Dobar dan poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici srdačno vas pozdravljam. Otvaram 13. Plenarnu sjednicu Hrvatskog sabora. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade Republike Hrvatske poštovanog Zorana Milanovića, potpredsjednice i potpredsjednike Vlade Republike Hrvatske, ministre, dakle članove Vlade Republike Hrvatske. Poštovane kolegice i kolege zastupnici zapisnik 12. sjednice Hrvatskog sabora primili ste na sjednici. Molio bih, ima li primjedbi na zapisnik 12. sjednice Hrvatskog sabora? Nema primjedbi. Time utvrđujem da smo usvojili, utvrdili zapisnik 12. sjednice Hrvatskog sabora u predloženom tekstu. Sada bi smo prešli na utvrđivanje dnevnog reda 13. sjednice Hrvatskog sabora. Uz poziv za sjednicu primili ste prijedlog dnevnog reda. Na sjednici vam je podijeljen konačni prijedlog dnevnog reda. U konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 6 novih točaka. To su: 1. Prijedlog za iskazivanje povjerenja Borisu Lalovcu za obavljanje dužnosti ministra financija; 2. Prijedlog Zakona o potporama za očuvanje radnih mjesta, prvo čitanje, P.Z.E.br.666; 3. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zadrugama s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br.665; 4. Prijedlog Zakona o područjima i sjedištima sudova, prvo čitanje, P.Z.br.667; 5. Prijedlog Zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava, prvo čitanje, P.Z.br.668; 6. Izvješće o radu Povjerenstva za istraživanje, uređenje i održavanje vojnih grobalja, grobalja žrtava Drugog svjetskog rata, grobalja poslijeratnog razdoblja za 2013. godinu. U skladu sa člankom 205. Poslovnika Hrvatskog sabora najprije se odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Napominjem da o hitnosti postupka kod donošenja zakona koji nose oznaku P.Z.E. ne odlučujemo u skladu sa člankom 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. To su zakoni pod točkom 3. i 9. konačnog prijedloga dnevnog reda. Za donošenje po hitnom postupku predloženi su i zakoni pod točkom dnevnog reda 4.,5.,17.,18.,19.,21. i 22. To su ovi prijedlozi zakona: - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim komunikacijama s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br.654; - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o hidrografskoj djelatnosti s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br.663; - Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Kraljevine Švedske o razmjeni i uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br.661; - Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Finske o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br.662; - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zadrugama s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br.665; - Prijedlog Zakona o mjeriteljstvu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br.651; - Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o državnoj komisiji za kontrolu postupaka javne nabave, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br.652. Molim, ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja predloženih zakona? Utvrđujem da nema. Time smo poštovane kolegice i… Molim? Da. Hvala lijepa. Pisanih prigovora na prijedlog dnevnog reda koji sam uputio na poziv za sjednicu nije bilo te se taj dnevni red sukladno članku 225., stavak 3. Poslovnika smatra usvojenim. U skladu s člankom 225., stavak 4. Poslovnika Hrvatskog sabora prigovor se sada može podnijeti samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za današnju sjednicu, za 13. sjednicu Hrvatskog sabora. Ima li tko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red točaka: 1. Prijedlog za iskazivanje povjerenja mr. Borisu Lalovcu za obavljanje dužnosti ministra financija; 2. Izvješće o radu Povjerenstva za istraživanje, uređenje i održavanje vojnih groblja, groblja žrtava Drugog svjetskog rata i groblja poslijeratnog razdoblja za 2013. godinu? Nema. Poštovane kolegice i poštovani kolege zastupnici, dnevni red je time utvrđen. U skladu sa člankom 228. Poslovnika, ja bih sada trebao objaviti utvrđeni dnevni red čitajući sve točke dnevnog reda. Predlažem, ako se naravno slažete, da ne čitam u cijelosti nego mi dopustite da objavim da je utvrđen dnevni red onako kako sam ga predložio u konačnom prijedlogu dnevnog reda. Nema primjedbi. Konstatiram, utvrđujem da je tako i učinjeno. Idemo, poštovani kolega Damir Kajin ima ruku u zraku, uobičajeno.
Ne tražim nikakvu stanku ali zanima me da li u ovoj državi postoji neki autoritet da natjera grad Pulu da mi nakon 3, 4 mjeseca dostavi odgovor koliko novaca troše za PR-e, koliko novaca troše za medije [[Upadica PREDSJEDNIK: Kolega Kajin!]] Rekoh prošlo je 3, 4 mjeseca [[Upadica PREDSJEDNIK: Kolega Kajin!]] Odgovor nikako da stiže. A sa tim javnim novcem, da je njihov novac privatni, to mene ne zanima, [[Upadica PREDSJEDNIK: Kolega Kajin! …Korumpiraju medije … …]] Upadica PREDSJEDNIK: Kolega Kajin!/… … I preko PR [[Upadica PREDSJEDNIK: Kolega Kajin!]] Molim?
Kolega Kajin, ili ćete tražiti stanku ili [[Upadica KAJIN: Neću tražiti stanku.]] A onda zastupnička pitanja su jučer završila što se tiče aktualnog [[Upadica KAJIN: Jesu, ali ja ne dobivam odgovore.]] Molim vas čekajte da ja završim pa ćete vi! [[Upadica KAJIN: Dobro onda.]] Da. Dakle, zastupnička pitanja, aktualno prijepodne je jučer završeno. Institut zastupničkog pitanja pisanim putem postoji trajno, svaki dan, svako vrijeme i tražiti ćemo da se na svako pitanje odgovori koje može odgovoriti Vlada, ministarstva i drugi. A ovako nije moguće niti je korektno, javno nije korektno da vi govorite i nitko više ništa nema. Izvolite.
Nije korektno gospodine predsjedniče što ne koristite autoritet, ne vaš, svoj, nego našega Poslovnika i pozitivnih propisa da se natjera grad Pulu koja je dužna odgovoriti na zastupničko pitanje u roku od 30 dana da mi da odgovor koji tražim. Ja tražim odgovor na pisano pitanje koliko, … … [[Upadica se ne čuje.]] Neće mi odgovoriti ni dole neće mi odgovoriti ni preko Sabora koliko novaca troše za medije, koliko novaca troše na PR agencije, oni i njihova komunalna poduzeća. Riječ je o javnom novcu, to nije novac gradonačelnika ili člana nekoga.
Kolega zastupniče, kolega zastupniče, postavite pitanje Vladi ili ministarstvu da naprave nadzor [[Upadica KAJIN: Pa jesam, prije 4 mjeseca. Još prije 4 mjeseca.]] Nadzor, pa naravno, nemojte molim vas [[Upadica: Je li stiglo?]] O.K., hvala lijepa. Hvala lijepa [[Upadica: Dobro ako je stiglo.]] Hvala lijepa. Ne možemo pretvoriti Sabor za pitanja svaki dan. Oprostite. Možemo nastaviti u skladu sa utvrđenim dnevnim redom. Poštovane kolegice zastupnice, poštovani kolege zastupnici najprije želim vam čestitat Dan Hrvatskog sabora. [[Pljesak]] To je dan kada je Hrvatska dobila prvi višestranački demokratski Sabor. 30. svibnja 1990. Godine. Svečanost obilježavanja imat ćemo u 12 sati sa predstavnicima političkog, društvenog, kulturnog, gospodarskog i vjerskog života u Hrvatskoj. Nadam se da ćete se odazvati, družiti se sa predstavnicima. Na taj način potvrditi povijesnu vrijednost datuma 30. svibnja 1990. godine. Hvala vam lijepa. A sada bih na temelju članka 226. Poslovnika Hrvatskog sabora predložio dopunu dnevnog reda slijedećim točkama: 1. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva, 1. Prijedlog o potvrđivanju ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Indije o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprječavanju izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br. 669, 1. Konačni prijedlog Zakona o jedinstvenom tijelu vještačenja, drugo čitanje, P.Z.br. 557, 1. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o područjima posebne državne skrbi s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br. 670, 1. Konačni prijedlog Zakona o zaštiti osoba sa duševnim smetnjama, drugo čitanje, P.Z.br. 612, 1. Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o drugom zajmu za razvojnu politiku gospodarskog oporavka između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br. 671, 1. a)Prijedlog godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2013. godinu, b)Prijedlog godišnjeg izvještaja o primjeni fiskalni pravila za 2013. godinu, 8. Izvješće o izvršenju godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti Republike Hrvatske za 2013.godinu, 9. Izvješće o radu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti za 2013. godinu, 10. Izvješće Državnog ureda za reviziju o obavljanju revizije turističkih zajednica i instituta za turizam, 11. Izvješće Državnog ureda za reviziju o obavljenoj reviziji očuvanja prirode, zaštite bio raznolikosti i upravljanja nacionalnim parkovima i 12. Izmjene i dopune statuta Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja, potvrđivanje. U skladu sa člankom 205. Poslovnika Hrvatskog sabora koji određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Za donošenje po hitnom postupku predloženi su zakoni po točkama 2.,4.,6. prijedloga dopuna dnevnog reda. Molim ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja predloženih zakona? Ima. Poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Klub Hrvatske demokratske zajednice se protivi hitnosti postupka prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o područjima od posebne državne skrbi iz jednostavnog razloga što je to tema koja traži jednu širu raspravu. I bilo bi dobro da se o viskom domu rasprava provede u dva čitanja. Jer ako neko već želi progurati određene stvari pod krinkom ulaska u Europsku uniju i uzet određena prava jedinicama na području od posebne državne skrbi, a vidjeli smo zimus što se dogodilo sa, zbog izmjena Zakona o brdsko-planinskim područjima sa Gorskim kotarom. Mislim da naprosto ova točka zaslužuje dva čitanja u ovom Visokom domu. Ako se nekome žuri mi možemo u jednom zasjedanju napravit dva čitanja, ali je bitno da dva puta raspravimo da sve primjedbe i s jedne i s druge strane u ovom Visokom domu, koji se kažu na taj zakon, Vlada može još jedanput razmotriti konačan prijedlog, dati prijedlog, konačan prijedlog ovog Zakona o područjima posebne državne skrbi jer on će imati itekakve implikacije financijske za proračune jedinica na područjima od posebne državne skrbi. Kolegice i kolege stoga mislim da je odgovornost prije svega na vladajućoj koaliciji jer i te jedinice lokalne samouprave na područjima od posebne državne skrbi trebaju biti jedan kotačić u gospodarskom oporavku RH i taj njihov kotačić bi trebao ići malo većom brzinom nego u ostalim dijelovima Hrvatske.
Hvala lijepa. Drugih primjedbi nema pa ćemo najprije utvrditi imamo li kvorum. Molim prisutnost zastupnika. Hvala lijepa. Imamo 108 zastupnika u dvorani. Možemo odlučivati o svim stvarima. Sada bih pristupio odlučivanju. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjenama i dopunama Zakona o područjima posebne državne skrbi, P.Z. br. 670. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 80 glasova za i 28 glasova protiv, u dnevni red po hitnom postupku uvršten konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o područjima posebne državne skrbi, P.Z. br. 670. Ima li netko od zastupnika prigovor na uvrštavanje na dnevni red ostalih predloženih točaka dnevnog reda? Nema prigovora. Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici, dnevni red je time dopunjen. Poštovane kolegice i poštovane kolege, sjedio sam tamo. Treba uvijek vratit se pa pogledat kako je pogled odozdo, pa eto … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala lijepa. Uobičajeno petkom. Na temelju članka 226. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem dopunu dnevnog reda sljedećim točkama: 1. prijedlog Zakona o provedbi uredbi EU o europskoj grupaciji za teritorijalnu suradnju, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 672 2. prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Velikog Vojvodstva Luksemburga o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 673 3. Izvješće Državnog ureda za reviziju o obavljenoj reviziji Godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna RH za 2013. godinu 4. Godišnje izvješće Hrvatske narodne banke za 2013. godinu 5. Godišnje izvješće o radu Upravnog vijeća HINA-e za 2013. godinu 6. Izvješće o radu Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa za 2013. godinu 7. prijedlog zaključka o provedbi prethodne rasprave radi zakonskog zaustavljanja ovrha pljenidbi i deložacija hrvatskih građana iz jedine nekretnine koju imaju a u kojoj stanuju, predlagatelj Klub zastupnika HDSSB-a. Poštovane kolegice i kolege člankom 205. Poslovnika određeno je da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Napominjem da o hitnosti postupka kod donošenja zakona koji nose oznaku P.Z.E. ne odlučujemo u skladu s člankom 206. Poslovnika Hrvatskog sabora, a to je zakon pod točkom 1. predložene dopune dnevnog reda. Za donošenje po hitnom postupku predložen je i zakon pod točkom 2. predložene dopune dnevnog reda. Ima li netko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Velikog Vojvodstva Luksemburga o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka, P.Z. br. 673? Nema. Ima li netko od zastupnica i zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka dopunjenog dnevnog reda? Nema. Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici ovime je dnevni red dopunjen.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora hvala vam lijepo. S obzirom da ne mogu ispoštivati odredbe Poslovnika članka 224.ja bih vas molio da date da sukladno članku 174.stavku 3.i 4.pokušam upozoriti ovaj Visoki dom na određene zakonske propuste koji sadrži zakon za koji sam siguran da ćemo podržati konsenzusom jer ne bih htio da taj konsenzus poprimi nekakve negativne politikantske stvari zbog toga što netko ne zna napisati zakon kako treba. I ja bih vas molio ako mi dozvolite 2, 3 minute da pokušam elaborirati da damo Vladi prostora do čitanja u Saboru da to ispravi. Dakle, kolegice i kolege, u članku 4.tog predloženog zakona oko sanacije, možda vam je kolega Lučin smiješno ali nije uopće smiješno i ne želim uopće politizirati u ovome zakonu. Dakle, u članku 4. ovog zakona predloženo piše da Vlada na prijedlog Ministarstva financija donosi odluku o preraspodijeli sredstava iz stavka 1. ovog članka. Vlada preraspodjelom sredstava iz stavka 1. ovoga članka izvještava Hrvatski sabor o polugodišnjem godišnjem izvještaju [[Upadica: Kolega Šuker.]] Ne, ne ja vas lijepo molim, ako mi ne date onda ću tražiti stanku u ime kluba da možemo. … [[Govornik se ne razumije.]]
Tražite stanku to je demokratska praksa samo da vam kažem zašto ne. To je rasprava o sadržaju zakona [[Upadica Šuker: Ne, ne, ja vas molim,…]] Čekajte da ja završim, čekajte da završim, zašto vam to, molim vas lijepo. To je rasprava o sadržaju zakona a sadržaj možemo mijenjati kroz raspravu prijedlozima predlagatelju ili amandmanima, to kada rasprava traje, to je poslovničko rješenje koje imamo. A ako tražite stanku u ime kluba dobiti ćete stanku u ime kluba.
Hvala vam lijepa. Praktički možemo nastaviti odmah ako se slažete.
Izvolite. U ime kluba poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, stvarno mi nije namjera da ovu tragediju niti politiziram niti na bilo koji način bacam u političke vode, namjera mi je dapače da to maknem. Htio bih dobronamjerno upozoriti da donesemo zakon i da ga mogu oni koji će ga provoditi odmah provoditi na terenu. Zašto to govorim? Dakle rekao sam da Vlada u članku 4. predviđa kako će doći do sredstava. Međutim, kolegice i kolege Hrvatska ima Zakon o proračunu i taj Zakon o proračunu u članku 46. regulira preraspodjelu sredstava. Vlada se u članku 4. uopće nije pozvala na taj članak 46. nego dapače u članku 4. ona sada donosi nove propise kako će se postupati sa sredstvima u proračunu. Dakle, ovaj problem sa člankom 4. može se riješiti na dva načina. Ili donijeti izmjenu Zakona o izvršenju državnog proračuna gdje će ovaj Sabor ovlastiti Vladu Republike Hrvatske da može izvršiti preraspodjelu iza toga i toga postotka i onda Vlada to može napraviti. Ili da Vlada predloži rebalans proračuna samo za ove pozicije i da to napravimo i da u trenutku kada izglasamo ovaj proračun praktički može se pristupiti radovima na terenu. Kolegice i kolege ovako predloženi zakon, … [[Govornik se ne razumije.]] ako pogledate članak 19. neću vas daviti sa citiranjem njegovim je nešto što je kršenje elementarnih zakonskih propisa. Ja sam se zbog toga javio za intervenciju bez namjere da politiziram, dapače upravo zbog toga da u srijedu popodne kada mi ovaj zakon izglasamo nadam se jednoglasno strojevi mogu izići na teren. A ako ostavite ovakve odredbe onda ćete ostaviti nešto što je totalni nered. I ja sam zbog toga gospodine predsjedniče tražio intervenciju. Zbog digniteta ovoga visokoga doma, zbog želje koju su hrvatski građani pokazali u prethodnih mjesec dana za pomoć tom stanovništvu nemojmo mi koji donosimo zakone donijeti zakon koji je protuzakonit. Jer ja ću vam izcitirati kolegice i kolege što vam kaže članak 46. preraspodjela sredstava na proračun … [[Govornik se ne razumije.]] kod proračunskih korisnika ili između proračunskih korisnika kod izvanproračunskih korisnika može se izvršiti najviše do 5% rashoda izdataka na proračunskoj … [[Govornik se ne razumije]] donesen od strane sabora odnosno predstavničkog tijela koje se umanjuje ako to odobri ministar financija. A da bi vam bilo jasnije zašto interveniram onda poslušajte članak 19. predloženog zakona: "Obnova zgrada provodi se sredstvima državnog proračuna prikupljenim od naknade za zadržavanje nezakonito izgrađenih zgrada u prostoru temeljem zakona kojim je uređeno postupanje sa nezakonito izgrađenim zgradama, sredstvima državnog proračuna na proračunskim stavkama Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa, ministarstva poduzetništva i obrta i sredstvima vlasnika stambenih zgrada za od premija osiguranja tih zgrada i donacija drugih izbora.". I sad kolegice i kolege ako vi stvarno mislite temeljem ovakvih odredbi može netko nešto raditi onda se mi grdo varamo. Dakle, niti smo protiv uvrštavanja točke u dnevni red, niti smo protiv hitnog postupka. Dapače podržati ćemo zakon ali naprosto moramo upozoriti da se ovakav zakon koji vodi brigu o tome da se nekoliko tisuća hrvatskih građana može vratiti u svoje domove ne koči nikoga, da ne izaziva nikakvu sumnju, da nema sutra nikakvih prozivanja što se nažalost u Hrvatskoj događa. I žao mi je što moja intervencija na početku je kod kolega iz SDP-a izazvala podsmjeh. Nikakva politikantska namjera nije. Ovo je jedan čisto ljudski gest, ne politički nego ljudski gest. I kao bivši ministar financija naprosto si ne mogu dozvoliti u ovom Visokom domu da prođe ovakav prijedlog zakona. Prema tome, gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege ja predlažem da uputimo zaključak hrvatskoj Vladi da izmijeni jedan članak Zakona o izvršenju državnog proračuna i da omogući Vladi da radi ovo sve što je predvidjela člankom 4. i člankom 19.. I druga stvar da ih u tom članku o Izvršenju državnog proračuna obavežemo da u trenutku kada se završi ovaj posao da izvijesti Hrvatski sabor o preraspodijeli i praktički da nas obavijesti o toj preraspodijeli u onom trenutku kada Vlada donese tu odluku o preraspodijeli. I onda ćemo imati čist posao i čiste ruke, ovako nažalost po ovom zakonu kolegice i kolege tko god bude htio sudjelovati u poslu, može se žaliti, može se pozvati na ovaj članak 4. i temeljem toga će svaka komisija prihvatiti žalbu. I ono što je još gore u ovom članku 4. se kaže da se potpuno iste odredbe primjene preraspodijele sredstava odnose na jedinice lokalne i regionalne samouprave [[Upadica: Hvala lijepa.]] Samo molim vas još jedna rečenica. Molim vas još jedna. Kolega Staziću, kolega Staziću.
Molim vas završite svoj nastup, pustite meni da vodim sjednicu kolega Šuker.
Pa dobro onda upozorite njega zašto me prekida.
Ja vas sada upozoravam, završite isteklo je vaše vrijeme pa ćemo drugi stvar rješavati kada dođe.
Hvala vam najljepša, neka, ovo su hrvatski građani trebali čuti.
Je. Sada da vas ja pitam, ja nisam razumio šta ste vi htjeli reći?
… [[Govornik nije uključen.]] Ja sam vam predložio zaključak gospodine … [[Govornik se ne razumije.]]
Da se, da se ovo stavi u dnevni red nego.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Gospodine predsjedniče explicite sam rekao da klub HDZ-a nije niti protiv stavljanja u dnevni red niti protiv hitnosti postupka, dapače. Svjesni situacije se to mora izglasati. Mi smo za to. Ali sam predložio da mi sa ove sjednice vi nađete poslovničku mogućnost, uputimo nekakav zaključak Vladi da nam do, možete se smijat koliko hoćete, ali gospodine predsjedniče ovo je zakon koji nije operativno provediv, a mi ćemo o njemu raspravljat u Hrvatskom saboru.
Hvala lijepa. Razumio sam. Sad je na dnevnom redu utvrđivanje dnevnog reda, poštovani zastupniče Šuker. I sami ste rekli niste ni protiv samog prijedloga zakona niti protiv hitnosti tog zakona jer zaista se radi rekao bih o izvanrednom zakonu, o zakonu koji bi trebao zakonito sanirati posljedice elementarne, prirodne nesreće, poplave u ovom dijelu. A sve drugo što smatrate da je dobro ili loše u zakonu to ćete predložiti u skladu s Poslovnikom da se amandmanima dopuni, izmijeni ili odbije. I još nešto, pravnici znaju da mlađi zakon derogira stariji zakon ako u sukobu. Ja jasno govorim, a vi zadržite za sebe. Hvala lijepa. Ima li netko od zastupnika primjedbi na hitnost postupka kod donošenja Zakona o saniranju posljedica katastrofe na području Vukovarsko-srijemske županije? Nema. Ima li tko od zastupnica i zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red ostalih drugih predloženih točaka dnevnog reda? Nema. Poštovane kolegice i poštovani kolege zastupnici, dnevni red je ovime dopunjen. Hvala lijepa poštovana kolegice zastupnice. Sada ćemo u skladu sa nekom malom tradicijom Hrvatskog sabora, na temelju članka 226. Poslovnika Hrvatskog sabora predložiti dopunu dnevnog reda. Dakle, zastat ćemo sa raspravom o aktualnoj točci dnevnog reda i u skladu sa tim člankom 226. predložiti dopunu dnevnog reda sljedećim točkama. 1. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. 1. Izvješće o radu Odbora za europske poslove. 1. Godišnje izvješće o radu Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja za 2013. godinu. 1. Prijedlog pravila o postupanju elektroničkih medija s nacionalnom koncesijom u Republici Hrvatskoj tijekom izborne promidžbe - Predlagatelj Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. 1. Prijedlog odluke o imenovanju zamjenice pravobraniteljice za djecu. U skladu sa Poslovnikom ima li netko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red predloženih točaka dnevnog reda? Ocjenjujem da nema. Poštovane kolegice i poštovane kolege zastupnici u Hrvatskom saboru dnevni red je ovime dopunjen.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Digao sam već ruku i ranije, nakon što smo u Klubu zastupnika HDZ-a vidjeli da je kao dopuna dnevnog reda predložena i točka broj 6., a to je Prijedlog odluke o davanju vjerodostojnog tumačenja članka 126. stavak 1., a u vezi s člancima 60., 62. i 63. Zakona o policiji. S obzirom da ste predložili tu točku, Klub zastupnika HDZ-a traži stanku od 30 minuta kako bi klub zauzeo stav oko te točke. Želim vas isto tako izvijestiti da smo podnijeli pismeni prigovor na uvrštavanje te točke.
To nije hitni postupak ali dat ćemo stanku, slažem se. Poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Gospodine predsjedniče, zbog predložene dopune dnevnog reda, posebice točke 6 koja je danas ujutro podijeljena, tražim u ime kluba stanku od 15 minuta.
Dajem stanku do 10,30, to je dosta. U 10,30 nastavak. STANKA U 10,10 SATI. Poštovane kolegice i poštovani kolege zastupnici. Istekla je stanka na traženje klubova zastupnika. Idemo čuti šta je stajalište kluba Hrvatske demokratske zajednice u Hrvatskom saboru. Poštovani zastupnik Gordan Jandroković.
Poštovani predsjedniče Sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Nakon famoznog lex Perković na pomolu je još jedan političko-pravni skandal u režiji SDP-a i njegovih koalicijskih partnera. Stavljanje prijedloga odluke o davanju vjerodostojnog tumačenja članka 126. Zakona o policiji i njegovo moguće usvajanje bit će nakon lex Perković najžešći napad na ustavno-pravni poredak i načelo trodiobe vlasti u Republici Hrvatskoj. Iako se naizgled radi o tehničkoj stvari ovo je prvorazredno političko i pravno pitanje koje može imati ozbiljne dalekosežne posljedice na pravnu sigurnost, vladavinu prava i demokratski poredak u Republici Hrvatskoj. O čemu se ovdje točno radi. Vladajuća Kukuriku koalicija nezadovoljna presudom Upravnog suda, mišljenjem pučke pravobraniteljice, rješenjima inspekcije Ministarstva uprave i Odbora za državnu službu koji su svi istovjetno tumačili zakon ovim vjerodostojnim tumačenjem želi izmijeniti jednu sudsku odluku i takvu praksu do sada nismo imali u Hrvatskom saboru. Dakle, ponavljam. Ni jednoj od nadležnih državnih institucija nije bilo sporno protumačiti taj zakon, nitko nije postavio pitanje jasnoće toga zakona. To jedino čini Vlada Republike Hrvatske, predsjednik Vlade Republike Hrvatske i traži od Hrvatskog sabora da da vjerodostojno tumačenje toga zakona. Poštovane kolegice i kolege, do sada se koristio taj institut, ali to posebno naglašavam nikada u 25 godina hrvatske demokracije nije se dogodilo da se vjerodostojno tumačenje zakona traži nakon sudske presude da ciljem izmjene te sudske presude. Ovo nije stav samo Hrvatske demokratske zajednice. Poslušajte što kaže struka, čitav niz priznatih hrvatskih stručnjaka za pravo kazalo je da taj institut i takva odluka nije dobra i da će zaista ugroziti hrvatski državno-pravni poredak. Posebno je bitno naglasiti da je zahtjev za vjerodostojno tumačenje došao od predsjednika Vlade. Dakle, plan je preko pokorne vladajuće većine izvršna vlast želi izmijeniti sudsku odluku s kojom se ne slažem. Poštovane kolegice i kolege, poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora na vama je sada odgovornost da takvo što spriječite i da se takvo što ne dogodi. Nećete moći prebacivati odgovornost na Vladu, na predsjednika Vlade već ćete vi biti odgovorni i krivi ako se takvo što dogodi i past će ponovo ljaga na Hrvatski sabor, odnosno većinu u Hrvatskom saboru zbog izglasavanja jedne takve moram reći sramotne odluke. Pozivam vas da zaštitite pravnu sigurnost, da hrvatskim građanima dadete poruku o tome da niste pokorni sljedbenici onoga što se pošalje s druge strane Markova trga i da ćete svojim odlukama, svojim raspravama, svojim ponašanjem ipak vratiti dostojanstvo i ovog Hrvatskog sabora i još jednom ponavljam što je i najvažnije vratiti vjeru hrvatskim građanima u pravnu sigurnost i u to da poštujemo Ustav i hrvatski pravni poredak. Ako na žalost to ne učinite klub Hrvatske demokratske zajednice u tome neće sudjelovati i klub Hrvatske demokratske zajednice neće dati nikakav legitimitet možebitnom donošenju ovakve odluke. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. U ime kluba Hrvatskih laburista poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Poštovani kolegice i kolege, gospodine predsjedniče. Postoji po našem mišljenju pet razloga zbog kojih ne poštuje uvjete da se ova točka uvrsti u dnevni red ove sjednice Sabora. Prvo, institut vjerodostojnog tumačenja u stabilnoj ustavnoj demokraciji ne bi trebao ili smio postojati. Naročito nakon ulaska Hrvatske u EU. I morali bi doista propitati svoj Poslovnik jer jedino u Poslovniku o radu Hrvatskog sabora je uveden taj institut. Njega nema ni u Ustavu ni u drugim zakonskim propisima. Drugo, o tobože nejasnoj odredbi jednog članka zakona vodili su se i vode se sudski sporovi. Upravni sud, ako imam točan podatak 141 predmet, 141 policajac, policijski službenik zatražili su zaštitu pred Upravnim sudom. Presude dosad donijete u tom predmetu Upravnog suda istovjetne su odnosno iste su odredbe zakona tumačili kao i Odbor za državnu službu, pučka pravobraniteljica a podsjećam vas da je Sabor njezin izvještaj prihvatio a u sklopu tog izvještaja dvije preporuke odnosile su se upravo na primjenu ovog spornog članka zakona, i prihvaćajući taj izvještaj Sabor je prihvatio preporuku pučke pravobraniteljice da se mora poštivati Zakon o državnoj službi i da je krivo primijenjena ova odredba kao i inspekcijski nadzor i inspekcijska rješenja. Naprosto nije moguće da Odbor za državnu službu, pučka pravobraniteljica, inspekcija i Upravni sud krivo čitaju i tumače zakone. Treći razlog, vjerodostojno tumačenje ako bi ga Sabor donio stupilo bi na snagu, odnosno primjenjivalo bi se od dana stupanja na snagu Zakona o Policiji. To praktički znači da bi to tumačenje imalo povratno djelovanje što je suprotno Ustavu članku 90. RH i gospodine predsjedniče upravo zbog toga što o ovom prijedlogu odluke o tumačenju ne postoji nijedan argument za povratno djelovanje odredbe zakona ovim tumačenjem nisu stečeni uvjeti da se uvrsti u dnevni red. Ustav omogućava povratno djelovanje pojedine odredbe zakona samo ako za to postoje opravdani razlozi, a u aktu kojega smo primili nema nikakvih obrazloženja, posebnih razloga za povratno djelovanje jednog takvog akta Sabora. Četvrti razlog, uredba o klasifikaciji radnih mjesta policijskih službenika s kojom bi mi zapravo trebali usuglasiti odredbu zakona prijedlog je da Sabor protumači tobože spornu odredbu tako kako je Vlada to protumačila donoseći uredbu je predmet propitivanja Ustavnog suda. Ta uredba je na Ustavnom sudu. Zamislite situaciju da Ustavni sud obori uredbu, a mi zakon tumačimo u skladu sa moguće neustavnom uredbom. Ako već postoji problem mislim da bi i Vlada i premijer i Sabor trebali pričekati onda pravorijek Ustavnog suda pa vidjeti tko je zapravo u pravu. I peti razlog, veliki broj kritika i to opravdanih doživljavali smo uvijek kada smo čestim promjenama zakona bitno mijenjali uvjete, bilo koje. I time smo stvarali pravnu nesigurnost. Ovaj put se pokušava primijeniti ne promjena zakona jer predlagatelj je svjestan da je mijenjanjem zakona i predlažući eventualnu izmjenu ili dopunu zakona nema uvjete za povratno djelovanje i zbog toga se koristi ili pokušava koristiti institut autentičnog tumačenja. I mislim da bi ovo bila skandalozna politička odluka Parlamenta koji prihvaća da zakon tumači onako kako ga je izvršna vlast protumačila svojom uredbom. Ja vas neću pozvati da otkazujete poslušnost Vladi kao što to 8 godina zastupnici HDZ-a nikad nisu otkazali poslušnost Vladi nego ću vas pozvati na svoju savjest i prisegu da ćemo poštivati Ustav.
Hvala lijepa. Poštovane kolegice i kolege kako na svu sreću u hrvatskom pravnom sustavu o zakonodavnim ovlastima ne odlučuje pojedinac mi ćemo u skladu sa trodiobom vlasti, a primjedbi na uvrštavanje u dnevni red točaka po hitnom postupku nije bilo, pa ćemo o prijedlogu da se u dnevni red uvrsti točka 6. Davanje vjerodostojnog tumačenja odlučiti u Hrvatskom saboru na demokratski način. Time naravno nije ukinuto načelo trodiobe vlasti niti vladavine prava pa sve odluke podliježu i dalje ispitivanju o zakonitosti i ustavnosti. Poštovane kolegice i kolege molim da utvrdimo kvorum. Nemamo kvorum. Nažalost, time nismo uvrstili točku 6. u dnevni red jer ne možemo odlučivati bez kvoruma. Sve ostale točke su uvrštene u dnevni red slijedom odredbi Poslovnika Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice zastupnice, poštovani kolege zastupnici počinjemo plenarno zasjedanje 13. sjednice Hrvatskog sabora. Sada bih predložio dopunu dnevnog reda na temelju članka 226. Poslovnika Hrvatskog sabora. Predlažem dopunu dnevnog reda i to jednom točkom - prijedlog Odluke o davanju vjerodostojnog tumačenja članka 126. stavak 1., a u vezi sa člancima 60., 62. i 63. Zakona o Policiji („Narodne novine“ br. 34/11. i 130/12.) Molim da li netko od zastupnika ima prigovor na uvrštavanje? Molim, poštovani zastupnik Gordan Jandroković.
Zahvaljujem se predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa zaista iako smo to mogli očekivati ako je i od vas, previše je. Dakle, u petak nije prošla ta točka zbog nedostatka kvoruma i sada je ponovno pokušavate uvrstiti u dnevni red. Klubu HDZ-a to je neprihvatljivo. Tražimo stanku od 30 minuta kako bi se izjasnili o stavljanju te točke na dnevni red.
Hvala lijepa. Drugih zahtjeva za stanku nema? Određujem stanku, bit ćemo u 9,50 tu. Hvala lijepa. STANKA U 9,35 SATI. Poštovane kolegice i poštovane kolege zastupnici stanka po zahtjevu kluba HDZ-a u Hrvatskom saboru je istekla. Molim predstavnika stranke, poštovanog zastupnika Gordana Jandrokovića da iznese stajalište kluba zastupnika.
Hvala vam poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. U petak prilikom glasovanja o uvrštavanju novih točaka u dnevni red vjerovali smo da je zdravi razum pobijedio i da ste vještim manevrom izbjegli stavljanje ove točke na dnevni red. Nažalost, to se nije tako dogodilo jer evo iz aviona je vidljivo i svi znaju da je stigao poziv s druge strane Markovog trga gdje vam je bilo rečeno sram vas bilo niste ispoštovali ono što vam je rečeno, što vam je naređeno i sada izvolite lijepo u ponedjeljak u 9,30 svi se okupiti i uvrstiti točku o vjerodostojnom tumačenju Zakona o Policiji u dnevni red. Na vašu žalost to je tako bilo i sada imamo to što imamo. Ponovno je Hrvatski sabor doveden u ponižavajuću poziciju u odnosu na Vladu RH, ponovno vladajuća većina postaje instrument u rukama predsjednika Vlade i ponovno ćete baciti ljagu na Hrvatski sabor ako uvrstite ovu točku u dnevni red i ako je ne daj Bože i izglasate. Ponašate se u skladu sa onim aforizmom iz bivšeg sustava koji kaže drugovi stigli ste do ruba provalije, učinite odlučni korak. Evo, upravo ovo što sada radite to vam je to. Ponovno ćete izazvati čitav niz reakcija i struke i nadležnih državnih institucija koje će vam poništiti tu odluku i ponovno ćemo imati i financijsku štetu za državni proračun za porezne obveznike ali isto tako i još jedan šamar pravnoj državi i funkcioniranju ustavno-pravnog poretka u RH. Ovo što činite, bez obzira što se ljutite što vam to govorimo, ali to je revolucionarno pravo. Ovdje se krši čitav niz načela na kojima počivaju moderne demokracije, od stabilnosti ustavno-pravnog poretka, od pravne sigurnosti, od vladavine prava, od diobe vlasti, od toga da ne možemo zakone retroaktivno tumačiti. Sve to nakon što izglasate ovo vjerodostojno tumačenje past će u vodu. Sve će se događati na isti način kao što se događalo u slučaju lex Perković kada je zbog vladajuće većine, zbog nedopustive politike i Vlade ali i cijele većine u Saboru, svih stranaka koji sudjeluju u Kukuriku koaliciji bačena jedna ružna ljaga na RH. Ovo što sada činite identično je tome. I podsjetit ću vas, što sam govorio i prošli puta u petak, nikada u 25 godina hrvatske demokracije nije se dogodilo da se vjerodostojno tumačenje zakona traži nakon sudske presude i to sa ciljem izmjene te sudske presude. Imate u svojim redovima pravnike, imate one koji bi to trebali shvatiti i razumjeti, međutim očito vas uopće nije briga za zakone, uopće vas nije briga za institucije, želite provoditi svoju političku volju kud puklo da puklo. I teško mi je shvatiti što se promijenilo od petka do danas? Zar zaista ne možete odoljeti napadima s druge strane čak i kada se tako jasno, flagrantno krši ustavno-pravni poredak, kada se krši vladavina prava, kada se ruše sve one stečevine koje smo ovih 25 godina gradili. Nevjerojatna je lakoća kojom se upuštate u takve političke i pravne avanture koje neće koristiti nikome, koje će još dodatno nanijeti financijsku štetu hrvatskim građanima, koje će osramotiti Hrvatski sabor, sve to vama ništa ne znači. Ja vas još jednom upozoravam nemojte to činiti, činili ste to u slučaju lex Perković, napadali ste i vaši ministri na Ustavni sud, podsjetio bih na izjave ministrice Opačić, tadašnjeg ministra Jovanovića, napadali ste na Vrhovni sud, sjećate se visokog izvora iz Vlade, sjećate se napada na suca Kolakušića u slučaju stečajnih, predstečajnih nagodbi. Ništa vam to nije dovoljno, nastavljate sada. Ali ovo vam je najdrastičniji primjer i ovo će vam se najviše obiti o glavu. Naše upozorenje vam je još jednom dano, mi ćemo svakako naći načina da se s vama politički uhvatimo u koštac oko toga, ali radite štetu za RH i to nije odgovornost samo predsjednika Vlade, ovdje je odgovornost i krivnja na svima vama iz vladajuće većine.
Hvala lijepa. A sada ćemo se na demokratski način izjasniti tko je za to da se ovo uvrsti u dnevni red? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 83 za i 5 glasova protiv u dnevni red uvršten prijedlog odluka o davanju vjerodostojnog tumačenja članka 126. stavak 1. a u vezi sa člancima 60., 62.i 63. Zakona o policiji, Narodne novine broj 34/11 i 130/12. Hvala lijepa. Poštovane kolegice i poštovani kolege zastupnici, sada počinjemo sa postavljanjem pitanja Vladi, odnosno pojedinom članu Vlade u skladu sa odredbama Poslovnika, članaka od 132. do 139. Poslovnika Hrvatskog sabora. Aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice prije prijelaza na prvu točku dnevnog reda. Prelazimo na postavljanje pitanja prema utvrđenom redoslijedu. Hvala lijepa. Prvo pitanje, poštovani zastupnik Nedžad Hodžić. Poštovani zastupniče, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Moje pitanje je za ministra gospodarstva, gospodina… Uključeno je. Gospodina Ivana Vrdoljaka, a tiče se realizacije projekta termoelektrane Plomin C. Naime važnost tog projekta je višestruka, a ja ću ovdje napomenuti 3 po meni najvažnija aspekta. Naime veličina ove investicije je takva da će bitno utjecati na BDP ove zemlje u godinama u kojima bude realizirana. Drugo, jačanje energetske neovisnosti zemlje vlastitom proizvodnjom električne energije i uvođenje u elektroenergetski sustav RH proizvodnog bloka od 500 megawata od iznimnog je značaja ne samo zbog supstitucije uvoza električne energije, nego i kao bitna pretpostavka za daljnji razvoj proizvodnje i industrije u cjelini. I treće, novo zapošljavanje direktno u samoj termoelektrani Plomin, ali i njen indirektni utjecaj na nova radna mjesta na Labinštini pa i cijeloj Istri, dat će joj bitan doprinos smanjenju nezaposlenosti u RH. Moje pitanje glasi, gospodine ministre, kako ocjenjujete dinamiku realizacije ove iznimno važne investicije za RH?
Odgovor na postavljeno pitanje, poštovani ministar Ivan Vrdoljak.
Poštovani predsjedniče. Zastupniče, zahvaljujem se na pitanju. Dakle, sve što ste istakli kao važnost tog projekta je naravno istina. Ima izuzetnu važnost u sva tri segmenta, i zapošljavanje i rast industrije i supstitucija uvoza energije i diversifikacija izvora i naše proizvodnje i da budem iskren, prije nekoliko mjeseci bih vam odgovorio više općenito nego direktno kako mogu danas. Bez obzira na nastojanja i kolega iz HEP-a i kolega iz ministarstva da iskomuniciramo sa potencijalnim ponuditeljima koji su prošli prvi krug odabira, malo sam i sam bio u strahu da li će ponude, s obzirom na stanje na energetskom tržištu svijeta i regije, ponude na razini 800 milijuna eura investicije koja treba doći iz Koreje, Japana, iz Europe …, da li će doći i došle su sve tri, znači danas smo u fazi da su ponude otvorene, da se do kraja 5. mjeseca očekuje indikativni odabir ponuditelja koji zadovoljavaju osnovne uvjete, ide se u pregovarački postupak. Pred kraj 8. mjeseca se bira preferentni ponuditelj i pregovara se oko financijskog dijela i krajem 2014. godine očekujemo potpisivanje ugovora o toj investiciji i ja očekujem da ćemo mi već polovinom 2015. krenuti sa radovima jer nakon potpisa ugovora sam blok se ide uprojektirati i to će trajati jedno 2 godine, ali svi ostali objekti koji se moraju tamo raditi su već sada u fazi projektiranja i ishođenja dozvola za građenje, tako da očekujem da ćemo mi već polovinom 2015. krenuti sa izgradnjom tog bloka, efekti će biti za industriju veliki, kako ste vi naveli, neću ponavljati. A imamo još jednu jako dobru poruku tog bloka. Hrvatska je danas, investicijsko okruženje u Hrvatskoj je dovoljno investicijsko da imamo ponude od 800 milijuna eura, tvrtki koje nisu do prije nekoliko mjeseci ili koju godinu znali maltene gdje je Hrvatska, kao što su … i slično, tako da bih želio istaći taj nusprodukt kada takve kompanije nude tako veliki projekti i tako velike novce ovdje, znači da je poruka i svima ostalima da su se stvari u Hrvatskoj promijenile, a osobno mislim da nakon ovih dostavljenih ponuda nećemo imati problema kod potpisa ugovora i realizacije. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Očitovanje poštovanog zastupnika Nedžada Hodžić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Sabora. Naime, zahvaljujem se na odgovoru. Odgovorom sam zadovoljan i ono što smatram da bi bilo bitno da još jedanputa kažemo u ovom Parlamentu je sljedeće, da uz poštivanje svih ekoloških standarda ova zemlja ne smije bježati od industrijalizacije. Stanje razvoja industrije u ovoj zemlji proizvodnja je takvo da i 5 puta i višestruko veća proizvodnja ne može ni blizu uz poštivanje ekoloških standarda narušiti nekakvu ekološku i donijeli nekakvu ekološku ugroženost ovoj zemlji, dakle tu famu treba razbiti. A s druge strane valja znati da najrazvijenije svjetske zemlje su one koje su industrijske kao što su Njemačka, Japan, SAD dakle mi nismo ni blizu da se približimo tim zemljama, ali prvi korak moramo napraviti. Bez razvoja industrije i proizvodnje nema dalje ekonomske opstojnosti ove zemlje. Hvala još jednom.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Drugo pitanje je poštovanog zastupnika Gorana Marića.
Hvala lijepa. Pitanje ću postaviti potpredsjedniku Vlade i ministru gospodinu Branku Grčiću. Kada ste preuzeli odgovornost za ekonomsko stanje nacije, javno ste obećali da će u 2012.biti zaustavljeni svi negativni trendovi, da će u 2013.biti gospodarski rast do 2,5%, a ekstatično ste najavili u 2014.gospodarski bum i rast iznad 4%. Pljuštala su obećanja o investicijama, zapošljavanju i ekonomskom procvatu. Kao jamstvo tim obećanjima dali ste svoju političku funkciju na raspolaganje, kako je danas oprečno obećanom kada ćete aktivirati dano jamstvo i dati ostavku? Hvala lijepa.
Odgovor na zastupničko pitanje poštovani potpredsjednik Vlade Branko Grčić.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine predsjedniče Vlade, kolegice i kolege. Drago mi je da je kolega Goran Marić postavio jedno ovakvo pitanje. Naime, doista ključni problem Hrvatske države u ovih 6 godina zadnjih jeste recesija, duboka recesija sa svim posljedicama za gospodarstvo za pitanje rasta nezaposlenosti i gubitke radnih mjesta posebno u realnom sektoru, dakle sve ono što vrlo dobro znamo. Ova Vlada kada je došla u Banske dvore postavila je jasan program koji se sastojao od tri ključne stvari. Jedno je dovesti u red javne financije i zapravo riješiti sav nered koji smo tamo zatekli sa gomilom dugova i svih onih dubioza. Na neke smo znali za neke bogami nismo znali. Drugo veliko pitanje jeste pokretanje reformi. Pokrenuli smo ozbiljne reforme, posebno u smislu uvođenja reda u svim sferama društva. Reforme nisu gotove, definirali smo ih, provodimo ih, dobili smo punu potporu Europske komisije pa čak i u konzultativnoj savjetodavnoj pomoći temeljem njihovih iskustava u svim drugim zemljama. Imamo timove koji su dnevno u komunikaciji rade pripremaju i provode te reforme, dakle sve ono što je godinama stajalo što se nije pokretalo, što se nije radilo u ovom trenutku je zapravo na snazi. Treće veliko područje su investicije i gospodarski rast. Vidite, mali kotač jedno poduzeće je lako osnovati, relativno lako pokrenuti, a još lakše zaustaviti, a ako stvar na tržištu ne idu onom putanjom kojom bi to trebalo. Pokrenuti tisuće i tisuće, desetke tisuća kotačića u onome što se zove gospodarstvo jedne zemlje je puno teže. E vidite za to treba jako puno vremena. U nekim državama to je trajalo i puno dulje nego što je to napravila ova Vlada, a ja tvrdim da je ova Vlada u dvije godine napravila dobre podloge da se taj veliki kotač hrvatskog gospodarstva pokrene. To nisu fraze i to nisu obećanja. Ova godina nosi neke nove vjetrove, nosi neke nove pokazatelje rasta industrijske proizvodnje o čemu je malo prije ministar gospodarstva nešto rekao, rasta izvoza gotovo 8% u prvom kvartalu ove godine, rast osobne potrošnje dakle sve ključne komponente u strukturi BDP-a rastu. Da li je to pokazatelj ozbiljnog preokreta u gospodarstvu? Ja vjerujem da smo na početku tog preokreta i da će se to doista i dogoditi. Oprezni smo, da oprezni smo jer moramo biti i vrijeme iza nas nas uči da moramo biti oprezni. Naime u ovom dijelu godine javna potrošnja je rasla, javna potrošnja je predmet fiskalne konsolidacije i procedure prekomjernog deficita. Ono što smo imali u prvom kvartalu, a to je rast javne potrošnje od 4,1% nažalost nećemo imati u idućim kvartalima jer provodimo tu proceduru. To je oprez koji ova Vlada ima na pameti i vodit će se time i zato ćemo čekati da vidimo još kako će se ovi trendovi u privatnom sektoru nastaviti, a vjerujem da uz našu potporu, uz potporu Vlade, uz potporu javnih projekata i investicija, uz potporu u smislu jačanja poslovne klime i smanjenja opterećenja na gospodarstvo to će sigurno biti dobar put da se ti trendovi nastave i u nastavku godine. Prema tome, sve ono što ste rekli zapravo je vrlo, vrlo upitno.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovanog zastupnika Gorana Marića. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, vaši odgovori su uobičajeno prilično euforični, više isprazni nego sadržajni. Vi kao akademski građani mislim da znate važnost i značenje svake izgovorene riječi i obveza koje proizlaze iz njih. 60 tisuća više nezaposlenih, deveti kvartalni uzastopni gospodarski pad, opća ekonomska depresija, pogubne posljedice vaših … [[Govornik se ne razumije.]] ekonomskih rješenja nameću nam moralni čin ostavke. Ali vi umjesto ostavke nudite proročanstvo. Vi svaki dan javnosti i hrvatskom narodu objašnjavate zašto se jučer nije dogodilo ono što ste najavili prekjučer, vi ste zapravo prorok koji proriče unatrag. Vaše glavne dvije odrednice pravednost i socijalna tankoćudnost najbolje se oslikava pravednost kroz Zakon o predstečajnim nagodbama na najopskurniji način. To je najnepravedniji, najdeskriminirajući zakon protiv zdravog razuma i zdrave logike zakon protiv ekonomske struke. A socijalnu tankoćudnost najbolje oslikavaju proračunska sredstva izdvojena za štićenike psihijatrijske bolnice na Ugljanu gdje za cjelodnevnu prehranu imaju 18 kuna a vi samo za jedan dan za voće imate 602 kune. 33 puta više dnevno za voće nego za cijeli dan prehranu. Volio bih vidjeti vas, guvernera i predsjednika Vlade na ručku umjesto u Taču za 18 kuna negdje na drugom mjestu. Dok za to jedino rješenje ostavka jer dok povijest uči ljude mudrima, matematika sposobnijima, temeljitima, logika iskusnima, e vaša ekonomska politika uči ljude biti gladnima. Zato donesite končano pravu mjeru ekonomskog oporavka, dajte svoju ostavku. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Treće zastupničko pitanje poštovanog zastupnika Mladena Novaka.
Hvala lijepo predsjedniče. Pitanje je za premijera. Što ćete učiniti po pitanju obnove industrije u Republici Hrvatskoj? Čisto da vas podsjetim 31.12.2011. godine bili ste u Sisku. Tada ste najavili spas Sisačke željezare, najavljeno je otvaranje, masovno otvaranje radnih mjesta, najavili ste spas Segestice Sisak i HERBOS-a. Te dvije firme danas ne postoje. 18. siječnja 2012. godine postavio sam pitanje na aktualnom prijepodnevu i dobio sam odgovor vezano za tvornicu Gredelj da će i dalje raditi i proizvoditi hrvatske niskopodne vlakove. Navodno zbog spasa te tvornice pokrenut je stečaj pod dosta sumnjivim okolnostima a pod pritiskom ministra prometa. Tvrtka gotovo da ne radi a radnici nisu dobili otpremnine iako ministar Mrsić u odgovoru na zastupničko pitanje tvrdi drugačije. HŽ CARGO je gotovo uništen, ružne građevine kao vjerojatno jedno od najuspješnijih građevinskih firmi u Hrvatskoj prodajete. Upitna je sudbina i Petrokemije i Rafinerije Sisak, to je sve ukupno negdje preko 10 tisuća radnih mjesta. Što ćete učiniti po tom pitanju, što dalje možemo očekivati od vas? I koliko ćete još firmi zatvoriti i koliko radnika preseliti na burzu? Hvala.
Hvala i vama. Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani predsjednik Vlade, Zoran Milanović.
Poštovani predsjedniče. Poštovani kolega zastupniče, u okviru zakonskih mogućnosti i pravila o tržišnoj utakmici učiniti ćemo sve, ali obećavati da ćemo učiniti nešto što ne možemo ili ne smijemo učiniti tako da diskriminiramo druge na tržištu, to ne možemo učiniti. I kada govorite o obećanjima, takva obećanja nismo nikada davali i nećemo davati. Neke od tih firmi o kojima ste govorili danas rade i konkurentnije su nego ikada sa manje zaposlenih. To je tako u cijelom svijetu. I sada većom dodanom vrijednošću. Hrvatska brodogradnja radi, muči se, nije potpuno otišla na bubanj kao Poljska i Bugarska. I ne može nitko jamčiti da će za godinu dana biti ono što svi želimo da bude, ali šansa postoji, restrukturirana je, brodovi se grade što za naručitelje, što za brodare, ovisno o ciklusu na svjetskom tržištu što se više isplati. I ta važna i rekao bih i emocionalno važna i povijesna grana hrvatske industrije u kojoj smo nekada bili treći u svijetu prije 30-ak godina po bruto tonaži ali nikada po profitima će vjerujem za 10 godina biti ne ponos. Nije ovo stvar ponosa nego naprosto uspješna koja će stvarati dodanu vrijednost iz koje ćemo isfinancirati sve ono što vi i vaša stranka želite da se financira kao i moja stranka i partneri u koaliciji. A to su društvene djelatnosti, socijalne službe, zdravstvo i školstvo, to je sve zatvoreni krug. Prema tome, budimo realni, trezveni, uporni, radimo po zakonu, shvatimo što su zabranjene državne potpore. Jer kada me pozivate da neko radno mjesto sačuvam na način na koji vi to želite, onda vas moram podsjetiti da je to danas nažalost protuzakonito. Neki će, nažalost morati u ovoj utakmici položiti oružje, ali nastati će novi i jači i bolji koji će se boriti, koji će izvoziti a vidimo da takvi danas rastu. Oni koji su spremni i na malo poduhvata i na malo avanture uz državnu pomoć, tamo gdje država može pomoći ali ne uz diskriminaciju i prekrivene potpore. Jer koga god podupirete na taj način taj će prije ili kasnije ponovno doći po pomoć. Ljude treba naučiti da, znam da to zvuči kao fraza, ali je jako dobra fraza, da ulove ribu a ne da im se cijelo vrijeme daje. Ako gladuju treba im dati ribu ali treba učiniti sve da ne gladuju i da tu ribu ulove sami.
Očitovanje poštovanog zastupnika Mladena Novaka.
Hvala lijepo. Pa prije svega da odmah na početku molim i pisani odgovor na ovo. Niste naveli koje su to od onih firmi koje sam ja nabrojao koje su to do sada uspješne. Iskreno rečeno ja ne znam niti jednu, možda HŽ CARGO koji je dobio konkurenciju na stvarno sumnjiv način a uz pomoć vašeg ministra. Mislim da bi tu isto trebala ići odgovarajuća reakcija s vaše strane. A napomenuti ću da ste nema dugo kada ste radili smjenu u Ministarstvu financija spomenuli političku odgovornost. I vi znate dobro da mi kao stranka to podržavamo. Ali da li smatrate da postoji i ovdje politička odgovornost bilo vas, bilo vaših suradnika po ovom pitanju. Preko 10 tisuća radnih mjesta sam vam pobrojao. Mislim da odgovor koji ste vi dali, bez uvrede ali ne zadovoljava ni nas kao zastupnike ni mene kao osobu, ni hrvatske građane. Možda bi bio, ne znam, smisleniji odgovor da sam vam postavio pitanje koji je stav vas osobno i vaše Vlade recimo po pitanju razvoda braka između Nives Celzijus i Dina Drpića nego ovo, ovo su fraze koje se ponavljaju svaki dan, nije konkretan odgovor.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Franko Vidović postavi pitanje.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, posljednjih mjeseci svjedoci smo povećane medijske pozornosti prema radu obavještajnog aparata, odnosno preciznije prema radu Sigurnosno-obavještajne agencije. Sve je krenulo sa famoznim slučajem zapošljavanja jednog djelatnika u Sigurnosno-obavještajnu agenciju, a koji nije prošao sigurnosnu provjeru navodno na inzistiranje samog tadašnjeg ravnatelja agencije gospodina Tomislava Karamarka. To je objavljeno i u jednom dnevnom listu. Nakon toga pojavili su se slučajevi fiktivnog zapošljavanja djelatnika na dva, tri dana u SOA-i da bi se izbjegli javni natječaji u drugim službama jer SOA ne podliježe javnom natječaju. Saborski Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost je održao sjednicu, formirao radnu grupu koja ima za cilj istražiti da li su se doista događale takve zlouporabe od strane ravnatelja agencije, ali i od strane drugih državnih službenika koji su, odnosno državnih dužnosnika koji su preuzimali takve zaposlenike. Poštovani predsjedniče Vlade kako vi komentirate takve slučajeve? Mogu li građani danas imati povjerenja u rad obavještajnog aparata, odnosno mogu li biti mirni i sigurni da se takve zlouporabe više neće događati?
Odgovor na zastupničko pitanje poštovani predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Poštovani gospodine zastupniče puno manje mogu komentirati, ali više mogu izreći svoj stav što ste me i tražili i reći neke stvari koje kao predsjednik Vlade naprosto znam jer je to moja ustavna i zakonska dužnost. Dobro je da se saborski odbor, odnosno radna skupina koju je osnovao Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost uvjerio, uvjerio i to očima ne samo zastupnika vladajuće većine, nego i oporbe što se događalo, što se radilo, a sada je to u rukama nekih drugih organa pa neka s tim rade šta hoće. Ono što vam ja mogu reći kako je danas, odnosno kako je od trenutka kada je ova većina koju je izabrao hrvatski narod, hrvatski građani došla u poziciju i dobila čast da vodi državu. Dakle, u sigurnosnim službama u ove dvije i pol godine nije zaposlen nitko em zbog toga što je ostavljen katastrofalan nered i rođaštvo pa je previše ljudi neadekvatne spreme i to držimo pod rivanjem nacionalne sigurnosti, em zbog toga što su sve procedure rigorozne koje su postojale nekada poništene namjerno zato da bi se moglo raditi ono što se želi. Danas je nemoguće, danas je nemoguće da bilo tko u takve službe pa i Sigurnosnu agenciju bude primljen ako ne zadovoljava najviše egzaktne kriterije koji se provjeravaju na testovima. Dakle, razlika je ogromna. Ali ponavljam, još uvijek nitko nije ni primljen. Kada bude to će biti vrlo rigorozni natječaji koji su uvijek u određenoj mjeri diskrecijski, ali ne na način da se potkradaju ljudi i njihovo povjerenje i da se služba koristi kao odskočna daska za zapošljavanje rođaka i prijatelja u drugim državnim službama za koje inače treba natječaj. To je ozbiljan prekršaj, a je li kazneno djelo to nije moja domena. Dakle, danas je nemoguće da padneš na sigurnosnoj provjeri i da ponovno ustaneš, da odeš na kavu kod ravnatelja ili kod premijera ili Predsjednika Republike, da te zagrli i kaže sve je riješeno. Prekida se postupak prijema. Nekada prije samo nekoliko godina to je funkcioniralo na način da se sve moglo dogovoriti, sve se moglo ispeglati, dobri smo ljudi, dogovorit ćemo se. Međutim, kada radiš uslugu jednom ili dvojici napravit ćeš desetorici, stotini. Ali ostaju tisuće građana koji su prevareni. To je prevarantska politika. Toga više u Hrvatskoj nema, a naročito nema tamo gdje je najosjetljivije i gdje je jako važno da postoji povjerenje građana u sigurnosni aparat, u to da radi po zakonu, da radi strogo, da radi na način da čuva njihovu sigurnost da mogu naprosto mirno spavati i mirno živjeti. Razlika je ogromna, to je ono što vam ja mogu reći. Sve se promijenilo nabolje!
Očitovanje poštovanog zastupnika Franka Vidović. Franko Vidović očitovanje. Ne? Hvala lijepa. Peto zastupničko pitanje poštovane zastupnice Mirele Holy.
Hvala vam poštovani predsjedniče. Pitanje upućujem premijeru, odnosno predsjedniku Vlade. Naime, Ministarstvo poljoprivrede, vidljivo je iz njihovih očitovanja u medijima podržava liberalizaciju proizvodnje i korištenja konoplje. Evo i euro zastupnica iz redova SDP-a podržava čak i legalizaciju medicinskog kanabisa. S druge pak strane Ministarstvo zdravlja oštro se protivi i liberalizaciji konoplje i legalizaciji medicinskog kanabisa. Vi kao premijer jedini možete odgovoriti na pitanje o političkom stavu Vlade o ovoj temi, pa evo ga, ja vam postavljam pitanje kakav je stav Vlade po pitanju liberalizacije industrijske konoplje i legalizacije indijske konoplje.
Odgovor na pitanje, poštovani predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Vaš potpuno legitiman pokušaj da posijete nekakav razdor među nama neće uspjeti zato što je saborski zastupnik fizička osoba, jedan politički identitet, a ministarstvo čiji stav navodite nema stava. Dakle, ministarstvo je institucija. Možemo govoriti o stavu ministra ili o stavu pojedinih ljudi. Dakle, ministra kao čelnika tijela državne uprave koji se potpuno normalno u stranci iz koje ste kao što znate otišli i vrlo dobro pamtite dopušta u SDP-u da ljudi o nekim pitanjima koja nisu možda temeljne naravi nego se razvijaju, nemaju identičan stav. Dakle, u sektama ljudi gledaju u jednu točku i misle isto, a u modernim političkim strankama to je pretpostavljam i vaša ljudi o nekim pitanjima oko kojeg se i najjače demokracije lome recimo SAD, Njemačka, Velika Britanija imaju različita stajališta i tu različitost mi ćemo osluškivati i onda u datom trenutku donijeti o tome odluku. Taj trenutak još nije došao i mislim da još neko vrijeme neće doći.
Očitovanje poštovane zastupnice Mirele Holy.
Pa nisam u stvari zadovoljna odgovorom zato što smatram da liberalizacija industrijske konoplje nije politički osjetljivo pitanje s obzirom na činjenicu da industrijska konoplja doista ima jako mali udio THC-a i postoje ogromni, ali doista ogromni gospodarski potencijali u smislu iskorištavanja ove kulture i ne vidim zbog čega nadležno Ministarstvo zdravlja ne bi promijenilo dva članka zakona koji se odnose na ovu problematiku i zašto Ministarstvo poljoprivrede ne bi donijelo novi pravilnik kojim se regulira ova problematika i na taj omogućilo evo ga i danskim investitorima koji su imali interes da to odrade ovaj projekt u požeškoj kotlini i na taj način da se otvori i cijeli niz novih radnih mjesta. Dakle, ja mogu još shvatiti da se na neki način osluškuje što se događa po pitanju legalizacije medicinskog kanabisa odnosno indijske konoplje ali doista ne vidim u čemu je problem vezano uz potpunu liberalizaciju industrijske konoplje. Industrijska konoplja kao što je vjerojatno svima poznato je doista izuzetno korisna biljka, biljka čistač tla. Od nje se proizvodi oko 50 tisuća različitih proizvoda. Hrvatska ima i geografske i klimatske uvjete jako dobre za proizvodnju ove kulture, a htjela bih samo podsjetiti da je bivša država bila druga u proizvodnji industrijske konoplje u cijelom svijetu. I šteta je propustiti takav potencijal.
Hvala lijepa. 6. zastupničko pitanje, poštovanog zastupnika Branka Kutije.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem potpredsjedniku Vlade gospodinu Grčiću. Gospodine potpredsjedniče u više navrata ste spominjali programe kroz koje su osigurana sredstva za pripremu projekata za lokalnu odnosno regionalnu samoupravu, možete li nam reći koliko ste u zadnje dvije godine pripremili projekata za financiranje za period 2014-2020. i o kojim vrijednostima projekata se radi s obzirom da je iz strukturnih fondova osigurano za regionalni razvoj oko 8 milijardi eura, počevši naravno sa 2014.? A u 2013. nam je omogućeno trošenje 450 milijuna eura. Isto tako također molim odgovor o tim projektima čiju ste pripremu vi financirali koliko je dosada uspješno aplicirano za financiranje iz EU fondova, znači posebno s osvrtom na trošenje ovih 450 milijuna koje je predviđeno za 2013. godinu?
Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani potpredsjednik Vlade Branko Grčić.
Poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo kolegice i kolege. Što se tiče pripreme projekata Ministarstvo regionalnog razvoja od prošle godine, dakle pretprošle pardon 2012., financira pripremu po prvi put projekata na lokalnoj razini. U prvoj godini izdvojeno je 35 milijuna kuna za tu namjenu, dakle vrlo ozbiljan novac. Nažalost, nismo ga skroz potrošili jer je premalo inicijativa sa lokalne razine bilo. Nećete vjerovati ali na natječaje koje smo raspisali javilo se premalo ljudi. Mi imamo regionalne razvojne agencije kao regionalne koordinatore preko kojih taj posao također provodimo i one su interno dakle u svojim regijama, u svojim županijama raspisivale pozive a mi smo to financirali. U prošloj godini smo rezervirali negdje oko 50 milijuna kuna ukupno za pripremu projekata i naravno isto tako nismo sve iskoristili, to moram reći vrlo otvoreno, jer jednostavno nije odrađen taj posao u jedinicama lokalne samouprave i tzv. finalnim korisnicima potencijalnim koji su projekte pripremali. Dakle, mi smo vrlo spremni bili da to isfinanciramo do kraja, ali se to proteglo i na ovu godinu. Međutim, odgovor na vaše pitanje u drugom dijelu je vrlo jasan, mi nismo čekali da se samo ti projekti pripreme. Ja ću reći i brojkom, dakle u prvoj godini 35 projekata je bilo na spisku onih koje financiramo u fazi pripreme, a prošle godine 50 ukupno projekata. Osim toga sufinancirali smo neke EU projekte i supstituirali sredstva lokalnih zajednica. Istina ne veliki broj, ali smo tu reagirali interventno i pomogli smo u realizaciji određenih projekata. Prema tome, i u tom dijelu smo pomogli lokalnu samoupravu da se proces bolje odvija. Što se tiče onoga što je država odradila u ovom dijelu apsorpcije sredstava odradila je jako puno u ove dvije i pol godine. Mi smo ugovorena sredstva iz IPA-e digli 2,5 puta u ovom trenutku, a isplaćena sredstva, znači realizirana na terenu, 3 puta. Znači u dvije godine u odnosu na ranije 4 godine korištenja tih sredstava utrostručili smo isplate sredstava. Ukupno u ovom trenutku 72% je ugovoreno sredstava, a do 2016., dakle do kraja 2016. imamo pravo to dalje ugovarati. Što se tiče 450 milijuna koje smo dobili u drugoj polovici prošle godine u ovom trenutku ugovoreno je 170 milijuna eura vrijednosti projekata, vodoopskrbni sustav u Osijeku, Poreču i veliki projekt opremanja laboratorija istraživačkog laboratorija na Riječkom sveučilištu plus program pripreme projekata u području inovacija, obrazovanja, edukacije, znači negdje oko 10 milijuna eura. To su novci koji će u idućih godinu dana biti utrošeni u ovom dijelu znanosti i visokog obrazovanja. I imamo kompletno projekte koji pokrivaju ostatak alokacije od 450 milijuna eura i do kraja ljeta ja se nadam ugovaranju svih projekata osim jednog velikog a to je Dugo Selo-Križevci pruga, obnova pruge nekih 200 milijuna eura. Problem je bio sa natječajem. Dakle, mi ne krijemo nikakve informacije. Natječaj je ponovljen, natječaj će do jeseni završiti, ugovaranje je do kraja godine. Prema tome, kompletnu alokaciju ćemo ugovoriti. Projekte za alokaciju iz 2014. vrijedne milijardu eura smo neki dan na Vladi usvojili, 16 velikih projekata i 13 grand shema kompletno pokrivaju 8 milijardi kuna vrijednosti. Prema tome, ova Vlada izuzetno brzo i efikasno radi na tom poslu.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovanog zastupnika Branka Kutije.
Zahvaljujem se. Pa evo u svom odgovoru spominjali ste neutrošena sredstva, odnosno nespremnost na neki način jedinica lokalne i regionalne samouprave. Mi koji radimo upravo u tome prostoru svjedočimo upravo suprotnome jel'. Znači, činjenica jeste da proračun jedinica lokalne samouprave su u katastrofalnom stanju i da te iste jedinice lokane samouprave nemaju dovoljno novaca za financiranje i pripremu projekata a kamoli sufinanciranje odnosno gradnju. To je činjenica, ne znam da li ste vi svjesni toga ili niste. To što ste spominjali da je pripremljeno, znači u najvećoj mjeri ste naslijedili od prethodne Vlade, ako ćete to priznati, ako ne naravno to je vaše pravo. Prošli tjedan čini mi se na press konferenciji ste spominjali višak u proračunu, nekih 895 milijuna kuna vezano za sredstva. Znači, činjenica je da se radi o akontaciji koju smo dobili u iznosu od 150 milijuna eura od ovih navedenih 450. Ta sredstva trebamo potrošiti i na to osigurati još najmanje 15% vlastitih sredstava. E sad, to je bitno na koji način vi to radite? Znači sufinanciranje možemo osigurati jedino, odnosno možete, preko leđa građana. A najbolji primjer da od ovih pripremljenih projekta najveći dio se odnosi na projekte iz područja Hrvatskih voda. Povećali ste cijenu vode i na taj način osigurali znači to isto sufinanciranje. Na koji način ćemo povući ovih 8 milijardi eura najbolje govori podatak da ste za prošlu godinu utrošili 14 milijuna kuna za pripremu 73 lokalna projekta. Na taj način i sa ovom dinamikom dragi potpredsjedniče nema teoretske šanse da mi povučemo tih 8 milijardi kuna. Zato bi bilo bolje da prestanete širiti optimizam, učinite nešto konkretno. Ako ne možete to činiti časno je podnijeti ostavku.
Hvala lijepa. Sedmo zastupničko pitanje, poštovane zastupnice Nansi Tireli.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Svoje pitanje upućujem predsjedniku Vlade. predsjedniče kategorički ste nedavno izjavili da državu nitko ne smije oštećivati i da tko god bude tako nešto radio da će snositi odgovornost. Na tragu takve vaše izjave postavljam vam vrlo kratko pitanje, što ćete poduzeti u slučaju gospođe Višnje Felker pročelnice Područnog ureda Porezne uprave Rijeka koja je svojim nečinjenjem oštetila državni proračun za više od 200 milijuna kuna zato što je dozvolila da u zastaru odu porezna dugovanja? Na moje pitanje prije više od godinu dana ovdje u ovoj istoj sabornici od ministra nažalost čula sam neistinu, nisam čula istinu, voljela bi od vas čuti uistinu što mislite poduzet i da li ćete i u ovom slučaju prozvati nekoga da podnese izvješće u tom slučaju? Hvala lijepa.
Hvala i vama. Odgovor na zastupničko pitanje poštovani predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Poštovana zastupnice, prije dva tjedna sam govorio o tome da smo možda kao Vlada olako prešli preko nekih nepravilnosti koje su se događale kontinuirano u zadnjih 6.,7. godina. Predmnijevam da ovo o čemu vi govorite također spada u tu kategoriju. Ne znam za osobu, ne znam za slučaj. Prema tome, možete to prijaviti nadležnim tijelima, to ozbiljno govorim koja sam pozvao, a to je jedino što mogu, da ispitaju sve ono što se događalo, odnosno što se propuštalo učiniti a spada u sferu kaznenog dijela u zadnjih 7. godina nije u zastaru, pa neka ocjene jel tu bilo namjere ili nije bilo namjere. Za ovakvo kazneno djelo nije presudna ali je jako važna i namjera. Nažalost, u Hrvatskoj je to do prije 2. godine bila mentalna mapa. Mentalna mapa je bila da se državni dugovi ne naplaćuju, da se biva arbitraran, a to znači da sam naklon, naklonjen nekome ko mi je blizak, a neko ko mi nije blizak i ne može doći do mene, e tu ćemo po zakonu. To je sad nemoguće jer imamo elektronsku ovrhu. Dakle, više nema načina da bilo tko od službenika do šefa ispostave, odnosno područnog ureda pa do Zagrebačkog središnjeg ureda na bilo koji način pogoduje vama, vašem prijatelju ili nekom desetom. Prema tome, ovo što ste sada rekli zvuči jako ozbiljno. Ja dalje to ne mogu komentirati tim više što se to događalo očito u povijesti u jednom dužem razdoblju. Iznos o kojem govorite je golem. Nadležne službe će tu imati posla, ako je to što govorite točno. Hvala.
Očitovanje poštovane zastupnice Nansi Tireli.
Zahvaljujem predsjedniče. I vama predsjedniče na odgovoru. Nažalost, to jeste u institucijama, taj predmet jeste tamo ali mi smo svi svjedoci toga da se predmeti rješavaju selektivno i da se rješavaju onda kada netko urgira i stvarno sada u istinu i vama postavljam ovo pitanje danas ovdje jer vidimo da je jedini način da se neke stvari počinju rješavati vaša nekakva intervencija bez obzira kakva ona bila. Rekli ste da nema više pogodovanja, ja vam tvrdim da još uvijek uz sve dobre sustave koje imamo i teoriju koju pričamo praksa je ipak nešto drugo, da se još uvijek pogoduje. I na ovom konkretnom slučaju, vjerujete mi u ovih godinu dana od kad smo postavili pitanja, u sve sisteme koje u poreznim upravama imamo, šteta je puno veća od ovih 200 milijuna s kojima baratamo i koje spominjemo. Stvarno bi vas molila da mi odgovorite pismeno na ovaj upit i da primite na znanje da institucije predmet imaju, da po njemu ne rade, da se predmet ne otvara i da kao predsjednik Vlade u vašim uvjerenjima, da takve ljude treba kažnjavati, uistinu poduzmete sve što je u vašoj moći da se te stvari i ne dešavaju i dalje. Hvala.
Hvala i vama. Osmo zastupničko pitanje poštovanog potpredsjednika Doma Željka Reinera.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, pitanje upućujem ministru uprave gospodinu Arsenu Bauku. U Vukovaru će se zbog optužbi za korupciju i krađu vašeg člana glavnog odbora SDP-a, radi čeg je morao dati ostavku na položaj gradonačelnika, uskoro održati prijevremeni izbori, dakle bit će izbori koji će opet koštati novaca osiromašeni Vukovar, prema kojem se ova Vlada i onako maćuhinski odnosi. Međutim, podaci govore da Grad Vukovar ima 4929 birača više nego ukupno stanovnika. Dakle, uključujući i sve maloljetne jer je prema zadnjem popisu stanovništva imao 27683 stanovnika, dok prema policijskoj evidenciji u Vukovaru navodno prebivalište ima čak 42231 osoba, a prema službenom popisu čak 32612 osoba ima pravo glasa. Svi znamo da ogromna većina tih birača zapravo živi u Republici Srbiji a vukovarsku adresu koriste samo da bi ostvarili socijalna i druga prava, te da se u famoznim autobusima pojave na glasovanju kad god se održavaju izbori, naravno glasujući u pravilu za SDP i njoj savezničke stranke. Dobro poznato da su neke osobe u registru birača Vukovara, primjerice uredno prijavljene na adresama gdje se nalaze potpuno srušene kuće u kojima nitko ne živi ili pak da je na nekoj adresi prijavljeno 9 osoba, a stvarno stanuje samo 1. Zbog te jasne razlike od oko 5000 birača u odnosu na broj stanovnika, isto je tako jasno da nikakvi izbori u Vukovaru u ovom trenutku ne bi bili ni zakoniti ni pošteni. Namjeravate li napokon žurno srediti popise birača u Vukovaru, kako ti izbori, ali i oni za Europski parlament ne bi unaprijed bili proglašeni običnom prijevarom. Hvala lijepo.
Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani ministar Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Hvala na pitanju. Prilika je da o tome nešto kažem u Hrvatskom saboru. Prvo, izbori se raspisuju zato što nije donesen proračun do zakonskog roka, a ne zbog optužbi gradonačelnika kao što se raspisuju recimo u jednoj drugoj općini gdje je gradonačelnik član naše stranke već pravomoćno osuđen, isto će biti isti dan. To je prva konstatacija. Drugo, na popisu birača u Vukovara nalazi se 27 tisuća 795 birača, to je bilo na ovim prošlim jednim izborima, što je negdje 4 i pol tisuće birača manje nego što je bilo kada je vaša stranka bila na vlasti. Tada je bilo 32 tisuće i nešto, što znači da je broj birača koji je višak, u navodne znakove, u popisu birača sa 9 tisuća pao na 4 jer je popisano 23 tisuće i 18 punoljetnih stanovnika 2011. godine u 3. mjesecu. Dakle, taj višak je duplo manji nego što je bio kada je HDZ bio na vlasti. Samo da to konstatiramo. Od tog viška, u navodne znakove, doista ima 1849 Hrvata, 2322 Srba i 554 ostalih. Dakle, sumnjam da 1849 Hrvata autobusom dolazi iz Srbije, čisto sumnjam. I ovih 554 ostalih mi se isto ne čini vjerojatnim. Prema tome, popis birača u Vukovaru i svim drugim dijelovima Hrvatske je sređeniji i istinitiji nego što je bio prije 2 godine, a ove razlike doista treba utvrditi o čemu se radi, ali ja kažem, ima dakle i Hrvata i Srba. Evo, 1849 Hrvata i 2322 Srba. U odnosu na ukupan broj stanovnika, da, pripadnika srpske manjine je proporcionalno nešto više, ali to je slučaj u cijeloj Hrvatskoj, zato ako ih je u broju stanovnika 180 tisuća, a u broju birača 220 tisuća, mahom se radi o ljudima koji su imali prebivališta prije, otišli živjeti vani i nisu obnovili dokumente, oni su izbrisani s popisa birača i zato imamo manje tih nekoliko stotina tisuća u Hrvatskoj, prema tome na tome se radi. Sada je popis birača sređeniji i bit će još sređeniji, a na izborima u Vukovaru želim vam korektnu političku borbu i uspjeh onoliko koliko dobijete glasova i vi i mi i svi oni koji budu sudjelovali na izborima i da izbori više budu … /Govornik je isključen./ …
Očitovanje potpredsjednika Doma, poštovanog Željka Reiner.
Hvala lijepo. Pa naravno da nisam zadovoljan. Naime, kada kažete da je popis sređeniji, onda moram podsjetiti da je to sređivanje svelo 400 tisuća birača izvan RH na prošlim izborima na 2247, to je uistinu fantastično sređivanje i možemo samo čestitati na tome. Međutim, sjetimo se da je prije prošlih izbora 2013. u Vrgorcu u kojem je HDZ na izborima godinama dobivao većinu, netko je od vlasti naprosto zaokružio 1200 imena na popisu birača pa je onda munjevitom policijskom akcijom izbrisano više od 1000 građana iz evidencije prebivališta ako ih policajci nisu našli tog trenutka kod kuće i to bez obzira jesu bili na poslu, na putu, kod prijatelja, kod roditelja, itd. Slično se tada u sređivanju popisa događalo i u drugim dijelovima Hrvatske gdje je HDZ dobivao većinu, od Drniša do Imotskog i ja sam uvjeren da se tim pristupom moglo riješiti to i u Vukovaru, ali se očito nije htjelo. Izgleda da se vaša Vlada vodi razmišljanjem po onoj … da su neki jednakiji od drugih, međutim niti te vas mučke neće spasiti, izgubit ćete izbore i u Vukovaru i za Europski parlament i sve sljedeće. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. 9. zastupničko pitanje, poštovane zastupnice Đurđice Plančić. Izvolite kolegice.
Hvala lijepa. Pitanje ću postaviti ministru zaštite okoliša i prirode, gospodinu Mihaelu Zmajloviću. Poštovani ministre, nedavno je vaše ministarstvo pokrenulo projekt sufinanciranja kupnje ekoloških vozila, hibridnih i električnih i to za građane i za pravne osobe. Taj projekt izazvao je velik interes kako građana tako i trgovačkih društava pa mene zanima koliko je točno sredstava dodijeljeno za koliko vozila i zapravo koliko to znači manje štetnih emisija i da li namjeravate, planirate dakle nastaviti i dalje poticati tu vrstu kupnje automobila? Hvala lijepa.
Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani ministar Mihael Zmajlović.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Dakle, ova mjera nije samo puko ispunjavanje obveza koje nam postavlja EU, već je to odgovornost prema građanima, prema okolišu, da to što radimo je zapravo poboljšanje kvalitete života naših građana, svih nas koji živimo u RH. Zašto? Jer ako uzmemo da četvrtina štetnih plinova, emisija dolazi iz prometa, a od toga 70% iz cestovnog prometa, onda je vrlo jasno na koji način moramo djelovati, dakle smanjivati emisije. Da bismo to učinili, moramo mijenjati i naš vozni park u RH. Činjenica da je prosječna starost u Hrvatskoj 11 godina i da ta vozila i nisu nekog novijeg datuma, novije tehnologije, da imaju značajne emisije u prometu, moramo potaknuti sve one koji razmišljaju o promjeni vozila da uzmu u obzir i ovu ekološku komponentu. Dakle, da ta vozila imaju manje emisije, ukoliko imaju manje emisije, manje troše, manji će troškovi biti održavanja, itd. Konačno da bismo na to utjecali morali smo izgraditi ovu mjeru, a to je poticanje nabavke hibridnih električnih i hibridnih plug-in vozila kako bi se postepeno mijenjao i obnavljao vozni park u RH. Time utječemo i na smanjenje emisija u prometu ali i sigurnosti cestovnog prometa. Tu nećemo stati da bi cijeli sustav bio pravedniji mijenjao i uredbu o posebnim naknadama za okoliš na motorna vozila gdje će kriterij za plaćanje te godišnje naknade biti puno pravedniji. Ovisit će o emisijama odnosno o korištenju samog vozila, a ne kao što je bilo do sada na ovaj paušalan način. Dakle potičemo obnovu voznog parka i svaka ta kuna vanproračunskog novca dakle iz Fonda za zaštitu okoliša zapravo potiče smanjenje emisija, ali i doprinosi punjenju i državnog proračuna kroz trošarine, PDV, a i potiče zamrlu trgovinu vozila u RH. Hvala lijepo.
Očitovanje poštovane zastupnice. Ništa. Hvala lijepa. Idemo na 10.zastupničko pitanje danas, poštovani zastupnik Milorad Pupovac.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine predsjedniče Vlade, kolegice i kolege. Zakonom o vlasništvu i drugim stvarnim pravima državljanima 27 država članica EU omogućeno je da pod jednakim uvjetima kao hrvatski državljani bez pravnih prepreka kupuju i stječu pravo vlasništva na nekretninama u RH. Za strane državljane izvan EU kao i državljane bivših republika SFRJ ostale su i dalje na snazi pravne i administrativne prepreke za stjecanje prava vlasništva. Za njih se traži postojanje uvjeta reciprociteta RH i država čiji su državljani i postupak za ishođenje suglasnosti Ministarstva pravosuđa. Sve to dodatno otežava usporava i opterećuje taj pravni okvir i onako dugotrajne postupke za kupnju stana i stjecanje prava vlasništva za bivše nosioce stanarskih prava koji nemaju hrvatsko državljanstvo ali jesu trajno nastanjeni stranci u RH budući da u njoj žive decenijama. Dakle oni u RH su stekli mirovinu i radili u RH, stekli imovinu i na taj način doprinosili RH, plaćali sve obaveze prema RH i dalje žive u RH ali se zbog odredaba Zakona o državljanstvu još uvijek tretiraju kao stranci odnosno trajno nastanjeni stranci. Dakle i bez obzira na to što žive u RH i dobili su pravo na stambeno zbrinjavanje [[Upadica Josip Leko: Postavite pitanje poštovani zastupniče.]] Oni zbog ovoga pravnog okvira nemaju mogućnost da otkupe stanove jer moraju dobiti mišljenje ministarstva. Gospodine ministre.
Odgovor na zastupničko pitanje poštovani ministar Orsat MIljenić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, dakle tu je nekoliko pitanja ja ću odgovoriti na ovo što se tiče vlasništva. Znači načelo reciprociteta koje poznajemo ono je jedan institut koji se napušta u gotovo svim zemljama EU, ministarstvo je pokrenulo postupak za promjenu zakona. U zakonu se ukazala potreba da se mijenjaju neke druge stvari tako da ide sporije nego što smo se nadali, ali to je stvar koja će biti vrlo skoro riješena. Naime, smatramo apsurdnom situaciju gdje mi strane državljane pozivamo na investicije u Hrvatsku. kažemo možete kupiti preko d.o.o.-a što god hoćete i ući u jedan posebni pravni i porezni režim, ali onda ista ta osoba kada hoće kupiti 50 kvadrata nekretnine onda kažemo e ne može, nego ti ne možeš to kao fizička osoba nego moraš osnovati d.o.o. u Hrvatskoj i to kupiti i to je potpuni apsurd, to ne pozna gotovo nijedna zemlja EU. Dakle krenuli smo s izmjenom zakona u tom smjeru, u međuvremenu ono što radimo kao ministarstvo mi revidiramo u odnosu sa svakom posebnom državom status da vidimo kako stječu hrvatski jer osnovno ono na čemu inzistiramo je da hrvatski državljani u toj zemlji mogu stjecati isto kao državljani te zemlje, a ne kao što mogu u Hrvatskoj, dakle tu je jedna bitna razlika. Dakle, revidirat ćemo u odnosu na svaku posebnu zemlju. Sada to radimo u odnosu na Rusku Federaciju, dakle tu ćemo promijeniti ovo načelo i jednostavno vode se dva paralelna postupka. Jedno izmjena zakona koji će to riješiti u globalu, a drugo je temeljem upravo ovo što kažete suglasnosti mi revidiramo naš stav u odnosu na svaku posebnu zemlju.
Očitovanje poštovanog zastupnika Milorada Pupovca.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Zahvaljujem gospodine ministre na vašem odgovoru i razumijemo pravni okvir koji imamo kao članica EU, ali ne razumijemo da se tolerira stanje, da se tolerira praksa prema ljudima koji jesu de facto hrvatski državljani, koji nisu svojom voljom izgubili ono što su izgubili i koji su strpljivo čekali godinama da im se na bilo koji način ta pravda kompenzira. A sada se njih tolerira kao nekoga tko nije u Hrvatskoj bio ni turist, a njih koji su tu koji nisu turisti, koji žive, koji rade, koji rađaju djecu, koji imaju svoje prijatelje i svoju imovinu ovdje odnosno stekli su pravo na to, sada im se onemogućava tretira ih se na isti način i onemogućava im se da konačno steknu tu mogućnost. Molimo vas da pronađete neki način u sistemu odlučivanja u Ministarstvu kako bi se specifičnost ovog slučaja priznala u postupcima ministarstva.
11.zastupničko pitanje poštovanog zastupnika Frane Matušića.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pitanje ću postaviti prvoj potpredsjednici Vlade i ministrici vanjskih poslova gospođi Vesni Pusić. Pa evo gospođo Pusić, zanima me, možete li objasniti hrvatskoj javnosti zbog čega je izostala vaša reakcija i reakcija Vlade na drsku i neutemeljenu izjavu jednog crnogorskog državnog dužnosnika koji je prije nekoliko dana izjavio da, citiram da "Prevlaka nije nikada pripadala ni Hrvatskoj ni Crnoj Gori i da pola Prevlake treba pripasti Crnoj godi.". Dakle, riječ je o izjavi ne jednog pripadnika one horde Crnogoraca koji su pljačkali i palili u Konvalima na hrvatskom jugu '91., '92., godine nego je riječ o direktoru državne uprave za nekretnine. Dakle, riječ je o jednom državnom dužnosniku. Možete zamisliti kakvu bi reakciju izazvala izjava recimo Mladena Pejnovića koji je u Hrvatskoj ajmo reći … [[Govornik se ne razumije.]] ovom državnom direktoru iz Crne Gore i da je on recimo izjavio da je Boka Kotarska Hrvatska što je povijesno puno utemeljenije nego ova izjava da Prevlaka pripada nekome drugome. Dakle Prevlaka pripada Hrvatskoj i hrvatskim državljanima, dakle Konavljanima od 15-og stoljeća, od 15-og stoljeća. I nakon ovakve izjave koju su prenijeli svi hrvatski mediji izostaje vaša reakcija, možete li reći zašto?
Odgovara prva potpredsjednica Vlade, Vesna Pusić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, dakle ja mislim da vi imate pravo da bi možda u nekoj drugoj zemlji izjava recimo šefa državnog ureda za upravljanje državnom imovinom izazvala vrlo burnu reakciju međutim, to bi bio znak da se problemi ne rješavaju nego iskorištavaju za političko produciranje. Mi u ovom trenutku vrlo intenzivno radimo na rješavanju tog problema i razgraničenja sa Crnom Gorom temeljem i protokola koji govori o privremenom razgraničenju i po mogućnosti dolaska do bilo bilateralno, bilo u konačnici arbitražom do definitivnog razgraničenja sa Crnom Gorom. Smatramo da je kontraproduktivno i štetno u tim uvjetima se nadmetati ovakvim bombastičnim i jasno ne utemeljenim izjavama kakva je bila ova koju ste vi citirali. Mi smo razmijenili do sada nekoliko nota vezano na tu temu upravo sa Crnom Gorom. I u ovom trenutku radimo na prijedlogu zajedničke izjave, dakle nacrtu nečega što bi bila zajednička izjava vezana za razgraničenje. Ova izjava koju ste vi citirali potpuno je neutemeljena i temeljem upravo tog privremenog, dakle protokola o privremenom razgraničenju temeljem kojeg je postignut i Sporazum o pograničnom režimu i graničnim prijelazima koji se također temelji na tom protokolu o privremenom razgraničenju. Dakle, ovo je mislim jedna neodgovorna izjava kao što je i rečeno u našoj noti ali smatramo da u ovom trenutku treba raditi ozbiljno na zaista rješavanju problema a ne na razmjeni bombastičnih izjava jer mislim da one samo štete a ne doprinose stvarnom rješavanju problema na kojem zaista radimo.
Očitovanje poštovanog zastupnika Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem. Mislim da je ipak trebala biti reakcija ili vaša ili nekoga od vaših zamjenika da se jasno čuje stav Vlade, tim više što je protokol izvan snage, odnosno on je završio rok, bio je rok od 10 godina da se treba postići rješenje. Dakle, na neki način se može tumačiti da je taj roko istekao. S druge strane ni vi sada niste rekli nedvojbeno Prevlaka kao kopneni dio teritorija. Dakle, kopneni dio teritorija i po tom sporazumu nije sporan. On nije uopće sporan ni po tom sporazumu. Ono oko čega trebamo razgovarati je granica na moru i onome na čemu inzistiramo. I ja se nadam da ćete inzistirati u tim pregovorima koje kažete da vodite premda ne znamo da ih vodite ali evo sada smo čuli da ih vodite. Nadam se da ćete inzistirati na tome da se poštuje međunarodno pravo i crta sredine. Jer to je jedino pravično rješenje zato što to za sobom povlači naravno i ove resurse o kojima se pisalo, naftne, plinske, u Jadranskom moru to povlači granicu na moru koja je identična rješenju. Dakle, tražiti ćemo rješenje kao što je i u Savudrijskoj vali, ja se nadam, dakle da se rješava prema međunarodnom pravu tj. crtom sredine. Ja moram priznati evo, prvi put ste rekli da se to rješava. Nitko od službenih vlasti, lokalne samouprave nema pojma da se to rješava niti načelnik općine Konavle, niti župan dubrovačko-neretvanski. Ja mislim da bi bilo dobro da hrvatska javnost konačno sazna što radite. Ja znam da imate problema sa očuvanjem stranačkih ljudi u vašoj stranci, znam da vam se rasipaju ali nemojte zanemariti nacionalne interese.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Ljiljana Cvjetović, zastupničko pitanje.
Zahvaljujem predsjedniče. Pitanje bih uputila ministru Mirandu Mrsiću. Naši građani koji žive u Hrvatskoj a pravo na mirovinu su stekli u Sjedinjenim Američkim Državama ili Švicarskoj zbog nepostojanja ugovora o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i socijalnog sporazuma sa tim zemljama plaćaju porez na mirovinu u spomenutim zemljama i u Hrvatskoj kao i obvezno zdravstveno osiguranje u Hrvatskoj. To moraju činiti bez obzira što imaju staž osiguranja u Hrvatskoj od npr. 10 godina što im je u ovom slučaju beskorisno. Istovremeno hrvatski građani koji mirovinu primaju iz Njemačke plaćaju porez u Njemačkoj prema zadnjem mjestu prebivališta a u Hrvatskoj koriste zdravstvenu zaštitu besplatno. Moje pitanje glasi kada Ministarstvo rada i mirovinskog sustava namjerava sklopiti socijalni sporazum i ugovor o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja sa SAD-om i Švicarskom da bi hrvatski građani bili izjednačeni u pravima.
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje poštovani ministar Mirando Mrsić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovana zastupnice. Republika Hrvatska i SAD na žalost nemaju potpisan Sporazum o sustavu socijalne sigurnosti u obliku bilateralnog ugovora. U dva navrata je Republika Hrvatska pokušala sklopiti ugovor sa SAD-om '99. i 2002. godine. Na žalost američka strana nije iskazala interes za sklapanjem tog ugovora, jer postoji zanemarivi broj američkih državljana koji bi primali mirovinu iz Hrvatske i tada je sa američke strane naglašeno da Amerika nema interesa za sklapanje takvog sporazuma. 2004. godine je američka strana utvrdila da Hrvatska ispunjava tehničke uvjete. Naime, tada je Hrvatska strana poslala jedno pismo namjere prema američkoj Vladi i to je rezultiralo da se mirovine isplaćuju u Hrvatskoj i da se isplaćuju u Americi, dakle sistemom reprociteta ali bez mogućnosti da se staž koji se ostvari u Hrvatskoj pribroji staži koji se ostvario u SAD-u i obrnuto. Naravski da ćemo pokušati ponovo i inicijative su određene krenule prema američkoj strani da se potpiše takav bilateralni sporazum pogotovo sada kada smo u Europskoj uniji jer druge zemlje Europske unije imaju određene sporazume sa američkom stranom. Što se tiče same Švicarske u kontaktu smo sa njihovim osiguravajućim društvima i ja se nadam da ćemo obzirom da smo članica Europske unije vrlo brzo i sa Švicarskom ući u pregovore oko sklapanja sporazuma. Što se tiče izbjegavanja dvostrukog oporezivanja to je materija Ministarstva financija koje će ja se nadam i u ovom pogledu pokrenuti određene inicijative.
Očitovanje poštovane zastupnice Ljiljane Cvjetović.
Pa ja znam da inicijativa mora krenuti sa naše strane i nadam se da ćemo ubrzati te spomenute procese, jer vrijeme čekanja tim ljudima pada vrlo teško. A isto tako mislim da oni koji su na primjer deset godina u Hrvatskoj plaćali poreze i doprinose trebali bi biti oslobođeni plaćanja barem zdravstvenog osiguranja kad već po osnovi svojeg staža ne primaju razmjerni dio mirovine izvana.
Hvala lijepa. Trinaesto zastupničko pitanje poštovani Josip Salapić.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora, predsjedniče Vlade. Nedavno ste u svojim izjavama javnosti rekli da ste vi prokletnik koji mora govoriti istinu, a da drugi to ne moraju. Također ste rekli prije nekoga vremena, a to je već dvije i pol godine, a 8 godina ste čekali u oporbi da dođete na vlast u Hrvatskoj, da kada budete došli, preuzeli odgovornost za Hrvatsku da nećete gledati na bivše, da se nećete osvrtati na one koji su nesposobni po vašemu bili i da ćete u budućnosti biti odgovorni za vođenje Hrvatske. Mene uvaženi predsjedniče Vlade zanima danas što je ta prava istina koju vi trebate reći ako ne ona koju danas vi, odnosno i mi ovdje u Saboru, ali i hrvatski građani razumiju. Što je istina o Planu 21 na temelju kojega ste dobili izborno povjerenje birača građana Hrvatske? Kako nam je bilo jučer znamo, loše. Kako nam je danas, također znamo loše. Mene zanima predsjedniče Vlade kak' će nam biti sutra? Je li istina to što je jučer dan prije početka Sabora potpredsjednik vaše Vlade, ministar Grčić izjavio da će BDP u Hrvatskoj porasti u nekoliko sljedećih mjeseci i da će ovoj zemlji biti bolje. Ovo nije pitanje sa namjerom da kad postavlja oporba pitanje da se članovi vaše Vlade smješkaju, a da mi oporbenjaci pitamo ono što vi nećete odgovoriti jer da smo zločesti prema vama. Nas zanima predsjedniče Vlade istina o budućnosti Hrvatske.
Odgovor na zastupničko pitanje poštovani predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Poštovani zastupniče od mene trebate i čuti ćete istinu kao i mojih ministara i kolega u Vladi, ali ne po principu tim gore za istinu, mada istina u politici nije uvijek jamstvo uspjeha i puta do vlasti kao što vi kažete na koju smo čekali 8 godina. Nismo čekali nego smo radili, a taj period je bio puno kraći. Kada sam govorio da se nećemo osvrtati iza sebe, pa uglavnom se nismo osvrtali. Recimo u primjeru nenaplaćenih poreza gdje se evidentno arbitriralo u korist nekih a na štetu nekih drugih. Jesmo li tu pogriješili? Mislim da jesmo. Mislim da smo tu pokrili nezakonitost i malicioznost jednog broja ljudi koji su uživali visoku političku potporu u vrhu Vlade i vlasti tog vremena. Ali sad su nas neki događaji podsjetili na to, a od odgovornosti se ako nema zastare ne može pobjeći, a kad je zastara nastupila ostaje moralna odgovornost pa kome na volju. Radimo svoj posao, nije lako. Katkad se poskliznemo, padnemo, ustanemo, idemo do kraja, do kraja mandata za koji su nam građani dali odgovornost jer mi nismo bjegunci. Ako se želite djelatno ili barem verbalno priključiti i dati podršku kao što katkad dajete, ali katkad ne jer imate svoje političke razloge za to što razumijem. Pridružite se, ako ne neću vam zamjeriti. Hvala.
Očitovanje poštovanog zastupnika Josipa Salapić.
Predsjedniče Vlade, bilo je pitanje što je sa Planom 21 danas 2 i pol godine nakon. Da budemo iskreni jedni prema drugima. Smatram osobno, a i klub HDSSB-a da ste na početku mandata govorili onako kako stvarno je u Hrvatskoj i na obzire i razmjere krize koja nas je zahvatila. Bilo bi nam svima lakše razumjeti gdje smo danas i što će s nama biti sutra. Dobili smo poruku iz Bruxellesa da smo sami odgovorni za stanje u svojoj zemlji i da nam ne može Bruxelles niti europski fondovi, niti optimizam ministra Grčića dati bolje, ako mi sami u Hrvatskoj, odnosno vaša Vlada danas to ne može ostvariti. Mislim da bi bilo poštenije i bolje da se svi pogledamo u oči, da u ovom trenutku nacionalni konsenzus oko ključnih pitanja za Hrvatsku je potreban, da ne doživimo sudbinu europske Grčke, Španjolske, Italije i drugih zemalja koje su loše prošle. Dobili smo pokazatelje da smo na čelu te ljestvice kao nova članica. Umjesto da kod nas pada optimizam danas kada smo tek malo manje od godinu dana članica EU mi smo pesimistički raspoloženi svi. Idu izbori za Europski parlament, mi o tome ništa ne znamo jer danas u Hrvatskoj loše živimo. Vas, predsjedniče Vlade, pozivam da kada dođe situacija da zaista svi moramo sjesti za stol, a doći će, da se jednostavno u Hrvatskoj ako ne može drugačije i bolje raspišu izbori jer to je napravio vaš prethodnik pokojni premijer Račan kad je vidio da ne ide bolje tražio je spas u nekim drugim rješenjima. Bez imalo zle namjere predsjedniče Vlade ponekad i sami ste odgovorni za izazivanje nekih kriza, ne prema vama osobno, nego prema funkciji onoj koju vi obnašate. Vi niste samo premijer Vlade RH nego svih građana Hrvatske, i nas oporbe i vlasti, i svih onih koji danas ovo prate i na ulicama i koji ne rade. Vi ste odgovorni za sve nas dok u Hrvatskoj ne dođu novi izbori. Ja vas pozivam predsjedniče Vlade da se neki sukobi koji su nastali na nekim relacijama osobno zaborave i da sjednete i da tražimo zajedno spas za Hrvatsku jer nam sutra izgleda neće biti bolje.
Hvala lijepa. 14. zastupničko pitanje, poštovanog zastupnika Joze Radoša.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pitanje postavljam prvoj potpredsjednici Vlade i ministrici vanjskih i europskih poslova gospođi Vesni Pusić. Naime, smatram da je generalno članstvo RH u EU dobitak, ali u mnogim pojedinačnim politikama EU je tek prigoda. A da li će biti dobitak ovisi o nama. To se tiče i korištenja tržišta od 500 milijuna ljudi i korištenja europskih fondova, a jedna od prigoda RH za afirmaciju je i pristupanje i pridruživanje nama susjednih zemalja u kojima je Hrvatska deklarirala blagonaklono i dobronamjerno djelovanje, naravno bez ustupaka jer stabilno i uređeno društvo u našem susjedstvu je naš hrvatski interes. Osobito je to šansa za afirmaciju RH kao konstruktivne i članice koja doprinosi EU a posebno područje je i poseban interes RH je korištenje svoga članstva za pomoć BiH u njenom pristupanju EU. Zemlji u kojoj se svi slažemo da ima teških unutarnjih poteškoća i osobito težak položaj Hrvata u toj zemlji. Vi ste svojim stavovima pa i službenim prijedlozima potaknuli EU da ima poseban pristup i pomogne toj zemlji u pridruživanju pa ja vas pitam gospođo ministrice što je sadržaj toga prijedloga, kakav je njegov prijem i kakve su perspektive posebnog pristupa EU Bosni i Hercegovini?
Odgovor prve potpredsjednice Vlade poštovane Vesne Pusić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče dakle Hrvatska doprinosi, naime svojim članstvom u EU otvara nam se mogućnost da iskoristimo ono što je naša dodatna vrijednost. Naša dodatna vrijednost je mogućnost da doprinesemo stabiliziranju jugoistočne Europe ili zapadnog Balkana, dakle ove regije u kojoj jesmo. Mi sigurno nismo neka velika svjetska sila ali u ovoj regiji imamo i utjecaja i znanja i iskustva kao što je naravno zemljopisna činjenica Hrvatska pripada i mediteranskom bazenu i srednjoj Europi i zapadnom Balkanu ili jugoistočnoj Europi. Međutim, u ovim drugim regijama postoje velike države koje igraju određenu ulogu značajnu u europskim razmjerima. U jugoistočnoj Europi međutim je Hrvatska najveća članica EU koja ima i direktni interes za stabiliziranje ovog dijela Europe, iskustvo, znanje i konačno sa BiH preko 1000 km granice. Budući da smatramo da je cijeli proces približavanja EU nešto što doprinosi izgradnji institucija države, stabiliziranju pa ako hoćete i mijenjanju agende, mijenjanju dnevnog reda političke rasprave i političkog rada jedne zemlje i naša inicijativa išla je u pravcu postizanja dva cilja. Jedno je zadržati tu temu na dnevnom redu, što u uvjetima istočnog i južnog susjedstva dakle Ukrajine i Sirije samo za početak nije samo po sebi razumljivo. I drugo je pokušaj da se bez snižavanja kriterija što se tiče BiH osmisli jedan model pregovaranja i pristupanja BiH Europskoj uniji koji bi iz definiranja nekih ciljeva kao preduvjeta da proces uopće počne te preduvjete pretvorio u sastavni dio većeg okvira za pristupanje BiH Europskoj uniji. Motiv za to je pretpostavka da je to poželjni cilj, dakle motivira ne samo, čak možda manje formalne institucije ali svakako društvo BiH motivira u tom pravcu. S druge strane zadovoljavajući i definirajući zahtjeve i ona mjerila koja su sastavni dio pregovora poboljšava status svih u BiH, a kroz to i ono što je naša posebna obaveza Hrvata u BiH, ali smatramo da u BiH koja loše funkcionira, koja ima poteškoća, koja ne ide prema EU i koja nema taj jasni cilj će svima biti lošije i da bi bilo bolje i za Hrvate mora biti bolje za BiH. To je razlog naše inicijative. S druge strane pravi uspjeh te inicijative će biti neka to bude hrvatska inicijativa, neka to bude inicijativa EU. I to je ono na čemu u ovom trenutku radimo.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovanog zastupnika Joze Radoša.
Zahvaljujem gospođo ministrice na kvalitetnom odgovoru i naravno pozivam ministarstvo i Vladu da nastavi na toj, za Hrvatsku i za Europsku uniju, vrlo korisnoj inicijativi. I budući da ste spomenuli i jugoistočnu Europu i našu širu regiju, to je posebna, druga tema, naravno da je Bosna i Hercegovina naš posebni Hrvatski interes zbog svega ovog o čemu ste govorili, ali integracija preostalih pet zemalja toga prostora je poseban interes Hrvatske jer o tim zemljama najviše znamo i u tim zemljama imamo najviše interesa. Mi možda na možemo doprinijeti puno trgovinskom sporazumu između Europske unije i Sjedinjenih Američkih Država, možda ne možemo doprinijeti rješenju krize u Ukrajini ali možemo puno dati u procesu integracije susjednih zemalja. To je naravno i prigoda za Europsku uniju da pokaže snagu da sam može rješavati probleme i pitanja u svome dvorištu. Jer sve te zemlje zapravo unutar Europske unije zemljopisno, a naravno trebaju biti i stvarno. Pa ja pozivam Vladu Republike Hrvatske i vas gospođo ministrice da sa takovim i sličnim inicijativama nastavite i u pogledu integracije svih preostalih zemalja u Europsku uniju kako bi se riješila njihova međudržavna i velika unutrašnja ustavna i statusna pitanja tih zemlja, kako bi na kraju u susjedstvu Republike Hrvatske dobili zonu mira, stabilnosti, napretka i dobre suradnje jer to je hrvatski nacionalni interes. Hvala.
Hvala i vama poštovani kolega. Petnaesto zastupničko pitanje, poštovani zastupnik Vedran Babić.
Hvala. Poštovani gospodine predsjedniče svoje pitanje postavit ću postaviti potpredsjednici Vlade i ministrici gospođi Milanki Opačić. Poštovan gospođo potpredsjednice Vlade prije nekoliko dana dovršen je početak procesa izmjene instituta pomoći u kući za starije osobe. Hoće li tom izmjenom doći do značajnije promjene u broju korisnika prava, te jeste li napravili reviziju postojećih prava, odnosno analizu stanja na terenu? Hvala.
Odgovor na zastupničko pitanje, potpredsjednica Vlade poštovana Milanka Opačić.
Hvala gospodine predsjedniče. Dakle, da 01.05. je bio krajnji rok, no nažalost jedan dio nije, u sustavu nije odradio posao. Dakle, prvenstveno oni koji su bili do sada pružatelji usluga, koji još uvijek u nekim sredinama nisu donijeli popis korisnika u centar za socijalni skrb kako bi centar mogao izdati nova rješenja i provjerit podatke. Htjela bih reći da i institut pomoći u kući dobar institut i to je dobar servis, međutim trebalo ga je staviti pod nekakve kontrolne mehanizme jer se sada pokazalo da samo plaćali nažalost godinama ljude koji su ili smješteni u domovima za starije i nemoćne, ljude koji su u međuvremenu umrli a dalje su se nalazili na listi korisnika usluge, ljude za koje se brinu njihova djeca i na kraju ljude koji su sami potpisali zapisnike u centru da im takva usluga ne treba i da je nikada nisu primali. Dakle, bilo je puno problema. Dobar institut, dobar servis ali nažalost bez kontrolnih mehanizama koji u tom trenutku se u stvari pretvori u nešto što mislim da nitko ne želi, jer je to 55 milijuna kuna iz državnog proračuna. U ovom trenutku, dakle još uvijek imamo jedan dio teritorija i stanovništva koji nisu pokriveni rješenjima. Ja i ovoga trenutka pozivam one koji su zaduženi za to da naprave svoj posao jer vidim da po novinama iskazuju veliku zabrinutost za osobe starije životne dobi koji će eventualno u jednom periodu ostati bez te usluge, pa da tu svoju zabrinutost ustvari usmjere na to da se oni pokrenu i naprave posao koji trebaju. Ono što je bio naš cilj, jest to da Hrvatsku pokrijemo ravnopravno i ravnomjerno. I u ovom trenutku se upravo to i događa. Po prvi puta imamo i prvi ugovor sklopljen u Međimurskoj županiji koja do sada nikad nije bila pokrivena tim programom i imamo 20 novih gradova i općina s kojima smo sklopili ugovor što znači da su tu bili korisnici koji su imali potrebu za servisom i pomoći u kući, ali ga do sada nisu dobivali zbog toga što očito netko u lokalnoj samoupravi nije vodio računa o svojim starijim sugrađanima. Tako da evo, ovdje se radi samo o stavljanju jednog dobrog programa u određene kriterije i radi se o tome da ćemo sa postojećim novcima moći pokriti i one stanovnike starije životne dobi koji do sada nisu bili pokriveni. Mi smo, samo da kažem na kraju proveli jednu anketu među stanovnicima starijim od 65 godina, njih negdje oko 1700, gdje je više od 70% reklo da želi ostariti u vlastitom domu. To samo potvrđuje da je ovaj program bio dobar, da ga treba održavati, da na njemu treba raditi i da ga treba širiti jer ono što građani žele, mi smo tu ustvari da im pružimo tu vrstu usluge. Hvala lijepa.
Očitovanje poštovanog zastupnika Vedrana Babića.
Hvala lijepo. Zadovoljan sam sa vašim opsežnim odgovorom.
Šesnaesto zastupničko pitanje poštovanog zastupnika Peđe Grbin.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Svoje bih pitanje uputio ministru pravosuđa gospodinu Orsatu Miljeniću. A pitanje se odnosi na jednu temu o kojoj smo u zadnje vrijeme dosta imali prilike slušati, odnosno odnosi se na kazneno djelo sramoćenja. Kao što znamo u posljednje vrijeme vodila se velika debata oko tog kaznenog djela, oko njegovog zakonskog opisa, ali prije svega oko njegove primjene u praksi odnosno oko tumačenja koje je naše pravosuđe i naše sudovi daju tom institutu. Tumačenje kojem su pribjegli po mojem sudu dovodi u pitanje i slobodu govora u Republici Hrvatskoj. Stoga je moje pitanje vrlo kratko za vas gospodine ministre. A pitanje glasi: što vi mislite o ovom institutu i što činite da se taj institut promjeni? Hvala.
Odgovor na zastupničko pitanje poštovani ministar Orsat Miljenić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče i gospodine zastupniče. Dakle, prvo mislim da je načelno loša praksa i da ju trebamo izbjegavati, ako temeljem jedne presude koja je nepravomoćna počnemo ulazit u polemiku bilo kojem institutu, o ovom i bilo kojem drugom. Jednostavno postoji proces, sudovi donose određena rješenja, ali postoje viši sudovi koji ih korigiraju i neko vrijeme u pravilu treba proći da bi se vidjelo koji su učinci. Međutim, ovdje i zato mogu o tome puno lakše govoriti, zato što smo inicirali pred radnom skupinom razmatranje ovog instituta puno i prije ove presude. Dakle, radna skupina je dobila zadaću još prošle godine razmotriti ga, zašto? Zato što smo usvojili jedan švicarski model, prepisali ga, koji i u Švicarskoj i u primjeni, prema informacijama koje imamo, izaziva određene dvojbe, pod 1. Pod 2, kad bilo tko od nas uzme to pročitati, trebate pročitati nekoliko puta da bi zapravo shvatili što se htjelo reći. Tako zakon ne treba izgledati, zakon treba biti jasan, ne samo pravniku, nego svakog građaninu. Dakle, to su oni nekakvi formalni razlozi zašto ćemo razmotriti i mijenjati. Stvarno, s jedne strane inicijativa da se kaznena dijela protiv časti i ugleda brišu i da im se ne osigura više kazneno pravna zaštita, mislim da je pogrešna i u tom smjeru nećemo ići. Mi mislimo da građanin koji mirno živi i kojeg netko optuži da je nešto ukrao, neistinito, mora imati zaštitu pa i kazneno pravnu. Dakle, to treba ostati. Kleveta, kako je ustanovljena po novom sustavu, dakle što je svjesno iznošenje neistine, dakle vi znate da ono što govorite nije istina i svejedno to govorite, to treba biti sankcionirano. Uvreda, također u određenim slučajevima. Sada dolazimo do ove sredine, do sramoćenja, znači to je neko, to je postupanje, iznošenje neistina gdje vi zapravo pristajete da ste možda iznijeli neistinu, a s njom štetite nekom drugom i tu se postavlja pitanje kazneno pravne zaštite. Ono što mislimo je da ona treba kao takva ostati, ali ćemo … čitav niz oslobođenja, dakle isključenja protupravnosti da ne bi kazneni zakon na bilo koji način se zloupotrijebio isključivo za ograničenje ne samo novinarskog posla, ne samo slobodne javne riječi, nego i u umjetničkom djelu, u kritici i tako dalje. Dakle, unijet ćemo razlog protupravnosti, isključenja protupravnosti kod kaznenih djela sramoćenja i uvrede. Na taj način postići ćemo balans između te dvije vrijednosti, s jedne strane znači da zaštitimo čast i ugled i da osiguramo pojedincu da ga se ne može vrijeđati, sramotiti, što je nekad puno teže nego fizički napad i fizička ozljeda, ali ćemo jedan segment izdvojiti iz toga jer ćemo jedan visoki standard staviti, da se može procesuirati i usmjeriti ga više prema građansko pravnoj zaštiti i prema zapravo rješenju problema u civilnom postupku, ne u kaznenom. Evo, to je jedan smjer, ja očekujem da ćemo jer još neke će druge biti izmjene i zbog nekih direktiva, itd., tijekom svibnja ćemo ići javno, svibnja, početkom lipnja sa konceptom. Bit će javna rasprava, već smo počeli o tome razgovarati, svi će imati priliku reći što misle, tako da će zakon biti u Saboru sigurno u sljedeća dva mjeseca. Evo, hvala lijepa.
Hvala i vama ministre. Očitovanje poštovanog zastupnika Peđe Grbin. Nema. Hvala vama, poštovani zastupniče. 17. zastupničko pitanje poštovanog zastupnika Dinka Burić.
Moje pitanje je upućeno predsjedniku Vlade, gospodinu Zoranu Milanoviću. Poznato je da je RH iako je među manjim zemljama u svjetskim razmjerima, na visokom 4. mjestu kada su u pitanju regionalne razvoje, razlike u regionalnom razvoju unutar zemalja EU. Jedna od brojnih, ali i najvažnijih politika EU je takozvana regionalna politika, odnosno kohezijska politika koja se vrlo često naziva i politikom solidarnosti, čija je osnovna namjena i svrha, dakle osigurati sredstva za smanjenje razlika između razvijenosti pojedinih regija zemalja članica EU. Ulaskom Hrvatske u EU, Slavonija i Baranja kao najnerazvijenija regija s pravom je puno očekivala od toga, međutim podsjetit ću vas na odluku Vlade RH, koje ste vi na čelu, iz kolovoza 2012. godine, onoj nesretnoj podijeli na 2 statističke regije, na kontinentalnu i na jadransku kojom je Slavonija i Baranja pridodana bogatom Zagrebu i na taj način umjetno preko noći postala bogatija i razvijenija. Tada ste bili upotrijebili jednu rečenicu da se radi o zlokobnim porukama. Nažalost, da to nisu bile zlokobne poruke mogli bismo vidjeti, evo iz ove odluke Vlade RH od 24.04., od prije nekoliko tjedana kojom je razina regionalnih državnih potpora unutar Hrvatske za Slavoniju i Baranju pala zato što smo u 2 statističke regije sa 50% koliko nam je pripadalo na svega 25%. Dakle, bolji primjer od toga gotovo da nije potrebno navoditi, koliko je oštećena Slavonija i Baranja u tom smislu. I zato moje pitanje vama, gospodine predsjedniče glasi, da li ste shvatili da je donijeta pogrešna odluka? Mislite li promijeniti tu odluku i to u skladu … ciljevima…
Hvala lijepa. Hvala. Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani predsjednik Vlade, Zoran Milanović.
Poštovani kolega zastupniče, ono što mene najviše smeta, ne kod vas, nego u stanju stvari i što će me uvijek smetati dok se ne promijeni su podaci da su sjeverna, odnosno kontinentalna Hrvatska na razini 61,5 prosjek razvijenosti EU, a jadranka regija, dakle druga … regija na 60% i kao građanina i Hrvata će me uvijek smetati i bit ću nezadovoljan, pa čak i nesretan dok se to ne digne prema 100% ili barem iznad 80%. Ali te regionalne razlike su normalne. U SAD-u između najbogatijih i najsiromašnijih država saveznih su razlike još i veće, s time što su tamo i najsiromašniji relativno bogati, ali nisu bogati kao Njemačka. Ali da se vratimo na našu priču. Srećom ono što ste rekli uglavnom nije točno i važno je da nije točno, a reći ću vam zašto Zato što prvo taj pad u postocima državnih potpora nije ni blizu onakav kakav ste rekli. Jedan postotak se odnosi na velika poduzeća, jedan na srednji, jedan na mala, a razlika je summa summarum u 10%-tnih poena koji ovom podjelom na neki način favoriziraju Jadransku regiju. Međutim i tome smo pokušali doskočiti i doskočit ćemo na način da smo posebnim zaključkom Vlade stavili u istu poziciju sve županije, a vi stalno govorite o svojoj županiji što mi je normalno, pa da i to pojasnimo. Dakle i vaša županija i sve one koje prema određenim kriterijima nerazvijenosti ili slabije razvijenosti se uklapaju će praktički na ovaj način biti u istoj poziciji. A da to samo po sebi nije tako loše dakle jeli razina potpore 25% maksimalna koju država može dati ili 35%? Na oko je razlika, međutim to samo znači da ako je najviša razina potpore niža, a to znači da je može koristiti veći broj poduzeća. Ali i to smo ovim posebnim zaključkom praktički neutralizirali. Prema tome ništa, ali ništa se nije promijenilo i ništa loše za Slavoniju i Baranju se nije dogodilo. I poduzeća ovisno o veličini jesu mala, srednja ili velika imaju pravo od 55% do 35% potpora u ukupnom iznosu neke bruto investicije. To uopće nije loše. I ja molim vas demantirajte ono što sam rekao, a to što sam rekao je samo nekoliko suhih brojki i ništa više osim toga. Dakle uopće nije loše, podjela Hrvatske na dvije statističke regije je dobra i smatram da je dobro rješenje. one su lično razvijene, Slavonija i Baranja je u težoj situaciji nego neke druge županije ali ništa ukoliko se dobro bude radilo ništa je neće izmaći i nijedan projekt poput recimo Osječkog vodoopskrbnog sustava projekta od 70 milijuna eura joj neće pobjeći ako svi budemo spremni raditi i pripremati projekte. Sve ovisi o vama i o nama dakle i o državi i o Slavoniji i Baranji odnosno Međimurju, sve u redu. Ovo su vam brojke, praktički se ništa ne mijenja.
Očitovanje poštovanog zastupnika Dinka Burića.
… [[Govornik nije uključen.]] birat riječi, nastojat ću zaista birati riječi i bit krajnje pristojan, ali teško mi se suzdržati kada netko pokušava nečiju zdravu pamet, a ja imam zdravu pamet, kao i mnogi drugi izvrgavati ruglu. Ja neću to koristiti prema vama gospodine predsjedniče jer ste vi izabran za predsjednika Vlade ne mojom voljom nego voljom još uvijek većine građana. Ali gospodine predsjedniče tvrditi da je 25 i 35% isto nije više pitanje socijalne osjetljivosti nego socijalne inteligencije. Dakle potezi koje povlačite nisu samo socijalno neosjetljivi nego socijalno ne inteligentni. Tvrditi da je isto hoće li svaki poduzetnik koji dođe u Slavoniju i Baranju dobiti 25 ili 35% potpora pa to stvarno ja ne znam koja budala bi morala ići u našu Levanjsku varoš, a ne u Istru gdje će dobiti 35% potpora za svaku investiciju od strane države u odnosu na 25%. Pa tu ne trebaš biti posebno pametan. Ma točno je gospodine, ja sam šutio dok ste vi govorili. Vi kažete brojkama demantirajte, ja pokušavam brojkama. Dakle smjernice EU koje su nedavno donijete govore da smo ostali, to su brojke, to je istina, da je Slavonija i Baranja izvan kontinentalne statističke regije kao samostalna regija imala bi pravo na 50% državnih potpora. Time što se nalazimo u kontinentalnoj statističkoj regiji imamo pravo na 25%, to su brojke, to je istina i to treba priznati. Mi vas pozivamo na promjenu loše odluke, a vi … odluku radite zlosretnom. To nije dobro gospodine predsjedniče.
Hvala lijepa. 18.zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Đuro Popijač.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Svoje pitanje postavljam ministru gospodarstva gospodinu Vrdoljaku. Dakle prije otprilike mjesec dana negdje 18.4. mediji su objavili vašu izjavu da će u idućoj godini plin za hrvatske građane pojeftiniti od čini mi se od 1.4.2015.godine i to sve zahvaljujući kako ste izjavili neodgovornom ponašanju uprave INA-e. To pojeftinjenje je trebalo biti posljedica prodaje 200 milijuna kubika plina, a koje je bilo u vlasništvu Tvrtke Prirodni plin dakle tvrtke kćeri INA-e koje je bilo pohranjeno i koje još danas pohranjeno u skladištu Okoli, a taj plin Vlada svojom odlukom oduzela INA-i i na jednoj vrlo dvojbenoj aukciji po 4 puta nižoj cijeni prodala HEP-u negdje oko 100 milijuna kubika, čini mi se Tvrtci MET koja je u vlasništvu mađarskog MOL-a otprilike 60 milijuna kubika i Tvrtki čini mi se Prvo plinsko društvo iz Vukovara oko 40-ak milijuna kubika i pri tom je nanešena šteta više stotina milijuna kuna INA-i. Pitam vas kako mislite održati svoje i provesti svoje obećanje o pojeftinjenju plina za građane u idućoj godini na bazi tih 200 milijuna kubika otetog plina INA-i obzirom da je potrošnja plina u Hrvatskoj za kućanstvo oko 800 milijuna kubika, ukupno oko 3 milijarde kubika i zašto taj plin ne pojeftini danas s obzirom da Vlada donosi svakakve odluke i Vlada može donijeti odluku o novoj cijeni plina i danas.
Hvala lijepa. Odgovara poštovani ministar Ivan Vrdoljak.
Poštovani zastupniče, nevjerojatne paušalne informacije količina, čudnih informacija je sada uslijedila. Dakle, oduzeti plin, svjesni ste činjenice da imate teret popisivanje … [[Govornik se ne razumije.]] , agreement annex i svega koga je bilo jer ste vi to potpisivali a sada je to dio u krajnjoj liniji sudskih procesa ali puno vam sreće tu želim, ali pustimo to. Dakle događa se jedna situacija, 5 godina prirodni plin ostvaruje gubitke i on osigurava opskrbu hrvatskim građanima plinom. Vlada Republike Hrvatske i Ministarstvo gospodarstva su zaduženi prvi cilj trećeg energetskog paketa je sigurna isporuka, sigurnost opskrbe plinom građana Republike Hrvatske. 1.4.2013. godine nastupa istek ugovora iz 2009. godine i svih obaveza koji su bili u 2009. godine zakupe skladišta, cijene i mi moramo tada se odlučiti tko je onaj koji daje povjerenje hrvatskoj Vladi da će u sljedećem periodu osigurati isporuku, neće otići u stečaj, osigurati isporuku plina hrvatskim građanima. I zaključujemo da neka tvrtka koja je 5 godina radila minuse, to znate i sami, vrlo dobro, prirodni plin u milijardama kuna da možda nije dobro rješenje i prebacujemo to na, danas jedinu moguću regulatornu, jer se bojimo za sigurnost opskrbe građana a to je Hrvatska elektroprivreda koja ima znanja, financije u krajnjoj liniji logistike da mogu izdržati jedan pa i francuski udar na početku od nekoliko stotina milijuna kuna i regulacijom definiramo da se njima osigurava dio zakupa skladišta. Jer skladište prvenstveno mora osigurati sigurnu opskrbu domaćinstva. Naši građani ne mogu preko zime ostati bez plina. U istom tom trenutku kada se odlučuje o tome Hrvatska elektroprivreda ne smije zaraditi na tome jer je to regulirana djelatnost. Pola Europe Mađarska, Češka, Slovačka, Danska, Francuska regulira cijenu i industriji i građanima. Naravno ima i europskih zemalja koje su sve pustili, deregulirano je i cijeli sustav kao što su Njemačka i Italija. Mi smo se odlučili da reguliramo građanima bez ikakve dobiti, da ne reguliramo industriji, da ostavimo na tržištu. I onda se pojavljuje trenutak za koji ja nisam znao da se događa uopće a to je ostatak skladišta ide na neki natječaj, javni poziv zakupa. I tog trenutka kolege iz INA-e potpuno neodgovorno se pojave na tom natječaju valjda smatrajući da, da im je to pametan nastup pa očito je ispalo krivo. I ne zakupljuju skladište na profesionalni način se ne javljaju na taj natječaj, taj javni poziv, ne znam taj postupak to PSP radi i žale se kako nisu imali punu informaciju u istom trenutku, MOL Energy Tradeing zakupljuje dio skladišta kojeg vodi nećak od gospodina Hernadija, ima informaciju koju kolege iz INA-e nemaju i zakupljuje skladište. I u konačnici rezultat, INA dolazi do jeftinijeg plina, HEP dolazi do jeftinijeg plina koju mora i mi želimo i to ćemo napraviti ali po zakonu ne kako vi govorite a to znači regulatorni period kada izađe, svu dobit ne smije postojati. To znači nagodinu ako se ostvarila u tome dobit, smanjiti će se cijena plina. Ja sam govorio da je to moguće. Ali ostatak zarade a na štetu INA-e i njihovog neozbiljnog pozicioniranja na natječaju je zaradio MOL Energy Tradeing nažalost. Znači to nije nitko oduzeo, ja sam rekao da ću ja pozvati na odgovornost one koji su možda u INA-i krivo odlučili o nastupu na skladištu. Prvi cilj sigurna opskrba, drugi cilj što niža cijena ove regulacije, treći cilj [[Upadica: Završite poštovani ministre.]] Poštivanje trećeg energetskog paketa je prvi uvjet sigurna opskrba, to smo sve s ovim ispunili, nažalost su neki krivo odlučili u tvrci kojoj smo mi 44%-tni vlasnici.
Hvala. Očitovanje poštovanog zastupnika Đure Popijača.
Hvala lijepo. Nisam zadovoljan sa odgovornom gospodine ministre jer ga niste ni dali. Ja sam vas pitao na koji način mislite ispuniti vaše obećanje da će za hrvatske građane iduće godine biti jeftiniji plin. Obzirom da je Hrvatska elektroprivreda otkupila samo 100 milijuna kubika plina po 60 lipa a današnja cijena plina je po nabavnoj cijeni dakle preko 2 kune, kako mislite održati vaše obećanje, to niste odgovorili. Drugo, INA, pa onda i prirodni plin je više od 40 godina uspješno i sasvim sigurno i pouzdano opskrbljivala hrvatske građane, hrvatsko društvo, hrvatsku industriju sa plinom. Otkuda vama pravo i ideja da kažete da to više nije u stanju činiti nego ste to prebacili u Hrvatsku elektroprivredu koja to nikada do sada nije radila. To je pitanje. Na temelju čega ste vi ocijenili da je to moguće i da će to HEP raditi bolje? Na temelju čega je 60 milijuna kubika prodano mađarskoj tvrci po 60 lipa INA-inog plina kojeg je kupila po ne znam, neću sada govoriti po kojoj cijeni i zašto to danas ne učinite. Dakle, imate tri odluke koje ste donijeli u međuvremenu štetne odluke za čitavu sigurnost plinskog biznisa ali i opskrbe hrvatskog tržišta plinom. Dakle, regulirali ste cijenu po kojoj INA mora prodati HEP-u plin iz svoje proizvodnje, regulirali ste dakle da će HEP biti u sljedećim godinama monopolist i to nakon toga što smo deregulirali tržište plina. Dakle, niz štetnih odluka sa bilo, zapravo i ne znamo sa kojim u suštini ciljem. A danas evo ste izjavili da niste sigurni da tvrtka koja je 40 godina radila i izmislila plin u Hrvatskoj da tako kažem, da ona više nije pouzdan partner koji će sigurno isporučivati plin hrvatskim građanima i hrvatskoj industriji. To je skandalozno, oprostite. Hvala.
Hvala lijepa poštovani zastupniče. 19. zastupničko pitanje i poštovana zastupnica Lidija Bagarić.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče. Pitanje bih uputila ministru znanosti, obrazovanja i sporta gospodinu Željku Jovanoviću. Poštovani ministre vaše ministarstvo donijelo je kriterije za dodatno bodovanje prilikom upisa u srednje škole. Tako se više neće bodovati drugi strani jezik, sportska natjecanja ili glazbena škola. Slijedom toga u javnosti su se pojavile brojne kritike, pojedini ogorčeni roditelji putem medija slali su vam otvorena pisma. Pa možete li nam reći zašto ministarstvo ne priznaje dodatne bodove? Hvala lijepa.
Odgovor na zastupničko pitanje poštovani ministar Željko Jovanović.
Hvala gospodine predsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici. Zahvaljujem se na ovome pitanju doktorici Bagarić, ono je vrlo aktualno. Ovih dana vjerojatno učenici osmih razreda zajedno sa njihovim roditeljima proživljavaju stres koju školu odabrati jer je to, o tome umnogome ovisi i njihova budućnost. Upisi u naše srednje škole posljednjih 14 godina odvijali su se bez značajnijih promjena. Sukladno zakonu svake godine morala se donijeti nova odluka o elementima kriterijima upisa četiri mjeseca prije početka škole. Negdje od 2000. godine bodovali su se dodatno i aktivnosti izvan redovne nastave u smislu pohađanja glazbenih škola, plesnih škola, kategorizirani sportaši. Prva veća promjena dogodila se našim dolaskom u ministarstvo kada smo odlučili da kriterije, da odluku pripremaju stručni ljudi tako da se oformilo povjerenstvo u kojem su bili predstavnici učitelja, ravnatelja, udruge ravnatelja, sindikata i oni su pripremili jedan tekst koje je onda ministarstvo želeći vidjeti bilo javnosti uputilo na javnu raspravu što se nikada nije događalo. U toj javnoj raspravi odmah su se iskristalizirale dvije grupe stavova. Jedna grupa koja je smatrala da dodatno pohađanje glazbenih, plesnih škola, sport ne može biti razlog dodatnog bodovanja. I druga grupa koja se tome protivila. Većina u javnoj raspravi bila je za to da se omogući dodatno bodovanje pohađanja glazbenih, plesnih škola i kategoriziranih sportaša. Ono što nam je u velikoj mjeri omogućilo da kvalitetno analiziramo upise i provođenje elektronskih upisa po prvi put od prošle godine jer smo izuzetno dobili kvalitetne podatke. I temeljem tih podataka smo uočili nekakve nelogičnosti. Dakle, od ukupnog broja upisanih učenika u prvi razred srednje škole to je 46854. Čak 70% njih dobilo je neki dodatni bod. To je 33000 učenika. Najveći broj koji je dobio dodatne bodove odnosi se na bodovanje drugog stranog jezika 50% učenika što odmah stvara dilemu da li to treba biti dodatni bod ako više od 50 učenika ga dobiva. Što se tiče nekih drugih spornih kategorija moram reći da su one bile zapravo minorne. 0,48% učenika dobivalo je dodatne bodove za plesnu školu, 0,39% za klasični jezik, kategoriziranih sportaša bilo je svega 1%. Međutim, dio roditelja koji nije bio zadovoljan sa time da učenici koji pohađaju glazbene ili plesne škole ili kategorizirani sportaši dobivaju i dodatne bodove podnijelo je ustavnu tužbu Ustavnom sudu. U ovogodišnjoj odluci mi smo odlučili poslušati kompletnu javnu raspravu, ali istovremeno zatražiti i mišljenje Ureda pravobraniteljice i preporuke Ustavnog suda. Smjernice pravobraniteljice za djecu su jasne – učiniti obrazovanje dostupno, raspoloživo svakom djetetu, zabraniti stavljanje u nepovoljni položaj bilo kojeg djeteta. Upozorili su nas da neki sadržaji nisu jednako dostupni svoj djeci. Moramo ispuniti pretpostavke za ostvarivanje jednakih mogućnosti djece i svi sadržaji koji će odlučivati o upisu u školu moraju biti jednako dostupni i raspoloživi svoj djeci. Istovremeno Ustavni sud ističe da mora se spriječiti dovođenje kandidata za upis u srednje škole u podređeni položaj po bilo kojoj osnovi koja nije vezana uz osobnu sposobnost pristupnika, odnosno trud i uspjeh učenika u osnovnoj školi, a ne materijalni i ekonomski preduvjeti ključni su kriteriji za upis u srednju školu. Prema tome, sukladno ovakvom mišljenju Ureda pravobraniteljice za djecu i Ustavnog suda doneseni su novi elementi i kriteriji koji u prvi plan kao jedini ključni element stavljaju znanje, kao primarni element vrednovanja, te rezultate postignute na natjecanjima iz znanja uvažavajući otežavajuće socijalne i ekonomske uvjete koji su mogli utjecati na uspjeh učenika. Prema tome, ako želimo da Hrvatska bude društvo jednakih šansi za sve, onda u trenutku jedne prve ključne odluke za svako dijete upisa u srednju školu moramo poštivati da svatko ima jednaki pristup [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] upisu u srednju školu. I zbog toga je ova odluka donesena na ovakav način.
Očitovanje? Ne. Idemo dalje. 20 zastupničko pitanje poštovanog zastupnika Josipa Borić.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče, poštovani članovi Vlade. Ja ću svoje pitanje uputiti ministru Željku Jovanoviću. Gospodine ministre dvije i pol godine vašeg mandata svi žele da vi odete, svi žele da odete. Kažu odahnut ćemo, učenici, studenti, roditelji, sportaši, profesori. I sami ste rekli da ćete otići, dva puta ako nemate podršku građana i ako se smanje plaće profesorima, nastavnicima. Građani vam ne vjeruju, plaće su smanjene a vi ste još uvijek ovdje. Ne držite do svoje riječi, ali zbog toga nitko više ne lajka vašu kukuriku politiku i 25.5. građani će vas lijepo opomenuti. Reći će vam iznevjerili ste nas, morate otići gospodo. Ali kad to već nisu bili razlozi za ostavku ponovno ste nas iznenadili. U siječnju prošle godine 2013. javili ste se na natječaj Medicinskog fakulteta u Osijeku za radno mjesto na Talasoterapiji u Opatiji. Pogledajte tu alkemiju. Natječaj se objavljuje u "Glasu Slavonije" za radno mjesto u Opatiji. Jedna jedina prijava, glavom i bradom Željko Jovanović ministar znanosti, obrazovanja i sporta. Nemalo su se iznenadili, ali su vas izabrali, dali vam radno mjesto, zamrznuli ga i nakon godinu i pol dana kad priča dospijeva u javnost muk, tišina. Takvim fuševskim postupkom bez izvrsnosti na koju se pozivate uvijek postali ste kompromitirana javna osoba bez potrebnog autoriteta za vođenje tog ministarstva. Ne znam je li zbog toga Zoran Milanović stao pred vas, pogledao vas u oči i pitao Željko je li to istina. Zato vas ja pitam gospodine Jovanoviću zašto ste naglo odustali od tog radnog mjesta? Hoćete li podnijeti ostavku zbog toga jer je to jedan sramni i nezapamćeni potez ministra, nedostojan ministra znanosti, obrazovanja i sporta kako bi se uklopili u načelo vašeg premijera mi moramo raditi čisto, besprijekorno ne samo na razini dojma, nego na razini činjenica.
Odgovor na zastupničko pitanje poštovani ministar Željko Jovanović.
Hvala lijepo. Oduševljen sam sa vašim pitanjem. Na žalost četiri minute mi neće biti dovoljne da odgovorim, pa ću pokušati biti kraći. Ali ću vam pisano dostaviti sve bitne činjenice povodom ovog pitanja koje je zapravo potpuno krivo i netočno. Za početak nisam se javio za radno mjesto u Talasoterapiji. To se potpuno pogrešno tumači i prenosi. Javio sam se sukladno Zakonu o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju, sukladno propisima o sprečavanju sukoba interesa, sukladno Etičkom kodeksu i sukladno sveučilišnoj autonomiji na mjesto na koje sam se imao pravo javiti po svim važećim dokumentima i propisima te nisam učinio ništa nezakonito, neetično, nepropisno i suprotno onome što se činilo i prije i za vrijeme ministara koji su bili iz vaše stranke. Krenimo sa Jurom Radićem, Brankom Jerenom, Nikolom Dužinskim, Dragutinom Primorcem ili Vladimirom Strugarom. Dakle, jedino što dužnosnik u svom mandatu smije raditi smije se baviti znanstveno-nastavnim radom, smije za to dobivati čak i naknadu što ja nisam učinio. Na toj Katedri za farmakologiju Medicinskog fakulteta u Osijeku ja sam angažiran od 2007. godine, a u zvanje docenta sam izabran 2010., dakle prije nego što sam postao ministar. Prema tome, tu je sve čisto, sve je tu jasno. I naravno da me premijer pozvao i upitao da mu objasnim o čemu se radi, nakon što sam mu objasnio bio je zadovoljan sa mojim odgovorom. Što se tiče Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta na vašu žalost u velikoj ste zabludi jer moj odlazak na teren pokazuje izuzetno zadovoljstvo svih onih koji su u resoru znanosti, obrazovanja i sporta. Naravno u krivu ste, jedini kojima su plaće rasle u ovim teškim vremenima i koji će unatoč uskrati dodatka 4, 8 i 10 imati povećane plaće čak 65% njih su učitelji u osnovnim i srednjim školama. Prema tome, ako pogledamo cjelokupni sektor od predškolskog odgoja, preko osnovnih i srednjih škola do visokog obrazovanja i znanosti onda se u ove 2,5 godine koliko sam na njegovom čelu povećala kvaliteta sustava obrazovanja i znanosti, povećala se dostupnost kvalitetnog obrazovanja svima, uvelo se više reda i racionalno se raspolaže proračunskim sredstvima. Najuspješnije ministarstvo u povlačenju europskih fondova je upravo Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta. Dvostruko je povećan broj stipendija za studente na hrvatskim sveučilištima, osigurana je naknada međumjesnog prijevoza srednjoškolcima što osigurava da svi učenici u Hrvatskoj imaju jednaku šansu završiti najkvalitetnije obrazovanje. U sportu je uvedena sportska inspekcija koja je već u samim počecima rada našla čitav niz pogrešnih odluka koje su se donosile i osigurala da u narednom periodu i ona famozna močvara bude puno manja nego što je bila dosada. Stoga, ako pogledam svoj dosadašnji 2,5-godišnji rad mogu reći da će kruna tog rada biti uskoro u ovoj sabornici gdje očekujem da napokon i vi pokažete da u Hrvatskoj se može ostvariti društveni konsenzus oko jedne ključne teme, a to je obrazovanje, znanost i tehnologija u kojoj vjerujem da ćete stručno, meritorno a ne demagoški ili politikantski raspravljati o budućnosti obrazovanja, znanosti i tehnologije u Hrvatskoj jer ćete po prvi put na svoje klupe dobiti Strategiju razvoja obrazovanja, znanosti i tehnologije koja će osigurati da u Hrvatskoj upravo obrazovanje i znanost budu ti koji će osigurati da Hrvatska izađe iz krize puno brže nego što bi izašla da takvu strategiju nemamo. Sve ostalo ću vam dostaviti pisanim putem.
Očitovanje poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo. Pa uvaženi ministre na sve ste odgovorili samo ne na pitanje zašto ste odustali ako je sve tako čisto po zakonu i svi su neki drugi to radili. Da, to niste stigli, u redu. To ostavimo za javnost zašto ste odustali kad je sve tako čisto. Ali ja ću vam reći svoje mišljenje, ovo meni na razini dojma i činjenica izgleda kao namještena utakmica. Bez obzira što god vi govorili. Jer kakvo je to radno mjesto za koje se raspiše natječaj, primiš kandidata i ostaviš mu vremena koliko hoće da on dođe raditi. Pa onda zamrznimo i 2000 radnih mjesta u HŽ Cargo-u pa kad bude novaca, kad bude svega pa nek dođu ljudi raditi. Kakvo je to ponašanje? Učinili ste to iako ste znali da kao državni dužnosnik imate pravo nakon što završite dužnost, 12 mjeseci imati plaću. Vaša Vlada je uvela novost da se možete vratiti tamo otkud ste i došli, ali vi ste svejedno tražili rezervno mjesto. I učinili ste to u vremenu kad je na Burzi bilo 380 tisuća nezaposlenih od kojih mnogi prvi puta nisu dobili pravo na prvi posao, nisu dobili pravo. A vi ste to učinili, htjeli ste imati dva radna mjesta. I ako to vama nije sporno, nije vam sporno ni kad ste znali da je radi toga kolegica vaša radi sličnog postupka maila gdje je tražila da se zaštiti kolegica ne znam ili kolega stranački na radnom mjestu. Opet ste to učinili. I vi tu ne vidite ništa sporno. Gledajte, što se mene tiče vi možete i dalje raditi to što radite, iako nakon ove demokracije koju nam SDP nudi nama nije dobro u RH. Pa nama se dešava da županica u pritvoru vodi županiju. Sada imamo činjenicu da nakon što se zamrzavaju radna mjesta zamrzavaju se i unutarstranački sukobi dok ne završe izbori. Što je to, prevara birača? Mislim da gospodine ministre ako želite držati do visoke razine svojih moralnih nekakvih vrijednosti da bi bilo dobro da date ostavku jer sve nakon toga teško da vi možete biti autoritet bilo kome u sustavu obrazovanja sa ovakvim činom.
Hvala lijepa. Za prvo poluvrijeme još jedno zastupničko pitanje poštovanog zastupnika Ivice Mandića.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Svoje pitanje uputio bih ministru gospodarstva gospodinu Ivanu Vrdoljaku, a ono se odnosi na jednu značajnu tvrtku u RH, to je tvrtka INA. Zanima me u kojem je statusu i stanju pregovori sa MOL-om vezano za INA-u i na koji način će Vlada Republike Hrvatske zaštititi svoje interese? S obzirom da je u INA-i u zadnjih 5 godina došlo do pada proizvodnje, pada prodaje, pada investicija? Evo to bih molio gospodina ministra da odgovori na koji način će RH u pregovorima zaštititi interese RH?
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani ministar Ivan Vrdoljak.
Zahvaljujem se poštovani predsjedniče. Zastupniče možda je dobro u par sekundi samo reći činjenično stanje. Činjenično stanje je da naši kolege iz MOL-a, naši strateški partneri, imaju danas mogućnost upravljanja INA-om u 100%-nom omjeru. Znači, sve odluke kod njih se donose, a da je naša želja bila nešto promijeniti i da se strateški izanalizira što je učinjeno. Država kao 44 postotni vlasnik smatra da je neodrživa situacija da ne možemo utjecati na odluke unutar tvrtke, ali uz to imamo i prvostupanjsku presudu koju i želimo i trebamo staviti na stol i razgovarati o njoj iako je prvostupanjska, koja tvrdi da je taj ugovor s kojim se sada upravlja temelj koruptivnog dijela i mi trebamo naći novi dioničarski ugovor. Na žalost kolege iz MOL-a 9 mjeseci izbjegavaju predložiti novi model upravljanja, dioničarski ugovor i na taj način otežu s pregovorima. Zašto? Zato što danas upravljaju sa tvrtkom. Mi smo oni koji želimo ubrzat i što prije ubrzamo, što prije se dogovorimo mi ulazimo u tvrtku, ovako je njihov interes to odugovlačiti i to dobro čine. Brzo rezultati. Trebam izvijestiti Hrvatski sabora o tome kakvi su rezultati u zadnjih 5 godina i to su činjenice. A to je, da su INA-ne rezerve od 2009. nafte i plina smanjene za 23%, da je i proizvodnja pala za 30%, da je prerada nafte u našim rafinerijama pala za 26%, udjel INA-e u veleprodajnom tržištu u Republici Hrvatskoj je pala za 19% a udjel u maloprodajnom tržištu INA-e u Republici Hrvatskoj je palo za 17%. Ono što je posebno zabrinjavajuće a to je da je 2009. godine je INA investirala 4,4 milijarde kune, 2012. godine 970 milijuna. Znači 3,5 milijarde kuna manje investicija od tvrtke koju očito gospodine Popijač dobro poznaje, je nama od 2009. do 2012. godine se dogodio 3,5 milijarde kuna. HEP, INA, HEP, PLINACRO, ANAF, HAC, pa čak i recimo Hrvatske šume, svi zajedno da sve novce koje imaju potroše ne mogu nadoknaditi ono što je INA smanjila u zadnje 4 godine. Unatoč tome što je Hrvatska direktno vodila pregovore tijekom, i diskretno tijekom ovog cijelog procesa, vidjeli smo intervjue njihovih predsjednika uprave, vidjeli smo web stranice kako su informirali javnost, utjecali na javno mijenje. Gospodin Hernandi koji je de facto danas bjegunac pred hrvatskim pravosuđem si dozvoli da daje intervjue, od mene se traži cijelo vrijeme šutnja. Ja sam šutio dok nije došlo do papira, do brojeva, do analiza. Sad tražim istinu o tome ko je odgovoran za taj pad i to ćemo naravno javno objaviti. Dokumentacije je naša podloga za vođenje arbitražnog postupka i nije, i ona je tajna naravno, ali ovi podaci bi voli da mi netko demantira, pošto je podloga tisuće dokumenta, nećemo je eksploatirati u javnosti, ali osnovne informacije ću ja osobno komunicirati sa javnosti. I bez obzira na to vidimo i danas da se odnos prema Hrvatskoj vladi, kolege iz MOL-a i njihov glasnogovornik kaže ovako: "Sramotno, ministar laže." To je napad na Hrvatsku vladu i na ministra, na instituciju. I nema ničega, nema cijene i udarca koji trebamo platiti da zadržimo i sačuvamo nacionalni interes. Na kraju ću samo citirati kolegu našeg premijera Orbana, koji je izjavio slijedeće: "MOL je perjanica mađarske industrije.", koji je rekao: "Kako MOL, kako su ponosni na MOL, da ga cijene i da će ga po potrebi zaštiti i da će uvijek odgovoriti ako bilo tko dovede u pitanje integritet MOL-ovih zaposlenika." [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] Moja izjava, kratka, INA je perjanica hrvatske industrije, mi smo ponosni na INA-u, cijenimo je, po potrebi ćemo je zaštiti i uvijek ćemo odgovoriti ako bilo ko stavi u pitanje integritet INA-nih zaposlenika [[Upadica predsjednik: Hvala.]] I nema, u čemu je problem ako isto kažemo što i kolega iz Mađarske. A dobit ćete pisani odgovor kolega Popijač na prethodno pitanje pa ćemo ga ozbiljno raspravit, koji je vaš interes da dezinformirate hrvatsku javnost u plinskom biznisu koji ste vi uništili.
Hvala lijepa. Poštovani ministre hvala lijepa. Hvala lijepa. Očitovanje poštovanog zastupnika Ivice Mandić.
Evo, izražavam zadovoljstvo i dajem punu podršku i ministarstvu i Vladi na sačuvanju nacionalnih interesa u perjanici hrvatsko gospodarstva u INA-i. Hvala.
Poštovane kolegice i kolege ovime smo odradili dvadeset jedno pitanje, ostaje još dvadeset pitanja zastupničkih. Pa sad ćemo uzeti stanu. U 12 sati nastavljamo, u 12 sati nastavljamo. Hvala.
Kolegice i kolege, nastavljamo sa radom. Na redu je 22. pitanje i poštovana zastupnica Martina Dalić, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, teško mogu postaviti pitanje jer nema onoga kome bih postavila pitanje.
Ja molim ministre da dođu u dvoranu. Rekli smo da je nastavak u 12 sati. Postavite vi pitanje, premijer je tu, on će odgovoriti umjesto ministra.
Pa ne bih.
Gospođo Dalić, dao sam vam priliku da postavite pitanje.
Gospodine potpredsjedniče, nema osobe kojoj je najavljeno postavljanje pitanja [[Upadica Stazić: Nemojte se derati.]] Mi najavljujemo kome ćemo postaviti pitanje.
Nemojte vikati. To je, prvo, nepristojno. Drugo, gospođo zastupnice Dalić. Prozvani ste da postavite zastupničko pitanje.
Gospodine potpredsjedniče, u postupku postavljanja pitanja najavljuje se član Vlade kojem se pitanje postavlja i on kao i ja znamo da smo sada na redu. Narečenog potpredsjednika Vlade nema, a vi ste dužni valjda osigurati njegovo prisustvo.
Određujem stanku od 5 minuta [[Upadica Dalić: Izvrsno.]] STANKA U 12,02 SATI. NASTAVAK NAKON STANKE 12,04 SATI 22.zastupničko pitanje i poštovana zastupnica Martina Dalić. Izvolite.
Hvala lijepo. Moje pitanje je upućeno gospodinu potpredsjedniku Vlade Grčiću. Vi ste gospodine Grčić ima tome možda jedno desetak dana izjavili otprilike da nema, pokušat ću se sjetiti, da nema Europske komisije da bi hrvatska ekonomija rasla. Na određeni način na taj se tom se vašom izjavom velikom broju krivaca za sadašnje stanje i neuspjeh Vlade, a koji se obično navode kao bivša vlada pa poduzetnici, pa stručnjaci, pa profesori pridružila i Europska komisija. Moje je pitanje, ja bih vas molila da pojasnite kako i na koji način je to Europska komisija, a time i EU koju komisija predstavlja kriva za činjenicu da hrvatsko gospodarstvo se ne oporavlja? Naime, ja ovdje ispred nas u klupama Vlade ne vidim Europsku komisiju, vidim Vladu a osim toga i Vladu koja pred nekoliko minuta nije ovdje bila pa sam skoro ostala bez prilike da vam postavim ovo pitanje. Hvala lijepo.
Na pitanje odgovara potpredsjednik Vlade Branko Grčić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Zahvaljujem posebno na ovom pitanju. Dakle uporno, upornim nastojanjem prenošenja krivih izjava zapravo se stvorio ovaj dojam o kojem vi govorite, tako da ja razumijem vaše pitanje i zahvaljujem vam na pitanju s obzirom da želim zaista vrlo precizno na to odgovoriti. Dakle u niti jednom trenutku ja ne bih sebi dopustio da bilo koga izvan naših institucija, hrvatskih institucija na bilo kojoj razini i javnih i privatnih dovedem u situaciju da su odgovorni za stanje u Hrvatskoj i to mora biti svima jasno. Zašto? Radi ugleda RH i radi činjenice da mi imamo izvanrednu situaciju sa Europskom komisijom i zbog činjenice da idući tjedan npr. idemo u … za prodaju euroobveznica i zbog činjenice da želimo tamo biti na neki način respektirani sa svim onim što ćemo prezentirati u toj priči. Mislim da se ja bih rekao mnogi ovdje kod nas radi dnevno političkih razloga služe svakojakim sredstvima, ja bih rekao neprimjerenim u najmanju ruku i na taj način dovode u pitanje ugled RH. A sada o tome što sam rekao i kako je malo prije kolega Goran Marić rekao držeći se načela struke čime se bavi evo cijeli svoj život još ću jedanput ponoviti, isto ono što sam rekao tu imam citiranu izjavu novinarima i na konferenciji za novinare prije nekoliko dana. Dakle svi ekonomski pokazatelji u prvom kvartalu ove godine svjedoče da se u Hrvatskoj nešto pozitivno događa, htjeli mi to priznati ili ne ali to je činjenica, dakle to su statistički podaci, to su dale naše institucije. Ekonomski institut kaže prvi kvartal je bio dobar idemo u dobrom smjeru, nešto se događa. Moja intervencija je bila sljedeća, u prvom kvartalu javna potrošnja u Hrvatskoj porasla je 4,1% to nije nešto što smo očekivali ali se dogodili zato jel smo financirali neke troškove ubrzano, bolje rečeno isplatili smo određene subvencije ubrzano posebno našim poljoprivrednicima a i dijelom brodogradnji u dijelu u kojem država sudjeluje u restrukturiranju. I što je moja teza sljedeća? Ako želimo ispoštivati obvezu fiskalne konsolidacije, a to znači rez od 2,3% BDP-a u smislu smanjenja deficita, činjenica je da u preostala tri kvartala javna potrošnja više ne može rasti i to nam svima mora biti jasno. Dakle ako želimo održati parametre, ako želimo održati plan onda javna potrošnja neće rasti. Ja sam rekao to je dio procedure prekomjernog deficita i činjenica je da takvo ograničenje će ograničiti daljnji potencijal rasta BDP-a u ovoj godini na strani doprinosa javne potrošnje i to je vrlo čisto i bistro i to ću ponavljati u svakoj situaciji jer je to jednostavno istina. To je činjenica. Treba razumjeti makroekonomiju, treba razumjeti strukturu BDP-a da bi se razumjelo takve teze i to je to. Tu nema šta ni dodati ni oduzeti. Prema tome niti jednog trenutka nisam doveo u pitanje utjecaj Europske komisije na našu makroekonomsku situaciju, a posebno ne u povijesnom razdoblju da se razumijemo.
Hvala lijepa. Pravo da komentira ovaj odgovor dobija sada zastupnica Martina Dalić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine Grčić, pa što i kako ste izjavili može se naći u tisku pod navodnim znacima, a mogu se vjerojatno provjeriti tonski zapisi. Međutim prihvaćam da to što je tisak i što su mediji prenijeli u navodnim znacima vi ustvari niste rekli, ako tako tvrdite. Međutim ono i način na koji ovo obrazlažete podcrtavajući da se hrvatski gospodarski pokazatelji neki od njih upućuju na oporavak. I moram reći to što neki pokazatelji upućuju na oporavak mislim veseli mene osobno iznimno, ali mislim da veseli i svakoga u Hrvatskoj. Međutim isto tako ne mislim da je ograničavanje javne i fiskalne potrošnje prepreka tome rastu kao što nam vi pokušavate objasniti. Jer sve one europske države koje su u 2013. ustvari predvodile oporavak Europske unije učinile su to ustvari u uvjetima upravo kontroliranih javnih financija i niskoga deficita. Prema tome, ja mislim da nije niti kao što se volite pozivati na makroekonomske veze i odnose i poznavanje struke da nema nikakve veze sa tom strukom ukazivati da bi bilo kakvo ograničavanje javne potrošnje moglo negativno u Hrvatskoj utjecati na rast. Zato jer ono što je Hrvatskoj potrebno potrebna je efikasnija javna potrošnja, potreban je efikasniji i drugačiji rad te države koja generira i troši taj javni novac a to se naravno postiže kroz strukturne refomre. I to je između ostaloga bila i preporuka komisije. A to je nažalost ono što ne vidimo, gospodine potpredsjedniče i što me ustvari iznimno žalosti. Jer na vama je da ojačate taj impuls rasta koji se opaža u privatnom sektoru. Hvala lijepo.
Hvala. 23. pitanje i poštovana kolegica Tatjana Šimac-Bonačić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pitanje postavljam ministru branitelja gospodinu Predragu Matiću. U posljednje vrijeme u medijima se dosta govori o problemu s kojim su se susrele braniteljske zadruge odnosno njihovi upravitelji. Kako se navodi hrvatskim braniteljima koji su u invalidskoj mirovini obustavljati će se dio mirovine ukoliko obavljaju posao voditelja, odnosno upravitelja zadruge. Brojne zadruge govore kako će im ovo rješenje onemogućiti daljnji rad, odnosno daljnje poslovanje. Upravo zbog toga vas pitam poduzimate li išta po tom pitanju obzirom da se često naglašava kako je braniteljsko poduzetništvo najpozitivniji projekt Ministarstva branitelja?
Na pitanje odgovara ministar Predrag Matić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici. Braniteljske zadruge je nešto najbolje što se dogodilo hrvatskim braniteljima nakon Domovinskog rata. Gdje su braniteljske zadruge nema nikakvih problema sa braniteljima, branitelji rade, doprinose sebi, svojim obiteljima i široj društvenoj zajednici. To je program koji su provodile i bivše Vlade od 2004. godine i to nastavljamo i danas. Ne samo da ćemo zadržati taj sustav braniteljskih zadruga nego ćemo ih dapače još više i razvijati. Jer kao što sam rekao ti branitelji koji rade u zadrugama da ih vidite, to je uvijek osmjeh od uha do uha, pozitiva, dobre vibracije, njih nitko ne proganja, oni nemaju nikakvih problema što se tiče njihovog braniteljskog statusa da ih netko šikanira i različiti su, u samo dva slova je razlika od ovih drugih a oni su vrlo pozitivni. Dakle, da, pojavio se jedan problem jer je temeljno bilo zamišljeno da u braniteljskim zadrugama kao program rade nezaposleni hrvatski branitelji. Međutim, kako se to pokazalo jako, jako pozitivno mi smo dopustili i u braniteljskim zadrugama rade i zadrugari, branitelji koji su umirovljeni. I sada se pojavio, s obzirom da imamo Zakon o mirovinskom i Zakon o zadrugama iz ovog tzv. civilnog sektora, pojavio se problema da zadrugari, upravitelji zadruga, to je samo jedan broj od preko 5 stotina braniteljskih zadruga gdje je upravitelj ujedno i umirovljeni branitelj. U dogovoru sa samim braniteljskim zadrugama, s ministrima, sa kolegama Mrsićem i Marasom dogovoreno je da ćemo jednom zakonskom izmjenom u Zakonu o pravima hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji premostiti taj problem i branitelji će i dalje moći nastaviti raditi taj posao jednako kako su radili i prije s time što ćemo to uskoro imati ovdje pred ovim Visokim domom tu izmjenu zakona. Ta će točka govoriti o tome da ukoliko braniteljska zadruga ostvari jedan određeni iznos dohotka tada će upravitelj zadruge morati biti zaposlena osoba i sve ovo kako tzv. civilni zakoni zahtijevaju. Međutim, ukoliko je to, a to je nama jako važno u Ministarstvu branitelja provodimo resocijalizaciju, reintegraciju hrvatskih branitelja u društvo i to ćemo snažno i dalje podržavati. To ćemo riješiti samo jednom, izmjenom jedne zakonske odredbe u Zakonu o pravima hrvatskih branitelja. Za kraj još bih samo rekao i da vam se na neki način i pohvalim dakle prije mjesec dana smo cijeli, skoro cijeli diplomatski kor stranih veleposlanika, vojnih atašea, njihovih zamjenika vodili u posjetu hrvatskim braniteljima jer nakon onih nemilih događaja u Vukovaru sa dana sjećanja kada su strani diplomati stekli jedan drugi dojam o hrvatskim braniteljima. Na sreću uspjeli smo im pokazati da su branitelji u najvećem dijelu pozitivci i ljudi koji nešto rade. Reakcije diplomata nakon dvodnevnog posjeta Sinju, Matkoviću i Pločama kod hrvatskih branitelja i zadrugara su više nego pozitivne, čista desetka i to ćemo nastaviti i dalje. Dakle, branitelji nemaju nikakvih problema niti će imati vezano uz upravljanje zadrugama i to ćemo, taj program koji je najbolji program Domovinskog rata prema braniteljima i dalje razvijati i nastaviti sa tim. Hvala vam lijepa.
Želite li komentirati? Ne. Prelazimo na 24. pitanje koje će postaviti poštovana Vesna Fabijančić-Križanić. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Svoje pitanje upućujem ministru pravosuđa gospodinu Orsatu Miljeniću. Gospodine ministre, krajem 2011. godine negdje otprilike 72 tisuće tvrtki je bilo u blokadi. Istovremeno negdje oko 3000 stečajnih postupaka a studija Svjetske banke nam je pokazala da što se tiče Hrvatske u kategoriji efikasnosti stečajnih postupaka i brzine stečajnih postupaka Hrvatska je na 93 mjestu od 194 zemlje. S ciljem očuvanja radnih mjesta, prvenstveno i pomoći posrnulim tvrtkama ovaj Sabor je jednoglasno donio Zakon o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi Zakon o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi, zakon koji je propisao vrlo transparentan postupak pa tako danas preko FINA-e možemo vrlo jasno vidjeti sve podatke o sklopljenim predstečajnim nagodbama. Naravno da sama primjena tog zakona je pokazala da su potrebne i određene poboljšice. Postoje najave da u Ministarstvu pravosuđa se radi na tome da se postupak stavi više u nadležnost sudova s jedne strane, a s druge strane da se radi i na izmjeni i dopuni Stečajnog zakona. Pa moje pitanje je da li taj rad u Ministarstvu pravosuđa na tim zakonskim tekstovima ide u pravcu da se više zaštite mali vjerovnici s jedne strane, a s druge strane da predstečajne nagodbe se ne ospore prebacivanjem veće nadležnosti pred sudove. Hvala vam lijepo.
Na pitanje odgovara ministar Orsat Miljenić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospođo zastupnice. Dakle, da mi sada kad gledamo ovaj trenutak u kojem jesmo pokušavaju se predstečajne nagodbe, uopće taj institut prikazat kao veliko zlo. Međutim, da smo ovdje prije dvije godine onda bi razgovarali upravo o ovim podacima koje ste vi rekli i vidjeli što su nam donijeli stečajevi koji nisu poznavali ovaj dio predstečajne nagodbe. Što su nam donijeli? Donijeli su nam dobrim dijelom spekuliranje, spekuliranje znači na način da se identificira nekretnina i da se ide u stjecanje nekretnine pod cijenu gubitka radnih mjesta na prvom mjestu, gubitka poslovanja proizvodnje, svega. Dakle, to je bila praksa, a u tome što je najgore bili smo čak i neuspješni jer smo po podacima Svjetske banke bili među lošijima na svijetu po dužini trajanja, po uspješnosti i po onome što su vjerovnici mogli izvući van. I to je bio razlog zašto se išlo tada u predstečajne, zašto je Sabor jednoglasno podržao. Dakle, očito je tada razmišljanje bilo potpuno da treba nešto napraviti drugačije. Predstečajne nagodbe one su imale ugrađene u sebi taj jedan dualitet upravnog i sudskog postupka koji je nekad mogao izazvati u praksi problem. One su, međutim one i nisu bile nikad zamišljene kao trajno rješenje. One su bile zamišljene kao rješenje u tom trenutku zbog svih ovih podataka koje ste rekli da bi se, znači dala jedna pomoć, da bi se sačuvala radna mjesta, da bi se omogućilo daljnje poslovanje a sada je na nama da zapravo taj model koji se i sve njegove dobre strane pretočimo u jedan ukupni stečajni postupak. Što to znači? Mi ga vraćamo i on je nekad i u prošlosti postojao i to je institut koji poznaje veći dio Europe. Znači mi ga vraćamo u okrilje suda na neki način od početka do kraja, sud će biti taj koji će otvarati postupak predstečajne nagodbe. Idemo po jednom principu da zapravo ono što je bila jedna od hrvatskih karakteristika da smo općenito stečaju prelazili premehanički i ja bih rekao prepravno. Ekonomski aspekt nikad nismo uzimali u obzir. Dakle, ovdje imate pravno, pravnu formu koja se mora zadovoljiti. Imate kroz to čuvanje apsolutnog prava vjerovnika na prvom mjestu, jer dužnik je svojim ponašanjem pokazao da je zapravo upao u takav problem da njegovo daljnje poslovanje je vrlo, vrlo upitno. Dakle, čuvanje prava vjerovnika imate to. Ali unosimo i jedan ekonomski element. Tu ćemo zadržati Financijsku agenciju tako zamišljamo. Znači sud pokreće, sud utvrđuje tražbine, sud utvrđuje pravo glasa. Dakle, tu više nema nikakva mogućnost da netko ne bude zaštićen, jer to radi sud. Ali onda pokušaj nagodbe, pokušaj dogovora će obavit se pred Financijskom agencijom, opet će se sve vratiti pred sud. Državu će zastupati jer je sudski postupak Državno odvjetništvo, znači takav je nekakav postupak. Vraća se natrag, dajemo šansu. Što hoćemo? Hoćemo vjerovnike uključiti. Vjerovnici nekad možda ne mogu doći izravno do svog potraživanja, mogu doći do dijela imovine. Možda su zainteresirani za ući u poslovanje, jer ako je to jedini način svi ćemo izabrati hajmo pokušati spasiti nešto da izvučemo naš novac, jer novac je prvenstveno vjerovnički. I to je ono što je osnovno. Vjerovnici od radnika do dobavljača, to je njihovo. Znači njih stavljamo u prvi plan i stvar ako uspije onda je sud zapravo, ali je sud vodio od početka do kraja. Znači onda sud je u puno boljoj poziciji da je procijeni i da je potvrdi. Ako nije uspjelo onda se ide u stečaj. Stečaj će također imati druge elemente. Posebno što ćemo naglasiti [[Upadica Stazić: Hvala.]] je veća odgovornost stečajnih upravitelja, ali dobro. To ćemo.
Ima li potrebe za komentarom? Nema. Onda prelazimo na 25 pitanje koje će postaviti poštovana zastupnica Natalija Martinčević.
Poštovani potpredsjedniče Sabora svoje pitanje upućujem predsjedniku Vlade. Pa evo u kontekstu najnovijih događanja u Ukrajini i Siriji i jasnom stavu država članica Europske unije da zaštite svoje nacionalne interese, odnosno da ne idu sa sankcijama prema Rusiji koje bi naštetile njihovim ekonomijama moje pitanje je da li je Hrvatska zatražila obeštećenje za napuštanje sirijskih polja, dakle napuštanje polja za eksploataciju u Siriji koja su za Hrvatsku značila izrazito visok izvor prihoda, odnosno radi se konkretno o dva milijuna dolara dnevno, odnosno preko 700 milijuna dolara na godišnjem nivou. Prema uputstvu Ministarstva vanjskih poslova Hrvatska je donijela iznimno štetnu odluku i to u trenutku kada još nismo niti bili članica Europske unije. Sada vidimo, evo vidim da ste i vi o tome, mislim da baš danas govorili da druge države nisu tako nagle da donose odluke koje idu na štetu njihovim interesima i na štetu njihovim ekonomijama pa me zanima, dakle što je točno Hrvatska poduzela u ovom konkretnom slučaju da zaštiti svoje interese. Hvala.
Na pitanje odgovara predsjednik Vlade Zoran Milanović. Izvolite.
Pa bez obzira što je, poštovana zastupnice što je članstvo u Europskoj uniji kao takvo jedan značajan i moćan instrument zaštite hrvatskih interesa naravno da se moraš pobrinuti i sam za sebe. Tome nam država služi. Spomenuli ste Ukrajinu i Siriju to su dva potpuno različita slučaja. Kriza u Siriji traje već 2 godine sada intenzivno. I nolens volens što god mi radili polja o kojima govorite u Siriji su neoperabilna i uopće ne znam tko bi bio adresa i objekt traženja odštete jer takvu odštetu onda mogu tražiti i najveće svjetske korporacije koje nisu iz Hrvatske, a također posluju tamo, naprosto zemlje u ratu. Dakle, ni zbog čega ili nikako povezano sa nekakvim centrom, bio to Bruxelles ili New York, se ne može govoriti o gubicima INA-e. Inače INA koliko god da je važna je pravna osoba u kojoj Hrvatska država koju predstavlja Vlada je jedan značajan dioničar. Dakle, tu nažalost se radi o višoj sili, vis maior i svi oni koji su tamo imali poslove a mnogi su imali poslove neusporedivo mnogostruko veće nego INA su pretrpjeli određenu štetu. Ukrajina, sasvim druga priča. Kao što znate ima nekoliko europskih država, više od nekoliko europskih država koje su jako uvozno ovisne o ruskom plinu. Hrvatska nije baš u takvoj poziciji. I u okviru toga sve države kada se usvajaju zajednički zaključci i odlučuje o sankcijama na Europskom vijeću, konačno na Europskom vijeću, dakle predsjednici Vlada, balansiraju i važu koliko daleko ići, a da se ne bi ugrozili ne samo ekonomski nego i nekakvi strateški energetski interesi kao što je opskrba pučanstva na primjer, dakle ljudi koji se griju tim plinom i industrijom koja to koristi. Mađarska i Slovačka pa i Poljska su u jednoj situaciji, Rumunjska i Bugarska slično, Hrvatska je u trećoj situaciji. Dakle, kada se radi o ovakvim slučajevima više sile, nereda, rata u kojem naprosto dolazi do prekida poslovanja pitanje je uopće sutra kod nove raspodjele karata koji će biti pravni status tih postrojenja i tu moramo biti aktivni kao Vlada koliko možemo ali i INA koja je bila koncesionar tih plinskih polja da se naprosto vratimo u posjed ili da se vrate u posjed i da se nastavi raditi. Što je, neću reći izgubljeno nego dobit koja je izmakla u ovom vremenu? Nemate naprosto kome protestirati, nemate prema kome ići akcijom jer je to nešto što je pogodilo sve one koji su ekonomski bili prisutni u Siriji i gubici, odnosno izmakla dobit i profiti koji su bili očekivani su ogromni ali to nije samo problem INA-e nego i BP-a, Schella i drugih velikih kompanija koje su tamo bile aktivne. Evo, to je ono što Hrvatska država može napraviti i što će napraviti kad se situacija smiri, dakle biti agresivno prisutna u naprosto restituciji odnosno u povratku u prijašnje stanje na tim poljima a to će biti kompliciran posao jer ne znamo tko će tamo dijeliti karte. Tamo je rat.
Komentar, Natalija Martinčević.
Pa ja sam se u pripremi za ovo pitanje zapravo i za ovu iznimno važnu temu pripremila i došla sam do podatka zapravo da su iz Sirije otišle isključivo one države koje su eksploatirale preko 40-ak i više godina i zapravo su došle do kraja svojih eksploatacijskih kvota i izašle su zapravo prvenstveno iz razloga da ne bi morale snositi visoke troškove sanacije eksploatacijskih polja dok je Hrvatska bila zapravo u sasvim drugačijoj poziciji. Naime, mi smo tek završili investiranje i počeli ubirati prihode iz tih polja. Mislim da se tu radilo o jednoj vrsti dodvoravanja EU pa čak možda i pozicioniranja nekih članova Vlade u europskim institucijama, a na štetu hrvatskih interesa. I zato mislim da uz ovaj zahtjev za obeštećenje tu bi trebalo postaviti svakako i pitanje odgovornosti. Država koja se zalaže ozbiljno i želi zalagati ozbiljno za svoje nacionalne interese mora se puno proaktivnije postaviti u ovakvoj važnoj temi. Hvala.
26. pitanje i poštovana zastupnica Nada Turina-Đurić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Moje je pitanje upućeno ministrici kulture gospođi Andreji Zlatar Violić. Evo neki dan, odnosno nedavno smo dobili jednu dobru vijest, konačno je i na formalnoj razini odlučeno da će Hrvatska imati mogućnost kandidirati jedno svoje mjesto, odnosno jedan svoj grad ili svoju regiju za europsku prijestolnicu kulture 2020. godine. Mene zanima što je Ministarstvo kulture, znači i u prethodnom razdoblju s obzirom da smo imali saznanja da će Hrvatska biti u tom procesu odnosno da ćemo imati mogućnost za tu kandidaturu, učinilo prema potencijalnim kandidatima, odnosno na koji način ih je poticalo da se pripreme za kandidaturu? Jer vidimo po medijima da se već nekoliko regija, odnosno već nekoliko gradova u RH priprema ili barem daje naznake za to da će se pripremiti za tu kandidaturu. Koje su šanse i kakve su šanse tih naših regija budući da je sasvim jasno da je u proteklim godinama upravo ta mjesta i ti gradovi koji su bili prijestolnice su ostvarile mogućnost za svoj rast i razvoj ne samo u segmentu kulture nego i gospodarstva i turizma i da je to bila jedna dodana vrijednost i prepoznatljivost tih prostora, tih prijestolnica koje su bile odabrane u prošlim godinama. Evo, mene zanima iako bih naravno ja osobno s obzirom na to otkud dolazim voljela da to bude moja regija odnosno Rijeka i Primorsko-goranska županija, voljela bih da nam kažete koje su šanse i koje su mogućnosti i što bi sve trebalo učiniti i na koji način to adekvatno pripremiti da u tom projektu uspijemo na korist cijele Hrvatske? Hvala lijepa.
Na pitanje odgovara ministrica Andrea Zlatar Violić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovana gospođo zastupnice, dame i gospodo. Istina je da je Europska komisija i Parlament su pred nekoliko tjedana donijeli konačnu odluku da su Hrvatska sa doista dobrim partnerom, sa Irskom, nositelji europskih prijestolnica kulture za 2020. Sama procedura kreće od lipnja kada Europska komisija još mora proizvesti jedan mali dokument ali važan za gradove koji se zove vodič za gradove i koji sadrži upravo one kriterije koje će Europska komisija koristiti pri evaluaciji. Proces evaluacije kreće u dva kruga, ukupno nekih 17 do 18 mjeseci i vode ga, to je važno reći 10 europskih neovisnih stručnjaka i maksimalno 2 nacionalna pod uvjetom da su neovisni i da nisu ni na koji način vezani za gradove koji su u postupku u kandidaturi. Ja bih rekla da Hrvatska u smislu šansi doista daje mogućnost svim gradovima, ali postoje neki kriteriji. Prvi je kriterij da sam projekt bude oblikovan kao projekt obnove grada ili razvoja grada putem kulture. Eksplicitno već u ovim dokumentima koji su postojeći piše ako se grad kani kandidirati sa turističkom brošurom ne dolazi u obzir. Dakle, nije dovoljno imati samo spomenike, a još je gora stvar imati nerealne želje odnosno ići graditi nešto što poslije neće biti od koristi. Oni gradovi koji su najviše uspjeli sa titulom europske prijestolnice su oni gradovi koji su uz pomoć kulture upravo podigli 2 sektora i gospodarstvo uključujuću turizam i socijalnu inkluziju odnosno ukupnu društvenu atmosferu u samom gradu i regiji. Što se tiče načina financiranja on se provodi i put europskih fondova. Najveći financijski učinak je zapravo Liverpool ostvario, on je na 1 uloženi euro dobio povrat 10 eura, a najmanji je uloženi bio povrat 1 na 2,4 eura. Međutim, nije sve u novcima imamo iskustva gradova koji su izgubili u kandidaturi jer jedan grad ide naprijed, a ostali ne, ali koji također imaju od same kandidature velike koristi jer su dobili i europsku prepoznatljivosti i izgradili su i napravili zapravo jednu promjenu u svom gradu. Šanse su u tom smislu, neke male prednosti, rekla bih da imaju gradovi koji su pogranični jer će lakše ostvariti međunarodno suradnju i imati europsku dimenziju. Dakle, gradovi koji, bilo da su vezani uz Mađarsku bliži, ne znam, Mađarsku, Sloveniju, sve zemlje sa kojima graničimo ali to nije nužno jer se to sve može napraviti kroz program. Ono što je najvažnije, mislim da je to presudno da bude kazano u sabornici, to je da je za ostvarenje toga projekta potrebna politička, doista zajednička opcija, politički konsenzus između gradova i županija, naročito ako više gradova, što je praksa zadnjih godina ide zajedno u kandidaturu ili nekoliko susjednih županije. Ako to ne postoji onda projekti zapravo nemaju šanse. I zbog toga treba i apelirati da svako od vas kada se vrati u svoj grad, i u svoju županiju i u svoje mjesto za one gradove koji se odluče uči u utrku da shvate dugoročnost tog, nama se čini da je to daleko ali 2 godine je izbor, a onda je 4 godine posla građenja, financiranja [[Upadica potpredsjednik: Hvala.]] I zbog toga je iznimno važno da se to ne shvati kao jedna odluka koja se veže uz samo neku ekipu nego da postoji suglasnost građana na tom pitanju.
Hvala ministrice. Komentar, nema potrebe komentirati. Prelazimo na dvadeset sedmo pitanje, poštovani zastupnik Gordan Jandroković. Izvolite.
Hvala vam lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ja svoje pitanje postavljam potpredsjedniku Vlade gospodinu Ranku Ostojiću. Zastupnik u Hrvatskom saboru Milorad Pupovac 05.05. u Krnjaku izjavio je da hrvatski sudovi sude po nacionalističkim kriterijima, pristrano, etnički motivirano i u tom procesu Hrvati su zaštićeni a Srbi obespravljeni. To je stanje hrvatskog pravosuđa u vrijeme izbora za Europski parlament. To je izjava kolege saborskog zastupnika. Vas pitam kao potpredsjednika Vlade zaduženog za unutarnju politiku, niste reagirali, nije reagirao nitko od članova Vlade, niti vladajuće koalicije. Važno je postaviti to pitanje jer se radio o jednoj od najgorih optužbi na račun Hrvatske države, na račun hrvatskih državnih institucija. Radi se ustvari o izjavi kojom se udara na vladavinu prava i na poštivanje sudskih odluka, radi se o optužbi prema kojoj postoje građani koji zbog svoje etničke pripadnosti nemaju jednak tretman i status pred hrvatskim državnim institucijama u ovom slučaju pred sudovima. Jeste li svjesni što je zastupnik Pupovac izgovorio, i kakve to može pobuditi iluzije i kakve su to izjave, i kako odjekuju u svijetu kad je u pitanju pravna država i status pojedinih pripadnika manjina u Republici Hrvatskoj? I to nije rekao samo zastupnik, to je rekao i predsjednik Odbora za vanjsku politiku, čelnik jedne političke stranke i kandidat za na listi Kukuriku koalicije za Europski parlament. Mene zanima gospodine potpredsjedniče Vlade da li se vi slažete s tom izjavom budući da niste reagirali, da li zaista smatrate da hrvatski sudovi sude po nacionalističkim kriterijima i da su etnički motivirani [[Upadica potpredsjednik: Vrijeme.]] i da li smatrate da je poruka koja je upućena hrvatskim građanima da jedan saborski zastupnik može osporiti odluku suda, da je on iznad odluke suda.
Vrijeme.
Oprostite, evo samo rečenica. Nakon toga je i Državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje praktički anulirao odluku suda promijenivši i zaustavivši ročište. Molim vas vaš komentar i stav.
Na pitanje odgovara potpredsjednik Vlade poštovani Ranko Ostojić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, štovane kolegice i kolege naravno da ovo nije pitanje za mene, nego za gospodina Milorada Pupovaca vašeg kolegu saborskog zastupnika, bivšeg koalicijskog partnera sa kojima ste godinama itekako uredno surađivali. Ja prije svega ću poštovati Ustav Republike Hrvatske i naravno pravo saborskih zastupnika da iznose svoje mišljenje slobodno, ukoliko neko smatra, dopire do njega glas da je netko počinio kazneno djelo sigurno da onda ta institucija jednako tako neovisna, a to je državno odvjetništvo može postupati u slučaju saborskog zastupnika. Ja se intimno naravno ne moram slagat, pogotovo ne sa rečenicama koje ste vi rekli, ali ono što je vrlo bitno, poštujmo da saborski zastupnici imaju pravo da kažu svoje mišljenje, isto tako im vi to možete odgovoriti. Hvala vam.
Komentar, Gordan Jandroković.
Hvala vam lijepo. Gospodine potpredsjedniče Vlade, ja sam neugodno iznenađen vašim odgovorom. Ja sam očekivao da ćete se jasno ograditi od izjava gospodina Pupovca koji je kandidat Kukuriku koalicije na izborima za Europski parlament. Dakle, morat ćete jasno objasniti građanima da li takav stav, takvo mišljenje o hrvatskim sudovima imaju i ostali kandidati sa liste Kukuriku koalicije za Europski parlament jer meni je neshvatljivo, gotovo nemoguće da danas u Hrvatskoj koja je članica EU, koja je prošla iznimno tešku proceduru pregovora, u kojoj je upravo pitanje Hrvatskog pravosuđa bilo ono središnje pitanje, da netko tko je državni dužnosnik, tko je čelnik Odbora za vanjsku politiku i ponavljam još jednom, vaš kandidat na izborima za Europski parlament, govori takvo što. I od vas umjesto da dobijemo čvrsti stav o tome da s time ne slažete, vi govorite o nekakvom intimnom stavu da se možda s time slažete ili ne slažete i ovo je jedna katastrofalna poruka. Još jednom poručujete da uopće ne razumijete što su europske vrijednosti i da se niste identificirali s postignućima iz europskih pristupnih pregovora.
28. pitanje, poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministru pomorstva, prometa i infrastrukture, gospodinu Hajdašu Dončiću. Kao što znate gospodine ministre, ACI je u većinskom vlasništvu države, država je vlasnik 80% i taj ACI je sustav od 21 marine, odnosno luke nautičkog turizma, od Umaga do Dubrovnika. U isto vrijeme ACI je iznimno profitabilan jer donosi vlasniku, dakle najviše državi, oko 20% godišnjeg prihoda, dobit ACI-ja čini na godišnjoj razini 20% prihoda. ACI je u isto vrijeme iznimno likvidan jer će samo ove godine ACI bez ijedne kune zaduženja u svoj sustav uložiti preko 100 milijuna da bi podigao kvalitetu svojih marina. ACI je doista okosnica Hrvatskog nautičkog turizma. U isto vrijeme, vaše ministarstvo provodi užurbane radove na privatizaciji ACI-ja do te mjere da dvojica vaših zamjenika dolaze na sjednicu Nadzornog odbora ACI-ja i vrše pritisak na članove Nadzornog odbora ACI-ja ne bi li izabrali unaprijed dogovorene konzultante koji će olakšati za taj posao i za te usluge ACI-je sa 5 milijuna kuna. Ako već imate namjeru učiniti Hrvatsku kvalitetnijom turističkom destinacijom, onda bi bilo bolje da vaše ministarstvo raspiše natječaj za koncesioniranje novih planiranih marina prema prostornim planovima u RH i na taj način omogući ulaganje potencijalnim investitorima koji su zainteresirani za kupnju ACI-ja. Moje pitanje gospodine ministre glasi, postoji li ijedan racionalan razlog da vaše ministarstvo, odnosno Hrvatska Vlada privatizira ACI? Imate li uostalom pravo rasprodati taj hrvatski dragulj u takvom obliku? u nautičkom obliku nema niti jedna država na Sredozemlju. Hvala.
Na pitanje odgovara ministar Siniša Hajdaš Dončić.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, dame i gospodo. Neću sada ulaziti u fakte, malo ste pogriješili u brojaka, u broju vezova, u broju marina, ali dobro, to je ok sve. Sa druge strane … dakle ACI, to je društvo strateškog razvoja, sa treće strane, predsjednik skupštine ACI-je kolega Lorencin, ali vam mogu odgovoriti. Dakle, Vlada ne priprema privatizaciju ACI-ja nego radi dubinsko snimanje, ekonomistima poznatije kao … koji se sastoji od pravnog, tehničkog i ekonomskog dijela. Nakon izvršenog dubinskog snimanja, a u cilju povećavanja vrijednosti, dakle ACI-ja, vjerojatno će se provesti dokapitalizacija, o tome ja neću pričati, rad se … na burzi, to bi zapravo bilo suprotno pravilima burze. Hvala vam lijepo. I ne dobivam satove od Nadzornog odbora. Hvala.
Komentar Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, nije točno, niste u pravu. Naime, Vlada RH je prije 20 dana donijela plan upravljanja imovinom u vlasništvu RH, objavljeno u Narodnim novinama u kojemu se planu ide ka restrukturiranju, dokapitalizacije ACI-ja. Iz krugova… Orostite, ja vas nisam prekidao. Dakle iz krugova bliskih Vladi, a posebno upravljačkoj strukturi ACI-ja već se zna kome je ACI namijenjen za prodaju, tako da držim da je ACI dio Hrvatskog nacionalnog suvereniteta i da ga nema za značaj hrvatskog turizma pa i Hrvatskog nautičkog turizma. Trebalo bi ga izmisliti, a ne prodati. Kako što sam vam rekao, već se zna potencijalni kupac ACI-ja, za mene ta prodaja predstavlja, da parafraziram, naslov filma … okupaciju u 21 slici, koliko ACI ima marina i nisam rekao niti jedan krivi podatak, vrlo dobro znam prilike i podatke u ACI-ju. No tješi me i toplo se nadam gospodine ministre da ćete ovu privatizaciju provesti jednako uspješno kao što ste proveli … Hrvatskih autocesta, kao što ste proveli privatizaciju HŽ-Carga, jednako uspješno kao što provodite privatizaciju zračne luke Osijek i zračne luke Rijeka. Hvala lijepa.
29. pitanje, poštovani Marin Jurjević.
Pitanje za predsjednika Vlade, Zorana Milanovića. Poštovani predsjedniče Vlade, nedavno smo mogli čuti prijetnje predsjednika HZZ-a, gospodina Tomislava Karamarka, kako, citiram, svatko u svojoj sobi, u svojoj kući i u svom dvorištu može misliti što hoće, ali na javnoj sceni sigurno ne, zatvoren citat. Dakle, da će se kada on dođe na vlast moći misliti i govoriti samo u skladu sa njegovom nekakvom političkom … koju on je očito već unaprijed odredio jedino ispravno. Na to je još pridodao i to nekoliko puta u javnosti kako u Hrvatskoj ne postoji Vlada, kako u Hrvatskoj nema Vlade. Gospodine premijeru, nije li to samo krajnja konsekvenca njegovog praktičnog prihvaćanja Hrvatske u dvije kolone jer je to pokazao zorno kako i u Vukovaru tako i u Borovom Selu gdje je svojim ponašanjem na komemoracijama ignorirao službenu kolonu službene Hrvatske i njene demokratsko izabrane vlasti i prihvatio jednu drugu neslužbenu kolonu, a čini mi se na određeni način i paravlast u Hrvatskoj. Htio bih čuti vaše mišljenje.
Na pitanje odgovara predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Poštovani kolega, sve ste rekli moje je mišljene isto kao i vaše. Pametnome dosta. A gospodina Bačića pozivam da prijavi kazneno djelo o kojem je ovdje insinuirao jer ako kaže da zna kome će se ACI prodati, a ACI se ne prodaje znači da ima saznanja o ozbiljnom kaznenom djelu koruptivnom prijaviti.
Hoćete li komentirati Jurjeviću? Ne. 30.pitanje Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Svoje pitanje upućujem ministru poljoprivrede gospodinu Tihomiru Jakovini. Poštovani ministre najavili ste donošenje Zakona o komasaciji što je hvale vrijedan projekt, a koliko vidimo svi ga podržavaju od poljoprivrednika do stručnjaka, a budući da komasacije nije ni bilo od kada imamo svoju državu. Zanima me da li se proces donošenja i usvajanja ovog zakona može ubrzati s obzirom da postoji nacionalni konsenzus oko njega i da li se u sklopu toga zakona predviđa i projekti melioracije i navodnjavanja što bi bio onda pravi pogodak? Činjenica je da je vaše ministarstvo donijeli Zakon o poljoprivredi što je dio sveukupne reforme, ali imam dojam da bi se svi malo više mogli potruditi da bi se ovi procesi koji su pozitivni ubrzali. Hvala.
Odgovor ministar Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovani kolega Žagar da, dobro ste rekli od '91.godine se u RH ne rade komasacije, radile su se po zakonu iz '79.čak i započeti postupci i procesi komasacije su ostali gotovo 20 tisuća hektara koje nije do kraja provedeno i nema više zakonskog okvira za provesti. Dodatnom analizom utvrdili smo da imamo gotovo 300 tisuća hektara koje je potrebno komesirati poljoprivrednog zemljišta i zbog toga smo napravili i dobru analizu pozitivnih praksi europskih zemalja koje još uvijek rade komasacije i pripremili u izuzetno stručnom sastavu, povjerenstvo koje je radilo na izradi zakona, dobar zakon koji je trenutno u javnoj raspravi. Vrlo pozitivni komentari kako korisnika poljoprivrednika vlasnika poljoprivrednih poduzeća tako i stručne javnosti i vrlo brzo ćemo zakon poslati u vladinu proceduru, a onda će nakon toga biti i ovdje. Cilj samoga zakona je okrupnjavanje poljoprivrednih čestica u pravilnije katastarske čestice s ciljem boljeg iskorištenja, povećanja poljoprivredne proizvodnje i povećanja konkurentnosti poljoprivredne proizvodnje. Sami poslovi komasacije obavljat će se na osnovu višegodišnjih programa komasacije koje će donositi Hrvatski sabor, a hrvatska Vlada donositi godišnje planove provedbe komasacije u kojima će biti utvrđeni rokovi, obuhvati komasacije, izvori financiranja i sami rokovi provedbe komasacije. Kada govorimo o financiranju, financirat ćemo iz državnog proračuna, iz fondova EU, iz jedinica lokalna samouprave i ne bi trebao biti nikakvi trošak za krajnje korisnike. Efekt bi trebao biti zapravo jako veliki sa tom komasacijom. Smatramo da je izuzetno potrebno započeti što prije i da u idućih par godina odnosno zacrtani plan je do 2020.komesirati, komasacijom obuhvatiti gotovo 300 tisuća hektara poljoprivrednog zemljišta. Kada ste pitali da li je potrebno uložiti dodatni trud, da u svakom slučaju i mi kao sustav ali i vi u ovome tijelu ćete imati prilike u dva čitanja jer želimo imati što bolji i provediviji i kvalitetniji zakon sudjelovati svojim primjedbama i prijedlozima u tome da imamo odlično zakonsko rješenje po kojima će se moći raditi. Trud, dobra vjera, rad, pozitivna energija je uvijek potrebna u sustavu možda malo više ili bolje pripreme kada se govori o nekim temama vezanih za agrar. Danas smo čuli o potrebi legalizacije industrijske konoplje pa možda samo poštovanoj kolegici Holy dodatak od 2012.godine baš promjenom podzakonskih akata u mom ministarstvu je ponovo omogućena proizvodnja industrijske konoplje. Trenutno u ovoj godini imamo izdana rješenja za 102 proizvođača na gotovo 627 hektara i ta vrlo dohodovna industrijska kultura i legalizira i ona se ponovo proizvodi u RH. Možda malo više opreza i kada govorimo o potencijalno velikim investitorima, čini mi se da su spomenuti Danci i deseci milijuna eura koji bi se ulagali u tu proizvodnju. Gospoda koja su imala pressicu nisu ni bila u ministarstvu na razgovoru a i kada su došli u samom razgovoru smo vidjeli niti imaju pravi pripremljeni projekt niti se nažalost da li u Danskoj ili bilo gdje u Europi bave proizvodnom industrijske konoplje. Mislim da 102 proizvođača u RH sa tendencijom stalnoga rasta pokazuju da smo dobro izabrali da smo ponovno omogućili kvalitetnu poljoprivrednu proizvodnju i na tome će ovaj resor i ova Vlada i dalje raditi. Hvala.
31.pitanje poštovane Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala lijepa. Poštovani ministre Miljaniću u svim istraživanjima javnog mijenja građani još uvijek izražavaju nezadovoljstvo funkcioniranjem pravosudnog sustava, pogotovo njegovom efikasnošću. Vaše ministarstvo i Vlada predložili su značajne reforme u pravosudnom sustavu, a dio tih reformi je i smanjenje i to veliki broj smanjenja, općinskih sudova, nekih županijskih ali isto tako i općinskih državnih odvjetništava. Zbog čega se to predlaže? Jeste li kod toga dobili i potporu sudbene vlasti i što ustvari to znači? Jel to samo nekakva tehnikalija ili što to konkretno znači za građane Republike Hrvatske u pogledu kvalitete suđenja a pogotovo brzine suđenja. Ukratko mogu li građani ovom reformom zaista konačno očekivati brzo i pošteno suđenje?
Odgovara Orsat Miljenić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospođo zastupnice. Dakle, građani jesu, dakle ajmo reći ovako, stanje u hrvatskom pravosuđu je puno bolje od onog kako se prikazuje. Mi nismo kao što su bili navodi u zadnje vrijeme u tisku čak ni po izvješćima koji su citirani nismo na zadnjem ili predzadnjem mjestu u Europi. Dakle situacija u pravosuđu je situacija kao što je u društvu, ja mislim da je u pravosuđu i bolje nego što je u ostatku. Ali da smo zadovoljni i mi kao Vlada i građani nismo. Znači treba čitav niz stvar napraviti da bi bila situacija bolja. Mi smo do sada kao što ste vidjeli i kroz Sabor išli za čitavim nizom izmjena procesnih zakona koji s jedne strane su bili usmjereni na to da se diže kvaliteta i ubrzavaju postupci. Reći ću vam npr. Prekršajni zakon, mi smo s jedne strane smanjili za preko 27% priljev na sudove, dakle oslobodili smo kapacitet za nešto drugo, ubrzali postupke, digli značajno naplatu a istovremeno su građani zadovoljni. Dakle, to su nekakve stvari koje smo radili. Slično smo napravili Zakon o parničnom postupku itd.. Međutim, sada smo na jednoj razdjelnici gdje trebamo povući jedan snažniji korak koji se ne tiče samo teritorijalnog ustroja, to je jedan mali segment, makar o njemu se najviše govori a drugi segment je organizacijski. Dakle, moramo se drugačije organizirati da bi građani imali još bolji rezultat. Na što pri tome mislim? U ovom trenutku dužina trajanja postupka u Hrvatskoj je oko 460 dana prvostupanjsko. Europski, ali ne prosjek EU nego prosjek Vijeća Europe je 272. Mi smo radili jednu grubu, grubi izračun prema kojem građani plaćaju preko 2 milijarde kuna kamata samo zbog te razlike. To vam je jedan primjer. Drugi primjer, istovremeno smo zemlja koja izdvajanje za pravosuđe prema podacima Europske unije smo u sredini, dakle naše relativno izdvajanje je u sredini Europske unije. Po broju sudaca smo drugi u Europskoj uniji. Dakle, čitav niz podataka. A s druge strane nemamo do kraja zadovoljavajuću kvalitetu. Imamo jednu vrstu feudalizacije sustava gdje vi imate male sudove, čitav niz malih sudova sa jednim, dva, tri suca koji moraju obavljati sve funkcije kao i veliki. Vi npr. danas iz Zaprešića ne možete nikoga prebaciti u Vukovarsku, iako možda imate manjak ljudi u Vukovarskoj, višak u Zaprešiću, a udaljenost je pola sata tramvajem, niti. Dakle to je situacija koju imamo. Dakle što hoćemo napraviti? Istovremeno ne želimo, dakle prići samo matematički, jer kada bi radili matematički mogli bi napraviti puno drastičnije rezanje, međutim Hrvatska je razvedena zemlja, imamo otoke, imamo čitav niz područja koja su slabo naseljena a gdje također građani moraju imati dobru pravnu zaštitu, gdje ne možemo uskratiti pristup sudu. I zato smo odlučili izbalansirati. 15 županijskih sudova koji postoje oni postaju okosnica za 15 pravosudnih područja. Prvotni prijedlog je bio da idemo samo sa 15 općinskih sudova, međutim i kroz javnu raspravu koja je trajala 3 mjeseca smo dobivali s terene odgovora i odlučili smo da svaka županija ima jedan općinski temeljni sud isto kao jedan prekršajni i jedno općinsko državno odvjetništvo. Što ćemo sa time postići? Doći ćemo do mobilnosti. Znači tamo gdje imamo manjak ljudi tamo će osoba doputovati. Jedan od podataka koji mi imamo vam je recimo nesrazmjer u opterećenosti. Vi imate ljude koji rade 1:5 u opterećenosti za istu plaću, dakle i to ćemo sanirati. Znači građanima dostupnost ostaje ista, brzina se bitno povećava i kroz specijalizaciju i kvalitetu. Evo to je u ovo kratko vrijeme. Hvala.
Zahvaljujem 32. pitanje postaviti će Damir Kajin.
Poštovani potpredsjedniče, da, pitanje je ministru turizma, pitanje se tiče Muzila. Nedavno su građani Pule rekli ne golfu na Muzilu. Ma ne golfu, nego GUP-u za Muzil. Vi vjerojatno ministre znate ili ne znate ali ja barem pretpostavljam od Brijuni Rivijere kako je koncipirana neće biti ništa. Od uređenja otoka Brijuni na predloženi način osim što će konzultanti povući 6, 7 milijuna kuna isto neće biti ništa. Od Katarine Monumenti nema ničeg. Od Barbarige i Dragonere nema ništa. Od Ližnjana do današnjeg dana nema ništa. Jednom riječju u zdanjih 23 godine u Puli nije se sagradio niti jedan novi hotel, ma ne Puli niti u Poreču koji je perjanica hrvatskog turizma. Ni od Muzila ovako kako je koncipirano neće biti ništa. I onda si ja postavljam pitanje zašto se odbija sud javnosti. I da pročitam. "Grad Pula je tijekom javne rasprave o generalnom urbanističkom planu zaprimila više od 1500 primjedbi građana na pretvaranja Muzila u turistički resort s 2500 ležajeva u hotelima i apartmanima, marinom, golf igralištem i sve ih redom odbila. Grad je odbio i primjedbe strukovnih organizacija, ustanova poput Hrvatskih šuma, Društva arhitekata Istre, Udruženja hrvatskih arhitekata te Državnog zavoda za zaštitu prirode. Zašto se nameće golf na tom Muzilu? Prvi golf je udaljen koliko, 1km na Brijunima, drugi golf bi trebao biti 10km u Ližnjanu, tri golf bi trebao biti udaljen 10km od Muzila u Barbarigi i Dragoneri, sada idu ne znam, uzurpacija šuma i tome slično. Ajmo se kladiti gospodine ministre da se niti jedan novi hotel u Puli, ma ne u Puli, Poreču neće sagraditi ni 2015. ni 2016. ni 2017. Prema tome zašto silovati javnost Istre i grada Pule?
Na pitanje odgovara ministar turizma, poštovani Darko Lorencin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi zastupniče Kajin. Ministarstvo turizma nema nadležnost donošenja prostornih planova. I ja moram priznati da mi pitanje u tom pravcu nije bilo na ovaj način specificirano već da je pitanje bilo investicije u hrvatski turizam generalno. Stoga sam se i na taj način pripremio. No, ono kao ministar turizma što mogu reći i u sklopu ukupne investicijske klime po pitanju turizma moram reći da ingerencija donošenja prostornih planova je pod okriljem jedinica lokalnih samouprava, područnih odnosno regionalnih samouprava. I kao ministar turizma po funkciji dužan sam praktički poduprijeti one projekte, one planove gdje se zastupa daljnji razvoj turizma. Ne želeći ulaziti u odabir vijećnika i onih koji konačno donose odluku o tome ja samo mogu reći da za sva ova područja koja ste naveli, za čitavu paletu investicija koju su se ili koja se trebaju dogoditi da se radi o bivšoj vojnoj imovini, da se radi o područjima gdje do sada nije bilo turizma i da tu treba proporcionalno uložiti puno, puno više energije da se to privede svrsi nego što je to kod nekih privatizacija trgovačkih društava hotelskih, kao što je to kod recimo barem približno namjene koja je bliska turizmu kao što imamo slučaj sa Kuparima gdje je 20 godina trebalo, dakle ili protekle posljednje dvije godine intenzivnog rada da se konačno Kupari pripreme za investiranje. Radi se o izuzetno složenim problematikama gdje se preklapaju ingerencije i različitih resora. I smatramo da jedino, a to smo i na Kuparima i na još nekim lokacijama dokazali, dokazat ćemo to i na otočju Brijuni gdje vjerujem kako sad stvari stoje i u čiju ingerenciju Brijuni spadaju što radimo zajednički, dakle sa Ministarstvom zaštite okoliša da ćemo u devetom mjesecu imati raspisan natječaj, objavljen natječaj za odabir investitora. 410 milijuna eura planira se investirati ove godine. Velika većina tog novca je investirana i držimo da tu hvatamo ritam za razliku od prethodne godine kada je uloženo u turizam 230 milijuna eura, podižemo tempo, stvaramo preduvjete. Dovršili smo 7 predstečajnih nagodbi tvrtki koje su isto tako 20 godina bile u poteškoćama koje su imale 12000 kreveta, gubitke, velika većina njih iznad vrijednosti kapitala. Spomenuo bih tu HTP Korčulu koja je bila na koljenima, na rubu egzistencije i kojoj smo našli strateškog partnera. Isto tako, privatizacija Maestrala, privatizacija Imperiala Rab, privatizacija Plata. I posebno me veseli što ACI nakon 20 godina će pokrenuti novu investiciju, novu marinu [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] svoju 22 marinu. Hvala lijepa.
Damir Kajin, izvolite.
Danas sam pročitao jutros da bi Muzil gradu trebao doprinijeti Puli sa 107 milijuna kuna, zaposliti 1700 djelatnika. Pa dajte recite svojim dečkima dole da budu ozbiljni, jer toliko zaposlenih nema ni Laguna, ni Rivijera iz Poreča zajedno, ni Arena turist, ni Rabac zajedno. Pa jedan Uljanik ima 1862 zaposlenika s godišnjim prihodom od 692 milijuna kuna i sad će jedan Muzil uprihodovati 107 milijuna kuna. Da nemamo turizma, tu se mi svi slažemo u ovoj sabornici mi bi kao nacija bili gladni. Da nismo imali onu generaciju koja nam je sagradila turističku osnova koja je raščerečena devedesetih godina isto tako bismo bili gladni i mi u Istri i drugi u Hrvatskoj. Ali ne može se sve podrediti, to želim reći, špekulantskom interesu pojedinih političara koji su 20 godina pretvarali državno u privatno, na taj način sebe obogatili, svo vrijeme pogodovali krupnom i špekulantskom kapitalu kad smo se neki drugi borili protiv tih interesa, razorili ekonomiju poglavito juga Istre, da ne govorim o sada ovdje tvrtkama itd. Ali ono što je sigurno ovaj puta se građani Puljštine, moj je dojam neće dati. I zato kažem otvorite Muzil građanima da ga upoznaju, a tek onda možemo razgovarati o planiranju. Jer Muzil je 20% Pule i tamo mora biti mjesta za sve i za stambenu gradnju, za POS, ne znam i mora biti mjesta za obrte i tvrtke i udruge i sveučilišta i javne institucije, a ne samo za turizam i ne samo jasno kako da kažem za špekulante. I konačno kad sam postavio pitanje o investicijama ništa neće biti niti od one famozno najavljivane Strategije turizma o izgrađenosti 20000 novih soba u toj djelatnosti do 2020. Ja bih volio da se varam, ali neće biti.
33 pitanje postavlja zastupnik Valter Boljunčić, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora imam pitanje za gospodina predsjednika Vlade gospodina Zorana Milanovića. Moje pitanje odnosi se na poduzeće TESU koja je proizvodno poduzeće sa 120 zaposlenih koji u ovom trenutku svu proizvodnju od 100% daje za izvoz. I prošle godine recimo ostvarilo je prihode od 30 milijuna kuna i u zadnje vrijeme posluje na način da može potraživanja opravdat sa izvozom. Poduzeće TESU je u potpunom državnom vlasništvu od 2003. godine. Međutim, do 2010. godine imalo je ozbiljnih problema u proizvodnji gdje se nagomilao i porezni dug, štrajkovi, zaostale plaće da bi 2010. godine pozajmicom od 16 milijuna kuna od Hrvatskog fonda za privatizaciju. Značajan dio tog novca sa tim dijelom novca uspio vratiti i plaće i tako da je značajan dio novca vraćen nazad u državni budžet. I kažem od 2010. nadalje posluje sa izvozom da opravdava tekuću potrošnju. Međutim, nagomilao se porezni dug od oko 7 milijuna kuna od kojih 2 milijuna kuna čine samo kamate koje je potrebno vraćati u mjesečnim ratama od po 200 tisuća kuna. Kako u teškoj gospodarskoj situaciji to ponekad nije moguće dolazi do toga da imaju ovrhe na račun, blokadu i prisilnu naplatu. Takav način poslovanja prije svega smanjuje ne samo bonitet poduzeća koje je na temelju toga već i izgubilo neke poslove od 500 tisuća eura nego i kredibilitet poduzeća koje je ipak od 2010. uspjelo zauzeti značajan dio. Moje bi pitanje bilo usmjereno na način kako da se pomogne jednom izvoznom poduzeću koje kažem 100% radi za izvoz, i to tehnološkom poduzeću, radi se o strojevima iz elektrike, i da se 120 ljudi ne nađe na Burzi nego da dalje nastavi sa radom. Možda jedna od opcija bi bila i sljedeća, a to je da budući da se TESU dio grupacije brodogradilišta Uljanik nalazi unutar zidina Uljanika, međutim kada je bilo obeštećenje brodogradilišta za pomorsko dobro TESU kao poduzeće i kao zemljište nije ušlo u taj dio iako zauzima oko 10% Uljanika – 30 tisuća metara. Znači jedna od opcija bi možda bilo obeštećenje za svoje zemljište, odnosno bilo koji drugi način koji bi pomogao proizvodnom poduzeću od 120. Znači, molim vas da vidite na koji bi se način moglo pomoći TESU da prijeđe ovaj problem.
Na pitanje odgovara predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega učinit ćemo sve kao i u svakom sličnom slučaju da se ta radna mjesta spase, da poduzeće ostane konkurentno, da izvozi. Mada je danas riječ uglavnom o izvozu na naše unutarnje tržište EU, to je naše tržište pa je i taj izvoz nešto drukčiji nego što je jedna druga kategorija nego što je ranije bio. Naravno, to ovdje moram naglasiti, vodeći striktno računa jer drukčije ne ide, o strogim pravilima državnih potpora gdje je na djelu tzv. level plain field za sve u EU i pomoći se može po određenim kriterijima ali moramo paziti na ta stroga pravila jer ćemo u protivnom biti prozvani zbog toga s razlogom. Dakle, detaljno ću razmotriti taj slučaj ali unaprijed se ne ograđujem nego samo upozoravam da tu moramo biti jednaki prema svima, pomoći koliko možemo ali zakoni se moraju poštivati i porez se mora plaćati. Hvala.
Komentar, Valter Boljunčić.
Hvala. Dakle, poduzeće izvozi u zadnje vrijeme u Mađarsku dosta budući da radi generatore za željeznice. Evo ja se nadam da će se naći načina da tih 120 ljudi u jednoj tehnološkoj firmi može dalje raditi i sigurno će svojim izvozom i zaradom i načinom koji se nađe da im se omogući stari dug, prije 2010. koji je nastao, da se uplati, pridonijeti državnom budžetu jer ono sada i redovno plaće isplaćuje i sva davanja što ide. Evo, nadam se da će se i ove proizvodne djelatnosti uspjeti spasiti. Hvala.
34. pitanje postavit će poštovani kolega Igor Rađenović, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Moje pitanje upućeno je gospodinu Grčiću potpredsjedniku Vlade RH. Gospodine Grčiću jučer ste održali jednu zanimljivu press konferenciju na kojoj ste govorili o gospodarskim trendovima u zadnjem, zapravo u prvom tromjesečju ove godine i govorili ste o rastu industrijske proizvodnje u prva tri mjeseca. U siječnju 2,2%, u veljači 1,6%, u ožujku 0,7%. Govorili ste o rastu izvoza od 8% u tom istom razdoblju, govorili ste o padu broja nezaposlenih u odnosu na isto usporedivo razdoblje prošle godine. Danas ste bili izloženi jednom rešetanju pitanja u kojima su činjenice koje su kolege iznosile bile sasvim drugačije. Oni vas ili nisu slušali ili vas nisu željeli čuti u tome pogledu. Iznesen je čitav niz prilično destruktivnih i katastrofičnih ocjena, a time s obzirom da se govori i svi razmišljate o tome da u odgovornosti za javnu riječ time su u svakom slučaju nepovoljno utjecali i na osobnu potrošnju i na očekivanja građana koja usput rečeno također rastu u prva tri mjeseca ove godine. Nasuprot tim katastrofičarima činjenica je da između ostalog raste i tzv. CEIZ indeks, dakle indeks Ekonomskog instituta koji poprilično dobro, zapravo nepogrešivo, procjenjuje trendove u gospodarstvu, nešto brže od službene statistike i od BDP-a. Taj CEIZ indeks nakon 5 godina pada tri mjeseca nezaustavljivo raste i tri mjeseca je u plusu. Pa tako i analitičari Ekonomskog instituta zaključuju, citirat ću ih: "da s obzirom na kretanje tog indeksa u prva tri mjeseca ove godine hrvatsko gospodarstvo u prvom tromjesečju zabilježilo je intenziviranje ekonomske aktivnosti u odnosu na zadnje tromjesečje 2013 i stoga procjenjuje da pozitivno kretanje CEIZ indeksa upućuje na to da bi tromjesečna stopa promjene desezoniranog BDP-a u prvom tromjesečju ove godine mogla biti pozitivna", završen citat. Gospodine potpredsjedniče Vlade RH što će Vlada Republike Hrvatske činiti nadalje da taj trend potvrdi i nastavi? Hvala lijepa.
Odgovara potpredsjednik Vlade poštovani Branko Grčić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolega, kolegice i kolege. Već sam nekoliko puta dakle na ovu temu danas govorio. Samo bih dodao, dakle vidite s obzirom na ove komentare nakon mojih odgovora ja moram reći, dakle mi se ne bavimo, dakle ova Vlada se ne bavi ni lažima ni opsjenama. Mi se konzultiramo sa našim Državnim zavodom za statistiku, sa Ekonomskim institutom, sa EUROSTAT-om, sa svim relevantnim institucijama koje prate makroekonomske pokazatelje u državi. I ti pokazatelji upućuju na određenu dozu optimizma i nade da se neke stvari u Hrvatskoj mijenjaju. Da li je možda nekome to loša vijest? Da li pretendiramo preferirati crnilo jer se to možda bolje lajka, dakle bolje se klika tamo na internetu? Ja ne znam kome je to u interesu u ovoj državi? Ja mislim da nam je svima u interesu da se stvari počnu konačno kretati na bolje. Prema tome, zašto bi moj optimizam bio lošija varijanta od iznošenja crnih vijesti i informacija što je izgleda popularno? Moj optimizam je utemeljen, dakle moj optimizam se isključivo bazira na statističkim podacima. Ali niti jednog trenutka nisam propustio reći da taj moj optimizam je sa rezervom zato što točno znam što će se događati u nekim kategorijama, u nekim elementima agregatne potrošnje kao što je javna potrošnja koju mi kontroliramo kao Vlada, prema tome točno znam što će se događati iduća tri kvartala i zato sam oprezan. Ja bih volio da se osobna potrošnja dalje oporavlja, za oporavak osobne potrošnje treba rasti zaposlenost a rast zaposlenosti odnosno smanjenje nezaposlenosti nažalost uvijek između 6 mjeseci godinu dana zaostaje za stvarnim ekonomskim oporavkom. I to su činjenice to je teorija i praksa dokazala. Znači i tu smo malo oprezni. Međutim, ono što ne smijemo nikako zanemariti oporavlja se industrijska proizvodnja. Evo upravo sad sam dobio informaciju, dakle iz Državnog zavoda za statistiku, potvrđeno je da u ožujku industrijska proizvodnja rasla 1,3% realno, nakon pada u drugom mjesecu u odnosu na mjesec prije od 2,8%. Prema tome, opet smo išli gore. Jel to nekome loša vijest? Ako je to treba ostati loša vijest samo za njega, za Hrvatsku i Hrvatske građane to je dobra vijest i za nas sve koji se trudimo da pomaknemo to gospodarstvo kako sam maloprije rekao. Pitali ste me šta kanimo dalje činiti? Ono što činimo uporno cijelo ovo vrijeme. Dakle, i restrukturiranje ili pomoć restrukturiranju gospodarstva, direktne potpore gospodarstvu u okviru pravila Europske unije, mijenjanje sustava, jačanje poslovne klime, javne investicije koje trebaju donijeti, doprinijeti privatnom sektoru, novi projekti koji su i ovdje danas spominjani i u energetici, i u infrastrukturi koji će sigurno zaposliti dodatne kapacitet i u građevinarstvu i u industriji. To su napori ove Vlade. Turizam, evo sad je bilo tamo govora o turizmu, nisam čuo da se spomenulo. Nakon 20 godina, pa to treba reći, nakon 20 godina kroz sustav predstečajnih nagodbi mi smo sada prvi puta dobili ponuditelje i partnere u 10 turističkih tvrtki na Jadranu. Nakon 20 godina pokušaja da ih privatiziramo a nismo uspjeli. Drugo, javio se tu neki novi projekti turistički gdje je ogroman interes, 3 privatizacije su naišle na 57 neobvezujućih ponuda. Ja se nadam da će takav interes biti i kad uđemo u fazu obvezujućih ponuda [[Upadica potpredsjednik: Vrijeme.]] Projekt … [[Govornik se ne razumije.]] i ove dane se otvara … [[Govornik se ne razumije.]] dokumentacija, 200 milijuna eura vrijedan projekt. Pa to su sve događaji koji trebaju veselit naciju.
Zahvaljujem. Posljednje pitanje za predsjednika Vlade postavit će poštovana kolegica Jadranka Kosor.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade. Evo unatoč ovim iskricama optimizama gospodina Grčića koje pozdravljam, mislim da konstatacija koju ću izreći o tome da je gospodarska i politička situacija u Hrvatskoj i dalje teška, vjerujem da je teško oboriva. Dakle, svi i dalje vrlo često govorimo o političarima ali i mnogim drugima govore o reformama, malo tko je zaista spreman na bilo kakve reforme, tako je bilo i prije 2, i 3 i 4 godine i svi govore manje-više o konsenzusu u politici, malo tko je od političara koji uglavnom nose virtualne krune na glavi spreman se pognuti i pružiti ruku i dogovoriti. No, sasvim je sigurno, to je moje mišljenje, da bez kakvog takvog dogovora, kakvog takvog suglasja oko nekoliko važnih tema kao što je mirovinski sustav, zdravstveni sustav, izborna reforma odnosno izborni sustav, teritorijalni ustroj i svakako obrazovanje. Dakle, bez dogovora oko promjena u tim sustav, jer u mirovinskom sada bilježimo 1 na 1 a zapravo je to i nešto manje od 1 kad govorimo o broju zaposlenih i broju umirovljenika. Zdravstveni sustav hoda na samome rubu. Dakle, bez dogovora, bez suglasja o tome da isto govorimo kad smo na vlasi u politici. Sjetite se Zakona o radu, mirovinskog, Zakona o mirovinskom itd., nećemo naprijed. Dakle, moje pitanje predsjedniče Vlade jest, jeste li ipak spremni za takvu vrstu dogovora o kojem govore mnogi, evo i gospodin Gabrić vam je pisao pismo, kolega Salapić je danas također na tom tragu govorio, pa i ja i prije 4 i prije 3 godine. Jeste li za to jer vi imate još 1,5 dana ako vladajuća većina bude stabilna. …/Upadica potpredsjednik: Vrijeme." Prema tome, na kraju se podvlači crta i govori o uspjesima ili o neuspjesima Vlade.
Na pitanje odgovara predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Poštovana kolegice zastupnice, poštovani potpredsjedniče Sabora prvo morat ću se ispričati, ovo je zadnje pitanje koje moram odgovoriti, nakon toga idem, jel želim otići na sahranu hrvatskog generalu i ministra obrane Martina Špegelja. A na vaše pitanje, odnosno vaš poziv mogu samo odgovorit pozitivno kao i uvijek, ali za tango, i za valcer i za svaki drugi ples te vrste je potrebno dvoje, čak ne moraju biti vješti, samo je potrebna volja i želja. Mi smo imali konsenzus, a u politici je u demokraciji teško upravljati konsenzusom, u pravilo se to radi većinom, ne na silu ali većinom. Ali konsenzus oko važnijih stvari je Hrvatsku održao na životu u vrijeme rata, doveo ju do Europske unije, prije toga NATO-a, ali prije svega Europske unije. I danas su ustvari velika konsenzualna pitanja na oko iscrpljena, ovo su važna politička i društvena pitanja oko kojih se treba dogovoriti, ali ako ne može, ako to netko opstruira onda treba donositi odluke. Ja, ako već govorimo o konsenzusu i pitanjima koja su nacionalna u ovom trenutku vidim jedno a to je položaj Bosne i Hercegovine i Hrvata, pola milijuna Hrvata u Bosni i Hercegovini jer zvuči neobično, ali to je jedina stvar koju sam u ove 2,5 godine napravio a da nitko nije kritizirao i da nitko nije imao primjedbe. Izgleda da očito problem postoji, problem koji moramo rješavati u okviru Bosne i Hercegovine kao države, kao buduće članice Europske unije kojoj se neće bacati klipovi i postavljati nemogući uvjeti, kao put Hrvata u Bosni i Hercegovini ne samo u Hercegovini, nego u srednjoj Bosni i Bosni Srebrenoj u koju idem za nekoliko dana u …, prema EU. To je dobro za sve, to je dobro za sve ljude koji žive tamo i to je dobro u Hrvatskoj. To je jedino pitanje oko kojega u ovom trenutku vidim konsenzus, ali na drugačijoj politici nego prije 15 godina. Sve drugo je tema razgovora, mirovinska reforma je, odnosno mirovinsko pitanje, reformu smo proveli prije više od 10 godina, je jako važno razvojno pitanje. To će jednog dana trebati plaćati, dakle trebat će plaćati mirovine uvjetima gospodarstva koje je strukturirano drugačije nego prije 30 godina. Tko će stvarati tu novu vrijednost, tko će isplaćivati mirovine koje su sada uglavnom u dijelu kapitalizirane štednje i kako će to izgledati za 15 ili 20 godina kada generacija 40 i više godišnjaka ode s tržišta rada? Kada će se odlaziti u mirovinu? To je veliko pitanje, dakle mirovinska granica se produljuje, ide prema gore, ali je li to baš ispravno za sve i za svih. Postoje razne vrste poslova, postoje ljudi koji mogu i možda trebaju raditi do 70-e godine i više i takvi će biti sve povlašteniji i zarađivat će više na temelju svog znanja i iskustva, a postoje ljudi koji teško, u uvjetima kada su neintelektualni poslovni sve slabije plaćeni, rade od svoje 18-e ili 19-e godine ili ranije i ne mogu raditi do 70-e ili 65-e godine jer će naprosto biti fizički uništeni. To su dubokohumana, a ne samo ekonomska pitanja oko kojih se, vjerujemo, možemo vrlo lako složiti. Ali isto tako moramo donositi odluke, moramo upravljati, moramo biti odgovorni ljudima koji su nas izabrali i stavljati se na njihov test, ne samo svake 4 godine, nego svaki dan, a to je odgovorno i teško, prema tome tu ne tražim nikakva pretjerana razumijevanja, očekujem konkurenciju i političku borbu, borbu ideja, borbu stavova, korektne prijedloge, ali ponovit ću još jednom, odluke se moraju donositi jer Hrvatska ne smije stajati. Ovi pokazatelji su dobri, ali nisu definitivni i pozdravljam uvijek ovakav pristup kakav je sada iznio gospodin Branko Grčić, potpredsjednik Vlade. I moj je takav, treba govoriti istinu, dakle, bit će teško, smanjujemo javnu potrošnju i rasipnost. To će imati utjecaja na GDP jer to je jedna od 5 komponenti GDP-a i tu stajem jer je moje vrijeme isteklo. Zahvaljujem.
Čut ćemo i komentar na ovaj odgovor, poštovane Jadranke Kosor.
Da, slažem se, za tango je potrebno dvoje, ali netko mora prvi ustati i zamoliti za ples. Sjetili ste me na … sa ružom u ustima iz filma 'Neki to vole vruće' koji kaže 'nitko nije savršen'. Dakle, pozivati na dogovor mogu samo jaki, poziv na dogovor i poziv na konsenzus, odnosno dogovor oko bilo čega u Hrvatskoj ne bi značilo da je bilo tko izgubio. Vi ste sada najodgovorniji, prema tome pozovite na dogovor sve relevantne političke stranke, odnosno strane oko ovih pitanja koje ako ne riješimo ćemo se i dalje vrtiti u krugu. Hvala.
36. pitanje postavlja zastupnik Vladimir Bilek.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi predsjedniče Vlade, članovi Vlade, ja bih svoje pitanje postavio ministrici graditeljstva, gospođi Anki Mrak Taritaš. Pitanje glasi, još od 90-ih godina svjedočimo brojnim aferama vezanim uz procjene nekretnina što je nesumnjivo da tržište procjene nekretnina nije kvalitetno uređeno, a Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja izradilo je uredbu o procjeni nekretnina. Pa pitanje bi glasilo, možete li nam reći u kojoj je fazi donošenje te uredbe ili točnije, kada bi ona mogla biti spremna za usvajanje i koje su najznačajnije promjene koje ona donosi?
Odgovara ministrica Anka Mrak Taritaš.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, dame i gospodo zastupnici, uvaženi zastupnik Bilek. Zaista, tržište nekretnine je jedno od vrlo osjetljivih tržišta i zaista je činjenica da i ovih dana svjedočimo tome da su vještaci procjenjivali nekretnine, da razlike u procijeni nije razlika od 10, 20% nego razlika između dviju procjena je i dvoznamenkaste brojke u razlikama koje jesu. Inače u EU postoje dvije osnovne metodologije u procijeni nekretnina, to je jedna … i druga metoda je germanska. Hrvatska je jedna od rijetkih država koja nema reguliranu načelnu metodologiju i mi smo to učinili. Dakle, izradili smo uredbu od procijene nekretnina, ta uredba ima tri metodologije na način na koji se mogu procjenjivati nekretnine, ima jedna usporedna metodologija, druga je tržišna metodologija i treća je prihodovna. Ono što je najvažnije kada smo radili određene scenarije, kada različiti sudski vještak upotrijebi jednu od tih metoda, u budućnosti radi procjenu nekretnina, razlika može biti do 10%. Dakle, ovom uredbom su definirane metodologije i definirani su načini na koji se mogu procjenjivati nekretnine. I sad ono ključno pitanje, a to je kada? Mi smo Zakonom o prostornom uređenju i gradnji koji je na snazi od 01. siječnja 2014. predvidjeli tu uredbu, da bi ta uredba mogla biti u postupku donošenja na Vladi, mora se donijeti i Zakon o izvlaštenju. Taj zakon je pred ovim cijenjenim Domom u drugom čitanju, nakon što zakon bude prošao svoju proceduru, tjedan dana iza toga mi ćemo ići na Vladu sa uredbom o procijeni nekretnina. I na koga će se ona odnositi? Odnositi će se na sve, na sve nekretnine koje će se procjenjivati. Dakle, zgrade, zemljišta, poljoprivredna građevinska, odnosit će se ta uredba. Ono što je važno i bitno, a to je da će se rezultati procijene moći vidjeti i biti dostupni našim građanima. Mi imamo informacijski sustav prostornog uređenja u kojem vodimo i procese i planiranje i u budućnosti ćemo voditi, u tom sustavu će se moći vidjeti i blokovne procjene nekretnina koje su bile jednom od ovih metoda o kojima sam govorila. Dakle, ova uredba zasigurno je neophodno potrebna, a ono što smo malo u razgovoru sa kolegama drugima koji se sa područja EU bave tom problematikom, svi ukazuju da bi to trebao biti i zakon. Mi smo se odlučili za prvi korak uredba, da reguliramo to neregulirano područje i nakon određenog vremena ćemo apsolutno biti spremni mi ili netko drugo ministarstvo to pretočiti u zakon. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zastupnik Vladimir Bilek. Izvolite komentar.
Hvala lijepa na odgovoru gospođo ministrice. Pa mislim da je konačno i u Hrvatskoj došlo vrijeme da se neke stvari urede pogotovo kada se radi o tržištu nekretnina bile to zgrade, bile to fizičke kuće naših građana ili poljoprivredno zemljište je rekao što ste rekli bili smo svjedoci ne samo u zadnje vrijeme nego i u niz dugih godina da su neki nakon što su se otkrile krive procjene ili plaćene procjene recimo to tako, čak završavali na sudovima u zatvorima. Mislim da je tome stvarno došlo vrijeme i da na neki način i ta uredba koja nadam se da će se uskoro pretočiti u zakon kada ona pokaže jedno stvarno djelovanje na terenu da će uvesti red u tržište nekretnina u RH. Zahvaljujem.
37.pitanje postavlja poštovani Ante Babić.
hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Moje pitanje upućujem potpredsjednici Vlade RH i ministrice socijalne politike i mladih gospođi Milanki Opačić. Pored činjenice da se nažalost Hrvatska nalazi u jednoj prirodnoj depopulaciji i da ima jedan negativan prirodan prirast jer se godišnje u Hrvatskoj rađa 15 tisuća stanovnika manje nego što ih umire iz Hrvatske je u posljednje tri godine iselilo oko 60 tisuća uglavnom mladih ljudi. Taj intenzivan proces iseljavanja posebice mladih Hrvatica i Hrvata ukoliko se ne zaustavi on će pogubno sigurno djelovati na demografski i društveno gospodarski razvoj naše zemlje. Zbog toga vas kao potpredsjednicu Vlade i ministricu socijalne politike i mladih pitam, što vi kao potpredsjednica Vlade i ministra socijalne politike i mladih činite ili namjeravate učiniti da se zaustavi proces iseljavanja mladih, a posebice školovanih osoba iz RH? Hvala.
Odgovara potpredsjednica Vlade Milanka Opačić.
Pa ovo je možda puno više pitanje za gospodarski sektor jer mi se čini da ti mladi ljudi upravo zbog toga što ne mogu naći radno mjesto. Dakle onoga trenutka kada se počnu otvarati pojačano radna mjesta i kada počnemo dobivati nekakve pozitivne efekte o kojima je potpredsjednik Grčić govorio, mislim da će mladi ljudi onda ostajati u Hrvatskoj. Iako naravno otvaranjem novih šansi i novih prilika u EU uvijek će biti i onih mladih ljudi koji će htjeti puno više puno veće izazove koje mogu dobiti u zemljama EU, a ne u RH. Dakle ja osobno žalim za svakom mladom osobom, obrazovanom, stručnom u koju smo uložili i puno novaca i puno truda koja odlazi iz Hrvatske, koja će negdje drugdje raditi a ne svojim znanjem doprinositi napretku Hrvatske. Ali još jedanputa bi htjela reći mislim da jedina mjera koja mlade ljude može ostaviti u Hrvatskoj to su radna mjesta koja će im biti dostupna jer u ovom trenutku nažalost im nisu dostupna. Mislim da će pomoći dosta i ova garancija za mlade koju smo dobro razradili u kojoj smo dobili … jer smo prva zemlja u EU svjesni toga da imamo vrlo veliki broj malih obrazovnih ljudi koji su nezaposleni i nadam se da će i garancija za mlade dati isto tako određene rezultate i da će dobar dio mladih ljudi pronaći svoje zapošljavanje. I moram još nešto reći dosta smo bili na udaru kritika jer smo mladim ljudima omogućili ovih godinu dana stručnog osposobljavanja, međutim i to je dalo pozitivne rezultate. Dosta je mladih ljudi koji su našli svoje mjesto u gospodarstvu nažalost mi u državnoj upravi nismo mogli puno tih mladih ljudi zadržati, a moramo vam reći da je bilo čak i suza u ministarstvima jer su doista ti mladi obrazovni ljudi bili vrlo vrijedni i nosili su jednu novu energiju i nova saznanja koja oni imaju sa sobom.
Komentar Ante Babić.
poštovana potpredsjednice ja i dalje mislim da sam trebao uputiti pitanje upravo vama jer je to Ministarstvo socijalne politike i mladih i vi ste određenim mjerama i programima sigurno mogli zaustaviti ovo iseljavanje. Hrvatska recimo dok je bila u sustavu drugih državnih tvorevina bila izložena egzodusu Hrvata posebice koncem 19.stoljeća početkom 20., '45.godine posebice, zatim šezdesetih, sedamdesetih godina prošloga stoljeća i iz ekonomskih ali i političkih razloga, tako da danas po procjenama u inozemstvu imamo preko 3 milijuna Hrvata i njihovih potomaka. Isto tako prema određenim podacima Hrvatskog svjetskog kongresa od ukupnog broja visokoobrazovnih Hrvata preko 1/3 se nalazi u inozemstvu što je pogubno i katastrofalno. Žalosno je recimo da smo danas svjedoci iseljavanja mladih i školovanih Hrvata i Hrvatica kada je Hrvatska slobodna i nezavisna demokratska država i umjesto da stvaramo uvjete po meni i poduzimamo mjere i da stimuliramo povratak Hrvata iz iseljeništva i tim i demografski i gospodarski osnažujemo RH, mi nažalost ne poduzimamo niti adekvatne mjere niti se stvaraju uvjeti da se zaustavi ovaj iseljenički val usudio bih se reći egzodus ovih mladih školovanih Hrvata što će siguran sam imati nesagledive demografske, ekonomske i opće društvene negativne posljedice za RH. Ja nisam zadovoljan s ovim odgovorom evo molio bih od vas jedan pisani odgovor. Hvala.
38.pitanje postavlja poštovani Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Moje pitanje je upućeno potpredsjednici Vlade i ministrici socijalne politike i mladih gospođi Milanki Opačić. Poštovana gospođo ministrice, izdvajanje pratećih djelatnosti u javnom sektoru poznatiji u javnosti kao outsourcing izazvao je mnoge oprečne reakcije u medijima ali i kritike od strane sindikata uz obrazloženje da će se time kršiti prava radnika, da budem konkretniji radi se o radnicima koji su zaposleni na poslovima čišćenja, pranja i peglanja, pripreme hrane, prijevoza i zaštite. Možete li nam molim vas pojasniti koji su ciljevi ove reforme i da li će u bilo kojem segmentu naštetiti odnosno rezultirati rizikom za radnike zaposlene u navedenim profesijama? Hvala.
Odgovara potpredsjednica Vlade Milanka Opačić. Izvolite.
Dakle svaka reforma izaziva otpore, svi su načelno za reforme, međutim kada do njih dođe onda su naravno svi na nogama i svi su protiv. Mi smo prije nekakvih 15-ak dana imali konferenciju u kojoj smo pozvali i poslodavce i sindikate, pozvali smo i predstavnicu talijanskih radničkih sindikata koja je sudjelovala u pregovorima prije 20-ak godina kada su oni išli u izdvajanje pratećih djelatnosti kako bismo čuli njihova i pozitivna i negativna iskustva jer ne trebamo učiti na vlastitoj koži. Sada već imamo sasvim dovoljno primjera u Europskoj uniji, svih onih koji su išli u takve reformske zahvate da možemo vidjeti njihove pozitivne i negativne strane i na osnovu toga raditi i svoju politiku. Žao mi je što na toj konferenciji sindikati su u startu odbili svoje sudjelovanje. Mi u Vladi nećemo odustati, mi ćemo ih ponovno pozvati da sjednemo zajednički za stol jer nam je u interesu da se takav veliki reformski potez ipak dogovori u suradnji sa sindikatima i poslodavcima i da se na kraju potpiše tripartitni sporazum. Ovdje je riječ o tome da ni jedna radnik neće ostati bez radnih mjesta i oni, dakle pojedinci u sindikatu koji plaše radnike da će ostati bez radnih mjesta nisu prijatelji tim radnicima i ja im odavde poručujem da nitko neće ostati bez radnog mjesta, svi oni će biti zaštićeni određenom socijalnom klauzulom jer postoji odredba u Zakonu o radu koja to omogućava. Isto tak i Direktiva Europske unije koja govori o zaštiti radničkih prava u trenutku kada se cijela gospodarska cjelina prebacuje dakle u privatni sektor. Mi ćemo dakle ići sa socijalnom klauzulom, sa zaštitom radničkih prava, sve u skladu dakle sa direktivama i sa onim što se zajednički dogovorimo. Ja se nadam da će u tom trenutku kada konkretno sjednemo oko sporazuma sindikati biti puno konkretniji i puno detaljniji i nadam se odgovorniji kako bismo doista zajednički dogovorili koja su to prava i koja razina koju moramo zaštiti. I naravno imati ćemo jednu klauzulu a to je da onaj koji ne poštuje naš sporazum nakon provedenog javnog natječaja da ćemo moći čitavu gospodarsku cjelinu vratiti natrag u javni odnosno državni sektor. Prema tome, imati ćemo neke zaštitne mehanizma ukoliko oni koji prođu na javnom natječaju se ne bi ponašali sukladno sporazumu kojega smo mi potpisali. Tako da radnici što se tiče njihovih radničkih prava i radnih mjesta ne moraju bojati, mi ćemo doista napraviti sve u sporazumu. Ja još jedan puta samo i sa ovog mjesta pozivam sindikate da doista s nama sjednu za stol i da taj sporazum zajednički napravilo.
Nema potrebe da se ovo komentira pa 39. pitanje postavlja poštovana Nada Murganić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Svoje pitanje upućujem potpredsjednici Vlade i ministrici socijalne politike i mladih, gospođi Milanki Opačić Ministrice, kako ćete u svjetlu reformi za koje ste zaduženi i koje provodite organizirati skrb i njegu starim, bolesnim i siromašnim našim sugrađanima kojih ima u Republici Hrvatskoj sve više, što li zbog demografske slike a što li zbog ekonomskog stanja? Naime, na ovo pitanje inzistiram upravo zbog toga što ste evo neposredno pred neko vrijeme kolegi zastupniku pohvalili program pomoći u kući koji je 30.4. naprasito prekinut baš upravo odlukom iz vašeg ministarstva. A korisnici koji sada uzaludno iščekuju pomoć u kući su zabrinuti zbog vaših a i iz ministarstva … [[Govornik se ne razumije.]] izjava. Ne znam da li znate da postoje podizvoditelji koji ispunjavaju sve zakonske uvjete da su mogli nastaviti ovaj program bez ikakvog prekida. Upravo zbog toga, ta populacija se osjeća nezaštićeno i nezbrinuto. Tim više što vi najavljujete ekonomske cijene domova, smanjuje se ugovoreni broj smještaja i drugih usluga iz mreže usluga, najavljujete zatvaranje ustanova. Sve reforme koje idu idu u smislu ukidanja i prava i naknada. Da li su sada na redu upravo ovi stari, bolesni i nemoćni?
Odgovara potpredsjednica Vlade poštovana Milanka Opačić.
Upravo ako ste slušali odgovor na pitanje prethodno kolege oko pomoći u kući. Dakle, nije problem u ministarstvu, 5 mjeseci iz ministarstva mi razgovaramo i sa županijama i sa podizvoditeljima. Dakle … [[Govornik se ne razumije.]] 5 mjeseci u ovoj sabornici donesen Zakon o socijalnoj skrbi u kojoj smo rekli da idu novi kriteriji. Što se nas tiče, doista smo sve odradili. To što podizvoditelji neki još uvijek dan danas nisu donijeli popis svojih korisnika u centar da bi mogli u centru provjeriti i izdati im rješenje to doista ne možete meni prebaciti kao moju odgovornost. Da ne kažem da imamo županija u kojima županije uopće nisu reagirale jer one trebaju davati dozvole dakle onima koji su izvođači usluga. Tako da, to je problem zbog čega u jednom dijelu nismo još profunkcionirali. A u drugim dijelovima je sve u redu. Dakle zašto neke ovdje općine i gradovi uredno funkcioniraju, zašto smo dobili novih 20 gradova. Dakle, oni koji su htjeli, kojima je doista bilo stalo do tih starijih osoba, ti su se potrudili i sve su napravili. Rješenja su izdana. Međutim, oni koji evo do dan danas još nisu predali i mi smo ih i danas zvali i prije nekoliko dana smo imali i aktiv svojih ravnatelja, dakle to naprosto ja više ne mogu gurati od ovoga što pokušavam sa svoje strane i moji ljudi u ministarstvu. Što se tiče ovoga drugoga reforme domova umirovljenika, dakle ovdje je samo riječ. Niti o zatvaranju bilo kakvih ustanova, niti o smanjivanju mreže nego jednom pravednijem sustavu. Samo ću vas pitati nešto, da li mislite da je pravedno da u domovima umirovljenika koje plaćamo mi kao država koje su u županijskom vlasništvu su ljudi koji imaju apartmane na moru pa 6 mjeseci iz doma odu u apartman na moru, 6 mjeseci je nama soba u domu prazna? Da li mislite da je pravedno da nam u tim domovima za 2800 kuna su ljudi koji imaju vile na moru, koji imaju ogromne nekretnine u središtima velikih gradova i da s druge strane zbog toga što oni pune takve domove mi ne možemo smjestiti ove siromašne o kojima vi govorite? Ti siromašni ostaju doma i često puta im nema tko donijeti niti hranu niti ih okrenuti u njihovom krevetu. Dakle smisao ove reforme nije niti zatvaranje domova, niti smanjivanje usluga nego naprosto jedan pravedniji sustav u kojem će oni koji imaju ili mirovinu ili imovinu moći platiti ekonomsku cijenu. Oni koji to neće moći platiti jer nemaju niti imovinu niti imaju dovoljnu mirovinu za njih ćemo se pobrinuti mi kao država jer to je naša osnovna smisao i svrha.
Komentar ovog odgovora poštovana Nada Murganić.
Ministrice zaista očekujem da kažete i da javno obznanite, a i meni u pisanom obliku plan aktivnosti sa nosiocima i sa rokovima kako mislite napraviti reformu starih i bolesnih. Ja sam očekivala jer to stalno u javnosti na žalost čujemo iz resornog ministarstva kada se želi nešto promijeniti, progurati govori se o zloupotrebama. Zloupotrebe treba i za to se svi slažemo prekinuti i kazniti, ali one ne mogu biti obrazac po čemu će se krojiti zakon i po čemu će se kažnjavati svi drugi korisnici. Otužno je slušati od resornog ministra da kada se obraća korisnicima socijalne skrbi da o njima govori kao nekome tko zloupotrebljava sustav, o radnicima kao neradnicima koje treba disciplinirati kroz outsourcing. Žalosno je da se zdravstvo izborilo zbog interesa svojih pacijenata da ne ide u outsourcing radnici iz njihovih djelatnosti, a iz našeg ministarstva u korist korisnika koji imaju specifične potrebe se to nije niti pokušalo. Radnici, stručni radnici za vas su oni koji ne znaju raditi svoj posao, krše propis i prijeti im se i smjenama i otkazima. Ja vas molim pisani odgovor radi sigurnosti ljudi koji mogu planirati svoj život, a ne da prođu kao ovi korisnici programa koji čekaju već nekoliko dana da im netko otvori vrata, donese kruh i mlijeko. U svom resornom ministarstvu provjerite koji su podizvoditelji, imaju li zakonske osnove da nastave bez ikakvih prekida ovaj program.
40 pitanje postavlja poštovana kolegica Ivana Posavec Krivec.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Svoje pitanje upućujem gospodinu Branku Grčiću, potpredsjedniku Vlade i ministru regionalnog razvoja i fondova EU. Poštovani potpredsjedniče Vlade, evo uskoro se bliži i godišnjica našeg punopravnog članstva u EU. Od te Europske unije svi smo skupa puno očekivali i zapravo nam je ona davala dodatnu dozu optimizma o kojoj danas evo ovdje u sabornici gotovo svi govore. No, ono što nikako nije dobro da i ovdje u sabornici se dijelimo na dvije strane, na strane koje na neki način važu pozitivnim ono što nam je ta Europska unija omogućila i koju je perspektivu stavila pred nas. Svakako mislim na fondove EU. Danas smo ovdje isto tako čuli teze koje se i zadnje vrijeme provlače kroz medije da je Hrvatska zapravo u minusu ulaskom u EU kada govorimo o financijama, da smo više uplatili za članstvo u EU nego što smo uspjeli povući sredstava konkretnih projekata. Pa ja vas molim u ime one istine o kojoj ovdje danas cijeli dan pričamo poštovani potpredsjedniče Vlade da kažete i radi nas i radi cjelokupne hrvatske javnosti koji su to točni podaci, koji su to egzaktni pokazatelji i u kojoj se trenutno fazi Hrvatska nalazi što se tiče povlačenja sredstava iz EU?
Odgovara potpredsjednik Vlade Branko Grčić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Dakle, da možda čisto razjasnimo dvije stvari. Znači jedna je stvar EU fondovi i povlačenje EU fondova kroz projekte, kroz realizaciju projekata na terenu, isplate novca za projekte itd. itd. A druga priča je tzv. cash flow tijek novca u i iz Europske unije prema Hrvatskoj. I te dvije stvari sada razdvajam. Ovo prvo sam već odgovorio tijekom današnjeg aktualnog sata, dakle o iskorištenosti strukturnih fondova i predpristupnih u cijelom ovom razdoblju iza nas. A sada govorim isključivo o cash flow, dakle o odgovoru na pitanje da li je stvarno istina da mi uplaćujemo u proračun neke novce, u EU proračun neke novce a da iz EU proračuna nismo u naš proračun dobili ništa. Naravno da to nije istina. Dakle, prošlu godinu onih 6 mjeseci punopravnog članstva saldo je bio mali ali pozitivan, negdje oko 18 milijuna eura ukupno je bio pozitivni saldo i s tim smo zaključili 2013. godinu. U prva četiri mjeseca ove godine u EU proračun smo točno uplatili 222 milijuna eura. To su podaci jedne institucije koja se zove Nacionalni fond pri Ministarstvu financija koji je posebno osnovan, jer kroz taj Nacionalni fond prolaze sva sredstva koja se vezuju uz transakcije države Hrvatske sa Europskom komisijom, odnosno Europskom unijom. Dakle, preko nacionalnog fonda su išle i ove uplate i uplaćeno je 222 milijuna eura. S druge strane po raznim osnovama zaista tu se radi i o avansima kako je netko danas spomenuo, avansima, naravno onom od 150 milijuna eura o čemu se jako puno pričalo da neće nikad doći itd. itd. Da, došao je i legao je na račun nacionalnog fonda 150 milijuna eura avansa. Ali tu su i sredstva tzv. schengen facility, znači za uspostavu schengenskog sustava u Hrvatskoj. Tu su i sredstva koja su refundacija projekata koji se provode već 7, 8 godina u Hrvatskoj, pa ovi koji su u tijeku provedbe sada te uplate dolaze na račun nacionalnog fonda nakon što su računi o izvedbi pojedinih projekata certificirani u Europskoj komisiji. Dakle, potvrđeni od strane Europske komisije. Tu je i uplata za tzv. cash flow u samom hrvatskom proračunu. Kao što znate u pregovorima smo ispregovarali da nekih 80 milijuna eura je čista pomoć likvidnosti hrvatskog proračuna, tako da su neke rate tu sada uplaćene i u ova četiri mjeseca. Dakle, kad sve to zbrojite plus uplate temeljem potpora našim poljoprivrednicima, znači potpore u okviru poljoprivredne politike sve skupa u ovom trenutku, odnosno pardon 30.04. ove godine u Nacionalni fond se slilo 341 milijun eura. Dakle, to su opet statistički podaci. Tu ni Grčić ni bilo tko ne može lagati, to su brojke jel', to su činjenice. Dakle, neto efekt 118, odnosno 119 milijuna eura ili u kunama 885 milijuna kuna više se slilo u Nacionalni fond nego što je iz Nacionalnog fonda do kraja 4. mjeseca uplaćeno u EU proračun. I ja mislim da je to respektabilan zasada rezultat. Naravno mi smo pokušali i procjenjivati kojom brzinom će ići apsorpcija temeljem realizacije projekata i došli smo do brojke da bi kraj godine dočekali sa negdje oko 140 milijuna eura po nekom realističnom scenariju. Hvala lijepa.
Nema komentara pa prelazimo na zadnje 41. pitanje koje će postaviti poštovana kolegica Nadica Jelaš.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pitanje postavljam ministru rada i mirovinskog sustava gospodinu Mirandu Mrsiću. Poštovani ministre znamo da je nezaposlenost najteži problem ovoga trenutka u Hrvatskoj ali i ne samo u Hrvatskoj nego i u našem okruženju, dakle u EU. U kontekstu te činjenice izuzetno su vrijedni podaci koje je prije nekoliko dana objavio Hrvatski zavod za zapošljavanje, a koji govore o tome da se nezaposlenost ipak smanjuje na mjesečnoj razini. Dakle, već dva mjeseca uzastopno, u travnju imamo smanjenje gotovo od 6%, a nešto blaže smanjenje vidljivo je odnosno evidentno je i na godišnjoj razini. To su neprijeporno ću reći dobrodošli podaci. Međutim, moram vas pitati ipak da li je riječ samo o sezonskim oscilacijama ili ipak možemo govoriti o svojevrsnim pozitivnim promjenama, dakle o početku oporavka hrvatskog tržišta rada?
Odgovara ministar Mirando Mrsić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, dakle kad govorimo o nezaposlenosti onda nezaposlenost treba gledati kao trend i u jednom dužem vremenskom razdoblju. Ono što je činjenica da mi u Hrvatskoj imamo porast nezaposlenosti od davne 2008. godine. Jedino u jednom periodu tamo pred izbore 2011. je bio jedan virtualni pad broja nezaposlenih zato što je 15 tisuća ljudi poslano u obrazovanje koje nije koristilo niti njima niti državi, samo je uljepšalo izgled broja nezaposlenih. Ti su se ljudi vratili u evidenciju nezaposlenih 2012. Mi vidimo određeni trend koji da bi ga mogli ocijeniti trebamo ipak još pričekati podatke za 6., 7. mjesec, međutim neke stvari se vide već duže vrijeme. A već duže vrijeme se vidi smanjenje ulaza u nezaposlenost iz gospodarske djelatnosti. Dakle, tržište rada u Hrvatskoj se restrukturiralo i imamo sve manji broj ulazaka naših sugrađana zbog gubitka posla. Međutim, imamo povećani broj ulazaka iz neaktivnosti, to su oni naši sugrađani koji su bili nezaposleni i koji nisu imali vjere da će pronaći posao, nisu se nakon što se nisu prijavljivali na Zavod za zapošljavanje nisu bili u evidenciji, ti se naši sugrađani vraćaju natrag u evidenciju Zavoda za zapošljavanje jer očito da mjere aktivne politike zapošljavanja koje smo proveli su doveli do toga da ljudi vjeruju da mogu naći posao i da mogu naći toliko željeno zaposlenje. Tome govore u prilog i podaci koje smo više puta i objavljivali oko broja ljudi koji su aktivnim mjerama politike zapošljavanja. Prošle godine smo imali jedan od najvećih brojeva, ja se nadam da ćemo i ove godine uspjeti tu brojku postići. Bilo je problema sa financiranjem koji smo zajednički riješili i preko Nacionalnog fonda tako da očekujemo da ćemo sve ono što moramo obaviti moći obaviti i ove godine. U ovom trenutku je oko 12,5 tisuća zahtjeva za aktivnu mjeru politike zapošljavanja, više nego što smo ikad imali u ovih 6 mjeseci što govori u prilog da su mjere zaživjele i da mjere funkcioniraju. U ovom vremenskom periodu smo obradili sve te zahtjeve i sada slijedi onaj drugi dio a to je financiranje ovih mjera, a to znači da će svi oni kojima je odobreno financiranje i rad bez zasnivanja radnog odnosa, samozapošljavanje, javni radovi svi će oni biti isfinancirani preko Zavoda za zapošljavanje. Drugi trend koji vidimo, a on je očito vezan i uz gospodarsku djelatnost je da 4 glavne djelatnosti pokazuju oporavak, a kad govorimo o zapošljavanju to su prerađivačka industrija, trgovina, pružanje smještaja te pripreme usluživanja hrane, dakle turizam i ugostiteljstvo ali i graditeljstvo. Ono što uvijek možemo reći da je to vezano uz sezonsko zapošljavanje ali gledajući 2013. i 2014. imali smo jednako uspješnu turističku sezonu, govori nam u prilog da porast koji vidimo u zapošljavanju posebno u graditeljstvu, prerađivačkoj industriji govori u prilog da se tržište počinje gibati, da se počinje zapošljavati i da počinje gospodarska aktivnost koja će rezultirati i porastom BDP-a u određenom vremenskom periodu. Stoga ovaj trend je, da bi ga ocijenili da li je trajan ili nije trebat će ipak jedan određeni vremenski period ali svi ovi pokazatelji govore u prilog da se tržište rada u Hrvatskoj probudilo i da se pokreće gospodarska aktivnost. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. U skladu s odredbom članka 144. Poslovnika obavještavam vas da Vlada i ministarstva nisu dostavila u propisanom roku odgovor na 45 zastupničkih pitanja te sukladno navedenoj poslovničkoj odredbi molim da se odgovori dostave u roku od 8 dana. Gospođe i gospodo zastupnici aktualno prijepodne je završeno. Ja određujem sada stanku do 15,00 sati kada ćemo nastaviti Izvješćem Mandatno-imunitetnog povjerenstva.
Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici nastavljamo, odnosno počinjemo raditi u plenarnom zasjedanju 13. sjednice Hrvatskog sabora po već utvrđenom dnevnom redu. Na redu je 1. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim predsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva poštovanu kolegicu Gordanu Sobol da podnese izvješće.
Kolegice i kolege, predsjedniče Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 37. sjednici održanoj 14. svibnja 2014. godine pisani zahtjev zastupnika Slavka Linića o ponovnom obnašanju zastupničke dužnosti. Naime, on je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora da ga je dana 06. svibnja 2014. Vlada Republike Hrvatske razriješila dužnosti ministra financija čime mu je prestala nespojivost sa obavljanjem zastupničke dužnosti. Povjerenstvo je utvrdilo da je mirovanje zastupničkom mandata Slavku Liniću koji je izabran u 7 izbornoj jedinici započelo 23. prosinca 2011. godine zbog nespojivosti dužnosti, te da je zastupničku dužnost zamjenika zastupnika istog dana započeo obnašati Josip Benčić. Kako je Slavko Linić podnio pisani zahtjev u zakonskom roku povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti te mu mirovanje zastupničkog mandata prestaje 8 dana od dana podnošenja zahtjeva, a sa istim danom prestaje obnašanje zastupničke dužnosti zamjeniku zastupnika Josipu Benčiću. Slijedom toga Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže jednoglasno Hrvatskom saboru da donese odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Slavka Linića sa danom 15. svibnja 2014. godine te prestanku obnašanja zastupniče dužnosti zamjenika zastupnika Josipa Benčića sa danom 15. svibnja 2014. godine.
Hvala lijepa poštovana predsjednice Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih za raspravu. Zaključujem raspravu. Molim, ne idemo prije odluku, idemo glasati prije to je poštenije. Molim da se izjasnimo tko je za predloženu odluku dizanjem ruke? Hvala. Tko je protiv? Hvala lijepa. Ima li netko suzdržan? Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da je predložena odluka donesena jednoglasno sa 106 glasova za. Idemo na slijedeću odluku, poštovan predsjednice.
Zahvaljujem. Mandatno-imunitetno povjerenstvo je na svojoj 37. sjednici održanoj 14. svibnja 2014. godine razmotrilo pisani zahtjev zastupnice Nade Čavlović-Smiljanec o ponovnom obnašanju zastupniče dužnosti. Ona je 08. svibnja 2014. izvijestila predsjednica Hrvatskog sabora da ju je Vlada Republike Hrvatske razriješila dužnosti pomoćnice ministra financija, ravnateljice porezne uprave s danom 08. svibnja 2014. godine. Mirovanje zastupničkog mandata Nadi Čavlović-Smiljance izabranoj u 4. izbornoj jedinici započelo je 01. siječnja 2012. godine zbog nespojivosti dužnosti. Zastupničku dužnost zamjenice zastupnice od 18. siječnja 2012. obnašala je Sandra Petrović, a od 05. srpnja 2013. Marijana Živko. Kako je Nada Čavlović-Smiljanec podnijela pisani zahtjev predsjedniku Hrvatskog sabora u zakonskom roku povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti te joj mirovanje zastupničkog mandata prestaje 8 dana od dana podnošenja zahtjeva, a sa istim danom prestaje obnašanje zastupniče dužnosti zamjenice zastupnice Marijane Živko. Slijedom toga Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže jednoglasno Hrvatskom saboru da donese odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnice Nade Čavlović-Smiljanec sa danom 16. svibnja 2014. godine i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnice Marijane Živko sa danom 16. svibnja 2014. godine.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih za raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na izjašnjavanje. Molim dizanjem ruke da se izjasnite tko je za? Hvala. Ima li netko protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je preložena odluka donešena jednoglasno sa 109 glasova za. Molim predsjednice nastavite, treća.
Zahvaljujem. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrila je na svojoj 36. sjednici održanoj dana 25. travnja 2014. godine zahtjev općinskog državnog odvjetništva u Varaždinu upućen putem državno odvjetništva Republike Hrvatske za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Vesne Želježnjak, zastupnice u Hrvatskom saboru zbog osnovane sumnje da je počinila kazneno djelo protiv imovine prijevarom iz članka 236. stavka 1. Kaznenog zakona. Vesna Želježnjak zastupničku dužnost zamjenice zastupnika u 7. sazivu Hrvatskog sabora započela je obnašati 18. siječnja 2012. godine te ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata. Člankom 76., stavkom 5. Ustava RH i člankom 27. Poslovnika Hrvatskog sabora propisano je da između sjednica Sabora odluku o zahtjevu za odobrenje za pokretanje kaznenog postupka donosi Mandatno imunitetno povjerenstvo s time što odluku mora naknadno potvrditi i Hrvatski sabor na prvoj idućoj sjednici. Mandatno imunitetno povjerenstvo je jednoglasno donijelo odluku da se daje odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnice Vesne Želježnjak po zahtjevu općinskog Državnog odvjetništva u Varaždinu od 18. travnja 2014. godine zbog osnovane sumnje da je počinila kazneno djelo … imovine prijevarom iz članka 236., stavka 1. Kaznenog zakona.
Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke za … na izjašnjavanje. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je predložena odluka donesena jednoglasno sa 108 glasova za. Molim četvrti prijedlog odluke.
Mandatno imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 37. sjednici održanoj 14. svibnja 2014. godine zahtjev punomoćnika privatnog tužitelja Ivana Geršića iz Fažane za davanje odobrenja za nastavak vođenja kaznenog postupka protiv Ade Damjanac zbog kaznenog djela uvrede, kaznenog djela sramoćenja i kaznenog djela klevete, iz članaka 147., 148. i 149. Kaznenog zakona. Ada Damajnac obnaša zastupničku dužnost zamjenice zastupnika Zlatka Komadine te ima imunitet do prestanka obnašanja zastupničke dužnosti. Mandatno imunitetno povjerenstvo jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru da donese odluku, za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za vođenje kaznenog postupka protiv zastupnice Ade Damjanac po privatnoj tužbi Ivana Geršića iz Fažane. Naime Mandatno imunitetno povjerenstvo zauzelo je stav da u slučajevima privatnih tužitelja kao i slučajima kada oštećenik kao supsidijarni tužitelj stupa na mjesto državnog odvjetnika jer je državni odvjetnik ustanovio da nema osnova za pokretanje ili vođenje kaznenog postupka, povjerenstvo će Hrvatskom saboru predložiti uskraćivanje odobrenja. Kazneni postupak može se pokrenuti i nakon isteka mandata.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke Mandatno imunitetnog povjerenstva. Nema zainteresiranih za raspravu. Zaključujem raspravu. Molim da se izjasnimo o prijedlogu odluke povjerenstva. Tko je za predloženu odluku? Hvala. Ima netko protiv? Je li je netko suzdržan? Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da je predložena odluka donesena jednoglasno sa 108 glasova za. Molim, prelazimo na - Izvješće mandatno-imunitetnog povjerenstva Molim predsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva, poštovanu Gordanu Sobol da podnese izvješće.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege, Mandatno-imunitetno povjerenstvo razmotrilo je na svojoj 38. sjednici održanoj 22. svibnja 2014. godine zahtjev Državnog odvjetništva, Ureda za suzbijanje korupcije organiziranog kriminaliteta koji je upućen predsjedniku Hrvatskog sabora za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Nade Čavlović-Smiljanec, zastupnice u Hrvatskom saboru zbog osnovane sumnje da je počinila kazneno djelo protiv službene dužnosti trgovanje utjecajem iz članka 295. stavka 1. Kaznenog zakona. Kako je Nada Čavlović-Smiljanec zastupnica 7. saziva Hrvatskog sabora, bez odluke Hrvatskog sabora protiv iste se ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Nakon provedene rasprave Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže Hrvatskom saboru da donese odluku. Daje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnice Nade Čavlović-Smiljanec po zahtjevu Državnog odvjetništva, Ureda za suzbijanje korupcije organiziranog kriminaliteta od 19. svibnja 2014. godine zbog osnovane sumnje da je počinila kazneno djelo protiv službene dužnosti trgovanje utjecajem iz članka 295., stavka 1. Kaznenog zakona. Mandatno-imunitetno povjerenstvo odlučilo je dati odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnice u Hrvatskom saboru Nade Čavlović-Smiljanec po zahtjevu Državnog odvjetništva kao samostalnog i neovisnog pravosudnog tijela koje je ovlašteno i dužno postupati protiv počinitelja kaznenih djela i drugih kažnjivih djela kako bi mogla nesmetano obavljati svoju dužnost koja mu je temeljem Ustava RH dana u nadležnost. Hvala.
Hvala i vama poštovana predsjednice. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu o prijedlogu odluke. Dajem na glasovanje prijedlog odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 112 glasova donošena predložena odluka Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Idemo na Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim predsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva poštovanu Gordanu Sobol da podnese izvješće.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 39. sjednici od 17. lipnja 2014. godine pisani zahtjev zastupnika Željka Jovanovića o ponovnom obnašanju zastupničke dužnosti od 11. lipnja 2014. kojim je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora da ga je dana 11. lipnja 2014. Vlada Republike Hrvatske razriješila dužnosti ministra znanosti, obrazovanja i sporta čime mu je prestala dužnost koja je nespojiva s obnašanjem zastupničke dužnosti. Povjerenstvo je utvrdilo da je mirovanje zastupničkog mandata Željku Jovanoviću započelo 23. prosinca 2011. godine zbog nespojivosti dužnosti iz članka 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor te da je zastupničku dužnost zamjenice zastupnika istog dana započela obnašati Lidija Bagarić. Kako je Željko Jovanović podnio pisani zahtjev u zakonskom roku povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti te mu mirovanje zastupničkog mandata prestaje 8 dana od dana podnošenja zahtjeva, a sa istim danom prestaje obnašanje zastupničke dužnosti zamjenici zastupnika Lidiji Bagarić. Mandatno-imunitetno povjerenstvo jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje Odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Željka Jovanovića sa danom 19.06.2014. godine i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Lidije Bagarić sa danom 19.06.2014. godine.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih za raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na izjašnjavanje predloženu odluku. Molim dizanjem ruke da se izjasnite tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je predložena odluka donesena većinom glasova, 118 glasova za i 1 suzdržanim glasom. Hvala lijepa. Molim nastavite poštovana predsjednice povjerenstva.
Mandatno-imunitetno povjerenstvo razmotrilo je na 39. sjednici održanoj 17. lipnja 2014. godine pisani zahtjev zastupnika Rajka Ostojića o ponovnom obnašanju zastupničke dužnosti od 12. lipnja 2014. kojim je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora da ga je dana 11. lipnja 2014. godine Vlada Republike Hrvatske razriješila dužnosti ministra zdravlja čime mu je prestala dužnost koja je nespojiva s obnašanjem zastupničke dužnosti. Povjerenstvo je utvrdilo da je mirovanje zastupničkog mandata Rajka Ostojića započelo 23. prosinca 2011. zbog nespojivosti dužnosti iz članka 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor te da je zastupničku dužnost zamjenika zastupnika istog dana započeo obnašati Borislav Kovačić. Kako je Rajko Ostojić sukladno članku 13. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor podnio pisani zahtjev u zakonskom roku povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti te mu mirovanje zastupničkog mandata prestaje 8 dana od dana podnošenja zahtjeva, a sa istim danom prestaje obnašanje zastupničke dužnosti zamjeniku zastupnika Borislavu Kovačiću. Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže Hrvatskom saboru donošenje Odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Rajka Ostojića sa danom 20. lipnja 2014. i prestanak obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Borislava Kovačića sa danom 20. lipnja 2014. godine.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nitko se ne javlja. Zaključujem raspravu. Dajem na izglasavanje predloženu odluku. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 118 glasova za i 1 suzdržanim glasom donesena predložena odluka. Izvolite poštovana predsjednice povjerenstva.
Zahvaljujem. Mandatno-imunitetno povjerenstvo razmotrilo je na 39. sjednici održanoj 17. lipnja 2014. godine pisanu obavijest zastupnika Joze Radoša da mu 1. srpnja 2014. godine počinje mandat u Europskom parlamentu te da mu s navedenim danom prestaje zastupnički mandat u Hrvatskom saboru. Povjerenstvo je utvrdilo da je Jozo Radoš izabran za zastupnika u 7. sazivu Hrvatskog sabora i da mu je zastupnički mandat počeo teći 22. prosinca 2011. godine. Obzirom da je na izborima održanim 25. svibnja 2014. godine za članove u Europski parlament iz RH Jozo Radoš izabran za člana Europskog parlamenta i mandat mu počinje teći 1. srpnja 2014. povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni uvjeti za prestanak zastupničkog mandata sukladno Zakonu o izboru članova u Europski parlament iz RH. Hrvatska narodna stranka – liberalni demokrati odredila je da zastupnika Jozu Radoša zamijeni Vesna Sabolić. Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže stoga Hrvatskom saboru donošenje Odluke o prestanku zastupničkog mandata zastupnika Joze Radoša sa danom 1. srpnja 2014. godine i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Vesne Sabolić sa danom 1. srpnja 2014. godine.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje predloženu odluku. Molim da se izjasnite. Tko je za? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 120 glasova za donesena predložena odluka. Hvala lijepa. Idemo na odlučivanje o odrađenim prijedlozima akata koji su raspravljeni na plenarnoj sjednici Hrvatskog sabora. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva, molim poštovanu predsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva zastupnicu Gordanu Sobol da podnese izvješća.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo razmotrilo je na svojoj 40. sjednici održanoj 4. srpnja 2014. godine pisanu obavijest zastupnika Tonina Picule da mu 1. srpnja 2014. počinje mandat u Europskom parlamentu te da mu s navedenim danom prestaje dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru. Povjerenstvo je utvrdilo da je Tonino Picula izabran za zastupnika u 7. saziv Hrvatskog sabora, a na izborima za članove u Europski parlament iz RH održanih 25. svibnja 2014. izabran je i za člana u Europski parlament. Mandat u Europskom parlamentu počinje mu 1. srpnja 2014. te su time ispunjeni uvjeti za prestanak zastupničkog mandata zastupniku Toninu Piculi propisanim člankom 10. Zakona o izboru članova u Europski parlament iz Republike Hrvatske, a njegov zamjenik Alen Prelec nastavlja obnašati zastupničku dužnost zamjenika zastupnika. Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže Hrvatskom saboru donošenje Odluke o prestanku zastupničkog mandata zastupniku Toninu Piculi sa danom 1. srpnja 2014.
Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na odlučivanje predloženu odluku. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je predložena odluka donesena jednoglasno sa 112 glasova za. Nastavite poštovana predsjednice.
Zahvaljujem. Mandatno imunitetno povjerenstvo razmotrilo je na 40. sjednici održanoj 4. srpnja 2014. pisanu obavijest zastupnice Biljane Borzan da joj od 1. srpnja 2014. počinje mandat u Europskom parlamentu te da joj s tim danom prestaje dužnost zastupnice u Hrvatskom saboru. Povjerenstvo je utvrdilo da je Biljana Borzan izabrana za zastupnicu u 7. saziv Hrvatskog sabora a na izborima za članove u Europski parlament održanim 25. svibnja ove godine izabrana i za članicu u Europski parlament. Mandat joj započinje 1. srpnja 2014. te su time ispunjeni uvjeti za prestanak zastupničkom mandata zastupnici Biljani Borzan prema članku 10. Zakona o izboru članova u Europski parlament iz Republike Hrvatske, a njezin zamjenik Hrvoje Nekić nastavlja obnašati zastupničku dužnost u zamjenika zastupnice. Mandatno imunitetno povjerenstvo predlaže donošenje odluke o prestanku zastupničkog mandata zastupnici Biljani Borzan sa danom 1. srpnja 2014.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na izglasavanje predloženu odluku. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je predložena odluka donesena jednoglasno sa 112 glasova za. Nastavite poštovana predsjednice.
Zahvaljujem. Mandatno imunitetno povjerenstvo razmotrilo je na 40. sjednici održanoj 4. srpnja 2014. pisanu obavijest zastupnice Ruže Tomašić da joj 1. srpnja 2014. počinje mandat u Europskom parlamentu te da joj s navedenim danom prestaje dužnost zastupnice u Hrvatskom saboru. Povjerenstvo je utvrdilo da je Ruža Tomašić izabrana za zastupnicu 7. saziv Hrvatskog sabora, a na izborima za članove u Europski parlament izabrana je za članicu u Europski parlament. Mandat joj započinje 1. srpnja 2014., te su time ispunjeni uvjeti za prestanak zastupničkog mandata zastupnici Ruži Tomašić prema članku 10. Zakon o izboru članova u Europski parlament iz Republike Hrvatske, a njen zamjenik Ivan Šimunović nastavlja obnašati zastupničku dužnost zamjenika zastupnice. Mandatno imunitetno povjerenstvo predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o prestanku zastupničkog mandata zastupnici Ruži Tomašić sa danom 1. srpnja 2014. godine.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na izjašnjavanje. Tko je za predloženu odluku? Hvala. Tko je protiv? Ima suzdržanih? Molim rezultat. Utvrđujem da je predložena odluka donesena jednoglasno sa 112 glasova za. Nastavite poštovana predsjednice.
Hvala. Mandatno imunitetno povjerenstvo razmotrilo je na 40. sjednici održanoj 4. srpnja 2014. pisanu obavijest zastupnika Ivana Jakovčića da mu 1. srpnja 2014. počinje mandat u Europskom parlamentu te da mu s navedenim danom prestaje dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru. Povjerenstvo je utvrdilo da je Ivan Jakovčić izabran za zastupnika u 7. saziv Hrvatskog sabora, a na izborima za članove u Europski parlament održanim 25. svibnja ove godine izabran i članicu u Europski parlament. Mandat mu započinje 1. srpnja 2014. te su time ispunjeni uvjeti za prestanak zastupničkom mandata Ivanu Jakovčiću propisani člankom 10. Zakona o izboru članova u Europski parlament iz Republike Hrvatske, a njegov zamjenik Giovanni Sponza nastavlja obnašati zastupničku dužnost zamjenika zastupnika. Sukladno tome, Mandatno imunitetno povjerenstvo predlaže donošenje odluke o prestanku zastupničkog mandata zastupnika Ivana Jakovčića sa danom 1. srpnja 2014.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na izjašnjavanje predloženu odluku. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je predložena odluka donesena jednoglasno sa 112 glasova za. Hvala lijepa. Sada ćemo prijeći odmah na Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim predsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva poštovanu Gordanu Sobol da podnese izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva.
Poštovane kolegice i kolege, gospodine predsjedniče Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je 41. sjednici 11. srpnja 2014. godine pisanu izjavu zastupnika Igora Rađenovića kojim je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora da stavlja svoj zastupnički mandat u mirovanje zbog obnašanja dužnosti zamjenika ministra financija koja je nespojiva sa obnašanjem zastupnike dužnost. Socijaldemokratska partija Hrvatske sukladno članku 12.stavka 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor odredila Karolinu Leaković kao zamjeniku zastupnika Igora Rađenovića. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata Igora Rađenovića kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Karoline Leaković. Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže jednoglasno Hrvatskom saboru da se donese odluka da dana 10. srpnja 2014. godine započinje mirovanje zastupničkog mandat zastupnika Igora Rađenovića, a zastupničku dužnost sukladno članku 9. stavku 9. Poslovnika Hrvatskog sabora dana 11. srpnja 2014. godine započinje obnašati zamjenica zastupnika Karolina Leaković.
Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je predložena odluka donesena jednoglasno sa 87 glasova za. Sad ćemo pristupiti davanju prisege. Prisega se daje na način da predsjednik ili predsjedavajući pročita tekst prisege, a nakon toga zastupnik kad je prozvan ustaje i izgovara riječ prisežem. Tekst prisege glasi: "Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno, da ću se u svome radu držati Ustava i zakona i poštivati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske." Poštovana zastupnica Karolina Leaković. Time smo iscrpili ovu točku dnevnog reda pa sada prelazimo na drugu točku. 2. Prijedlog za iskazivanje povjerenja mr. Borisu Lalovcu za obavljanje dužnosti ministra financija. Predsjednik Vlade RH, Zoran Milanović dostavio je prijedlog za iskazivanje povjerenja Borisu Lalovcu za obavljanje dužnosti ministra financija u Vladi RH. U skladu sa člankom 119. Poslovnika Hrvatskog sabora rasprava je provedena na sjednici Odbora za financije i državni proračun. Izvješće odbora primili ste na sjednici. Hoće, predsjednik odbora. Izvolite, poštovani predsjedniče Odbora za financije i državni proračun. Srđan Gjurković, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani gospodine Lalovac, kolegice i kolege. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora raspravio je na 67. sjednici održanoj 13. svibnja 2014. godine prijedlog za iskazivanje povjerenja magistru znanosti Borisu Lalovcu za obavljanje dužnosti ministra financija koje je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada RH, aktom od 06. svibnja 2014. godine. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora navedeni prijedlog raspravio je na temelju odredbe 119, stavak 6. Poslovnika Hrvatskog sabora kao matično radno tijelo. Nakon provedene rasprave, Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora odlučio je većinom glasova, 9 za i 1 protiv poduprijeti donošenje odluke za iskazivanje povjerenja magistru znanosti Borisu Lalovcu za obavljanje dužnosti ministra financija. Hvala.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Odbora za financije i državni proračun. Molim sada da se izjasnimo o prijedlogu premijera dizanjem ruke. Tko je za prijedlog za iskazivanje povjerenja? Hvala lijepa. Ima netko protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 83 glasa za, 16 glasova protiv i 10 suzdržanih glasova iskazano povjerenje Borisu Lalovcu za obavljanje dužnosti ministra financija u Vladi RH. Sada bi prešli na davanje prisege. Prisega se daje na način da predsjednik ili predsjedavajući Hrvatskog sabora izgovara tekst prisege, a poštovani Lalovac ustaje i izgovara prisežem. Tekst prisege glasi: Prisežem da ću dužnost člana Vlada savjesno i časno obnašati, poštivati Ustav, zakon i pravni poredak te se zalagati za svekoliki napredak RH.
Prisežem.
Hvala lijepa na prisegi. Čestitam. … [[Pljesak.]] Još jedanput čestitam, iskazano povjerenje vas obvezuje kao i prisega. Želim vama uspjeh i nama zajedno s vama i cijeloj Vladi RH. Nadam se da će to biti sve uspješnije. Time smo predviđeni rad za danas završili. Molim predsjednike odbora radnih tijela Hrvatskoga sabora da održe sjednicu i rasprave prijedloge zakona i akata koje su na dnevnom redu, a sutra se vidimo u 9,30 i počinjemo sa trećom točkom dnevnog reda Prijedlog zakona o regulaciji tržišta željezničkih usluga, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 655. Vidimo se sutra. Hvala. Ako je završena znatiželja javnosti, medija… … [[Upadica se ne čuje.]] Može, može, sve u redu. Poštovane kolegice zastupnice, poštovani kolege zastupnici nastavljamo u plenarnom zasjedanju 13. sjednice Hrvatskoga sabora. Poštovane kolegice i poštovani kolege dozvolite mi da danas 15. svibnja obilježava se spomendan, Dan spomena na hrvatske žrtve u borbi za slobodu i nezavisnost Republike Hrvatske. Pozivam vas poštovane zastupnice i poštovani zastupnici da minutom šutnje odamo počast svim žrtvama palim za slobodu i neovisnost Republike Hrvatske. - Minuta šutnje – Neka im je vječna slava i hvala!