koja putuju i prometuju i idu na rehabilitaciju itd. na kopno nego smo tom problemu i rješavanju tog problema krenuli još prošle godine. Da je tome tako i da govorim istinu, i ja sam potpisao u travnju mjesecu 2018. g. kad još nije bilo prijedloga g. Bauka jer vaš prijedlog je došao 6 ili 7 mj. kasnije, preporuku da Jadrolinija uvede popust od 90%, komercijalni popust ma vozila i na osobe sa invaliditetom i sa djecom sa poteškoćama u razvoju. Drugim riječima, onaj tko putuje s otoka a spada u ove kategorije, on ne plaća 100% nego plaća 10% od cijene ili koja je predviđena i utvrđena cjeniku Jadrolinije. I to se primjenjivalo i primjenjuje se danas. Tako da odmah na samom početku želim reći, nikakav prijedlog oporbe nit pozicije ni ne znam kog saborskog zastupnika, mi znamo za taj problem i slijedom toga smo formirali radnu skupinu u ministarstvu koja broji 14 ljudi, 3 puta se je sastala u siječnju, travnju i lipnju, tri puta se je sastala i na tim sastancima se raspravljalo o tome da se taj problem riješi i da ne uključuje samo djecu s poteškoćama u razvoju nego da uključi sve invalide 100%-tne, ratne vojne invalide, 80%-tne, bez ekstremiteta itd., itd., o svemu tome će nešto više reći i saborska zastupnica Lukačić koja je u to bila uključena. Slijedom toga sam ja bio, to je istina, ja sam bio u svibnju mjesecu, negdje početkom svibnja sam bio na Braču i sastao sam se sa navedenom udrugom i nije točno da sam ja obećao da će to biti do ljetne stanke, ja sam im rekao da će to biti riješeno, da će zakon ići u hitnom postupku i ići će, takav je i prijedlog i naravno, taj zakon ide na javno savjetovanje slijedeći tjedan, on je gotov, on je usuglašen i nakon mjesec dana predviđa se završiti javno savjetovanje, da će u rujnu mjesecu bit u proceduri Vlade i nakon toga i listopadu će biti ovdje u Hrvatskom saboru. Znači, uveden je popust od 90% da se kompletno nađe rješenje cijelog problema, ponavljam ne samo za djecu sa poteškoćama u razvoju nego i za osobe sa invaliditetom i mi uvidimo u taj prijedlog novog zakona, vidjet ćete osobe sa invaliditetom kod kojih je utvrđeno tjelesno oštećenje donjih ekstremiteta 80% ili više, hrvatske ratne vojne invalide sa 100% tjelesnog oštećenja te osobe kojima je utvrđeno tjelesno oštećenje osjetila vida od 100% na trajektnim linijama za vozila, za djecu sa poteškoćama u razvoju III. i IV. stupnja invaliditeta itd. i za to je potrebno osigurati na razini godine, to su podaci od strane Agencije za obalni i linijski prijevoz nego oko 15 milijuna kuna, ta sredstva su pronađena, bit će u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture i taj problem će se riješiti. Po meni nije trebalo ovo sve skupa politizirati, ja ne uopće želim ovo politizirat, niti sam politizirao u bilokojem trenutku, govorim fakte, govorim činjenice kako je sve ovo skupa išlo i koji je redoslijed. Do tada, sutra će Vlada RH, ja sam i sa predsjednikom Vlade, donijeti zaključak, ja sam donio preporuku, 90% i to Jadrolinija primjenjuje, ne primjenjuju svi brodari, primjenjuje Rapska plovidba, neki dan, neki ne, sutra će biti zaključak Vlade da se ide na 100%-tno do donošenja zakona da se primijeni 100%-tno oslobađanje ne samo za djecu s poteškoćama u razvoju nego za sve invalide kako smo to i utvrdili. Vaš prijedlog nije bio zlonamjeran niti smo ga mi odbili zašto što je on zlonamjeran, zato što je on došao od strane SDP-a ili ne znam koga nego smo htjeli to pitanje riješiti cjelovito. Vaš prijedlog je bio, ja neću reći loš, on je dobar ali nije rješavao stvari u cjelini, onako kako se i zalaže sve udruge invalida, krovne itd. i mi smo htjeli i njih saslušati u tom djelu. To vam je istina i to ovako vam stvari stoje i ja tu završavam. Znači Vlada je odbila u siječnju iz razloga što smo mi to najprije morali prošle godine staviti za ovu godinu u plan zakonodavnih aktivnosti izmjene toga zakona, vi znate tu proceduru čak bolje od mene jer ste bili ministar uprave, znači sve je išlo svojim redoslijedom i nema nikakvog razloga da stvaramo hipnozu u hrvatskom društvu da se taj problem ne želi riješiti. Eto, hvala vam lijepo.
Zahvaljujem poštovanom ministru i obrazloženju i mišljenju Vlade, imamo nekoliko replika, poštivani kolega Miro Bulj, izvolite.
Uvaženi ministre, slijed aktivnosti koje ste vi nabrojali ako će dovesti do rješenja da djeca sa poteškoćama u razvoju naravno i ovaj cjeloviti koncept ako se napravi znači ipak jer se pomakla ta stvar i doći će do rješenja. Međutim ovdje se radi kako ste rekli o 15 milijuna kuna, ja mislim da ne trebaju baš tolike procedure ovakve da postoje, uredbe, postoje mogućnosti donošenja odluke kao što ste rekli da Jadrolinija poštiva 90% olakšica, povlastice ali i niz drugih brodara, prema tome ja milim da ova inicijativa zakonska se ne treba odbijati na taj način nego se može jednostavno reći Vlada će napraviti to, to, to, to, do konačnog rješenja zakona. Prema tome, ova zakonska inicijativa koja je pokrenuta još u 11. mj. je bila na odboru u 3. mj. na kojem sam nazočio, mislim da je bilo dovoljno vremena da se ovo riješi ali da se sada riješi toj djeci, svima će biti na otocima dobrodošlo.
Zahvaljujem. Odgovor, ministar Butković, izvolite.
Evo poštovani zastupniče, ja sam nastajao zaista biti jednostavan i jasan u ovom svom izlaganju. Znali, ponavljam, kolega Bauk je išao s prijedlogom je li krajem prošle godine, mi smo već u 2018. u travnju sam ja donio preporuku Jadroliniji za ovih 90%. Njegov prijedlog nije loš niti smo ga mi odbili iz razloga što on je za nas i za udruge koje se bave time bio polovičan, ne možemo prihvatit nešto, onda za 2 mj. ić ponovno u izmjene zakona. Znači čisto je stvar procedure rješavanja cjelokupnog problema, ja sam zaista najjednostavnije objasnio, znači sutra će Vlada donijeti zaključak da to više nije 90 nego 100% a zakon ide po onom redoslijedu u proceduri kako sam vam i rekao.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovani kolega Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Ministre, zahvaljujem na ovom što ste nam rekli, znači da će Vlada zaključkom odobriti sada 100% popusta, znači besplatan prijevoz dok se ne donese zakon, jasno pokazujemo da razumijemo što nam građani žele poručiti i prošla godina 2018. Jadrolinija, vidim podatke, znači 1600 karata za vozila i 3500 putničkih karata odnosile su se na osobe sa invaliditetom, znači i njihovu pratnju i vozila. I sad je pitanje da li je to samo prema otoku Braču ili je to prema svim otocima. Znači želimo prema svim otocima, da svi imaju pravo bez obzira što je inicijativa došla sa otoka Brača i više udruga i da ta stvar bude trajna i da se ne otvaraju više takva pitanja s obzirom da je i Zakon o otocima donesen i postao je na snazi od početka godine i on predviđa besplatan prijevoz osobama sa invaliditetom i njihovoj pratnji.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Boriću. Slijedeća replika, poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Dakle, poštovani ministre ja mislim da je dobro iako se kolege iz HDZ-a posebno oni koji su članovi odbora su se morali braniti od ovog pritiska javnosti, ja mislim da je dobro da se stvorio takav pritisak javnosti jer će prije kolegice riješiti problem. Ja mislim da tu nema ništa loše i ništa ovo što ovdje su kolege govorile, ja mislim da je čak bio i pretjerano pomirljiv kolega Bauk, čak je i priznao neke greške vladajuće koalicije, da ja nisam primijetio ovdje nikakvo politiziranje nego želju da se ovo što prije riješi. Nije bilo nikakvih napadanja niti kolega iz HDZ-a ovdje od strane nas u Saboru, nego želja da Vlada, znači da vi kao ministar utječe da se ovaj problem što prije riješi i ne vidim ništa u ovoj raspravi, ja mislim da će sada svi moći vidjeti da i vi želi da se to dogodi.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Mirando Mrsić, izvolite.
Poštovani ministre, ovdje se vidi ustvari koliko je Vlada efikasna i malo ste terminološki ako mi možete odgovoriti na dva vrlo jednostavna pitanja, dvije jednostavne stvari. Prvo, govorite da postoje udruge koje su se bunile za da se prihvati rješenje koje je kolega Bauk predložio pa ako znate koje udruge osoba sa invaliditetom su pismeno ili na bilokoji način izrazile neslaganje s ovakvim rješenjem. Drugo, ovdje izmjena jednog članka zakona, imate onda povjerenstvo od 14 članka, treba vam 6 mj. da izmijenite taj zakon, dobro to je stvar efikasnosti ali me isto tako zanima zašto niste onda u siječnju kada ste odbili ovaj prijedlog kolege Bauka, donijeli ovaj zaključak koji ćete donijeti slijedeći tjedan, da svi imaju pravo na 100%-tno oslobođenje od cijene karti. Zašto to niste napravili u siječnju nego sada kada je pritisak javnosti veliki, kad vam to ruši vaš rejting?
Zahvaljujem kolega Mrsić. Odgovor, ministar Butković, izvolite.
G. Mrsiću, ja se u svom poslu i u ovom što sam radio oko ovog zakona uopće ne vodim nikakvim rejtinzima nego sam vam na lijepi način pokušao to objasniti. Nisam rekao da su neke udruge bile protiv ili su bile za, ovo što je kolega Bauk predložio, nitko od nas ne može bit protiv. I nitko nije protiv njegovog rješenja. Mi smo samo iz razloga da riješimo cjelokupni problem ne samo ponavljam djece sa poteškoćama u razvoju nego svih invalida, one kategorije, vi ste liječnik, opet to bolje razumijete od mene, odbili i išli u cjelokupno rješavanje problema, nitko nije protiv kolege Bauka i njegovog prijedloga jer to sam jasno i rekao ovo. Što se tile ovih 100%, primijenili smo 90% prošle godine u travnju i smatrali smo da ćemo donijeti zakon ove godine i donijet ćemo ga, neka bude na snazi tih 90% to nije i to je veliko olakšanje već bilo u samom startu. Tako da [[Upadica: Zahvaljujem.]] to su fakti.
Slijedeća replika poštovani kolega Marko Sladoljev. Izvolite.
Poštovani kolega ministre ovaj ja bih se samo osvrnuo dakle na da i vi nas morate razumjeti oporbene zastupnike, dakle mi smo dobivali na neki način cijelo vrijeme obrazloženje dakle iz Vlade da se ne prihvaća određene zakonske inicijative jer se čeka cjelovito rješenje, pa meni to nije bilo logično rješenje u tom trenutku, nije mi ni sada jer to je kao da imate dvoje djece i sad imate jednom djetetu priliku riješiti ne znam prijevoz u školu besplatni koji nema, a drugo to prijevoz plaća i kažete ne želim riješiti tom djetetu prijevoz jer nije fer prema ovom drugom djetetu. Dakle, idemo rješavati ono što je moguće u datom trenutku što je brže moguće, samo je to bilo u pitanju.
Odgovor ministar Butković.
Poštovani zastupniče jedna stvar, tu je bilo rasprave danas da 10 godina traje inicijativa i borba udruga invalida i ne znam čega da se ovo pitanje riješi. I sad imamo prijedlog gospodina Bauka, koji je po nama nije cjelovit i imamo cjelovito koje će se od današnjeg dana donijeti u Hrvatskom saboru za najviše 3 mjeseca. Imamo na snazi 90% oslobađanje od komercijalnog, 90% smo oslobodili. I sad tko tu može iščitati da postoju zle namjere i da ne postoji namjera Vlade ili ministara ili ne znam koga da taj problem riješi. Evo to je mislim jedno logično pitanje koje vam moram zaista postaviti. To ne postoji, ja vas uvjeravam u to, mi smo saslušali kompletno invalide, to je vrlo osjetljivo pitanje, to je vrlo osjetljivo pitanje, punoljetne osobe, netko ima djeca s poteškoćama u razvoju ima 17 godina, do godine ima 18 da li se to na njega isto odnosi. To je bilo puno pitanja koje smo morali razriješiti.
Zahvaljujem poštovanom ministru na odgovoru. Slijedeća replika poštovana kolegica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa gospodine ministre ja evo slušajući ovu raspravu vidim da mnogi kolege ovdje puno toga ne razumiju šta je vezano za ovaj zakon, ja vas lijepo molim recite samo jesu li se udruga osoba sa invaliditetom usuglasile oko definicije koju ste odlučili staviti u zakon i koja će se naći u zaključku Vlade sutra. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Odgovor ministar Butković.
Moj odgovor je jesu, jel imali smo nekoliko sastanka i reko sam koliko puta i ovaj zaista smo uvažili sva njihova razmišljanja i udruge Brački pupoljci i ne znam da ih ne nabrajam sve koliko ih ima ali i krovne udruge invalida, tako da uvažavali smo mišljenja apsolutno i u prijedlogu zakona i u ovom zaključku koji će sutra biti donijet. Hvala.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Ante Babić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani gospodine ministre, vi ste previše benevolentni što se tiče SDP-a posebice gospodina Arsena Bauka. Arsen Bauk je socijaldemokrat koji je perfidan i on je vrlo vješto danas ovdje u Hrvatskom saboru prezentirao taj dio vezano za prijedlog ovoga zakona. Dakle, svi mi kao imamo empatiju s osobama s invaliditetom i gospođa Lukačić će vam to reći u ime Kluba HDZ-a. No, trebate biti oprezni kada se govori i o kategorijama osoba s invaliditetom. U RH vam postoji 508.437 osoba s invaliditetom, dakle kad govorimo o takvim stvarima u ovom slučaju gospodin Sladoljev govori o 300 obitelji na otoku Braču koji ima osobe s invaliditetom, taj podatak vam uopće nije točan, to uopće nije tako. Dakle, ovo je bio prijedlog Gradskog društva Crvenog križa između ostalog da se pomogne ide ravnateljima krvi s otoka Brača, što kažem opet moramo biti oprezni glede takvih pojmova, a i onoga što vi kažete vezano za pomoć invalidima. Rekli ste 90% i sada se plaća, znači za osobu s invaliditetom, osobu u pratnji i za vozilo.
Kolega Babiću hvala lijepo, ja bih vas lijepo molio da pripazite malo na vrijeme i vi i druge kolege. Slijedeća replika poštovani kolega Tomislav Klarić. Izvolite.
Uvaženi kolega odnosno ministre Butković svako ko je slušao vaše izlaganje ovdje može si postaviti pitanje čemu uopće današnja rasprava o ovome zakonu, ako je ministarstvo i vlada odredilo povlasticu od 90%, ako je rečeno da će do kraja ove godine po hitnom postupku ići cjeloviti zakon, ako je rečeno da neće biti samo inicijativa za ovaj dio populacije već i za sve invalide, znači da je Vlada odgovorno pristupila ovom problemu i da donosi cjelovito rješenje. Ako govorimo zbog čega ovakva inicijativa, zbog čega ovakav pritisak javnosti, jednostavno iz razloga da bi se omalovažio sav vaš rad i uspjesi Vlade. Ja ne vidim drugog razloga osim toga. U svakom slučaju podrška i mislim da je ova današnja rasprava u ovom tonu potpuno bespotrebna. Vjerujem da će kolegica Lukačić o tome se detaljnije iščitavati jer pripada toj skupini naših građana i mislim da [[Upadica: Zahvaljujem kolega Klarić.]] ovaj dio kako ste odradili posao da ste odradili vrlo dobro.
Slijedeća replika poštovani kolega Ante Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre, evo prvo drago mi što ste nam se ovdje pridružili vezano za ovaj zakon i namjerno sam se javio zadnji da mogu poslije povući raspravu pojedinačnu jer mislim da više nema smisla. Ponovit ću samo za kraj onako možda i kao papiga, rekli ste zakon kreće u proceduru javne rasprave kroz dva tjedna, nakon toga bit će poslan u hitnu proceduru tj. u rujnu Vlada će poslat u hitnu proceduru zakon u sabor i planira se biti donesen na jesen tj. u 10. mjesec do tada stoji ova preporuka Jadrolinije od 100% oslobođenja, tako da mislim da nemamo što dalje raspravljat, ovim putem se zahvaljujem. To je to. Hvala.
Zahvaljujem kolega Bačić. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege uvaženi ministre, pred nama je Prijedlog Zakona o dopuni prijevoza, linijskog prijevoza povremenom obalnom pomorskom prometu. Naravno evo sve što su kolege rekle i kao predlagatelj, kolega Bauk bez obzira tko je ga predložio uvaženi ministre bezbroj puta sam ovdje ponavljao vaša brojna obećanja, zaključke ali ovdje vas molim da se ovaj problem riješi. Ovde se radi o djeci na svim otocima, tu se radi oko 300 djece sa poteškoćama u razvoju, ovde se ministre radi da to Vlada može riješiti svojom uredbom. Ja znam da ćete vi nabrajat sve šta ste poduzeli da ste davali preporuku, ali preporuka je nešto što nije obavezujuće prema privatnim brodarima što znači da privatni brodari ja ne znam ispunjaju li tu vašu preporuku i dal ste vi to njima dali nadoknadu o tome niste govorili, vi ste govorili o državnoj tvrtki tj. o Jadroliniji, prema tome ovaj problem je vrlo lako rješiv i mislim da je predlagatelj to i kazao. Ja sam bio na Odboru za promet u 3. mjesecu također imao sam svoj prijedlog zakona tada je bio i kolega Bauk sa svojim prijedlogom zakona na odboru koji nije tada prošao. Znači u 11. mjesecu je predložen ovaj zakon. Mi možemo ovdje govoriti o cjelovitosti rješavanja ovoga problema, ali ovdje je vrlo lako rješiv problem. Problem se rješava jednom uredbom. Ja ne znam kakav je taj vaš zaključak, da će taj vaš zaključak bit također preporuka od 100% koji ste vi naveli i dal će to važiti za privatne brodare, a ovde se ukupno radi znači za svu djecu sa poteškoćama u razvoju i ovaj prijedlog gdje davatelji krvi u razgovoru sa dobrovoljnim i kao davatelji krvi sam osobno gdje sa 36 davanja krvi, 36 puta muškarci, a 25 puta žene koje su dale krv također je prihvatljiv. Međutim, ovdje zaista mi svi skupa bez obzira bili oporba, bili vladajući evo naveo je kolega Bauk i primjer zastupnika Penića koji je tada bio u oporbi SDP-u, tada je prihvaćen po prvi put amandman, a to je bila besplatan prijevoz za Hitnu pomoć koji je na otoke, gdje su, gdje je Hitna pomoć morala plaćati također prijevoz i tada je MOST glasao za prijedlog oporbenog, amandman oporbenog vijećnika i amandman je prošao i nikome nije pala kruna s glave. Doduše pala je vlada, al nije nikome kruna s glave. Evo žao mi je šta je ministar otišao, ja mislim da može ponuditi on, ok tu ste, ja mislim da je vrlo jednostavno rješenje. Da je pritisak javnosti prema zastupnicima koji su na odboru nisu prihvatili je urodio plodom. On je urodio plodom zbog toga što je neistina da je 90% nisu plaćali svi, jedino u Jadroliniji. Ponavljam u privatnim brodarima, u privatnim prijevozima brodskih linija ta obaveza to nije bilo obavezujuće ministre ta preporuka. Znači imate mogućnost da ovaj problem se riješi i ja ne mislim šta kolege iz HDZ-a ovde naglašavaju, a Ines Strenja Linić je kao predsjednica saborskog Odbora za zdravstvo sazvala sjednicu tematsku i na toj sjednici je uzurpirala, kulminira ovaj prijedlog do usijanja i naravno da je meni razumljivo da će ministar nabrajat sve dobro šta je napravio, a u konačnici preporuka nije rješenje. Preporuka nije rješenje, a o cjelovitosti zakona, kad će on doći u proceduru, dal će doći u proceduru, da li će to biti kraja godine, međutim ja mislim kolega Bauk je ovdje bio blagonaklon, rekao da prihvaća sva rješenja. Da ovo bude slobodno prijedlog Vlade, da ovo bude što neka bude prijedlog, ali ja mislim da ovaj trenutni problem, 300 djece sa poteškoćama u razvoju je vrlo rješiv ministre i mislim da bi bilo dobro da izađete ovdje i da kažete u ime Vlade da će Vlada uredbom riješiti ovih 15 miliona kuna. Znači, ne radi se, godišnje govorimo negdje od 15 miliona kuna za svu djecu, ne znam kolega Babić je maloprije rekao da nije istina da je na Braču, govorimo o 300-tinjak djece, tako za sve 15-tak miliona. Znači, čak za sve znači i ovo što ulaze osobe s invaliditetom ne samo djeca sa poteškoćama u razvoju. Znači, ja mislim da ovaj problem je dobro što je kulminirao u javnosti, on je tinjao kao što je naglašavano od 11. mjeseca od sada, a sad da nabrajamo dal je kolega Bauk bio ministar, da je s Brača, to nije riješio, dal je netko drugi tribo riješiti, zbog čega se nije riješilo, da nabraja ministar Butković kojega ja često napadam zbog drugih stvari koje i napadat ću ga, al ovdje ga ne želim napadati, ovdje ne želim politizirati, ovdje želim kazati svim nama zastupnicima da mišljenje Vlade nije najpametnije napravljeno, da je sama riječ odbija se ovakav prijedlog nije najbolje rješenje. Mislim da se tribalo naši komunikacija sa Odborom za promet, tu je predsjednik odbora bio do maloprije, da tribala naši komunikacija, sjest se sa predlagateljem ovoga zakona koji je bio u proceduri i pronaći se najbolje rješenje. A u ovome trenutku ministar nudi da je najbolje rješenje uredba. Uredba Vlade je ima snagu kao i zakon, ja mislim da se ovo može riješiti do konačnog rješenja cjelovitog kako vi kažete rješenja, naravno da ima i širi kontekst ova priča ima potreba i na kopnu, ima potreba i na mojoj Dalmatinskoj zagori. Međutim, ovdje se radi o djeci na otoku, radi se o njihovim pratiteljima koji plaćaju ogroman iznos. Meni je drago čuti od vas da ste vi 90% riješili za Jadroliniju, meni je to drago ima brojne jedinice lokalne samouprave također koje pomažu, regionalne samouprave, ali da bi bilo trajno riješeno potreban je kažete cjelovit zakon. A ovaj dio koji je kolega Bauk dao kao predlagatelj mi iz Kluba MOST-a i poglavito tu je bila najzainteresiranija ovo ovoga priče kao i svi mi saborski zastupnici, osoba koja vodi znači Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb, to je za zdravstvo ova gđa. Ines Strenja Linić koja je i sazvala tematsku sjednicu iz te sjednice je u biti kulminirala ova priča. Ja mislim da bi trebalo završiti ovu ministre priču da izađete ovdje za govornicu i da jednostavno napravite ovaj korak koji vas neće ništa umanjiti, neće vam smanjiti krunu za ovih 15 milijuna kuna ovom uredbom a cjeloviti zakon, ili kako se vi dogovorite sa predlagateljem da se riješi ovoj djeci dati. O toj djeci sa poteškoćama u razvoju više ne govorimo i na ovaj način da u javnosti se ne stvara percepcija o bilo kome da je protiv djece sa poteškoćama u razvoju, da se ovaj problem riješi. A naravno da ćete imati o kluba MOST-a i potporu u cjelovitom rješavanju ovoga zakona jer ovo je pitanje djece, ono nije pitanje politike niti naše političke borbe, niti PR-a niti bilo čega nego jednostavno pitanje djece. Vjerujem da ima načina poslovnički, zakonski da se ovaj dio sada riješi odmah tako da ovu priču jednostavno na zadovoljstvo te djece riješimo i tih ljudi koji imaju problema sa svojom, imaju problema sa linijskim prijevozom, imaju problema sa velikim iznosima koje plaćaju kao pratitelji i za njihova vozitelja. Evo mi još jednom očekujemo od vas ministre da ćete se izdignuti iznad svega i da ćete pokazati tu svoju širokogrudnost koju često prikazujete i u svome govoru. Za sve ostale ću vas kritizirati što nije dobro a oko ovoga ako ovo prihvatite gdje god dođem ja ću vas hvaliti na sav glas. Vjerujem da imamo svi ovdje veliko srce prema djeci, da ćemo ovo ostaviti iznad politike i vjerujem, ispod političkih nekakvih razina i zaista bilo kakva priča, spominjanje te djece, njihovih roditelja i oduljivanje te priče ne donosi nikome ništa dobro. I ja mislim da ne treba biti nervozan i ja mislim da ne treba nitko od saborskih zastupnica i zastupnika govoriti da to saborski zastupnici ne razumiju. Mi živimo u stvarnom društvu sa stvarnim potrebama ljudi. Ja znam kako je u mom kraju, kolegice, ti ljudi proživljavaju, kako žive, koji su problemi sa zdravstvom, koji, ja to poznam a ovdje je očito da su se udruge i ljudi pobunili koji imaju taj problem a u ovome slučaju radi se o djeci. I mi nemamo ovdje nikakav problem da ovo podržimo, ja mislim da nećete ni vi imati ovaj problem. Zakonsko rješenje imamo mogućnosti stanke, imate mogućnost da porazgovarate sa predlagateljem. Ono što dogovorite mi smo supotpisnici da ide ovo u proceduru u hitnu proceduru da jednostavno predsjednik Sabora je morao staviti ovu točku dnevnog reda ali je potpisalo više od 30 zastupnika. Mi smo potpisali prijedlog iz kluba MOST-a kolege Bauka, bez ikakvoga problema tako vjerujem da i vi ministre možete se izdignuti i da hrvatska Vlada ovaj problem riješi bilo uredbom, bilo kako a taj okvirni zakon koji će riješiti sveobuhvatne probleme vjerujem da će doći što prije ali evo ovaj problem očekujem da ćete riješiti. Hala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine predlagatelju, kolega Bauk, poštovane kolegice i kolege. Ja prije svega želim istaknuti iskreno žaljenje što sam danas i u ovoj raspravi za koju smatram da možda više uopće nema smisla obzirom da smo svi čuli da je Vlada našla rješenje i to nije ga našla danas, nije ga našla danas nego već neko vrijeme Vlada priprema rješenje koje će prije, koje će biti na snazi prije donošenja zakona. Ali izražavam žaljenje što sam danas ovdje od mnogih kolega čula sažaljenje prema osobama sa invaliditetom. To je ono što osobe sa invaliditetom najviše ne vole. Ja vjerujem da je vama svima poznato, ako nije, u dvije, tri rečenice ću vam ponoviti koliko je ova Vlada do sada učinila za osobe sa invaliditetom. Premijer i ja osobno izradili smo program za osobe sa invaliditetom koji program nikad ni jedna druga stranka nije imala. Taj program nisu moje ideje bile, niti premijerove ideje nego je on bio usuglašen sa osobama sa invaliditetom. Mislim da to nešto znači. U ove skoro 3 godine mandata ova Vlada, samo ću dva prava spomenuti, povećala je osobnu invalidninu i doplatak za pomoć i njegu koju nitko nije taknuo 20 godina. Znate li koliko to znači osobama sa invaliditetom? To su neki segmenti koje je dobro imati na umu da bi znali koliko ova Vlada čini za osobe sa invaliditetom i moram reći premijer osobno obzirom da je to čovjek koji ima, čak neću reći niti senzibilitet, nego koji ima izuzetno puno znanja o osobama sa invaliditetom za razliku od mnogih. No dobro, vratimo se mi na ovaj zakon za koji smo evo već danas nekoliko puta čuli kako smatramo da nije cjelovit, da je manjkav, točno. Ja uopće ne sumnjam u izuzetno dobre namjere kolege Arsena Bauka, uopće. Ja sam to na svim odborima na kojima sam ja sudjelovala i ponovila. Ali osobe sa invaliditetom vam najviše ne vole polovična rješenja, sad im daj, pa im sutra uzmi. Po ovom prijedlogu to bi se upravo tako i dogodilo. Ako je ovaj prijedlog udruga, nije bitno koje udruge onda nažalost ovdje moram istaknuti da ni te udruge ne razumiju što se to u Hrvatskoj događa a što je vezano za osobe sa invaliditetom. Ja mislim da bi svi trebali znati da Hrvatska vještači po novim kriterijima i to najbolje kolega Mrsić zna jer je on bio ministar kada smo uveli nove kriterije. I super, pohvaljujem, odlično, samo mi je žao što ti kriteriji nažalost nisu zaživjeli u vrijeme kada je kolega Mrsić bio ministar pa danas to moramo uređivati mi, ova Vlada. Ova Vlada konačno uređuje kriterije za utvrđivanje invaliditeta i konačno uređuje tko će to raditi. Do danas to nismo imali. Tko će donositi rješenja i invaliditetu? Ali o tome sam već nekoliko puta govorila pa neću nastavljati dalje nego ću reći evo nekoliko riječi zašto smatramo da je ovaj zakon manjkav i da nije cjelovit? Ovaj zakon odnosi se prije svega na djecu sa teškoćama u razvoju i na osobe sa invaliditetom koje žive na otocima, koje imaj prebivalište na otoku. To je diskriminacija. Svi znate da je Hrvatska potpisala Konvenciju UN-a o pravima osobama s invaliditetom kao treća zemlja u svijetu a da u Konvenciji u članku 5. itekako jasno piše da će zemlje potpisnice učini sve da se ne dogodi diskriminacija. Međutim, mi ne smijemo upravo zbog toga dozvoliti nikakvu diskriminaciju a osobito ne diskriminaciju između osoba sa invaliditetom. Dakle pravo na ovaj prijevoz moraju imati i osobe s kopna. Dozvoljavam da možemo o tome razgovarati i ova Vlada i o tome razmišlja ali ne sama, ne sama nego u partnerstvu sa osobama sa invaliditetom, što opet naglašavam što je premijer od prvog dana kad je postao premijer rekao da želi da mu osobe sa invaliditetom budu partneri i zbog toga ja danas sjedim ovdje kao zastupnica. Zbog toga je premijer dao meni svoje mjesto jer je imao povjerenje da ću na pošten i korektan način raditi svoj posao, pa tako i ovo. Vrlo je teško kolegice i kolege složiti definiciju tko će imati pravo na određenu povlasticu. Zbog toga što imate odrasle osobe sa invaliditetom koje imaju nekoliko rješenja. Koje će vam od toga bit mjerodavno, sva ne mogu biti jer se ljudi na šalterima, bilo kojeg brodara ili bilo gdje neće uopće znati, neće znati što to čitaju. Dakle morate odrediti koji dokument je dokaz o invaliditetu. Danas nove osobe sa invaliditetom uopće ne poznaju takva rješenja jer im više takva rješenja nisu potrebna, postoje nova obzirom, odnosno nalazi i mišljenja, obzirom da vještačimo po novom sistemu. Dakle to je jedan od razloga zbog kojih ovaj zakon nije manjkav. Ovdje se navodi da ovo pravo trebaju imati osobe sa težim invaliditetom. Što je to teži invaliditet? Gdje imat dokument koji kaže da je Ljubica Lukačić osoba sa težim invaliditetom? Nigdje, to ne postoji. To je nekad postojalo u opisu, samo u opisu, nikada u kvalifikaciji za invaliditet. To ne postoji. Da li je to treća ili četvrta razina koju danas vještačimo ili je to 80 i više posto. Ako je da li samo na donje ekstremitete ili općenito. Znate li vi da danas ima ljudi koji imaju više od 80% tjelesnoga oštećenja, općenito, ne govorim sada o donjim ekstremitetima a za koje sada da ih vidite biste rekli da nisu osobe sa invaliditetom. I sigurno i nisu ali imaju tjelesno oštećenje međutim to tjelesno oštećenje nije proizvelo invaliditet i hvala Bogu da nije. Prema tome, vrlo oprezno morate odrediti definiciju tko će to biti. Nije bilo drugog načina zašto je to toliko dugo trajalo? I u razgovoru s ministrom i sa udrugama osoba sa invaliditetom ja sam izrazila želju i nije to samo moja želja, to na kraju krajeva Konvencija UN-a nalaže da se ni jedan propis koji regulira problematiku za osobe sa invaliditetom ne smije donijeti bez osoba sa invaliditetom, bez toga da one sudjeluju u radnim skupinama. I upravo zato je to toliko trajalo i upravo zato je Ministarstvo moralo čekati toliko dugo, nije bilo izbora. Mi sada samo vama za informaciju, Vlada u ovim trenucima izrađuje, odnosno radna skupina izrađuje Zakon o inkluzivnom dodatku i Zakon o osobnoj asistenciji. Znate kako je teško naći definicije? Izuzetno teško. Nađete vi opisnu definiciju koja je u Konvenciji, koja je toliko plastična, toliko široka da biste ste, ne znam rekli za svakoga da je osoba sa invaliditetom ali to ni jedna država ne dozvoljava tako široko ostvarivanje prava nego se mora odrediti koje će to osobe imati na što pravo. Dakle osobe sa invaliditetom rekao je ministar su se usuglasile oko definicije kada je u pitanju ostvarivanje prava na besplatan prijevoz. Do sada, već smo više puta danas čuli, to, i te osobe sa invaliditetom nisu plaćale punu cijenu karata. Imate subvenciju od 90%, znate koliko to iznosi? To vam iznosi 3 kune i otprilike 17 lipa, mislim da su mi tako rekli u Jadroliniji, 3,17kn po osobi, dakle za osobu sa invaliditetom ili dijete sa teškoćama u razvoju i za njegovu pratnju i 15 kuna za automobil. Međutim, 4x godišnje sve osobe sa invaliditetom na području RH imaju 75% popusta i besplatnu pratnju i besplatni automobil. To je ono što je bilo do sada. I ja se slažem da ljudima koji odlaze, pa neću reći svakodnevno jer skoro da sam sigurna da nitko ne ide svakodnevno jer nažalost i terapije se niti ne mogu dobiti baš svakodnevno. A još nešto što morate znati da sve osobe sa invaliditetom i sva djeca sa teškoćama u razvoju sa otoka ne idu nužno na kopno na rehabilitaciju, ne idu nužno jer i na Braču i na Hvaru, spominjem ta dva otoka zato što su najveći, tako i na nekim drugim otocima postoji sustavno rješenje rehabilitacije. Postoje kuće koje sa Hrvatskim zavodom za zdravstveno osiguranje imaju ugovor i provode medicinsku rehabilitaciju pri domovima zdravlja ili pri svojim ustanovama ili je provode u kući. Činjenica da možda nema na otocima, ne možda nego sigurno dovoljno defektologa, dovoljno ili'ti edukacijskih rehabilitatora, nema dovoljno logopeda ali toga poštovane kolegice i kolege nema dovoljno ni na kopnu. Snalazimo se kako god znamo. Biti logoped nekad nije bilo interesantno zanimanje, e danas je postalo. I danas ih nemamo, zato ćemo sve učiniti da ih imamo što više kako bi i djeca na otocima a i djeca na kopunu imala jednaku mogućnost, jednako pravo i na ranu intervenciju ali i na sve druge oblike rehabilitacije. Stoga, mi je žao da se osobe sa invaliditetom koriste doista u politikanstvo. I to doista i je politikanstvo. I još moram reći da mi je izuzetno žao evo sad dok je govorio i kolega Bauk, mnoge osobe s invaliditetom i ministar dok je govorio, mnoge osobe sa invaliditetom su, samo što naravno u sabornici ne mogu i ne želim odgovarati ali su mi slale poruku na mobitel i pitale zašto se ne prenosi sjednica Sabora jer su ovo željele slušati. Žao mi je što mediji danas nisu toliko zainteresirani a već 10 dana govore o HDZ-u, ona ma zastupnicima koji smo, neću reći glasovali protiv, nego koji nismo prihvatili ovakav prijedlog zakona koji nije dobar. Što o nama već 10 dana svi govore? No dobro, mi smo na to navikli stoga izuzetno pozdravljam gospodine ministre što će Vlada sutra donijeti preporuku zaključkom koji će biti jedno, jedan most, jedno rješenje do donošenja zakona koji će udovoljiti potrebama svih osoba sa invaliditetom na području cijele RH a takva formulacija, [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] Samo da dovršim molim vas, gospodine potpredsjedniče, rečenicu [[Upadica Reiner: Da ali premašili ste dosta vrijeme, pa vas molim.]] E onda će takva formulacija biti u preporuci. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj GLAS-a i HSU-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, pozdravljam ministra, kolegice i kolege. Na početku želim reći ono što je formalno i važno a to je da ćemo kao klub GLAS-a i HSU-a podržati ovaj Prijedlog zakona o Izmjeni i dopuni Zakona o prijevozu linijskom i povremenom obalnom i pomorskom prometu, Vrlo jasno zašto unatoč tome što vladajuća većina ga odbija. Zbog toga da simbolički podupremo inicijativu kojom se pritišće Vlada da riješi ovo pitanje. Točka. E sad, o onome što se događa oko ovog zakona. Dakle današnja rasprava je školski primjer razloga zbog čega građani preziru zastupnike u Hrvatskom saboru. Razmislite malo, 45 minuta ste replicirali jedan drugome za šta? U principu za mudrovanje u ničemu. Dakle činjenica je, problem postoji, on ne postoji 10 godina, za njega se bore ljudi 10 godina jer su se organizirali 10 godina, problem postoji puno ranije. Šta vi mislite da je nekad postojalo u Hrvatskoj da se moglo besplatno voziti svim brodovima? Naravno da nije. Mi smo kao društvo nezreli i svatko nosi svoj dio krimena. Činjenica je dakle da je inicijativa potekla iz kruga nevladinih organizacija koje čine oni kojih se ovaj problem tiče, kao i tisuću puta do sada. Dakle, nisu to pokrenuli niti saborski zastupnici, niti stranke u parlamentu, ni Vlada kao takva čijoj je pozornosti prinesen ovaj problem prije gotovo godinu dana i sada se licemjerno kaže ne možemo prihvatit ovaj prijedlog jer je on necjelovit, mi ćemo to riješiti cjelovitim izmjenama zakona, pa to je ništa drugo nego čisti eufemizam za to da se kaže ne ne želimo prihvatit vaš prijedlog jer ste to predložili vi. U protivnom zašto bi Vlada sutra donosila zaključak? Pa je zaključak sutra nego necjelovito rješenje privremenog karaktera, šta je to drugo, u istome rangu kao i ovo, ali je možda cjelovitije u nekom izričaju, ali nije promjena zakona u cjelini, što se govorilo pred odborom da treba izvesti. Dakle, nijedna Vlada do sada nije anđeoska Vlada što se ovih pitanja tiče. Ja 10 punih godina slušam da će Vlada prioniti cjelovitoj reformi cijeloga sustava koji počiva u samim svojim temeljima na nepravdi i zbog te nepravde mi možemo reći da je naša država umjereno do pojačano bešćutna država za razliku od društva koje je vrlo solidarno jer društvo rješava probleme pritiscima, humanitarnim akcijama, prikupljanjem novaca, a ne država, država samo kad mora, ali će se uredno pohvaliti da smo fiskalnu situaciju države stabilizirali, da imamo proračunski suficit, ali kad treba ta sredstva usmjeriti na rješenje konkretnih situacija, onda toga, to ne vidimo. Dakle, u samome korijenu naš sustav skrbi o osobama s invaliditetom je bezbožan, on je nepravedan, on je neljudski. Sama činjenica da se prava osoba s invaliditetom oslanjaju ne na vrstu invaliditeta, nego na način stjecanja invaliditeta je toliko blasfemična da je pokvareno bezobrazna, a to je dio našega sustava, dakle 5 osoba koje nemaju nogu, nemaju isti ekstremitet, ali su u različitim situacijama stekli to, netko rođenjem, netko u saobraćajnoj nesreći, netko u ratu kao civilni invalid, netko u ratu kao vojni invalid, netko zbog toga što je doživio neki drugi oblik nesreće na radu, 5 ljudi isti invaliditet, jednako teške uvjete života, jednako težak križ što bi se reklo, ali svi imaju različita prava, to je činjenica koja vlada u našemu društvu. Točno je, pogledajte kolika su prava onih koji su to izgubili u ratu u odnosu na one koji su izgubili na radnom mjestu, je li točno? To što svatko hvali svoga premijera, pa naravno ja bih volio da ovaj premijer bude u tom smislu uspješniji od svih dosadašnjih jer to će značiti da smo na pravome putu, da učimo, da napredujemo, on je i moj premijer, ovo je i moja Vlada, ali svaka se hvalila, a iza svake je ostalo neriješeno jako puno pitanja. Prema tome, pokrijmo se ušima. Upozorili su nas oni na koje se ovaj problem odnosi da je problem velik za njih, a za državu minoran. Pokazujmo skrušenost i dajmo da se to riješi. Ali priznajmo, sustav ne valja, nijedna Vlada se nije htjela uhvatit u koštac s tim da napravi temeljitu reformu i da pokaže da gradimo socijalno pravednu državu, ne, da je tako onda vi gđo. Lukačić ne bi imali šta radit, a vi ste cijeli svoj mandat potrošili manje-više korigirajući politike Vlade i pomažući njima iz svoje perspektive, dugogodišnje aktivistice, iz prostora osoba s invaliditetom da nešto naprave, bilo ih je i prije vas i bit će i poslije vas, ali država je trebala tu pokazat puno više vlastite inicijative nego čekati da se ijedan saborski zastupnik ili zastupnica vladajuće većine, nema veze jel se ona zove Vesna Škulić ili Ljubica Lukačić, mora angažirati oko ovih stvari da bi Vlada reagirala, to je prava činjenica i istina o nama. Hvala lijepo.
Sada ćemo prijeći na pojedinačnu raspravu, prvi se javio poštovani zastupnik Marko Sladoljev, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Evo, započeo bi dakle ovu raspravu jednom narodnom mudrošću koja je prikladna za ovu današnju situaciju, a koja glasi ne odgađaj za sutra ono što možeš napraviti danas. Kolege i kolege, pred nama se nalazi jedan mali, ali važan zakonski prijedlog kolege Arsena Bauka, sastoji se samo od dva zakonska članka, ali mogli bismo reći dva članka koji puno znače našim malim otočanima s tjelesnim i drugim poteškoćama. Cilj i smisao zakona je vrlo jednostavan, kao i njegov tekst, cilj je omogućiti djeci s teškoćama u razvoju koji imaju prebivalište na otoku, a koji trebaju dodatnu podršku za učenje i razvoj u zdravstvenim ustanovama na kopnu, besplatan prijevoz, kako bi ostvarili najbolji mogući razvojni ishod i socijalnu uključenost. Mi u MOST-u ovaj prijedlog prihvaćamo kao samorazumljiv. Drago nam je da je ministar Butković rekao da će se taj problem riješiti i budimo iskreni on se riješio zbog medijskog pritiska, samo osobno nisam bio za prozivanje kolega iz vladajuće većine, niti ikad to radim, osobno smatram da kolege su također za rješavanje ovog problema, ali vi morate razumjeti nas iz oporbe koji uz pomoć medija želimo postići neko dakle zakonsko rješenje koje bi tim ljudima u tom trenutku pomoglo. Isto tako bi bilo vjerojatno da je sa suprotne strane, da je SDP na vlasti, gospoda iz HDZ-a bi vjerojatno kontaktirala s tim udrugama ili Bračkim pupoljcima ili nekom drugom udrugom, predložili bi to za svoje zakonsko rješenje i kritizirali bi vlast zašto se to ne dogodi. Tako funkcionira dakle u Hrvatskoj vlast, vladanje i to jednostavno treba prihvatiti. Dakle, medijska eksponiranost ovog slučaja dovelo je do toga da Vlada želi riješiti ovaj problem, ali dakle mi u oporbi ćemo i upozoravati i na ovaj rješavanje i cjelovitog zakonskog rješenja i ubrzavati dakle stvari jer je to naša uloga u saboru. Kolega prije mene je također rekao da ovo što je Vlada donijela, također evo šta će sutra donijeti parcijalno rješenje. Da, nekad se treba donijeti parcijalno rješenje da bi se pomoglo tim ljudima, nekad nije dovoljno cjelovito zakonsko rješenje tj. dovoljno je ali vrijeme je ovdje bitno. I osvrnuo bi se na ulogu udruga u izrađivanju zakonskih prijedloga. Ja osobno smatram da iako smo mi ovdje saborski zastupnici izabrani od naroda, da udruge koje se bave i koje imaju konkretan problem, konkretno udruga Brački pupoljci ili neka druga puno bolje poznaju konkretan problem nego sami mi zastupnici. I da nam je njihovo iskustvo i njihovi prijedlozi su dragocjeni. Pa mi imamo činjenicu dakle da neke udruge dakle i kreiraju politike Vlade evo gospođa Jelena Veljača na neki način kreira politiku odnosa u obiteljskom nasilju, zbog čega se onda ne bi udruge Brački pupoljci ili neke druge udruge uključile u zakonske prijedloge koje se ovdje predlažu. Dakle, savjete i zakonske prijedloge udruge ne treba odbacivati nego dapače trebamo ih smatrati kao vrijednim i kao nečime što može doprinijeti što boljem zakonskom rješenju. Dakle, opet ponavljam primjer, dakle svoju domovinu, svoju državu smatram kao jednu veliku obitelj i da u obitelji imam dvoje ili troje djece i da imam priliku riješiti prijevoz za jedno dijete u roku ne znam sada, potpisao bi se da se to riješi, ne bi čekao da se cjelovito riješi za svu djecu jer bi u tom trenutku pomogo tom jednom djetetu. Tako gledam i ovaj zakonski prijedlog i MOST nezavisnih lista će ga podržati. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Kolega Sladoljev, ovdje je samo jedna stvar bitna. Ministar je rekao da će zaključkom, zaključkom Vlade donijeti preporuku. Preporuka nije obavezujuća za privatne brodare i u tome ključni je problem, znači preporuka nije obavezujuća, koja je pohvalna 100% da bude tj. besplatan prijevoz linijskim brodovima, međutim šta je sa privatnim brodarima to je ključno pitanje. Smatram i to je predložio i predlagatelj da ima puno boljih rješenja od uredbe i drugih rješenja. Znači ovdje je jednostavno nejasnoće u rješavanju ovoga problema koja je u ovome trenutku samo se odnosi na otočku djecu, ali ako to riješe riješen je veliki problem. Znači, cjelovita ova izmjena zakona, sveukupno je manje od 15 miliona kuna to neka slušatelji znadu. Eto, hvala.
Hvala lijepo. Odgovor poštovanog zastupnika Sladoljeva.
Slažem se s vama kolega Bulj, dakle ovo što je gospodin Butković rekao je također parcijalno rješenje, dakle vidjet ćemo u samoj primjeni, dakle toga kako će se odvijati, dakle mi imamo pred evo nama jedno zakonsko rješenje koje Vlada čak i može uzeti u obzir i čak ga još i bolje popraviti ali bitno je da se tim ljudima donese rješenje. Dakle, oni traže rješenje, nije im bitno da li će donijeti HDZ, SDP, MOST ili Vlada, bitno im je rješenje.
Hvala lijepo. Slijedeća pojedinačna rasprava biti će upravo poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predlagatelju ovoga zakona, poštovani ministre Butkoviću, dakle kratko ću pokušati rezimirati nešto što smo ovoga popodneva govorili, a da ne bismo izazivali bilo kakvu bijes ili nedoumice kod osoba sa invaliditetom, a glede prijedloga ovoga zakona od poštovanog kolege Arsena Bauka koji je upućen pred kraj 2018. godine u saborsku proceduru i danas je zapravo na dnevnom redu Hrvatskog sabora bez obzira što to problematizira gospodin Bauk, vrijeme u koje razgovaramo danas o ovom prijedlogu zakona podsjetit ću kada su oni bili na vlasti u 4 godine, mi niti jedan prijedlog zakona, bila je jedna interpelacija vezano za Pelješki most nismo dočekali niti kraj mandata da bude na dnevnom redu. Dakle, glede tog licemjerja dužan sam bio, dužan sam bio ovo reći. Ono što je vezano za ovaj zakon, dakle gdje sam predlagatelj kaže da je na inicijativu Gradskog društva Crvenog križa s Brača, a i udruge Brački pupoljci, događaju se određene promjene, bi se trebale dogoditi po pitanju ovog zakona o prijevozu linijskom i povremeno obalnom pomorskom prometu, govori se o osobama sa invaliditetom, dakle djeci sa razvojem, poteškoćama u razvoju kao i dobrovoljnim darivateljima krvi. Dakle, dobrovoljni darivatelji krvi ovdje se kaže muškarci koji su dali 36 puta krv, a žene 25 puta. Ne znam zašto taj broj, zašto taj kriterij, zašto nije 50 ili zašto nije 20, ja sam dao 22 puta ne bi to mogao svakako koristiti i neke kolege ovdje od nas koji su dali daleko više puta krv nego ja osobno. Dakle, kod ovog prijedloga zakona Brački pupoljci i Gradsko društvo Crvenog križa obratili su se gospodinu Bauku, ali ja osobno ne znam da li netko od ovdje kolega je dobio taj dopis, mi to nismo dobili. I smatram ispravnim da je kolega Bauk na takav način postupio, ali ne i da je pustio ovo u saborsku proceduru već se možda moglo razgovarati tada i sa resornim ministrom koji je danas dao određena pojašnjenja i rekao je da i danas kod Jadrolinije dakle sve osobe s invaliditetom i djeca s poteškoćama u razvoju, kao i njihovi asistenti, što hoće reći pratitelji i vozila imaju popust od 90%, a onih 10% ja sam uvjeren da bračke općine i sam grad Supetar sufinanciraju u tome dijelu jer znam da su širokogrudni glede tih kategorija ljudi, govorimo o osobama s invaliditetom i djecom s poteškoćama u razvoju. Dakle, ja sam uvjeren da je to tako. Nekorektno je zbog samog ovog prijedloga zakona da je i g. Arsen Bauk uputio zaključak vezan za ovaj zakon da ukoliko se on kao takav ne donese da se ide sa uredbom, sa zakonskom snagom u roku od 15 dana. Kolegica Lukačić je ukoliko ste je pratili zapravo rekla sve ono kako se ja ne bih ponavljao vezano za definiciju osoba sa invaliditetom i načinom zbog čega bi se donosio ovaj zakon. Ja sam rekao da je to diskriminatorno i pokušao sam upozoriti kolege zastupnike da ovoj temi se ne prilazi, neću reć samo populistički, ne zbog toga da se dobiju određeni politički problemi, već javnost treba znati da je u RH 508 734 osobe s invaliditetom, dakle ne žive oni samo na otocima, već oni žive i u ruralnim dijelovima RH, pogotovo u našoj Slavoniji, Baranji, ne znam Dalmatinskoj zagori, Imotskoj krajini, Sinjskoj itd., dakle svi oni imaju skoro pa iste potrebe. Ovaj dio koji je vezan, o kojem je govorio g. Bauk vezan za djecu s poteškoćama u razvoju, to se uglavnom odnosi na logopede, odnosi se na defektologe i na psihologe s tim da je i Ministarstvo demografije i obitelji i mladih i socijalne politike potpisalo određene ugovore sa udrugama koje egzistiraju na Braču i na Hvaru i koji pružaju takve usluge. Ja ću vam kazati jedan dobar primjer Udruge osobe s invaliditetom iz grada Imotskoga koji su prepoznajući ovaj problem i videći nemogućnost HZZO da riješi ovaj problem, oni su preuzeli na sebe obavezu da zapravo pružaju uslugu defektologije, logopeda i psihologa i sami su zapravo zaposlili te defektologe, logopede i psihologe kroz udrugu i uštedili su državi, čini mi se na godišnjoj razini, 16 milijuna kuna, a zapravo te usluge ne koriste samo djeca s područja Imotske krajine, već i iz Vrgorca odnosno preko granice Posušja, Gruda, dakle iz BiH, što je jako bitno, dakle može se ako se hoće u pojedinim stvarima riješiti stvari na pravi način. Dakle ponavljam, ovih 90% koji daje Jadrolinija i sada i ministar je rekao u 100%-tnom iznosu, mislim da nije bilo uopće potrebe da razgovaramo o ovome zakonu, ali s oprezom govorim o osobama s invaliditetom zbog toga da ne radimo diskriminaciju jer što će reći osobe s invaliditetom s područja Vukovara, Pleternice, Slavonskog Broda, Siska il nekih drugih udaljenijih mjesta, ruralnijih koji koriste takve usluge u gradu gdje također moraju platit svoj prijevoz, g. Bauk će reći da se radi o linijskom brodskom prijevozu koji se zapravo tretira kao gradski, ja se slažem da su možda u jednoj težoj situaciji djeca s Brača ili sa drugih otoka, ali sam također siguran da im i lokalna zajednica u tome pomaže. S druge strane želim podsjetiti na neke stvari koje su baš vezane za g. Bauka jer je on predlagatelj, pa ga zato posebno apostrofiram u ovoj raspravi, dakle i onda kada su oni bili na vlasti tada je, ako se sjećate prvi prosvjed bio prosvjed roditelja sa djecom s poteškoćama u razvoju i nerazumijevanju, kao i pisma koja su upućivali Vladi ne želeći riješiti njihove probleme upravo u ovim stvarima o kojima sada govorim. Podsjetit ću i Zakon o inkluzivnom dodatkom koji tada su govorili, ali nikada po njemu nisu radili. Obiteljski zakon koji je također tada napravio veliki nered i za osobe s invaliditetom, kao i sa djecom s poteškoćama u razvoju. Podsjetit ću na neke stvari koje su se tada dogodile jer je tada bio suspendiran Obiteljski zakon diskriminirajući odredbe koje su pogodovale određenim udrugama osoba s invaliditetom na štetu drugih Vinka Beka, ukidanje recimo Nazorove ovdje u Zagrebu, a na poseban način, na poseban način napominjem program deinstitucionalizacije o kojem sam nekoliko puta govorio ovdje u HS i rekao sam da je duboko nepravedan i loše je tada pripremljen kada djeca, osobe s invaliditetom moraju izlaziti iz specijaliziranih domova, a di smo omogućili određenim pojedincima i udrugama da zapravo zarađuju na tome, a nisu im pružali adekvatnu uslugu sve u svrhu nekakve socijalizacije osoba sa invaliditetom što sigurno, sigurno kao takvo nije bilo dobro. Dakle, postojalo je mogućnosti, ali SDP-ova Vlada to nije napravila. S druge strane krovne institucije u RH nisu protiv ovoga zakona, niti su protiv sadržajnosti ovog zakona, ali su se usprotivili tome i rekli su da se taj problem, da se jako pazi da se on cjelovito kao takav riješi. Dakle, oba odbora i Odbor za zdravstvo i Odbor za promet su također bili protiv, protiv ovakvog rješenja odnosno prijedloga rješenja g. Arsena Bauka. Kada govorimo o Vladi RH znam na samom početku, a i kroz sami nacionalni plan i program aktivnosti, normativnih aktivnosti, mi smo radili na Zakonu o inkluzivnom dodatku, na Zakonu o udomiteljstvu, Zakonu o osobnoj asistenciji, ovdje je povećan dodatak za pomoć i njegu, dakle nakon 20.g. povećala se osobna invalidnina, dakle 20.g. je trebalo da se ona kao takva poveća. Slažem se, otišao je kolega Beus Richembergh, to je i bila moja intencija dok sam bio u samom ministarstvu da se ovaj, stvari vezane za socijalu trebaju rješavati na jedan potpuno drugačiji način od jedinica lokalne samouprave po načelu supsidijarnosti do vrha države koja bi trebala voditi jednu strategiju, razmišljao sam o jednom zavodu vezano za socijalnu skrb koji je bio core business toga i puno bismo, puno bismo stvari ovaj riješili sa takvim stvarima. Dakle, ja sam duboko uvjeren da je naše društvo duboko socijalno. Vi ste rekli za pojedince koji su podržali ovo, pojedinci uvijek ne znaju određene stvari i šteta je da se na ovakav način siluju stvari samo zato što su prominentne neke osobe podržale nekav zakon pa se on kao takav mora donijeti. Dakle, to ne smije biti intencija i to ne smije biti praksa i ja sam protiv takve prakse ja ipak više vjerujem struci. Ja vjerujem da će Vlada izmjenama i dopunama zakona, ovo što je gospodin ministar rekao sve učiniti da se ovaj Zakona o linijskom prijevozu i povremenom obalnom pomorskom prometu kao i kroz pravilnik koji je vrlo bitno kao provedbeni akt [[Upadica: Hvala.]] uz pomoć osobama s invaliditetom, a time siguran sam članova udruge Brački pupoljci.
Imamo, imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Klarića. Izvolite.
Uvaženi kolega Babić, rekli ste licemjerno od strane SDP-a, mislim da bi bilo najbolje kad bi SDP nakon svega šta je danas rekao ministar bilo da povuče ovaj svoj prijedlog zakona. Dakle, ako je krenula u proceduru izrada zakona, ako se došlo do tih povlastica od 90%, ako je pregovarano sa svim skupinama ljudi, ako se razmišlja o tome da se zakonom proširi i na ostale skupine invaliditeta onda ja ne znam čemu ova rasprava. Dakle, s tim se složila i gospođa, naša kolegica gospođa Lukačić koja je upravo predstavnik te populacije. Dakle, mislim da bi najbolje bilo da se dogovorimo sad, da se ova rasprava na ovaj način prekine, da se ostavi Vladi prostora da do 10. mjeseca kako je najavio ministar donese cjelovit prijedlog zakona, da ga svi jednoglasno usvojimo, jer mislim da svaka daljnja o ovoj temi da više stvarno nema smisla.
Odgovor poštovanog zastupnika Babića.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Dakle, ja se u potpunosti ili u cijelosti slažem s vama kolega Klariću, o ovome je trebao gospodin Bauk voditi računa prije i ovo nije trebalo doći u saborsku proceduru da ne bi se vidjele određene razlike, ali kad već govorimo o tome onda to moramo reći. Zamislite kako se osjeća osoba s invaliditetom ili roditelj djeteta u razvoju, s poteškoćama u razvoju koji, čuli ste od ministra 90% plaća Jadrolinija prijevoz osobi s invaliditetom, asistentu i vozilu. Po toj logici recimo osoba s invaliditetom ili dijete s poteškoćama u razvoju iz područja Imotske krajine bi trebao imati besplatan ENC, trebao bi imati za asistenta odnosno za tu osobu s invaliditetom na autocesti. Dakle, otvaramo jednu Pandorinu kutiju koja se mora silovito riješiti. Ja mislim da je ovdje zadnju riječ trebalo dati Ministarstvo demografije, obitelji, mladih i socijalne politike.
Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Lukačić.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolega evo ja se slažem sa svim što ste vi u svojoj rekli. Međutim, mislim da je potrebno još jednom napomenuti da će upravo ovo rješenje kako će ga predložiti Vlada i donijeti sutrašnjim zaključkom biti to cjelovito rješenje. Upravo tako jer je usuglašeno sa osobama sa invaliditetom, a ukoliko će ga trebati za nijansu možda promijeniti to mi ne znamo, to će same osobe s invaliditetom reći jer će imati mjesec dana prijedlog zakona na javnom savjetovanju gdje će moći reći jesu li suglasni s ovim ili imaju još nešto za dodati. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Babića.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Dakle, ja uopće ne sumnjam da postoje problemi, rekao sam kada bi bilo više sredstava mi bismo cjelovitije bolje riješili problem osoba s invaliditetom i niz drugih stvari koje su vezane za njih od ne samo toga već pomagala, same nastave, asistencije u nastavi, prijevoza, svega onoga što potrebuju osobe s invaliditetom i djeca s poteškoćama u razvoju. Ali sam pobornik struke, dakle pobornik sam struke krovnih institucija koji taj problem znaju, s njime žive svaki dan i zato je trebalo pričekati konačan prijedlog Vlade odnosno pričekati proceduru u Hrvatskom saboru kod donošenja samo ovih izmjena i dopuna zakona vezano za linijski prijevoz. Dakle, govorimo sada o linijskom prijevozu vezanom za osobe s invaliditetom i djecu s poteškoćama u razvoju, ali ovdje se i postavilo pitanje dobrovoljnih davalaca krvi.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava biti će ona poštovanog zastupnika Josipa Borića. Izvolite. A pardon, kolege Bulja, oprostite.
Hvala lijepo. Ovaj zakonski prijedlog ja sam očekivao da će se ministar zatražiti riječ jer u svakom trenutku ispred Vlade, pošto ovdje predstavnik može zatražiti riječ i da se napokon promijeni to mišljenje i da mišljenje Vlade koje je bilo negativno o ovome prijedlogu i smatram evo slušajući kolege iz HDZ-a evo sad gospodin prethodni govorio je kakvo je stanje u Sinjskoj krajini, kakvo je stanje, da, vrlo teško po pitanju zdravstvenih usluga, socijalnih usluga, vidjeli ste kako se i namištaju natječaji da treba pitati premijera gdje je portir, al nećemo o tome, vi ste svjesni da su zdravstvene usluge uništene u Dalmatinskoj zagori, da je županija to uništila, vjerojatno i po otocima, doli u našoj županiji. Ali ovde je druga tema, ovde mi govorimo isključivo o onome na što su nas naši građani upozorili, a radi se o djeci na otocima to je primarno, znači djeci sa poteškoćama u razvoju i da bi se njih znači, da bi oni mogli ostvariti svoj najbolji mogući razvoj pa i taj socijalni, socijalnu uključenost tih te naše djece, vrlo bitno je da se donese ovaj zakon. Oće li on biti ovaj zakon, oće li ministar izaći i reći ne dat ću ja zaključak, kolega Bačić, Babiću, on u zaključku kaže 100% će biti besplatno preporuka. Kome preporuka? Mene zanima da ministar govori jel to preporuka i privatnim brodarima, to je preporuka. Imaju li oni obavezu tu preporuku ispoštivati kao privatni brodari koji imaju koncesije na određene linije, ja ne znam točno kolki je to broj van Jadrolinije, kolko je to, o kom se broju brodara radi. Znači ovo je preporuka, preporuku mi kao, moremo deklaracije preporuke i zaključke donosit i mi kao parlament. Postoje izvršne znači odluke kao što su uredbe koje mogu riješiti ovaj problem, znači one, one se uredbom more donit Vlada, a zakon donit cjelovit što vi govorite kolege iz HDZ-a i dalje pokušajete pribaciti priču šta je bilo prije 10.g., šta su govorili Brački pupoljci, šta govore sada. Činjenica je da je ovim zakonom predloženo izmjene koje nisu za državu velik problem i to je ministar rekao sam, ministar je sam naglasio da se ne radi o iznosu, tu se radi za cjelovitu, zakon kako je on rekao cjelovit kad bude, od 15-tak milijuna kuna, 15-tak milijuna kuna. A govoriti ovdje o ovome zakonu, ja sam očekivao ministre, ja ga još jednom pozivam da iziđe, da se izdigne iz ovih rovovskih bitaka oko ovoga zakona, da se izdigne iz žabokrečine političke i da tu svoju širinu pokaže na djeci, ako je iko bio kritičan prema ministru Olegu Butkoviću bio sam ja, a ovaj put ga u ime ove djece još jednom kao zastupnik molim da izađe u susret ovoj djeci, njihovim obiteljima, pratiteljima i onima koji su sa njima i koji žele da socijalno se uključe koliko je moguće što normalnije u život. Ja mislim da je ovo društvena obaveza, ovo je društvena obaveza, evo ja još jednom ministra vidim da je tamo u razgovoru, molim da se izdigne iz ovih rovovskih bitaka koje je HDZ zauzeo, kritizirao sam ga zbog brojnih obećanja, zbog prometnica koje je obećao u Splitu od Križica do Kukuzovca spoj, od Zadvarja koje evo kad su bili izbori vidimo da svi doliću, Imotski spoj, tunel Račva-Drvenik, brojne projekte, evo Vučevica ovdje je tribala biti gotova jedino što ste napravili zatvorilo se po noći izlaz za Vučevicu, znači tu sam ga kritizirao, a ovdje ga molim evo da izdigne se, da mu proradi srce prema toj djeci, prema udrugama koje se pozivaju ovdje i brojiti sada u Crvenom križu dal je dobro u prijedlogu šta se sa 35 davanja krvi muškarcima i 25 ženama, ja mislim da je to toliko kolega Babiću besmisleno, tolko neopravdano, a vi ste svjedoci, vi ste svjedoci da je, ako ćemo ić u širinu što se tiče naše Dalmatinske zagore po pitanju zdravstvenih i socijalnih stanja da je to katastrofalno, poglavito po pitanju doma zdravlja, znam u kojem je stanju Imotski dom zdravlja, kad je bio Milinović tada ste vi bili u HDZ-u, ugašeno je rodilište, brojni drugi su ugašeni, niste se izborili, ja tada sam se kao aktivist izborio za to jel sam morao, jednostavno, pa čak su tili i rodilište ukinit. Al ovo je pitanje gdje vi pokušajete u biti kazati donit će sutra Vlada zaključak 100% preporukama, kakva preporuka, nije obavezujuća, preporuku Miro Bulj daje da svi besplatno voze sve ove osobe, eto to je ravno, o privatnicima toliko. Preporuka Vlade, pa stani tko će pokriti privatnim brodarima troškove? Pa to je tolko neozbiljno, daj molim vas uozbiljite se ministre, taj mobitel ostavite, ovdje se radi o djeci, ovdje se radi o djeci. Vaša preporuka nije obavezujuća, vi ministre možete na Vladi donit uredbu, uredbu ili prihvatit ovaj zakon ili nešto napravite evo, napravite evo predlagatelj i kolega Bauk pristao je na sve samo da se ovo riješi odma i sada, ali je puno bitniji razgovor ministru bit će da ga Pentagon zove nego djeca na Braču, otocima. Znači, ministar se ovdje vodi logikom da ta djeca su problem, ne bi dao ništa osim preporuku, znači nećemo platit, samo preporuka, tim brodarima privatnim njima na dušu ako ne gone jel je Vlada dala preporuku i to je to, al ona nije obavezujuća, preporuka vam nije obavezujuća za sve one koji su korisnici, koji očekuju biti korisnici ovoga zakonskog prijedloga o besplatnom prijevozu i oni koji ne samo djece sa poteškoćama, nego i oni pratitelja i zato me čudi rov, rov od HDZ-a. Znači, ministar je otplivao svoju dionicu govora sve šta je on poduzeo premda je ovaj zakonski prijedlog dan u 11. misecu, pa je u 3. misecu bio na odboru koji je matični odbor odbio, tu je i predsjednik odbora i sad su se oni sjetili baš danas da sutra će dat preporuku, ne zaključak, moraju znat ljudi koji, znači zainteresirana naša javnost, moraju znati da zaključak kojega će dat sutra Vlada, potpisati premijer, da nije obavezujući, što znači Vlada ne nudi ništa brodarima, poglavito privatnim, ne znam kako je sa Jadrolinijom riješeno, ne nudi ništa, a traže sve od svih brodara. Dal to mogu ti brodari podnijeti financijski ili ne mogu ja to ne znam, nit ću ulaziti, to bi ministar morao vidjeti sa privatnim brodarima dal će oni pristati na tu preporuku, ovdje se mora donijeti uredba, ovdje se mora i onda se kreniti u zakonsku izmjenu, međutim odustati od ovoga, na ovaj način da će sutra se donit zaključak sa preporukom prema brodarima je, pa ne znam lipo čut bit će besplatno, al to je samo preporuka, to je kolega, evo slobodno kolega Babiću vi replicirajte jel vi ste naglašavali par puta 90, više nije 90 nego 100% besplatno, al je preporuka, preporuka nije obavezujući akt prema nikome, niti ima obavezu, evo ministar more potvrdit, ta preporuka dal je obavezujuća prema privatnim brodarima, ne triba ovdje šutit, ovdje se tribamo otvoriti, čak smo mogli ovo riješiti puno prije u samom početku kad je predlagatelj iznosio svoje stavove. Ovo je vrlo jednostavno rješivo u ovome trenutku, čudim se, naravno i onima koji su s otoka, koji jednostavno ne čuju glas te djece, ali neka ne bude predlagatelj SDP-u, evo, nema veze, nije predlagatelj SDP-u, slobodno vi ovo predložite ili napravite kako možemo poslovnički, neka je predlagatelj Vlada. Ili kolega Borić ili kolega, neka netko od vas bude slobodno predlagatelj ovoga, ja ću dignuti ruku i Klub MOST-a. I riješili smo problem u ovome trenutku, a zaključak, preporuka nije nikakvo rješenje, to je samo preporuka. Di nema financijskih troškova, di nema jednostavno ništa. Evo, ja još jednom pozivam vas da zatražite stanku, ministre, je li, klub vaš da zatraži stanku, da sjednete sa predlagateljem i da pokušate naći rješenje koje će biti u ovome trenutku najoptimalnije. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvaženi ministre. Evo, čuli smo neke rasprave. Jedan dobar zaključak, kaže Miro danas, kolega, od sutra 100% besplatno, tako da bi to bilo nekakav sukus ove rasprave. 100% besplatno, tako da ovaj, možda i ova rasprava ne bi trebala ići u ovom to, ali ako je ili ako je besplatno, napravili smo, ova Vlada je to učinila, a ovaj ministar ima zadatak da provede i zaključak i da provede i budući zakon kada ga Sabor usvoji. Javio sam se da govorim o ovom zakonu jer imam što reći s obzirom da imam iskustva u ovom prostoru i da znam što smo radili sve da možemo, možemo reći da se prema otocima i otočanima uvijek vodila pozitivna politika i zato nas je i iznenadila ovakva jedna inicijativa o kojoj nitko ništa nije znao osim g. Bauka, a mi saznali tek nakon svega jer pitao sam sve ostale kolege, da li je netko od nas možda dobio mail sa prijedlogom zakonskih izmjena, nitko nije dobio, pa ni kolegica Lukačić koja je ovdje uvijek, uvijek, ne postoji zakon kojeg ona ne pogleda da se tiče osoba s invaliditetom, a da nije dala svoje mišljenje na isto. I puno je toga učinila u ovom mandatu da osobe s invaliditetom ostvare svoja prava i još više prava nego što su ih imali do sad. O otočnoj politici ove Vlade je premijer sam porijeklom otočan, gdje ima puno otočja, gdje imamo situaciju da smo Zakon o otocima donijeli nakon, ne znam, 12 godina u potpunosti novi zakon u dva čitanja. Da smo vratili ono što je kolega Bauk ukinuo, Upravu za otoke. Ukinuo kao opće sustav ili sastav određenog ministarstva ili upravo unutar određenog ministarstva koje je uvijek imala zadatak od 2000. g. da skrbi o otočnoj politici da nam se ne dogode ovakve moguće stvari. Oni su to ukinuli, mi smo to vratili. Ova Vlada podržala je prvi puta i sjednicu na jednom otoku nakon dugo, dugo vremena, prošle godine krajem godine na otoku Hvaru. Gdje smo predstavili cjelovit niz mjera koje trebaju doprinijeti tome da otočani imaju još određenu veću razinu prava i da ostvare sve ono što su imali i prije. I reći sada da ništa do sada nije učinjeno za osobe s invaliditetom, nije istina jer već zakon, nakon 2000. koji nije prepoznavao ni u cestovnom ni u pomorskom prijevozu osobe s invaliditetom, zakon 2006. g. prvi puta prepoznaje osobe s invaliditetom u cestovnom prijevozu. Tada temeljen na Zakonu o povlasticama unutarnjem putničkom prijevozu gdje smo omogućili znači da se u cestovnom prijevozu na svakom osobu te osobe prevoze besplatno i da imaju određenu razinu povrata sredstava ukoliko iskažu određeni trošak. Mijenjali smo mnoge odredbe kada se govori o Zakonu o otocima i reći da nema brige Vlade o otocima nije istina. I ova priča, ne znam na koji način je završila samo kod kolege Bauka, s obzirom da je on sa otoka Brača, mogu pretpostaviti i cijela ova medijska na neki način, nazvat ću, prezentacija cijelog tog problema je danas, nemamo više takvu zainteresiranost, a do nedavno smo neke kolege ovdje, zaista na loš način percipirane zbog toga što su se usudile reći da ono što se nudi kroz ovakav prijedlog zakona nije cjelovito. Ne rješava do kraja problem i da će se problem u jednom trenutku ponovno pojaviti, ako bi se usvojilo kako je to predložio kolega Bauk. Da će se pojaviti problem, što se i inače zna pojaviti. Jer svatko danas traži jedan svoj dio i kad dođe negdje i kaže mu netko a ne, ti nemaš pravo, što onda ćemo reći? Jedan kolega ili osoba s invaliditetom može, drugi ne može. Znači gleda se cjelovito i cijela ova priča jednostavno pokušava obezvrijediti sve ono što se učinilo do sada kada se govori o politici prema otocima. Barem, i od ovog ministra, kad govorimo o prijevozu, pomorskom prijevozu. Novi katamaran, novi trajekt, luke, odnos prema cijelom prostoru pomorskog prijevoza, cestovni prijevoz, Zakon o otocima, besplatan cestovni prijevoz za sve kategorije, znači učenike, studente, umirovljenike, zdravstvene djelatnike, itd., znači postoji određena kategorija povlastica koja imaju samo na otocima, nema ih na drugom dijelu, na kontinentalnom dijelu RH. I naravno, kad se ostvari određeno pravo, zaboravlja se da se to ipak događa i već ... [[Govornik se ne razumije.]] na nekim drugim situacijama. Zato ova priča, koja je, kažem, u Saboru uvijek bila na neki način jednoglasna, potpora otočnoj politici je uvijek bila više-manje jednoglasna. To zna i kolega Bauk i sad najedanput se pojavilo da više toga na neki način praktički nema iako je, čuli smo, 10 godina bilo neke inicijative. A ja nisam za to znao. I on kaže da nije znao. Znači da netko tu ipak možda ne govori istinu. Neću govoriti da nije tako, ali vidimo, ako je on bio ministar 2014. g. i 13. kad se mijenjao Zakon o javnom linijskom obalnom prijevozu, nije moglo proći takva inicijativa pored njega jer je tada osnovni dio tog zakona bila uvođenje one čuvene otočne iskaznice. Protiv koje smo imali mišljenje i ja i on da ima određenih problema, ali zaživjelo je i neka funkcionira. Pa mi nije jasno kako to da osobe s invaliditetom, kad imaju otočnu iskaznicu, kao dijete do 18 godina, nemaju pravo na besplatni prijevoz, a mislim da ima. Što je tu bio onda problem, znači imamo određenu razinu neslaganja između nekih propisa. Znači imamo Zakon o otocima koji i sada u čl. 31. u st. 2. pretpostavlja ili naređuje nadležnom ministru da uvede besplatni prijevoz za osobe s invaliditetom i njihovu pratnju. Naređuje. I to se događa kroz Zakon o javnom linijskom obalnom povremenom prijevozu i bit će. Ali, naravno, vjerojatno je bila potrebna određena doza politizacije ne bi li netko sebi, kažem, kazao evo, sad smo to konačno, ali dok je on bio ministar, to nije bio problem. I tad je bilo i te udruge vjerojatno i nekih drugih udruga i možda nekakvih inicijativa, ali mi za njih nismo znali. Ja osobno nisam znao za ... [[Govornik se ne razumije.]] i sad imamo situaciju kakvu imamo. Od sutra 100% znači ili besplatan prijevoz za osobe s invaliditetom na linijama koje pokrivaju znači trajektni prijevoz, mislim da i brzobrodski prijevoz. Nije? Samo trajektni prijevoz, znači sa otoka na kopno i obratno i mislim da jednostavno trebamo pronaći onda načina jer možda negdje neće biti moguće na taj način, možda će se htjeti i brzobrodska linija. I to treba vidjeti. Znači, možda ima još prostora da i u savjetovanju. Što je normalan put, ne ovako, stavim ti gotov prijedlog, moraš prihvatiti ili si protiv takvih osoba ili normalan put da kroz javno savjetovanje, ovo što je rekla kolegica Lukačić i oni imaju priliku da kažu što misle o pojedinom članku zakona i da se to ugradi na zadovoljstvo ljudi koji imaju invaliditet da mogu normalno funkcionirati i da država za to snosi određeni trošak. Zbog toga me čudi ova rasprava kolege Bulja. Da preporuka nije dosta. Pa imamo podatke, Jadrolinija, prošle godine, 1589 karata za vozila, 3043 karte za osobe, ukupan iznos 298 tisuća kuna vrijednosti, od toga popust 267, znači plaćeno 30 tisuća kuna. Od svih brodara, trajekata, imamo samo 2. Imamo Jadroliniju i imamo Rapsku plovidbu. Rapska plovidba će provoditi ovo i ja mislim da već to rade i bez ovog zakona jer su oni uvijek imali osjećaj prema onome što je važno jer su naš otočni brodar i ja s njima zaista mogu reći samo pohvale jer to su radili i kad nije bilo, ne znam, vozila koja imaju rotirku, znači da imaju besplatan prijevoz i za njih i za sve one koji su potrebiti i za vatrogasce i za policiju, itd., itd. Uvijek su brinuli da je to naš otok, tako da samo dva brodara će moći primijeniti ovo, a nadam se da ćemo onda riješiti pitanje brzobrodskog prometa i to će moći ući onda i osoba s invaliditetom i tu će možda biti nekih pitanja. Znači, hajmo to riješiti kako treba, nemojmo na silu ovako znači samo izvolite pa ili uzmi ili ostavi, nego riješimo cjelovito kao što je to krenula riješiti ova Vlada. Sutrašnji odluka ili zaključak Vlade sigurno će se primjenjivati, kolega Bulj i ne možete to reći da to nema nikakvu snagu jer se to već radi od prošle godine kako je ministar rekao, kad je on dao preporuku da se to Jadrolinija napravi. Tako da u cijeloj toj priči treba razlučiti što je ona osnova i što vrijedi od onoga što bi se moglo podvesti pod nekakvo politikanstvo. Sjećam se Zakona o koncesijama i svega što ste nam priredili tada također sa nekim udrugama sa otoka. Nitko nije prodao ni jednu plažu, nitno nije otuđio nikakvo pomorsko dobro, a vi ste tada javno ovdje vješali mnoge zastupnike koji su digli ruku za taj zakon, na kojem se ništa nije desilo onako kako ste vi gatali i kako ste vi predvidjeli. Ista situacija je sa ovim zakonom.
Hvala lijepa. Imamo dvije replika. Prva je poštovane zastupnice Lukačić, izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Boriću, dobro ste spomenuli Zakon o otocima koji regulira, jednako tako pravo o prijevozu, cestovnom prijevozu na otoku. Želim reći da se, da je evo, upravo ovih dana završilo javno savjetovanje o pravilniku koji regulira otočki cestovni prijevoz koji je, evo, imao 30 dana prigodu, ... [[Govornik se ne razumije.]] s invaliditetom da kažu koje to osobe s invaliditetom bi trebale imati pravo na besplatan cestovni otočki prijevoz. Jednako tako i ovdje. Navrat-nanos ovako bez osoba s invaliditetom, ja bih se složila da je to tako jer jedna ili dvije udruge nisu osobe s invaliditetom na nivou cijele države, stoga nije bilo drugačije nego moguće nego ovako da e svima i u okviru radne grupa koja radi zakon i u okviru javnog savjetovanja da prigoda da kažu što misle, tko to sve treba imati pravo. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Borića.
Hvala lijepo. Nadam se da smo kroz ovu raspravu kolegice Lukačić jasno pokazali da nam je i te kako stalo i da želimo to riješiti i da ova Vlada, ne da rješavamo samo ovaj problem nego sve što su nam ostavili, sve, a sada zaboravili, prvi kolega kažem, Bauk. Sve su zaboravili. Zaboravili su da su bili ministri, što su radili, na koji način su se ponašali, kakve odluke i zakone su donosili i naravno, danas, izlazimo pred javnost i govorimo ono što nam odgovara. Sve možemo razumjeti u svijetu politike, ali ova Vlada će to riješiti i pokazala je da zna na koji način to treba riješiti, a zakon donijeti bez javne rasprave, zasigurno uz sve ovo što ste rekli i sudjelovanje udruga koje trebaju reći što tu treba biti, da se konačno riješi na zadovoljstvo svih.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Nikole Grmoje.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Borić, mi tražimo rješenje ove situacije. Od početka ove rasprave nitko nije politizirao osim kolegice Lukačić koja je održala ovdje jednu odu, hvalospjev premijer kako on ima srce za potrebite, to je bilo tako dirljivo slušati i vas koji ste počeli optuživati druge zastupnike, druge političke opcije zbog onoga što se dogodilo ili nije dogodilo. Ja mislim da je kolega Bauk na početku rekao da su počinili oni određene propuste i pogreške i da smo išli u cijeloj ovoj raspravi ka smjeru rješavanja problema ali nemojte molim vas o koncesijama, znamo što ste radili oko Zlatnog rata, nemojte molim vas o prenamjenama zemljišta, nemojte o GUP-ovima, bolje vam je da se na ta pitanja i na te teme ne javljate, da kada vam se utipkaju te ključne riječi, najbolje da ubacite nešto da vas se blokira i da ništa ne govorite po tom pitanju.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Borića.
Hvala lijepo. Kolega Grmoja, kad bi to izgledalo meni vjerodostojno što vi govorite, slušao sam neku večer vašu izjavu, kaže ne smiju koristiti državni resursi za osobno bogaćenje, jel tako, i onda jedan vaš kolega recimo koristi povlašteni državni kredit da bi sebi ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Svi, naravno. I dužnosnici, tako je. Tako da u tome svi ili neki, o tome vi pričajte kako želite, nije meni to važno u ovom momentu. Znači govorimo o tome da ovaj zakon koji je Vlada pripremila ima svoju proceduru i da je dobro da u javnom savjetovanju čujemo svih a da ne slušamo ovakvu priču kažem, koja je u zadnje vrijeme upravo išla prema osobi koja je osoba sa invaliditetom i koju se pokušava ovdje na neki način obezvrijediti u njezinom nastojanju da načini ono što je misli da je nabolje zajedno sa svim svojim kolegama koji predstavljaju određene udruge i to nije korektno od vas, nije.
Hvala lijepa. Povredu Poslovnika dignuo je poštovani zastupnika Grmoja, koji je članak povrijeđen?
Povrijeđen je članak 238., znači kolega Borić je optužio nas saborske zastupnike da smo mi što prema kolegici Lukačić. Ako je kolegica Lukačić osoba sa invaliditetom, ja je poštujem kao i svaku osobu i svakog zastupnika u ovom Saboru i ako govori nešto što ne stoji, pa onda će dobiti takav odgovor. Znači ja poštujem kolegicu Lukačić ali to što je ona osoba sa invaliditetom ne abolira je od činjenice da je izrekla nešto što ne stoji [[Upadica Reiner: Kakve to veze ima sa člankom?]] Ima veze jer je ispalo kao da mi napadamo [[Upadica Reiner: To nema nikakve veze.]] kolegicu Lukačić… … koja je osoba sa invaliditetom, to nema nikakve veze. To nema nikakve veze.
Nema nikakve veze, premašili ste vrijeme, dajem vam opomenu jer zlorabite povredu Poslovnika. Dobro, idemo dalje na završne riješi u ime kluba zastupnika, prvo u zastupnika kluba HDZ-a govorit će poštovana zastupnica Ljubica Lukačić.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče, poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Evo još nekoliko riječi bih rekla o ovoj raspravi i ovom zakonu, ja se nadam da smo uspjeli ne obraniti se, nemojte nam to stavljati na leđa da se branimo jer za razliku od mnogih, radimo vrlo ozbiljan i težak posao. Rekla bih još samo ne trebate vi kolega Grmoja niti jedan zastupnik u ovom Hrvatskom saboru prema meni i drago mi je da ste baš to rekli da imate prema isti stav, upravo je to ono što sam ja rekla u svojoj raspravi, da očekujem da prema osobama sa invaliditetom nema sažaljenja, ja sam ga danas ovdje malo osjetila ne prema sebi nego općenito. Dobro je da govorite da ima prema meni isti stav, dakle kao što sam rekla, to očekujem ali ništa krivo nisam rekla. Žao mi je šta su neki kolege izišli van kada sam ja govorila u ime kluba pa nisu čuli pravu raspravu u ovom zakonu ali ja sam morala reći tko ima senzibiliteta jer populistička politika osobama sa invaliditetom nikada se nije sviđala i nemojte ni danas provoditi. Meni je izuzetno žao ali ja vam to moram reći, nadam se da će odnosno vjerujem da će zaključak koji će Vlada donijeti sutra sasvim sigurno izjednačiti mogućnosti za osobe sa invaliditetom. Dakle sve osobe sa invaliditetom i djeca s teškoćama u razvoju na području cijele RH, one koje će biti navedeni u zaključku i u preporuci, imat će pravo na besplatan prijevoz. One koje su se same osobe sa invaliditetom, dogovorili da trebaju imati pravo. Dakle oni a ne oni što ćete vi reći trebaju imati ta djeca, koja ta djeca? Nemojte koristiti termina iza kojih ne možete stati. Molim vas lijepo, baratamo o terminologiji, moramo znati koje osobe sa invaliditetom, ne možemo imati pravo svi na sve. Ja npr. nemam pravo na osobnog asistenta. Ali naša pravobraniteljica koju vi svi poznajete, zato ju spominjem, itekako treba imati pravo na osobnog asistenta. Dakle, po svojom invaliditetu odnosno po težini invaliditeta a ne ono kako je kolega Beus rekao, po načinu nastajanja, znam da je pritom se mislilo na hrvatske branitelje ali poštovana gospodo, sve zemlje u Europi svoje branitelje, svoje veterane itekako čuvaju jer su mnogi dali svoje zdravlje za državu jednako tako i mi naše hrvatske branitelje jer da nije bilo njih, ni danas ovdje mi ne bi raspravljali o osobama sa invaliditetom. Mi osobe sa invaliditetom smo u nekim trenucima možda imali nekakve rasprave kome što treba ali evo došli smo do toga da kod Zakona o inkluzivnom dodatku, da idemo na spajanja nekoliko prava. Pustite vi nas, mi ćemo dogovoriti. Ja ne kažem da vi ne znate, ali sigurno ne možete imati takav osjećaj za invaliditet kao što to imamo mi jer mi živimo s tim svaki dan ali ako nam hoćete pomoći, samo nas slušajte. Ja evo vjerujem kao što sam rekla da će ova preporuka a u konačnici i zakon za koji ja očekujem da osobe sa invaliditetom u javnom savjetovanju doista daju svoje prijedloge i da onda ukoliko bude trebalo, nešto mijenjati iz ove preporuke, to i promijenimo ine sumnjam da će se svi aktivno uključiti a do tada vozit će se besplatno, upravo onako kako će pisati u preporuci. Hvala vam lijepa.
Hvala. Slijedeća završna riječ u ime Kluba zastupnika bit će ona MOST-a nezavisnih lista u ime koje će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kao što je rekla kolega Lukačić da se hrvatske braniteljima treba uvijek zahvaliti i nadam se kao i druge države, nadam se da se više neće nikada kolegice, nikada neće uhićivati, locirati, transferirati kao što je hrvatske branitelje ono po Šeksovom da opet ne ponavljam, da se više nikad to neće dogoditi međutim to nije tema. Ja sam ovdje htio govoriti evo neka kolega Borić i Grmoja završe jer ne mogu, htio sam ovdje govoriti o onome što kolega Borić cijelo hoće da kaže. Ja sam očekivao od ministra Butkovića da će izaći ovdje i da će dati nekakvo rješenje osim toga zaključka a taj zaključak je bio da će biti 100% preporuka, da za 100% znači povlastice tj. besplatno a 100% besplatno kolega Borić to je kazao vaš Kolega Babić u prethodnom pa sam ja ga citirao o 100% besplatnome tako da bi ovdje i spomenuo da je otišlo se ovdje namjerno u politizaciju a to je kolega Borić, ja znam da on ima zamjenski mandat, da ga nije on dobio, da nije ostvario to pravo i da on mora tako govoriti, da spominje koncesijsko a znamo, nećemo spominjati Zlatni rat i koncesijsko pravo i šta se dogodilo, nećemo spominjati kome su otišle vode kao koncesijsko pravo bez javne nabave da su otišle u strane ruke kao Jamnica i drugi naši izvori ali zato ima rješenja zakonskih, tu ćemo se potruditi. Međutim ministre Butkoviću, na početku sam kazao da vaš često kritiziram jer kad dođete dolje, uvijek nam donosite punu vreću obećanja, puna vreća ali uvijek je šuplja, očito da jednostavno zakrpe ne drže, obećali ste puno tih projekata, u krajevima odakle ja dolazim, Dalmaciji, Dalmatinskoj zagori, na sjednici Vlade koju ste imali niste ih ispunili. Opet ćete vi doći u predizborno vrijeme, nikakav problem, pojest će se to pršuta šta ima i janjaca, međutim ovdje je po meni najbitnije da vas pohvalim, hvalit ću vas uvijek pa prihvatite ovo, izađite, recite prihvaćam, uredba će biti, Vlada će je donijeti, nikakve preporuke, nikakvi privatni brodari nego preporuka da mislim, preporuka. Pa ovo je rješenje, evo bauk je dao ovaj prijedlog. Pa nema veze šta je to dao kolega Bauk. Ako je dao, ako ljudi, udruge se bave s ovim, pa nije jedina Jelena Veljača koja piše kriterije premijeru mjerodavna koja kao udruga koja će, jedino je ona autohtona, ja znam da ste vi u dobrim odnosima i da se svjetonazorski isti sa gđom. Jelenom Veljačom i to je u redu poštivati svjetonazorska načela i vaš premijer i poštivati Jelenu Veljaču u svim pravima međutim ima i drugih udruga koje se bune, pa realnost sagledajte tih otoka, ministre, izađite ovdje, izdignite se iza zamjenskih saborskih zastupnika koji moraju govoriti hvalospjeve o ministru, o premijeru, ja znam da je kolegicu Lukačić premijer, mjesto premijer prepuštao, znam i vi morate to učiniti i meni je ok što vi hvalite premijera ali nije on Mao Zedong, nije, ja mislim da ministar može ovo odraditi, da se može izdignuti iz te političke i konotacije nego jednostavno se okrenemo našoj djeci i sramotno je šta se morali sazivati dva puta odbor pomorstva koji nije prihvaćen, vaš nadležni odbor iz vašega ministarstvo, moralo se Odbor za zdravstvo, kolega Ines Strenja Linić sazvat da bi otišlo to u medije, znamo da nije bilo lako glasati protiv ovoga, znam da nije lako, javnost se uzburkala, zahvaljujem predsjednici odbora kolegici Ines Strenji Linić koja je dala veliki obol sazivom i znam da vas je javnost stisla ali ministre, izdignite se, ipak i kolega Lukačić i kolega Borić imaju zamjenske mandate i oni moraju hvaliti premijera ali vi ste ministar, pa jednom izađite i recite da je ovaj prijedlog oporbe prihvatljiv ali da ćete vi dati rješenje bez nekakvih preporuka, preporučujem ovo, preporučujem ono nego uredba, ono što je predlagatelj na početku rekao. Budete li se vi obazirali na raspravu i politizaciju, ono što je rekao kolega Babić 100% jednako besplatno, da to je 100% jednako besplatno ali to je preporuka, to je preporuka, privatni brodari, ja neću ulazit tko je privatni brodar, što radi Jadrolinija, na koji način to funkcionira, donesite ono šta je do cjelokupnog zakona donesite uredbu i to je rješenje, hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sad će u ime Vlade govoriti poštovani ministar Oleg Butković, ministar mora, prometa i infrastrukture.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolegice saborske zastupnice i zastupnici. Evo završno što se tiče ovog prijedloga zakona, kao što sam rekao i u uvodnom djelu, zakon ide u javno savjetovanje, on je gotovo, on je usuglašen sa svim udrugama, sa svim potrebama udruga koje se najviše bave i ukazuju na problematiku invalida, prošle godine u travnju mjesecu dok sam donio tu preporuku koja se uredno primjenjivala, donio sam je kao ministar a sutra će istu takvu preporuku donijeti Vlada RH čija je snaga opet jača i snažnija nego što je to bila preporuka ministra mora, prometa i infrastrukture i tu imamo dva, jedan je Jadrolinija brodara a drugi je Rapska plovidba i nema nikakvog problema da se to neće primjenjivati. Sad je samo stvar što vi prihvaćate ili ne prihvaćate ali ono što ja ovdje moram reći, da će se taj problem riješiti do donošenja zakona, to sutra ide na Vladu i ta stvar je tu što se nas tiče čista. Zakon uvodi nove kategorije, uvodi osobe sa invaliditetom kod kojih je utvrđeno tjelesno oštećenje donjeg ekstremiteta 80% ili više, hrvatski ratni vojni invalidi itd., itd. i naravno, djecu s poteškoćama u razviju III. i IV. stupnja invaliditeta, to se odnosi ne samo na njih nego i na pratnju i na vozila. Vjerujem da će kod donošenja i rasprave oko ovog zakona koji će biti u rujnu mjesecu na Vladi, nakon toga u Hrvatskom saboru, postojati konsenzus kao što je postajao i danas oko toga da ipak ovo pitanje riješimo zajednički jer mislim da je to ipak ono što je i kazuje kolega Bulj, da se moramo izdignuti iznad politizacije i činjenice da li je to predložio netko iz SDP-a ili iz HDZ-a. Ponavljam, prijedlog saborskog zastupnika Bauka, nitko nije protiv njega i nitko nije rekao da smo mi glasali na odboru ili u Vladi zbog toga što je došlo to od strane SDP-a, nego se to pitanje rješava na cjeloviti način, šire i konkretnije sukladno potrebama ljudi koji su to predložili. Što se tiče ostalih stvari i projekata u Splitsko-dalmatinskoj županiji, to ste već vidim često puta to spominjete, svi zaključci Vlade RH i Splita koje su donijete su provode, u subotu će biti otvaranje … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Samo malo, u subotu će biti otvaranje, ja sam vas slušao kad ste vi govorili, u subotu je otvaranje Zračne luke Split, projekta ukupne vrijednosti 500 milijuna kuna pa vas pozivam da dođete na otvorenje tako da vas pozivam, to je jedan od najvećih infrastrukturnih projekata koji će biti otvoren u subotu a ubrzo potpisujemo i ugovor za onaj dio oko Omiša, nove ceste 200 milijuna kuna, naravno sve sukladno odlukama Vlade RH i ja sam ponosan da smo pokrenuli investicijski ciklus ukupne vrijednosti 200 milijardi kuna u prometu, to je toliko danas iznosi, ja kao ministar sam zaista ponosan i na tvrtke koje to provode budući da su to sve velike infrastrukturni projekti koji se financiraju od strane europskih fondova, mi smo sada na preko 90% ugovorenih sredstava a preko 90% i u OPKK-a i u CEF-u, tako da je to rezultat, nema županije, nema kraja u Hrvatskoj gdje se ne provode veliki infrastrukturni projekti. Evo hvala vam lijepo i pozivam vas u subotu u Split a kolega Bauk, sutra nakon zaključka Vlade, očekujem da se obrijete, hvala vam.
Hvala lijepa.
Ispričavam se, samo ovaj dio vezano za zaključak koji ste vi predložili da se ova predmetna problematika regulira donošenjem uredbe sa zakonskom snagom u roku od 15 dana se odbija jer će se sutra to riješiti zaključkom, hvala vam lijepo.
Kolega Miro Bulj je dignuo povredu Poslovnika, koja točka Poslovnika je povrijeđena?
Pa evo da ja na ministrovo izlaganje [[Upadica Reiner: Koja je točka Poslovnika povrijeđena?]] 238., točka Poslovnika [[Upadica Reiner: U čemu?]] Ministre, riješite čistačicama plaće ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica Reiner: Kolega Bulj, sam vas možete biti, znate da ste tri puta replicirali …]] Sram vas može biti!
I sad zlorabite svjesno instituciju povrede Poslovnika da bi replicirali ministru [[Upadica Bulj: na koga vi galamite, zašto vi galamite?]] Ja uopće ne galamim, ja govorim vama [[Upadica Bulj: Malo ste nervozni.]] da je to nekorektno od vas [[Upadica Bulj: Smirite se, pomalo, bit se sve uredu.]] Bit će sve u redu kad se vi sjednete, dobivate opomenu.
Ne bojte se, ne bojte se, nije problem opomena. Uglavnom nadam se da će čistačice ministre biti .../Govornik se ne razumije.
Izvolite se sjesti. U ime predlagatelja, sad će govoriti poštovani zastupnik Arsen Bauk, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Htio bi se osvrnuti na neke navode u raspravi … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] /Upadica Reiner: Molim vas nemojte se derati sa smjesta, kolega Bulj./ [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] [[Upadica Reiner: Izvolite, kolega Bauk neometano govoriti.]] Prije to je spomenuo čini mi se zastupnik Klarić, koji je spomenuo mogućnost povlačenja prijedloga zakona i ja moram reći da ako u bilokojem trenutku udruga Brački pupoljci ili Crveni križ zatraži od mene da povučem zakon, da ću to i napraviti iako je to sad poslovnički moguće nakon rasprave ali tu nema nikakvih problema i također ako nakon zaključka Vlade isti dionici, dakle Crveni križ i udruga Brački pupoljci kažu da je njihov problem riješen, kao što je g. Butković rekao, brada će bit maknuta i prije toga. Što se tiče konkretnih iznesen stvari, dakle idemo redom. G. Babić je pitao o dobrovoljnim darivateljima krvi, da, taj prijedlog je bio u toj inicijativi koja je temelj za izradu ovoga zakona i ja sam se raspitao kod Crvenog križa da li je običaj da za muškarce i žene bude različiti broj davanja i jel' to taj broj koji se inače uzima kao nekakav standard, rekli su da je, dalje nisam istraživao. Također, nisu se oni obratili meni da bi napravio zakon nego sam se ja obratio njima kada sam vidio da je došla inicijativa od strane udruge i Crvenog križa i kad sam vidio da je podržana od strane svih čelnika jedinica lokalne samouprave, pitao sam ih jel smijem u njihovo ime uputiti u proceduru prijedlog zakona, oni su rekli dapače. I onda sam ga uputio i to nisam javno obznanjivao, dakle bilo je ono upućivanjem u proceduru, uvrštenje u dnevni red, očitovanje Vlade, dakle nije bilo nikakve dnevno-političke akcije oko toga u tom trenutku već je to i doista bilo shvaćeno kao još jedan doprinos raspravi i želja da se što prije riješi. U konačnici barem se Vlada o tome mora očitovati, što je napravila u roku mjesec dana, pa se odbori o tome moraju očitovati. I svaki od tih koraka u donošenju zakona imao je svoj određeni javni odjek i nakon svakog koraka, taj odjek je bio veći jer moj dojam je i to sigurno je tako, dakle nakon proteka vremena argumenti Vlade da će oni nešto riješiti, postaju slabiji, a argumenti da to treba riješiti i da se to riješi što prije, postaju jači i doista kako je vrijeme odmicalo, to se tako dogodilo i ne znam odakle čuđenje. To nije trebalo pretjerano političkog iskustva da se to predvidi. Prijedlog da jedinice lokalne samouprave ovo financiraju koje se mogu čuti na nekim odborima, a iz aspekta izjave da to košta godišnje 15 milijuna kuna mi se sada čini neproporcionalan. Ovaj prijedlog se ticao možda oko 500, 300 do 500 roditelja i pratitelja i djece na otocima i u tom trenutku nije bila ambicija da se ulazi u šire, nemam ništa protiv da to Vlada riješi šire ali za prvo čitanje zakona, za adresirati problem, ovo je sasvim dovoljno. Tako da se ne slažem da u ovoj fazi nije niti necjelovit niti diskriminatoran, zakon ne upravo onakav kakav je trebao biti za raspravu u prvom čitanju i zakon je upravo onakav kakav je trebao biti da potakne Vladu da riješi problem. Dakle ja sam potpuno svjestan da bez podrške Vlade i barem djela parlamentarne većine, nijedan zakon se ne može donijeti. Tako i ovaj. Prema tome, to šta je meni g. Grmoja rekao da sam previše pomirljiv, logično je bit previše pomirljiv jer napravit korak ili dva previše, postaje kontraproduktivno jer onda ne samo predlagatelj zakona nego i udruge i svi oni koji su uključeni, mogu steći dojam da su bili izmanipulirani, ispolitizirani itd. Dakle, ja sam vidio u raspravama u objavama udruge Brački pupoljci koji govore o zakonu, nigdje nije spomenuto moje ime kao predlagatelja i to mi je drago. Nije bilo uopće potrebe za time. Nije ni u medijima, u većini slučajeva to nije bilo spomenuto. Što se tiče SDP-ove Vlade i djela koji je g. Babić, što je paradoksalno, najviše se referirao na resor gđe. Opačić, eto ona više nije sa nama, sad je u klubu koji je dio vladajuće većine pa nek to rasprave u vladajućoj većini. Što se tiče navoda gđe. Lukačić, dakle mogu li citirati nešto što se rekli, nemojte ulaziti u život osoba sa invaliditetom jer oni najbolje znaju otprilike, to kao da ja kažem nemojte vi nama ulazit u to šta otočani proživljavaju jer mi najbolje znamo, može gospodin, dakle to može g. Borić, dakle sasvim sigurno da je razumijevanje osoba sa invaliditetom daleko veće obzirom da se radi o njima ali to vrijedi za sve, dakle za otočane onda vrijedi da vi sa kopna nemojte ulazit ne znam sportaše, nemojte vi drugi za učitelje, nemojte vi koji niste u školama, dakle itd. Dakle mogu to svi reći ali dakle ovo je prijedlog koji je upravo došao od jedne od tih udruga i ticao se problema koji je bio njima najvažniji u tom trenutku i sasvim je sigurno da je puno lakše riješiti jedan mali segment nego ići zahvatiti jedan široki ili preširoki dio. Protek vremena ide, ne idem u korist argumenata da to se može cjelovito i široko riješit, uostalom ove preporuke i zaključci su upravo ono što je Vlada rekla, kao razloge da ne prihvaća ovaj zakon. Dakle, nećemo prihvatiti zakon jer ćemo riješit cjelovito a onda rješavamo zaključkom koji je jedna vrsta improvizacije ali ako rješava problem, nema nikakvih problema. Dakle, odmah ćemo, vjerujem dakle da će i taj zaključak analizirati i njegovu provedbu predstavnici udruga Brački pupoljci i da će ukoliko je to rješenje, onda više o ovome neće bit rasprave u javnosti. Što se tiče ovoga što je g. Borić i uprave za otoke, pa ja moramo priznati da tu uopće vam ne mogu kontraargumentirati jer se slažem s vama. Ne mislim da je to bilo nešto krucijalno ali na simboličnoj razini bilo bi bolje da postoji uprava za otoke i pomoćnik za otoke, dapače, ako se sjećate u jednoj od takvih rasprava jer ovo nije prvi put da ste mi to spomenuli, ja sam rekao da bi volio da i ova uprava za otoke je u okviru Ministarstva mora jer nekako imam više povjerenja u Ministarstvo mora nego u Ministarstvo regionalnog razvoja. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ne, to je bio je u onome Zakonu o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava na samom početku, tad još nisam bio ministar nego zastupnik. Što se tiče djela dojma ajmo bit vrlo otvoreni, kakav dojam se može steći kada jedino što prihvaćate je zaključak ne prihvaća se ovaj prijedlog zakona. Dakle, kakav se dojam može steći nego da ste protiv zakona obzirom da se radi o prvom čitanju ili vi zastupnice Lukačić ili klub HDZ-a. Predložite neki zaključak iz kojega će se vidjet vaša podrška intenciji zakona, iz kojih će se vidjeti želja da Vlada to riješi inače će bit dojam vrlo, to ne treba uopće bit doktor znanosti da se zaključi. Imat ćemo u petak displej, bit će jedna strana crvena, jedna strana zelena. Jedna strana će bit za zakon, jedna strana će bit protiv zakona. I nema nikakvog opravdanja obrane kojom ćete se moći opravdati da niste protiv zakona ako glasate protiv zakona. Ako postoji zaključak koji će jasno iskazati volju saborskih zastupnika da je ovo dobro i da se zadužuje Vlada da to riješi i ako sve bude zeleno, neće ... [[Govornik se ne razumije.]] ja ne znam jel' vam to trebam crtat. Ali to nije moj problem, to je vaš problem. Moj problem bi bio da sam odmah u 12. mj. ultimativno tražio, napadao Vladu. Moj problem bi bio da sam to radio u 3. mj. pa čak i u 5. ali sada pred ljetnu stanku kad znamo da dva mj. nema Sabora, to više nije moj problem, to je vaš problem. I ja vam u tome ne želim pomagat. Ja vam mogu pomoć da vam predložim da Vlada riješi uredbom, da drugo čitanje predloži ili Vlada Odbor za zdravstvo u kojem također vaša koalicija ima većinu, mogu predložiti zaključak koji bi bio iskazao politički stav da je to dobro ali ako ćete vi po četvrti put i to ne više na odboru nego u Saboru u plenarnoj sjednici pred kamerama, izglasat da ne prihvaćate, ako do glasanja u petak dođe, ona vas ja ne mogu nikako branit od dojma, ne znam što bi. E sada što se tiče savjetovanja sa zainteresiranom javnošću, ako Vlada u prvom mjesecu kaže da će nešto cjelovito riješiti i tek u 7. mj. kaže da ić sa savjetovanjem zainteresiranom javnošću da će u 9. mj. dat zakon na Vladu a u 10. u Sabor, znači ispada da za rješenje koje zahtjeva promjenu jednog stavka jednog članka zakona koji nikome nije sporan, treba provesti svu proceduru a da je jedno 4 puta manje vremena trebalo da se donese ovaj lex Agrokor. Ajde se tako branite, svaka opozicija bi takvu vladajuću većinu poželjela. Moram reći nešto i o ovim zaključcima i preporukama. Ako sam dobro pratio, kako se to kaže, timeline, 90% je došlo kada je odbijen zakon na Odboru za promet. Onda je 100% kad je došlo kad je odbijen zakon, odnosno doći će sutra ali ajde recimo na Odboru za zdravstvo, slijedeći valjda niz je da kad u petak bude odbijen na Saboru da će onda plaćati ljudima da se voze. Da zaključim. Danas se da će u petak ako dođe do glasanja o ovom zakonu, odluka o njemu biti jednoglasna. A ja sam uvjeren da će zastupnici opozicije glasati za svaki prijedlog koji ne bi bio da se odbija ovaj prijedlog zakona, dakle za zaključak kojim bi se iskazala potpora Crvenom križu Brač, udruzi Brački pupoljci na ovome što je predloženo i u kojem će se onda pozvati Vlada da što prije riješi. I u nadi i želji da će to ipak unatoč svemu tako biti, zahvaljujem svima koji su ostali do kraja rasprave i zahvaljujem onima koji su pomogli da ovaj zakon dođe na raspravu. Također da ne bi bio nepravedan, na početku sa iznio imena javnih osoba koje su podržale ovaj zakon, nisam ih sve iznio pa želim još dodat, tu su bili Damir Kedžo, Marko Kutlić, Antonija i Aljoša Šerić, grupa Detour, Saša Lozar, Franka Batelić i Marina Orsat. Hvala.
Hvala lijepa, time zaključujem raspravu o ovoj točci a o njoj ćemo glasovati ka d se steknu uvjeti. Mi ćemo nastavit sa radom sutra u 9 i 30 i prva točka bit će Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Ustanovama, prvo čitanje, P.Z. br. 657. Oprostite, Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti prometa cestama, drugo čitanje, P.Z.E. br. 616, ja sam malo unazad danima, no kao što jutro najavljeno, sutra ćemo raspraviti kao 5. točku pod a) Prijedlog Odluke o razrješenju predsjednika, zamjenice predsjednika i djela članova Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave i pod b) Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika, zamjenice predsjednika i djela članova Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave. Također vas obavještavam da bi nakon toga raspravili i točke Izbor i imenovanje i razrješenja te Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva, hvala vam lijepa i ugodno večer. SJEDNICA PREKINUTA U 17,48 SATI
Prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o prijevozu u linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu, prvo čitanje, P.Z. 528. Predlagatelj je zastupnik Arsen Bauk, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Ne prihvaća se Prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o prijevozu u linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 70 za, 11 suzdržanih i 31 protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Klub zastupnika SDP-a predlaže Hrvatskom saboru donošenje zaključka koji glasi. Prvo, prihvaća se Prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o prijevozu u linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu, prvo čitanje, P.Z. broj 528 i drugo, sva mišljenja stajališta i primjedbe i prijedlozi izneseni u raspravi dostavit će se uz suglasnost predlagatelja Odboru za zdravstvo i socijalnu politiku radi izrade konačnog prijedloga zakona. O ovom prijedlogu zaključka bespredmetno je glasovati jer smo prethodno donijeli zaključak kojim se prijedlog ovog zakona odbija. Drugi prijedlog zaključka Kluba zastupnika SDP-a glasi, zadužuje se Vlada RH da predmetnu problematiku regulira donošenjem uredbe sa zakonskom snagom u roku od 15 dana. Naglašavam da tijekom rasprave predstavnik Vlade nije prihvatio ovaj zaključak pa dajem na glasovanje prijedlog zaključka Kluba zastupnika SDP-a. Molim glasujmo. Utvrđujem da prijedlog zakona, prijedlog zaključka ispričavam se, nije dobio dovoljan broj glasova.