Dame i gospodo delegati, poštovani gosti, srdačno vas pozdravljam i otvaram 42. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH; predsjedavajući i članovi Vijeća ministara BiH; predstavnici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i predstavnici međunarodnih organizacija u Bosni i Hercegovini koji redovno prate rad našeg Doma. Sjednici prisustvuje 14 delegata od kojih 5 iz bošnjačkog naroda, 5 iz hrvatskog naroda i 4 iz srpskog naroda. Za današnju sjednicu odsustvo je opravdao delegat Nebojša Radmanović. Kao što vam je naznačeno u pozivu za sjednicu u skladu sa članom 155. Poslovnika na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, delegatima je omogućeno da postavljaju delegatska pitanja u usmenoj formi. Podsjećam da su vam zajedno sa pozivom za 42. sjednicu Doma naroda upućeni i dopisi u vezi sa procedurom postavljanja delegatskih pitanja u usmenoj formi. Navedeni dopis, odnosno obavještenje o mogućnosti postavljanja delegatskih pitanja u usmenoj formi na 42. sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH također je upućeno predsjedavajućem Vijeća ministara BiH i Generalnom sekretarijatu Vijeća ministara BiH. U skladu sa članom 156. stav (1) Poslovnika najavu za postavljanje delegatskih pitanja u usmenoj formi dostavili su: delegatkinja Zdenka Džambas za predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH Denisa Zvizdića, delegat Mario Karamatić za predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH Denisa Zvizdića, delegat Martin Raguž za ministra sigurnosti Bosne i Hercegovine Dragana Mektića. U skladu sa članom 156. stav (2) Poslovnika ove najave dostavljene su predsjedavajućem Vijeća ministara BiH i onom članu Vijeća ministara BiH na kojeg se pitanje odnosi. Želim da vas podsjetim i na to da smo uputili obavještenje Javnom radiotelevizijskom servisu BiH radi osiguravanja direktnog televizijskog prijenosa ovog dijela sjednice u skladu sa članom 155. stav (1) Poslovnika. Sad možete početi postavljanje usmenih delegatskih pitanja i davanja odgovora. Riječ dajem delegatkinji Zdenki Džambas. Izvolite.
Lijepo pozdravljam svoje kolege izaslanike, ministre i sve ostale u sali. Ja ponavljam pitanje od prošli puta jer nisam bila dobila, a pitanje je bilo, odnosilo se – Po kojim propisima se utvrđuje, odnosno uređuje pitanje nacionalnog izjašnjavanja u institucijama Bosne i Hercegovine? 2 Prošli puta sam to obrazlagala, obzirom da ne znam koji su to propisi, a odnosilo se najviše tada u tom trenutku na prijave kandidata koji će se naći na listama za izbore 2018., te na koji način, kojim to propisima se provjerava što se i kako ko napisao što je to po nacionalnosti, što znači Srbin, Hrvat, Bošnjak i Ostali. Nisam pronašla nigdje nikakve propise kojim bi se eventualno izvršila provjera, posebno što mi imamo rezultate popisa 2013. gdje su se građani slobodnom voljom izjašnjavali što su po nacionalnosti. U svim drugim normalnim državama to ne možete mjenjati od popisa do popisa, dakle 10 godina. Kod nas se to mjenja od izbora do izbora. Evo, zanima me odgovor.
Hvala lijepo. Riječ ima predsjedavajući Vijeća ministara gospodin Denis Zvizdić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pozdravljam uvaženo rukovodstvo Doma naroda, članove, prisutne medije, goste i moje kolege iz Vijeća ministara BiH. Ovo pitanje, naravno, nije u nadležnosti Vijeća ministara BiH, ono je u nadležnosti entiteta i Brčko Distrikta Bosne i Hercegovine jer se navedena oblast uređuje propisima o matičnim knjigama. Kada je u pitanju Federacija BiH riječ je o Zakonu o matičnim knjigama, koji propisuje da će se u matičnu knjigu rođenih upisati nacionalnost ili se neće upisati na zahtjev ovlaštenoga podnosioca. Za entitet Republika Srpska riječ je o Zakonu o matičnim knjigama Republike Srpske, koji propisuje da se u matičnu knjigu upisuje nacionalnost i vjeroispovijest i konačno za Brčko Distrikt riječ je o matičnim knjigama Brčko Distrikta gdje se takođe upisuje nacionalnost i vjeroispovijest. Za provođenje ovih zakona za Federaciju su nadležni Federalno ministarstvo unutrašnjih poslova, Ministarstvo uprave i lokalne samouprave Republike Srpske za entitet Republika Srpska i Javni registar Vlade Brčko Distrikta Bosne i Hercegovine za Brčko Distrikt Bosne i Hercegovine i to su ustvari institucije koje bi trebale dati odgovor koji je vezan za mogućnost sprječavanja zloupotrebe nacionalnog izjašnjavanja u političke svrhe, jer su oni isključivo nadležni za ovo.
Hvala lijepo. Da li je delegatkinja zadovoljna dobivenim odgovorom? Izvolite.
Razumijem ovaj dio gdje se upisuje nacionalnost, međutim evo konkretan primjer, tu je ministrica obrane, znači točno se zna koji broj vojnika je iz reda Srba, Hrvata, Bošnjaka i ostalih. Raspiše se natječaj, kaže prima, ne znam, 200 vojnika hrvatske nacionalnosti i sad prijavi se ko hoće, samo je bitno da tamo napiše da je Hrvat, a da li je on to ili nije uopće nije bitno jer niko, to ja pitam, znači niko ni na kakav način ne može da provjeri, evo ministrica ne može, na koji način da provjeri je li došlo do zlouporabe. Eto taj dio meni nije, isto kao i za izbore, znači, razumijem ja da je to u Federaciji, da je to na entitetima, ali šta je kad je u institucijama Bosne i Hercegovine, kad se točno zna i određeno je da neko mora biti određene nacionalnosti za neko ili radno mjesto ili, evo, za izbore. I dalje mi to nemamo Zašto se to i tko ne može kontrolirati u Agenciji za statistiku. Nisam zadovoljna. 3
Hvala lijepo. Riječ dajem delegatu Mariu Karamatiću. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Zahvaljujem predsjedatelju Vijeća ministara što je došao na sjednicu, nekoliko puta je se dogodilo da imam pitanje za njega da nije bio, ali to je bilo zbog obaveza, nije kao što je slučaj kod drugih ministara da izbjegava pitanje i hvala Vam još jednom na tome. Ono što mene interesira, i to sam govorio i na prošloj sjednici, - Zbog čega izaslanici u Domu naroda ne dobijaju odgovore od Vijeća ministara? Znači, vi ste to dužni po zakonu osigurati. Sad da ne nabrajam razno-razna ministarstva od kojih ja ne dobijam odgovore, a ima ih sasvim dovoljno. Mene interesira konkretno pitanje koje sam postavio Vama kao predsjedatelju prije više od pola godine – Koji su to zaslužni kadrovi kojim je Bosna i Hercegovina platila doškolovavanje, govorim isključivo o državnoj razini, te koji su benefiti za Bosnu i Hercegovinu tako što su ti razno-razni stranački uhljebi dobili plaćene magisterije, doktorate, koliko je to unaprijedilo rad Bosne i Hercegovine? Već kada ste mi ovdje zamolio bih Vas i da mi pokušate odgovoriti, ukoliko ste u mogućnosti – Zbog čega Vijeće ministara, blago rečeno, ne provodi zaključke Doma naroda? Koliko sam ja upoznat s procedurama, mi kao zakonodavna vlast ukoliko usvojimo zaključak Vijeće ministara kao izvršna vlast je to dužno provesti, međutim to se ne događa. Evo, i to me interesira. Hvala vam.
Hvala lijepo. Gospodine Zvizdić, predsjedavajući. Izvolite.
Hvala, naravno, uvaženom zastupniku. Što se tiče današnje sjednice ja sam dobio sasvim drugo pitanje od strane uvaženog zastupnika koje je bilo vezano za Upravu za indirektno oporezivanje i to pitanje je pripremljeno od strane direktora Uprave za indirektno oporezivanje. A što se tiče Vašeg, i mi ćemo Vam ga dostaviti u pisanoj formi, a što se tiče Vaše konstatacije da ne provodimo zaključke Doma naroda, mislim da ne postoji nijedan zaključak Doma naroda koji Vijeće ministara do sada nije realiziralo ako je u nadležnosti Vijeća ministara BiH i ako je provodiv u skladu sa važećim zakonima u Bosni i Hercegovini. Tako da mi zaista vrlo ozbiljno i pomno uvijek se posvetimo zaključcima i jednog i drugoga parlamenta, Parlamentarne skupštine BiH, i to nam je prioritet na svakoj sjednici Vijeća ministara odgovor na, posebno na zaključke Kolegija ili zaključke jednog ili drugog doma Parlamentarne skupštine BiH. Evo ovo pitanje u vezi s ovim carinskim terminalima, koje je pripremio direktor Uprave za indirektno oporezivanje, ćemo Vam dostaviti u pisanoj formi.
Hvala lijepo. Gospodine Karamatiću izvolite. 4
Zahvaljujem se predsjedatelju Vijeća ministara. Netom prije sjednice sam dobio odgovor Uprave za indirektno oporezivanje i naravno pokazalo je se da sam ja bio u pravu, da su samo u, na dva granična prelaza u Hercegovini plaćane te dadžbine za provoz praznih kamiona, tj. u Gorici i u Bijači. Dobio, ja sam želio da se to nakon moje inicijative ukine, a ne da se počne naplaćivati privrednicima na ostalim graničnim prelazima, ali to je Bosna i Hercegovina kad zafali para u proračunu deri kožu s koga možeš, može se u ovom slučaju s gospodarstvenika. Ja znam da nisu donešene izmjene Izbornog zakona i mislim ovdje sjediti do daljnjeg i čekati odgovore na pitanja koja sam ranije postavio, uključivo koji su to zaslužni kadrovi Bosne i Hercegovine kojim je država platila školovanje. Znači, mene to strašno interesira, vjerujem da interesira i javnost. Više od pola godine to čekam. Što se tiče provođenja, moram napomenuti da, ne znam, prije dvije godine je ovaj uvaženi Dom usvojio zaključke koji definiraju i nalažu Vijeću ministara da riješi Zakon o Javnom RTV servisu. To nije urađeno, taj Zakon nije bio ovdje pred nama, znači ne poštuje se ono što mi ovdje usvojimo. Prije, ne znam, dvije sjednice je usvojen moj zaključak da se počnu primjenjivati zakoni Bosne i Hercegovine na one koji nelegalno ulaze u ovu zemlju, popularno nazvane migrante, ništa na tom nije urađeno. Da ne nabrajam dalje, mogao bi nedelju dana, znači jednostavno nije istina da Vijeće ministara provodi zaključke Doma naroda. Dapače, istina jeste da vrlo često, a o tome je dovoljno puta bilo govora u ovoj sali, članovi Vijeća ministara uopće ne osjećaju shodno da dođu uopće na sjednicu Doma naroda, a ...
Vrijeme gospodine Karamatiću.
kamo li da provedu naše zaključle. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Gospodin Martin Raguž, ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedatelju. Dame i gospodo, poštovani nazočni, gospodine predsjedatelju Vijeća, uvaženi članice i članovi Vijeća ministara. Ja sam isto prinuđen ponoviti pitanje sa prošle sjednice Doma naroda. Evo u Zapisniku, samo da konstatiram, predsjedatelj Doma je rekao da će pitanje izaslanika Martina Raguža biti ostavljeno za iduću sjednicu Doma zbog izočnosti predstavnika Ministarstva sigurnosti sa sjednice Doma naroda. Znači, moje je pitanje bilo – Koje su trenutačne, a koje dugoročne sigurnosne posljedice po Bosnu i Hercegovinu zahvaljujući ovakvoj migrantskoj krizi i epicentru koji je doživljen u Bosni i Hercegovini? Znači, danas ponavljam pitanje, a ponavlja se ista situacija, koliko vidim nema nikoga iz Ministarstv sigurnosti, ni ministra ni zamjenika. A pošto je ovo pitanje kako je tada bilo aktualno, možda je sad još aktualnije, a sutra će biti vjerojatno, nažalost, još aktualnije, želim podsjetiti na Poslovnik gdje se pitanja koja mi kao izaslanici upućujemo dostavljaju resornom ministru i 5 predsjedatelju Vijeća ministara, pa ako uvaženi predsjedatelj Vijeća ministara može odgovoriti na ovo pitanje, jer vidim da se ovih dana Vijeće ministara bavilo službeno ovim pitanjem, bilo bi dobro, a ako ne, ja ću samo kratko podsjetiti, da ne ponavljam, da su stvarno ozbiljni razlozi da se dobije institucionalni odgovor, pogotovo u ovom visokom Domu, i zbog javnosti i zbog različitih dvojbi i dilema i problema koji se pojavljuju od poroznosti granice do nedovoljnog broja graničnih policajaca, do prevelikog priljeva što registriranih, što neregistriranih, do slabe koordinacije, da tako blago nazovem tu situaciju, državnih institucija sa lokalnom zajednicom, do sigurnosnih izazova, do tog pitanja je li Bosna i Hercegovina možda ciljano mjesto. To smo mi sve trebali dobiti u ovih mjesec dana te odgovore. Ja nisam kriv što je ovo u tjeku izborne kampanje, ja sam to pitanje postavio na vrijeme i nije mi nikakva namjera da dobivam političke poene, ali mislim da je ovo preozbiljna stvar da ne bismo u dvije redovite sjednice Doma naroda dobili odgovor na ovo pitanje. Hvala lijepo.
Hvala gospodine Raguž. Nažalost ministar, a koliko vidim i njegov zamjenik nisu prisutni ni na današnjoj sjednici. Mi ćemo nastaviti sa radom. Za 42. sjednicu predlažem sljedeći izmjenjeni Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 41. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Izvještaj Evropske komisije o Bosni i Hercegovini za 2018. godinu, broj: 01,02-06- 1004/18, od 18.04.2018. godine; 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač: delegat Halid Genjac, broj: 02-02-1-1028/18, od 20.04.2018. godine, razmatranje po skraćenom postupku, u skladu s članom 123. Poslovnika Doma naroda; 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-668/18, od 10.07.2018. godine, razmatranje po skraćenom postupku, u skladu s članom 123. Poslovnika Doma naroda; 5. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Drugom izvještaju monitoringa provođenja Strategije za borbu protiv korupcije 2015. - 2019. i Akcionog plana za provođenje Strategije za borbu protiv korupcije 2015. - 2019. godina, materijal Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, broj: 05/8-04- 601/18, od 26.02.2018. godine; 6. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o radu Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za period od 01.01. do 31.12.2017. godine, broj: 05/8-04-785/18, od 20.03.2018. godine; 7. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu između Bosne i Hercegovine i Saudijskog fonda za razvoj – Izgradnja i obnova određenog broja bolnica u Bosni i Hercegovini, broj: 01,02-05-2-1902/18, od 17.08.2018. godine; 8. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu između Bosne i Hercegovine i Saudijskog fonda za razvoj – Razvoj infrastrukture u Općini Stari Grad, Sarajevo, broj: 01,02-05-2-2014/18, od 04.09.2018. godine 6 Ovo je usaglašeni dnevni red Kolegija Doma naroda. Da li se neko javlja za riječ, ima li izmjena i dopuna? Ne vidim nijednu prijavu. Prema tome konstatiram da smo usvojili dnevni red u skladu onako kako je to Kolegij predložio. Prelazimo na tačku jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 41. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Gospodin Martin Raguž, ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem se. Znači, vezano za Zapisnik sa prošle sjednice, vezano za točku 11. Informacija o provedbi Plana hitnih mjera i realizaciji aktivnosti navedenih u Informaciji o procjenama i mogućnostima Bosne i Hercegovine u svezi s pitanjem izbjegličke krize u regiji i pregleda situacije u svezi s migrantskom krizom na zapadnobalkanskoj ruti imali smo raspravu i Dom je prihvatio određene zaključke. Jedan od tih zaključaka sam predložio u pisanoj formi i on je prihvaćen bez ijednog glasa protiv. U ovom Zapisniku nije precizno interpretiran, zato sam se javio za riječ. Dom je zaključio, znači Dom naroda zaključuje da Dom u dogovoru sa Zastupničkim domom treba održati zajedničku sjednicu oba doma Parlamentarne skupštine na temu izbjegličke krize do kraja kolovoza ove godine. Znači, danas je 11.09., prošao je osmi mjesec, ta sjednica nije održana. Drugo, u mom Zaključku i prijedlogu koji sam dao pisalo je da to uradi u dogovoru sa Vijećem ministara. Te riječi nedostaju i molim da se u Zapisniku isprave, i to je onda puni zaključak koji smo mi usvojili. I kad sam se već javio za riječ ovim povodom, mislim da je zaista neopravdano da ovaj Dom nije ispoštovao ovaj Zaključak, jer ne poštujući vlastite zaključke kako ćemo očekivati da druge institucije poštuju zaključke Parlamenta i ovog Doma. I mislim da Kolegij ima odgovornost za nezakazivanje ove sjednice prije početka izborne kampanje kako smo zaključili i to dame i gospodo slaže kamenčić po kamenčić u jedan mozaik i zato su nam institucije takve, zato se gubi povjerenje građana u institucije i zato ljudi polako pakiraju kofere i paraju korjenje. Pa da znamo malo da smo svi skupa odgovorni za to. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Dopunićemo ovu tehničku dopunu u skladu sa onim kako ste to kazali. Što se tiče Zaključka on je upućen Zajedničkom kolegiju oba doma. Da li još neko ima za riječ u vezi sa Zapisnikom? Ako nema glasamo o Zapisniku 41. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH sa ovom tehničkom dopunom koju je gospodin Raguž upravo predložio. 7 Prisutno je 14 delegata – za je bilo 14, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Federacija BiH – 10 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova, Republika Srpska – 4 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram da je usvojen Zapisnik 41. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Prelazimo na tačku dva, Ad. 2. Izvještaj Evropske komisije o Bosni i Hercegovini za 2018. godinu, broj: 01,02- 06-1004/18, od 18.04.2018. godine Dobili se Izvještaj Evropske komisije o Bosni i Hercegovini za 2018. godinu. Predstavnički dom je na 62. sjednici, održanoj 31. maja, 20. juna i 5. jula 2018. godine, prilikom razmatranja Izvještaja usvojio tri zaključka. Riječ dajem predstavniku Zajedničke komisije na sjednici Doma naroda. Nema potrebe. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Gospodin Martin Raguž ima riječ. Izvolite
Ma, ja sam očekivao da će predsjedatelj Vijeća ministara reći nešto, ovo je preznačajna točka dnevnog reda Prošli put nismo raspravljali zato što nije bio on tu i mislim da bi bilo logično da na kraju mandata parlamentarna većina, koja je preuzela odgovornost, kaže svoju ocjenu o Izvješću Evropske komisije. Za mene bi to bilo logično, a sad svak se određuje na način na koji misli. I ne bih, ovaj, duljio jer vidim da nemamo velikih motiva da o ovom važnom pitanju danas raspravljamo, a želim samo nešto reći i javio sam se isključivo zbog toga. Znači, mi čujemo različite interpretacije uspješnosti Bosne i Hercegovine u provođenju reformi i njene dinamike i kvalitete na evropskom putu. I to je i logično i legitimno obzirom iz kojih pozicija se nastupa, dolazi, zašta se ko zalaže, ali uglavnom Vijeće ministara i predsjedatelj Vijeća ministara koristili su vrlo često retoriku da je ovo najuspješnije Vijeće ministara i da je to najuspješniji dio u evropskom procesu. O tome bi se dalj ozbiljno i dugo razgovarati i ne mislim danas tu temu otvarati. Svakako da je bilo dobrih stvari i svakako, dakle, da dobre stvari treba afirmirati, ali isto tako, dame i gospodo, ne možemo pokrivati retorikom i floskulama evropski put i uspjehe dok je javna scena takva da dominira političko zapošljavanje, da se ne možete zaposliti zahvaljujući znanju i obrazovanju i kvaliteti mimo stranačkih interesnih iskaznica i da je to jedan od glavnih razloga zašto mladi ljudi napuštaju Bosnu i Hercegovinu. Vidjeli smo ovih dana pokazatelje i nemojmo se pokrivati Reformskom agendom dok nam je ovakva situacija s javnim tenderima, sukobima interesa, blokadama najvećih projekata, a ja ću vam samo reći da su tri godine blokirana sredstva na evropskom koridoru zbog tendera koji su nam dodijeljeni na način kako su dodijeljeni i imamo tu jednu situaciju, imamo, dakle, jednu drugu stranu ove priče. Evropski put je druga priča, konkurencija znanja, sposobnosti i projekata, jednakosti pred zakonom i doći će vrijeme, ja sam uvjeren, ne zato što smo mi sposobni da ne precjenjujemo sebe, da budemo istinski partneri u prihvaćanju tih evropskih vrijednosti, nego zato što će geopolitički razlozi presuditi da će se ovdje prevladati konačno ova jednakost pred zakonom i pravna država. To će bit mukotrpno 8 ali trajaće, tako da i ocjene Evorpske komisije, koje su vrlo često birokratske i standardizirane i šematizirane, ne mogu pokriti sve ove procese, ali eto, nakon izbora vjerujem da će doći vrijeme da se svi skupa ozbiljnije pozabavimo ovim pitanjem.
Hvala gospodine Raguž. Riječ ima gospodin Mario Karamatić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa, meni je drago što je Izvješće Evropske komisije potvrdilo ono što ja već godinama govorim u ovom Domu i neću ići previše u širinu, znači trebao bi mi cijeli dan da ga ja cijelog iščitam, zadržaću se na dvije stavke samo, a to su ono što je navedeno u Izvješću Evropske komisije, znači borba protiv terorizma i zakonita i nezakonita imigracija. Tako u Izvješću Evropske komisije između ostalog stoji da su ukupno 323 osobe s područja Bosne i Hercegovine otišle u Iran i Siriju, znači 323 osobe, i stoji da je ukupno 23 borca povratnika sa stranih ratišta optuženo i nakon toga osuđeno na krivična djela u vezi s terorizmom, ok i to. Dalje stoji, ono što ja takođe često govorim, da su kazne blage i utemeljene na nagodbama o priznanju krivice, znači tu se konkretno radi o tome da dođe čovjek koji je bio pripadnik ISIL-a u Siriji ili neke druge paravojne formacije, vrati se u Bosnu i Hercegovinu, postigne nagodbu s Tužiteljstvom da prizna krivicu, znači da je sudjelovao u uspostavi Islamske države na području Iraka i Levanta, nagodi se dobije godinu dana zatvora, to uplati, zanimljivo kako u Bosni i Hercegovini se sve s parama može riješiti, to uplati sudu ili na neki podračun i on je slobodan. I onda kad prođe 10-15 dana naše policijske snage ga zaustave kod Američke ambasade i kažu da mu je pun prtljažnik oružja, a on kaže – pa nije to puno oružja, kaže, nemojte da vam ja pokažem šta je puno oružja. I onda opet postigne nagodbu s Tužiteljstvom i tako u krug. Znači, to je Bosne i Hercegovina. Mi imamo ozbiljan problem s terorizmom. Podsjećam, u ovom sazivu i Vijeća ministara i ovog uvaženog Doma naroda smo imali njamanje dva teroristička napada u Bosni i Hercegovini, najmanje dva. Ja mislim da ih je bilo i više, jer ja smatram terorističkim napadom pokušaj likvidacije zapovjednika Oružanih snaga u tunelu kod Mostara, međutim to je prekršaj, znači to je uzgredni incident da neko pred zapovjednika Oružanih snaga BiH u tunelu baci eksplozivnu napravu koja ošteti beton i kolovoz, naše Tužiteljstvo zaključi da je to prekršaj. Znači, to je prekršaj sličan kao kad bacite ćik od cigare na ulici, platite kaznicu i dobro. Drugo, što se tiče nezakonitih migracija, precizno stoji u Izvješću Evropske komisije – važeći propisi i sporazumi omogućavaju učinkovit i dobrovoljni, i naglašavam, i prisilni povratak nezakonitih migranata u njihove zemlje podrijetla i potrebno je u potpunosti osigurati njihovu provedbu. Malo dalje u tekstu, da vam ovo još jednom ponovim, da ne bi neko zaboravio, znači važeći propisi i sporazumi omogućavaju učinkovit i dobrovoljni, i prisilni povratak, i prisilni povratak, i malo dalje u tekstu, jeste upamtili sad svi, jeste, nije prijavljen nijedan slučaj prisilnog udaljenja ili vraćanja, nijedan. Znači, nemamo mi problema s nezakonitim migrantima, dok ne odete u Krajinu ili prije dolaska gospodina Erdogana ne prođete Sarajevom. Međutim, nakon što je uvaženi ministar Mektić očistio komunalno Sarajevo od migranata, poslao ih u Krajinu i dijelom u Hercegovinu, nema više Sarajevo problem s migrantima ali ima Krajina. I na ovom Domu sam ja insistirao da se usvoji zaključak, koji je usvojen, da se nad osobama koje nezakonito borave u Bosni i Hercegovini, koji su prekršili zakone Bosne i Hercegovine, nelegalno prešli granicu, primjenjuju zakoni Bosne i Hercegovine. Ništa se ne događa, nisam vidio nikakvog pomaka na tom putu. Zbog čega nitko nije prisilno vraćen? Pa, mogli smo to vidjeti u medijima preključe, 9 mislim da je, mislim da je preključe Državna agencija za istrage i zaštitu privela gospodina, neću ime govoriti ne bi bilo korektno, koji je bio zamjenik Direkcije za poslove sa strancima, znači koja je isključivo nadležna za migrante, za prisilno vraćanje, itd. E sada, evo i novinari i vi kolege samo se zapitajte tko je u to vrijeme bio direktor i zbog čega danas nema prisilnog vraćanja migranata, postoji li neka tarifa, cijena kako ti ljudi mogu ovdje boraviti, to su sve pitanja koja mene interesiraju. Zbog čega od te silne borbe protiv korupcije nemamo nijedne prijave, zbog čega tužiteljstvo, sudovi drže prijave u ladicama, o tom sam isto više ovdje puta govorio. Znači, ja sam osobno podnosio krivične prijave protiv pojedinih članova Vijeća ministara za koje dobijem nakon dvije godine nakon svojih urgencija odgovor od Tužiteljstva da još nisu ni saslušali, znači ni saslušali onoga protiv koga sam ja podnio prijave, gdje sam dostavio 24 dokaza i obrazložio prijavu na 24 stranice. I onda me pitaju, ako znaš za neku nelegalnost kome da ..., zašto ne prijaviš? Pa, evo, podnio sam krivičnu prijavu. Kome podnosim krivičnu prijavu? Pa podnosim krivičnu prijavu upravo onim tužiteljima i sucima koje su pojedine politike postavile na te pozicije i vjerujte mi oni su spremni poginuti ali nisu spremni to izvaditi iz ladice. I sa ovakvom Bosnom i Hercegovinom, sa ovakvom borbom protiv korupcije, sa ovakvom borbom protiv ilegalnih migracija mogu poručiti svim narodima i građanima koji se ne izjašnjavaju kao neko iz reda konstitutivnih naroda u ovoj zemlji, bojte se, imate se razloga bojat sa ovakvom vladom, sa ovakvim tužiteljstvom, sa ovakvim Parlamentom, sa ovakvim direkcijama i agencijama, imate se i te kako razloga bojati, i između ostalog to piše i u Izvješću Evropske komisije. Hvala. DENIS
/nije uključen mikrofon/
Hoćete da iscrpimo pitanja, pa da na kraju Vi možda? Evo, gospodin Sredoje Nović se javio, pa ćemo onda Vama dati riječ. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvažene delegatkinje, delegati, poštovani predsjedavajući Savjeta ministara, ministrice i ministri. Da je ovaj Izvještaj kojim slučajem došao prije godinu dana onda bi zaista imalo potrebe da se o njemu veoma široko raspravlja, komentariše. I znate, kad čovjek sve ovo ovako pročita, kad znamo gdje se ova naša zemlja nalazi, ništa se ne treba čuditi. Čini mi se da je Evropska komisija u dobroj mjeri, da ne kažem potpuno, detektovala gdje su problemi i slabosti u ovoj Bosni i Hercegovini. Prevashodno, koliko god se to nama to dopadalo ili ne, su konstatovali da je riječ o problemima vladajuće koalicije. I tu nema nijednog, čini mi se ovdje danas, niti igdje, da neko može da ospori ono što ovdje u ovom dokumentu stoji. Zašto je to tako, to je sad već neko drugo pitanje i vjerovatno bismo se morali vratiti unazad nekoliko godina, pa da onda pitamo se zašto je to stvarno tako. A kad slušamo brojne naše ljude na nivou Bosne i Hercegovine koji govore o uspjesima, šta je to sve, čuda napravljena, ponekad mi se čini da oni nikada nisu pročitali onu basnu kada je lisica imala mlade, pa jedno malo pitalo – Majko, je li mama, ima li iko od nas ljepši i pametniji? A ona gleda i kaže – Ima sine, oni što se ogrću našom kožom. Tako mi djeluje da se mi u ovoj zemlji ponašamo. Vrlo dobro je ako hoćemo da čitamo, da govorimo, vidite, Evropska komisija kaže da je na funkcionisanje Predsjedništva uticalo iznošenje oprečnih stavova članova Predsjedništva o nizu pitanja iz nadležnosti vanjske politike. Treba li tu još nešto dodati? Ako smo mi u Bosni i Hercegovini toliko različiti da Predsjedništvo o nizu pitanja, dakle ne o dva-tri pitanja, 10 ne može da postigne ni približno jednake stavove, onda je valjda nama svima jasno kakva je spoljna politika ove zemlje. Provedba reformi, kažu, kasnila je zbog nedostatka dogovora između članova vladajuće koalicije. Naravno, ja se u jednom dijelu ne bih složio tamo gdje kažu kako, slažem se u dijelu gdje kaže – tenzije među strankama vladajuće koalicije, ali kaže – opstrukcija opozicionih stranaka u Parlamentu su uticale na usvajanje zakona iz Reformske agende. Pa, to je ljudi valjda potpuno netačno. Da nije bilo opozicionih stranaka pa zar bi bili ti zakoni doneseni? Pa, zar se ne sjećamo toliko ovdje rasprava i u Predstavničkom, a ovdje da ne govorim ko je podržao te zakone? Podržala opozicija, na glasovima opozicije su doneseni ti zakoni, o javnoj upravi takođe sve što je bilo. No, drago mi je zbog onih koji već ko papagaji govore kako Republika Srpska stalno opstruiše, nije ona za put u Evropu, itd., itd., pošto ovdje nema numerisane strane da bih vam rekao na kojoj to strani piše vrlo precizno, da je Vlada Republike Srpske nastavila pripremati propise iz okvira Akcionog plana za realizaciju Reformske agende, Dobrovoljni penzijski fond započeo sa radom kao prvi takve vrste u Bosni i Hercegovini, Vlada Republike Srpske započela ambiciozan program reformi za restrukturiranje svojih željeznica, entitet je nastavio da radi na usklađivanju svog zdravstva sa ... EU i razvio sopstvenu metodologiju uskađivanja koja predviđa da vlada donosi godišnje akcione planove, itd., itd. Zar ovo nije pristup kojim Vlada Republike Srpske želi u Evropsku uniju? Ja ne vidim šta bi ovdje moglo biti i ima li neko pravo da kaže da se onda opstruiše. Ali ima ovdje i jedna odlična konstatacija gdje se kaže da je nužna koordinacija u Bosni i Hercegovini na nivou Bosne i Hercegovine i sa entitetima i da je to jedini ispravan put ka budućnosti ove zemlje. Ono što me posebno zagolicalo, naravno, mogli bismo sada pitati one koji su sastavljali ovaj Izvještaj u čemu je to pozitivan napredak u pravosuđu, u čemu je to pozitivan napredak u borbi protiv organizovanog kriminala, protiv korupcije. Eto oni kažu – donesene su strategije, doneseni su planovi, itd., što naravno jeste jedan od značajnih faktora, ali to je papirnatno. To je papirnato, mi moramo da se protiv organizovanog kriminala, korpucije, borimo stvarno. Ali vidite, ono što konstatacija, ne znam da li su ovo zbog neznanja, pa bi moglo se oprostiti, ali ako je ovo svjesno napisano, proaktivne istrage koje započinju policijskim djelovanjem pod vodstvom Obavještajne službe. Molim vas, gdje to, u kojem propisu stoji da je Obavještajna služba Agencija za provođenje istraga? E to je ono što mi stalno zaboravljamo da ne možemo na taj način da mijenjamo teze. Obavještajna je služba, jasno svima nama, vrlo, pa zato se zove obavještajna, zato prikuplja podatke i daje nadležnim agencijama, odnosno tužilaštvima, ali nije ona ta za provođenje istraga. Da li se to želi, možda, ovim da kaže da joj treba dati policijska ovlaštenja ili ne ja to neću da zaključujem na taj način. I ono što je dalje ovdje vrlo značajan ovaj pasus, policija bi trebala više djelovati, kažu, na vlastitu incijativu. Ozbiljno je ovo pitanje za ljude iz sigurnosti i bezbjednosti koji moraju da analiziraju šta to znači. I ja se slažem s time, mi smo potpuno policiju izvukli iz te incijativnosti, iz njene slobode, komocije, da može preduzimati određene mjere i radnje, a samo smo se oslonili na to šta kaže tužilac. Imamo ukupno nekih, recimo, 10, 20, 50 ili 100 tužilaca, a imate 16.000 policajaca, bar iz ovog što ovdje stoji. I dalje, kažu treba, potrebno je na struktuiran način unaprijediti mehanizam saradnje između policije i Tužilaštva, pa da vam sada dalje ne govorimo o DNK bazi podataka, pa pristupu podacima, pa razmjeni otisaka prstiju, pa razmjeni forenzičkih podataka, itd., itd. Svi oni koji danas participiraju u izvršnoj vlasti, posebno u segmentu bezbjednosti, bi morali da ovo dobro izanaliziraju i da kažu – ovdje nešto treba mijenjati u zakonodavnom postupku, je li to u policijskim, je li to u tužilačkim, je li to negdje drugo, ako želimo korak-dva naprijed. Zato mislim da zaista treba ovo dobro analizirati, cjelokupan ovaj Izvještaj, i da kažemo da za ubuduće, evo, ovo se već i završava, što kažu, ova sesija do izbora, a 11 poslije izbora očigledno da će neko morati da dobro razmišlja na nivou ove Bosne i Hercegovine kako brže, snažnije, možemo da idemo zajedno naprijed. Ako ovako nastavimo čini mi se da Boga mi je naš put u Evropu, put u rikverc. Hvala.
Hvala Vama gospodine Noviću. Vi ste ovu diskusiju tempirali u sekund, čestitam. Gospodin Zvizdić ima riječ. Izvolite.
Hvala najljepša. Ja ću samo kratko dati pojašnjenje da se zbog medija i javnosti ne bi stekao pogrešan utisak o pojedinim dijelovima diskusija i uvaženog zastupnika Karamatića i uvaženog zastupnika Novića. Dakle, treba do kraja čitati ono što piše u samom Izvještaju kada govorimo o nekim vrlo značajnim, senzibilnim i osjetljivim temama, posebno kada je u pitanju borba protiv terorizma. Dakle, tačan navod, obzirom da je gospodin Karamatić pročitao samo dio rečenice, tačan navod koji piše u Izvještaju je sljedeći – prema službenim podacima za 181 muškarca, 61 ženu i 81 dijete sa državljanstvom Bosne i Hercegovine se vjeruje da su putovali u Siriju i Irak iz Bosne i Hercegovine i iz dijaspore između decembra 2012. i decembra 2015. Dakle, decembra '12. i decembra '15. Ono sa čim se mi kao Vijeće ministara posebno ponosimo i zbog čega ja čestitam policijsko-obavještajnim agencijama i institucijama Bosne i Hercegovine jeste da je zaustavljen odlasak građana Bosne i Hercegovine u zadnje tri godine na strana ratišta, a da se, za razliku od raznih nekorektnih izjava koje smo čuli u našem regionu, da se vratilo više desetina ili 10.000 ratnika iz Sirije. U Bosnu i Hercegovinu se tačno vratilo 46 osoba, od čega, naravno, polovina muškaraca, polovina majki sa djecom, od čega su 23 borca povratnika sa stranih ratišta optužena i osuđena za krivična djela u vezi sa terorizmom u skladu sa našim zakonom. Prema tome, jedan od najvećih uspijeha jeste upravo ta borba protiv terorizma i očuvanje mira i stabilnosti u Bosni i Hercegovini po čemu smo najbolji u regiji Zapadnoga Balkana iako susjedi vrlo često pokušavaju da bace stigmu upravo na situaciju u Bosni i Hercegovini koristeći neargumentovane, nerelevantne podatke. Ovo su relevantni podaci koje sam vam upravo sada iznio, podaci iza kojih stojimo mi kao institucije Bosne i Hercegovine i iza kojih stoje sve međunarodne institucije, od EUROPOL- a, pa dalje sa kojima imamo vrlo korektne i svakodnevne komunikacije. Kada govorimo o migrantima, isto tako je bilo potrebno vrlo jasno iz Izvještaja reći da je Bosna i Hercegovina ratificirala sporazume o readmisiji sa Evropskom unijom, sa svim zemljama Zapadnog Balkana i sa Turskom, kao i provedbene protokole sa 16 država članica Evropske unije. I u sakladu sa takvim aktima mi vršimo readmisiju osoba, uključujući ilegalne migrante. Dosada smo od početka godine izvršili readmisiju preko 800 migranata u zemlje susjedstva, prije svega u Srbiju i u Crnu Goru, a što se tiče ilegalnih migranata, mi ćemo i dalje ostati vezani za tri osnovne smjernice: 1. Human odnos prema ljudima koji su u prijekoj nevolji i koji zbog toga traže spas iz svojih zemalja, jer sličnu situaciju imala je i Bosna prije 25 godina. 2. Poštovat ćemo međunarodne standarde. To znači kada neko dođe na našu granicu i zatraži međunarodnu zaštitu da će je dobiti. 12 3. Nastavit ćemo se ponašati u skladu sa domaćim zakonima, a to je Zakon o strancima i Zakon o azilu koji kaže – kada čovjek zatraži, iskaže namjeru za azil, da ima pravo 14 dana boraviti u Bosni i Hercegovini do stavljanja u proceduru dobivanja azila. Dakle, od te tri odrednice nećemo, naravno, odstupiti i nikako nećemo ljude koji ulaze u Bosnu i Hercegovinu odmah voditi u kazneno-popravne ustanove ili zatvore, kao što je to bilo predloženo i kao što su to pojednici predlagali. Što se tiče diskusije uvaženog zastupnika Novića, jedino u čemu se mogu složiti jeste da uistinu pojedine diskusije bi bile interesantne i za braću Grim, i za La Fontena, za basne i bajke, jer naravno da nije do kraja korektno ako neko ko je bio član Vijeća ministara u vrijeme kada je evropski put u potpunosti bio blokiran, kada ni milimetar nije napravljen na putu evropskih integracija, sada istovremeno kritikuje aktuelnu koaliciju. Prema tome, treba samo odgovoriti na jednostavna pitanja, kada je stupio na snagu Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, u vrijeme mandata ove koalicije ili u vrijeme mandata prošle koalicije? Dakle, u vrijeme mandata ove koalicije. Kada smo podnijeli aplikaciju za članstvo, u vrijeme prošle koalicije ili u vrijeme ovoga Vijeća ministara? Pa u vrijeme ovoga Vijeća ministara. Kada je usvojena Ekonomska reformska agenda? Naravno, u vrijeme ovoga Vijeća ministara i najveći stepen realizacije evropske Ekonomske reformske agende je upravo ostvarilo ovo Vijeće ministara, preko 82%. Kada su usvojene četri ključne strategije zbog kojih je u prošlom mandatu Bosna i Hercegovina izgubila samo 400 miliona eura bespovratnih sredstava? Pa usvojilo ih je ovo Vijeće ministara zbog čega smo vratili tih 400 miliona, 400 miliona, dobili kroz Berlinski proces dodatnih 660 miliona investicija i 120 miliona granta i obezbijedili preko 1.200.000.000 eura sredstava za različite projekte u Bosni i Hercegovini. Kada je usvojen Mehanizam koordinacije, u prošlom mandatu ili u ovom mandatu Vijeća ministara? U ovome mandatu Vijeća ministara. Kada je realiziran Upitnik Evropske unije sa preko 20.000 stranica, u prošlom mandatu ili ovome mandatu Vijeća ministara? Pa u ovome mandatu Vijeća ministara. Dok su sve države u susjedstvu do 2012. godine dobili kandidatske statuse Bosna i Hercegovina, naravno, do ovoga Vijeća ministara je bila u potpunoj blokadi evropskog puta i evropskih integracija. Dakle, ovo Vijeće ministara zajedno sa drugim institucijama, entitetima i, naravno, drugim državnim institucijama je realiziralo sve svoje obaveze sa Evropske agende i dovelo Bosnu i Hercegovinu pred prag dobivanja kandidatskoga statusa. Istovremeno, što se tiče sigurnosne situacije, ostvarili smo izuzetan napredak jer smo zatekli Bosnu i Hercegovinu na sivim i crnim listama i Manivala i FATF-a, pa je ovo Vijeće ministara zajedno sa entitetskim vladama realiziralo sve obaveze i skinulo Bosnu i Hercegovinu sa Manivala i FATF-a, čime smo omogućili normalan platni promet našim privrednicima i našoj dijaspori. Koje Vijeće ministara je usvojilo sve potrebne strategije za borbu protiv kriminala, korupcije, terorizma, itd., integralnog upravljanja granicom? Upravo ovo Vijeće ministara je to sve uradilo, uključujući i sve potrebne strategije, početak reforme pravnoga sistema i, naravno, svih drugih potrebnih strategija koje su nas značajno probližile Evropskoj uniji. Dakle, treba korektno govoriti, naravno da stvari nisu završene, još puno reformi stoji pred nama, ali govoriti na način da u ovome mandatu nije ništa urađeno, naravno, nije niti korektno, ali i činjenice govore sasvim drugačije. Mi govorimo uvijek, kao Vijeće ministara, snagom argumenata, a ne nikakvim argumentima manipulacija ili spinova koji se pokušavaju plasirati u domaćoj javnosti.
Hvala lijepo. 13 Gospodin Sredoje Nović, ispravka krivog navoda. Izvolite
Ne znam, meni se čini predsjedavajući Savjeta ministara da Vi želite da zabranite u ovom Domu bilo kome da kaže nešto ako je ranije obavljavao neku dužnost. To u najmanju ruku nije korektno, na to Vi nemate pravo. Šta sam ja radio i kako sam radio neko je ocjenjivao, a ne Vi da sad ocjenjujete moj rad u Savjetu ministara. To Vas ne pripada, ja sam ovdje delegat. Na to nemojte više nikada da pokušate meni spočitavati. Drugo, sve što sam ovdje pročitao, Zapisnik stoji, nijednu riječ koju ste Vi tamo iznijeli, a pripisujete meni, ja nisam progovorio. Ja sam samo pročitao i citirao čak šta piše u ovom nalazu. Možete pogledati, uzmite pa pročitajte. I nemojte meni govoriti da nisam pročitao, nemojte baš sebi uzmati to za pravo. Ja uvažavam Vašu poziciju, uvažavam da je Vaše i da branite Savjet ministara, i poštujem to, i branite. I sve ok, ali nemojte mi pripisivati da sam ja nešto govorio što ste Vi tamo govorili. Ja sam samo citirao odredbe koje pišu ovdje. Ako sam to, nisam smio, ok, onda mogu ja i da se izvinem ovom Domu da sam prekršio svoja ovlaštenja. Ja Vas zaista molim da korektni budemo jednim prema drugima.
Hvala lijepo. Gospodin Mario Karamatić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem. Pa, evo, čisto da, kako gospodin Zvizić reče, da ne bi došlo do pogrešnog tumačenja javnosti, znači ja sve što sam rekao je činjenično točno. Ja sam rekao 323 osobe s područja Bosne i Hercegovine, sa bosanskohercegovačkim državljanstvom ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] S bosanskohercegovačkim državljanstvom, ok. E, Vi ste to raščlanili na na tako, tako, tako, istina je, piše, ja sam to malo kraće govorio, sažetije, iz razloga što će meni gospodin Softić oduzeti riječ, za razliku od Vama, čim prekoračim vrijeme, to je tako. Ono što ste Vi gospodine predsjedatelju sugerirali u ovom Vašem obraćanju je to da se ja zalažem za privođenje tih nesretnih ljudi, tih migranata u neke, kako ste ih nazvali, kazneno-popravne zavode, itd., imam još dvije minute, moći ću ja to utjerati u to, jedan prijatelj moj, Ante ... na početku moje političke karijere mi reče – Dragi Mario, kaže, ko se nauči pod rotacijama voziti, samo ga pod rotacijama možeš i skloniti s pozicije. Ja Vam sugeriram gospodine Zvizdiću da se prestanete voziti pod rotacijama, da sjednete u svoje vozilo i krenete iz Sarajeva prema Mostaru, prekrasan jedan grad u Hercegovini, a nemojte ponijeti sa sobom osobnu, i nemojte ponijeti vozačku dozvolu, i nemojte ponijeti papire od vozila pa ćete vidjeti kako ćete proći kad Vas zaustavi djelatnik Ministarstva unutarnjih poslova. I ja to tražim, ja to tražim, da se prema osobama koje nelegalno uđu u Bosnu i Hercegovinu, koje nemaju dokumenata, koji ne mogu dokazati ko su, postupi kao što bi se postupilo prema meni ili prema bilo kome ovdje, osim prema predsjedatelju Vijeća ministara i prema jednom od članova Predsjedništva, prema kojim policija ima sasvim drugi pristup. Znači tražim da ukoliko osoba dođe i kaže – ja se zovem ... i zatraži azil, a nema dokumenata kojim to 14 može potvrditi, da mu se odobri, naravno, tih 14 dana, ali da ga se ne pusti da landra. Ja ne znam znate li Vi gdje živite, jeste li se toliko odnarodili, migranti provaljuju u kuće, kolju jedan drugog, probadaju nožem, naše Tužiteljstvo se ponaša ko sportsko ribolovačko društvo, privede, uslika i pusti. Pa ne smijemo to dozvoljavati, ovdje je sigurnost građana Bosne i Hercegovine ugrožena, ne sigurnost migranata. U Krajini ljudi žive pod terorom migranata, u Mostaru žive pod terorom migranata, u Salakovcu žive pod terorom migranata, ma što tko o tomu mislio, ja Vam govorim kako je to na terenu. I ima taj Zaključak, gospodine Zvizdiću, Doma naroda, da se nad osobama koje su nelegalno ušle u Bosnu i Hercegovinu i ne mogu dokazati tko su i odakle su primjenjuju zakoni koji važe za sve građane Bosne i Hercegovine. Samo to tražim. Hvala.
Hvala. Gospodin Martin Raguž, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ma, ovo je poslovnički instrument, ali mislim da je dobro da smo bar na neki način dotakli ovo Izvješće i ja se zahvaljujem gospodinu predsjedatelju Vijeća ministara, mislim da smo stvarno dobili korisne informacije I ja sam u onom uvodnom dijelu kad sam govorio rekao da je bilo sigurno dobrih stvari za koje je zaslužno ovo Vijeće ministara i predsjedatelj i sigurno, dakle, da svi odgovorni ljudi to trebaju iskreno priznati, pozdraviti i reći, ali on u svom obraćanju nije se dotakao dvije, tri teme koje sam ja otvorio, neću reći da li namjerno ili nenamjerno, zato što je teško naći kontraargumente protiv onog što sam rekao, ne vjerujem da je to razlog. Jedna od njih je, znači, izgradnja putnih, ključnih strateški koridora za ovu zemlju Šta je urađeno za ove četri godine u odnosu na neke druge periode, evo, jedno pitanje, neću dalje da ulazim u to. Nijednom riječju nije dotaknuta politička dimenzija koja je apsolutno prisutna na naj jedan rigidniji način u procesu zapošljavanja, stjecanja diploma i sveg ostalog, što je vrlo važno, ako ne i jedan od najvažnijih evropskih principa. Evo, i to nije. I ne bih danas otvarao tu polemiku nego jednostavno želim reći, dakle, da trebamo sagledavati cjelinu, i mi koji smo u poziciji, činjenica je da su glasovi stranke kojoj ja pripadam presudili za jedan glas kada je u pitanju Zakon o radu, najvažniji reformski Zakon, a činjenica je da ti koji su vladali, znači, čine sve, da ne kažem šta, u odnosu na takve stranke u javnom i nekom drugom životu. To su činjenice, to moramo svi znati. Ili neke druge stvari, ali suština priče je u sljedećem, znači, ne možemo ovdje zaboraviti kraj mandata, da su ključni ljudi vladajuće parlamentarne većine obećali 2017. kandidatski status. To su činjenice, niti ih je ko tjerao, ja ih nisam tjerao, ali to su činjenice. Prođe '18., jesmo li poslali odgovore? Nismo još ni to, dopunjene. Znači, ovo se ne odnosi na Vijeće ministara, ovo se odnosi na kompletnu sliku, djelomično se odnosi, odnosi se i na mene i na Parlament. Znači, dok mi ne razumijemo da imamo svi odgovornost, i kao pozicija i opozicija, da oko ovih stvari gdje smo svih 11 predsjednika stranaka tada potpisali evropsku izjavu gdje smo predlagali, neki od nas, da se uvede monitoring kako koja od tih stranaka koja je potpisala izjavu da je opredjeljena trajno evropskom putu se ponaša kada je neki od zakona iz Reformske agende na dnevnom redu, e sad bi imali jedno realno stanje. Nego, šta sad imamo? Imamo situaciju svi su opozicija pred izbore i niko nije odgovoran za neke stvari koje su ... I iz ciklusa u ciklus, status quo, i mašinerije idu dobiti izbore. Mi vidimo ko ima i iz kojih sredstava su ovi bilbordi pitam vas, jesu to ... novcima građana ili pojedinih stranačkih opcija, itd. Čeka nas puno posla, nije mi namjera polemizirati, samo sam htio upotpuniti sliku, ono što je dobro, dobro je. Hvala Bogu da su stvari pokrenute s mrtve točke, jesu. Zasluge za to pripadaju ovom Vijeću ministara, ali ne možemo gurati glavu u pjesak, bar neki od nas, niti će to gurati, niti će pod krinkom Evropske agende prihvatiti ćutke da se odvija ovo što 15 se odvija u javnim poduzećima, ustanovama obrazovnim, itd., da ne nabrajam sve skupa. To nije evropski način i to mi podržati ne možemo. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Gospodin Fahrudin Radončić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem. Pozdravljam uvažene kolege i kolegice. Bez ikakve želje da polemišem, želim da se osvrnem samo na dvije stvari Smanjenje odlaska naših ljudi na strana ratišta nije samo stvar ovog političkog saziva Vijeća ministara u kojem smo i mi, nego vjerovatno nešto što se zove zakon koji smo donijeli, odnosno izmjene Krivičnog zakona u prošlom sazivu gdje su sjedili gospodin Nović i mnogi ljudi iz prethodnog Parlamenta, koji je počeo i napravio prvi u regionu opciju da se sankcionira, odnosno obeshrabri odlazak tih ljudi tamo. Ali nisam se javio zbog toga, javio sam se zbog jedne rečenice koju je pročitao gospodin Nović, da se provode policijske istrage pod vodstvom Obavještajne službe. Ja bih molio gospodina predsjedavajućeg, molim sve nas da se vratimo na naš Krivični zakon, da se vratimo na demokratske strandarde zapadne civilizacije. Istragama upravljaju tužilaštva, policija je njihova poluga. Zemlje u kojima Obavještajna služba upravlja istragama su totalitarni sistemi, anarhioni sistemi i sistemi koji više ne postoje na planeti Zemlji, osim u nekoliko slučajeva. Znači, ja molim nas kao društvo da dobro pazimo jer nam je Obavještajna služba već po mnogim informacijama počela da se miješa u rad tužilaštava, sudova i imamo situaciju da direktor Obavještajne službe kod sebe saziva direktore policijskih agencija što je krivično djelo, pogledajte malo naš Krivični zakon. Znači, ne polemišem ni sa uvaženim predsjedavajućim, ni sa gospodinom Novićem, samo skrećem pažnju nama kao društvu da nas neko zloupotrebom svojih ovlasti, i još se konstatuje da mi to treba da ohrabrimo ili neko da to ohrabruje, uvlači u jedan sistem koji je davno prevaziđen u demokratskoj Evropi. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Iscrpili smo raspravu. S obzirom na to da je podnosilac ovog Izvještaja Evropska komisija napominjem da se o Izvještaju nećemo izjašnjavati. Prelazimo na tačku tri, Ad. 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o krivičnom postupku BiH (drugo čitanje) – predlagač: delegat Halid Genjac, broj: 02-02-1-1028/18, od 20.04.2018., razmatranje po skraćenom postupku, u skladu s članom 123. Poslovnika Doma naroda Ovo je drugo čitanje. U drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasa se o Prijedlogu zakona. Dobili ste Izvještaj Ustavnopravne komisije Doma naroda. Komisija je 16 prihvatila tekst Prijedloga zakona zajedno sa šest amandmana koji su postali sastavni dio tekst Prijedloga zakona i predlaže Domu njegovo usvajanje. Riječ dajem gospodinu Halidu Genjcu, predsjedavajućem Ustavnopravne komisije Doma naroda. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani prisutni. Obzirom da i u proceduralnom i u sadržajnom pitanju pitanje ovog Zakona je zamršeno i ima nekih složenih pitanja imam potrebu, što nije uobičajeno, sa Ustavnopravne komisije da neke stvari možda pojasnimo, više radi javnosti a i radi kolega. Dakle, poznato je da je ovaj Zakon došao u parlamentarnu proceduru kao rezultat Odluke Ustavnog suda i potrebe da se određeni dio Zakona o krivičnom postupku popuni normom koja je u međuvremenu izbrisana Odlukom Ustavnog suda. Dugo je trajala rasprava, priprema, poznato je uglavnom i u Parlamentu. Bio je jedan zakon u Predstavničkom domu, taj zakon u Predstavničkom domu je usvojen, dostavljen Domu naroda. U međuvremenu smo imali i Prijedlog Kluba delegata iz reda hrvatskog naroda ovdje na Domu naroda i imali smo ovaj Prijedlog koji sam ja predložio, koji je u suštini onaj Prijedlog koji je usvojen na Predstavničkom domu, pa se je desilo da smo na Domu naroda imali tri zakona koji se odnose na isto pitanje u proceduri. Naravno, to su, to je, ovaj, pitanje sad nastojanja da se pronađe rješenje i da se postigne cilj. Dugo su trajali razgovori, dugo je trajalo nastojanje da se postigne konsenzus, da se postigne rješenje i da se riješi ovo prilično važno i složeno pitanje. U tom nastojanju da se pronađe rješenje najefikasnije, najracionalnije, mi smo otprilike postigli kompromis da amandmanima djelujemo na ovaj Zakon koji sam ja predložio, a koji je u suštini isti kao i onaj Zakon koji je predložio Predstavniki dom iz sljedećih razloga. Ako bi djelovali amandmanima na Zakon iz Predstavničkog doma onda bi on bio različit u tekstu usvojenom ovdje i tamo i onda bi bila potreba da se imenuje komisije, što znači dvije sjednice Predstavničkog doma. Ukoliko djelujemo amandmanom na ovaj Zakon koji je predložen, koji sam ja predložio i koji je u proceduri u drugom čitanju ovdje na Domu naroda, onda bi usvajanjem amandmana na taj Zakon bilo dovoljno da se taj Zakon kao prijedlog Doma naroda uputi Predstavničkom domu po hitnoj proceduri i da ga Predstavnički dom u jednom čitanju usvoji po hitnoj proceduri na jednoj sjednici i na taj način bi imali riješeno pitanje ovog Zakona sa jednom sjednicom i jednog i drugog Doma. Još u vezi procedure moram naglasiti da smo u nastojanju da se postigne kompromis uz učešće, i saradnju, i doprinos svih onih koji su zainteresirani za ovaj Zakon i svih onih koji su zainteresirani da se usvoji ovaj Zakon, pri tome mislim i na predstavnike međunarodne zajednice, jer ovdje imamo i pitanje međunarodnih standarda, borbe protiv međunarodnog organiziranog kriminala, terorizma, itd., dakle uz učešće svih tih faktora mi smo pronašli rješenje u formi šest amandmana. Na sjednici Ustavnopravne komisije koja je održana, to je bila 52. sjednica, koja je održana 03.09., mi smo te amandmane bili prihvatili. U sadržajnom smislu oni nisu protivrječni i nema problema sa sadržajem tih amandmana. Međutim, naknadnim pregledavanjem uočili smo da ima određenih tehničkih problema jer je to veliki zakon. Neki usvojeni ... su izazvali potrebu da se na druge članove interveniše da bi to bilo harmonizirano i bila je potreba da se jedna prelazna norma, ovaj, amandmanom formuliše na kvalitetan način. Dakle, sve to iz razloga da bi norma bila kvalitetnija u nomotehničkom, pravnom, stručnom smislu, da bi bila određenija, preciznija, jasnija. I onda smo se opredijelili da zakažemo ponovo Ustavnopravnu komisiju, ja ovo moram upoznati kolege iz Doma naroda, da ne bi komplicirali stvar da se amandmanima reaguje na amandmane odlučili smo da poništimo na Ustavnopravnoj komisiji izjašnjavanje sa prethodne sjednice i na 17 današnjoj sjednici smo se izjašnjavali o usaglašenim, stručnom, nomotehničkom i svakom drugom smislu kvalitetnije amandmane, i to imate u današnjem Izvještaju čitavu tu hronologiju koja je pratila ovaj Zakon. To je što se tiče procedure. Dakle, i danas je sa usvojenim amandmanima Ustavnopravne komisije Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Krivičnog postupka postao Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama, jer i taj amandman se odnosi na promjenu obzirom na množinu, i sa usvojenim amandmanima koji su usvojeni mi se danas izjašnjavamo o takvom zakonu. U smislu sadržaja Zakona dugo je trajala ta polemika, tu su bila teška pitanja, različitog gledanja i na nadležnosti i trajanje specijalnih istražnih radnji, itd., itd. Mislim da smo u traganju za kompromisom pronašli rješenja koja i provode Odluku Ustavnog suda, koja ispunjavaju i evropske standarde, koja ispunjavaju i zahtjeve ... norme, tako da recimo kad se radi, ovaj, o imunitetu Amandman I interveniše u smislu da se ne može davati, odnositi imunitet na kaznena djela za koja je propisana kazna zatvora od najmanje 10 godina, mislim da je to i razumljivo. Što se tiče Amandmana III, Amandmana IV, oni se odnose na pitanje okončanja istrage i okončanja, i podizanja optužnice, propisani su rokovi koji su logični, koji jesu novina u našem sistemu, međutim uspostavlja se princip da ne može ništa beskonačno i neodređeno trajati i uspostavlja se obaveza tužiocima da, na neki način, odgovornije se odnose prema ovim procesnim radnjama. I ovaj Amandman V se odnosi na odredbu da predmeti u kojima je donesena naredba o provođenju istrage do stupanja na snagu ovog Zakona postupak će se nastaviti po odredbama starog Zakona, ovaj, da ne bi bilo tu nejasnoća, nužna prelazna norma. I na kraju pitanje promjene naziva zakona jer više to nije samo jedna dopuna nego se radi o dopunama. Dakle, ovo je rezultat kompromisa. Mislim da je sačuvana suština ona koja trpi sve ove zahtjeve koje sam nabrojao i mislim da je nakon današnje sjednice bilo potrebno da se ovih par pojašnjenja iznese. Hvala vam na pažnji.
Hvala gospodine Genjac. Vi ste i predlagač zakona, imate li potrebu kao predlagač nešto kazati. HALID
/nije uključen mikrofon/
To je to. Otvaram raspravu. Riječ ima gospodin Sredoje Nović. Izvolite.
S obzirom da smo Klub srpskog naroda kao predlagač jednog broja amandmana mi smo procijenili da te amandmane treba zastupati sve do ovih, do današnjeg dana i treba usaglašavati. Zašto smo mi bili protiv hitne procedure to smo na nekim od prošlih sjednica objašnjavali, smatrali da je zaista nužno da Zakon ide u redovnu proceduru i da svi sjednemo koji su, kako bi rekao kolega Genjac, zainteresovani da razmotrimo još jednom sve ono što zakon tretira. Nije ovdje problem, to smo mi uočili kad smo usaglašavali se oko amandmana, Zakon toliko o krivičnom postupku, mi smo tek sada svjesni koliko je nužno mijenjati Krivični zakon da bi se onda procesni 18 zakon mogao da mijenja u nizu drugih odredbi koje su uočene da bi trebalo mijenjati. Ovo je sada samo urađeno zbog toga da bi se zadovoljila Odluka Ustavnog suda i da nebismo bili dovedeni u poziciju kako je to bilo već predviđeno. Mi smo kao Klub srpskog naroda zadovoljni što smo izdejstvovali zajedno sa predstavnicima drugih, prije svega ja želim da kažem da je bila sjajna radna atmosfera i sa kolegom Genjcem i kolegom Čolakom, Rodićem i drugima koji su na tri-četiri sastanka sjedili i gdje smo potpuno ravnopravno raspravljali o svim segmentima predloženih amandmana. Ovo je možda i dokaz kako bi trebalo ubuduće svi zakoni koji pogotovo budu predloženi od strane poslanika, delegata, da prođu jednu drugačiju proceduru u smislu usaglašavanja, jer ako to ne uradimo onda ćemo ovdje sukobljavati se bez potrebe. Da smo tako radili i na zakonu, o Izbornom zakonu ja sam duboko ubijeđen, duboko, da bi danas imali potpuno drugačiji Izborni zakon i ne bismo postavljali pitanje da li će doći do implementacije izbora ili ne, ali smo poprilično tvrdoglavo, tvrdoglavo predlagali po hitnoj proceduri ono što nikako nismo mogli da prihvatimo da tako prođe. No, da završim, ja mislim da su ovi amandmani koji su danas predloženi u ime Kluba srpskog naroda podržat ćemo Zakon, i amandmane i Zakon u cjelini. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Mario Karamatić. Izvolite.
Zahvaljujem. Jesam li dodijao danas?
Samo Vi iskoristite svoje pravo.
Hajde neću dugo. Kao što kolega Genjac reče ovo je plod kompromisa i, naravno, da će ovo, ako bude volje kod kolegica i kolega, danas biti usvojeno na način na koji je se pričalo. Ono što je, naravno, vezano uz ovaj Zakon, tako da ne iskačem iz kategorije nepridržavanja dnevnog reda, je jedna stvar koja je meni fascinantna. Mi smo danas trebali imati tri zakona o kaznenom postupku BiH na dnevnom redu, i Klub Hrvata je povukao svoj Prijedlog koji smo mi imali. Ako se vratimo malo u prošlost, samo malo, nije tomu daleko, neka bolja vremena kad je gorivo bilo jeftinije prije usvajanja Zakona o trošarinama, tj. akcizama, pa se sjetite kako su letili prijedlozi zakona po Predstavničkom domu, po Domu naroda, rukice gore, rukice dole, to je padalo, padalo, padalo dok jednom nije prošlo na oba Doma. Zainteresirana međunarodna zajednica, pokrenut će se izgradnja cestovne infrastrukture, ok, i dalje trotoar pored Predsjedništva ponosito stoji, niko ništa ne pravi, i nije to bitno. E, ono što je bitno kod ovog Zakona o kaznenom postupku je da su pojedine ambasade, među kojim i najdraža ambasada, Američka, spomenule u jednom kontekstu i Hrvatsku seljačku stranku, tj. HSS, kao mi smo protiv nekog provođenja prava, štitimo organizirani kriminal iz razloga što smo imali Prijedlog zakona koji je bio predlagač gospodin Čolak, uvažene kolegice i ja, znači svoj Prijedlog zakona, koji je prije međunarodna ekspertna skupina izradila i koji je bio u principu prijedlog Ministarstva pravosuđa BiH, ali smo mi protiv jer je njima palo na pamet da ne treba razgovarati ni sa nama, ni sa Klubom izaslanika iz reda srpskog naroda, nego je dovoljno se dogovoriti sa jednom političkom opcijom, i to je vladavina 19 prava. I sad što ovo govorim? Govorim da se vratimo unazad malo, mjesec, dva, tri, i da se sjetimo da su pojedine kolege iz Federalnog parlamenta, iz Predstavničkog doma, vjerovali ili ne, bili pred istragom, bili privedeni, bili u pritvorima zbog krivičnog djela, krivičnog djela trgovine utjecajem. I onda dođe Federalni parlament tapa, tapa, tapa, tapa, promijeni to i nema više trgovine utjecajem, padnu optužnice. Vjerovali ili ne zaštitnici ljudskih prava, zaštitnici borbe protiv organizirane korupcije i kriminala, najdraža ambasada, ne javljaju se, što nema veze sa borbom protiv organiziranog kriminala i korupcije, što sve te optužnice padaju, ali ima veze ako nešto nije po njihovom. E, ovo je Bosna i Hercegovina, bez obzira što je ovakva kakva je, još uvijek, osim, naravno, intervencijom visokog predstavnika, ukoliko ga neko promijeni, parlamenti odlučuju u ovoj zemlji, a ne ambasade, ne OHR. I, evo, žao mi je što ih moram razočarati ipak ste na kraju morali pregristi neku stvar i biće kako se mi dogovorimo, a ne kako se vi zamislite. Hvala.
Hvala. Sljedeći je gospodine Martin Raguž. Izvolite.
Zahvaljujem se Ja samo želim reći da je dobro da smo čuli ovo, evo, od gospodina Genjca da je postignut dogovor i kompromis i da Ustavnopravno povjerenstvo predlaže Domu usvajanje ovih šest amandmana kao integralni tekst ovog Zakona. I, evo, dići ćemo ruke za to i ja vjerujem da će i Zastupnički dom dići ruke i svi skupa na koncu trebamo biti zadovoljni da se to riješi. Ali zašto sam se javio za riječ? Sad imamo interpretacije ko je sad zaslužan i kako je došlo do toga. E pa dajte, nemojte da, nemojte baš toliko. Znači, bez jednog pritiska koji je bio, i ne želim ga ocjenjivati, a koji je bio nužan, jer mi nismo bili svi skupa na razini, ne bi došlo do ovoga. I niko nama ne brani da se dogovaramo i tražimo rješenja od Ustava do Izbornog zakona i biće to pozdravljeno iz vana. Pa, eto, neka ovo bude primjer našeg dogovora, pa da mi onda ove stavimo u defanzivu. I stvarno mislim da bi to bio efektan kraj ovog mandata. Hvala.
Hvala. Gospodin Bariša Čolak. Vvjerovatno ima zasluga, pa izvolite.
Hvala gospodine predsjedatelju. Ja ću vrlo kratko. Dakle, ja i kolegica Zovko u ime Kluba, a to čitav Klub hrvatskog naroda u ovom Domu podržava, podnijeli smo šest amandmana i ti amandmani su jednoglasno prihvaćeni jutros na Ustavnopravnom povjerenstvu. Samo toliko i hvala.
Hvala lijepo. 20 Zatvaram raspravu. Glasamo o Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine u drugom čitanju. Prisutno je 14 delegata – za je bilo 14, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova. Federacija BiH – 10 za, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova, Republika Srpska – 4 glasa za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Postoji opća i postoji entitetska većina. Konstatiram Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine je usvojen u drugom čitanju. Kolegij Doma naroda odlučio je takođe da povodom ovog Prijedloga zakona Domu predloži usvajanje sljedećeg zaključka: – Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH predlaže Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH da Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine, broj: 02-02-1-1028/18, od 20.04.2018. godine razmatra po hitnom postupku. Glasamo o ovom predloženom zaključku. Prisutno je 14 delegata – za je bilo 14, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova. Federacija BiH – 10 za, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova, Republika Srpska – 4 glasa za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Postoji opća i postoji entitetska većina. Konstatiram zaključak Kolegija Doma naroda je usvojen. Prelazimo na tačku četiri, Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-668/18, od 10.07.2018., razmatranje po skraćenom postupku, u skladu s članom 123. Poslovnika Doma naroda Dakle, proceduralno moramo izaći iz ove tačke dnevnog reda. Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona. Član 103. Poslovnika prvo se vodi rasprava o potrebi donošenja i principima na kojima je prijedlog zakona zasnovan. Dobili ste mišljenja Zakonodavno-pravnog sektora i Ustavnopravne komisije Doma naroda. Zakonodavno-pravni sektor utvrdio je da je Prijedlog zakona usklađen sa odredbama člana 95. Poslovnika Doma naroda i da je usklađen sa Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Ustavnopravna komisija Doma naroda utvrdila je da je Prijedlog zakona usaglašen sa Ustavom i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine i podržala principe Prijedloga zakona. Riječ dajem gospodinu Halidu Genjcu, predsjedavajućem Ustavnopravne komisije Doma naroda ako ima potrebe. Nema potrebe. Riječ dajem predlagaču Zakona. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Zatvaram raspravu. 21 Glasamo o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopuni Zakona o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine u prvom čitanju po skraćenom postupku, u skladu sa članom 123. Poslovnika Doma naroda. Dakle, glasanju je pristupilo 14 delegata – bez glasova za, protiv 12, suzdržana 2. Federacija BiH – bez glasova za, 9 glasova protiv, 1 suzdržan, Republika Srpska – bez glasova za, 3 protiv, 1 suzdržan. Opća većina ne postoji. Stoga konstatiram Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine nije usvojen u prvom čitanju po skraćenom postupku, u skladu sa članom 123. Poslovnika Doma naroda. Prelazimo na tačku pet, Ad. 5. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Drugom izvještaju monitoringa provođenja Strategije za borbu protiv korupcije 2015. - 2019. i Akcionog plana za provođenje Strategije za borbu protiv korupcije 2015. – 2019., materijal Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, broj: 05/8-04- 601/18, od 26.02.2018.
/nije uključen mikrofon/
Kao u Izvještaju. Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? 23 Glasamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma iz tačaka 7. i 8. dnevnog reda. Prisutno je 13 delegata – za je bilo 13, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova. Federacija BiH – 10 za, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova, Republika Srpska – 3 za, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram dali smo saglasnost za ratifikaciju sporazuma iz tačaka 7. i 8. dnevnog reda. Sa ovim smo iscrpili dnevni red 42. sjednice. Poštovane kolegice i kolege delegati o datumu održavanja eventualno naredne sjednice bićete naknadno obaviješteni ukoliko do nje uopće dođe. Hvala lijepo. Sjednica završena u 12:45 sati.