Poštovani predsjedniče Sabora, molim vas za stanku od 10 minuta zbog najnovijih događanja u Agrokoru.
Dobro. Javlja li se još netko? Uvažena kolegice Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, jednako tako u ime Kluba GLAS-a i HSU-a tražimo stanku vezano uz blogove, uz, vezano uz Agrokor.
Vezano uz blogove?
Da, baš uz blogove, vezano uz Agrokor.
Kolega Pernar, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, tražim stanku zbog toga jer obrt Ježić još uvijek nije vratio 5 milijuna eura koje je prije 5 godina obećao vratiti u državni proračun. Hvala.
A i ljepše ste danas obučeni nego inače. Kolega Grmoja, izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]]
Ali ja sam vas vidio pa izvolite.
Znači u ime kluba MOST-a tražim stanku od 10 minuta na temu Agrokora.
Može. Kolega Dodig i kolega … [[Govornik se ne razumije.]] , kolega.
Istu temu tražim 10 minuta u ime HDS-a, HSLS-a.
Može. Kolega Batinić.
Hvala predsjedniče. U ime kluba HNS-a isto vezano uz Agrokor 10 minuta stanke. Hvala.
Može. Javlja li se još netko? Kolega Bačić.
Zahvaljujem predsjedniče, u ime kluba HDZ-a tražim stanku od 10 minuta, tema Agrokor.
To je to. Nastavljamo u 9,45. Hvala. STANKA U 9,35 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Prva rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani zastupnik Davor Bernardić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Mislim da je svima u Hrvatskoj jasno da nakon ovih zastrašujućih optužbi na račun umiješanosti Vlade u slučaj Agrokor i za toga da je Vlada ucijenila i da Vlada direktno stoji iza strvinarskog fonda Knighthead i da iza toga stoji direktno Ramljak i Dalić, mislim da nijedna osoba više u Hrvatskoj nije protiv osnivanja Istražnog povjerenstva. Izgleda da je ova priča puno dublja i mračnija nego što se u početku činilo i stoga je odgovornost svakog zastupnika Hrvatskog sabora, zastupnika naroda da digne ruku za Istražno povjerenstvo u Agrokoru. Mislim da nitko, kom je interes Hrvatske na prvom mjestu, a ne njegov osobni interes, ne može biti protiv ovog povjerenstva. Agrokor je kompanija koja svojim dugom može ugroziti i ugrožava svako peto radno mjesto u RH. Toga moramo biti svjesni. I postavlja se pitanje zašto skrivate gospodo vladajući istinu o Agrokoru već pet mjeseci? Zašto niste objavili niti jedan relevantan podatak iz te kompanije? Zašto i kako je moguće da se Lex Agrokor i pisanje Lex Agrokora događalo prije sastanka sa Todorićem u Vladi? Pozivam vas da odgovorite na ta pitanja. Tko je napisao Lex Agrokor? Da li je pisac Lex Agrokora povezan sa nekim u Vladi? Da li je pisac Lex Agrokora povezan osobno sa premijerom? Sve ovo govori da je premijer, gospodin Plenković sve znao i da se od naroda skrivala istina. Pozivam gospodina Plenkovića da dođe pred Hrvatski sabor i objasni ovu situaciju. Pozivam gospodina Plenkovića da odgovori zašto se protivi osnivanju Istražnog povjerenstva za Agrokor. Pozivam vladajuće da već u petak stave na dnevni red Istražno povjerenstvo za Agrokor i da utvrdimo istinu ovoj zemlji, da se što prije formira povjerenstvo. A onda će pred povjerenstvo kao svjedoci moći zajedno doći i gospodin Todorić i gospodin Plenković i objasniti ovu situaciju koja se događa u RH. Istinu koja se skriva od hrvatskog naroda. Hvala vam.
Druga rasprava Klub zastupnika GLAS i HSU, poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, dame i gospodo. Mi smo sudionici vrlo interesantnih blogova koji su počeli prošli tjedan a nastavljaju se iz dana u dan. Ja apsolutno sumnjam i svatko od nas je siguran da te blogove ne piše gospodin Todorić kasno navečer u svojim dvorima iz kojih gleda na grad Zagreb i Hrvatsku, očito piše netko drugi. Naknadne pameti su najopasnije pameti. Mi od proljeća ove godine smo sudionici odnosno gledamo što se dešava sa Agrokorom. Kad preuzmete odgovornost da vodite državu i kad ste premijer države, onda morati preuzeti odgovornost i za stvari koje su vam ugodne a i za stvari koje su vam neugodne. I ovo treba reći dosta. Građani RH nisu zaslužili da ih se zabavlja sa blogovima, nisu zaslužili da gledamo što je netko popodne ili navečer napravio, da se međusobno nabacuju s blatom, kad se krenete međusobno nabacivati s blatom, svi su blatni a tko će posljedice snositi? Proračun RH. I to je ona odgovornost koja je odgovornost nas saborskih zastupnika. Stoga s ove govornice pozivam prvo i osnovno, Vladu da u izvršnoj vlasti odradi svoj posao. Da DORH odradi svoj posao, da ako treba apsolutno i sad kaže da nisu odradili do kraja, treba im jedno vrijeme ali treba raditi i utvrditi činjenice koje su bile, jednako tako ništa se ne bi dešavalo da u petak nije najavljena revizija za koju imamo prilike slušati svašta, ali ajmo vidjeti o čemu je riječ. Ali jednako tako, lijepo molim, kolege koji sjede u ovoj sabornici i lijeva i zdesna, interes ovog Doma, interes svih nas koji ovdje sjedimo je slijedeći. Da se imenuje Istražno povjerenstvo, ne sa željom da se istražuje što je bilo pred 15, 20 ili 25 godina, Istražno povjerenstvo koje se odnosi na 2017. godinu i da vidimo što je tu bilo jer mi imamo prilike vidjeti blogove pa je onda interesantno da je netko nekom neke čokoladice tamo servirao, to ne izgleda dobro. Ne izgleda dobro prema građanima, znate, ono što se dešava u Hrvatskoj vidi netko tko želi ulagati u Hrvatsku, tko će uložiti i u lagati u jednu zemlju koja nije u stanju i gdje vladajući nisu u stanju reći dosta? Prema tome, dosta o ovom o čemu je riječ, premijer preuzeti odgovornost i završiti ono što izvršna vlast treba napraviti ali jednako tako, ajdemo odraditi i zaista formirati jedno Istražno povjerenstvo s jasnim zadatkom i s jasnim rokom. Jer jednostavno zabavljaju se građani Hrvatske, ali ova zabava košta, ova zabava će na kraju koštati jer svi smo svjesni da iz kompanije ono što je dobro će nać kao i svaka roba, svog kupca na tržištu, ali ono što je loše plaćat će svi porezni obveznici RH. Stoga još jedanput pozivam s ove govornice. Gospodine Plenkoviću, radite svoj posao, preuzmite odgovornost i završite ovo što se dešava sa Agrokorom jer to je moguće završiti u smislu DORH-a i obaveza koje ima, a kolege zastupnici bez obzira gdje sjedimo zaista preuzmemo odgovornost. Istražno povjerenstvo s jasnim rokovima do kada treba biti gotov i s jasnim zadacima. Hvala lijepa.
3 rasprava u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, poštovani zastupnik Ivan Pernar. Izvolite.
Uvažene dame i gospodo, 5 godina je prošlo, od obećanja Roberta Ježića da će vratiti 5 milijuna eura Sanaderovog mita u državni proračun. Postavlja se pitanje, kako je moguće da jedna osoba u ovoj Hrvatskoj, ne poštuje izravan nalog suda, odnosno, suca kojem je dao tu direktivu. Postoji još jedna mogućnost, vrlo ozbiljna. Budući da znamo da naše pravosuđe štiti i pokriva kriminal, Ježić je rekao sljedeću misao, vratiti ću 5 milijuna eura, ako presuda Sanaderu bude pravomoćna. Što ako ne bude? Što ako Ivo Sanader, ne bude pravomoćno osuđen? Doći će do toga da će Robert Ježić zadržati imovinsku korist, od kriminala, odnosno, zadržati će tih 5 milijuna mita i država očito po tome ništa ne poduzima. I mene zanima, kako je moguće da osoba takvog profila koja laže sud, koja govori da će napraviti nešto pa ne napravi i koja se ne, ne provodi izravan nalog suda, kako takva osoba uopće može biti zaštićen svjedok? To mi također nije jasno. A htio bi još jednu stvar reći, ovdje tu, svojedobno, svi su okrivili Ivu Sanadera i sve kolege iz HDZ-a, tko god je bio hapšen u bilo kakvom kriminalu, samo je rekao, to mi je rekao Ivo Sanader, to je bila rečenica koja je spašavala. I sad se nalazimo u sličnoj situaciji, da će na isti način svi reći tako mi je rekao Ivica Todorić, Todorić je to govorio i svi će se izvlačiti na njega i svu krivnju će se svaliti na njega. A ja vas pitam dame i gospodo, je li problem Ivica Todorić i Ivo Sanader ili je problem način razmišljanja, sluganski, gdje se marko kriminal podržava i prikriva. Ja mislim, dame i gospodo, da bi DORH trebao dati status zaštićenog svjedoka Ivici Todoriću i reći mu, recite gospodine Todorić, tko vam je omogućio da ovo sve radite? Jer ako se okrivi Todorić, a ne oni koji su mu to omogućili, danas ili sutra pojaviti će se novi Todorić i novi Ivo Sanader i oni koji će im omogućavati da se bave kriminalom i da uništavaju Hrvatsku, će isto samo reći, pa to su oni meni tako rekli, pa sam ja tako radio. Hvala vam, živjeli.
4 rasprava, Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista i poštovani kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Evo, svjedočimo svi posljednjih dana i vidimo da su stanke ugl. o temi Agrokora, a to klupko koje se počelo odmotavati potaknulo je svojom kaznenom prijavom bivši predsjednik Sabora, Božo Petrov. Mi čekamo sada svi to izvješće što će ono pokazati, hoće li pokazati nekakvu odgovornost Ivice Todorića i uskog kruga oko njega. Ali ono što nas zanima i tu se ne slažem sa kolegicom Taritaš da se mi trebamo baviti samo s 2017. godinom. Trebamo se baviti s 2017. godinom, ali trebamo se baviti i s onim što je bilo prije, jer vam misao kolege Pernara, da bi Ivica Todorić trebao reći tko mu je omogućio da stvori ovakav koncern, koji na ovakav način utječe na hrvatsko gospodarstvo. I ono što je ključno za ozdravljenje Hrvatske, znači mi ovdje iako se osnuje istražno povjerenstvo, nismo niti istražitelji niti tužitelji, ali mi trebamo vidjeti, koji su institucije, koji ljudi, koji političari omogućili ovakvu aferu, da nam se to ponovno ne bi ponovilo. Mi moramo vidjeti koje institucije, svojim činjenjem ili ne činjenjem su doveli do ovakve situacije tu. Prvenstveno mislim na HANF-u i HNB. Evo kolega Bulj je podignuo i kaznene prijave po tom pitanju. I mi ćemo i dalje kao Most inzistirati na tome. Znači rekao sam što smo sve napravili, prisjetite se osim ove kaznene prijave Bože Petrova, da se utvrdi odgovornost Ivice Todorića. Imamo ovdje 2 kaznene prijave za HANF-u i HNB kao regulatore, odnosno, za HNB. Imamo situaciju da smo ovdje pred vas donijeli sada po 2 put uputili Zakon o HNB-u gdje tražimo reviziju poslovanja HNB, to ste nažalost, kolege odbili, ja se nadam, da ćete to sada po 2 put održati. Isto tako ja bih vas podsjetio, da smo ovdje onim turbulentnim vremenima, krize vlasti donijeli Zakon o arhivima. Imena o kojima danas govorimo nalaze se i u tim arhivima, tako da sad kad to gledam, iako mi nismo planirali, ispada, da smo pokrenuli jedan proces katarze ovog hrvatskog društva koji je nužan kako nam mladi ne bi odlazili iz Hrvatske, taj proces će za neke biti kolegice bolan, ali će za većinu hrvatskog društva biti ljekovit. I to je ono na čemu trebamo inzistirati. I mladi nam odlaze iz Hrvatske, odlaze zbog loše gospodarske situacije, ali odlaze i zbog nepovjerenja u institucije ove države. Mi to povjerenje moramo vratiti, da bi se to povjerenje vratilo, mi moramo ispisati, tko je sve odgovoran, koje institucije su zakazale i koji ljudi, političari su zakazali. I to je smisao istražnog povjerenstva koje mi zazivamo, želimo punu istinu o Agrokoru, zatvaranje ili uhićenje Ivice Todorića ili uskog kruga oko njega, neće biti rješenje hrvatskih problema. To neka utvrđuje DORH, ali mi ne smijemo više dopustiti, da nam se dogodi neki sličan slučaj u energetici ili bilo gdje drugdje. To je zadatak nas kao saborskih zastupnika i na tome će Most inzistirati, pokrenuli smo te procese, oni su sada mučni, ovo je sve mučno gledati ja sam uvijen i za hrvatske građane, ali su temelj za jedno zdravije, transparentnije i pravednije društvo u kojem će svi biti jednaki, u kojem neće biti ortačkog kapitalizma, nego jednog zdravog kapitalizma i tržišne privrede i na tome ćemo mi inzistirati. Hvala.
Peta rasprava, Klub zastupnika HDS, HSLS, HDSSB i poštovani zastupnik Goran Dodig.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora. Javio sam se na ovu temu jer zaista zaokuplja hrvatsku javnost, ali prvenstveno zbog toga ne da bi zadovoljio hrvatsku javnost i skupljao populističke poene, nego da bi progovorio o logici rada ovog Sabora. Agrokor jeste gotovo sudbonosna tema koja će se razriješiti na ovaj ili onaj način za Hrvatsku, međutim ono što mene, ja nemam nikakvih problema da se osnuje povjerenstvo za Agrokor, ali nakon sudjelovanja u jednom povjerenstvu došao sam do nepobitnih zaključaka, a to je da smo nekompetentni za tako ozbiljan posao. Kada stvar tu postaje zakomplicirana i činjenicom da se izbor ustavnih sudaca uvjetuje povjerenstvom za Agrokor onda sve priče o tome kako nam je stalo do Agrokora padaju u vodu. Ustavni sud kao iznimno važna institucija bez koje praktički ne možemo funkcionirati ili ne bi mogli funkcionirati veže se za jednu temu koja je dnevnopolitička, ali koja ima široke razmjere. Međutim to su dvije potpuno odvojene stvari. Kada gospodo hoćete populizam onda dođemo do ovoga. Nemam nikakvog problema sa osnivanjem povjerenstva, ali bi prethodno trebalo donijet zakon kako bi trebala izgledati ta istražna povjerenstva, a da ne nas desetak, dvanaest koji se ne razumijemo u problematiku o tome raspravljamo. Ne razumijemo se u elementarne ne samo pojmove nego i postupke. Imamo spomenuo je kolega Pernar DORH, gospođa TAritaš je spomenula da mora odradit, slažem se da oni moraju odraditi pa ćemo vrednovati njihov rad u političkom smislu, ali da raspravljamo mi o problemima za koje su oni kvalificirani i konačno policija, pa ljudi to je teror ulice. Nemojmo mi misliti da smo mi različiti što se tiče naših znanja od znanja ulice u svim područjima. Mi smo ovdje da raspravljamo o donošenju zakona, ali istražna povjerenstva ovako kako su sada postavljana zaista postavlja se pitanje kud to vodi. Vodi jedino u uništenje i zadnjeg segmenta digniteta ovog Sabora, zadnjeg segmenta digniteta ovog Sabora. Zato dajmo institucijama da odrade svoj posao, dajmo ljudima da odrade svoj posao, a ja predlažem da napravim zakon o istražnim povjerenstvima gdje ćemo biti u stanju angažirati ljude koji se razumiju u to i gdje će onda posljedice rada tog povjerenstva imati nekakve učinke. Na ovakav način zabavljat ćemo narod, zabavljat ćemo narod na način da će narod od toga imati samo štete. Hvala vam lijepo.
Šesti na redu je poštovani kolega Milorad Batinić u ime Kluba zastupnika HNS-a. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege. Ja mogu samo u ime kluba ponoviti ono što govorimo čitavo vrijeme i ovdje u Saboru i u javnosti i kroz medije što se tiče afera ili priča oko Agrokora. HNS nema problem sa osnivanjem istražnog povjerenstva što se tiče Agrokora, ponavljam to smo govorili od kada je i aktualizirana ova tema i u ovom Domu. No međutim, postoje različiti motivi naših kolegica i kolega ovdje koji sjedimo u Saboru političkih opcija zašto se aktualizira na ovoj razini, mogu razumiti. Donesen je i zakon gdje je HNS-a, mi smo bili protiv tog zakona, uz ogradu, predlagali smo određene amandmane da se taj zakon poboljša. Svjesni smo okolnosti i svjesni smo vjerujem svi ovdje što jedna privatna tvrtka, tvrtka u privatnom vlasništvu kao što je Agrokor znači za gospodarstvo RH, da ne govorim od poljoprivredne proizvodnje, da ne govorim od turizma. Turistička sezona je bila uspješna. Ja samo postavljam pitanje što bi se desilo da je Agrokor stao uoči turističke sezone? Vjerujem da oni koji su posjetitelji turisti ne bi baš bili zadovoljni jer ne bi otišli u svoje zemlje ili odakle već dolaze sa jednom percepcijom koju želimo. Ponavljam, mi nemamo problem sa osnivanjem povjerenstva, ali apeliram na sve, uvijek smo apelirali na zdrav razum, Sabor kao zakonodavno tijelo najviše usuđujem se kazati političko tijelo koje proizlazi iz Ustava, prvenstveno mi biramo Vladu, biramo izvršna tijela koja upravljaju ovom državom, mi smo tu da na neki način budemo kontrolik. Isto tako ukazao bi i na dosadašnja iskustva istražnih povjerenstava ovdje u Saboru. Koji je rezultat, ja vas pitam, koji je rezultat tih istražnih povjerenstva da ne kažem o imenima ovdje su bila spominjana o kojima se sve govorilo, lamentiralo. Populizam, politički poeni, ali gospodo, kolegice i kolege to je kratkoga daha. Mislim da prije svega trebamo pustiti DORH-u da odradi onaj dio posla na kojeg ga obvezuje Ustav i pozitivni zakoni RH, prvenstveno to. Što ovaj Sabor može, istražno povjerenstvo što može? Mi smo političko tijelo, nemojmo si uzimati neke ovlasti koje nas ne idu. Lamentira se, špekulira se o ovom izvješću da li je frizirano izvješće, da li nije itd.. Pa ja nisam kompetentan, ne usudim se uopće bez mjerodavnih, bez onih koji su kompetentni da daju svoj sud o tome, to su vještaci. Sklon sam tome i zato kažem da HNS nema problem sa Istražnim povjerenstvima ukoliko a to je ije naša odgovornost, politička odgovornost vezano za tvrtku Agrokor, znači politička odgovornost. I mislim da bi prije svega u tom smjeru i trebala ići naša promišljanja i u tom smjeru bi trebali i ukoliko dođe do osnivanja Istražnog povjerenstva da se na taj način vode. Sjećam se, bile su javne sjednice kada je bivši premijer Sanader bio na Istražnom povjerenstvu, pokušajte se vratiti, pogledati te snimke, vjerojatno negdje postoji, na što je to ličilo. Na što je to ličilo kolegice i kolege? Slažem se tu sa kolegom Dodigom da ipak ako nećemo mi voditi računa o dignitetu ovoga Doma i ovoga Sabora, vjerujte mi neće nitko. Mogu razumjeti određene političke opcije da u nedostatku sadržaja, predlaganja nekih sadržaja, nekih zakonskih prijedloga, da ovo društvo, hrvatsko društvo učine boljim na dobrobit svih građana, da se idu i čak ovakve prizemne teme. Ponavljam još jednom, HNS Liberalni demokrati nemamo problem sa osnivanjem povjerenstva ali smo legalisti na to nas sve saborske zastupnike obvezuje Ustav da moramo poštivati pozitivne propise RH. Pustimo DORH da odradi posao i nakon toga, to je naše promišljanje, nemamo ništa protiv toga da se osnuje povjerenstvo. Hvala.
7. na redu uvaženi kolega Branko Bačić u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. U ime kluba HDZ-a zatražio sam stanku kako bih odgovorio dijelom na izjave naših kolega da bih prije svega na početku odmah rekao da blogovi koji se pojavljuju u nastavcima od 22. rujna ove godine da su povezani sa skorijim objavljivanjem financijskih izvještaja o stanju Agrokora krajem 2016. godine koji će dijelom i pokazati da li je bilanca Agrokora bila lažirana ili nije. No u ovoj poplavi objava na blogovima i medijskih spinova mi zaboravljamo meritum a taj meritum je činjenica da je prije donošenja Zakona o izvanrednoj upravi Agrokor bio u stečaju da je nad njime otvoren stečaj, da je prijetilo otpuštanje 56 tisuća zaposlenika u sustavu Agrokora u … [[Govornik se ne razumije.]] , da je prijetilo, praktično zatvaranje brojnih OPG-ova i dobavljača a njih je oko 150 tisuća koji su direktno bili povezani na sustav Agrokora, da je Agrokor bio blokiran sa 3 milijarde kuna, da je dug Agrokora bio oko 40 milijardi kuna i da je kolaps Agrokora prijetio sigurnosti financijskog gospodarskog sustava RH pa tako onda i jasno i provođenju turističke sezone koja je bila na vratima u vrijeme kada je ovaj Sabor donio Zakon o Agrokoru. Zakon o izvanrednoj upravi spriječio je stečaj, spriječio je otpuštanje zaposlenika, omogućio je nastavak brojnih dobavljača koji su vezani za Agrokor, omogućio je sjajnu, najbolju do sada uopće turističku sezonu i to su rezultati koje je postigao zakon o izvanrednoj upravi. Stoga je danas znakovito da primjerice predsjednik SDP-a Davor Bernardić i gospodin Ivica Todorić imaju gotovo identične i jednake stavove. Nevjerojatno je usklađenost stavova u izjavama i gospodina Bernardića i gospodina Todorića. Meni zvuči nevjerojatno da jutros predsjednik SDP-a ovdje sa ove govornice poziva Vladu i izvanrednu upravu da objavi podatke o Agrokoru. Nevjerojatno je da predsjednik SDP-a, gospodin Bernardić ne zna da izvanredna uprava jednom mjesečno objavljuje stanje financijske izvještaje o radu Agrokora. Ja ću po završetku ovog svog izlaganja predsjedniku kluba SDP-a, svom kolegi Bauku dati najnovije posljednje podatke sa 11. kolovozom, odnosno 10. rujnom pa da evo pogleda i da svog predsjednika upozna ako on već nije u stanju ići na stranice Ministarstva gospodarstva i upoznati se sa svim elementima, poslovanjem cjelokupnog Agrokora, odnosno svih kompanija u sustavu. Taj zakon ponavljam omogućuje da mi danas upravo možemo razgovarati o poslovanju Agrokora, da možemo razgovarati o nastavku njegovog poslovanja o donošenju nagodbe kojom će se riješiti sva ona dugovanja koja potražuju vjerovnici Agrokora a koji su da to ne zaboravimo bili odustali od daljnjeg financiranja Agrokora i Agrokoru je priječio stečaj, a jasno time onda u velikoj mjeri bi se narušio financijski gospodarski sustav RH. I nekoliko riječi poštovane kolegice i kolege o istražnom povjerenstvu. Ja to stalno u ime kluba HDZ-a ponavljam, mi nemamo u HDZ-u apsolutno problema sa osnivanjem istražnog povjerenstva. Pa i činjenica što je kolega Batinić rekao, znamo kakvi su bili rezultati dosadašnjih istražnih povjerenstava, nas niti to ne interesira. Nas interesiraju samo dvije stvari. Prva stvar, ne želimo da istražno povjerenstvo se miješa u rad pravosudnih tijela RH koji u ovom trenutku provode istražne radnje u sustavu koncerna. Ne želimo da se zakonodavna vlast kroz rad istražnog povjerenstva grubo miješa u rad istražnih tijela RH u prvom redu glavnog državnog odvjetnika. I s time mi nemamo problema da se u ovom trenutku ta istraga ne provodi. Bilo bi pametno, bilo bi mudro od ovog Sabora da omogući da se provedu istražne radnje i na kraju glavni državni odvjetnik ocijeni je li postoje razlozi za otvaranje istrage nad čelnim osobama koncerna Agrokor. I druga stvar, neprihvatljivo je da se osnivanje istražnog povjerenstva uvjetuje izborom ustavnih sudaca. … [[Govornik se ne razumije.]] izbor ustavnih sudaca ustupak HDZ-u. Izbor članova Ustavnog suda je prioritet ovog Sabora omogućiti da jedna od najviših institucija u RH normalno može funkcionirati i ne može nikako prihvatiti povezivanje i uvjetovanje [[Upadica predsjednik: Hvala kolega Bačiću.]] evo završavam gospodine predsjedniče, osnivanje Istražnog povjerenstva sa izborom sudaca Ustavnog suda. Hvala.
Zahvaljujem svima na raspravama. I prelazimo sada na dnevni red.
Izvolite kolega Pernar.
Molim stanku na temu hrvatskog naroda koji pati zbog ove politike koja se provodi protiv njega. Hvala.
Naravno zbog hrvatskog naroda koji pati uvijek ćete dobiti stanku, pa onda ćemo se vidjeti u 16,50 pa ćemo onda. Oprostite u 16 i 57. Nakon toga ćemo nastaviti sa replikama naravno.. [[STANKA U 16,47 SATI]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 16,57 SATI]] Evo kolegice i kolege 16 i 57 je pa će u ime Živog zida i SNAGA-e govoriti uvaženi zastupnik Ivan Pernar.
Uvažene dame i gospodo, prolaze sati, dani, mjeseci i godine a hrvatski narod živi sve gore i gore. Od silnih priča za ovom govornicom na žalost malo koristi ima. Kako bi se reklo u narodu „puno se zuji, a malo meda daje“. I to bi se dalo zapravo opisati političke odluke koje je ovo vrhovno tijelo donijelo. Neke od njih su recimo koje podržava ovaj Sabor poskupljenja struje, vode, plina, povećanje PDV-a. Evo sada žele uvesti i porez na mobitele neki dodatni itd. Pa ljudima je teško živjeti, PDV je 25%. Koja to zemlja može izdržati? U Njemačkoj imaju valjda 7% PDV na hranu. Hrana je tamo jeftinija 20%. Znači mi ovdje imamo manju kupovnu moć, odnosno manje plaće, a plaćamo skuplju hranu i ljudi bježe iz zemlje. To je rezultat politike koja se u Hrvatskoj provodi. Nitko to ne može osporiti. I dok sam hodao Trgom bana Jelačića. Jedna gospođa Renata Bedeković Turopoljka ona me pitala Ivane možeš li ih ikako zaustaviti? Ja sam rekao gospođo dajem sve od sebe. Ali koliko god se ja trudio ne pomaže. I ona je na to rekla Ivane evo ti nešto što će ti pomoći i ona je meni, ima OPG, dala mi je češnjak i rekla s tim kaže gospodin protiv đavola i protiv krvopija. I ovo je zapravo zadnje što hrvatski narod zapravo s čim se može obračunati protiv HDZ-a jer očito drugih instrumenata nema. Jer kad dođu izbori, onda ljudi daju glas za HDZ i vaše partnere koalicijske Bandića i ostale. I evo dame i gospodo u nadi da će ova politika pijenja krvi hrvatskom narodu i zapravo mučenja vlastitog naroda prestati ja ostavljam ovaj češnjak ovdje za govornicom u nadi da će djelovati. Eto hvala vam puno.
Uvaženi zastupnik Kovač ima povredu Poslovnika.
Evo ga hvala lijepo gospodine predsjedatelju. Znači članak 238. Poslovnika svojim ponašanjem odstupa od općih pravila ponašanja u Saboru. Znači ja bih zaista volio da se jedanput dogovorimo da prekinemo sa patnjama koje imamo zbog stanja gospodina Pernara. Znači ovo je cirkusijada, ovo je šarlatanstvo i vas molim gospodine predsjedatelju da ovakve stanke više ne dopuštate. Ovo nema smisla, ovo je izrugivanje i sramoćenje ove institucije. Sramota je, mene je sram da sjedim u ovakvom Domu sa češnjakom i sa ovakvim ludostima. To je sramota i molim vas da se u buduće ovakve stvari ne dopuštaju. Hvala lijepa.
Hvala lijepa [[Upadica Pernar: Zna se kome smeta to! Kome smeta češnjak.]] Kolega Pernar, nemate riječ. Ja nemam mogućnosti nekome uskratiti po Poslovniku, dakle zahtjev za stankom. No, sretan sam ipak nije donesen glogov kolac. Valja biti sretan i sa malim stvarima.
I prelazimo sada na dnevni red.
Gospodine predsjedniče, ja bi zahvalio predsjedniku kluba HDZ-a što mi je dostavio ova izvješća i evo ja čim isprintam, dostavit ću mu naš prijedlog odluke o osnivanju Istražnog povjerenstva.
Hvala lijepa. Ali drago mi je evo, da možete svome predsjedniku dati te materijale da vidi da Vlada ništa ne skriva i da je sve dostupno, samo treba znati gdje to treba na internetu pronaći. Hvala vam. Dakle, nastavljamo s dnevnim redom: - Prijedlog Zakona o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji, prvo čitanje, P.Z. br. 174 Prije svega, pozdrav predstavnicima svih braniteljskih udruga koji su ovdje s nama, posebno pozdrav Udruzi hrvatskih ratnih vojnih invalida. Hvala vam što ste došli. Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu je proveo Odbor za zakonodavstvo, Odbor za ratne veterane a izvješća ste primili na sjednici. Molio bi sada podnositelja da da dodatno obrazloženje, to je poštovani ministar hrvatskih branitelja Tomo Medved. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo zastupnici u Hrvatskom saboru. Pred nama je Prijedlog Zakona o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji. Izradi ovog zakona pristupili smo kako bismo najzaslužnijima za obranu domovine pružili sveobuhvatnu skrb prilagođenu njihovim potrebama. S obzirom da su statusna i materijalna prava hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji te stradalnika Domovinskog rata bila disperzirana u niz različitih zakona, što je stvaralo pravnu i egzistencijalnu nesigurnost korisnika te da je važeći zakon o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji mijenjan više od deset puta, analiza stanja pokazale je potrebu opsežnih promjena. Jakim zakonskim uporištem, propisivanjem temeljnih vrijednosti na kojima je iznikla suverena RH te obuhvaćanjem svih hrvatskih branitelja i stradalnika Domovinskog rata, u jedinstveni pravni okvir, odaje se priznanje njihovoj žrtvi i osigurava zaštita digniteta Domovinskog rata i svih hrvatskih branitelja te stradalnika Domovinskog rata. Ovaj prijedlog zakona na kojem se radilo više od godinu dana, rezultat je međuresorne suradnje sa nadležnim tijelima a po prvi puta su izradi zakona sudjelovali i hrvatski branitelji kroz rad projektnih timova. Analiza koja eje služila kao podloga za izradu zakona pokazala je slijedeće. Od ukupno 505 694 hrvatska branitelja koji se nalaze u evidenciji, danas je živih 442 710. Trajna prava po važećem zakonu ostvaruje 56 562 branitelja koji imaju status hrvatskog ratnog vojnog invalida. 82 889 hrvatskih branitelja je nezaposleno i nema redovita primanja. Posebno zabrinjavajuća je činjenica da je više od 54 tisuće hrvatskih branitelja urmo nakon Domovinskog rata i svake godine ih umire sve više. U 2016. godini umrlo je 4 073 hrvatska branitelja. Analiza stanja pokazala je da neki od ključnih problema uslijed kojih je potrebno donijeti novi zakon su zatvoren rok za ostvarivanje statusa hrvatskog ratnog vojnog invalida iz Domovinskog rata … [[Govornik se ne razumije.]] i bolesti 2006. godine i statusa hrvatska branitelja 2009. godine, disperziranost statusnih i materijalnih prava braniteljsko-stradalničke populacije, nedovoljna zdravstvena skrb za hrvatske branitelje, nezaposlenost, ukinuta opskrbnina, dugotrajnost stambenog zbrinjavanja, nepovoljni uvjeti za odlazak u mirovinu, osobito za hrvatske branitelje koji nemaju status hrvatskog ratnog vojnog invalida iz Domovinskog rata, dugotrajnost postupka medicinskog vještačenja za potrebe ostvarivanja statusa i prava hrvatskih branitelja i drugo. Ovim prijedlogom zakona predviđeno je reguliranje statusa. Prijedlogom zakona omogućava se ostvarivanje statusa hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata te će oni koji to još nisu, a ispunjavaju uvjete određene zakonom, moći ostvariti status hrvatskog branitelja u postupku u nadležnosti Ministarstva obrane i Ministarstva unutarnjih poslova. Po važećem zakonu je određeno da status hrvatskih branitelja mogu ostvariti samo oni pripadnici naoružanih odreda narodne zaštite koji su u njima proveli najmanje 5 mjeseci do 24. prosinca 1991. godine. Po prijedlogu novog zakona, ostvarivanje statusa hrvatskog branitelja omogućit će se slijedećim pripadnicima narodne zaštite koji nisu mogli ostvariti status po važećem zakonu. Pripadnicima naoružanih odreda narodne zaštite izravno angažiranih u borbenom sektoru, minimalno sto dana, od 30.7.1991. do 31.12.1991. godine. Pripadnicima naoružanih odreda narodne zaštite izravno angažiranih u borbenom sektoru a koji su smrtno stradali, zatočeni ili nestali u razdoblju od 30.7.1991. do 31.12.1991. godine, bez obzira na broj dana sudjelovanja u obrani suvereniteta RH. Zbog otvaranja roka očekuje se nekoliko stotina novih statusa hrvatskih branitelja. Status dragovoljca, u pogledu statusa dragovoljca iz Domovinskog rata, novost je da će hrvatski branitelji, koji nisu imali obvezu sudjelovati u pričuvnom sastavu ili nisu regulirali vojnu obvezu služenja vojnog roka, tu se prvenstveno misli na žene i maloljetnike, imati mogućnost priznavanja status dragovoljca iako su imali najmanje 100 dana borbenog sektora od 5.8.1990.-31.12.1995. godine ili kao i po važećem zakonu najmanje 30 dana u razdoblju od 5.8.1990.-15.1.1992. godine. Neka od prava predviđena za dragovoljce pri određivanju mirovine dragovoljcima se osobni bod povećava za dodatnih 10% u odnosu na ostale hrvatske branitelje. Dragovoljci iz Domovinskog rata koji nemaju ostvaren status hrvatskog ratnog invalida iz Domovinskog rata, a koji su u obrani suvereniteta RH sudjelovali više od 2 godine u borbenom sektoru, imaju pravo na stambeno zbrinjavanje, prednost pri zapošljavanju po redoslijedu prvenstva. Status hrvatskog ratnog vojnog invalida iz domovinskog rata, prijedlogom ovog zakona, omogućava se ostvarivanje status hrvatskog ratnog invalida iz Domovinskog rata po osnovi bolesti. Kod zatvaranja roka, za priznavanje status hrvatskog ratnog vojnog invalida, postoji bolesti, prošlo je gotovo 12 godina, u kojem razdoblju je umrlo oko 40000 hrvatskih branitelja. Od 2000-3000 hrvatskih branitelja je u stalnom postupku bolničkog liječenja, te su tako neki od njih umrli bez zasluženog status, jer je rok za priznavanje statusa hrvatskog ratnog vojnog invalida po osnovi bolesti zatvoren. Prema prijedlogu zakona, svi hrvatski branitelji koji su zbog posljedica sudjelovanja u Domovinskom ratu, oboljeli ili im se bolest pogoršala, a imaju kontinuitet liječenja od pojave bolesti do danas, podnošenjem zahtjeva, moći će ostvariti status hrvatskog ratnog vojnog invalida, ukoliko im se medicinskim vještačenjem, utvrdi uzročno posrednička veza između bolesti i sudjelovanja u obrani suvereniteta RH. Naše procjene su da će do 2025. godine, oko 5000 i 700 hrvatskih branitelja ostvariti invalidsku mirovinu na osnovi statusa hrvatskog ratnog vojnog invalida. Vještačenje za potrebe ostvarivanja statusa i prava iz ovog zakona, sa ciljem institucionalnog unaprijeđena, a s obzirom na postojeću problematiku postupanja u postupcima vještačenja nužnih za ostvarivanja statusa i prava braniteljsko stradalničke populacije, moramo naglasiti da se radi o specifičnosti problematike, sporosti postupanja, novim zakonom, predviđa se osnivanje, posebne ustrojstvene cjeline unutar Zavoda za vještačenje, profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom u postupcima ostvarivanja statusnih trajnih i materijalnih prava hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, koji će biti nadležni za sva vještačenja koja se tiču navedenih korisnika. Trenutno u Zavodu za vještačenje, profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom, neriješeno je ukupno oko 40000 predmeta, među kojima su i hrvatski branitelji. Trenutačno vještačenje nije moguće obaviti unutar zakonom određenim rokova, već se i na vještačenje čeka i po godinu dana. Uvođenje novih kategorija, sudionik Domovinskog rata, osim hrvatskih branitelja, svoj doprinos u obrani suvereniteta RH dale su i druge osobe, slijedom čega je i njih bilo potrebno adekvatno uvrstiti u zakonske odredbe koje reguliraju pitanja braniteljsko stradalačke populacije. Kategoriju sudionika potrebno je razlikovati od kategorija osoba koje ostvaruju status hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata, kao i od kategorija osoba, koje također nemaju status hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata, ali zbog oštećenja organizma, ostvaruju određena prava kao hrvatski ratni vojni invalidi iz Domovinskog rata. Za ovu kategoriju sudionika Domovinskog rata, ovim zakonom nisu predviđena materijalna prava, već moralna satisfakcija, kroz priznanje njihovog doprinosa, obrani suvereniteta RH, uvrštavanjem ove kategorije u ovaj zakon. Prema čl.15. prijedloga zakona status sudionika može ostvariti pripadnik odreda narodne zaštite, osim osoba iz čl.3. ovog zakona, dakle, osim onih koji mogu ostaviti status hrvatskog branitelja. I medicinsko osoblje koje je bilo zaduženo za skrb o ranjenim i ozlijeđenim braniteljima, a nisu ostvarili status hrvatskog branitelja. Ratni izvjestitelj, pripadnik vatrogasnih postrojbi, pomorac, član posada brodova trgovačke mornarice, osim onih koji su ranjeni pa kao takvi ostvaruju prava hrvatskog ratnog vojnog invalida. Ili su nestali ili smrtno stradali, te članovi njihovih obitelji ostvaruju određena prava kao članovi obitelji smrtno stradalih ili nestalih, te pripadnici civilne zaštite. Umrli hrvatski branitelji, status smrtno stradalog hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata, je status koji se prvenstveno odnosi na hrvatske branitelje koji su stradali izvarano u Domovinskom ratu, ili neposredno nakon Domovinskog rata. S obzirom da je od Domovinskog rata prošlo više od 20 godina, u čl.8 prijedloga zakona, uvodi se nova kategorija, umrli hrvatski branitelj, te članovi njihovih obitelji, ostvaruju prava određenih ovim zakonom. Za članove obitelji umrlih hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata. Za članove obitelji umrlih hrvatskih branitelja prema prijedlogu zakona predviđena su sljedeća trajna prava, obiteljska mirovina za članove obitelji, bračni ili izvanbračni drug i djeca, naknada za nezaposlene hrvatske branitelje i članove njihovih obitelji, za bračne ili izvanbračne drugove. Zdravstvena zaštita, kako bi se ispravila trenutna situacija u kojoj ne postoji sustavna i adekvatna zdravstvena skrb za hrvatske branitelje, ovim prijedlogom zakona predlažu se sljedeće mjere, članovima obitelji smrtno stradalih ili nestalih omogućit će se obvezno zdravstveno osiguranje i nakon što im prestane pravo na obiteljsku invalidninu ako to pravo ne mogu ostvariti po drugoj osnovi. U odnosu na važeći zakon oslobađanje od sudjelovanja u pokriću dijela troškova zdravstvene zaštite Hrvatska braniteljska iskaznica proširena je na djecu smrtno stradalih hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i djecu nestalih hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i nakon što im prestane pravo na obitelju invalidninu odnosno novčanu naknadu u iznosu obiteljske invalidnine ako su nezaposleni i ako su za vrijeme korištenja obiteljske invalidnine odnosno novčane naknade u iznosu obiteljske invalidnine ostali bez roditeljske skrbi drugog roditelja ili je nastupila smrt drugog roditelja. Ova dva uvjeta moraju biti kumulativno ispunjena ili dok su korisnici naknade za nezaposlene predviđene ovim zakonom. Medicinska rehabilitacija omogućit će se svim hrvatskim braniteljima sa oštećenjem organizma kao posljedica sudjelovanja u Domovinskom ratu, a ne samo za hrvatske ratne vojne invalide kao što je to po važećem zakonu. Procjena za 2018. godinu fiskalni učinak 7,3 milijuna kuna za 1400 korisnika. Uvode se sistematski pregledi za hrvatske branitelje, procjena je za 2018. godinu 20 milijuna kuna za 26.030 korisnika. Valja naglasiti da smo ovu mjeru već implementirali i prije stupanja na snagu novog zakona u 2017. godini. Predviđeno je donošenje nacionalne strategije za zaštitu i očuvanje zdravlja hrvatskih branitelja, najkasnije u roku od 60 dana od stupanja na snagu ovog zakona. Prva iz mirovinskog osiguranja, najniža mirovina osnovica će se određivati od prosječne neto plaće iz 2016. godine. Do sada je to bilo prema prosječnoj plaći u godini koja prethodi godini odlaska u mirovinu kako bi se ubuduće izbjegla neravnopravnost korisnika ovisno o godini odlaska u mirovinu. Osnovica se povećava ovisno o broju dana u borbenom sektoru 0,50 kuna po danu sudjelovanja u borbenom sektoru. Korisnicima koji su ostvarili pravo na najnižu mirovinu prije stupanja na snagu novog zakona također će se moći ostvariti dodatak ovisno o duljini sudjelovanja u borbenom sektoru. Procjena za 2018. godinu je dodatnih 64 milijuna kuna za 32.000 korisnika koji će ostvariti veću najnižu mirovinu. Starosna mirovina, starosna dob za odlazak u starosnu mirovinu hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata u odnosu na dob propisanu Zakonom o mirovinskom osiguranju snižava se za četiri mjeseca ako je u obrani suvereniteta RH u borbenom sektoru sudjelovao od 100 dana do pet mjeseci ili za pojedan mjesec za svaki mjesec sudjelovanja u obrani suvereniteta RH u borbenom sektoru ako je u obrani suvereniteta RH u borbenom sektoru sudjelovao više od pet mjeseci. Po važećem zakonu starosna mirovina nije mogla biti više od iznosa mirovine određene na temelju 40 godina ukupnog mirovinskog staža. Prijedlogom zakona je ukinuto to ograničenje. Visina mirovine svakog branitelja ovisi i o broju dana u borbenom sektoru za razliku od dosadašnjeg modela pri kojem se pri povećanju osobnih bodova za izračun mirovine uračunavali i dani u neborbenom sektoru. Procjena za 2019. godinu dodatnih 25 milijuna kuna. Predvidjeli smo i mogućnost rada uz mirovinu. Rad uz starosnu mirovinu do polovice punog radnog vremena bez obustave ili smanjenja mirovine, rad uz mirovinu zbog djelomičnog gubitka radne sposobnosti na puno radno vrijeme uz smanjenje mirovine uvažavajući mirovinski faktor 0,6667, a prije početka i po prestanku zaposlenja ne podliježu ponovnom kontrolnom pregledu. Rad uz invalidsku mirovinu zbog potpunog gubitka radne sposobnosti, manje od 3,5 sata dnevno bez obustave ili smanjenja mirovine, a prije početka i po prestanku zaposlenja ne podliježu ponovnom kontrolnom pregledu. Obiteljska mirovina, proširenje kruga korisnika na obiteljsku mirovinu prema ovom zakonu na djecu te bračne i izvanbračne drugove, umrlih hrvatskih ratnih vojnih invalida treće i četvrte skupine koji je do smrti koristio pravo na dodatak za njegu i pomoć druge osobe sa navršenih 40 godina starosti. Prema važećem Zakonu pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata pravo na obiteljsku mirovinu imaju samo bračni ili izvanbračni drugovi umrlog hrvatskog ratnog vojnog invalida iz Domovinskog rata prve i druge skupine koji je do smrti koristio pravo na dodatak za njegu i pomoć druge osobe i to samo ako su u trenutku smrti hrvatskog branitelja imali navršenih 40 godina. Omogućavanje ostvarivanje prava na obiteljsku mirovinu prema ovom zakonu za bračne ili izvanbračne drugove i djecu umrlih hrvatskih branitelja sa navršenih 50 godina života pod uvjetom da u trenutku smrti hrvatskog branitelja imaju navršenih 40 godina. Do sada su to pravo udovice ostvarivale prema Zakonu o mirovinskom osiguranju s 50 godina ako su u trenutku smrti hrvatskog branitelja imale 45 godina života. Procjena za 2019. godinu 67 milijuna kuna. Mirovinska prava pripadnika Hrvatskog vijeća obrane i članova njihovih obitelji. Pripadnici HVO-a i članova njihovih obitelji kroz prijedlog novog zakona omogućava se zaštita stečenih prava. Trenutačno je 6 804 korisnika invalidske i obiteljske mirovine prema ugovoru između RH i BiH-a o suradnji na području prava stradalnika rata u BiH-a koji su bili pripadnici HVO-a i članova njihovih obitelji i oko 6 000 korisnika invalidske i obiteljske mirovine ostvarene do 2000. godine prema Zakonu o pravima Hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Proširenje prava na mirovinu, pravo na invalidsku mirovinu pripadnicima HVO-a, ratnih vojnih invalida sa 100% oštećenja organizma prve skupine po osnovu i bolesti i ozljede. Prvo na invalidsku mirovinu nisu mogli ostvariti po ugovoru i očekujemo 50 novih korisnika. Pravo na invalidsku mirovinu za one koji nisu podnijeli zahtjev u roku koji je bio mjesec dana na snazi određen po važećem ugovoru očekujemo 500 novih korisnika. Ostvarivanje prava na obiteljsku mirovinu za članove obitelji HVO-a po osnovi smrti od posljedica ranjavanja, ozljede, bolesti ili samoubojstva očekujemo oko 500 novih korisnika. Ostvarivanje prava na obiteljsku mirovinu za članove obitelji umrlih ratnih vojnih invalida pripadnika HVO-a koji su bili korisnici invalidske mirovine prema Zakonu o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Ostvarivanje prava na obiteljsku mirovinu za članove obitelj i poginulih pripadnika HVO-a čiji pojedini članovi su već ranije ostvarili pravo na obiteljsku mirovinu na temelju rješenja o priznatom pravu na obiteljsku invalidninu. Procjena za 2019. godinu povećanje 17 milijuna kuna. U prijedlogu novog zakona posebno smo se usmjerili na pravo na stambeno zbrinjavanje s obzirom da je trenutačno na listi za stambeno zbrinjavanje 11 tisuća 536 korisnika u cilju ubrzanja uvedene su mjere. Stambeno zbrinjavanje financijskom potporom prošireno je za sve namjene stambenog zbrinjavanja. Omogućen otkup pojedinih zatečenih korisnika stanova u državnom vlasništvu i vlasništvu jedinica lokalne samouprave. Izuzimanje od ovrhe prošireno je i na financijsku potporu, propisan je model organizirane stambene izgradnje u kojoj će sudjelovati Ministarstvo hrvatskih branitelja te tako imati mogućnost nadzora. Omogućeno i olakšano korištenje šireg kruga nekretnina u vlasništvu države. Proširen krug mogućih subjekata vlasnika nekretnine koji u vlasništvu imaju nekretnine adekvatne za stambeno zbrinjavanje. Određeni su rokovi za stambeno zbrinjavanje po skupinama. Na račun Ministarstva hrvatskih branitelja osim glavnice predviđeno je uplaćivanje i kamata ostvarenih otplatom kredita. To je dodatnih 15 milijuna kuna u 2018. godini. Predvidjeli smo i mjere u svezi zapošljavanja, prošireno je pravo prednosti pri zapošljavanju, propisani su mehanizmi u svrhu lakšeg ostvarivanja, odnosno poštivanja ove odredbe od strane poslodavca. Zaštita zaposlenih hrvatskih branitelja, uvedene su porezne olakšice za poslodavce koji zaposle djecu smrtno stradalog ili nestalog hrvatskog branitelja, plaćaju samo doprinose za mirovinsko. Uvodimo naknadu za nezaposlene hrvatske branitelje, pravo koje zamjenjuje opskrbninu od 2014. godine, ona je prebačena u nadležnost Ministarstva socijalne politike i mladih. U odnosu na prijašnju opskrbninu proširen je krug korisnika na djecu smrtno stradalog odnosno nestalog hrvatskog branitelja i nakon što im prestane pravo na obiteljsku invalidninu odnosno novčanu naknadu obiteljske invalidninu odnosno novčanu naknadu obiteljske invalidnine i bračnog druga ili izvanbračnog druga umrlog hrvatskog ratnog vojnog invalida iz Domovinskog rata odnosno umrlog hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata. Za razliku opskrbnine iznos naknade ovisi o broju dana u obrani suvereniteta te će iznos naknade u odnosu na iznos opskrbnine biti viši za one sa najvećim brojem dana. Prema podacima Ministarstva rada i mirovinskog sustava 82 tisuće 889 hrvatskih branitelja nije zaposleno i nije u mirovini. 2013. godine je bilo oko 6 tisuća korisnika opskrbnine, zajamčene minimalne naknade 3900. Procjena je za 2018. godinu 7 tisuća 900 korisnika za što smo sa Ministarstvom financija predvidjeli 101 milijun kuna. Predviđene su i mjere u svezi obrazovanja, smještaja u ustanove socijalne skrbi, prednost pri zakupu poslovnog prostora, prenamjena poljoprivrednog zemljišta, doplatka za pripomoć u kući, pravo na naknadu troška prilagodbe osobnog automobila, prava na psihosocijalnu pomoć, doplatak na djecu, braniteljske zahvalnice. Ono što posebno želim iskazati, predvidjeli smo mjere omogućavanja lakšeg ukopa, tj. osiguravanja grobnog mjesta, troška ukopa uz vojne počasti, održavanje grobnih mjesta. Ministarstvo hrvatskih branitelja snosi troškove ukopa i prijevoza posmrtnih ostataka smrtno stradalog hrvatskog branitelja i izvan RH. Grobna mjesta sa posmrtnim ostacima hrvatski branitelj iz Domovinskog rata iza kojih nema živih nasljednika ne mogu se smatrati napuštenima. Članovima obitelji nestalog hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata osigurano je pravo na dodjelu grobnog mjesta. Financijski učinak prema PFU obrascu u državnom proračunu RH za 2018. godinu za provedbu ovog zakona planirano je dodatnih 219,2 milijuna kuna na poziciji Ministarstva hrvatskih branitelja. Na poziciji Ministarstva rada i mirovinskog sustava u 2018. godini planirano je dodatnih 64 milijuna kuna. Prema projekcijama Ministarstva financija, na poziciji Ministarstva rada i mirovinskog sustava planirano je dodatnih 245 milijuna kuna za mirovinska prava i zakona koja su u primjeni od 1. siječnja 2019. godine. Poštovane gospođe i gospodo zastupnici, uvažavajući uočene probleme braniteljske populacije i ovim zakonom predložene mjere za njihovo rješavanje, pozivam sve saborske zastupnice i zastupnike za jedinstven pristup radi usvajanja zakona kojim bismo najzaslužnijima za obranu domovine pružili zasluženu skrb. Hvala lijepo.
Hvala ministru na vrlo iscrpnom i informativnom izlaganju koje je izazvalo 15 replika. Prvi se za repliku javio poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Uvaženi ministre, evo nakon dugo vremena, vaša ideja o donošenju jedinstvenog i sveobuhvatnog zakona je pred nama saborskim zastupnicima i što je dobro u dva čitanja. Ja vas samo evo kroz repliku pitao, rečeno je 24. kolovoza u Kninu na sjednici Vlade da će zakon početi vrijediti od 1.1.2018. godine međutim poslije javne rasprave, sad se pojavio ured branitelja da znaju da će zakon početi važiti od 1.1.2019. godine, znači godinu dana iza i posebno bi htio ovdje sad spomenuti, pošto vi sad spominjete da je Domovinski rat u biti ono što svi govorimo, temelj moderne hrvatske države i hrvatski branitelji su zaista trebali biti institucija ali je činjenica da moramo zaustaviti za sve ove prijedloge i rasprave u ovome čitanju, moramo zaustaviti izjave od vaših koalicijskih partnera, vidimo i da je povećana i smrtnost i to nije dostojanstvo Domovinskog rata, ako kaže vaš koalicijski partner Milorad Pupovac, usporedio generala Bobetka sa Slobodanom Miloševićem, Slavkom Dokmanovićem i Milanom Babićem. Nije dostojanstvo Domovinskog rata ako govorimo samo o jedanaestorici poginulih hrvatskih branitelja iz HOS-a dok u Hrvatskoj imamo četničke spomenike. Šoškočaninu i ostalima, i nije dostojanstvo da hrvatska država ne bude od Vučića četnika, koji komentira ovaj zakon, zatražila, a vi to možete kao predstavnik Vlade, a mi Sabor dat potporu, ratnu štetu od 45 milijardi eura pa će biti i za ovaj Zakon o hrvatskim braniteljima i za sve ostale socijalne kategorije. Hvala lijepo.
Hvala, hvala. Ministre, kasnije, da, da, može, može. Druga replika, odustao jedan od zastupnika, treća replika uvaženi kolega Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče, poštovani ministre. U vašem izlaganju, naravno spomenuli ste i vezano za prava iz mirovinskog osiguranja, apsolutno podržavamo pravedniji način raspodjele u odnosu na sudjelovanje u borbenom sektoru, no želim ukazati na jedan izračun koji se događa sada i koji će se događati nakon toga. Naime, pri izračunu i osobnih bodova i vrijednosti faktora za izračun mirovine, mi znamo da je najniža propisana mirovina oko 2 600 kuna. Naime, osoba koja ode u prijevremenu mirovinu sa 35, branitelji, govorimo o braniteljima koji imaju 100 ili 200 dana borbenog sektora, koji ode u prijevremenu mirovinu ima manju, znači sa 35 godina staža, nego netko tko je otišao u starosnu bez dana staža. Također, osobe koje idu u starosnu mirovinu, dakle govorimo kad napune 65 godina i pohvaljujem onaj dio što se smanjuju dobna granica vezano također opet uz provedeno broj dana u borbenom sektoru, međutim ti isti broj dana u borbenom sektoru vrijede za one koju su otprilike bili 4 godine, da se izjednači sa onim dodatkom koji se ne primjenjuje za mirovine po posebnom propisu, govori se o 27% koji se odnose na sve ostale, koji idu prema regularnom Zakonu o mirovinskom osiguranju. Tako da taj dio se ne izjednačava i dolazimo do toga da netko sa prosječnom plaćom oko 4 tisuće do 4 i pol, ima i branitelje, ima manju dakle, na njega ovo neće utjecati. A imat će istu mirovinu kao i netko tko je imao 5 godina ili 5 dana staža. Po meni, naravno da ne trebamo penalizirati branitelje koji nemaju staža, ali svakako moramo razmisliti o onima koji su uplaćivali cijeli život svoj mirovinski doprinose, radili cijeli svoj život da na kraju imaju tih 2 600 kuna minimalne zajamčene mirovine kao i oni koji nisu imali niti dana staža ako govorimo da imaju jednak broj dana provedeni u borbenom sektoru. Zahvaljujem.
Hvala. Četvrta replika, poštovani zastupnik Ćelić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine ministre, usuđujem se reći da je Zakon o hrvatskim braniteljima jedan od najvažnijih zakona u ovome mandatu koji će uvjeren sam, ovaj Visoki dom prihvatiti. Analiza sustava zdravstvene zaštite pokazala je specifične potrebe braniteljske populacije i u tom smislu, pozdravljam unapređenje zdravstvenih politika prema hrvatskim braniteljima u zakonu koji ima 219 članaka, u 11 članaka odnosno na 30 mjesta spominje se pojam psihe, odnosno psihičke bolesti. Znamo da je značajan broj hrvatskih branitelja nažalost počinio samoubojstvo, spominje se pojam psiho-socijalne pomoći, psiho-socijalnog osnaživanja. Nacionalni centar za psiho traumu, već ste spomenuli dakle da se već krenulo sa sistematskim pregledima i ukoliko pogledamo socio-demografske karakteristike hrvatskih branitelja onda svakako možemo ih svrstati u rizičnu populaciju i zato je izuzetno važno da je u ovome zakonu obuhvaćeno i unapređenje zdravstvenih prava. Ja bih isto tako spomenuo, da je već nakon 1995. krenulo se sa osnivanjem centrala za psihosocijalnu pomoć, a od 1999. postoji nacionalna strategija, međutim, činjenica je da nije ista situacija 2017. kao što je bila situacija prije 10 ili 20 godina i s te strane je bitno donošenje potpuno novog zakona o hrvatskim braniteljima. Hvala.
Iduća replika, poštovani kolega Šipić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani ministre hrvatskih branitelja, vraćanje dostojanstva hrvatskih braniteljima kroz reguliranje svih prava kroz ovaj prijedlog koji ste i sami iznijeli novog zakona, činite ogroman iskorak prema prevažnoj temi, a to je objedinjavanje prava branitelja kroz jedan zakon. Ovim zakonom uspostavlja se pravedniji način određivanje iznosa pojedinih prava, ovisno o vremenu provedenom u obrani suvereniteta RH. Za svaku pohvalu je ovako pripremljen prijedlog zakona. Vi ste gospodine ministre kao onaj koji je i sam itekako dao doprinos za obranu domovine, predstavljajući prijedlog ovog zakona vrlo otvoreno i konkretno, prikazali svu problematiku koja se nameće kada je u pitanju braniteljska populacija, ali i ponudili, kako rekosmo ovdje već polako svi koji se javljaju, jedan novi zakonski okvir s kojim ste se vidimo, vi i u ministarstvu već polako i susretali, a to je da mnoga ministarstva sudjeluju u pravima branitelja i onda se svaki branitelj polako izgubi u toj šumi. Isključivi namjeru sam vidio u ovom braniteljskom novom prijedlogu zakona je da ste sve na jednom mjestu stavili kao novi prijedlog i novi okvir i na taj način omogućili priliku kako vidimo i u onim braniteljima koji nisu ostvarili svoja prava, jedan iskorak. Dakle, koji vodi dignitetu, tj. vraćanju dostojanstva, ne samo branitelju, nego i dignitetu i dostojanstvu Domovinskom ratu. Zato vam svaka čast, vjerujem da će ovakvim pristupom, sržnim kakvim ste vi danas pristupili naići na podršku svih ovdje u Saboru, a da se ne bavimo drugim pitanjima danas, nego isključivo ovim prijedlogom zakona. Hvala.
Hvala. Iduća replika, poštovani kolega Bunjac.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora, uvaženi ministri, dragi gosti, kolegice i kolege. Ja slušam ovo izlaganje već nekoliko puta Zakon o hrvatskim braniteljima i ministar iznosi tvrdnju da je zabrinjavajuća činjenica da branitelji umiru. Dakle, umiranje je prirodan proces. Svi umiru i liječnici i učitelji i saborski zastupnici, premjeri, djeca, to samo po sebi ne znači ništa. Dakle, ja pretpostavljam da ste vi u biti željeli reći nešto drugo, a to je da hrvatski branitelji, kao društvena kategorija, imaju nižu dobnu strukturu, znači ranije umiru, nego neke druge društvene kategorije. Očekivao sam s obzirom da ste nam dali ovdje 2 knjižice tiskane u trošku ministarstva, sa brojnom statistikom, da ćete nešto reći i o tome, dakle, da ćete usporediti, dob branitelja, sa nekim drugim zanimanjima. Recimo, sa vatrogascima, sa pirotehničarima, sa rudarima ili nekim drugim takvim teškim zanimanjima, međutim toga nema. Tako da vas molim, da ako već izlazite sa tvrdnjom takvom, da javnost informirate, koji su točni podaci, koja je točna statistika. Imate i sredstva, imate Držani zavod za statistiku, imamo demografe, zapošljavanje prema ministarstvu. Pa dajte im onda molim vas da odrade i taj posao, jer ovakva tvrdnja da branitelji umiru, u biti ne govori ništa sama za sebe. Hvala lijepa.
Idući je na redu poštovani kolega Grmoja. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Poštovani ministre, vi ste uglavnom govorili o pozitivnim aspektima ovog zakona, međutim, ja bi vas upozorio na neke stvari koje niste spomenuli. Naime, zaboravili ste spomenuti, da osim predviđanja najnižih mirovina, sva ostala prava iz mirovinskog osiguranja, predviđeno novim zakona, neće se odnositi na osobe umirovljene prije stupanja na snagu ovog zakona. Isto tako ste zaboravili spomenuti da se zakon neće moći primjenjivati na branitelje, koji su svoja prava ostvarili prema Zakonu o pravima iz mirovinskog osiguranja, djelatnih vojnih osoba, policijskih službenika i ovlaštenih službenih osoba čije su mirovine, iako se radi o hrvatskim braniteljima i dragovoljcima, daleko manje zbog nedostataka određenih odredbi i Zakona o hrvatskim braniteljima, a to je sve protivno načelu jednakosti na kojima počiva naš pravni sustav. Isto tako slušao sam vaš govor i to ste u izjavama u nekoliko puta govorili, kao ideja da ovaj zakon bude sveobuhvatan i da se u njemu objedine sva prava koja su disperzirana po drugim pravnim područjima. Da li ste uspjeli u tome, to će pokazati vrijeme, međutim, podsjetio bi vas na nekoliko zakonskih rješenja, koje ne idu u prilog vašoj izjavi o objedinjavanju svih disperziranih prava u jedan cjeloviti zakon, jer ostvarivanja sprava iz zdravstvenog i mirovinskog osiguranja, te prava po osnovi tjelesnog oštećenja, ostvaruju se po drugim propisima, a ne po ovom prijedlogu. Nemam vremena sada da čitam, te sve članke, tako da u potpunosti nije točno da je ovaj zakon objedinio sva prava hrvatskih branitelja.
Iduća na redu poštovana kolegica Strenja Linić. Izvolite.
Poštovani gospodine Medved, ja bih pozdravila ovaj zakon koji smo zapravo dugo čekali, jer mislim da je nakon 20 g. bio potreban zakon koji će sve objediniti i da moramo vratiti dignitet Domovinskom ratu. Ono što bi željela zapravo to je žao mi je šta niste naveli dvije kategorije onih koji nisu trebali biti u ratu. U Domovinskom ratu su bile žene koje nemaju obavezu, 23 tisuće žena je bilo u Domovinskom ratu, poginulo je 127 žena. Bili su maloljetni branitelji 3,5 tisuće, sam Vukovar branilo je 96 maloljetnih branitelja, najmlađi Igor Kačić sa 16 godina pronađen je pokopan na Ovčari i 46 njih je poginulo. Bez obzira što ste rekli da će svi oni moći ostvariti svoja prava odnosno biti dragovoljci Domovinskog rata, mislim da te dvije kategorije zaslužuju poseban jedan stavak i da se kaže da su sve žene i svi maloljetni pripadnici Hrvatske vojske istog trenutka dragovoljci, ukoliko su bili žene koje su bile u borbenom sektoru. Osvrnula bih se još jednom na priču da li treba pisati tko je bio agresor i tko je učestvovao i borio se protiv Hrvatske. To što Vučić govori protiv ovog zakona, mene to zabavlja jednako kolko i to što dijeli putovnice stranim ostarjelim glumcima. Ono što me žalosti to je da jedan saborski zastupnik Hrvatskog sabora govori za srpske medije protiv ovog zakona, a pripadnici njegove nacionalnosti zajedno s nama borili su se u Domovinskom ratu. Jedan od njih je moj prijatelj Drača, zapovjednik satnije koji je ostao bez noge i odradio nakon toga sve do kraja.
Hvala kolegice Stranja [[Upadica Strenja: Samo da još završim.]] Ne možete, žao mi je isteklo je vrijeme. Hvala. Idući na redu poštovani kolega Pernar. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Ovom prilikom htio bi pročitati pismo jednog hrvatskog branitelja, on kaže ovako: „Poštovani, ovim putem se želim obratiti Hrvatskom saboru preko cijenjenog gospodina Pernara koji mi je to omogućio. Radi se o sljedećem, ja sam nosilac spomenice Domovinskog rata te odlikovan redom Hrvatskog križa te imam čin časnički namjesnik. 1992. sam iz vojarne Borongaj poslan na ratište u Bosansku Posavinu u 108. HVO brigadu, tamo sam dva puta teže ranjen te jednom lakše. Nakon dužeg liječenja u Zagrebu te više liječničkih komisija sam '98. dobio HRV-i sa 50% oštećenja počevši od 1996. No tu nastaju problemi, nakon više upita meni moje rješenje nikada nije urečeno, tek 17 godina poslije nakon zakona kojeg donosi Fred Matić kojim se ukida moje rješenje pod izgovorom da sam se borio u HVO-u. ja nakon moje tužbe Upravnom sudu Osijek doznajem da to rješenje stvarno i postoji. Kako je moguće da Ministarstvo branitelja skrije rješenje 17 godina i koje do dan danas nije uručeno? Pitanje je jeli tko koristio moju mirovinu pošto postoji urudžbeni broj od rješenja i zašto nitko ne odgovara za samovolju državnih organa? Hvala. Ivo Marojević, Vinkovačka 35 32726 Rokovci“. A o čemu se radi? radi se o tome da je čovjek ih Hrvatske poslan da se bori u HVO, a onda kada se bori u HVO su mu rekli kada se vratio ranjen, gle nisi se borio u Hrvatskoj vojsci nego u HVO-u, pa me zanima što planira ministarstvo učiniti po pitanju ovakvih slučajeva? Hvala.
Iduća replika poštovani zastupnik Hrg. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani ministre. U razgovorima sa ljudima, posebno braniteljima nisam naišao skoro na nikoga tko se nije pohvalno izrazio o ovom zakonu koji je pripremljen, pa možete biti ponosni na to kao ministar koji je to napravio. No ja sam se javio za repliku odnosno za jedno malo pojašnjenje članka 29. gdje se govori o poticanju zapošljavanja korisnika starosnih mirovina. Znači do pola radnog vremena bez zamrzavanja mirovine te o pravu na preračun nakon jedne godine provedene u statusu zaposlenika. Upozoren sam da skrenem pozornost na ovaj članak jer kaže da nakon proteka jedne godine staža ili prestanka radnog odnosa umirovljenik ima pravo preračuna mirovine ali po pravu iz općeg propisa. Pa bi se moglo dogoditi da ti branitelji koji bi to napravili bi imali u konačnici manju mirovinu nego što su je imali prije nego što su prekinuli mirovinu i išli raditi.
Replika broj deset poštovani kolega Babić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani gospodine ministre sa suradnicima. Ponajprije pohvaljujem ovaj vodič koji je vezan za ovaj Zakon o braniteljima što je dobro i zbog prvog i zbog drugog čitanja i o čemu je sve pregledno kao i ovu demografsku i socioekonomsku studiju koja je po prvi put napravljena iz koje se da iščitati jako puno onoga što ste vi govorili u svom uvodnom izlaganju. S obzirom da se radi o replici i o kratkom vremenu, želim se referirati na nešto što ste možda i na brzinu rekli, ali drago mi je da ste pazili na to. Naime, rekli ste i govorili ste o jedinstvenom tijelu vještačenja u RH gdje je obuhvaćen i veliki broj branitelja, gotovo svi, ali da se u ovom trenutku radi o 40 tisuća neriješenih predmeta. Nije to mali broj, to je jedan veliki broj. Sjećam se vrlo dobro da je bivša ona vlada iz 2013. godine dobila jedan zajam Svjetske banke od gotovo 70 milijuna eura i jedan dio tih sredstava zapravo gotovo 4 milijuna kuna trebalo je biti za ujednačavanje i usklađivanje postupaka vještačenja i administracije. Ono što je dobro ovim zakonom definitivno, a možda se neće puno o tome govoriti jest da je stvorena posebna organizacijska jedinica unutar jedinstvenog tijela vještačenja što će u mnogome pomoći hrvatskim braniteljima. Mislim da na ovo treba jako paziti, iz iskustva znam da ta vještačenja dosta dugo traju i da izazivaju velike frustracije kod običnih građana, a posebice kod populacije hrvatskih branitelja. Hvala.
Zahvaljujem. Sada je na redu poštovani kolega Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. I mi iz HSS-a i ja osobno podržavamo donošenje Zakona o hrvatskim branitelja iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji. I sigurno da treba kroz ovakav zakon regulirati i status branitelja, poboljšati njihov status, vratiti dignitet Domovinskom ratu. Jer mi koji smo '91. bili u borbenom sektoru i potpomognuti onima koji su bili u neborbenom sektoru smo tada uzeli pušku i branili svoj dom, željeli sačuvati svoju obitelj, željeli stvoriti državu ne bježati iz nje u Njemačku ili neke druge zemlje. Jer da smo pobjegli ne bi danas bili ovdje, ne bi imali svoju državu. Zašto to ističem? Zato što evo donosim vam pozdrave branitelja iz Brodsko-posavske županije. Postoji jedan strah u neprovedbu zakona kao što je to inače praksa u RH. Jer spomenuli ste u svom izlaganju više od 88 tisuća nezaposlenih branitelja a imali smo zakon gdje su poslodavci imali obvezu prioritetno zapošljavati i branitelje. To se evo vidite u 88 tisuća nije dogodilo. I žele poručiti da oni koji su radno sposobni žele raditi, žele svojim radom doprinijeti razvoju Hrvatske onako kako su je oni sanjali, željeli '91. a ne da ih se gura u mirovine. Pozdravljam naravno proširenje mogućnosti odlaska u mirovinu i povećanje mirovina ali oni koji su radno sposobni žele i raditi. Međutim, da bi radili treba radnih mjesta, to je pitanje što možete vi i u suradnji sa Vladom i sa ostalim ministrima učiniti da se otvaraju nova radna mjesta, pogotovo u Slavoniji, da se stimulira poslodavca da zapošljava branitelje. I ono što je danas opasnije od metka '91. a to je da većina branitelja i koji su zaposleni rade na ugovor na određeno vrijeme i da rade za minimalnu plaću od 2,5 tisuće kuna što je premalo i to je opasnije od metka '91. odlaze u Njemačku. Hvala.
Hvala kolega. Iduća replika, poštovani kolega Mrsić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, ja izražavam zabrinutost s obzirom na vaše izlaganje koje nije potkrijepljeno sa financijskim podacima koliko će paket zakona o braniteljima koštati hrvatske poreznike. Jer vrlo je jasno da mi iz doprinosa ne možemo financirati mirovine hrvatskih branitelja a da se proširuju i obuhvat ali i da se uvode neka nova prava. I s druge strane apelirao bih ministra da se dogovori sa ministrom rada i mirovinskog sustava jer stvaramo različite tipove umirovljenika u Hrvatskoj. Ako dopustimo da hrvatski branitelji mogu raditi 4 sata bez obzira na to kako su umirovljeni moramo to dopustiti i našim umirovljenicima koji su u prijevremenoj mirovini kojima Zakona o mirovinskom osiguranju to ne dopušta. S druge strane ja bih želio da mi ministar objasni ili netko od njegovih suradnika ako netko ima opću nesposobnost za rad kako može raditi? Po kojoj to, dakle ako ima, dakle ako je potpuno nesposoban za rad kako može onda iz te mirovine ići raditi i dakle ići na posao? Neće ga niti jedan poslodavac zaposliti. I to su ona pitanja koja bi trebala razriješiti da ne stvorimo dva tipa umirovljenika, jedni po ovom zakonu a drugi po Zakonu o mirovinskom osiguranju. Ili to ujednačite s obzirom da s ovim zakonom proširujete prava umirovljenika prema Zakonu o hrvatskim braniteljima a da prema Zakonu o mirovinskom osiguranju to drugi da nazovimo obični umirovljenici to nemaju pravo. Hvala lijepa.
Hvala. 13.-ta replika poštovani kolega Dodig, izvolite.
Poštovani gospodine ministre sa svojim suradnicima. Ja bih ovom prilikom htio izraziti svoje zadovoljstvo što imamo pred sobom materijal ozbiljan na 137 stranica, 219 članaka i još dvije brošure. Dakle ozbiljnost kojom ste prišli izradi ovog zakona govori i o vašem stavu prema hrvatskim braniteljima. Ja bih želio dodati sljedeće. Zakon koji ćemo donijeti i na još jedno čitanje, pa na kraju, o tome zakonu ovisi puno više nego li što on sam po sebi znači. Biti će tu dosta i amandmana, ja sam uvjeren koji će ga poboljšati. Ali želim naglasiti da ozbiljnost kojom moramo pristupiti izradi ovog zakona je ozbiljnost koja u sebi sadržava sve više pokušaja da se ispravi tendencija da se omalovažava Domovinski rat, hrvatske branitelje i Hrvatsku državu. Ovim zakonom sam uvjeren da ćemo djelomično stati na put takvim tendencijama. Jer bez pravog vrednovanja Domovinskog rata, hrvatskih branitelja nema ni vrednovanja Hrvatske države. Zbog toga podržavam i detaljno ću proučiti ovaj zakon i sudjelovati u njegovom konačnom prijedlogu. Hvala lijepa.
Hvala vam. Na redu je sada poštovana zastupnica Turina-Đurić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Mi pozdravljamo odluku Vlade da donose jedan cjelovit zakon koji obuhvaća sva prava braniteljske populacije. Međutim očekivali smo puno više od ovog zakona. Prije svega na način da taj zakon ne bude ustvari izdvajanje braniteljske populacije unutar našeg društva kao apsolutno privilegirane grupacije a to se nažalost dogodilo ovim zakonom i mislimo u GLAS-u da je potpuno nerazmjeran zakon, znači nije razmjeran financijskim prije svega mogućnostima RH, mirovinskog fonda u RH, a nije ni razmjeran općenito u stanju u gospodarstvu niti socijalnom stanju u RH. I ja vjerujem da će jedan dobar dio naše političke elite pozdraviti upravo ovakav pogotovo većina, znači HDZ i partneri, međutim mi moramo izraziti kritiku zbog toga jer predstavljamo ovdje ne samo branitelje, ne predstavljamo određene interesne skupine nego predstavljamo u Hrvatskom saboru sve građane. Pa ja pitam gospodina ministra da li je itko razmišljao što o zakonu misle oni koji rade na blagajnama u Konzumu koje možda već sutra neće raditi, koji primaju 2 800 kuna? Šta o tome misle građani koji primaju prosječnu mirovinu od 3 400 kuna koju su 40 godina radili puni radni staž ili oni koji primaju prosječnu mirovinu od 2 200 kuna koja je proizašla iz rada? A mi sada dodatno povećavamo prava za što ja nisam protiv, ali sam protiv na način jer se dignitet hrvatskih branitelja niti Domovinskog rata niti može kupit … [[Govornik nije uključen.]]
Hvala vam lijepo gospođo Turina-Đurić, ja vas molim da se držite reda kao i svi drugi [[Upadica Turina-Đurić: Hvala, oprostite.]] Na redu je uvaženi kolega Beus Richembergh. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kao prvo, ja mislim da je velika sramota da Hrvatski sabor donosi ovakav zakon 2017. godine. 22 godine nakon Domovinskog rata, Hrvatski sabor priznaje da dosadašnje sve vlasti nisu ni štitile ni poštovale one koji su iznijeli na svojim plećima i na svojim ranama pa i na svojim životima, Domovinski rat. To je dakle jedna stvar koju treba podcrtati. Sramotno je da 22 godine nakon rata mi moramo razgovarati o elementarnim stvarima. To je prva stvar. Druga stvar, sramotno je također da se ovakvim zakonima ponovno betoniraju statusi drugog i trećeg reda građana u Hrvatskoj. Godinama u ovom Domu govorimo o tome. Da jednaka vrsta invaliditeta ne smije biti diskriminacijska. Da čovjek koji nema ruku neovisno o tome da li je to oštećenje nastalo u ratu kao u borbenom sektoru odnosno u vojci, kao civil, kao netko tko je rođen bez ruke, kao netko tko je to stekao, tu invalidnost u automobilskoj nesreći ili nesreći na radu. I ovaj zakon potvrđuje da postoje građani prvog i drugog reda, iako imaju jednaki invaliditet. Nadalje, treba također reći da je država ta koja je potjerala tisuće i tisuće ljudi u najboljoj snazi, u cvijetu mladosti u mirovinu i od njih napravila ljude koji nisu mogli konkretno i kvalitetno doprinositi budućnosti ove zemlje. Danas među njima ima jako puno ljudi koji su ostavili ne samo svoju mladost nego i perspektivu svojih obitelji po na šankovima, u kladionicama, na društvenom dnu jer su im se okrenula leđa. Ali isto tako gospodine ministre treba reći, u Hrvatskoj u ovom trenutku donosimo zakon koji će nas do 2025. godine koštati 5 i pol milijardi kuna. Od ove godine eksponencijalno raste obveza da se iz državnog proračuna pokrivaju nova prava definirana ovim zakonom, to je 5 i pol milijardi kuna. Hvala lijepo.
Nakon replika, pozvao bi izvjestitelja Obora za zakonodavstvo i Odbora za ratne veterane ako žele uzeti riječ. Poštovani kolega Đakić, predsjednik Odbora za ratne veterane. Izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]] gospodine ministre, državni tajniče, tajnice, kolegice i kolege, sve vas pozdravljam. Pozdravljam sve nazočne na galeriji, goste naročito hrvatske branitelje, invalide i predsjednika stopostotnih invalida. Pa izvješće Odbora za ratne veterane o prijedlogu Zakona o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji koji je prijedlog zakona broj 174, Odbor za ratne veterane Hrvatskog sabora na svojoj 6. sjednici održanoj 19. rujna 2017. godine razmotrio je prijedlog Zakona o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji koje je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada RH aktom od 4. kolovoza 2017. godine. Odbor je raspravu proveo u svojstvu matičnog radnog tijela, sukladno odredbama članka 91. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prema riječima predstavnika predlagatelja, prijedlogom novog zakona želi se sustavnim pristupom na sveobuhvatan način riješiti pitanje braniteljsko-stradalničke populacije odnosno omogućiti najzaslužnijima za stvaranje RH potrebnu i sveobuhvatnu skrb. Prijedlog zakona rezultat je međuresorne suradnje svih nadležnih tijela koja skrbe o hrvatskim braniteljima i stradalnicima Domovinskog rata. Važeći je zakon mijenjan i dopunjavan više od 10 puta te je on uglavnom propisivao prava hrvatskih ratnih vojnih invalida iz Domovinskog rata i članova obitelji, smrtno stradalih hrvatskih branitelja. Potreba braniteljsko-stradalničke populacije 22 godine nakon završetka rata znatno su se promijenile. Novim se zakonskim prijedlogom preciznije definiraju pojedini pojmovi i instituti, usklađuje se naziv zakona s njegovim sadržajem, brišu se odredbe koje su se pokazale nepotrebnima, uređuje se statusna prava osobito u pogledu otvaranja roka za stjecanje statusa hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata. Zaštita stečajnih prava pripadnika HVO-a te jačanje područnih jedinica ministarstva. Prijedlog zakona u odnosu na važeći zakon donosi niz novosti kod ostvarivanja prava na mirovine, smanjenje dobne granice za odlazak u mirovinu, povećanje osobnog boda za izvršenu mirovinu, omogućuje zapošljavanje već u mirovini branitelja bez obustave mirovina itd. Prava za zapošljavanje, predviđa porezne olakšice za poslodavce koji zapošljavaju branitelje i stradalnike, kvalitetnije i preciznije uređuje odredbe o prednosti pri zapošljavanju, pod jednakim uvjetima. Prava na stambeno zbrinjavanje, proširenje financijske potpore i za druge namjene. Omogućava se korištenje nekretnina u vlasništvu države koja duže vrijeme nisu u funkciji za stambeno zbrinjavanje branitelja i stradalnika. U modelu organiziran stambene izgradnje, radi kontrole omogućiti sudjelovanje ministarstva hrvatskih branitelja. Prijedlog zakona, uvode se nove kategorije i to sudionik Domovinskog rata i umrli hrvatski branitelj i članovi njihove obitelji. Također se umjesto opskrbnine uvodi institut novčane naknade za nezaposlene branitelje. Kritizira se pravo na dodjelu grobnog mjesta, održavanje grobnih mjesta, te troškova ukupno umrlih branitelja. Registar hrvatskih branitelja više neće biti javno dostupan. Omogućava se dodjela zahvalnica od strane ministra hrvatskih branitelja, pojedincima i postrojbama za sudjelovanje u akcijama obrane RH. Omogućava se stjecanje statusa hrvatskog ratnog vojnog invalida iz Domovinskog rata, temeljem bolesti, uvodi se sistematski pregled, za sve hrvatske branitelje, svake 3 godine. Za provedbu noviteta predviđenih ovim prijedlogom zakona, biti će potrebno u 2018. godini u državnom proračunu na poziciji Ministarstva hrvatskih branitelja, osigurati 219,2 milijuna kuna. Te na poziciji Ministarstva rada i mirovinskog sustava 64 milijuna kuna. U raspravi koja je uslijedila, iznesene su sljedeće primjedbe i prijedlozi i mišljenja. Prijedlogom zakona učinjen je veliki napredak u odnosu na važeći, te bi bilo dobro da se donese koncensusom. Isto tako treba razmisliti i o mogućnostima da ovaj zakon postane kao što su to tražile braniteljske udruge ili organski ili ustavni. Odnosno, da se unese u Ustav RH, a što je želja braniteljskih udruga. Nedovoljno se … [[Govornik se ne razumije.]] olakšice za zapošljavanje hrvatskih branitelja i stradalnika, širi se krug ovlaštenika za obiteljsku mirovinu, jer je dobna granica od 40 god. starosti preniska, a isto pravo bi trebalo vezati uz imovinski cenzus. Pravno na prenamjenu poljoprivrednog zemljišta, preciznije prepisati radi izbjegavanja mogućih malverzacija. Uvođenjem redovitih sistematskih pregleda za hrvatske branitelje, pravovremeno će se otkriti bolesti i time smanjiti njihova smrtnost. Izraženo je zadovoljstvo mogućnošću ostvarivanja statusa i za pripadnike narodne zaštite, ali istovremeno izražava bojaznost, da će u provedbi, za koje je zaduženo ministarstvo obrane, biti problema u glavi kojom je propisana pravo u svezi rada, treba biti, propisati obavezu, raspisivanja natječaja za tvrtke u vlasništvu jedinica lokalne i regionalne samouprave, što do sada nije slučaj. Jer tu postoje mogućnosti za zapošljavanje hrvatskih branitelja. Zatraženi su podaci vezano uz popis svih dospjelih i nedospjelih potraživanja korisnika kredita iz kreditnog programa zapošljavanja … [[Govornik se ne razumije.]] pripadnika hrvatske vojske propisano čl.2014. prijedloga zakona. Odnosno, ukupan iznos koji se otpisuje, kome se otpisuje, te jesu li sredstva utrošena namjenski. Ministar je obećao tražene podatke dostaviti odboru, odnosno, članovima do rasprave o prijedlogu zakona na plenarnoj sjednici. Nakon provedene rasprave, odbor je jednoglasno, sa 9 glasova za, odlučio predložiti Hrvatskom saboru, donošenje sljedećih zaključaka. Pod 1 prihvaća se prijedlog Zakona o hrvatskim branitelja iz domovinskog rata i članova njihove obitelji i pod 2, sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja iznijeti u raspravi, uputiti će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Hvala lijepo.
Hvala kolega Đakić. I sada idemo na raspravu po klubovi. Prvi se javio Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista i poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvaženi ministre, sa svojim suradnicima, uvaženi hrvatski branitelji u sabornici i pred TV ekranima. Poštovani gospodine ministre, pozdravljamo i podržavamo vašu ideju i inicijativu o donošenju jedinstvenog i sveobuhvatnog zakona o pravima hrvatskih branitelja. 10-tak puta je se mijenjao ovaj zakon, međutim, hrvatski branitelji su zaslužili da se raspravlja o ovome zakonu na najjavniji i najtransparentniji način. A pogotovo, podržavam vas zbog činjenice daje samo u prva 4 mjeseca, umrlo 1085 branitelja, u prosjeku 50 godina. Iznimna smrtnost ljudi iz Domovinskog rata, iseljenika Domovinskog rata je ispod prosjeka, vidimo da to mladi ljudi umiru i ostavljaju svoje obitelji. Koliko ste uspjeli u vašem naumu, pokazati će zadovoljstvo samih branitelja, kao i naknade procjene učinaka ovoga zakona, koji će ministarstvo u svom izvješću Saboru dati za 2 godine. Posebno treba istaknuti pozitive primjere prijedloga u ovome zakonu, a to je disperzije. Viši iznos naknada za zaposlene branitelje, koji će biti vraćene pod Ministarstvo hrvatskih branitelja. Već u znači … [[Govornik se ne razumije.]] viši iznos najnižih mirovina, ovisno o duljini sudjelovanja u obrani RH u borbenom sektoru. Predviđeno je nacionalna strategija zaštitu zdravlja, tj. sistematskih pregleda, što ej nešto najpozitivnije, pogotovo kad spominjemo smrtnost hrvatskih branitelja gdje u prosjeku puno mlađi umiru nego ostalo stanovništvo. Otvaranje … [[Govornik se ne razumije.]] za priznavanje statusa hrvatskih branitelja i hrvatskih ratnih vojnih invalida, po osnovama bolesti i da će imati pravo ostvariti ljudi koji nisu imali, znači zbog rokova koje je donijela čini mi se HDZ-ova vlada gospođe Jadranke Kosor. Snižavanje dobne granice za odlazak u starosnu mirovinu koja također ovisi o duljini sudjelovanja u obrani RH u borbenom sektoru, rokovi za stambeno zbrinjavanje, zaštićena stečena prava za pripadnike HVO-a i članove njihovih obitelji. Pozdravljam namjeru da se izjednače prava svih hrvatskih branitelja, bilo Hrvatske vojske, bilo HVO-a. poglavito je ovo dobro za pozitivan za 82 tisuće hrvatskih branitelja koji su nezaposleni i još puno pozitivnih primjera o kojima ste vi govorili i o kojima će govoriti kolege. Međutim ove navedene mjere mogu polučiti pozitivne rezultate ukoliko se bude dosljedno primjenjivali uz osigurana financijska sredstva koja ste naveli u svom izlaganju. Kroz analizu vašeg prijedloga zakona, skrenuo bi pozornost na neke postupke u samoj izradi ovoga zakona i u samom vašem izlaganju ono šta po meni ste trebali spomenuti, a u vašem obraćanju i u vašem prijedlogu zakona koji će dati Klub … Most-a i pojedinačno kroz rasprave nadamo se ćete uvažiti nekakve naše prijedloge i da ćete odgovoriti na ta pitanja. Zaboravili ste spomenuti da osim provođenja najnižih mirovina sva ostala prava iz mirovinskog osiguranja predviđena novim zakonom neće se odnositi na osobe umirovljene prije stupanja na snagu ovoga zakona. Također ste zaboravili spomenuti da se ovaj zakon neće moći primjenjivati na branitelje koja su svoja prava ostvarili prema Zakonu o pravima iz mirovinskog osiguranja djelatnih vojnih osoba, policijskih službenika i ovlaštenih službenih osoba čije su mirovine iako se radi o hrvatskim braniteljima i dragovoljcima Domovinskog rata daleko manje zbog nedostatka određenih odredbi iz Zakona o hrvatskim braniteljima što je protivno načelu jednakosti na kojima počiva naš pravni sustav. Zaboravljeno je također spomenuti da povrat mjesečnog novčanog prava bivše opskrbnine od strane Ministarstva hrvatskih branitelja za nezaposlene hrvatske branitelje koji trenutno primaju zajamčenu minimalnu naknadu i nalaze se u nadležnosti Ministarstva demografije, obitelji, mladih i socijalne politike nije ovisila o ovome zakonu. Podsjetio bi da je za vrijeme ministra Matića to ste i sami kazali da su nezaposleni branitelji u biti prebačeni iz Ministarstva hrvatskih branitelja ovdje, a bila je vama mogućnost da se također vrati u Ministarstvo branitelja te naknade bez donošenja ovoga zakona. U vašem obraćanju braniteljima kao kroz ideju tako i kroz istupe u medijima mogla se čuti vaša izjava da je glavni od ciljeva glavnih ovoga zakona objediniti u jedan zakon sva prava koja su disperzirana po drugim pravnim područjima šta je pozitivno da hrvatski branitelji ne odlaze od ministarstva do ministarstva i da bude na jednom mjestu. Da li ste uspjeli u tome, pokazat će vrijeme ili izmjene i dopune nekih drugih zakona koji će možda ići na štetu branitelja. Govorim možda jer neki zakoni, a volio bi da objasnim koji se odnose na hrvatske branitelje, a nisu u ovome zakonu, a podsjetio bih vas na nekoliko vaših zakonskih rješenja koja ne idu na ruku vaše izjave o objedinjavanju svih disperzivnih prava, a nadam se da će biti promjenuto u konačnom prijedlogu u drugom čitanju je cjeloviti zakon. Ostvarivanje prava iz zdravstvenog i mirovinskog osiguranja te prava po osnovi tjelesnog oštećenja ostvaruju se pod drugim potpisima, a ne po ovome prijedlogu. Kao najbitniji element koji ste zaboravili braniteljskoj populaciji spomenuti je činjenica da ste na sjednici Vlade u Kninu 4.8.2017. godine promijenili rokove svih prava iz mirovinskog osiguranja te ste se sa 1.1.2018. godine prebacili na 1.1.2019. godine znači za godinu dana bez obzira šta je to i protekla javna rasprava, ipak radi istine da hrvatski branitelji to znaju. Vlada RH do sada prijedlog ministra financija … sveukupno otpisala 1829 kredita u ukupnom iznosu od 208 milijuna kuna, nešto više od ukupno 3655 kredita u ukupnom iznosu od 319,5 milijuna kuna, otpisani krediti čine 49,95% ukupnog broja odobrenih kredita. Otplaćeno je ukupno 67 kredita odnosno 1,8% ukupnog broja kredita. S obzirom na prethodno navedene podatke ovom odredbom otpisuje se ostatak do sada neotpisanih kredita. Hoće li ovih otplaćenih 67 kredita biti izvršen povrat uplaćenih sredstava jel 67 kojih je vratilo svoje kredite će biti u neravnopravnom položaju prema ovima kojima će se krediti otpisati. I vrlo bitno, Registar hrvatskih branitelja, možete li pojasniti, mi smo za opstanak Registra hrvatskih branitelja. Zbog čega skidati Registar hrvatskih branitelja? Ispred kluba Most-a možemo kazati da bude dostupan ovaj registar branitelja, ali da se i sačini registar agresora na RH koji su načinili zločine. Jel ako treba biti jednakost, ako treba biti registar ponosnih hrvatskih branitelja, ne vidim razlog zašto kriti registar agresora na RH. Predlažemo zadržavanje dosadašnjeg zakonskog rješenja glede stečenih prava, kao što ste i sami kazali braniteljima i stradalnicima HVO-a. Međutim, pitamo se da li su ugovoreni osnovni elementi za zaključivanje međunarodnog ugovora na zadovoljavajući način kako ne bi došlo do neželjenih posljedica međunarodnih sporova koje bi moglo koštati RH. MOST će kroz daljnju raspravu predložiti konkretna zakonska rješenja koja nisu obuhvaćena ovim prijedlogom i vašim djelom predizbornih obećanjima. Nalazimo da bi se predložena zakonska rješenja prema braniteljima i stradalnicima Domovinskog rata mogla pronaći kroz izvore isplate ratne štete od strane onih koji su izvršili agresiju na RH a koji bi mogli poslužiti kao i financijski izvor za provedbu ostvarivanja prava ovog prijedloga zakona. Postavlja se pitanje ministre zašto se šuti da ukupna procjena izravne i neizravne štete na RH u Domovinskom ratu zbog agresije tzv. vojske Republike Srpske Krajine, Srbije, Crne Gore i JNA iznosi preko 300 milijardi kuna po procjenama Ministarstva rada i socijalne skrbi i državne revizije za popis i procjenu ratne štete. Također kroz raspravu smatramo da svi prijedlozi su uz vašu namjeru i zakon i trud koji je uložilo ministarstvo da imamo jedan zakon koji će objediniti prava. Ja sam naveo i nekakve primjedbe ako, nadam se da ćete ih prihvatiti u interesu svih hrvatskih branitelja temelja Hrvatske države koji su stvorili RH, na zajedništvu svih Hrvata i nacionalnih manjina a poglavito Srpske nacionalne manjine. Ono na kraju što bih vam kazao, šta je najviše hrvatske branitelje boljelo to je ukidanje prava kada se uhićivalo dostojanstvo, ponos, kada se lociralo, uhićivalo, transferiralo hrvatske branitelje, optuživalo ih se i zbog toga su se pojavile najveće devijacije u hrvatskom društvu i zbog toga hrvatski branitelji najviše osjećaju ono što se događa a poglavito što se to događalo u vrijeme kada se pljačkala Hrvatska država od INA-e, Telecoma, prodaje banaka, svega što se je dogodilo pa i u mome gradu, novac za oružje za koje je bio namijenjen, za obranu RH i Cetinskog kraja otišao je u ruke tajkunima. Smatram, nikada nije riješeno, da hrvatski branitelj i vi i Vlada i mi saborski zastupnici možemo donijeti pravičan zakon prema hrvatskim braniteljima, međusobno se uvažavajući. '91. nikog nije pitao tko je u SDP-u, tko je u HDZ-u, tko je Srbin. Zbog toga me žalosti činjenica kao u razgovoru sa hrvatskim braniteljima da je se više vremena posvetilo ploči 11.-orici hrvatski branitelja nego zločincima koji su podigli svoje spomenike po RH. Zbog toga ispred hrvatskih branitelja vaša je dužnost zaustaviti izjave vašeg koalicijskog partnera Milorada Pupovca koji uspoređuje generala Janka Bobetka koji je bio pripadnik prvog sisačkog partizanskog odreda kao, uspoređujući ga sa ratnim zločincima Ratkom Mladićem, Babićem i ostalima i Dokmanovićima. To se ne smije dozvoliti u Hrvatskoj državi da nam izvanka čovjek koji je sada predsjednik Republike Srpske, četnik, Vučić upućuje poruke o hrvatskom Zakonu o braniteljima. Oni jedino što mogu ministre da vi Vlada napravite sve da se isplati ovih 400 milijardi kuna na račun Hrvatske države i da ostvarimo i ova prava, naši branitelji i druga prava. Još jednom ministre, znam da ste imali plemenitu namjeru i da u ovaj zakon ste uložili puno truda. Osobno sam kroz odbor sudjelovao i nadam se da ćemo zajednički naći najbolje rješenje za status naših branitelja, za one koji su najzaslužniji za ovu domovinu, bilo branitelji hrvatske nacionalnosti, srpske nacionalnosti, bilo u SDP-u, bilo u HDZ-u ili u bilo kojoj drugoj stranci. Hrvatski branitelji, zajedno smo se izborili za domovinu, zajedno se borimo za budućnost naše djece, zaustavimo ono što je loše a borimo se da nam djeca opstanu ovdje. To je najbitnije. Hvala vam lijepo.
Izlaganje kolege Bulja izazvalo je 5 replika. Prvi se javio poštovani kolega Sladoljev. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Evo samo kratko pitanje, u kontekstu ratne štete o kojoj ste pričali kako komentirate izjave premijera Vučića koji se izravno plete u ovaj zakon i prijeti da će donijeti 500 zakona koji će šteti hrvatskim braniteljima, je li to kraj te diplomatske, pa na neki način i ofanzive koji želi spriječiti ovaj zakon? Da li će neke druge države također u susjedstvu imati primjedbe i da li će vršiti pritisak na ovaj zakon? Pa kako komentirate da se evo jedan samoproglašeni četnički vojvoda miješa u naše zakone i izravno prijeti? Hvala.
… [[Govornik nije uključen.]]
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Da, ratne štete koje su nanesene okupirana je trećina RH i imamo brojne poginule, kako hrvatske branitelje, tako i civile, oštećene i to je ono šta je najgore. Međutim, hrvatske Vlade umjesto da se izbore za te štete, one su se isključivo dodvoravale i bavile su se lociranjima, transferiranjima najistaknutijih hrvatskih sinova, da bi danas, hrvatskih branitelja, saborski zastupnik govorio i uspoređivao sa tim agresorima uspoređivao našega generala, našega generala Bobetka. To je nedozvoljivo. Mi moramo kao država izboriti se da nema pravnu jurisdikciju ono što je hrvatska Vlada napravila nad hrvatskim braniteljima, …/Govornik se ne razumije. ne smiju ostati lovište i da sude hrvatskim braniteljima agresori, to se nikad nije ni dogodilo u povijesti. Ja mislim da bi branitelje, da je ministar branitelja također tu i na ovoj strani. Ne smijemo dozvoliti da potpiše sporazum ono što je hrvatska Vlada napravila, sa Srbima, sa EU u pregovorima da ih propustimo a da jurisdikciju nad hrvatskim braniteljima imaju Srbi. Hrvatska diplomacija se mora izboriti za novac i ratne štete, 45 milijardi eura koje nam je učinila Srbija, Crna Gora i dio Srba u RH. Ovim putem opet ponavljam, iznimno se trebamo zahvaliti ljudima srpske nacionalnosti koji su stajali s nama u rovu i koji su branili RH, ja ih osobno imamo u svome mjestu, i to trebamo isticati. Ovo nije govor mržnje ali ne smijemo dozvoliti da nam četnički vojvoda, tj. pomoćnici četničkih vojvoda, vodonoše Vučić i ostali Šešeljevi pomoćnici upravljaju sa zakonima i kako trebamo pisati. Hvala lijepo.
Hvala. Druga replika poštovani kolega Žagar. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Bulj, dakle s vama se potpuno slažem da ovaj zakonski prijedlog treba podržati i treba naravno pohvaliti i resorno ministarstvo, sve braniteljske udruge i sve one pripadnike političkih stranaka i svi koji su učestvovali da se ovakav jedan zakonski prijedlog pripremi i naravno, očekujemo od ministarstva da uvaži ove primjedbe koje ćemo u toku ove rasprave u prvom čitanju dati da se izmjene. Ovaj zakon je važan, to je uvaženi kolega Đakić u ime odbora govorio iz toga što proširuje prava ne samo na pripadnike HRVI nego na sve branitelje i to je jako bitno i bitno je u zakonu da piše i o obitelji branitelja, vi ste to naglasili i to je gospodine Bulj, jako bitno jer te obitelji su prošle od vremena rata na ovamo sve ono što su prolazili hrvatski branitelji. I danas prolaze skupa s njima, i njihove bolesti i sve ono što ih muči. Međutim, suština moja replike se očituje o ovome resorno ministarstvo, hrvatska Vlada mora učiniti doista sve da ovo ne ostane samo mrtvo slovo na papiru, da se pronađu sredstva, da se sve odredbe ovog zakona ispoštuju i ono što bi posebno htio naglasiti, a nadam se da ćemo u budućnosti svi mi na neki način kontrolirati cijelu ovu priču a posebno ne samo ovo ministarstvo nego sva ministarstva koja su zadužena da ovo bude jedna transparentan postupak, da ovaj zakon prati jedan uređeni sustav, da nam se ne događa ono iz prošlosti da neki koji ne zaslužuju prava ostvare, a oni pak koji bi trebali ostvariti ta prava, ne mogu do njih doći. I samo jedna primjedba, evo možda vi možete komentirati članak 121. ovog zakona, mislim da je tamo bila primjedba gdje se odlučuje da ministar može svojom autonomnom odlukom odlučiti o jednokratnoj pomoći braniteljima. Mislim da takve odredbe u zakonu nisu dobre, neka budu povjerenstva, neka prođe neku proceduru, ne kaže da ministar ima loše namjere ali može se dogoditi da netko to krivo protumači. Dakle to je jedna od odredbi zakona na koju bi trebalo obratiti pažnju. Hvala.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Pa složio bi se s vama, međutim u ovom zakonu je predviđena još jedna stvar. Znači ono što je vrlo bitno, osnaživanje područnih jedinica Ministarstva hrvatskih branitelja. Znači decentralizacija Ministarstva hrvatskih branitelja po terenu što znači da ljudi koji su u nerazvijenim krajevima, ljudi koji jednostavno nemaju mogućnost ostvariti svoje pravo, on mora dolaziti iz Dalmacije, Slavonije u Zagreb a da se bolje znači decentraliziraju ljudski potencijali, po terenu i da prate mogućnosti svih branitelja tj. ili nemogućnosti da ostvare svoja prava, zasigurno bi to puno olakšalo a ne da bude Ministarstvo branitelja, u onom djelu je isto decentralizirano ali ne dovoljno. Brojni ljudi se upute tražiti svoja prava u Zagreb dok ih primi jedna tajnica, druga, treća, u ovome zakonu se spominje se spominje ta decentralizacija ljudskih resursa, ja mislim da je to vrlo bitno da ostvare svoja prava. Što se tiče ovoga zakona, ono je u prvom čitanju, u razgovorima koje sad vodimo, nema razloga da ministar to ne sasluša, u biti to je i obaveza, nadam se da će u drugom čitanju sve te moguće lošije, ovaj zakonski propisi da će biti riješeni.
Treća replika, poštovani kolega Grmoja. Izvolite.
Poštovani predsjedniče. Kolega Bulj, vi ste govorili o lošim stvarima ovog zakona, istaknuli ste one pozitivne, a govorili ste o dostojanstvu hrvatskih branitelja, govorili ste o tome kako mnogi od njih umiru prije vremena a mislim da je to povezano ne samo sa odnosom i Vlade i službene hrvatske politike prema Domovinskom ratu, prema onima koji su agresori na RH, to nije vezano samo uz to da premijer šuti o izjavama svog koalicijskog partnera Milorada Pupovca, problem je u tome što ajmo reći javnost i građani imaju nekakav negativan dojam o hrvatskim braniteljima jer su mnogi oni od onih koji nisu zaslužili braniteljska prava, to ostvarili. I to je sigurno potrebno propitati, vi znate koliko ja vas cijenim zbog vašeg doprinosa u Domovinskom ratu, ja sam tada bio dijete, znači u vrijeme Domovinskog rata od 11 godina, i cijenim sve ljude koji su dali stvarni doprinos, ali mislim da bi trebalo posebno se pozabaviti onima koji su ostvarili prava a ta prava nisu zaslužili. Isto tako, ne može nam se dogoditi, vi ste govorili o tome kako su neki ljudi otplatili kredite, znači spominjali ste 67 otplaćenih kredita, dok su drugima ti krediti otpisani. Tu ne može biti nekakve neravnopravnosti, svaki čovjek i svaki hrvatski branitelj ako je branitelj stvarno, mora biti jednak, a mi smo imali situaciju i u ovom Visokom domu, sjede neki ljudi koji su iskoristili Ministarstvo branitelja za povlaštene kredite, gradnju apartmana i onda išli podmićivati novinare. Takve koji su iskoristili braniteljska prava treba strogo sankcionirati jer oni su samo oštetili državu nego su rušili dostojanstvo istinskih hrvatskih branitelja i tima treba stati na kraj jer onda cjelokupna hrvatska javnost, mlade generacije, ja sam profesor povijesti i učio sam djecu o Domovinskom ratu [[Upadica predsjednik: Isteklo je vrijeme.]] Iz te mlade generacije onda imaju negativan dojam o hrvatskim braniteljima.
Kolega Grmoja, gledajte koliko ste. …/Upadica Grmoja: 18 sekundi, nije puno. Kolega Bulj. Izvolite.
Da, Domovinski rat je svetinja svima, svi imamo svoje ratne puteve. Ja osobno kao branitelj imam svoj ratni put, mogao bi pokazati, kao i ministar, kao i svi ovdje branitelji. Ali, oni koji su koristili, taj kredit, mislim ovih 67 je vratilo, vjerojatno, ovi ostali su bili u nemogućnosti … [[Govornik se ne razumije.]] uvjeta, ali je činjenica da se moraju izjednačiti ta prava u ovome slučaju kad ste spomenuli 67 ljudi koji su vratili kredit i vjerujem da će ministar naći to rješenje prema ovo 67. Međutim, činjenica da su brojni gradili i apartmane iz tih nekakvih sredstava koji su subvencionirali Ministarstvo branitelja, da i zbog toga što su to objavili napali su novinari. Ja smatram da ministarstvo hrvatskih branitelja, isključivo ovaj zakon piše za ljude koji su bili u Domovinskome ratu, koji osjećaju posljedice na bilo koji način i naravno da zaštite dignitet Domovinskog rata i da Domovinski rat bude temelj Hrvatske države i najbitnije da bude u povijesti, vi ste povjesničar, dici kad budete predavali, istina o Domovinskom ratu, da to treba vrednovati. To sam zaboravio kazati i ljude koji su samoinicijativno kao Petar Malbaša i brojni drugi snimali dokumentarne filme bez potpore države, da je državi vrlo bitna istina o Domovinskome ratu, a ne da premjer Plenković ne odgovara na pitanje koje je sam postavio o slučaju izjava njegovog koalicijskog partnera, da se izokreće istina, da se veliča agresor, a da se o hrvatskim braniteljima, kao u slučaju poginulih, 11 Kosovaca, cijelo ljeto je se pričao o njima. Prema tome smatram, da trebamo raditi što više na istini o hrvatskom vojniku koji je bio veličanstven. Hvala lijepo.
Hvala. 4 replika, poštovana kolegica Strenja Linić. Izvolite.
Poštovani kolega Bulj, drago mi je da ste rekli, ono što zapravo je i stav našeg kluba i stav mnogih branitelja, a to je da registar branitelja treba ostati javan. Hrvatski branitelji se nemaju ničega sramiti i ako ništa nemaju, treba imati dostojanstvo i kao što ste rekli da ćete uvesti kategoriju sudionik u Domovinskom ratu, jer je to samo čast. Čast je i biti u tom registru. Isto tako, drago mi je da ste spomenuli, jer je vrijeme da se kaže da postoji registar agresora. Nikada kad smo bili u ratu, nismo mogli ni zamisliti da će jedan Satnimirović jednog dana biti časni saborski zastupnik. Pripadnik stranke koja i danas je dio vladajuće strukture i drži vam vlast, a zapravo, okolo za srpske medije govori protiv ovog zakona. Ono što treba znati, da nikada ni jedan hrvatski vojnik, nije stupio na tlo Republike Srbije, ali se zna tko je bio agresor i gdje su oni bili i protiv koga su se borili. I zbog toga smatram da registar branitelja treba ostati javan, ali isto tako treba postojati registar agresora, u kojem trebaju biti svi oni koji su i danas građani ove zemlje, ali su isto tako bili koji su silovali i šetaju po ulicama Vukovara i njihove žrtve, još uvijek ih gledaju oko sebe. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku.
Slažem se u potpunosti da treba registar branitelja, jer je činjenica, kao što ste spomenuli, da u Vukovaru, osobe koje su, žene koje su silovane i mučene, danas gledaju po njihovim svjedočenjima, izjavama, ljude svoje silovatelje i svoje krvnike, prema tome nema niti jedan, čak prema njihovim svjedočenjima da rade u državnim institucijama. Prema tome, smatram da bi i taj registar trebao izaći, da nemamo se čega po tome pitanju bojati i to objaviti, isključivo radi također jednakosti. I inzistiram na tome, kao i u ime Kluba što sam kazao da i taj registar bude obavljen. Nemamo ih šta štititi zločince, nemamo šta štititi Republiku Srbiju, da sudi hrvatskim braniteljima, pri ulasku u EU, da im Hrvatska država, to diplomacija dozvoljava, mi to ne smijemo dozvoliti. Hrvatski branitelj, dobro ste rekli nije stupo nogom ni u Niš ni u Beograd, ni van svoje granice niti milimetra. Osim međunarodnim sporazumima na našoj susjednoj državi ovdje. Prema tome, gdje Hrvati žive, je HVO odradilo svoj posao obrane. Isključivo treba inzistirati na registru tih zbog, baš tih žrtava silovanja i ostalih žrtava. Hvala lijepo.
I zadnje replika, poštovani kolega Babić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Bulj, vi ste u svom uvodnom izlaganju problematizirali izjavu ministra Medveda, jer ste rekli, da u nekom od ovim zakonom sve obuhvaćeno. Nije tako rekao. Ja koliko se sjećam u uvodnom izlaganju je govorio, da su ona prava koja su bila disperzirana po nizu ministarstava, od Ministarstva prosvjeta i socijalne politike, branitelja, pa institucija poput HZMO i nekih drugih, da se zapravo maksimalno nastoji to objediniti u ovaj zakon. I vi kada smo bili zajedno u ovoj Vladi, znate da je rasprava po ovom zakonu, odnosno, priprema ovog zakona počela godinu, gotovo godinu dana prije. U njoj su sudjelovali veliki broj radnih skupina, zainteresirana javnost i po ovome zakonu, ukoliko ste vidjeli, bili je negdje oko 510, 512 primjedaba o kojima ste i vi govorili i ministar je svjestan toga da nije moguće zapravo sve objediniti. Nije moguće zbog niza razloga, sjećate se tada da smo bili pod monitoringom prekomjernog deficita. Govorilo se tada o jedinstvenom centru za naknade, ako se sjećate, pa se neke stvari nisu mogli izdvajati. Znam da je ministar i cijeli taj tim jako putno vremena trošio na to da se upravo takve stvari objedine pogotovo one opskrbnine ako se sjećate što je bilo inicijalna kapsula i za sam prosvjed ispred Ministarstva branitelja koje je prešlo pod Ministarstvo socijalne politike i mladih tada. Zato teško je napraviti jednu komplementarnost u cijelosti o kojoj vi govorite slikovito, to bi izgledalo ovako da Ministarstvo hrvatskih branitelja ima sve kartone, zdravstvene kartone svih branitelja, što nije moguće. Uvijek će biti nekih stvari koje neće biti moguće obuhvaćene ovim zakonom. Hvala.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Ja sam dao primjedbe i mogućnosti poboljšanja. Namjera ovog zakona je evidentna da budu objedinjena sva prava hrvatskih branitelja i da svi zajedno moramo u ovome sudjelovati koliko je moguće, a evo kao član odbora ja sam podržao ovaj zakon da ide u prvo čitanje. Ne vidim niti jedan razlog da se ne govori i da se ne razjašnjava i traže mogućnosti i poboljšanja objedinjavanja Zakona o hrvatskim braniteljima jer je činjenica da su branitelji koji su ostvarivali naknadu za nezaposlenost jednostavno dovedeni u jedan puno teži položaj nego kada je bilo pod Ministarstvom hrvatskih branitelja i to je činjenica i to je pozitivno. Znači mi govorimo ovdje o 82 tisuće ljudi koji su nezaposleni. Ja opet ponavljam, sva prava i naveo sam pozitivne primjere i nisam ih sve nabrojio ovoga zakona, međutim ima onih ajmo reći anomalija koje se mogu ispraviti, prvo je čitanje, ako je moguće da se isprave u ovome prvome čitanju ili u drugom da do drugoga čitanja da se isprave, ako je moguće. To je prijedlog našega kluba i mi ćemo izaći u daljnjim raspravama pojedinačnim sa određenim prijedlozima da se po mogućnosti ispravi ovaj zakon. Hvala lijepa.
Prelazimo na drugu raspravu, to je Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e i poštovani Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora. Uvaženi gosti, kolegice i kolege. Pred nama se danas nalazi Zakon o hrvatskim braniteljima, novi zakon i na samom početku važno je reći da se radi o jednoj kompleksnoj problematici koja postoji gotovo u svim državama svijeta i kroz čitavu povijest. S obzirom na to u ovom dijelu izlaganja u ime Kluba zastupnika htio bih nešto reći općenito o ovom zakonu, a onda kroz pojedinačne rasprave ćemo reći i nešto više o samim člancima zakona. Prije svega ono što je najvažnije reći je da ratni veterani zaslužuju poštovanje i pomoć, a iznad svega obitelji poginulih i nestalih i ratni invalidi. Treba im odati društveno priznanje, treba im dati materijalna prava. Tako je uvijek bilo i tako treba biti, o tome nema niti najmanje dvojbe. Međutim, pitanje ratnih veterana nerijetko je sporno ne samo kod nas, ali i kod nas. Prvo je pitanje visine materijalne pomoći koja se daje veteranima jer je uvijek problematično to hoće li proračun ostati održiv nakon šta se ta prava dodijele, znači pitanje održivosti proračuna. Drugo pitanje problematično je, moguće davanje privilegija koje narušavaju društvenu jednakost, a veliki problem je i taj što jedan dio branitelja je uvijek nezadovoljan kakva god prava im dali, znači što god im date oni će uvijek prosvjedovati, buniti se i tražiti još. Problem proizlazi iz toga što postoje vlade, zna se koje, koje pokušavaju instrumentalizirati branitelje za svoje političke ciljeve, a što se najbolje vidjelo kroz rad pojedinih braniteljskih udruga. S druge strane, pojedine vlade se boje branitelja jer se boje društvenih nemira pa im onda ponekad daju i veća prava nego što je to nužno. Zbog toga se dešava ponekad da se dio javnosti okreće protiv ratnih veterana, a to je vrlo loša posljedica. Kava prava danas imaju hrvatski branitelji? Neki kažu mala, a ako bismo pogledali retrospektivno kroz prošla razdoblja jer bilo je još država prije samostalne Hrvatske koja su davala prava ratnim veteranima, onda su ta prava već i sada vrlo dobra. Recimo prije nisu postojala nikakva ministarstva ratnih veterana, toga nije bilo. Ovo je privi puta u povijesti da Hrvatska ima jedno takvo ministarstvo. Kada čitate stre zakone o ratnim veteranima, a ja sam si dao truda pa sam ih čitao u NN je bilo objavljenih, recimo vidite da mnoge kategorije ratnih veterana koje danas postoje nekada nisu postojale, nisu bile priznate. Recimo ratni zarobljenici, tko god se predao nije imao prava u Austro-ugarskoj vojsci, samo jedino ako je bio ranjen prilikom zarobljavanja, ako je bio zarobljen zdrav, prava nije bilo. Danas nije tako. U doba Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca braniteljsko pravo se priznalo samo onima koji su umrli ili imali posljedice šest tjedana po završetku rata, šest tjedana to je bilo to. Mogao je neko umrijeti 50 dana po završetku rata od neke teške rane nije mu bilo priznato nikakvo pravo. Danas, se pravo braniteljima priznaje za sve one koji su umrli 31.12.'97., a ako je počinio suicid priznaje mu se i s današnjim danom. Znači ako je netko danas počinio suicid priznaje mu se da je poginuli hrvatski branitelj, ima tu pravo. Znači tu vidimo opet jedan određeni napredak. Također nakon Drugog svjetskog rata kada su bili ti famozni partizani a nemojmo zaboraviti da im još i njima dan danas dajemo povlaštene mirovine, ratne mirovine i druga prava. Roditelji nisu mogli dobiti nikakvu pomoć ako su imali drugoga sina. Udovice nisu mogle dobiti nikakvu pomoć ako su se preudale. Takvi su bili zakoni, vrlo strogi. Danas se priča kako su oni imaju sva prava, nisu. Ova prava danas su bolja prava nego što su bila nekada. I sada se postavlja pitanje, dakle stanje se promijenilo na bolje ali opet to pitanje da li se možda i pretjeralo. Tko sve u Hrvatskoj danas ima status branitelja? 506 tisuća ljudi + HVO. Kako je to moguće? Znači mi nismo bili u stanju obraniti ne znam Petrinju a imali smo 506 tisuća vojnika navodno, branitelja. Pa sa 506 tisuća vojnika Hrvatska bi u roku par tjedana pobijedila bilo koju susjednu zemlju da je bila to takva sila. Njemačka 6.-ta armija je sa 300 tisuća ljudi probila stotine kilometara istočnog bojišta i osvojila Staljingrad a mi sa 506 tisuća branitelja nismo bili u stanju ne znam obraniti par kilometara bojišta. A zašto je to tako? Evo pogledajte, recimo hrvatski branitelj je onaj koji je bio u vojsci do 30. lipnja 1996. Znači 30. lipanj '96. Ajmo sada otvoriti wikipediu, enciklopediju i pogledati otkada do kada traje Domovinski rat. Domovinski rat traje do '95. Jasno piše u enciklopediji da su sve borbe završile u studenom '95. godine čak i onda kada se uračunaju borbe u Bosni a mi imamo pravo do 30. 06. '96. godine. Koji rat se vodio u lipnju '96. godine i gdje? Znači toga nije bilo. Rat je trajao do '95. a ne do '96. i tu bi trebalo to jasno reći. Zanima vas kakva prava imaju srpski branitelji koji su se borili u Hrvatskoj i koji danas žive u Srbiji? Imaju prava do travnja '92. godine, do travnja '92. a mi do '96. Također je problem to što po jednoj strani imamo branitelje invalide koji imaju sva moguća prava, ogromna primanja po 20, 30 tisuća kuna, neki su se obogatili na tome, po drugoj strani imamo branitelje koji nemaju nikakva prava, ne može se čak niti zaposliti. Imaju invalidnine 200, 300 kuna. To je također nešto što, kako se zove, stvara razdor u javnosti. Javnost sumnja i zna se da su određene invalidnine rađene pod pritiskom bilo političkim, bilo pod otvorenim prijetnjama da postoje lažni branitelji i ljudi koji su, i lažni invalidi, ljudi koji su u boljoj tjelesnoj kondiciji nego zdravi čovjek, odnosno njihovi vršnjaci ali nikakve revizije nema po tom pitanju. To bi bio dobar iskorak koji bi javnost pozdravila da se jednom i to pitanje malo postavi. Međutim, mi vidimo da se branitelji mogu samo dodavati na popis ali oduzimati ne, proces bi trebao biti dvosmjeran. Naravno da je ovdje netko spominjao društvenu nejednakost, znači ja ne kažem da moraju biti civilni i vojni invalidi u istom rangu ali civilni invalid ima 1250kn invalidninu, nikakvu pomoć kod zapošljavanja i doživotno je osuđen biti građanin drugoga reda. Mi čujemo da će se mirovine ljudima koji su rođeni 1962. i kasnije biti umanjene za 27%. Čujemo da je dug bolnicama narastao na 3 milijarde kuna, čujemo da Vlada duguje državnim službenicama 8 milijardi kuna, da su dugovi države strašni. Znamo da je mirovinski sustav neodrživ, da svaki mjesec fali 45% sredstava za isplatu mirovina ali mi povećavamo sada mirovine, mi ponovno dajemo povlaštene mirovine i još ćemo ih davati. … [[Govornik se ne razumije.]] ćemo veteranima u BiH, dajemo ono što nemamo. Da li je ta priča o borbenom sektoru, evo mi vidimo da se u tom Zakonu o hrvatskim braniteljima sada pokušavaju razdijeliti oni koji su bili u borbenom i neborbenom sektoru što je pohvalno ali vi pogledajte, molim vas, vi imate ljude koji su bili cijeli Domovinski rat ne znam u Rijeci ili u Puli i oni imaju priznati borbeni sektor, priznati borbeni sektor, u Puli. Nikad nije Pulu napustio ili u ne znam Koprivnici. Bio je ne znam u kriznom stožeru Podravke, … [[Govornik se ne razumije.]] u nekom ministarstvu, protuavionska zaštita ne znam u Poreču, gdje nikada nije bilo napada i on je borbeni sektor. Je li to borbeni sektor, ne znam? Ja ću vam reći istinu, bio sam u ratu '92. godine, imali smo položaje na prilazu gradu Gospiću, ključni položaj za proboj ne znam srpskih tenkova, znate koliko nas je bilo na položaju, na 4 km? 35. Jedan vod je držao 4km. Mogli su nam proći ne srpski tenkovi nego krdo slonova nam je moglo proći koliko su nam bile šuplje te obrambene linije. I već je onda me ljutilo i sada me ponovno ljuti kada čujem da imamo 506 tisuća branitelja i borbeni sektora na opasnoj fronti u Senju. To bi trebalo jasno razdvojiti zbog dostojanstva samog borbenog sektora ali i zbog toga što bi novac trebalo više preusmjeriti na one kojima potrebno. Znamo da su pojedini članovi nadzornih odbora kriznih stožera u tvrtkama kakva je bila Podravka, kupovali aute temeljem braniteljskih prava. Da li im je to bilo potrebno da im to država omogući? Znamo npr. da je Vukovar branilo tijekom bitke '91. godine 1800 ljudi, to je bio maksimalan broj, danas 7 tisuća branitelja. Je li Vukovar branilo 7 tisuća branitelja? Povijest kaže da nije. Službena statistika veli da je. Iz toga razloga ono što želimo reći kao klub je da jednom treba podvući crtu. Jednom treba podvući crtu, želimo da ovaj zakon prođe ovakav kakav je, da se na njega stave brojni amandmani, da se napravi najsavršenije i najbolje kako se može i da se onda jednom kaže dosta. Sad je gotovo. A ne da ćemo imati situaciju, imat ćemo garantiram vam, da će ovaj zakon biti donešen i da će onda ponovno se javljati nezadovoljni, evo već sad još zakon nije niti donesen, navodno su ga svi pohvalili, a sad već moraju biti branitelji ustavna kategorija, sad već moraju u Ustav. Ustav je jel' da, komad papira koji se može mijenjati po potrebi kako se tko sjeti. Opet dio braniteljskih udruga branitelja, nije zadovoljno sa nikakvim materijalnim pravima, oni žele imati političku moć. Evo oni žele zabraniti europsku Noć kazališta 18. studenog ko da se radi o nekoj seoskoj zabavi koja vrijeđa taj datum. Imamo branitelje koje prijete ministrima, prijete Vladi, prijete državi, pa dokle to ide? Da li je baš potrebno na takav način cijelu stvar politizirati i dopuštati? Dakle, ponavljam još jednom, prava branitelja, da, posebna prava poginulih, nestalih, invalida, idemo napraviti reda, idemo napraviti zakon koji će biti održiv u odnosu na proračun i idemo nakon toga zaključiti stvar. Mislim da Hrvatska javnost očekuje da se ova priča jednom završi i da prestane svaka daljnja politizacija ovoga pitanja. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Ja naravno neću komentirati što ste vi rekli, ali moram nešto reći, a to je nije ovaj zakon prvi koji dijeli na borbeni i neborbeni sektor, to se pojavilo u popisu branitelja, prema tome nije to, evo čisto kao jedna ispravka možda da ne bude nejasnoća. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Molim vas, ako mi želite replicirati da to učinite sa svog zastupničkog mjesta. Hvala lijepa.
Dobro. Krenimo sa replikama, očito ih ima dosta koji vam žele replicirati. Prvi je uvaženi zastupnik Željko Glasnović. Izvolite.
Ja sam mislio da ima nekakve nade za ove mlade glave ovdje a danas sam totalno to, propale su mi sve ove iluzije. Prvenstveno ako evo gospodin doktor znanosti, ja sam studirao vojnu povijest, bio sam tri vojske prije, on spominje neke te bivše države i prav u tim državama. On nije spomenuo uopće jednu rečenicu a prava sudionika NOB-a koji su okupirali ovu zemlju '45. godine, imate njihovog predsjednika, Dušan Pekić, koji se izjasnio … [[Govornik se ne razumije.]] godine je rekao imamo 300 tisuća lažnih partizanskih penzija u Hrvatskoj. Šta je bilo sa tom propalom državom? Taj propali eksperiment uopće niste spomenuli, šta se geneze ovoga danas? Spominjete pola milijuna hrvatskih branitelja, pa sad su izneseni podaci od ovdje da skoro 50% tih ljudi još zaposlenih rade na minimalcu kod drugih ljudi. Imate još 18% koji nemaju nikakva prava a vi spominjete HVO. Vi nemate pravo govoriti o tome, pojma ne znate. … [[Govornik se ne razumije.]] Hrvatska se branila u Bosanskoj Posavini, tamo nemate brigade ispod 500 … [[Govornik se ne razumije.]] vi nemate pojma o čemu govorite. I to je zastrašujuće. Ta vaša neinformiranje, ja ne znam tko ste vi? Vi ste bili u Gospiću '92. godine, ja sam bio tamo '91.,a vi ste bili tamo ako su možda potpisani UNPA zone, i tamo ste vodili jedan sitzkrieg, tamo nije bila vojska na crti, Hrvati su se sami organizirali, počeli su mirovna naoružanja, i kad nabrojite sve ljude koji su se borili za rat, to je bila jedna geneza, mi smo stvarali vojsku u hodu. Zadnji hrvatski vojnik u BiH-u je poginuo 19.10. na kotu 437 kod Banja Luke i da nije tih ljudi tamo, ti ne bi ovdje sjedio danas i pričao gluposti, to je zastrašujuće, prvo se informiraj. Šta je ovdje tvoja zlonamjernost, ti si čisti urbani rasista. Samo jedan podatak, '97., 61% poginulih ljudi u HVO su porijeklom iz BiH-a.
Hvala lijepa. Odgovor uvaženog zastupnika Bunjca. Aha, pardon, povreda Poslovnika, uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Gospodine potpredsjedniče. Uvaženi zastupnik Glasnović povrijedio je članak 7. stavka 2. Poslovnika Hrvatskog sabora izjavom da je '45. netko nekoga okupirao, obzirom da je zastupnik Glasnović prisegnuo da će poštovati Ustav i zakone, u Ustavu jasno piše da se Hrvatska temelji između ostalog na odlukama ZAVNOH-a, dakle '45. nije došlo do okupacije nego do oslobođenja. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupnik Bunjac, odgovor.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Glasnović, ja doista ne znam o čemu vi pričate. Vi svaki dan dolazite ovdje sa jednom te istom pričom, Crveni Kmeri, ilustracije, UDBA, pilići u… [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica se ne čuje.]]
Kolega Glasnović molim vas.
Kliske banane, što vi želite reći, vi ne znate čak niti čovjeku reći vi, ne znate šutjeti dok netko govori, urlate agresivni ste, slikate se s puškama s oružjima, streljali bi suce, pa tko može s takvim čovjekom o bilo čemu razgovarati. Dajte, prije nego što krenete nekoga kritizirati, molim vas uzmite svoje govore, imate na YouTube pogledajte što pričate i nakon toga ja mislim da će vam biti jasno, da je bilo kakva rasprava s vama bez predmeta. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika uvaženog zastupnika Josipa Đakića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Bunjac, govorili ste tu o populaciji hrvatskih branitelja i njih 505000 no niste pogledali brošuru koju ste dobili u kojoj jasno se govori o tome, koliko ih je u kojem vremenu i periodu bilo u postojanju Hrvatske vojske i Hrvatske policije. Da ste imalo zavirili, pa i u zakonu u kojem obrazloženjima piše sve to, ova brošura jasno prikazuje ovaj grafikon, koliko je branitelja u kojem periodu u postrojbama Hrvatske vojske. Pa tako vam piše da je više od 4 godine bilo samo 7948. A do 6 mjeseci je bilo 75417. I onda redom idemo od 6 mjeseci do 1 godine, 42078, od jedne godine, do jedne i pol godine 20036. Znači u raznim vremenima su se događale mobilizacije i demobilizacije. Pa tako i na rastanje i otpuštanje potrebe su diktirale temo, s obzirom da je '92. godina bila godina već jedne demobilizacije. Pa je onda '94. ponovno ili '95. se napravila jedna velika mobilizacija. U međuvremenu su se ustrojavale domobranske … [[Govornik se ne razumije.]] Pa se i tu uvađala nova snaga. Mislim, to bi trebalo znati i prije nego što počnete komentirati o nekim pravima, o broju sudionika, kao i o tome tko danas ima kakva prava velika ili mala. Najveći dio kao što vam je već rečeno, ne ostvaruje prava, nego imaju svoja prava iz radnog odnosa, jer su se vratili na svoja radna mjesta. I to vam u grafikonu ovom sve prikazano zorno, jasno, nedvosmisleno. Koliki broj mirovina, koliki broj zaposlenika, po jednoj vrsti, po drugoj vrsti, koliko mirovina po stradanju, po poginulima, po umrlima, po suicidu. Sve vam to piše. Samo to sagledajte razumno i imati ćete odgovor na sva vaša pitanja i dvojbe.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Bunjca.
Zahvaljujem lijepo gospodine Đakiću. Vi imate naravno svoje mišljenje, imate svoje statistike, ali većina hrvatske javnosti se s vama ne slažu. Ljudi smatraju, čak i sami hrvatski branitelji da njih nije bilo 500, 600 tisuća. Još sad čujemo da će se još dodati taj broj, još će ih više biti. Plus HVO, ponavljam, plus sad opet te povlaštene mirovine koje imaju veterani iz prošlih ratova. Koliko može Hrvatska dalje to financirati? To je ono pitanje koje zabrinjava javnost. Nitko ja vjerujem, da u Hrvatskoj nema 1% građana koji su protiv toga da invalidi, da poginuli članovi njihovih obitelji dobiju prava. Ali vrlo dobro znaju, znaju iz svog najbližeg susjedstva, da postoje ljudi koji su stekli prava, a nisu ih zaslužili. Da postoje invalidi, koji su u odličnoj tjelesnoj kondiciji, a imaju priznate 100% invaliditete. Ja vjerujem da ste i vi čuli za ovakve slučajeve. I to je ono što bi trebalo, u svakom slučaju, taj broj preispitati. Moje osobno mišljenje, da bi status hrvatskog branitelja trebao završiti sa datumom Dejtonskog sporazuma 14.12.1995. a nikakva više prava, broj dane, borbene sektore od '96. godine ne priznavam. Tko je u svim državama svijeta. Dok traje rat, dotle se priznaje sudjelovanje, a kad rat završi od toga trenutka, od potpisivanja primirja, više prava nemaju. Zbog čega je dopušteno, dakle, da '96. godina uđe u Domovinski rat, a u Hrvatskoj ga nije bilo, nikakvih borbi. To je politika za koju se ja nadam, da će mi ministar dati odgovor, a možete i vi, ako ne, razmisliti ćemo o tome, da podnesemo amandman na taj dio zakona o hrvatskim braniteljima. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika, uvaženog zastupnika Ante Babića.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Bunjac vi ste govorili u ime kluba i moram priznati da sam očekivao jednu veću razinu barem od vas i u ime kluba. Određene stvari je teško u 2 minute reći sve ono što ste vi izrekli, a kad ste govorili o povijesnim nekakvim stvarima, vezano za Nijemce, za Austrijance, za veterane, određenih ratova, onda ste spomenuli sudionike srpskih pripadnika u Domovinskom ratu. Valjda ste mislili na agresore tada u Domovinskom ratu. Oni nisu bili nikakvi pripadnici u Domovinskom ratu i rekli ste da su njima priznata prava do '92. godine. No međutim, zaboravljate ili namjerno zaboravljate, a to me podsjeća na neke civilne udruge koje su imale istu takvu retoriku o kojoj vi govorite, zapravo da je za vrijeme Domovinskog rata, a vjerovnici su mnogi i ljudi koji sjede u ovom Saboru je bila 1*3 teritorija okupirana, 1/3. Ono što je rekao danas ministar i kad je govorio o tih petsto pet tisuća ljudi, danas je to negdje oko 449, rekao je da ne ostvaruju svi prava. Njih 78000 koliko se ne varam, ne svodi apsolutno nikakva prava. Dakle, govori se o njima kao o sudionicima, a ne onima koji ostvaruju ta prava. Jer ste vi pitali zbog održivosti proračuna, je li moguće da to proračun održi. Ministar je kada je govorio o zakonu, govorio je o mjerama i točno je govorio što proizlazi iz tih mjera i koji su financijski učinci i njihove projekcije u 2018., odnosno 2019. godini. Čak je spomenuo i … [[Govornik se ne razumije.]] obrazac. A što se samih sredstava tiče, slažem se da treba štediti na svemu. Na ovim stvarima ne, ali u četverogodišnjem mandatu, vjerujte mi udruge civilnog društva, čast iznimkama i svim koji rade jedan dobar posao, koji Vlada, odnosno izvršna vlast ne može napraviti, a zato su potrebne udruge civilnog društva u jednom mandatu vjerujte mi potroše između milijardu i 200 do milijardu i 600 milijuna kuna, često sredstava koji su se mogli utrošiti puno, puno bolje nego za nekakve … projekte.
Odgovor poštovanog zastupnika Bunjca.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Naravno da nisu bili sudionici u nekom pozitivnom smislu, oni su bili agresori, dignuli su pobunu protiv države koja je stekla međunarodno priznanje i s te strane u svakom slučaju nemaju nikakvu pozitivnu ulogu. Druga je stvar što danas vlada Srbije smatra da je pozitivna uloga postojala pa im daju ratna prava, prava slična kakva imaju branitelji, ali opet ponavljam samo do travnja '92., a posebno nema do '96. ili ne znam koje godine da bi ostvarivali prava. Dakle ponavljam još jednom, braniteljima treba dati sva prava. Ja nemam ništa protiv da se da braniteljima 100% pravo, znači žalosno da 78% ako se radi o pravim braniteljima nema nikakva prava. Ta prava im treba dati. Nisam pobornik onih koji smatraju da sve treba revalorizirati, da sve treba obrisati, da sve treba zaboraviti. Ne, znači zalažemo se za to da hrvatski branitelji imaju apsolutno sva prava, ali oni koji to zaslužuju. Garantiram vam da jedan veliki broj tih branitelja navodnih koji se nalaze na tom popisu nikad u životu nije vidio ni prvu liniju bojišta, niti je ikada vidio ne znam neprijateljskog vojnika, niti je ikad vidio mrtvog čovjeka, niti je ikad mu pala granata na glavu, on ne zna šta je to, on je to gledao na televiziji. A danas je hrvatski branitelj i možda nekome drugome ko prije zaslužuje pomoć ima problema, možda ti civilni invalidi oduzima njihova prava s obzirom na to da u proračunu ne ostaje dovoljno sredstava za njihove probleme. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Steve Culeja.
Poštovani potpredsjedniče Sabora. Kolega Bunjac, vi ste hrvatski branitelj, vaš kolega Ivan Pernar iz vašega kluba Jasenovac je genocid, Oluja je etničko čišćenje to je jedna stavka. Vi ste bili u Gospiću u kojem sam i ja bio naravno isto '91. u kojem su bili mnogi u različitom vremenskom periodu. U različitom vremenskom periodu postojale su i različite potrebe bojišnice ovisno o ugrozama, stvarale su se i jedinice koje su se suprotstavljale opasnostima. 500 tisuća branitelja koje navodite to vam ide kroz prosjek, kroz moju jedinicu Specijalna policija Vukovarsko-srijemske prošla je 500-njak ljudi. Jedni su bili jedan dan, jedni deset, jedni 100, godinu dana, neki su bili od početka do kraja, ja sam slučajno među tima koji su bili od početka do kraja koji nisam imao dana bolovanja, koji sam dao 36 otkaza u tom vremenu. Hoću vam reći to, da nije bilo tih 500 tisuća branitelja koji su čuvali tu liniju bojišnice i od BiH ne bi mi ovdje danas sjedili i raspravljali o ovome. Mi bi možda raspravljali o možebitim pogodnostima koje bi neka druga grupacija dobila. Možda bi neke kolege koje bi ovdje sjedili ne bi imali nikakve veze sa Hrvatskom da nije bilo ovih 500 tisuća. Pa vam hoću reći podržavam u jednom dijelu kada kažete borbeni i neborbeni sektor i meni je bilo to čudno kakao neko može dobiti borbeni sektor, a nije bio u borbenim ugrozama. Ali onda se sjetim da je neki kuhar tamo na Velebitu u nekoj naprtnjači donio hranu i da je isto prošao cijeli taj ratni put i riskirao na isti način svoju glavu. Kada kažete invalidi civilni i vojni, ruka je ruka, noga je noga, ali neko je izgubio nogu ili ruku u dubini neprijateljskog terena i krvario još dva dana u kukuruzu ili 15 dana kao Jurčan pripadnik HOS-a. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Bunjca.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Culej, mi poštujemo vaše sudjelovanje u Domovinskom ratu za razliku od vaših kolega mi smo glasali protiv skidanja imuniteta vama kao hrvatskom branitelju, sedam puta odlikovanom ako samo dobro čuo. Istina je da ne bi bilo Hrvatske bez tih entuzijasta mladih ljudi koji su otišli u Domovinski rat praktički s dvije jabuke u džepu i tri metka suprotstaviti se nevjerojatnoj borbenoj sili od koje se bojala cijela Jugoistočna Europa kava je bila JNA. Ali garantiram vam, ja vjerujem da ste i vi među tim hrvatskim braniteljima, da hrvatski branitelji ne traže neke posebne privilegije, postoji neki koji traže, ali ja vjerujem da ih vi ne tražite, isto kao što ih i ja ne tražim makar sam bio hrvatski branitelj i odlikovan sam od predsjednika Tuđmana nego samo hoće bolju državu. Mi bi ustvari svi bili presretni da imamo jednu sređenu, dobru Hrvatsku državu i kad bi to postojalo ja vjerujem da bi cijela ova priča oko hrvatskih branitelja ustvari bila na neki način sekundarna. To je ono što žele hrvatski branitelji, a to je ono što se nažalost nije ostvarilo u proteklo vrijeme i onda iz toga razloga imamo ovakvu situaciju kakvu imamo da se svi segmenti društva osjećaju zapostavljeni i obespravljeni, a tako među njima onda i sami oni koji su stvarali tu istu Hrvatsku državu. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Damira FElaka.
Štovani gospodine Hrvatskoga sabora. Kolega Bunjac, pa moja replika, moram priznati da ste me izazvali na repliku time što ste rekli da su postojali u Hrvatskoj srpski branitelji. To ste poslije u svojem odgovoru na jednu repliku pojasnili da niste baš tako mislili. I općenito u ovim odgovorima na replike koje su kolege do sada dali ste pojasnili neke svoje stavove, odnosno malo drugačije ste ih iznesli. Da ste odmah tako rekli ja vam vjerojatno ne bih niti replicirao. Imate pravo na svoje mišljenje vezano uz borbeni sektor i ovo i ja bih se isto s time složio. Ja sam sudionik Domovinskog rata iz '91. godine, demobiliziran sam krajem 1. mjeseca '92. godine kada je, nakon sklapanja primjera, i sigurno da je bilo sasvim drugo biti na crti bojišnice kada je postojalo primjere ili ovo prvo vrijeme kada se ustrojavala Hrvatska vojska i kada je u biti '90.-te Hrvatsku branila policija a paralelno sa obranom se ustrojavao Zbor narodne garde i nakon toga Hrvatska vojska. No, ne mogu se nikako s vama složiti da relativizirate recimo pad jedne Petrinje koju je u ono vrijeme branilo vrlo malo ljudi ne zato što nije bilo tih 500 tisuća, jasno da ih nije bilo, oni su prošli kroz Hrvatsku vojsku tijekom svih ovih 5, 6 godina koliko je trajao Domovinski rat. Tako da nemojmo iz toga miješati kruške i jabuke. Nažalost izgubili smo jednu trećinu teritorija jer nismo imali organiziranu vojsku, kada smo ju organizirali onda smo oslobodili Hrvatsku državu. I još jednu stvar vezano samo uz ovaj 18. studeni i Europsku noć kazališta. Svaka čast kazalištu, svaka čast Europskoj noći kazališta ali 18. studeni je poseban dan za Hrvatsku, za sve one koji iskreno i stvarno vole Hrvatsku. I ja ne vidim nikakav problem da se Europska noć kazališta slavi bilo koji drugi dan u godini ali ne baš 18. studenoga kada se prisjećamo svih onih žrtava Vukovara i Škabrnje a i svih ostalih žrtava koje su poginule u Domovinskom ratu. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bunjca.
Hvala lijepa. Dakle u ovom dijelu smo se razumjeli, radi se samo o tumačenju ako sam se nespretno izrazio dakle da skratim priču Srbi su bili agresori na Hrvatsku, taj dio smo riješili. A ovaj drugi dio što se tiče pada Petrinje, pala je zato što je premalo ljudi jednostavno bilo angažirano, pali su i mnogi drugi gradovi. Da je bilo toliko branitelja koliko se danas spominje, da je bilo ne znam 5 tisuća ja vjerujem da bi većina gradova i naselja u RH bila obranjena. Što se tiče samoga Dana europskih kazališta pa osim Hrvatske vojske koja je obranila hrvatsku granicu što je više sačuvalo Hrvatsku i omogućilo joj dakle državnost nego hrvatska kultura? Proučite malo povijest, ne znam Matice Hrvatske, institucija hrvatskih, borbe za hrvatski jezik. Kultura ni na koji način ne može uvrijediti ratne žrtve. Dapače, upravo kultura može dati jedan dodatni okvir za njihovo poštovane, može dati jednu sinergiju, može se napraviti, prilagoditi program za taj dan. Ali ovako ići dakle da braniteljske udruge određuju koji će biti ne znam blagdani u Hrvatskoj, koji će se dani obilježavati ili se neće, to je po meni jednostavno nekakva prenormizacija. To je traženje nekih prava koje u biti ni jedna udruga u Hrvatskoj ne bi smjela imati, niti društvena kategorija. Treba neke stvari prepustiti javnome mjenju na ocjenu, treba neke stvari prepustiti i građanima na ocjenu jer svatko od nas ima svoju pamet pa će vrlo lako odlučili hoće li otići na neku predstavu ili neće, vrijeđa li ona ili ne. U mom ovom konkretnom slučaju ja mislim da nema nikakvog razloga da se bilo tko osjeća taj dan uvrijeđen zbog Europskog dana kazališta. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Josip Đakić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine državni tajniče i tajnice sa suradnikom, kolegice i kolege. Pred nama je Prijedlog zakona o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji koji je kao najnovija verzija koja je sveobuhvatna. Nakon detaljne analize koja je provedena u Ministarstvu hrvatskih branitelja a u suradnji sa krovnim udrugama proizašlim iz Domovinskog rata na čelu sa 100%-tnim invalidima, sve udruge su bile uključene u radne skupine ili njihovi pravni savjetnici ili njihovi najbolji članovi koji razumiju potrebe, koji znaju pravo, koji su u ovom zakonu utrošili dane i dane, sate i sate kako bi iznjedrili najbolju verziju koja bi bila najdostojnija mogućnostima i vremenu. Svi znamo da analizirajući stanje koje je zatečeno kroz zakonske norme i forme nije bilo zadovoljavajuće jer nije bilo primjereno ni vremenu ni mogućnostima i da se je moralo prionuti izradi ovog novog zakona. Da na početku kažem da Klub HDZ-a ovaj zakon će podržati u ovom prvom čitanju i nemamo nikakvih primjedbi, dapače. Želimo da on stvarno bude snažna potpora i priznanje svima onima koji su braneći Domovinu Hrvatsku dali sve od sebe. Tu, kako je neki zovu privilegiju koju ja ne bih zvao privilegijom nego privilegija je čak uvredljiva stvar za nas hrvatske branitelje pa i Klub zastupnika HDZ-a to tako ne zove, kažemo stečena prava hrvatskih branitelja koji su to zaslužili jer staviti se u funkciju Domovine svatko je imao mogućnost, svatko je imao i dužnost, svatko je imao i obavezu. Pitanje je tko je želio a tko nije želio. Pitanje je tko je mogao ili nije mogao. I oni koji nisu mogli zovu se maloljetnici u obrani domovine. I oni koji nisu trebali su žene u Domovinskom ratu, one su tu naznačene da se jednako odnosi na i na žene i na maloljetnike kao i na sve druge. Tako da te dvojbe apsolutno ne treba postavljati kao nešto što nije obuhvaćeno u zakonu. Smatralo se da rok za stjecanje statusa hrvatskog branitelja koji ih je, kada je uveden Registar hrvatskih branitelja i kada je bilo 501 006, danas je narastao na 505 tisuća i nešto, sigurno nije definitivan konačan s obzirom da određena populacija je zanemarila uopće uzimate potvrde i ne prezentirati ili tražiti da im se upiše u njihove jedinstvene matične kartone, njihov tijek ili da promijene i uzmu novi vojnu knjižicu RH kako bi u njoj imali upisano od kada do kada su bili pripadnici koje postrojbe, od kada do kada su i kada su dobili određena priznanja ili činove ili unapređenje. To sve u novim hrvatskim vojnim knjižicama postoji, kao i u evidencijama Ureda za obranu. Stoga je bilo nužno ovu kategoriju ljudi omogućiti da ponovno podnesu zahtjeve kako bi u upravnim postupcima stekli ono što im je onemogućeno u jednom djelu. Tada se smatralo da nakon 18 godina je dovoljno prošlo vremena kako bi se evidentirali svi koji su sudjelovali, no nažalost to nije bilo točno i moralo se otvoriti ponovno vrednovanje i odlučivanje o tome tko je sve sudjelovao u Domovinskom ratu. Analiza je također pokazala da hrvatski branitelji iz Domovinskog rata koji su imali sreću a nisu nastradali u Domovinskom ratu nego privređuju i samostalno podižu svoje obitelji, da imaju gotovo nikakva prava osim počasne paljbe i subvencioniranja pokopa. To je ono što hrvatski branitelj ima danas, no međutim ovim zakonom se bitno mijenja taj stav i uvode se one stvari koje se zovu da se prijevremenim umirovljavanjem pa i vrednovanjem i bodovanjem njihovog sudjelovanja u Domovinskom ratu, a čuli ste da samo 7 tisuća i nešto ljudi je bilo preko 4 godine u funkciji obrane RH. To je minimalan broj koji spominjemo, da su najvećim djelom bili oni koji su bili 6 mjeseci, godine dana, mislim da to ne moramo dvojiti kako je bilo narastanje ili otpuštanje iz hrvatske vojske ili hrvatske policije. Svagdje je postojala pričuva koja je u datom momentu bila upotrebljena a u datom momentu demobilizirana. Zbog toga i postoje te oscilacije i u brojevima i nikada nije 505 tisuća bilo u funkciji i pod jednim zapovjedništvom kako bi bilo upotrjebljeno na svim dijelovima teritorija RH koji su bili ugroženi, od istoka pa do Crne Gore, nikada. I to je zabluda koja ste stalno širi i koja se kao mantra predstavlja kako bi se ocrnili ponovno hrvatski branitelji. Pa zar nije dovoljno kroz proteklo cijelo vrijeme upućenih riječi koje nisu bile primjerene prema populaciji hrvatskih branitelja? Ovim zakonom se stvarno vraća dostojanstvo hrvatskim braniteljima ali i njihova materijalna i egzistencijalna prava. Kroz jasne definicije koje su predočene svima zastupnicima i cijeloj hrvatskoj javnosti uz ogroman trud koji sam i naglasio od strane udruge proizašlih iz Domovinskog rata, u suradnji sa stručnim službama ministarstva, sa svim resorima Ministarstva hrvatskih branitelja, sa svim resorima Ministarstva financija, mirovinskog sustava i rada, sa socijalne skrbi, svi su sudjelovali u izradi ovog zakona usklađujući svoje norme. I ona mantra koja je izašla da će ovaj zakon koštati 25 milijardi kuna je također bio jedan spin koji je želio ocrniti hrvatske branitelje pred hrvatskom javnošću. Pa i danas kad se ponavljaju te iste mantre koje govore o tomu kako nismo svi u Hrvatskoj jednaki, kako neki imaju određena prava i kako se neki vrednuju po jednoj komisiji, drugi po drugoj. Da, u ovom zakonu se jasno govori o tome da će jedinstveno tijelo vještačenja biti disperzirani odjel pri hrvatskim braniteljima samo za potrebe hrvatskih branitelja jer o tome sam davno govorio da su stručnjaci jasno rekli da se ne mogu primijeniti ista pravila na eksplozivne rane, na sva stradanja koja su doživjeli ni na psihičke tegobe koje hrvatski branitelji imaju u istom momentu sa onim civilnim stradalnicima bez obzira koje vrste. A postoje 7 vrsta. 7 vrsta invaliditeta postoji kroz hrvatske zakone i pravilnike, i stoga vas upozoravam da ne govorimo na pamet nego govorimo samo o onom što jasno znamo, što jasno percipiramo i što želimo ostvariti. Da, hrvatski branitelji su kategorija najzaslužnijih tako piše i u Ustavu, uz hrvatske građane koji su stvorili slobodu, suverenost i blagostanje u ovoj državi tj. mir. Blagostanje još trebamo doživjeti. No postoje one stvari koje su zapravo dvojbene kod nekih ljudi, a to je u članku 1. ovog zakona kada se govori u stavku c., što je to hrvatski branitelj iz Domovinskog rata i piše se u tome članku slijedeće: „Hrvatski branitelj iz Domovinskog rata su branili i obranili RH unutar međunarodno priznatih granica od oružane agresije koju je izvršila Srbija, Crna Gora, JNA i paravojne postrojbe iz BiH-a uz pomoć velikog broja pripadnika srpske nacionalne manjine u RH organizirane i predvođene velikosrpskom politikom.“ Ne znam zašto neke tzv. po meni državnike a bivše četničke vojvode samozvane, zašto ih smeta baš taj članak i baš ta definicija. Pa to je povijesna istina koju je Haški sud potvrdio. Presudio, osudio te koji su vodili takvu politiku i zašto je to u hrvatskim zakonima je spornost ili smetnja. Koga to smeta? Zar stvarno ponovno želimo da istina, kao što je to nakon 2.sv.rata bude samo na strani jednih ili da bude iskrivljena i da bude opetovano i iz lažirano. To ne smijemo dozvoliti i ne možemo dozvoliti. Naravno postoji jasno, ako je u pitanju veliki broj srpskog, pripadnika srpske nacionalne manjine. Pa možemo reći da je jasan pokazatelj 12.5.1991. popis o referendumu na kojem je bilo 379159 onih koji su se na popis stavili i glasalo je za Krajinu, tj. za odcjepljenje i prisajedinjenje ili za Republiku Srpsku Krajinu, kako se više zvala 369991 ili 99,80%. Tada izjašnjavanja, to ne znači da su bili neprijateljski vojnici, da su bili u sastavu paravojnih postrojbi ili drugih postrojbi. Od 66000 ih je bilo po izvješću vojske srpske Krajine u funkciji agresije na RH. To je istina, od nje ne možemo pobjeći. To je izvješće koje su napisali, tadašnja tzv. Vlada Republike Srpske Krajine. U ovom zakonu da više se ne maltretiramo sa ovim što je činjenično opisano, ja bi volio da ovaj zakon koji je stvarno sveobuhvatan i temeljit koji bitno i do najveće moguće mjere poboljšava status hrvatskih branitelja, ali dopunjuje i invalidima i stradalnicima ono što su imali onemogućeno. Ja bi volio da u zajedničkom konsenzusu kao što je to bilo u Odboru za ratne veterane i u ovom prvom čitanju, uz naravno primjedbe ukoliko ih netko ima, donesemo ovakav prijedlog zakona na dobrobit hrvatskih branitelja, kako ne bi više bilo politizacije i političkih prepucavanja oko toga koje braniteljima što dao ili tko im je majka, a tko im je mačeha. Kada svi zastupnici dignu ruku, onda nemamo kome spočitavati. Znači svi smo odlučili da to bude tako, da to bude u funkciji, mogućnosti koje danas država pomalo ima sve bolje i sve veće rastom BDP-a i da vjerujemo da to bi trebalo biti zabetonirano za jedan dugoročni period da bi branitelji imali svoju sigurnost, da bi imali svoj mir i da bi znali razmišljati i koristiti ta prava u svom životu koji nije ni malo lagan i koji sigurno kada su jedan dobar dio njih ili veliki dio njih koji su bez posla, a mislim da je 26000 koji nemaju posla i više se ne mogu skoro ni zaposliti, a ovim zakonom im se omogućava naknada za nezaposlenost, da će biti sretni i zadovoljni kako bi uz tu, uz ta mala primanja, ali sigurna primanja proživjeli ostali dio svoga života. To su stvari koje apsolutno želimo pozdraviti u ovom zakonu gdje se stvarno briga i skrb pogleda temeljito na svi pozicijama, ali kada govorimo o tome što je to, ja bi pročitao određena statusna prava koja će ih crpiti iz ovog zakona ukoliko imam vremena, a baš i nemam. No međutim, kako su ona pobrojena govore o tome da su jasno obuhvaćeni svi oni koji zaslužuju, a naročito vrednovani, prema vremenu provedenom u borbenom sektoru. Tako da neborbeni sektor je u ovom pogledu zakona skoro izuzet od prava koja crpe ovi iz borbenog sektora iz ovog zakona. Stoga još jednom, kolegice i kolege, u ime Kluba zastupnika HDZ-a ja vas molim da ovo što je dobro pozdravimo i prihvatimo kao pravu stvar kojom Hrvatski sabor i njegove zastupnice i zastupnici nagrađuju i potvrđuju, da su hrvatski branitelji, većina koja je iznijela slobodu i suvremenost Hrvatske države. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. I na vaše izlaganje imamo uistinu podugi niz replika. Pa ćemo početi od početka. Prvi je uvaženi zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Kolega Đakiću, činjenica da je treba donijeti jedinstveni zakon već davno prije, međutim kad govorimo o braniteljskim pravima, onda su sve Vlade bile nepravedne prema braniteljima. Tako i Vlada Jadranke Kosor, a vi ste bili tada također u Saboru, umanjila 10% mirovine hrvatskim braniteljima od 3500 kuna, također i Vlada Zorana Milanovića. Također, ono što je najbolje za hrvatske branitelje i ovaj zakon ima svojih nedostataka i kroz raspravu treba ispraviti te nedostatke. Mi ćemo dati ministru u pisanom obliku, ako on smatra da treba prihvatiti ovaj Parlament i naravno da branitelje ne treba politizirati. Ali su politizirani kod ulaska u EU. Vi ste tada također bili u Saboru. Pa mi smo morali zatvoriti sve hrvatske generale, sve zatvoriti u HAG. Nećemo spominjati HVO, koji su još uvijek u HAG-u koji su bili zaboravljani donedavno. Apsolutno im nije nitko pomagao. Pa to je jedan general bio na tjeralici Haškog tribunala, dok se tizgarilo sa ulaskom u EU, kao cvasti će nam cvijeće, imati ćemo budućnost našoj djeci. Nije se tada reagiralo. Pa najružnije riječi prema hrvatskim braniteljima su kazane iz usta Vladimira Šeksa, locirati, uhititi, transferirati, procesuirati. Pa znate koje su to reakcije na ljude? Šta je to onda izazivalo. Pa progonili su Antu Gotovinu ko zadnjega kriminalca. Pa kojega nisu progonili generala? Markača? U tome je problem. Problem je za dostojanstvo i istina o Domovinskome ratu. A ja šaljem pitanje, gospodine uvaženi i predsjedniče odbora, šaljem pitanje premijeru da se očituje o izjavi Milorada Pupovca vašeg koalicijskog partnera o izjavi da je general Bobetko izjednačen sa Miloševićem, Dokmanovićem, Martićem sve s kim ne, jel to sramotno u najmanju ruku ponižavajuće prema herojima Domovinskog rata.
Zahvaljujem gospodinu Bulju na replici. Odgovor kolega Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Bulj, da bilo je smanjenja 10% i jasno sam rekao i tada da nevoljko prihvaćamo, ali ako je državni proračun u pitanju i stabilnost države da su hrvatski branitelji bili uvijek spremni odreći i života svojih za slobodu, a ne samo novaca. To je bilo možete u mom fonogramu vidjeti tada kada sam govorio ovdje u Hrvatskom saboru. Hrvatski generali da, bili su progonjeni ali ne od hrvatske vlade kao što vi navodite, bili su progonjeni od haaškog suda, dokazali su svoju nevinost, dokazali su svoje dostojanstvo da su časno, pošteno branili domovinu i da nisu učinili nijedan krivi korak i to pred cijelim svijetom dokazali i potvrđene presude u kojima se jasno navelo tko je agresor, a tko je trpio ovaj rat i tko je branio domovinu. Nisu političari progonili. Hrvatski branitelji je činjenica da su odgovarali za svaki svoj postupak koji su eventualno počinili ili im se stavio na teret dok agresorski vojnici su podvučeni po pravosuđu koje nije bilo pristrano vjerujem nego su podvučeni pod aboliciju i oprost i to me smeta to sam zaboravio reći. Što se tiče ružnih naziva za generala Bobetka koji je heroj i Drugog svjetskog rata i Domovinskog rata, mi jasno o tome govorimo i ne možemo dozvoliti nikomu da ga vrijeđa i da uspoređuje sa agresorskim čelnicima koji su gazili po hrvatskom tlu, koji su klali i palili diljem Hrvatske domovine, nasrtali na imovinu i na kulturne vrijednosti, to se nikako ne može usporediti.
Zahvaljujem kolegi Đakiću na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio poštovani kolega Vlaho Orepić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Gospodine Đakiću, spomenuli ste vraćanje dostojanstva braniteljima, ja uvažavam i podržavam nastojanje da se uokvire prava branitelja jer je to iznimno bitno jer branitelji su jedan poseban ukras RH. No međutim, niti jednim trenutkom, evo sada ću dati javio sam se za pojedinačnu raspravu ali nijednim trenutnom u ovom izlaganju niti u zakonu nije predviđeno zaštitni mehanizam. Evo predlažem javno, … vraćanje dostojanstva da od trenutka kada je neko na osnovu tog trenutka u Domovinskom ratu stekao pravo branitelja ili ne zna koje drugo pravo koje proizlazi iz zakona, da od tog trenutka ukoliko je na bilo koji način oštetio RH pogotovo financijski da mu se oduzme pravo branitelja i sva prava koja proizlaze iz toga. Mi takav zaštitni mehanizam moramo imati ovdje, moramo izbjeći da bilo tko financijski zlorabi, pogotovo da zlorabi status branitelja što je prije svega pravo na čast, a ne pravo na pravo. U tom kontekstu, molim vas, u ovom zakonu moramo ugraditi tako u suprotnom on nema dobru namjeru.
Zahvaljujem gospodinu Orepiću na replici. Odgovor kolega Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Orepić i do sada je to bilo definirano pa i od sada je to u zakonu. Znači svi oni koji zlorabe zakonska prava i braniteljski status u stjecanju materijalnih prava ta prava im se oduzimaju i sve što su primili moraju vratiti državi Hrvatskoj, tako stoji. Pa čak i oni djeca poginulih koja su koristeći pravo prekršila zakonske uvjete i nastavila koristiti pravo, a prekinula studiranje moraju vratiti ono što su dobili od države Hrvatske. Ja znam stotine primjera koji su tako učinili, da su godinu dana još primali naknadu od ministarstva kao djeca smrtno stradalih hrvatskih branitelja, a prekinuli su fakultet i nisu donijeli potvrdu na vrijeme i to je primjer koji je, kao i branitelji kojima ako su upotrebivši status branitelja ostvarili pravo sjeda im se na kompletnu imovinu, na sve kako bi se naplatilo. I nemojte biti uvjereni da u tom zakonu to ne postoji.
Zahvaljujem gospodinu Đakiću na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio poštovani kolega Alen Prelec. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Đakiću, evo mi se znam već dosta dugo u 7. sazivu, mi smo zajedno u Povjerenstvu za hrvatske branitelje i čuo sam od vas kako vi sada pozivate na jedinstvo i konsenzus, to je lijepo rečeno. Međutim ja bih vas pitao zašto sada zovete na jedinstvo i konsenzus, a niste zvali na konsenzus i jedinstvo onda kada je ministar bio Fred Matić. I znam vas kao čovjeka koji je konstantno tražio smjenu ministra Matića. Što je ovaj zakon danas sekularan, a da nije bio onda kada je ministar Matić pokušavao pomoći svim hrvatskim braniteljima kao mi svi skupa hrvatski zastupnici, po čemu je on spektakularan? Kažete da u ovom zakonu su sudjelovali hrvatski branitelji, u kojem to zakonu do sada nisu sudjelovali hrvatski branitelji? Jel Fred Matić nije bio hrvatski branitelj ili svi oni koji su sudjelovali u pisanju onih prijašnjih zakona nisu bili hrvatski branitelji? Ono što imam jasno primjedbu na ovaj zakon je kada ćemo mi konačno znat, a to žele znati i hrvatski građani, kada ćemo konačno znati koji je broj hrvatskih branitelja. Ja sam isto hrvatski branitelj i smatram da ova Hrvatska država treba se pobrinuti za svakog hrvatskog branitelja koji je stvarno bio istinski branitelj. Ali mi evo 25 godina nakon Domovinskog rata još uvijek zbrajamo hrvatske branitelje. Sada uključujemo i narodnu odnosno da, narodnu zaštitu u sve to skupa. Kojom metodologijom ćemo utvrditi tko je bio prije 25 godina sa oružjem u narodnoj zaštiti. Ja ne kažem da među njima nema stvarno onih koji bi trebali tako steći status. Ali ljudi moji 25 godina nakon hrvatskog Domovinskog rata. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Prelecu na replici. I odgovor kolega Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Prelec, nisam mislio danas ponavljati sve ono što sam govorio u prijašnjim godinama. Mislio sam stvarno promijeniti malo retoriju no ponukavate me da ponovim zašto i zbog čega. Prije svega odnos prema hrvatskim braniteljima i stradalničkim udrugama koje vi ne poznajete a tada su dezavuirane da je bilo tisuću i nešto braniteljskih udruga jednako pred Ministarstvom branitelja kao i svih 28 krovnih udruga koje čine zajednicu tih udruga. To vaš kolega nije razumio i nije htio prihvatiti samo da bi disperzirao određene i njih privukao sebi. 28 krovnih udruga apsolutno nije uvažavao. Pripremao je zakon koji je bio protiv hrvatskih branitelja i to smo vam na odboru pokušali objasniti, niste prihvaćali. Što se tiče narodne zaštite, vaš kolega Ronko je ponavljao na svakom odboru, težio i tražio, pisao i opetovano ponavljao da traži prava i za narodnu zaštitu i danas je zadovoljan sa ovim zakonom. Vi ste zalutali negdje. Zaboravili ste na silne uvrede koje su izrečene od i ministra i predsjednika tadašnje Vlade i svih onih dužnosnika koji su grubim riječima nasrtali na hrvatske branitelje nazivajući ih čak i teroristima, crnokošuljašima i svim ostalim neprimjerenim riječima, ja sam samo rekao danas, ne primjerenim riječima. Ako želite, ponavljati ću vam danas cijeli dan sve ono što ste odaslali kao uvrede na račun i na leđa hrvatskih branitelja.
Zahvaljujem gospodinu Đakiću na odgovoru. Sljedeća se za repliku javila poštovana kolegica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Đakić vi ste u vašem izlaganju spomenuli posebno ustrojstvenu jedinicu Zavoda za vještačenje, profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom koja će vještačiti hrvatske branitelje. Ovom prigodom ja želim istaknuti posebno zadovoljstvo što je konačno evo došlo do dogovora između reći ću hrvatskih branitelja i zavoda za vještačenje. I hrvatski branitelji su zapravo jedine osobe s invaliditetom koje su do sada imale dokument, odnosno dokaz o tome da jesu osobe sa invaliditetom. I treba reći jer mnogi to ne znaju da i ovom uredbom na temelju koje će se vještačiti sve ostale osobe sa invaliditetom će se vještačiti hrvatski branitelji ali po posebnoj listi kao što ste vi spomenuli i za potrebe ostvarivanja prava pa i iz ovog zakona kojeg se nadam da ćemo vrlo skoro donijeti ali će se uredba, dakle metodologije, uredba će se uskladiti sa ovim zakonom kada on bude donesen i evo ovom prigodom posebno ističem zadovoljstvo da su i hrvatski branitelji obuhvaćeni uredbom na jedan zadovoljavajući način. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem kolegici Lukačić na replici. Odgovor kolega Đakić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Lukačić, da, o tome smo vodili rasprave, argumentirali i dokumentirali, jedna stručna skupina koja je formulirana kako bi provela probno vještačenje nad hrvatskim braniteljima jasno je dala svoje ekspertize i ocjene među kojima je bila i tadašnja zamjenica ministra Vesna Nađ koja je jasno rekla da je neprimjenjivo kasnije je to zanemarila i išla silom zajedno sa ministrom kako bi napravili jedinstveno tijelo vještačenja jednako za sve. Pa tko i onaj koji se prevrnuo pijan sa traktorom a imao je traktor osiguran, imao zdrobljenu ruku jednaki kao i branitelj koji je na prvoj liniji ostao od eksplozije i mine bez ruke i pol tijela, jednako se tretiraju. Zamislite. I to je nepojmljivo zapravo. I to nije razlika nego je samo statusno pitanje kako ostvariti. Danas postoji po evidencijama udruga 20 tisuća onih koji eventualno imaju nekakvih psihičkih poremećaja no samo 500 je onih koji su imali kontinuitet liječenja u psihijatrijskim ustanovama i kojima je stvarna posljedica PTSP od obnašanja službe u Domovinskom ratu i te je nužno zbrinuti. I zato treba posebno tijelo koje to može adekvatno ocijeniti i treba biti pod nadzorom ministarstva i u djelovanju svih zajedno možemo samo ostvariti boljitak za te unesrećene koji su stvarno stradali i oboljeli braneći Domovinu.
Zahvaljujem gospodinu Đakiću na odgovoru. Sljedeća replika, poštovani kolega Damir Felak. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Đakić, u potpunosti se slažem s vama oko ovog zakona, koja je svrha ovoga zakona da se vrati ujedno i dignitet braniteljima iz Domovinskoga rata jer zadnjih godina smo svjedoci stalnih napada na branitelje i na njihova prava. Ja podsjećam ovo nije Zakon o pravima hrvatskih branitelja nego Zakon o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji. Rečeno je već 505 tisuća i nešto je evidentiranih hrvatskih branitelja trenutno ali ukupan broj onih koji ostvaruju trajna prava po važećem zakonu je 67 370. Iz toga se vrlo jasno vidi koliko ljudi ostvaruje prava a isto tako u ovom trenutku imamo 62 949 onih koje više nema s nama. Manji dio ih je poginuo na bojištu, a puno veći dio je umro u ovom razdoblju od kraja Domovinskog rata do danas. i ne mogu se složiti da su umrli, jesu svi umrli isti, ali ako pogledamo starosnu strukturu te populacije koja je umrla u ovom periodu, onda vidimo da je smrtnost kod branitelja što zbog suicida što zbog bolesti, a u istoj dobnoj strukturi puno veća nego kod civilnog stanovništva. I u svakom slučaju treba posvetiti posebnu pozornost ali ne govoriti samo o njihovim pravima nego im biti zahvalan na onome što su dali u obrani naše domovine. I predlažem jednu stvar, kao što smo osnovali registar i dali ga javno na uvid branitelja iz Domovinskog rata, što po meni ne vidim kakvu je svrhu polučilo, možda bi bilo interesantno dati popis onih koji su bili vojno sposobni u razdoblju Domovinskog rata a nisu bili uključeni u obranu domovine, zašto to nisu učinili. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Felaku. Bojim se da bi taj popis predugačak. Odgovor gospodin Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Felak, dobro ste definirali sve što je ovim zakonom učinjeno, a naročito vraćanje dostojanstva braniteljima iz Domovinskog rata i obiteljima poginulih. Jasno je da sve što smo radili u ovom proteklom periodu, usredotočili smo se kako bi što bolji zakonski okvir i što snažniji zakon učinili, zbog toga je potrebno da, ovo što sam iz ove govornice zatražio ispred kluba, kako bi bili svi razumni prema njemu. Nećemo postavljati pitanje tko je više, koliko je ministar, koliko državna tajnica, državni tajnik, pravna služba, koliko su udruge, koliko je tko, idemo svi prihvatiti to što je usklađeno sa svima. Idemo prihvatiti to što je sa svima donekle zadovoljavajuće i prema čemu su svi razumni da ne može više ali ne smije ni manje. Idemo tu upriličiti danas, u ovom prvom čitanju, pa ćemo u drugom vidjeti popravke uz amandmane, idemo zaboraviti na ratove koje smo vodili u ovoj sabornici, u vezi svih nepodopština koje su se događale kroz vrijeme i Pandžića i kolege branitelja Matića. Bilo je svega i svačega ali ja danas bi to htio staviti na drugu stranu i doći u jednom novom iskoraku da ovo što je važno za one koji su najvrjedniji, bude jedinstveno za sve.
Zahvaljujem kolegi Đakiću na odgovoru. Slijedeći za repliku javio poštovani kolega Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Đakiću, vi ste u uvodnom izlaganju to jako dobro sublimirali, bilo je i kratko i jasno i dobro i ja ne mogu vjerovati recimo da nakon 26 godina Domovinskog rata, mi danas uopće govorimo o temeljima koji su vezani za definiciju pojma Domovinskog rata iako je to vezano i za Ustav RH u stavku 13. koji to jasno govori a svi smo prisegnuli pred ovim Saborom da ćemo poštivati Ustav RH i dobro je što ste zapravo govorilo o deklaraciji o Domovinskom ratu koja je donesena u 10. mjesecu 2000. godine i koja se zapravo koristila i kod presuda u Haškom sudu gdje je zapravo definirano tko je agresor na RH da ne ponavljam zapravo ono što ste vi rekli. No treba reći također na početku kada je ministar govorio, u predstavljaju ovoga zakona, dobili smo svi ovaj vodič kroz ovaj zakon, ali smo dobili i ovu studiju, zapravo studiju koja je prvi put razumno vezana za braniteljsku populaciju u kojoj postoje određeni podaci za sve one zastupnike koji su to htjeli pročitati, kaže se da je ona analizirana po podacima gdje je 419 922 hrvatska branitelja. Ali ono što je zabrinjavajuće, a to je i ono što ste vi rekli, da se okolnosti mijenjaju pa tako i okolnosti vezane za branitelje, pa time i donošenje ovog novog Zakona o braniteljima, moramo također reći da je ono što je bilo deset puta se mijenjao taj Zakon o braniteljima, jest slijedeće. Da je suicid počinilo do danas 3 050 hrvatskih branitelja, da je akutno bolesno 12 700, ministar je rekao da je umrlo do sada 54 tisuće hrvatskih branitelja a samo u 2016. godini 4 037 branitelja što je kad se podijeli sa brojem dana u godini, de facto 12 hrvatskih branitelja umre dnevno što se također da iščitati iz ove studije koju pohvaljujem. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Babiću na replici. Odgovor kolega Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Babić, da, mortalitet hrvatskih branitelja je strašna pojava. Prosjek godina je 51 ili dvije, to je ono što je zabrinjavajuće i zbog čega u ovom zakonu postoje one uzance koje govore o tome prije vremena mirovine za oni su odradili svoj staž više i prije će ići, koji su bili manje, manje će ići. Deklaracija o Domovinskom ratu jasno govori o tome tko je agresor, tko su agresori, tko je izvršio agresiju, Srbija, Crna Gora, JNA sa oružanom pobunom dijela srpskog pučanstva u RH. To piše u Deklaraciji o Domovinskom ratu. To je stavljeno u prvi članak zakona u stavku c. I mislim da ne bi trebalo nikome to biti tegoba niti problem. Znamo koliko je Bošnjaka bilo u Domovinskom ratu, znamo koliko je Srba bilo u Domovinskom ratu, i s menom u Bljesku poginuo je Nebojša Buha iz … [[Govornik se ne razumije.]] Znači da nije bilo dvojbe za one koji su priznali domovinu Hrvatsku, oni su znali na čijoj su strani. Znali su s kime u redove stati. I znali su kako se boriti. Tako ja danas nemam uopće nikakvih dvojbi oko ovog zakona, niti želim ga politizirati, kako bi stekli nekakve poene. Ovo je akt koje su iznjedrile udruge zajedno s ministarstvom. Akt koji je svima pristupačan i sve donekle zadovoljava. Nitko mu ne daje mogućnost da koristi abnormalna prava, nego samo ona egzistencijalna koja su potreba u ovim vremenima.
Zahvaljujem gospodinu Đakiću na odgovor. Sljedeći za repliku se javio poštovani kolega Franjo Lucić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Đakiću, vi ste u svojoj raspravi spominjali riječi koje su ovdje puno puta spominjane a koje nisu primjerene, privilegirani, a u 99% slučajevima, mislilo se na branitelje. Ti ljudi koji su izgovarali ovdje riječi su dosita pogrebne riječi i ti ljudi koji su i govorili o tome, doista ne štuju čovjeka koji je branio RH, a pogotovo one koji su utkali svoja imena u temelje RH. Ovaj zakon koji ćemo donesti, je zakon koji smo dugo čekali. Ali sam i siguran da ćemo upravo u ovome zakonu prepoznati sve one nedostatke koji nisu do sada bili ugrađeni u zakone za hrvatske branitelje i siguran sam da ćemo upravo ovim novim zakonom donesti prosperitet, boljitak, za one ljude koji su ih zaslužili i koji su branili domovinu. Jer lako je danas, da kažem i pametovati i biti pametan, ali u datom trenutku, kada je bila upitna obrana i obrana od agresora, tada se nije biralo. I zato su ti ljudi koji su to činili i oni branitelji i oni koji danas sjede u ovoj sabornici i ovdje koji su danas i kao gosti, oni najbolje znaju šta je to obrana i šta je u datom trenutku trebalo pokazati i volju i hrabrost. A ne danas služiti se ovakvim pogrebnim riječima. U ovom novom zakonu mi je posebno drago, što ćemo upravo za ljude i koji su prepoznati u tome zakonu, a to je narodna zaštita koji će također dobiti ono svoje što zaslužuju i sveobuhvatnim ovim zakonom pridonijeli ste jednom boljitku i zadovoljstvu, svakako oni ljudi koji su branili RH.
Zahvaljujem gospodinu Franji Luciću na replici. Odgovor kolega Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Lucić da, privilegija je bilo i čast služiti domovini. Tu privilegiju su imali svi građani RH, kada je doktor Franjo Tuđman pozvao da stupe u redove Hrvatske vojske i Hrvatske policije, da je domovina ugrožena. Taj mladi sustav koji je izrastao i zakoni i Ustav koji su doneseni bili su stvarno ugroženi. Tada su imali svi privilegiju da stupe i brane. Nažalost nije se dogodilo baš tako. To bi bilo i kolegi Bunjcu poznato da je imao sve one koji su mogli i vojno sposobni bili, vjerojatno bi popunio tih 4 kilometra da su svi stupili u redove Hrvatske vojske i policije. Točno je to da su pojedinci i kao narodna zaštita čuvali i branili objekte od interesa za RH i da su bili pod oružjem, koliko je bilo oružja. Vjerujem da ovaj broj za koji sam se ja puno puta pitao da li je stvaran i točan, ali kad sam vidio sve … [[Govornik se ne razumije.]] kad sam uzeo sve aspekte u obzir ulaska u … [[Govornik se ne razumije.]] svih onih događaja koji su bili u osnivanja novih postrojbi, jasno mi je da je taj broj ispravan i da je on u redu. Ovo što je borbeni i neborbeni sektor, to ćemo razlučiti i biti će pravednost za sve one koji su noseći uniformu bili na prvoj crti. Vjerujem da ovim zakonom mijenjamo iz krojena ono što je učinjeno, možda kao nepravda u proteklom vremenu, kroz razne Vlade jer ne govorim samo o jednoj. Zakon iz '94. koji je bio o socijalnoj skrbi branitelja, pa onda '97. i tako redom, svaki je dopunjavan i bio je dobar do 2000. kada se srušio sustav, dolaskom Pandžića sve je išlo naopako, branitelji su obespravljeni, policajci su poslani kući, prosvjedi, nemiri i sve ono što se dogodilo.
Zahvaljujem kolega Đakiću na odgovoru. Sljedeći za repliku javio, poštovani kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Kolega Đakić, vi ste u odgovoru kolegi Bulju rekli da nisu hrvatski političari i političke elite progonili hrvatske branitelje. To je čista laž i neistina. Evo, kolega Bulj je imao slučaj u Sinju kada je dolazio Ivo Sanader, kada se morala maknuti ploča koju je postavio general Gotovina za alkarske dvore, da bi on postavio Ivo Sanader, jer mu je smetala ona koju je postavio general Gotovina. Tada ga je kolega Bulj prozvao, rekao je da je izdajnik, kojem će doći kraj i došao mu je kraj. I tada je kolega Bulj izbačen iz viteškog alkarskog društva. Tako da pričate neistine i nije u redu da to činite ovdje u ovom Viskom domu. Upravo je stranka, koji ste vi dio i tada ste bili saborski zastupnik, potpredsjednik odbora, vršila progon hrvatskih branitelja i generala. Samo što se vama sve oprašta. Da je za vrijeme kolege Matića maknuta ova ploča u Jasenovcu, imali bi vjerojatno demonstracije na ulicama, imali bi velike probleme, ali vama se to oprašta. I što je najgore premjer i krugovi bliski premjeru govore mi ćemo Zakonom o braniteljima namiriti branitelje, pa onda neće, to je u novinama pisalo, neće doći do nereda. Zar se dostojanstvo branitelja može kupiti nekakvim pravima i novcem? Ja mislim da ne može. Branitelji imaju dostojanstvo i beš zbog dostojanstva tih branitelja nije dobro da kolega Lucić priča ovdje o braniteljima jer je on iskoristio braniteljske kredite za zapošljavanje branitelja koje je iskoristio za kupnju apartmana. I čak mu je tadašnja potpredsjednica Vlade obustavila te kredite, isplatu da bi mu ponovno neko, vjerojatno neko jači za deset dana to odobrio i nije uredu da pričate o tome jer upravo ste vi kolega taj koji narušava dostojanstvo hrvatskih branitelja takvim postupanjem jer koristile ste kredite na koje niste imali pravo.
Zahvaljujem gospodinu Grmoji na replici. Imamo jednu povredu Poslovnika poštovani kolega Franjo Lucić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Grmoja, služite se neistinama i onima koji su vam to rekli, a ja pred mjerodavnim institucijama ove države koje su sve kontrole proveli, … [[Upadica se ne razumije.]] članak 238. vrijeđanje zastupnika za neutemeljene izjave. Dakle mjerodavne institucije ove države kažu da to nije točno, a vi gospodin Ronko i taki tvrdite kao što ste tvrdili i kao što je plaćeni novinar Hedl također me optužio ali samo iz jednoga razloga, zato što sam uspješan čovjek u životu, zato što sam uspješan političar, zato što je moja stranke HDZ porazila na razini Požeško-slavonske županije sve vas zato vam ja ne odgovaram. Ali neće uspjeti u svome naumu jer Franjo Lucić je ispravno do sada radio i radit će. I zato sve ovo što ste govorili su neistine, a moja je tvrtka imala ukupne prihode 120 milijuna, a ne pet milijuna kuna koje smo koristili kredite i u potpunosti ispoštivali ono što je zakonom bilo predviđeno. Sram vas može biti.
Zahvaljujem gospodinu Franji Luciću. Gospodine Grmoja molim vas. Gospodine Grmoja i gospodine Luciću prvo da vam odgovorim na vašu povredu Poslovnika. Nisam stava da je povrijeđen Poslovnik jer nažalost svi zastupnici određeni broj zastupnika nažalost ovu raspravu koristi za jedan neprimjeren način koristeći riječi koje nisu primjerene ovom visokom domu. Tako ako niste zadovoljni sa mojim odgovorom možete najaviti pojašnjenja od Odbora za Ustav i Poslovnik. Prelazimo na odgovor na repliku, uvaženi kolega gospodin Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ja ću odgovoriti na repliku iako nemam kome. Najlakše je podvit rep i pobjeć, vjerojatno bi tako bilo i u Domovinskom ratu da je imao godina za Domovinski rat. Da, još ću jedanput ponoviti, nije politika ta koja je izdavala naloge nego je haški tribunal koji je svojim nalozima prisilio politiku da postupa po njihovim težnjama i na kraju se dogodilo da je bez obzira na zatočeništvo, na izručenje, na sve ti su časno ljudi dokazali svoju nevinost i opravdali Domovinski rat, opravdali sve pred haškim tribunalom. Nisu organizirali firmu Grizli i tako počeli izvlačiti novce vjerojatno. Mi nismo nikoga grizli i nismo s nikime bili u nikakvim ugovornim obavezama, kada se već hoćemo vrijeđati. A o lažima i opravdanjima laži čut ćemo još. Postoje ugovori koji su vidljivi i što je grizli bio, tako da kolega Grmoja mora znati kao i njegovi kolege da su bili u dobrom … demokracije, zakona i parlamentarnosti.
Zahvaljujem gospodinu Đakiću na odgovoru na repliku. Imamo još jednu povredu Poslovnika poštovani kolega Vlaho Orepić. Izvolite.
Gospodine Đakiću, povreda Poslovnika 238. vrijeđanje saborskog zastupnika. Ne mogu vjerovati da ste rekli da bi čovjek da je bio stariji sudionik Domovinskog rada da ne bi sudjelovao u Domovinskom ratu, pa kako vas nije stid, pa kako vas čovječe božji nije stid? Bože sačuvaj.
Zahvaljujem gospodinu Vlahi Orepiću. Ne vidim nikakvu povredu Poslovnika. Idemo dalje. Ja bih vas zaista molio uvažene kolegice i kolege budući da danas raspravljamo o temeljnom Zakonu o hrvatskim braniteljima o onima koji su stvorili Hrvatsku državu da se klonemo ružnih i neprimjerenih riječi za ovaj visoki dom i da se prestanemo bar na ovoj temi prepucavati zbog nekih stvari iz prošlosti koje su bile ovakve ili onakve. Hrvatski branitelji '91. nisu išli u rat ni za jednu političku opciju nego za hrvatski narod i za Hrvatsku državu. I ja bih vas zaista molio da danas ako nikad drugdje i ako nikad sljedeći put da imamo jedno suglasje i da na jedan dostojanstven način da zadržimo jednu korektnost i jednu razinu ljudskosti primjerenu kada raspravljamo o onim ljudima i onim stradalnicima koji su stvorili Hrvatsku državu. I hvala vam na tome, zaista apeliram na to. Sljedeći se za repliku javio poštovani kolega Davor Ivo Stier. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Đakić vi ste u ime kluba HDZ-a objasnili zašto su potpuno neosnovane kritike na članak 1. ovog zakona, posebno na 3. stavak koji govori o agresiji na RH. Ja bih ovdje spomenuo i naglasio jednu drugu dimenziju kada govorimo o pravima hrvatskih branitelja, ja bi govorio ovdje o obvezama svih nas saborskih zastupnika jer svi smo mi bez obzira iz koje stranke, iz koje izborne jedinice smo bili izabrani dali prisegu da ćemo poštivati Ustav RH. I Ustav RH je vrlo jasan, on kaže da je „Hrvatska država osnovana na pobjedi hrvatskog naroda i hrvatskih branitelja u pravednom, legitimnom, obrambenom i oslobodilačkom Domovinskom ratu“ To je hrvatski Ustav i to nas sve obvezuje. Prema tome nije ovdje riječ niti o odnosima u vladajućoj većini, niti o odnosu s drugim državama, niti odnosima hrvatskog naroda i nacionalnih manjina, ne, ovdje je riječ isključivo o poštivanju Ustava RH. I to je ono što je bitno i to je onaj glavni razlog između svega ostaloga što ste vi rekli zbog kojeg mislim da moramo izglasati upravo ovakvu definiciju kao što je Vlada predložila u prvom članku ovog Zakona o hrvatskim braniteljima.
Zahvaljujem gospodinu Stieru na ovoj replici. I odgovor kolega Đakić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Stier dapače, ja sam to naglasio zato da bi ostalo u ovom zakonu, u ovom članku definirano baš kako i je. Jer kada iz susjedne države se čuje glas da je to teško, da je to strašno teško prihvatiti da je netko bio agresor, da je netko izvršio agresiju, da je netko stavio šajkaču i kokardu na nju, da je netko imao svoj govor u Glini i govorio o srpskim zemljama. I nama je strašno teško kada bi se ovo promijenilo, to bi bio poraz za nas, to bi bio poraz istine i to bi bila promijenjena istina koja ne bi odgovarala stvarnosti koja se dogodila. Agresori su definirani, potvrđeni pred međunarodnim tribunalom opisanim u presudama. Ne znam čemu se sada bojati toga? Zar je teško reći da, dogodilo se, bili smo, neće se ponoviti, želimo dobrosusjedske odnose i nemamo šta sa vašim zakonom, on je tako napravljen … [[Govornik se udaljio od mikrofona, ne razumije se.]] I ni na kraj pameti mi nije danas padalo voditi nekakve žestoke i žustre rasprave, no međutim vidite što se događa, neki izokrenu teze kada imate nešto dobro pred Hrvatskim saborom, idemo to poništiti sa nečim što je prošlo i što je apsolutno van snage … [[Govornik se ne razumije.]] , neprimjereno ni ovom tekstu zakona jer uopće se o tome ne govori. Tako da zajednički dijelimo mišljenje da je ovo prava stvar koja je pred nama, pred cijelim hrvatskim narodom a mi kao zastupnici toga hrvatskoga naroda nadam se da ćemo to jednoglasno izglasati.
Zahvaljujem gospodinu Đakiću na odgovoru. S ovime smo iscrpili sve replike po ovoj raspravi. Sljedeći je uvaženi ministar hrvatskih branitelja gospodin Tomo Medved. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Slušajući pozorno sve rasprave a posebno se želim osvrnuti i na izlaganje kolege Đakića a vezano za parametre i primjene ovog zakona. Želim vrlo jasno kazati da smo kao temelj donošenja novih mjera izradili kvalitetne analize stanja koje imate evo na svojim klupama. I na kojima smo zapravo unatrag godinu dana intenzivno puno radili sa svim relevantnim državnim tijelima i službama. I one su nam bile podloga kako bismo imali odgovarajući pristup prema svakom hrvatskom branitelju. Tu je vidljivo i statusna i materijalna pitanja ali imate ovdje i jedan prikaz koji govori o demografskoj i socijalno ekonomskoj slici koja na svoj jedinstveni način oslikava stanje hrvatskih branitelja u hrvatskom društvu. Želim naglasiti da smo u analizi ovih mjera vodili računa o dva bitna segmenta. Jedan je da on bude provediv i drugi je da on bude dostupan kada govorimo o proračunskim sredstvima. U uvodnom dijelu moga izlaganja iznio sam za svaku mjeru financijske iznose. Upravo ti financijski iznosi usklađivani su u proteklih nekoliko mjeseci sa resornim ministarstvom. Ono što također želim kazati je njegova primjena u praksi. Naime, jedna od većih teškoća koje smo imali do sada je izostanak dostupnosti djelatnosti Ministarstva hrvatskih branitelja, hrvatskim braniteljima na terenu. Stoga jedna od mjera koja je predviđena u prijedlogu novog zakona je osnaživanje područnih, županijskih jedinica koje će omogućiti u svim županijama u RH dostupnost usluge Ministarstva hrvatskih branitelja i rješavanja predmeta u prvom stupnju. Drugo što također želim naglasiti, spomenuto je, to je zasebna ustrojstvena cjelina tijela za vještačenje koje će omogućiti provedbu vještačenja hrvatskih branitelja u okviru zakonskog roka. Dakle iznimno važno pitanje jer nažalost trenutno je iznimno veliki broj hrvatskih branitelja koji čekaju vještačenje a čuli smo danas da je preko 40 tisuća zahtjeva se nalazi u Ministarstvu rada i mirovinskog sustava. Ono što posebno želim naglasiti u ovom Visokom domu jest usklađenost svih mjera u prijedlogu našeg novog zakona sa svim drugim propisima koji su na snazi. Bilo je ovdje govora i u našemu prijedlogu zakona također prepoznati su žene i maloljetni hrvatski dragovoljci kao zasebna kategorija i na poseban način su kao takvi ocjenjeni. Ono što se želim posebno osvrnuti, to je ta smrtnost i nažalost često puta licitiranje. Hrvatski branitelji umiru u dobi od 50 do 52 godine i zato smo išli sa nizom ovih preventivnih mjera kako bismo na vrijeme otkrili te simptome i započeli postupak liječenja na vrijeme odnosno omogućili odgovarajuću skrb. Otvaranje roka i provedba zakona kad govorimo i o statusu hrvatskog branitelja i o statusu hrvatskog ratnog vojnog invalida, sve su to mjere koje smo kroz projektne skupine a bilo ih je 11, sa ukupno preko 500 članova temeljito osmislila u suradnji s Ministarstvom obrane i Ministarstvom unutarnjih poslova koje će u konačnici provoditi te postupke kako bi regulirali taj status hrvatskih branitelja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom ministru hrvatskih branitelja gospodinu Tomi Medvedu na ovoj raspravi. Imamo nekoliko replika, s njima ćemo nastaviti nakon stanke koju određujem do 15 sati. Hvala lijepo.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Evo kolegice i kolege, vraćamo se na posao, imamo 3 replike na izlaganje uvaženog ministra Tome Medveda. Prva je ona poštovanog zastupnika Vlahe Orepića. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre, čisto doprinos da napravimo ovaj zakon što boljim i što kvalitetnijim. Rekli ste da su sume, da je novac, koji je potrebit da bi ovaj zakon saživio, predviđen je itd. Ja ću morati se malo priupitati u tom smjeru. Naime čl.190. koji do sada nije bio u ovom kontekstu uopće u Zakonu o braniteljima, kaže RH, se s ovim zakonom odriče se svih prava koja su proizašla ili bi se mogla proizaći iz događanja u svezu obrane, suvereniteta RH, prema hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata, te se svi postupci koji su u tijeku obustavljaju, a svaka stranka snosi svoje troškove. Znači taj je zakon doslovno ovakav kakav je je nejasan i jednostavno, da se tako izrazim, svu štetu prenosi na RH, to znači da može doslovno biti riječ i o ratnom zločinu, a može biti riječ i o običnom građanskom poslu sukladno Zakonu o obveznim odnosima. Npr. investicijski ugovori, cesija, Zakon o obaveznim odnosima, poznaje znači ustup potraživanja duga na više načina. Znači vrlo je bitno ovdje obratiti pažnju da se ne optereti RH, bespotrebnim. Moram također skrenuti pozornost i na čl.6 stavka pod E. Pazite ovo, smrtno stradali hrvatski branitelji, status, smrtno stradalog hrvatskog branitelja, pod E kaže i definira ga kao onaj koji je izvršio samoubojstvo kao posljedicu psihičke bolesti uzrokovane sudjelovanje obrani i suvereniteta RH do dana stupanja na snagu ovog zakona. Znači dan poslije, tog dana, stupanja na snagu ovoga zakona, to nije smrtno stradali hrvatski branitelj. Znači doslovno Bože mi oprosti, može na neki način sugerirati da se ubije do tada, ako će riješiti probleme u obitelji. Znači to bi jednostavno trebalo promijeniti. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre, dakle, ono što sam iz vašeg izlaganja posebno čuo i rekli ste da će svaki branitelj moći ostvariti svoja prava koja definiraju ovaj zakonski prijedloga. To je jako bitno. Vi ste naime onda i kasnije rekli da će se pobrinuti za dostupnost usluge hrvatskim braniteljima i da ćete imati zasebnu ustrojstvenu jedinicu za vještačenje. Jer ono što branitelji na terenu kažu često puta, oni zovu ministarstvo, tamo im se javi portir, zapravo ne mogu dobiti adekvatan odgovor, osim ako nisu članovi … [[Govornik se ne razumije.]] braniteljske udruge, pa onda preko braniteljske udruge mogu to napraviti. Zato apeliram na vas kao ministra, da učinite sve da doista svakom branitelju, neovisno o tome je li on član braniteljske udruge ili nije bude dostupna ta pomoć. I evo i kolega Orepić mi je sad ukrao ovaj dio replike, dakle, čl.6. stavak o kojem se određuje da će se vremensko ograničenje u izvršavanju samoubojstva kao posljedica psihičke bolesti, uzrokovane u sudjelovanju obrani i suvereniteta RH, ograničavate da do dana stupanja na snagu ovog zakona. Mislim da to nikako nije dobro rješenje, jer onda, da ne spominjem ponovno ovu dvojbenu odluku, koju je kolega Orepić spomenuo. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika uvaženog zastupnika Branimira Bunjca.
Hvala. Uvaženi ministre, spomenuli ste tijekom svog izlaganja, raskorak između teorije i prakse u provedbi Zakona o hrvatskim braniteljima, pa bi vas htio s te strne pitati jedno konkretno pitanje, naime zašto se braniteljima daju bezvrijedne dionice? Mi imamo slučaj prije par dana, gospodina Miška Baloga, iz Siska, kojemu je dano 18400 kuna bezvrijednih dionica Dalme i Crikveničkog Jadrana kojima se uopće ne trguje na burzi. Znači ako vi imate dionice s kojima se ne trguje na burzi, vi ustvari imate obični bezvrijedni komad papira, možda vrijedi par lipa. Da li vi možete svojim autoritetom, kao ministar hrvatskih branitelja i član Vlade, utjecati kod CERP-a da prestanu varati hrvatske branitelje? Da prestanu davati dionice, koje se ne mogu unovčiti? Da li možete utjecati da se gospodinu Blaogu zamjene njegove dionice? Konkretno da mu daju 18400 kn, onda on ima 65 godina invalid je Domovinskog rata, čekao je jako dugo i evo sada je na kraju izigran na jedan najpodliji način. Koliko ja čujem, a vjerujem da vi čujete još viješ. CERP uporno dodjeljuje takve dionice. Znači podijeljeno je nekoliko stotina tisuća, odnosno milijuna kuna … [[Govornik se ne razumije.]] dionica koja se nalazi u predstečajnoj nagodbi i nikada neće vrijediti ama baš ništa, ni jednu kunu. Evo to je jedan konkretan slučaj, pa vas molim i za konkretno postupanje. Hvala.
Hvala lijepa. Prelazimo na sljedeći Klub zastupnika u ime njega će govoriti to je Klub zastupnika Neovisni za Hrvatsku u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović.
Poštovane kolege sabornici, hrvatski ratni vojni invalidi, oni koji nas gledaju, branitelji ja vas sve pozdravljam. 22 godine nakon završetka Domovinskog rata imamo konačno nekakav pravni okvir da idemo dalje. ima posla naravno, tu će pljuštat amandmani, imamo mi svoje. U svibnju prošlom mi smo predložili da se neovisni da se ubrza taj proces, ima dokument što je potpisao ministar obrane general Medved i njegov tim. Ja bi rekao samo ovo, mi možemo kritizirat, ali ima jedna poslovica koja kaže da „sav kredit i pohvale trebaju ići onima koji su u areni“ od krvi i znojem, oni su tamo. Suradnja je dobra ne samo između Ministarstva branitelja nego bio je tim nedavno o srednjoj Bosni da u vezi je samo to nije pitanje samo mirovina hrvatskih branitelja HV-a, HVO-a itd. nego također poslovne prilike da se poboljšaju. I tu niko neće doći u zemlju gdje je 5% zemljišta sređeno, gdje imamo birokracije socijalističke itd. Zašto smo mi ovdje danas? Evo neki uporno s ove strane i to uporno sakrivaju istinu i … [[Govornik se ne razumije.]] uzroke. Mi smo ovdje danas zato jer smo izašli iz jednog partijskog sustava, koja tri stupa su bila, JNA koja je napadala ovu, JNA, UDBA i komunistička partija. I sada ja nikada nisam čuo od ovih ljudi koji sjede ovdje tko je napadao Hrvatsku? Marsovci. Imate onaj film „Mars napada“. Tko je napao Hrvatsku? To je jednostavni odgovor ta istina se sprečava, ali ne možete dugo više ljude … [[Govornik se ne razumije.]] Imate sada virtualni svijet, Internet itd. tu se sve blokira izvlači iz konteksta, oni koji su nas napadali tamo od '45. nadalje okupirali su zemlju, ja stojim iza te tvrdnje. Tu sam mahao s dokumentom koji je pokazivao kakav je bio sustav MUP-a u Makarskoj ima 11 tisuća stanovnika, 55 u SUP-u kadrova dva Hrvata i jedan Rusin, 50% u Zagrebu milicije tko su bili? Marsovci itd. Zašto jesmo gdje jesmo i mi nemamo taj fond intelektualni on je otišao davno, imamo neke ljude ovdje koji su pisali doktorske radove na ulogu bosanskog tovarnog konja u NOB-u i to je zašto Hrvatska ima npr. recimo sedam patenata na milijun stanovnika, a EU je prosjek 120. To je taj naš intelektualni fond i to nasljeđe nečega. Ja bih samo spomenuo jednu stvar, ovaj zakon trebat će jako, jako medijsku strategiju da prođe jer tu se od početka vodi neka crna propaganda znate, statistikama. Kada nekome odgovara njihova statistika to je sve super, kada neko … [[Govornik se ne razumije.]] to je govor mržnje ili nešta drugo. To je ta frazeologija iz Boljševičke revolucije koja vlada danas u ovome Saboru, to svaki dan gledamo. I Bog nam pomogao ako mi imamo doktore znanosti neke koje se tim titulama danas tamo mašu, onda smo mi zbilja u problemima. Evo danas ste čuli točne podatke da imate 205 tisuća branitelja, to je 47% koji rade koji su danas u radnom odnosu. Imate 82 tisuće koji uopće nemaju nikakva primanja. Prvih su 47% populacije, drugi 18% evo koliko je to. Da je ovo pravna država, mi ne bi raspravljali o ovom zakonu nego bi se tu proveo plebiscit da je ovo ustavni zakon. A Švicarska npr. ima plebiscitarnu demokraciju, jedan čovjek, jedan glas. Za promjenu Ustava treba desetke tisuća glasova, referendum, a treba puno manje za zakonske izmjene. A tu je Ustav naš, zamka je Ustav dvije trećine za ključne promjene jer mi smo naslijedili tu pravnu ideologiju, doktrinu iz bivše SFRJ i to je zašto ne možemo dalje. Kada čujem ovdje o lovi koja se mora dati hrvatskim braniteljima, neki pečat da se mora davati hrvatskim braniteljima, samo ću pročitati neke statistike primjer ovako, ajmo vi ovako za novac. Svaka čast koga smeta da je od 2002. plaćeno Srpskoj pravoslavnoj crkvi više od pola milijarde kuna i danas plaćamo tu ustanovu u Italiji i u Sloveniji. Koga smeta da mi i danas plaćamo 50 tisuća mirovina u Srbiji, koliko je to love, je ne znam, zna li itko koliko je love? Može kasnije reći koliko love to je. … [[Govornik se ne razumije.]] ni razliku. Kakva je hrvatska mirovina tamo u Vojvodini itd., to su činjenice. Ja se ne bavim praznim ideologijama ili ne bavim se praznim … frazeologijom koja je potekla iz Boljševičke revolucije nego činjenicama. Jer mi zaboravljamo sada da je u ovom Saboru pokrenuta inicijativa da se isplate mirovine ljudima koji su okupirali Hrvatsku državu od … razdoblja od '91. do '96. to su pokrenule dvije stranke koje sjede ovdje s nama i neki se vrte u grobu kao Radić i drugi i tražili … oni su pokrenuli inicijativu na Međunarodnom sudu rada u Ženevi da se isplati ljudima. to bi nas koštalo milijarde i milijarde dolara, … da niko ne govori o tome šta bi nam donijela ta inicijativa nego se brinu o hrvatskim braniteljima. Naravno ne ovisi da ću ja predložiti neke amandmane, oni će ovisit, prvenstveno jedna točka šta bi spomenuo, ima puno ljudi koji bi radili ali to je njima onesposobljeno da oni mogu raditi, ali su u mirovini. Samo sedam tisuća branitelja koji su imali mirovinu rade, to je nešto pokrenuto. Ali mi imamo najmlađu populaciju u Europi umirovljenika, a imamo državu gdje 1,2 milijuna ljudi rade, koliko 1,2 u mirovini, to je neodrživo. Drugo, predložit ćemo da se osniva institut Domovinskog rata jer non stop kao papige da ne ponavljamo tko je nas napadao ovdje. Pa znam tko nas je napadao. Oni koji su tamo '45. skinuli kokardu i stavili petokraku, a u ovom ratu su skinuli petokraku i stavili kokardu, jednostavno. To je povijesna istina. I mister Pupovac i drugi, ja ne znam, što imaju govoriti ovdje, nikada nisam čuo da se srpska pravoslovna crkva ispričala za zločine na narodom nad ovim prostorima. Da ovo je povijest, od 1912.-1941., tamo spomenuo sam gdje je počeo rat i gdje je završio. I to je ta kolektivna amnezija, koji ovi bivši kadrovi hoće nama izbrisati. Da mi ne možemo uvezivat posljedice i uzroke. Na kraju, HVO, kako to HVO, kakve probleme imam sa HVO? Kasnije ću pročitati neke ove temeljne činjenice, ovako. Domovinski rat bio je jedinstveno ratište. Jer da nije bilo tih ljudi, Hrvata u BIH, ne bi danas bilo ni BIH, niti Federacije, niti Hrvatske države … [[Govornik se ne razumije.]] referendumu, zaustavljanje tenkova tamo u Širokom, u Tomislavgradu itd. Temeljni dokument koji pokriva to, ovu prava hrvatskih branitelja, HVO-a ustvari nikada nisu to HV, HVO nego hrvatske snage. Tu je riječ upotrijebio, te riječi predsjednik Tuđman i taj temeljni dokument se zove, njegovo obraćanje, naciji '96. godine, gdje spominje, jedinstvene hrvatske snage, pod jedinstvenim zapovjedništvom. Da ne zaboravljamo, trebalo je godinu dana da se dođe, tamo od Kupresa do Mrkonjić grada i dalje. To ne smijemo zaboraviti. A to se vodi crna propaganda protiv Hrvata iz BIH. Samo jedan mali podatak, za neke naše doktore znanosti. Doktore znanosti, mister Bauk, znate šta, ja neću, kad vi pričate ja se nisam digao i govorio o ljubavnim navikama afričke … [[Govornik se ne razumije.]] muhe, možda bi nešto naučiti. Druga stvar je ovo, gledajte, ovako. Nikoga ne znam, evo ovo je iz 2009. godine. Ja vidim te vaše ručne signale, a vi ste gospodine ne samo povijesno nepismeni, nego ste jedna druga stvar, imate metalni sklop koji se ne može izvaditi, to je teško vama, ja to razumijem. Ali ima tu 2 psihijatra, to sam prije spomenuo. Druga stvar je ovo, gledajte. Evo, 2009. godine imate 42190 pripadnika noba. Koji su koštali državu milijarde i milijarde kuna. 2009., 2000 i nešta prosječnih kuna je mirovina. Imate HVO, 6300 pripadnika. Ista mirovina skoro i to smeta ovakvim ljudima smeta, povijesno nepismenim, što smeta njima, HVO, da on može sjediti ovdje danas i pričati nama priče. I spuštati one prazne fraze bez ikakvih činjenica. Jer vi nemate činjenica gospodine. Drugo, kad vi govorite o Domovinskom ratu, vi ste ko lutka, neki su ko lutke ovdje. Imamo 10000 stradalnika, a to je 10000 puta 1 ljudi koji su gaženi u logorima, koji su ubijani skakanjem na prsni koš u Manjači, u Banja Luci itd. Imate silovane žene, ljude koji su umirali u agoniji i to za mene nije vic. I tu govorite o Domovinskom ratu, vi to ne osjećate, jer niste osjetili to. Vama nisu umirali ljudi na rukama. Vi nemate pojma, imate samo fraznu ideologiju i vaš ego koji je veći od Mount Everest. Na kraju, ja podupirem ovaj zakon, neovisni također. Naravno da će pljuštiti ovi ovdje amandmani. Doći će oni. Ali ovo je apel Hrvaskom narodu ovdje da se probudi iz tog zimskog sna, da se počinje baviti s činjenicama i da se zaustavi crna propaganda protiv hrvatskih branitelja, jer također ima love prodaje se Titina vila. Govorili smo o ratnoj ošteti, 40 koliko milijardi dolara izvanredne odštete. Sad se na … [[Govornik se ne razumije.]] prodaje Titina vila, to je činjenica. A ne prazna priča za 2,5 milijuna. Šta je sa imovinom INA-e u Srbiji? Šta je sa povratom imovine konfiscirane? To su također posljedice tog bivšeg sustava, o kome mi govorimo danas ovdje i sredstva ima, treba ih rasporediti. Zahvaljujem ministru branitelju što je došao ovdje, znam pod kakvim je pritiskom i ja se nadam da će ovo proći, ali da ćemo uključiti još ovaj zakon, da ćemo izbrusiti da bude onaj kako treba. I na kraju opet apel, da se odupiremo od tih agitpropovaca, koji štite jednu stranku ovdje, zločinačku, koja je još na vlasti po nekim pitanjima. I uvijek da, ta čudna riječ frustracija.
Hvala lijepo. Imamo više replika. Prva je uvaženog zastupnika Ivice Mišića. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovani generale Glasnoviću, ja bih rekao da je hrvatski branitelj pačen 25 godina poslije rata. Zašto? Zato što birokracija Hrvatske države nikada nije htjela riješiti povoljno pitanje naših branitelja. A zašto je to radila? Upravo jer je radila i vraćala sve na '45. godinu, da bi se reklo, da je to napravljeno, za vrijeme komunizma, da je antifašizam '91. godine pobijedio a ne hrvatski branitelji koji su branili Hrvatsku državu. Pa vidite molim vas, iz naših vojarni su izašli antifašisti koji su pucali sa petokrakom po nama. Kako oni mogu biti u ragu naših branitelja? Zar je to moguće? U Hrvatskoj je sve moguće. Pa na koji način ste vi branitelj antifašizmu, kad ste išli pucati po našem narodu Hrvatskom? Hrvatska je dobivena '91. godine i to moramo jednom zapisati i završiti '45. godinu. I dati povjesničaru da kaže što je antifašizam, šta je komunizam i šta je danas, šta su naši branitelji, koji su stvarno 25 godina, ispod svake razine nepoštivanja. Ne ne mislim ovog naroda, već nepoštivanje naše birokracije, koji ne želi, nikada napraviti red u braniteljima. To je problem Hrvatske države. Mi još uvijek smo određene ekipe ljudi i naši birokracije u Jugoslaviji. Hrvatsku i dalje ne priznaju i jednostavno ju ne vole i ne žele ni čuti za branitelje. Da ne kažemo o našim silovanim ženama po Vukovaru i okolo, gdje nikada nikada istraga nikada nije riješeno. Pa pogledajmo što smo napravili za 25 godina prema tim ljudima. Evo imamo naše invalide, nažalost, mogu doći gledati i slušati nas sve skupa, a šta mi radimo za njih? Ništa. Još se bunimo kad imaju neke povoljnosti, a nećemo reći svima 30, 40000 partizanskih mirovina, pa ne znam valjda su 10 godina branili ondašnju Jugoslaviju.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Glasnovića. Ne? Hvala. Uvaženi zastupnik Stevo Culej.
Poštovani potpredsjedniče, kolega Glasnoviću smiju se oni vama i podsmjehuju vašim riječima, na vas jurišaju svojim lažima na vašu istinu. A ja ću da potkrijepim vašu istinu o onome što govorite. Bit ću brz, pročitat ću na brzaka. Kaže za druga doktora Karadžića Radovana, govorit ću o privilegijima na koji način su oni imali i ostvarivali privilegije. „Prema merama i saopštenju i naredbe ustanove bezbednosti iz SSNO-a iz Beograda, Cara Uroša 63. moramo imati poverljiva lica u svim ustanovama, a posebno u lekarstvu bez obzira na znanje, sposobnost. Molim te po drugi put da za druga, izbacio sam ime i prezime da se ne kaže tko je, obezbediš jedno slobodno mesto na Medicinskom fakultetu u Banja Luci. Ako imaš problema sa mestom, jednog dečka prebaci u Niš kao što si prošle godine uradio sa onim dečkom što sam ti ga poslao iz Splita. Problem je u tome što drug nema završenu odgovarajuću srednju školu. On je završio šofersku saobraćajnu školu u SR Hrvatskoj, pa mora polagati kvalifikovani ispit iz biologije, kemije i fizike. On to ne može položiti jer nema nikakvih predznanja iz spomenutih predmeta. Drug NN i njegov čale su lični kućni prijatelji mog burazera generala Veljka i vrlo su mu poverljiva lica za nas. Dodijeljen mu je i stan odredbom Stambenog fonda JNA u Splitu i kaže ovako: Jebo ga da prostiš, nemoj terat mene i Veljka da dolazimo u Banja Luku zbog tih sitnih p. Nama je jasno da dečko nema smisla za nauku, ali zato ima smisla za ono što je nama najvažnije. Dečko je bio na kratkom kursu provere i obuke bezbednosti i pokazao se vrlo podoban. Ali manje će biti upadljiv da radi kao lekar. Važno ga progurati, upisati, a posle lako prebaciti negdje u Hrvatsku, Rijeku ili Zagreb. Drugarski pozdrav, vidimo se u sredu na VMA u Beogradu. Pukovnik doktor Stevan Kadijević, Vojna bolnica interni odjel“. Tako su oni školovali se i napredovali i sjede ovdje i smiju vam se generale.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Marka Sladoljeva.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovani generale Glasnović. Govorili ste o pravima Hrvatskog vijeća obrane, tj. pripadnika Hrvatskog vijeća obrane u BiH. Međutim, ostalo je jedno pitanje u zraku da li ovaj zakon regulira i pripadnike HOS-a u BiH, tj. da li će ovim zakonom bit regulirana i njihova prava, da li će obitelj ubijenog Blaža Kraljevića također konzumirati ta prava, je li će se ikad saznati istina tko je ubio Blaža Kraljevića i pripadnike HOS-a u BiH?
Odgovor poštovanog zastupnika Glasnovića.
Da, ja sam imao bojnu HOS-a u brigadi. Za mene je hrvatski vojnik hrvatski vojnik. Ja nisam dijelio nikoga ni nikoga. Ja kad sam živio vani nisam znao da ima Hrvata iz Slavonije, iz Gospića itd. Like sve su meni isti bili. To je bio mali grad, ja sam imao 8 godina. Kad god je došao Hrvat moj djed bi stavio kravatu, šešir i upoznao Hrvata tamo na željezničkom kolodvoru u tom malom gradu u Kanadi koji ima 12000 stanovnika. Po tome ima drugih problema. Imate ljudi koji su, da njih nije bilo ne bi ni bilo Hrvata u Lašćanskoj dolini i drugi heroji Domovinskog rata nisu sredili ništa. To je sramota za Hrvatsku državu. A također ja bih isto rekao da smo imali uređenu državu što nismo imali, jer smo izašli iz te samoupravne anarhije, jednopartijskog sustava mi bi imali i vojne sudove, imali bi i Vojnu policiju itd. i sve radimo. Lakše je stvorit državu, nego nju očuvati. Također, treba se obračunat sa ratnim profiterima i vidit tko je šta imao. Ja ne vidim puno feld maršala koji govore o problemima danas u Hrvatskoj. Nek' im bude na dušu.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Željka Lenarta, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, pa evo kolega Glasnović ja sam iz vaše rasprave shvatio da ste vi jedini Hrvat u ovoj državi. Po tome što ste vi pričali očito mi nitko nismo ovdje niti Hrvati, niti nam je stalo do Hrvatske osim vas. Ovdje ste iskritizirali i HDZ i SDP, pa čak i Stjepana Radića, čovjeka koji je otišao u beogradsku Skupštinu iako je znao da će pucat tamo na njega. Dao je svoj život za Hrvatsku i za hrvatstvo, a vi ste i njega ovdje na neki način ponizili. Iako moram priznati da iako smo donijeli da je 20. lipanj dan lipanjskih žrtava, pa ni predsjednik Sabora nije održao minutu šutnje, pa onda se ni ne čudim. No, sem onome, ste bacili drvlje i kamenje i na lijevu i na desnu stranu. Zanima me zašto ste onda podržali današnju Vladu ako nitko ne valja ovdje, pa ni oni? Ne mogu razumjeti koji iz te vaše rasprave, koji su vaši interesi i o čem vi pričate? 30 godina vas nije bilo u Hrvatskoj i mislim da ne treba držat predavanje onima koji su se borili sa komunizmom u to vrijeme i živjeli ovdje, a nikad nisu bili članovi partije. Mislim da ne treba danas na taj način sve kritizirati. Naravno da mi u HSS-u podržavamo ovakav Zakon o hrvatskim braniteljima. Nadam se da će on razlučiti jednog dana prave branitelje od onih koji su se sakrili od tog imena, jer ne znam tko će na kraju krajeva uspjet smoći toliko sredstava ako se poveća broj hrvatskih branitelja, da se isplate sve te mirovine i sve povlastice koje branitelji imaju. Pravi branitelji koji su stradali, koji su dali dijelove tijela ili na neki način oboljeli zbog rata stvarno trebaju pomoć ove države i trebaju naknadu ove države, a nadam se da će se u ovom zakonu pokušati razlučiti i taj razlog. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Glasnovića.
Ne znam tko ste vi, nemam vašu biografiju, nisam radio za UDBA-u i znam tko sam ja. U isto vrijeme ovako po pitanju ja nisam vrijeđao opet taj spin. Ja nisam vrijeđao nikoga. Ja sam spomenuo gospodina našeg Stjepana Radića pokoj mu dušu. Moj djed je bio član prve one oporbe u staroj Jugi, ona Hrvatska republikanska seljačka stranka i zna i gospodina Krnića, Radića i Mačeka. Sve je njih znao i tako. A što se meni čini, vi niste baš, možda ste političarka, ali niste povjesničar jer ne znate ništa o svojoj povijesti. Vi bi znali o seljacima, da je ta bivša država koju vi, vi ste sad sklopili sporazum … [[Govornik se ne razumije.]] komunistima, koji se nikad nisu ispričali nad hrvatskim narodom. Nikada. Ne samo da se oni nisu ispričali za zločin, nego te žrtve … [[Govornik se ne razumije.]] i dan danas, jede tamo kod vas, vi ste dio te skupine i vi bi trebali znati, da nakon 2.sv.rata, '50.-tih godina ako slušajte što vam govorim, pogledajte, nemojte meni vjerovati, '50. godina jedina zemlja pod komunistička u Europi, zapadno od Urala koja ima Seosku bunu je bila Hrvatska, tamo su vješali … [[Govornik se ne razumije.]] u Slunju i u Osijeku. A vaši drugovi su jeli diplomatski slijed je bio doručka na Brijunima, 32 slijeda, dok su ljudi preživljavali na mlijeko u prahu i trovanoga jaja.
Hvala. I zadnja replika uvaženog zastupnika Ante Babića.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Glede izlaganja u ime Kluba gospodin Glasnoviću, želim reći 2 stvari. Pitali ste koliko RH isplaćuje mirovina iz inozemstva, odnosno koliko od toga ide u Srbiju. Dakle, HZMO, isplaćuje 143000 mirovina izvan RH. Dakle, to nije samo za Srbiju, već i za sve bivše zemlje, zapravo, za sve republike bivše zajedničke države. Ono što ste vi rekli dobro u svom izlaganju, a što se zapravo problematiziralo u RH, jest sudjelovanje pripadnika Hrvatskog vijeća obrane RH, i ona izdavanja zapravo za Hrvatsko vijeće obrane, što je vezano za međudržavnim sporazumom između Vlade Republike Hrvatske i BIH. I to je zapravo bio vaš uvjet kod isplata zaostalih mirovina pripadnicima Hrvatskog vijeća obrane. Znate da se ta odluka ispoštovala, a sad je zapravo iznos koji RH duguje u 2007.-2016. godine, ukupan 187 milijuna kuna. Dakle, ukupan iznos je 187 milijuna kuna, a ta sredstva vam se namiruju od potraživanja RH, od ostalih republika iz zajedničke države. Dakle, i od Srbije i od Makedonije, Crne Gore, BIH i Slovenije. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Glasnovića.
Zahvaljujem na tim podacima. Čuli smo 53000 ako sam čuo točan broj inozemnih mirovina i pitam se kakav je mirovina Hrvata u Vojvodini. To sam prije rekao i u Republici Srpskoj i drugim mjestima. Ovaj zakon je važan, ne samo da se ostvaruje nekakva prava, to je ključni element u obnovi, ekonomskoj obnovi Hrvatske države. Ako nemamo snažene Hrvatske države, nemamo opstanak Hrvata u BIH. Ja mislim Hrvatska je u plusu, stotinu milijuna eura svake godine, trgovina s Hrvatima u BIH. I to trebamo imati na umu, jer Hrvatska bez tih ljudi nema strateške dubine. Tj. ovo je strateško pitanje za Hrvatsku državu. Jer imamo dole prema jugu imamo zemlja koja je 650 metara široka. To su nam ostavili ovi bivši, jer smo o njima dovoljno razgovarali. Ali bez pravnog okvira za investicije iz vana, koji su blokirani sad ovdje, moramo shvatiti, da je taj cijeli mirovinski sustav neodrživ zato, da 50% ljudi radi u administraciji, državnim službama. Ako se ne stvarju nove vrijednosti, nova radna mjesta, teško ćemo preživjeti. A ja se pitam gdje je akcijski plan za povratak Hrvata natrag u BIH, to je za mladog gospodina, od kud je otjerano 25000 Hrvata, 25000, akcijski plan i gdje je povratak Hrvata izvan domovine je akcijski plan za njihove investicije, koje će biti pravno osigurane. To su ključna pitanja.
Hvala lijepa. Sljedeći Kluba zastupnika SDP-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Predrag Matić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Svoje izlaganje u ime Kluba SDP-a podijelio sam u 3 dijela, dakle ovaj uvodni dio jednostavno moram reći jer iz njega potječe sve ovo dalje što će se govoriti o zakonu. Dakle, nakon 555 dana prosvjeda, koji je počeo kao prosvjed, a završio kao teror, maltretiranje i građana RH i cijeloga ministarstva, došao je i GODO, ovaj zakon ja ga zovem GODO, dakle obećavan je. Radio se godinu i pol dana i moram odmah na početku reći zakon nije loš. Jer zakon nije donio iskreno ništa novog. To ću kasnije i pokazati. Dakle, prosvjednicima koje, prosvjed je dakle, započeo Milan Bandić i njegova ekipa, a preuzeo HDZ i njihova ekipa, jer jednostavno bili su nestrpljivi sačekati redovite izbore i preuzeti vlast, trebalo je to učiniti na silu. Oba su pala. To vi znate, da to sigurno nije moja malenkost, znači, to se odnosilo na Milanovića i Josipovića i u dijelu toga su uspjeli. Potvrda toga svega je gospođa Kolinda Grabar Kitarović, koja je došla nekoliko puta pred ministarstvo u šator, dala potporu, prosvjednicima, pričala o zajedništvu i poštivanju institucija, a nikad nije došla u Ministarstvo branitelja. Interesantno. Međutim, sada očekujem od nje da podrži hrvatske branitelje, u nastojanju da ovaj zakon bude ustavni, jer gledajte, prosvjednicima su dana 2 obećanja. Jedno je da će se promijeniti naziv Ministarstva branitelja, a drugo je da će se donijeti ustavni zakon o pravima hrvatskim branitelja. HDZ-ova logika kaže ispunili smo vam 50% zahtjeva. Stvarno su primijenili naziv ministarstva i sad ono više nije Ministarstvo branitelja, nego Ministarstvo hrvatskih branitelja, kao da postoji neki drugi branitelji. Ali nema veze, ok, dali smo još 2, 3 milijuna kuna da promijenimo pečate koje Oreškovićeva Vlada nije uspjela ukinuti, znači morali smo ih mijenjati. I da promijenimo memorandume na dokumentima. Što se dogodilo? Zakon nije loš, iako u 3 izmjene i dopune zakona koje je radila Vlada Zorana Milanovića i moja malenkost kao ministra, doneseno je više novina, što je jako lako i potkrijepivo dokumentima. Dakle, sve je zapisano priče, manipulacije to ostavljamo onima koji se cijelo vrijeme tim služi. Dobro bi bilo da se donese zakon i što kaže gospodin Đakić da prestanu manipulacije, ali samo što je to jedinstveno pravo samo HDZ-a. Sjetite se Splitske rive, sjetite se afere Beštek, sjetite se šatora, tko je radio probleme, tko je radio manipulacije? Pogledajte ovdje, vjerojatno su sada predstavnici udruga otišli jer je njima više dosadno čekati kasno popodne, sjetite se prije dvije godine što su ti isti ljudi radili onom dobrom čovjeku Josipu Leki kada su tu vrištali, derali se i nisu htjeli o ničem drugom razgovarati nego o Ustavnom zakonu. Danas o tome ne govore. Kažu, mi smo digli prosvjed radi situacije u državi, pa danas Hrvatska puca po šavovima na sve moguće strane od INA-e, Agrokora, mita i korupcije, zapošljavanja, odašiljači, veze, imamo dodjeljivanja natječaja ljudima koji se nisu javili, to smo čak valja prešli i Zapadnu Europu, šta će natječaj bezveze. Dakle i ovdje je često korištena riječ dostojanstvo, ako malo zaguglate dostojanstvo znači čast čovjeka koju čovjek daje sam sebi. Dostojanstvo niti tko može uzeti niti ga tko može dati, a mi uporno tražimo to neko dostojanstvo, a u zakonu smo izbjegli pojam pravo. Pravo se spominje na više stotina mjesta. Dakle što o tome misle 200 tisuća Hrvata koji su napustili Hrvatsku? 0 tom po tom. Prosvjed je završio, branitelji još uvijek nisu shvatili, pametni su shvatili odmah, a oni manje pametni nešto kasnije, a ovi neki neće nikada shvatiti da je od prosvjeda profitirala jedna stranka i pet pojedinaca. Jedan je postao savjetnik predsjednice, drugi je postao ministar, treći državni tajnik, četvrti se riješio zakonskih problema, problema sa zakonom i peti je sa svojom suprugom bio kralj onoga šatora kao što imamo kraljicu Balkana, tako smo imali kralja i kraljicu šatora. Ono što nije spomenuto u ovom prijedlogu zakona i to ću reći prije nego što krenem na ovaj dio, su nestali. Najteža posljedica rata su nestale osobe. Mi imamo da je ministrov pomoćnik prije nekoliko dana na pasja kola izvrijeđao predstavnika srbijanskog Komisije za nestala lica i šta je s tim napravio? Nema više razgovora. Kada ćemo pronać ijednog više nestalog? Tko se bavi politikom mora biti spreman i na mnoge stvari, dakle čak uvjetno rečeno i ono što je on njemu rekao, nije daleko od istine. Mogu čak i reći naravno da mu je rekao istinu, ali u politici taj dio ne može. Čovjek mu je došao u goste u Zagreb, on ga izvređo čovjek se digo i otišo. Koga ćemo sada nać, a tražimo tisuću i pol ljudi. Ono što je interesantno, sada se ponovo povezuje na HDZ, udruge nestalih dakle najteži stradalnici, ako iko to je je onaj koji traži svoje dijete, svoga brata, svoju sestru, majku, oca šute ko riba fiš, nema više, nema nikakvih prosvjeda, šta ima veze. I drugo, civilne žrtve najteži stradalnici Domovinskog rata su uvijek što kažu ni krivi ni dužni civili, o njima niti riječi. Možda će biti neki novi zakon, ministar to nije rekao u svom predstavljanju ovoga zakona. Ali ja znam što se iza brda javlja. Od ukupno u grubo 10 tisuća civilnih žrtava, 9 tisuća je Hrvata, ali tisuću je znate, hm, mogu li reći ovdje da, tisuću je Srba. Pa ko šiša i onih 9 tisuća Hrvata nek ne ostvare nikakva prava samo da ne bi tisuću Srba ostvarilo i to se govori o Srbima koji su ostali na teritoriju RH na slobodnom dijelu RH. Ono što je dobro u ovom zakonu i što ću pozdraviti, to je svakako pokušaj poticanja branitelja na rad. Najveće probleme s braniteljima imamo upravo u tome, oni umirovljeni koji imaju višak vremena pa provode po kafićima i kladionicama, dakle pohvaljujem ove odredbe u kojima se omogućuje braniteljima da rade, da na neki način ubiju vrijeme, da nešto i zarede. Dobro, da li će biti konkurencija nekim drugim ljudima, to ćemo tek vidjeti. Lakši odlazak i raniji odlazak u mirovinu, to ne znam kako će nam građani, to će vjerojatno pozdraviti. Novi branitelji, specijalitet HDZ-a, dakle 26 godina nakon rata neko se sjeti, valjda se ujutro probudi i kaže, e pa ja sam bio branitelj i ode pa se prijavi. Mi imamo problem sa narodnom zaštitom dakle određeni broj ljudi narodne zaštite svakako je sudjelovao u obrani, međutim oni ni dan danas 26 godina nakon rata ne znaju jel ih je bilo pet ili 75 tisuća. Rekao sam već više puta i ponavljam, treba očekivati u roku od godinu, dvije dana da ako bude premijer Plenković i ako bude ministar Medved milijuntom branitelju uruče cvijeće i bombonjeru onako kako se to radi u kulturnim zemljama za milijuntog putnika na aerodromima. Kaže vraćen je jedinstveni zakon, dajte ljudi pa cijelo vrijeme 25 godina mi govorimo da ne može samo Ministarstvo branitelja brinuti o braniteljima, mora to cijela država. I sada smo pompozno to nazvali jedinstveni Zakon o pravima branitelja, ali i dalje vam trebaju Ministarstvo mirovinskog i rada, Ministarstvo financija, Ministarstvo zdravstva, MORH i MUP. Kakav je to onda jedinstveni? Sve smo kao saželi u jedan zakon, jednostavno nije istina. Nezaposlenima naknada, branitelji više nego išta vole da ih muljate i da ih lažete, to je nevjerojatno. Znače ne morate im ispunit samo ih zdravo dobro slažite. Nekad se zvala naknada za nezaposlene, pa se zvala opskrbnina, pa se zvala zajamčena minimalna naknada i kako god vi da to zovete, to je uvijek jedno te isto. I svaka vlada je davala nezaposlenima onoliko koliko je sredstava imala za te svrhe, a sada se kaže da će 82 tisuće ljudi, to je otprilike ja mislim jedno deset puta više nego što je do sada bilo svi će dobiti i za sve ima. Kada tih 82 tisuće ljudi budu zbrinuti naknadom za nezaposlene ili opskrbninom ili kako god ili kako god to nazvali, donesite mi taj zakon da ga ovdje pojedem javno pred svima. Ono što je loše, novi branitelji. Dakle imamo iz '96. godine, predsjednik Tuđman se čudi na 360 tisuća branitelja, dakle debelo poslije završetku rata, kaže odakle, kako. Znači od '96. do danas se još 150 tisuća ljudi sjetilo da su bili branitelji, ali ni to nije dovoljno otvaramo dalje. Naravno, da bi specijalitet bio potpuno, recept mora biti savršen. Registar se zatvara, dakle ja još nisam sreo osim nekoliko ovdje ljudi čovjeka koji je protiv objave Registra branitelja. Hrvatski građani nam plaćaju mirovine, daju za hrvatske branitelje i pošteno je da znaju kome i zašto, kada se to otvori gotovo je. Najveći dobitnici ovog zakona su pripadnici HVO-a i to djelomično, to ću reći na kraju i gospođa Vesna Pusić, to neću objašnjavati da ne bih naštetio interesima 6.-orice Hrvata iz BiH-a koji su u Haagu. Stambeno, bučne najave, nažalost ministre, više od 300 godišnje, nećete riješiti stambenih pitanje jer i dalje je 12 tisuća ne riješenih pitanja, to je jednostavno tako. Super koeficijent, pazite sad, tko je bio prosvjednik, pa će vam sve biti jasno, koeficijent za mirovinu gardijske brigade i specijalna policija 1,8, ostali jadnici 1,5. Šta su R brigade slabije bile, koje su to da vidim? Koja je jača bila od vukovarske brigade? Koja je uopće bila jača od šibenske brigade? Koja je bila, tko to može izmjeriti na taj način? Međutim, ekipa je to izmjerila. Zahvalnica ministra OK, kada mogu udruge proglašavati heroje Domovinskog rata, može i ministar, to je mogao jednostavno nekakvom uredbom ali svako priznanje vrijedi samo iz Ureda predsjednika, zna se tko daje odlikovanja i priznanja. I sada ono šećer, udruge, znate opet tko je prosvjedovao. Pa zamislite njima u statutu piše nevladine, ne stranačke, ne profitne a one su naravno od prvog dana i Vladine i stranačke i profitne. Od 0,3 do 1%, svaki, sada ima tu i gradonačelnika, načelnika, župana, od 0,3 do 1% ćete davati udrugama iz Domovinskog rata. Da vam bude lakše država daje 20 milijuna kuna godišnje za funkcioniranje udruga iz Domovinskog rata, Grad Zagreb od nagodinu 70 mora dati, Dubrovnik 10, ne znam drugi gradovi kako će. I na kraju, narod kaže da je to kajla, ili ono gdje je catch. Članak 219. stupanje na snagu. Da li vam nešto znači ovo, dečki iz HVO-a 26. do 49, 50 do 56, 140 do 147, mi danas raspravljamo o zakonu a te će odredbe vrijediti od 1.1.2019. A što to znači? Ako HDZ bude na vlasti on će već lako njima objasniti kao što im već 27 godina objašnjava da nešto može, ne može, biti će to ovako, onako. A ako izgube vlast, nova vlast, izvoli primijeniti zakon. Stoga će se SDP zauzeti za ovaj zakon, podržati će ga, uz naravno u drugom čitanju dati ćemo i neke amandmane i dopune ali ćemo inzistirati da zakon počne se primjenjivati od 1.1.2018. za sve i za našu braću iz HVO-a. Zašto bi oni čekali još godinu i pol dana. Tražite potvrdu od predsjednice. I na kraju samom, još samo i o sredstvima. Dakle nevjerojatna logika, samo HDZ to može raditi. Prošle godine na poziciji Ministarstva branitelja ukinete 100 milijuna i onda im date 174 milijuna. Pa pitajte dijete iz prvog razreda osnovne škole koliko su oni dobili. Oni se naravno hvale da su dobili 174 milijuna, pa tako su im trebali uzeti cijeli proračun pa im ponovno dati, evo ti boljih heroja. 2014. je jedina Vlada koja je smanjila braniteljima mirovine 10%, propisala a to je Milanovićeva Vlada, a to je ministar Matić koji ne voli branitelje i koji je stalno s njima u sukobu, propisao da se vraća 10% kada BDP bude rastao a deficit bude padao. To je sada, ovaj mjesec. Mi smo uskratili godišnje 350 milijuna kuna što znači da se sljedeće godine samo na mirovinskom mora vratiti 350 milijuna kuna. Ovdje je tako precizno izračunato da je to 64 milijuna. Pa samo do nove godine je to 100 milijuna, 3 mjeseca će branitelji dobiti te mirovine zahvaljujući ne narodnoj vlasti SDP-a koja je to vratila. Svaka vlast je ukidala, doduše braniteljima po 10%, ni jedna nije vratila ali Fred je vratio. Dakle love ima, Plenković će nahraniti sve branitelje sa jednom ribom kao Isus i prema tome biti će za sve. SDP će, rekao sam, uz amandmane podržati ovaj zakon ali ćemo inzistirati da zakon se počne primjenjivati odmah, ali evo od 1.1.2018. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. I vaše izlaganje je izazvalo veliki niz replika. Pa krenimo od početka. Prva je ona uvaženog zastupnika Steve Culeja.
Poštovani potpredsjedniče. Frede, dobio si odlikovanje, red Hrvatskoga križa koji se dobiva izuzetno samo za ranjavanje. Gdje si ranjen 100%-tni invalidu? Razumijem tvoju netrpeljivost prema određenom dijelu branitelja i tvome činu brigadira pošto si imao iskustva, bio si zapovjednik sobe, u zatvoru, u Srbiji. Ali ću pročitati ono što kažu tvoji prijatelji, suborci, kako ih ti voliš nazivati iz grada Vukovara, heroja gdje ti rijetko dolaziš. U vjeri i nadi da je barem nekome iz hrvatskih medija i državnih institucija RH stalo da konačno objektivno i istinito demistificira samozvanog heroja knjige Ništa lažno, želimo vjerovati da će ovo pismo naići na savjesnoga i poštenog urednika novinara koji će obratiti pažnju i posvetiti se novinarskom istraživanju kao i državnoj instituciji a sa ciljem stvarne zaštite digniteta branitelja i Domovinskoga rata u cijelosti. Te da se jednom za svagda imenom Predraga Matića-Freda, prestane sa ponižavanjem, vrijeđanjem, stvarnih istitnskih heroja branitelja Vukovara. S poštovanjem vukovarski branitelji, Nevenko Mauzer, Petar Janjić Tromblon, Tomislav Jakovljević, Vinko Mažar, Mario Mlinarić, Miroslav Josić, Ante Madona, Tomislav Josić, Mirko Brekalo, Trpinska cesta naravno, Branko Grdić, Ante Raspudić, Dean Marošević, Stanko Zadro, Rogoljić, Lozančić, itd., itd., još samo Marko Babić da ti je živ pa da, znaš kako je on to rješavao na Trpinskoj cesti 2, 3 i nogom u guzicu. Toliko Frede, heroju.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Matića.
Hvala lijepa. Gospodine Culej ma vi ste fenomen, ono, rekao bih čovjek da ste krvarili gaće, ja ću vas povesti pred svim saborskim zastupnicima predlažem da odemo na ekskurziju gdje ste vi bili za vrijeme rata, gdje sam bio ja. I nakon toga da se taj drugi nikad više ne pojavi ovdje. Dakle za vrijeme prosvjeda … … [[Upadica se ne čuje.]] molim vas.
Samo malo, molim, ne vikati sa mjesta.
Dakle već je ovo što gospodin Culej priča to je već davno sve demantirano i od tih koji su tobože potakli, to nisu potpisi, ali ne želim se raspravljati. Mogu vas poučiti jednoj poslovici koja se ne odnosi baš direktno na vas da ne uvrijedite, nikad ne raspravljaj s glupanom spustit ćete na tvoju razinu i dotuć iskustvom.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Josipa Đakića.
Hvala lijepo.
Samo malo, imamo povredu Poslovnika, uvaženi zastupnik Stevo Culej.
238. članak povreda Poslovnika, uvreda ne možeš vrijeđati i koristiti svoje pravo da me vrijeđaš. Pored toga što si izvjesnim saborskim zastupnicima objesio metu na leđa, meni, Hasanbegoviću, generalu kao jedinim problema u ovoj državi kao i Karamarku, ne možeš to raditi i činiti, jel ti činiš zlo na taj način. Ti navodiš nekoga neupućenog na nešto što ne valja. Ja govorim istinu i govorim ono što o tebi govore. Nikad lago nisam. Vrijeđaš me tu, govoriš o nekim ratnim putovima. O tvom ratnom putu su ti slike i snimak iz Jankovaca gdje sam se ja borio protiv 1. proleterske gardijske oklopno mehanizovane brigade s KUmodraža gdje je moja jedinica spriječila upadanje u Vinkovce i razdvajanje Vinkovaca Županja do Slavonskog Broda.
Hvala. Procjenjujem da Poslovnik nije povrijeđen. Izvolite povreda Poslovnika.
Hvala gospodine predsjedavajući. Članak 238. ali već ste ga vi opomenuli. Dakle zastupnik Stevo Culej je ponovio ono što je malo prije radio, vrijeđao i omalovažavao zastupnike i pri tome se uopće nije držao teme za koju se javio. Ali ja bih ovu priliku iskoristio da također kao hrvatski branitelj zamolim sve ostale koji će replicirati kolegi Fredu Matiću da uvaže sve ono što je taj čovjek žrtvovao za Hrvatsku boreći se kao branitelj i kao logoraš srpskih logora. Ako se mi međusobno nećemo poštivati, onda ne znam kako će neki drugi cijeniti sve ono što radimo.
Hvala. Naravno ni to nije bila povreda poslovnika. Sljedeća replika uvaženog zastupnika Josipa Đakića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolega Matiću puno ste toga izrekli, stvarno ste vjerujem i neke ljude uvrijedili prozivajući kraljem i kraljicom, a uvijek na kraljevskim dvorima postoje dvorske lude. Tako da o vašoj raspravi teško je zapravo odgovoriti na vaša pitanja, kada se čudite što je to branitelji i rast populacije branitelja kada je od početka registra od 5106 u vaše vrijeme narastao na 505.694. Sada mi objasnite što se to događalo u vaše vrijeme kada sam vam ja postavio pitanje striktno da mi dostavite popis tih koji su novi branitelji i na osnovu čega su stekli status. Do dana današnjega ja nisam dobio od vas odgovor, rekli ste neka ja pogledam u registar. Zamislite koji perfidni odgovor kao da ja u registru mogu vidjeti kada je ko unesen i kada mu je počeo status i tko mu ga je odobrio. Ja do dana današnjega ne znam što je to 4,5 tisuće novih branitelja, tko su oni, da li su u upravnom postupku po upravnom sudu, po bilo kojem drugom postupku stekli taj status ili ste ih vi metnuli u registar. To je jedna stvar. Druga stvar, što se tiče zakona i promjene u vaše vrijeme, da jednu sam čak ja stvar pohvalio, a to je da dragovoljci Domovinskog rata koji imaju taj status ostvaruju pravo na stambeno zbrinjavanje po jednakim uvjetima kao invalidi i drugi. I to sam rekao da, poštujem to i to je dobra mjera, no međutim recite mi gdje su osigurana sredstva i pokazalo se da sam bio u pravu. Mrtvo slovo na papiru jer je tek 4 do 5 godišnje pokušano ostvariti, a tri su dobila stan po izvješću koje je došlo u ovaj Sabor. I to je istina. Stoga ja bih molio da svejedno prekinemo ove netrpeljivosti i da zajednički o ovom kao što ste rekli dobrom prijedlogu zakona odlučimo svi skupa jednoglasno.
Hvala lijepa. Kolega Đakić moram i vas malo ispraviti. Na popisu nema dragovoljaca, postoje samo borbeni i neborbeni sektor, nažalost dragovoljaca nema, sada tek dolaze dragovoljci u zakon. Izvolite, odgovor uvaženog zastupnika Predraga Matića.
Hvala lijepa. Dakle kolega Đakić ja sam vam rekao i prihvaćamo, mi smo miroljubivi stranačke kolege, dakle nećemo manipulirati više braniteljima. Vi nama nabrojete kada smo jedanput, mi ćemo vama nabrojati ono od početka, ali nema veze. Što bi rekao Zdravko Mamić, ja vas pamtim kao vrhunskog manipulatora već sve ove godine. Dakle 4,5 tisuće, nijedan mi nije rođak, niti imam ikakve veze s njima dobili su na upravnim postupcima, to je apsolutno svima jasno. Ali kako je od '96. od predsjednika Tuđmana kada je rekao 360 odakle Bože, došlo 140 tisuća, dakle vi se ne čudite nad 140 tisuća novih branitelja, a čudite se na 4,5 tisuće koje su nas dočekale to su upravni postupci koji su se vodili godinama i dapače vodit će se još i sad. Ali upamtite svi ovdje koji ste u sabornici 505.694 vidimo se na godinu 555 s crtom ili bez.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Željka Glasnovića. Izvolite.
Ja nikad nisam spomenuo gospodina Freda Matića … ime nikad ni u kakvom kontekstu niti me to zanimalo. Ali mene čudi da on bježi iz zemlje radi mene, Culej i drugih glava ovdje, čudna mi je ta stvar. Pošto ja znam nisam ja kriminalac, nisam maznuo lovu, nisam ratni profiter, ne znam od kuda ta njegova netrpeljivost prema meni, neka mi to on objasni jer 10.4.'92. ne znam gdje je bio gospodin Matić, taj dan sam ja ranjen i taj dan je poginulo sin Robert Zadro na Kupresu i bili su drugi Vukovarci tamo iz 204., njih je više poginulo, mister Fred zna te ljude. Samo ja ne znam točno s kim razgovarat jel na nisam nikad čuo s ove strane desne strane tko je napadao Vukovar. Volio bi odgovor na to pitanje, tko je napadao Vukovar? Drugo pitanje, bila je komisija za ratne grobove, ovo nije ideologija ovo je sadašnjost. Dolaze Amerikanci ovdje, traže 2 svoja pilota od Visa, imaju, ako nađu ostaci, vraćaju ih natrag, zakopavaju sa svim onim počastima, a mi smo ukrali komisiju za ratne grobove i predali je. To su ukinuli bivši … [[Govornik se ne razumije.]] tamo u toj Vladi 2002.godine, kad su meni putovnicu oduzeli, ti bivši kadrovi. I imamo stotine tisuće pobijenih, ni jedna DNK analiza. Pa kakva je to država, jel to prošlost? Recite tamo Ukrajincu, da … [[Govornik se ne razumije.]] itd. Samo odgovor na ta moja pitanja, jeste ikad polagali, to prvo pitanje, tko je napadao Vukovar, drugo pitanje, jeste ikada polagali vijence u centru Vukovara, gdje je ubijeno u travnju '45. godine 200 najistaknutijih državljanina Vukovara. Ako jeste meni je drago. Jer tamo je ubijen također, biskup, otac od biskupa Mrzljaka i to je taj ristocid što je počinjen nad Hrvatskim narodom, o kojem se ovdje šuti non stop. I meni je baš je dobro da se postavi hvaliti HVO. Možda znate činjenice sada jer tamo se rat vodio 3 i pol godine. I da nije bilo tih … [[Govornik se ne razumije.]] sjedili danas.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Matića.
Gospodine Glasnović, meni je žao što sam vas upotrijebio kao simbol nečega, za 200000 Hrvata, mladih ljudi koji su napustili RH, u posljednje 2 godine. Ali znate šta? Vi ste najavili, ne još, ali da ćete ubijati suce. Vjerojatno su sljedeći na redu onda novinari i vjerujte, bojim se i ja sad tu negdje blizu, jer sam proglašen, već davno za nenarodni element. I te 2, 1992. godine, kada su poginuli Vukovarci na Kupresu, ja sam nažalost bio u logoru, jer sam ostao u Vukovaru do zadnjega dana. Oni koji su izašli tjedan dana ranije, tu ne uključujem Roberta Zadru, pokojnoga, koji je izašao 5 dana, nakon što je Vukovar pao. Ali, ovi koji su izašli ranije, imali su priliku otići na Kupres. Ja nisam, ostao sam sa svojim građanima, do zadnjeg dana. A što se tiče žrtava … [[Govornik se ne razumije.]] 2.sv.rata, meni je žao, generale, da vi nemate, kako vi to volite reći, nemate pojma o tome. Dakle, profesor Hebrang sjedio je tu u Saboru, 20 godina je on tvrdio o žrtvama poslije 2.sv.rata, tra-ta-ta tra-ta-ta tra-ta-ta. Tko je donio i t ko je otvorio 2 jedina spomenika u RH, 2, nema nultog i nema 3. Otvorila je lijeva Vlada SDP-a, ogromni spomenici su kod Slunja i u ovdje u Zagrebu, u Gračanima, tko je to otvorio? Fred, ja se ponosim s tim iako nemam ništa ni s ustašama ni s partizanima ni sa četnicima, a kako stoje stvari, još sve manje i sa braniteljima iz Domovinskog rata.
Povredu poslovnika dignuo je poštovani zastupnik Glasnović.
Pa da mene na to, to čista … [[Govornik se ne razumije.]] vrijeđa zdravog razuma, to je negdje u članku. Niste odgovor na jedno pitanje, prvo pitanje, tko je napadao Vukovar, drugo pitanje … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] i da mene netko uspoređuje sa ustašama.
Kolega Glasnović, molim vas nemojte zlorabiti povredu Poslovnika. To je institucija koja ima svoju svrhu i ako počinemo je zlorabiti, ja vidim da postoji takva tendencija u zadnje vrijeme, napraviti ćemo stvarno, nešto što, ja misli nitko od nas ne želi. Prema tome, povreda poslovnika je jasno definirana, to nije replika, to nije odgovor. Nekome s čijem mišljenjem se ne slažemo ili drugačije mislimo, nego je ona vrlo jasno i precizno definirana. Nemojmo je zlorabiti. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ante Babića. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Matiću, pozorno sam pratio vaše izlaganje i vi ste dobro krenuli i onda ste nakon nekoliko rečenica rekli, koliko sam zapamtio, zakon nije loš, jer nije donio ništa novoga, iako ste i u svom izlaganju govorili o tim nekim novinama u ovom zakonu. Znate i sami da je donio dosta stvari. Možda je mogao i više. Ja sam očekivao, s obzirom da ste govorili u ime Kluba SDP-a možda i nekoliko prijedloga i sugestija, koje nisu obuhvaćene ovim zakonom, da će se oni naći do drugog čitanja, kao prijedlog SDP-a. No kad govorite, nije ništa, onda ću vas ja podsjetiti, da su tu, dakle, za nezaposlene branitelje, viši iznos najniže mirovine, snižavanje dobne granice za odlazak u starosnu mirovinu, povoljniji uvjeti za obiteljsku mirovinu. I vi ste govorili o radu uz mirovinu, potporu za obrazovanje, pravo na odvjetnika, što smo zaboravljali, što je bio preveliki problem za branitelje, pogotovo kada je bio u pitanju Haški sud. Da i ovdje sjede neki ljudi iz Vlade koji su to iskusili osobno. Zatim, evidenciju hrvatskih branitelja, područne jedinice Ministarstva hrvatskih branitelja i zaštitu stečajnih prava. I bilo bi dobro da ste ostali na sadržaju, onda ste počeli davati političke kvalifikacije, ja vas razumijem, jer vi ste bili ministar, sa malo ironije i sa malo sarkazma, možda i neke dobre stvari koje ste vi tada radili kao ministar, su se zapravo pokvarile izjavama čelnih ljudi vašega ministarstva, što je bila zapravo inicijacija procjena ispred vašega ministarstva, kad spominjete opskrbnine zajamčene minimalnom naknadom, koja je zapravo tada bila niža uz strože uvijete. Sjećate se onih koji nisu to prihvaćali, pri centru, pogotovo kod javnih radova, gubili su na to pravo, vršena im je zabilježba i o tome slično, kao i izjave da recimo, pripadnici neke druge vojske zapravo nisu toliko obolijevali od PTSP-a kao hrvatski branitelji. I to su zapravo bile inicijacije samog prosvjeda ispred vašeg ministarstva. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Matića.
Hvala lijepa. Kolega Babić, htio sam reći, da bolje bi bilo da se ovaj zakon zove Zakon izmjene i dopuna Zakona o pravima hrvatskih branitelja, jer ih nemaju opće ih nema toliko. Pogledajte, usporedite zakone, oni su vam ono, ko Barišićevi i nečiji još rad, znate ono, dosta slični. Ali, gledajte, zbog prosvjeda je trebalo 250 ljudi, godinu i pol dana jesti i piti u hotelu Laguna, 11 projektnih timova, povjerenstava i trebalo je to reć da je to donijelo nešto, odnosno, donijelo ono obećanje. Nemojte govoriti da je razlog prosvjeda ovaj nekakve izjave ili bilo šta drugo, dakle potpuno jasno detektirano prije dvije godine zašto je bio razlog prosvjeda. Već su se svi s tim složili, može neko mijenjati povijest kako god hoće ali to su podaci koji o tome govore. Zajamčena minimalna naknada, zar mislite da je netko u prošloj garnituri ministarstva stavljao novce u džep? Da su mi dali pet milijuna, podijelio bi pet, da su mi dali 50 podijelio bih 50, da su mi dali 500, 500. dobilo je onoliko ljudi koliko je bilo sredstava. Što je manje sredstava, a više potraživanja iznosi se smanjuju, to je logika. Ali evo ja sam sada izrazio duboku želju i vjeru da će 82 tisuće nezaposlenih hrvatskih branitelja, pazite ovo se snima, dobiti naknadu zato što su nezaposleni. Kada zakon bude u onim tvrdim koricama, donesite mi ga da ga pojedem, 100% evo tu ću ga uz čašu vode ću ga pojest, a možda i bez toga jer nema sredstava. Osim ovo što Plenković obećava, on viče samo ima, ima, ali s jednom ribom teško će sve nahraniti. I što se tiče PTSP-a još jedanput, ja isto stojim iza toga, dakle živio sam tamo i roditelji su mi i dan danas blizu, dakle u Borovo Selu gdje su svi ili gotovo svi sudjelovali u pobuni protiv RH nema oboljelih od PTSP-a. zašto? … [[Upadica se ne razumije.]] i oni su bolesni i u kolicima i bez ruku i bez nogu i sve. Nema love, nema ništa. Vidit ćemo sada, otvara se novi rokovi za PTSP 40 tisuća zahtjeva, tko će zaustaviti.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ivana Čelića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine Matić, cijenim vaš doprinos u Domovinskom ratu, cijenim vašu žrtvu koju ste podnijeli u koncentracijskim logorima, ali kao bivši ministar hrvatskih branitelja mogli ste se bolje pripremiti za ovu temu. Ovo je vrlo važan zakon i iz vašeg politikantskog govora mogla se iščitati jedna ozlojeđenost, jedna ironija, o.k. to je sastavni dio vašeg političkog habitusa i tko malo prati vaš rad zna da vi koristite ironiju. Ali zapravo vi ste i sada spomenuli ponovno nekakvi novi branitelji, nekakav specijalitet HDZ-a. ja ću vas podsjetiti da ste vi izjavili, a to je vjerojatno ste naslijedili Mesićevu mantru kao jednog od rodočelnika detuđmanizacije, da je 150 tisuća lažnih branitelja i da ćete vi to riješiti kroz par tjedana i da zauzvrat očekujete od Milanovića tadašnjeg premijera useljeničku vizu za Kanadu. Nedavno ste opet spominjali da bi prodali stan, da bi iselili iz Hrvatske, ja razumijem vašu ogorčenost, ja osobno ne bih volio da iselite iz Hrvatske nego se borite onako kako najbolje mislite da živimo u boljem i pravednijem društvu, ali ja ću vam reći kao psihijatar, nemojte podcjenjivati dijagnozu PTSP-a. U Izraelu 9% od ukupnog stanovništva boluje od PTSP-a. Pitanje potencijalnih instrumentalizacija i određenih sekundarnih dobiti o tome bi se moglo raspravljati, ali to bi prepustio stručnim raspravama. Ali vi ste jednostavno sa svojim načinom govora dok ste bili branitelj provocirali i omalovažavali hrvatske branitelje, to je nepobitna činjenica. Ja sam psihijatar i svakodnevno sam se susretao s ljudima. Vi govorite za Đuru Glogoškog heroja Domovinskog rata da je licemjer. Pa što vi očekujete onda od hrvatskih branitelja? Ne moramo se politički slagat, ali pokušajte kao jedna javna osoba zalagat se za kulturu dijaloga i u Hrvatskom saboru i u hrvatskom društvu općenito.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Matića.
Hvala vam lijepo, hvala i na dobrim željama. Nadam se da niste kao doktor Dodig da dijagnozu dajete preko TV ekrana. Znate on se isto uključio svojevremeno u onu hajku pa je rekao da on iščitava iz Đure Glogoškog sigurnost, poštenje i sve, a kod mene vidi sve ono drugo. Pa nadam se da ne to. Dragi gospodine, nadam se da niste bili ni u fiziološkom zatvoru, a di sam ja sve bio. Godinu i pol dana zbog ovih tu i zbog ovih nekih tu, godinu i pol dana mi je bila policija za vratom. Pogledajte moj dosje, ja nisam nikada u životu pogrešno parkirao. I uspoređujete vukovarskog branitelja koji je uništio 9 tenkova neprijateljskih sa nekim, ali ja sada ne mogu reć jer normalno tužit će me i sve, nemojte me uspoređivati sa nekima, on je u kolicima i prema njima treba imati dužno poštovanje i uvijek je bilo. Pogledajte snimke prije nego što ga je vaša ekipa uzela u obradu, gospodin Matić izvršava sve unatoč teškoj situaciji i gospodarskoj izvršava sve obaveza prema hrvatskim braniteljima to je primjer dobre suradnje. Onda ste ga isfrigali, onda odjednom ide druga priča. Nemojte mi to govoriti. Dakle da se proživjeli ono brdo uvreda i prijetnji, gorih od mene, a ja sam to izdržao. A znate zašto? Jer sam bolji čovjek od njih.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Branimira Bunjca.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Matić, slušao sam vaše izlaganje gdje ste iznijeli tvrdnju da su pojedine udruge branitelje bile politizirane i da su bile praktički podružnice HDZ-a. Vjerujem da u tome ima nešto istine, isto kao što vjerujem da vama kao ministru hrvatskih branitelja nije bilo nimalo ugodno obavljati vašu časnu funkciju. Međutim moram ovdje napomenuti da nažalost postoje udruge koje su bliske vašoj stranice i koje su također politizirane od vaše strane, da također organiziraju prosvjede i da se na njima pojavljuju samo isključivo članovi vaše stranke, a navodno su udruge građana. Pa onda sada već kada spominjemo te anomalije, a to je da se udruge politiziraju, štoviše njima se uvjetuje dodjela nekakvih financijskih stredstava ako podrže određenu političku opciju kako na nacionalnoj tako i na lokalnoj razini, onda ajmo raščistiti stanje u cjelini, otklonimo tu anomaliju iz hrvatskoga društva i idemo jednostavno udruge prepustiti društvu, a politika neka se bavi politikom. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Matića.
Hvala lijepa. Kolega Bunjac, vidjeli ste i sami u svom izlaganju sam rekao da su udruge snažno instrumentalizirane već 27 godina isključivo od HDZ-a, znači to govorim o preko 95% njih, a dopuštam iako ja ne znam niti jednu, stvarno ne znam koja je vezana uz SDP. Ali hoću vam reći da u njihovim statutima sve jedne udruge piše. Nestranačka, neprofitna, nevladina. Sjetite se samo pred Ministarstvom branitelja koji su bili tamo a ovdje vam sjedi sad i gospodin Đakić koji će vam potvrditi. Za vrijeme dok sam ja bio ministar, kako mi to zovemo HVIDR-u je vodio gospodin Đakić, Merčepova velika udruga, Dečakova, po tom kriteriju, oni ne bi nikad dobili niti lipe jer sam propisao kriterije, jeste ispunili kriterije, jeste dobili sredstva. Onoliko koliko ih ima. Nikad nisam niti jednu lipu stavio u svoj džep da bi nekome uskratio. Koliko je bili sredstava toliko su i dobili. Oni znaju da se ja volim šaliti, ja sam znao i nekad reći, znate kako je to teško, tim udrugama podijeliti, ja sam rekao, zatvorite se u jednu sobu, imate 20 milijuna i podijelite. Znate kako bi podijelili? Samo bi onaj jedini preživjeli bi izašao sa tih 20 milijuna. Nema šanse, pobili bi se … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo. Kolega Matić, ima jedna stara pjesmica koja kaže „Treba znati stati kada je kraj“. Zaista meni nije razumljivo ta vaša želja i dalje da ulazite u nekakvu konfrontaciju i borbu sa populacijom u kojoj ste bili ministar, tj. za koju se na neki način, kako vi sami kažete, borili, da činite ovakvu raspravu koja je bila više-manje u redu tokom cijelog dana, pomalo nervoznom, zaista čemu to kad vidimo da možemo gotovo naći zajednički jezik, gotovo svi oko ovog prijedloga zakona ovdje u Hrvatskom saboru jer krenuli ste ovdje sa raspravom, prva rečenica „Zakon je loš“ u sredini nije bio više loš i na kraju rekli podržati ćemo uz dva, tri uvjeta. Znači, imam osjećaj da ste nezadovoljno neshvaćeni kao bivši ministar, da ta populacija jednostavno nije razumjela sve vaše dobre namjere koje ste imali prema njoj, a desilo se da je došao neki novi ministar. Ima jedan mir, ima jedan drugačiji način ponašanja, ophođenja prema toj populaciji i pokušava za njih napraviti maksimum dobroga što se može napraviti u ovoj financijskoj političkoj situaciji koju imamo u državi. Zaista uspoređujući ono što smo imali, s onim finalom kojeg smo imali 29. i 30.5.2015. godine ovdje na Markovom trgu, gdje imamo branitelje u Crkvi sv. Marka, imamo prosvjede, jedan odnos vlasti prema jednoj populaciji koja završava na gotovo tragičan način. Uz ovo što imamo danas, pa to nisu usporedive situacije. Ministar koji dozvoljava svom pomoćniku ili nekome na kolegiju da kaže da je netko pošprican ili da kaže nekome dodaj jednoga pa će biti masovna grobnica. Ta populacija nije zasluživala u tom vremenu takav odnos prvog čovjeka upravo njih o čijim pravima mi danas govorimo. To su neke greške, iz toga treba nešto naučiti i ne treba biti ozlojeđen nekakvim događajima koji su sada malo drugačiji i pozitivni. Evo samo sam tu htio nešto dodati.
Hvala. Poštovani zastupnik Matić će odgovoriti.
Hvala lijepo. Hvala lijepo Josipe, to je znači odgovor bi bio isti kao i doktoru Ćeliću isto tako. Kako ste slatki, medeni i dobrohotni i ne želite nikakve manipulacije ali kad ste vi na vlasti. Dakle, dajte negdje, vjerojatno će ovo ostati zabilježeno i vjerojatno nećete biti vječno na vlasti, pa šta ćete smisliti slijedeće? Dakle, mijenjaju se vlasti, mijenjaju se garniture, a meni je drago danas čak evo, skoro da smo propustili da spomenemo gospodina Karamarka. Dakle, evo ja žalim zbog toga što je on otišao jer evo MOST me zeznuo, svaki dan moram blinkati karticu a on je čovjek rekao toga dana, legendarnog dana, zakoni, kakvi zakoni, pa to su branitelji, jeste to htjeli? A sada kad vi smirite ove udruge, kada ih malo pofutrate, kada ja čujem od njih, da kaže bio je sastanak, čuo sam, mislim imam i ja prijatelja, šta ćemo INA, Agrokor, ovi kradu drž'-ne daj, a kaže legendarni polako malo, sad su naši na vlasti, ne pravi probleme. E pa gospodine Boriću, dajte da ovo ostane zapisano i da to bude onda za sva vremena. Evo neka krene od vas, to je kao i ono pitanje pomoćnika ministara ravnatelja. Svaka bi vlast htjela da kad je ona na vlasti da se to onda formira i da se ne dira. Evo sad ste vi na vlasti, dajte riješite. Imate sada brdo državnih tajnika, ostalo brdo pomoćnika a rekli ste da ćete to smanjiti. Evo smanjite i onda svaka slijedeća vlast nek' se drži toga. Jedna državni tajnik, pet pomoćnika. Dva državna tajnika, tri pomoćnika. Ajde, evo.
I zadnja replika je uvaženog zastupnika Ivice Mišića. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovani kolega Matiću, ja vas cijenim kao branitelja ali u ovom vašem govoru sam osjetio jedan cinizam, jedno kako bi to objasnio, postavili ste pitanje da je došao ovaj čovjek iz Srbije koji je trebao dogovoriti o nestalim našim braniteljima, 1500, jel', pa ga netko povrijedio. Pa 25 godina mi tražimo naše nestale branitelje, pa mi smo kao narod povrijeđen, totalno smo povrijeđen narod, kad 25 godina iz Srbije nismo našli dobrog čovjeka koji bi nam želio pomoći da to pronađemo. To je pod broj jedan. Onda ste rekli, civilne žrtve od 10 tisuća neće se priznat zato samo zato što je tisuću Srba. Ja osjećam da to vas boli, da vas to nešto smeta. Pa naravno da trebaju svi Srbi koji su branili hrvatsku državu dobiti ista prava kao i svi hrvatski branitelji. Ja ne vjerujem da bi ijedan Hrvat protiv toga bio. A to vi isto znate, međutim to vas ne zanima. Još nikad nisam čuo, kad ste spomenuli Borovo Selo, za onaj poznati spomenik u Borovom Selu da kažete vi kao Vukovarac, branitelj, da treba to porušiti, da to nije zaslužilo biti u Hrvatskoj. Ne, to vama ne smeta. Ja vama kao čovjeku, meni je jasno ustvari, da ovdje se susreću dvije ideologije. Projugoslavenska i prokomunistička i od '91. hrvatska. Ne od '45. hrvatska, od '91. hrvatska ideologija kad je imalo svoju zemlju i želimo je poštovati i urediti. Međutim, ja tako osjećam da ovih 25 godina se stalno razbija da ta ideologija prave Hrvatske ne prođe i da nekakva projugoslavenska ustvari ideologija koja će sve osporiti što je dobro hrvatsko i ne treba je voliti već je treba stalno optuživati. E to mislim da je ta priča na tom tragu i ovo što vi pričate ja bih volio kao branitelj da branite hrvatske interese ono kako bi trebalo. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Matića.
Dakle poštovani kolega, svaki put kad netko to ističe da je branitelj volio bih malo pročešljati di je bio, šta je bio. Obično su to neki PD-ovci, pravnici, da ih ne podcijenim ali nema veze. 25 godina nakon rata ne morate meni nikad govoriti da me cijenite što sam branitelj. To je bilo i to je prošlo, to je završena priča. Ali interesi Hrvatske će se najbolje braniti istinom. Dakle, očito slabo čitate, nemojte se ljutiti. Dakle, milijun puta sam rekao za onaj spomenik, tu sam neki dan rekao da onu zastavu zabode 500 m dalje pa nek' mu bude koliko god hoće ako ste bili tu i ako ste slušali. Ali ne. Dakle, po pitanju nestalih ću vam reći. Znate s kim sam ja razgovarao? Ja volim, vi znate kako kažu kolege slikovito se izražavam ja sam razgovarao sa ljudima sa kojima se u istom tramvaju vozio. A znate zašto? Da dobim informaciju. I ne znam šta bi mu i ne znam šta bi mu napravio da dobim informaciju. Ali ako vi gosta koji je došao, koji 25 godina to radi i nije on zvečka, to je sigurno da nije, ali vi ga izvrijeđate tu na pasja kola što dopuštam i istina. Ali ne možete tako vodit politiku. Mislim hajmo se onda mi ovdje potući, pa tko jači ti gotovo. Pa šta ćemo se tu nadglasavati? Dakle, neki su ljudi očito pogrešno shvatili šta je to demokracija i na koji način se to rješava. Dakle, milijun puta sam ukazao na to i mene ne treba podsjećati da sam bio branitelj. Dapače, nemojte mi to više niti spominjati. Jer tko god se na to poziva, znači nije platio porez, pa kaže ja sam branitelj pa me zato oštećujete. Ovaj kaže ja sam žrtvovan samo zato što sam branitelj, a kad mu uđeš u taj braniteljski status, dakle sad mogu reći na primjer neki su postali tako legendarni invalidi jer su se prevrnili sa autom kad su išli kupovati pivo. Samo budala pod granatama ide kupovat pivo. Ali ništa, mi mu dajemo i dalje ono šta god mu treba. Ova država mu daje, a on nas pljuje. Drugi ranjen 500 km od Hrvatske, on je vođa prosvjeda. Nema veze sa Hrvatskom, samo je hrvatski državljanin, a i to je dobio nakon rata.
Hvala lijepa. Nadam se da se ipak neće potući nitko ovdje, ali htio bih samo skrenuti pozornost na nešto. Čini se da se na različite načine i uz različite izričaje zapravo svi više-manje slažu i podržavaju ovaj zakon. E sad, kad je tome tako želim vam samo reći, dakle imamo još jedan klub zastupnika i 23 pojedinačna zastupnika koji su se javili za raspravu. Nakon toga imamo još 5 zakona. Moja gruba procjena je da uz naravno sve moguće replike koje naravno nitko ne može nikome osporiti će to trajati debelo do iza ponoći. Ja sam obvezan samo bio vam to reći. I sad ću zamoliti zadnji klub zastupnika, a to je Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti, Reformista i nezavisnih zastupnika u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Kažimir Varda. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege. Ja ću se držati na neki način ovoga apela našeg potpredsjednika, pa ću skratit svoju raspravu. Dakle, neću koristiti svih 15 minuta da dam priliku drugim kolegama. Dakle, gospodine ministre ja bih se samo očitovao na članak 3. prijedloga zakona ali uz izjavu da će klub prihvatiti ovaj zakon u prvom čitanju u uvjerenju da ćemo do drugog čitanja uspjeti i neke stvari popraviti. Naime, u članku 3. govorimo o pripadnicima Narodne zaštite. Ja vjerujem da niste mislili na ukupan broj pripadnika Narodne zaštite, nego na onaj dio pripadnika Narodne zaštite koji je bio pod oružjem. U članku 3. točka 4. kažete da će se status hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata dokazivati potvrdom Ministarstva obrane. E tu je problem! Pojedine udruge, pa i pripadnici, dakle borbenog sastava Narodne zaštite vodile su niz upravnih sporova, dakle sudskih sporova protiv Ministarstva obrane, jer jednostavno Ministarstvo obrane je negativno odgovaralo na svaki zahtjev, negativno i to će se dogoditi sad ukoliko vi kao ministarstvo hrvatskih branitelja ne budete uporni u primjeni ovog članka. Naime, moram vam reći da je upravo Narodna zaštita po svojem broju od početka proglašenja hrvatske neovisnosti, po blokadama vojarni, po čuvanju objekata od značaja za RH zapravo pokazala volju većine hrvatskog naroda da obrani suverenu neovisnu državu Hrvatsku. Da je iz Narodne zaštite zapravo nikao ZNG, da su dijelovi Narodne zaštite, dakle govorim o borbenom dijelu kupovali oružje mahom vlastitim sredstvima. Za to postoje dokazi. Postoje i članske iskaznice, a postoje i iskaznice o nošenju i držanju oružja. Dakle, od početka do završetka. I ne možete, ja ne znam zbog čega, ja osobno nisam podnio nikakav zahtjev, osobno nisam jer sam smatrao da je to moja građanska dužnost. Moram vam reći i osobno bio sam zapovjednik Narodne zaštite u Travnom Maršalka i tamo je prvi poginuli građanin Hrvatske. Dakle iz Narodne zaštite, pa i kamen u obrani Domovine je oružje, a da ne govorim da smo bili, bilo nas je preko 1500 a samo desetina naoružana. Dakle, ja govorim u ime borbenog sastava Narodne zaštite, samo u to ime govorim. Osobno meni ne treba ništa, ali znate kada već govorimo o priznanjima, onda bar evidencija dragovoljaca, nemamo ni to ili recimo predsjednik Republike vas unaprijedi u čin časnika, u NN piše recimo natporučnik, a u vojnoj knjižici dakle Ministarstva obrane piše natporučnik narodne zaštite. Takvog čina ne postoji, ja ne znam koje su to snage unutar Ministarstva obrane to tako radile i zato ne priznaju status. Uvjeravam vas kolegice i kolege, da pripadnici narodne zaštite ne traže nikakve privilegije, nikakve privilegije, ali traže bar priznanja, a ne ovakav odnos Ministarstva obrane prema njima. Naime, moram reći da i prema međunarodnom pravu ako hoćete po definiciji međunarodnog ratnog i humanitarnog prava su to borbena djelovanja pa i po našoj vojnoj terminologiji. Moram reći da je Ustavni sud, ja vjerujem da znate za to rješenje, iz prosinca 2014. godine također dao mišljenje pozitivno za to razdoblje, za borbeni sastav narodne zaštite. I ne znam zbog čega, što se bojimo brojke. Provjerimo one popise koji su već odmah po prestanku narodne zaštite dostavili Ministarstvu obrane, svi smo ih dostavili. Moram reći osobno od 1500 moj popis se sastoji od tri dijela. Jedan dio je oni koji su se upisali pa nisu dolazili, drugi dio oni koji su bili od početka do kraja u borbenom dijelu i treći popis je onih koji su iz narodne zaštite otišli u ZNG i to je sve. Ali nijedno pozitivno rješenje i ljudi normalno pitanju. I ovo je moj zadatak danas da s ove govornice progovorim jer to ljudi od mene to traže, pripadnici narodne zaštite. Ja vas pitam da li vi bili u stanju '91., pa i '92. čak jednim dijelom, osloboditi i voditi ratne operacije u borbenom dijelu Hrvatske vojske bez blokade vojarni, bez osvajanja tih vojarni, bez otimanja oružja, bez ne znam veza šta ja znam šta smo sve tamo radili po Saborskom gorju i okolo. Prema tome vas molim da skratim vas molim da vi kao ministar Hrvatskih branitelja u primjeni ovog zakona dovedete Ministarstvo obrane u smislu intencije zakona u red. Hvala vam lijepo.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je uvaženog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo. Kolega Varda, vaša rasprava me potaknula na repliku i ja si postavljam jedno pitanje sjedeći, slušajući ove rasprave da li naši branitelji i građani Hrvatske temeljem ove rasprave u Hrvatskom saboru znaju uopće što se s ovim zakonom predlaže. Ja mislim da praktički nema onoga tko bi to iščitao. A potaknula me vaša rasprava, vi ste se dotakli jednog dijela koji nije riješen, a mi se danas ovdje svađamo oko nečega što je bilo prije 27 godina i za što postoji toliko živih svjedoka. Kako ćemo onda riješiti nekakve svoje traume iz daleke prošlosti? Dakle neki zaboravljaju što je bilo '91. u proljeće, zaboravljaju što je bilo 1.8. kada su osnovani krizni štabovi, zaboravlja da su krizni štabovi bili nosioci svega na terenu i u sklopu kriznog štaba su bile i zapovjednici brigada i narodnih zaštita i zapovjednik MUP-a i svega, sada gledajte predsjednici kriznih štabova nemaju status branitelja, ali su nosioci Spomenice Domovinskog rata 1990.-1992. Dakle vrlo interesantno, nećemo razgovarati o tome jer nemamo hrabrosti. Ali zato se nabacivati jedni na druge i ono što mene užasno smeta i o tome govorim godinama bez obzira da li sam bio član vladajuće ili oporbene i kao ministar, hrvatski branitelji zbog dostojanstva Hrvatske države ne smiju biti moneta za potkusurivanje. Ključno pitanje na nama kao zastupnicima, da li se slažemo da hrvatski branitelji imaju ta prava ili nemaju i onda ako se slažemo s tim onda to moramo osigurati u državnom proračunu. Jer kažem nakon ove rasprave koliko danas traje pitajte bilo kojeg građanina Hrvatske i branitelja on nažalost iz ovoga što je ovdje rečeno ne može iščitati što je to što će hrvatski branitelji dobiti ili neće dobiti i to je najveća tragedija svih nas koji ovdje na ovakav način raspravljamo. Ali ponavljam, sa bilo kakvim blaćenjem hrvatskih branitelja blatimo Hrvatsku državu jer Hrvatska država je stvorena u Domovinskom ratu.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika VArde.
Uvaženi kolega Šuker. Ha nemam zapravo šta dodati vašoj replici, potpuno se s vama slažem. Ali sam bio dužan ovo istaknuti, ako ništa drugo ono na uspomenu Ravena Čuvala koji je ubijen nakon što su iz Maršalke izišli tenkovi prema Sloveniji. Narodna zaštita je spriječila odlazak tih tenkova u Sloveniju pa sam dužan eto prema tom prvom poginulom reći ovo što sam rekao. Hvala i vama na replici.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega VArda. Spomenuli ste ono što je meni isto drago, iznimno bitno, dakle riječ je o pripadnicima narodne zaštite. Prije formiranja Zbora narodne garde i brigada ti su se ljudi dragovoljno javljali, oni su bili pripadnici dragovoljno i onda je prilikom formiranja brigada sjećam se i ja sam osobno potpisao iz Ureda za obranu je stigao obrazac u kojem smo mi potpisali da smo mobilizirani. Dakle, u tome trenutku su, to su bili zapravo dragovoljci koji su se sami javili. Kasnije vidimo u zakonskim prijedlozima i ovaj zakonski prijedlog uvodi dragovoljca kao nekoga tko je proveo 100 dana, što zapravo po svojoj definiciji nije dragovoljac. Dragovoljac je onoj koji se sam javio bez poziva od Ureda za obranu. Dakle, njih posebno valja spomenuti, mnogi od njih su kao što ste sami rekli, ta treća grupa koju su prešli kasnije u zbor narodne garde, koji su ostali na ratištima. Ali, čitava ova rasprava danas vidim ove polemične tonovi se vodi oko toga, imamo li novca ili ne za pojedine grupe. Bilo bi najsretnije rješenje, da Hrvatska privreda, da Hrvatska napreduje tako dobro, da mi imamo novca dovoljno, da uopće ne postavljamo pitanje, hoćemo li moči ispuniti ove obaveze koje smo prihvatili i u tom smislu razumijem i kolegu Matića koji je govorio ovdje dok je on bio ministar. Čini mi se da je jasno rekao, da je bilo novca, on bi to ispunio. Ja se nadam i duboko vjerujem da će ova Vlada uspjeti to, jer ako do toga ne dođe, onda sve ovo što smo danas pričali će biti prazna slova na papiru. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Varde.
Kolega hvala vam na replici, da vi ste govorili zapravo o ljudima koji nisu imali nikakvu obvezu, ni u pričuvi, ni u sastavu bez mobilizacijskog poziva, ali ono što je važno, upravo takav odaziv građana Hrvatske u sastav narodne zaštite, pokazuje zapravo volju koju smo iskazali na referendumu. Volju hrvatskog naroda, da očuva svoju samostalnost. I stoga je onda sve išlo dalje. Bez toga, ne bi mi dobili rat. Ne dobivaju rat, samo vojne jedinice, rat dobiva narod koji iza toga svega stoji. I drugo ja nisam uopće govorio o novcima. Ja znam, da se sa jednom ribom ne može nahraniti mnogo, ali s 5 može. Hvala.
Hvala lijepa. Sada prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi će, ne pardon, još imamo jedan klub, 2 oprostite. 2 kluba. Malo sam požurio, prvi je Klub zastupnika GLAS-a u ime kojega će govoriti uvažena zastupnica Nada Turina Đurić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Dakle, u ime Kluba GLAS-a i HSU-a ustvari izražavamo, pozdravljamo, ustvari, da da si je Vlada dala truda, odnosno, nadležno ministarstvo, da pokuša napraviti jedan zakon, koji će regulirati sve ono što se tiče prava hrvatskih branitelja i njihovih obitelji. Međutim, ja sam već u uvodu u jednoj replici rekla, mi u jednom dijelu odredbi i prava koje donosi ovaj zakon i gdje se ta prava značajno ili proširuju ili se uvode ovim zakonom, imamo problem. Imamo problem, sa čisto načelnog stajališta, a to je da kada bilo kada i u bilo kojem slučaju određenoj grupi ljudi, bez obzira što se radi o, u ovom slučaju hrvatskim braniteljima, proširujete, povećavate prava, a s druge strane imate u tom istom korpusu građanstva grupu ljudi koja bi se dala usporediti prema socijalnom statusu ili prema određenom statusu u društvu sa tim istim situacijama u kojima se nalaze hrvatski branitelji, dovoditi te dvije grupe ili 3 ili više grupa građana u potpunu različitu poziciju. Da smo mi država blagostanja, da smo mi država profila, recimo jedne Norveške i da možemo sva ova prava koja smo ugradili u Zakon o braniteljima dati svim sličnim grupama u našem društvu kao prava i proširiti njihova prava, mi u GLAS-u ne bi imali nikakav problem sa ovim zakonom. Međutim, ovo što se predlaže, a posebno, mi se čini, nam se čini da neke od odredbi u ovom zakonu čak zadiru u Ustavna prava svih građana, a to je jednakost. No, o tom, potom, možda će i Ustavni sud imati nešto za reći o ovom prijedlogu zakona. Znači ne možemo stavljati naše građane po određenoj situaciji u različitu poziciju. A to se, nažalost ovim zakonom čini. Znači da smo mi uređeni u svim segmentima društva, da smo pravna i socijalna država potpuno uređena, koja se adekvatno skrbi o svim pravima svojih građana, socijalnim egzistencijalnim, pravima na stan, pravima na obrazovanje, da ih sad ne nabrajam. Onda bi ustvari ovaj zakon vjerojatno bio suvišan, jer bi onda sva ta prava kroz sustav imali svi. Međutim, imamo problem i imamo zakon koji jednu grupu ljudi stavlja u posebnu poziciju. Budući da se nismo svih ovih 22 godine od završetka rat, ja bi rekla, usudila bi se reći ispravno postavili. Znači rješavali probleme na sustavan i adekvatan način, nego smo povremeno, politički trgovali sa jednom grupom ljudi u hrvatskom društvu. Doveli smo se u poziciju da taj, ti zahtjevi koji idu od određene grupe, nemaju nikakav ni završetak, niti kraj, a to se sad vidi u ovom zakonu. Jer po ovom zakonu, prijedlog ovog zakona, ta se prava proširuju na način, da će ona zahvatiti, prvo puno širi krug ljudi nego što je već sada zahvaćen postojećim zakonom, a i zahvatiti će neke buduće generacije, što znači da će prouzročiti i u nekakvim budućim situacijama i dodatne i financijske troškove, ali vjerojatno učiniti u našem društvu dovoditi u našem društvu još do daljnjih podjela jer mi moramo znati da istovremeno uz ova prava koja se nude našim braniteljima ovim zakonom, imamo cijeli niz grupa naših građana recimo nezaposlenih, to je isto jedna kategorija, zatim jedna kategorija, zatim jedna kategorija građana koji rade za minimalnu plaću u RH, zatim imate kategorije građana koji su radili 40 godina, imaju puni radni staž, otišli u mirovinu sa 65 godina, koji su daleko ispod prava koje mi dajemo hrvatskim braniteljima po prijedlogu i po ovim sadašnjim zakonima a na ovom zakonu se ta prava još dodatno proširuju. Ono što nas posebno smeta je recimo dio koji se odnosi na djecu. Djecu dijeliti prema tome da su djeca branitelja i da zbog toga imaju pravo na topli obrok, nemaju određena prava prednosti, u odnosu na neku drugu djecu čiji roditelji recimo rade za ukupna primanja od ne znam, 3, 4 tisuće kuna, koji neće imati pravo po socijalni cenzusima nekih gradova i općina na topli obrok recimo u školi, kakvu mi poruku šaljemo kad kažemo djeca ovih ljudi imaju na to pravo, a djeca ovih ljudi na to nemaju pravo. Odnosno nismo usustavili ovaj drugi dio. Pa ako smo socijalna država, ajmo sve usustaviti. Naravno, za to nemamo novaca. I onda u stvari dovodimo se u situaciju odnosno dovodimo naše branitelje, kojima bi htjeli podići dignitet sa ovim zakonom, ustvari radimo potpunu suprotnu stvar jer ih obilježavamo. Jer naši branitelji, naši heroji, naši poginuli u ratu se nisu borili da budu privilegiraniji od nekih drugih nego su se borili za slobodnu državu Hrvatsku. Ja sam uvjerena da je najveća većina svi koji su išli u rat bez obzira da li su bili dobrovoljno ili su išli kroz mobilizaciju, da su zato se borili za ovu Hrvatsku a ne da se proizvode zakoni u kojima će se njima štititi prava i privilegije na način da budu potencijalno čak i ugroženi od nekih drugih grupa i grupacija u ovom društvu koji su eto, svojim statusom možda i više ugroženi nego oni sami. Znači to je nešto što je nama neprihvatljivo, da se na takav način proizvode i predlažu zakoni u ovoj državi. Da nismo ustvari jednaki. I tu je sad onaj ključni problem a to je da ovaj zakon ustvari nije razmjeran. Ne postoji princip razmjernosti. Ako dajemo određena prava, onda moramo znati da se ta prava mogu i moraju odnositi na svih u RH, na sve građane RH. Ne samo na branitelje. A braniteljima naravno, dodatno treba dati dignitet i treba im dati poštovanje međutim poštovanje i dignitet nije nešto niti što se kupuje niti što se prodaje niti što se može, po meni, mjeriti novcima. Niti nekakvim ekstra pravima u smislu toga da li će netko imati prednosti da se upiše u neku školu ili na neki fakultet, po meni, da, pod jednakim uvjetima. Znači sa jednakim rezultatima. A ne pod svaku cijenu odnosno ispred bez obzira. Ili na topli obrok. Znači mi u našem klubu imamo kažem, taj temeljni problem sa ovim zakonom a to je što on nejednako ustvari se odnosi kad gledamo generalno, prema građanima RH. Uvijek se postavlja naravno pitanje, puno se govorilo naravno o mirovinama, o opskrbninama, o znači materijalnim pravima, međutim evo ja sam bila situaciji kad sam imala zahtjev naših branitelja da bi na području jedinice lokalne samouprave gradili sebi za njih stanove. I sad tu se država i u prijedlogu ovoga zakona, i u onim prošlim zakona uvijek jako razmetala kako će ona uvijek izaći u susret i kako uopće nema nikakvih problema ako postoji uvjeti da se ti stanovi mogu graditi, branitelji onda to naravno i otplaćuju u jednom djelu, to nisu stanovi koji oni dobivaju na dar, ali im se neki određeni uvjeti mogu olakšati da dođu do rješenja svog stambenog pitanja. Ja sam bila u situaciji da smo mi državi, našem ministarstvu nadležnom slali pismo u kojem smo molili da država se odrekne odnosno da prepusti jedinici lokalne samouprave odnosno da prepusti tim braniteljima jednu parcelu, jednu lokaciju za izgradnju tih stanova. Nikad nismo dobili niti odgovor. Niti odgovor. Jer jedinica lokalne samouprave nažalost nije imala adekvatan i primjeren, jer smo htjeli primjeren prostor za izgradnju takvih stanova i eto dogodilo se baš da država i vlasnik, ne jedne nego dvije takve parcele, država nije ni odgovorila na to pitanje. Znači, uopće pozvala nas na razgovor o tome. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Molim? Ne, to nije bilo u vrijeme Pejnovića, to je već u vrijeme sadašnje garniture ali ja mogu razumjeti da u šumi nekakvih raznoraznih zahtjeva se vrlo teško može sve zadovoljiti na vrijeme, od toga ima već hvala Bogu, skoro godinu dana. Naravno da su naši branitelji bili jako nezadovoljni takvim odnosom i da su naravno optuživali onu prvu instancu vlasti da nije ništa napravila unatoč i požurnicama koje su išle prema ministarstvu, nije se nikad riješilo. Znači mi, to je pitanje sad tog digniteta. Možemo mi u zakon napisat šta god hoćemo, međutim ako mi pravovremeno ne reagiramo, ako pravovremeno nismo u stanju riješit probleme u okviru i postojećih zakona i mogućnosti koje imamo, onda mi na taj način u stvari pokazujemo kako se odnosimo prema braniteljima. I za kraj mi ćemo pokušati nekim amandmanima. Da, još sam htjela samo jedan detalj reći, vidim da imam još nešto vremena. Naime, ministar je u svom uvodnom izlaganju rekao da statistika govori da je umrlo pretpostavljam da je mislio iznad prosječno velik broj branitelja, znači u ranoj životnoj dobi. Međutim, kolege su mi rekle da su statistički podaci nastavnog Zavoda za javno zdravstvo upravo govore suprotno. Apsolutno se branitelji kao takvi ne ističu u tom broju umrlih u odnosu na drugu populaciju, znači to nije istina što znači da ipak postoji određena razina kvalitete skrbi o braniteljima pa i u tom zdravstvenom dijelu što znači da to nije nikakav argument koji bi mogao nas potaknuti na donošenje određenih prava i određenih beneficija koje bi išle u pravcu smanjenja tog istog podatka statističkog koji očito nije točan. Znači, mi ćemo pokušati sa nekoliko amandmana u drugom čitanju hajmo reći umanjiti ovu diskrepanciju koju vidimo. Znači, to nekakvo nejednako odnošenje prema građanima. Ja ovdje neću spominjati koji su odnosi recimo mirovina, iznosa mirovina jer oni jesu jako različiti. Mislim u stvari prosjek nekakav braniteljskih mirovina i prosjek mirovina iz rada je skoro duplo. Ta nekakva prosječna je 2200, tristo ili petsto kuna, a ova je prosječna ako bi uzeli sve oko 5000 kuna. Znači, to su velike razlike. Nama iz države odlaze na desetine tisuća mladih ljudi i mislim da kad šaljemo ovakve poruke da ćemo jedne još daljnjih 20, 30 ili 40 godina tretirati građane na jedan način, a sve ostale na drugi način mislim da šaljemo krivu poruku i da do drugog čitanja možemo ako želimo te nepravde ispraviti, odnosno barem ih malo iznivelirati. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Vaše izlaganje je izazvalo vrlo veliki niz replika. Sad ćemo nastaviti sa replikama ako se još netko sjeća. Prva replika je bila uvaženog zastupnika Silvana Hrelje.
Poštovana kolegice, vi ste se osvrnuli i usporedili mirovinska prava hrvatskih branitelja i drugih građana RH, pa osjećam se pozvan i prozvan da kažem, da usporedim jednu situaciju koliko će imati žena sa 30 godina staža koja je morala ići 5 godina u prijevremenu mirovinu, a njezin poslodavac je držao na minimalcu ili nije uplaćivao doprinose. Dakle, država joj osigurava sigurnost najniže mirovine i ona će dobiti 1860 kuna mirovine umanjeno za 20,4%. Dakle, dobit će 1500 kuna za 30 godina rada. To se neće za muškarca branitelja tako obračunavati. On će dobiti najmanje 42% prosjeka hrvatskih mirovina, dakle dobit će negdje oko 2 i pol tisuće kuna za isti staž i dobit će sada po ovom prijedlogu za svaku, za određeno prisustvo na prvoj crti bojišnice dobit će uvećanje po, dakle po danima koje je boravio na bojištu. Znajte samo jednu stvar, da ako ovo gledaju oni koji imaju najniže mirovine, a njih ima u Hrvatskoj više od 220000. Dakle, to su svi oni, pogotovo oni kojima u posljednjih 20 godina nisu redovno isplaćivane plaće ili su bili na minimalnim plaćama, da ovo ne gledaju blagonaklono i da svako povećanje na neki način šteti braniteljima i imidžu i na neki način stigmatizira branitelje. Ja molim da se kod ovih rasprava i kod ovih pisanja zakona ima osjećaja za mjeru, jer neki put u najboljoj namjeri možemo napraviti potpuno krivu sliku i reakciju. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Turine Đurić.
Kolega Hrelja, ja sam upravo u svojoj raspravi htjela naglasit taj problem koji mislimo da je možda i suštinski, a to je ta nerazmjernost u zakonu. Znači, određene grupe ljudi u odnosu na ostale građane ili druge neke ugrožene grupe ljudi u RH. I s obzirom na ukupnu i financijsku i gospodarsku situaciju u kojoj nije moguće jer objektivno nije moguće stavit sve potencijalno ugrožene grupe ljudi u istu poziciju ili barem u sličnu poziciju, onda smatramo da nije primjereno proširivat dodatno prava, znači u određenoj grupaciji a ne razmišljati o tome o čemu ste vi govorili, a to je da će netko sa 30 godina radnog staža jednostavno prema našim zakonima imati mirovinu koja će biti manja od minimalne plaće u RH jer je to naprosto tako. Da li mi sa proširenjem ovih prava vraćamo nekome dignitet, ja bih voljela čuti baš pravi odgovor od nekoga tko je išao u Domovinski rat iz pobude da brani svoju Domovinu, da brani slobodu naše Domovine, a ne da sebi danas ili sutra osigura određenu privilegiju. Na žalost moram reći da su kolege iz HDZ-a to obećali određenim ljudima koji se bave braniteljskom populacijom ili hajmo reći vode određene udruge i da oni svoje obećanje ispunjavaju ja to poštujem. Međutim, ja sam već rekla i uvodno u svojoj replici ministru ovdje smo izabrani da govorimo u ime svih građana RH i da branimo interese svih građana i to na jednak način i pod istim uvjetima i zato je moja rasprava išla u tom smjeru. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Mire Kovača, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedatelju. Ja sam pomno slušao riječi kolegice iz Kluba zastupnika GLAS-a i mogu vam reći da sam se malo pozabavio time kako druge zemlje reguliraju status branitelja, ljudi koji su bili žrtve rata i logično je da za to postoje specijalni zakoni. Specijalni zakoni postoje za ljude koji su žrtve rata, za njihove obitelji i naravno za branitelje, pa tako i u Hrvatskoj. To se podrazumijeva, to su normalne stvari. ja sam sretan da je ministar Medved sa svojim timom napravio jedan odlučan prijedlog zakona koji je došao iz hrvatske Vlade, jer će on ako hoćete normalizirati kategoriju branitelja u hrvatskome društvu, normalizirati njihovu ulogu u hrvatskome društvu neće više biti. To moramo postići teret u hrvatskome društvu, nego će biti zaista dodatna vrijednost. To moramo postići. Kada branitelj ima problem, da se može obratiti i da mu se taj problem riješi. Malo sam to gledao i u Francuskoj i u Velikoj Britaniji i u Njemačkoj i u Kanadi, Americi. Tamo je to na taj način regulirano. Njihova prava to su normalne stvari i hvala Bogu da je tako. Hvala Bogu isto tako da smo konačno definirali za što su se borili, od koga su se obranili, za koga su se borili. I ako to nekome smeta to nema veze sa zdravim razumom i sa zdravom pameću. To je definirano i za to vam isto skidam kapu gospodine ministre i vašem timu. A mi se ne miješamo u tuđe stvari, mi ne komentiramo tko diže spomenik Gavrilu Principu koji je pokrenuo Prvi svjetski rat. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Turine-Đurić.
Kolega Kovač, ja se slažem sa vama da prijedlog zakona, ja sam rekla da smo mi od ovog prijedloga zakona očekivali da, kako bih rekla, da riješi većinu pitanja, da ih riješi na jednom mjestu. Ali smo ih očekivali da će biti riješeni na adekvatniji način, a prije svega opet ponavljam razmjerno mogućnostima naše države, razmjerno stanju u društvu, socijalnim uvjetima, ostalim ugroženim skupinama, uvjetima u kojima nama na žalost masovno ljudi odlaze iz Hrvatske. I vi kad šaljete poruku, a šaljete poruku koja po meni nije dignitet za sve građane. Ja govorim sad o svim građanima u Hrvatskoj i kažete određena grupa ima privilegije koje će imati narednih po ovome kako se sad predlaže u zakonu sigurno dvadesetak i više godina, onda šaljete po meni krivu poruku. E sad, druge države. Da, druge države se isto tako pobrinule su se za svoje invalide, međutim vi znate kako. Mi recimo u našoj državi nemamo kvalitetnu vojnu bolnicu. Zašto je nemamo? Na taj broj branitelja, braniteljske populacije ja mislim da bi naša država trebala imati vojnu bolnicu, bolnicu u kojoj bi ti svi naši invalidi, ljudi koji imaju razno razna oštećenja imali adekvatnu skrb, gdje bi se na jednom mjestu moglo obavit sve ovo što se mora obavljat kod vještačenja i kod ostvarivanja određenih prava, gdje bi imali adekvatne rehabilitacije itd. Na te načine se primarno te države brinu o svojim braniteljima, veteranima ili kako ih već nazivaju, a ne na način da ih dovode u ovakvu situaciju u koju ćemo ih mi dovesti, da ih u stvari pretvorimo u jednu privilegiranu grupaciju ljudi u koju će, ja se bojim da će tako biti. Jedan dio naših građana to neće pozdraviti, a rekla sam vam i koji dio koji je isto tako ili na sličan način ugrožen ili u nekom socijalnom statusu kojeg ova država ne može i nema financijskih mogućnosti [[Upadica Reiner: Hvala lijepo.]] da ga adekvatno riješi, a određene grupacije ga rješavaju.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ante Babića.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, nadam se da ću biti jasan. Poštovana gospođo Đurić, u vašem izlaganju govorili ste o tome biti jednak ili biti jednakiji odnosno da su možda statusom hrvatskih branitelja hrvatski branitelji u povlaštenom odnosu u odnosu na druge građane RH. To jednostavno nije točno. Zakon o socijalnoj skrbi kada pogledate on se jako brine za sve skupine našega društva. Naravno da on ima svojih manjkavosti i da će se on kao takav mijenjati, sukladno okolnostima u kojima se nalazimo u ovom trenutku, RH broji oko 503000 osoba s invaliditetom. Vi znate da se sad govori o Zakonu o inkluzivnom dodatku, da se govori o tuđoj pomoći, njezi, da to invalidi, odnosno, osobe s invaliditetom dobivaju i koriste ta prava. Možda ne u onoj mjeri u kojoj bismo mi htjeli da oni zapravo imaju takvu najbolju moguću pomoć u RH, odnosno, najbolju moguću njegu. Kada govorimo o okolnostima koje su se dogodile, trebate znati na čemu se temelju Hrvatska država. O tome je govorio sada gospodin Kovač. Na čemu se ona temelji? Znači imate … [[Govornik se ne razumije.]] vezano za hrvatske branitelje jer su to okolnosti koje su se nama dogodile. Da nije bilo takvih okolnosti, mi danas ne bismo pričali o ovim stvarima u RH. Kada govorite o tim stvarima, a to ste naglasili nekoliko puta i vaš kolega Goran danas, a i vi u ime kluba, onda ponavljate jednu mantru civilnih udruga i određenog broja medija, koja se zapravo u javnosti želi stigmatizirati branitelje upravo zbog onoga što vi nazivate privilegijom. Ne radi se o nikakvim privilegijama, već se radi o određenim pravima, koje su ti ljudi zaslužili jer im se to dogodilo. Slikovito rečeno, recimo, ja ili netko tko je bio na ratištu a nisu mu uplaćivani doprinositi, dakle, time mu je i umanjena mirovina. I još nešto kad ste govorili o benefitima za hrvatske branitelje, reći ću vam zbog javnosti. Najsvježiji podatak iz mirovinskog osiguranja, sudionici … [[Govornik se ne razumije.]] imaju 14601, prosječna mirovina 2680 kuna, godišnje 469 milijuna kuna. Članovi izvršnog vijeća otprilike 4,5 milijuna kuna, pripadnici bivših JNA 6782, prosječna mirovina 3052 kune, 248 milijuna kuna. Toliko zbog javnosti i zbog svih nas u prilog rasprave o ovome zakonu. Hvala.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Turine-Đurić.
Ja ću se osvrnuti samo na ovaj jedan dio, jer mislim da vi u HDZ-u osobito volite manipulirati sa tom činjenicom da ste jedino vi i oni koji vas prate, oni koji ste htjeli Hrvatsku državu. Znači Hrvatska država, njen temelj je volja hrvatskog naroda, je volja hrvatskog naroda, da ima vlastitu državu. U onom trenutku kada je ta država bila ugrožena, tu su državu branili gotovo svi. Ja sad neću ulaziti u povijesne priče, tko je bio na nekim područjima RH, jer sve to znamo. I znamo tko je bio agresor i sve znamo. Ali to je bila volja hrvatskih građana, u tome su svi hrvatski građani sudjelovali, bez obzira dal su bili na prvoj crti bojišnice ili su zbrinjavali izbjeglice. Ja sam osobno sudjelovala i živjela s njima 800 i nešto, za područja Vukovara i znam točno kakve traume i šta su ti ljudi doživjeli i kako su prošli i kako su se osjećali. I znam, šta je uloženo u tih 5 godina rata od strane hrvatskog naroda. Ali mislim da nitko u ovoj državi nema pravo, pa ni HDZ, pa ni gospodin Glogoški, pa ni gospodin Klem prisvajati sebi zaslugu da je stvarao Hrvatsku državu. Da jedini ima pravo govoriti o tome da je tu Hrvatsku državu htio i da ju jedini voli. Oprostite.
Hvala lijepa. Sljedeća replika, uvaženog zastupnika Davora Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Uvažena kolegice Turina Đurić, u svojo raspravi ste rekli, da bi voljeli, a ja isto to podržavam, da je Hrvatska socijalna država i pravedna prema svim skupinama društva. Naravno da je to u ovim okolnostima, kad imamo ovakav proračun kakav imamo, kad imamo dubioze u zdravstvu, kad imamo probleme i sa mirovinskim fondovima i probleme vraćanja kredita, teško je da ona uvijek bude socijalno pravedna. Da nije, čuli smo i u uvodnom izvješću, da je preko 88000 branitelja nezaposleno, da je veliki dio njih bez ikakvih primanja i da se tu mora naći načina da oni koji su radno sposobni budu zaposleni, da kroz rad pomognu danjem razvoju ovoga društva i ove države. A isto tako da oni koji rade na određeno vrijeme i za plaću 2500-2600 kuna, da im se povećaju plaće i da dobiju ugovor o radu na neodređeno vrijeme, kako bi mogli živjeti od svog rada, a ne da odlaze izvan Hrvatske. Rekli ste da ne treba dijeliti nikoga u društvu, pa pogotovo kad su djeca u pitanju i tu se u potpunosti s vama slažem u ovom dijelu zakona se spominje i obrazovanje, što je pohvalno, da je i kroz Zakon o braniteljima se govori o obrazovanju, za besplatne udžbenike za djecu branitelja, a ja se zalažem i mi iz HSS-a da sva djeca u Hrvatskoj imaju besplatne udžbenike i druga pomagala i stipendije da mogu studirati. Rekli ste nema novca za to. Međutim, ponekad i ovo malo novca što ima, čini mi se da nenamjenski trošimo i ovdje je navedeno u zakonu da će se briga o ovim poslovima sad prebaciti iz Ministarstva obrazovanja u Ministarstvo branitelja. Pa je možda evo i za javnu raspravu i za ministra, da razmisli do drugog čitanja, da li je to nužno, da li tu dupliramo administrativne kapacitete, ako već u Ministarstvu obrazovanja postoje ljudi koji rade t e poslove da im Ministarstvo branitelja da podloge i da taj dio posla ostane u Ministarstvu obrazovanja i mislim da bi na taj način uštedjeli sredstva. Hvala.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Turine Đurić.
Pa vidim da se većim dijelom kolega slažemo, vezano za stavove oko ovog zakona. Ono na što ću se osvrnuti, je ovo kad ste spomenuli besplatne udžbenike. Znači, mi isto imamo jednu situaciju u Hrvatskoj gdje se otprilike lokalne samouprave natječu koja će moći omogućiti svojim građanima, odnosno, roditeljima i djeci, besplatne udžbenike i ta priča je u Hrvatskoj vrlo šarolika. Znači, neke lokalne samouprave za to imaju, neke za to nemaju mogućnost. E sad, mene zanima, situacija u kojoj će u nekoj općini ili gradu, gdje je takva subvencija ne postoji od strane lokalne samouprave, određena djeca dobiti besplatne udžbenike, a druga djeca to neće dobiti jer ta općina nema mogućnosti za besplatne udžbenike. I u tom kontekstu je bila cijela moja rasprava. Mi ovu državu moramo sustavno dizati u svim aspektima. I ne možemo građane prve i druge kategorije, treće ili ne znam koje. A na neki način radimo, proširivanje ovih prava radimo upravo to.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Sanje Putice.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Cijenjena zastupnica Turina-Đurić uopće banalizacija kojim ste pokušali izjednačiti sve skupine društva. Neću vam odgovoriti banalnom istinom da branitelje ne možemo izjednačavati sa ostalim skupinama jer je ipak na njihovim leđima i životima izrasla ova država i radi koje zapravo mi sjedimo danas u ovome Saboru i možemo se zalagati za unapređenje prava svih hrvatskih građana. No, ono što nije istina iz vaše rasprave, a upravo sam je provjerila u Ministarstvu demografije, obitelji i socijalne politike to je da će se ovim zakonom djeca zbog dobivanja toploga obroka staviti u nejednako pravni položaj u određenim školama, pa vas želim upoznati sa istinom, da od ove školske godine u hrvatskim školama zahvaljujući implementaciji europskoga Fonda za pomoć najpotrebitijima ili FEAD-a kako se skraćeno zove. Na školama su zapravo odgovornosti da utvrde kriterije koja djeca mogu dobiti topli obrok što je puno bolje nego što je do sad bilo, a do sad je imovinski cenzus bio nešto manji od 2000 kuna po članu obitelji pa su sva takva djeca mogla dobiti topli obrok, a danas kažem na školama su kriteriji. Škole puno bolje znaju svoju lokalnu sredinu, svoje obitelji i svoju djecu, pa se tako i širi krug djece koji dobivaju tople obroke. A ona djeca koja ne ulaze u te mjere Europskoga fonda također su prijavljena na natječaj Zaklade „Hrvatska za djecu“. Tako da evo vidite imamo primjere kako hrvatska država radi na jednakopravnosti svih njezinih građana.
Hvala lijepa. Odgovor uvažene zastupnice Turine Đurić. Neće? Hvala. Uvažena zastupnica Irena Petrijevčanin Vuksanović, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice Turina Đurić. Dvije stvari sam apostrofirala u vašem izlaganju. Doveli ste u pitanje novac i jednakost, pa evo činjenice. Ovim zakonom niti jednoj socijalnoj skupini se neće ništa oduzeti. Dakle, nikome se ne uskraćuje ovim zakonom, a konačno se mnogima, mnogima može pomoći. Ono koliko će Ministarstvo financija izdvojiti nikome neće oduzeti kruh iz ruku to smo svi svjesni, a konačno će se urediti prava koja nisu uređena na žalost predugo. A propos jednakosti. Ja ne bih uspoređivala prava branitelja sa pravima nezaposlenih ili invalida. Upravo suprotno. Jedno ne isključuje drugo. Koliko je invalida ili nezaposlenih među braniteljskom populacijom? A što se tiče novca, pa ne možete se zalagati za jednakost u svojoj raspravi, a osporavat pravo na nečije žrtve. Ne da im ne treba dat novca, ne da im se daje previše, nego nema tog novca koji može nadomjestiti nečiji život nekog najbližeg ili zdravlje. I ono što se osjeti u ovoj raspravi ne samo vašoj nego generalno, da je percepcija takva da pojedine države se sa velikim dignitetom i sa zahvalnošću odnose prema svojim braniteljima naročito recimo SAD. A kod nas pojedinci i mediji ih proglašavaju da ne kažem teretom društva i parazitima. Pa ne može pobjednik u oslobodilačkom ratu postat gubitnik i teret društva u miru. To je tužno i to je žalosno. Spomenuli ste bolnicu. Kako bolnicu, ako smatrate da je novca već sad previše i to je kontradiktorno. Zašto sam navela SAD? Pa zato što njihov zdravstveni sustav veteranski 32 milijarde dolara daje samo za sustav zdravstvene skrbi veterana.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Turine-Đurić.
Kolegice Rusak mislim da ste u nekim stvarima vi me krivo razumjeli ili ne znam, na žalost hoćete izvrnuti [[Upadica Reiner: To nije kolegica Rusak, ali svejedno.]] A joj pardon! Ne znam ili me niste razumjeli ili možda ste i htjeli da me ne razumijete pa da interpretirate to na način kako ste interpretirali. Ja ću samo kratko vam odgovoriti. Dignitet i pravednost ove države se očituje u našem i gospodarskom i socijalnom stanju, neću ga elaborirati. Ali jedan od najgorih pokazatelja je to da u zadnje vrijeme iz ove države ljudi odlaze ne samo iz gospodarskih razloga, ekonomskih razloga nego i iz političkih, odnosno iz socijalnih razloga. A vi onda razmislite temeljem svega ovoga što ste mi pobrojali, a i vaša kolegica prije toga kojoj nisam replicirala kako je u ovoj državi sve jako dobro i kako se ljudi osjećaju jednaki, kako je sve pravedno, kako se svima adekvatno pružaju jednake šanse. Vi sami prosudite da li je tome tako ili nije temeljem onoga što se događa trenutno. Hvala.
Sljedeća replika je uvažene zastupnice Marije Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana kolegice. Govorili ste o diskrepanciji i nejednakosti koju u stvari će proizvest ovaj zakon zato što pravima kojima je propisao u stvari dovodi u nejednak položaj branitelje i ostale skupine u društvu. Kao što su kolege već govorili mislim da ste pobrkali kruške i jabuke, jer hrvatski branitelji o kojima danas ovdje govorimo su stvarali ovu državu i ne možemo ih na taj način izjednačavati sa svim ostalima u društvu. Naravno da ima problema u društvu, bilo ih je i prije i poslije NOB-a kada su mnogi a i danas još uvijek ostvaruju prava kao borci NOB-a i članovi njihovih obitelji. Nisam nikad čula da je itko postavio pitanje koliko su ta prava koštala u našem društvu. Od kako je završio Domovinski rat često se stavljaju teze da hrvatski branitelji samo nešto traže i puno koštaju i teret su ove države. Smatram da je došlo vrijeme da se tome stane na kraj, jer hrvatski branitelji su stvorili ovu državu, imaju pravo na život dostojan čovjeka u miru, jer su dali dio sebe za ovu državu. Pitam vas da li su bili u jednakom položaju i naši branitelji koji su sa tanđarom i u trapericama krenuli branit državu sa onima koji to nisu krenuli. Da li su u istom položaju djeca koja odrastaju uz roditelje sa djecom koja su odrasla bez oca ili bez oba roditelja stradala kao hrvatski branitelji? Da li su u istom položaju supruge koje njeguju svoje muževe koji su ostali bez ekstremiteta ili mi koji imamo zdrave muževe. Ne možemo tu govoriti o jednakostima. Dakle naši branitelji imaju pravo na dostojan život i na dignitet o kojem ste govorili, a taj dignitet ne mogu imati ako nemaju za kruh i mlijeko, ako su nezaposleni i ako su prisiljeni biti u skloništima za beskućnike. Hvala.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Turine-Đurić.
o.k. možda ćemo s ovim zakonom vratiti dignitet po vama hrvatskim braniteljima, ja mislim da nećemo, ali definitivno sve što činite, činite u pravcu toga da srušite dignitet i dostojanstvo svakog običnog hrvatskog građanina, to definitivno činite i to svakim svojim prijedlogom.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Mire Tuđmana.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Ono što bi na početku trebalo reći da je ovo, teško je reći, jedini ali jedan od rijetkih zakona koji je dao analizu stanja i u ovom demografsko i socioekonomskog obilježja hrvatskih branitelja i začudo da jedan dio ovdje zastupnika nije koristio se tim podacima jer onda ne bi diskutirao tako kako diskutira. Iz ovih podataka se vidi da je socijalna pozicija hrvatskih branitelja manje-više odgovara ostaloj populaciji u hrvatskom društvu i prema tome ovdje se radi samo o određenim korekcijama. Neću sada možda biti precizan po brojkama, preko 200 tisuća hrvatskih branitelja je u radnom odnosu, 83 tisuće je nezaposleno, što je skoro 50% od trenutačno nezaposlenih, što se tiče mirovina, a vi ste danas kolegice Turina-Đurić izjavili prijepodne da su branitelji apsolutno privilegirana grupacija. Danas cijelo vrijeme govorite o privilegiranoj grupaciji, a kada se radi o mirovinama, spomenuli ste razlike u mirovinama generalizirajući cijelu populaciju govoreći o braniteljima, od branitelja od 52 tisuće u mirovinama 44 tisuće je ostavilo prema općem Zakonu o mirovinskom osiguranju, a 26 tisuća ako se ne varam, ako sam dobro izvukao po korekciji radnoga staža uz minimalnu korekciju onoga što je na godine staža koje imaju. Prema tome, ovakve generalizacije uništavaju dignitet Domovinskog rata i hrvatskih branitelja jer se želi reći da su oni apsolutni korisnici odnosno cijela populacija od 442 tisuće još sada živih branitelja da su korisnici i materijalnih naknada.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Turine-Đurić.
Kolega Tuđman kada smo već kod podataka ja ovdje imam neke podatke, možda su evo neka me ispravi neko ako nisu dobri, pa da kažem vezano za braniteljske mirovine koje proizlaze iz statusa branitelja. Znači po ovim podacima je nešto više od 72 tisuće korisnika braniteljskih mirovina. Jedan podatak je zanimljiv, znači najmanje mirovina njih 682 prema ovome šta ja imam 682 branitelja su koristila starosnu mirovinu koja je u prosjeku 2.470 kuna u odnosu na tu vrlo veliku populaciju od 72 tisuće, to znači oni koji su radili do kraja svog radnog staža i bit će ih vjerojatno još s obzirom da jedan veliki dio branitelja još ipak rade. Najveći broj umirovljenih branitelja prima invalidsku mirovinu i to apsolutno nemam to je mirovina za koju nijedno slovo ne bih rekla, mislim da bi trebale biti više i one su negdje u prosjeku pet tisuća kuna, ali ja bi volila da takve mirovine imaju svi invalidi u Hrvatskoj, svi. A braniteljima posebno možemo formirati fond s kojima ćemo reć o.k. braniteljima posebno nešto zbog toga jer država ima mogućnosti da im nešto doda. Međutim od ovih 57 tisuća koliko ja imam podatak 313 branitelja ja ne bi uzela niti kunu niti mi je to palo ikad na pamet, ali bi voljela da ova država ima snage da svim invalidima da takvu mirovinu i o tome sam govorila. Niko ništa nije htio umanjiti nikome, ali jednako svima.
Hvala. Sljedeća replika uvaženog zastupnika Željka Jovanovića. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Kolegice Turina-Đurić, ja sam vašu raspravu doživio kao pokušaj da se kaže da bi Hrvatska morala biti jedno pravedno društvo u kojem svaki građanin ima pravo na jednaku šansu da ima plaću, mirovinu od koje će moći financirati školovanje svoje djece, neće brinuti o zdravstvenoj zaštiti kada je bolestan i prijedlozima o kojima ste govorili zapravo ste htjeli unaprijediti cijelu brigu o braniteljima. Zato mi nije jasno zašto odmah sa desne strane sabornice mora krenuti jedna salva replika koja kao da želi prikazati da jedino desnica ima pravo brinuti na kvalitetan način o hrvatskim braniteljima, što nije točno. Ja znam vaš rad i kao zastupnice i kao gradonačelnice jednog grada Kraljevice, kao dožupanice Primorsko-goranske županije i znam koliko ste praktično u svakodnevnom radu doprinijeli da branitelji žive bolje. Ono za što sam se posebno htio javiti odnosi se na zdravstveno stanje braniteljske populacije i ja sam i na Odboru za zdravstvo i socijalnu politiku predložio da se što prije održi jedna tematska sjednica koju će zajedno organizirati i to evo ponavljam ovdje i pred ministrom Odbor za zdravstvo i Odbor za branitelje da demantiramo jednu priču koja nema nikakvu podlogu, a to je da je zdravstveno stanje branitelja lošije nego zdravstveno stanje populacije. Ja pozivam da do drugog čitanja održi se ta sjednica i da nam ministar drugi put kao ovu vrlo kvalitetnu publikaciju, dostavi i jedno izvješće koje već postoji, to je izvješće koje je izradio Zavod za javno zdravstvo u kojem prati desetogodišnje stanje braniteljske populacije usporedivši Registar branitelja i Registar umrlih, podatke o hospitalizacijama, broju suicida, ja nemam vremena sada objasniti što u njemu piše, ali ono demantira teze da je zdravstveno stanje braniteljske populacije puno lošije nego opće populacije. A to nije dobro.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku uvažene zastupnice Turine-Đurić.
Kolega Jovanović, to pravo nekih, pogotovo kolega s desne strane u sabornici, na nekakav ekskluzivitet kad se radi o tome da treba braniti odnosno da treba se zalagati za određena prava branitelja, to je nešto što nas s ove lijeve strane, za mene osobno je uvredljivo i istina je, vi ste rekli, ja sam obnašala i neke dužnosti prije dužnosti saborske zastupnice i izuzetno sam kvalitetno surađivala sa braniteljskim udrugama pa između ostalog i onda kad smo osnivali spomen dom ili spomen sobu hrvatskih branitelja za razinu Primorsko-goranske županije, surađivali na najboljim mogući način u suradnji, financijska sredstva nisu bila naravno upitna kad smo to radili. Ja mislim da smo napravili jedan primjeren prostor za ono što je očekivala naša braniteljska populacija, ali ne samo oni nego je očekivala i cjelokupna javnost u našoj županiji da se otvori jedna takva spomen soba u kojoj naši građani i pogotovo oni mlađi građani se mogu upoznati sa činjenicama i povijesti koju su prošli naši branitelji prije svega na ličkom ratištu jer su najviše bili vezani uz njega. I također isto, bila sam uključena i u brigu o našim braniteljima što se tiče zdravstvene i socijalne skrbi i u istinu moram reći da na području Primorsko-goranske županije su sve institucije upregnute na način da i ono što je u stvari nešto što je iznad standarda, što se ne čini na određenim drugim dijelovima naše države, da se dole u Primorsko-goranskoj županiji čini i da se posebno tome posvećuje pažnja i složila bi se s vama, da ove izjave da su branitelji u puno lošijoj zdravstvenoj situaciji, imaju lošiju zdravstvenu skrb, barem što se tiče onog prostora gdje ja živim, mislim da apsolutno nije istina ali evo, podržavam tu tematsku sjednicu na kojoj ćemo i o tome progovoriti. Hvala.
Hvala. I zadnja replika je uvažene zastupnice Vesne Bedeković. Izvolite.
Zahvaljujem. Kolegice Turina-Đurić, ja bi se samo referirala na dvije točke vaše rasprave. Prije svega na onaj dio vaše rasprave kad ste govorili o pravu djece hrvatskih branitelja na besplatni školski obrok pri čemu mi se, dobila sam osjećaj, da ste aludirali na pozitivnu diskriminaciju djece hrvatskih branitelja i njihovo stavljanje u povoljniju poziciju u odnosu na djecu primjerice iz socijalno ugroženih obitelji. Bilo bi dobro možda da se tu barata činjenicama i da se pogleda članak 123. prijedloga zakona u kome se predlaže dakle da pravo na topli školski obrok imaju djeca samo onih branitelja koja su korisnici naknade za nezaposlene odnosno zajamčene minimalne naknade od 800 kuna pa nadalje. Dakle, voljela bih da tu doista baratamo činjenicama a ne da aludiramo na to da hrvatski branitelji imaju bilokakve privilegije u odnosu na ostale građane naše Domovine. I drugi dio kad ste govorili o statističkim pokazateljima vezani za preranu smrtnost hrvatskih branitelja odnosno umiranje hrvatskih branitelja u mlađoj dobi, ja bih voljela kad biste pokazali statističke pokazatelje kojima vi raspolažete, upravo kako bismo progovorili o upitnim ili neupitnim privilegijama na jednoj i na drugoj strani i voljela bi da svemu ovome o čemu danas raspravljamo pođemo s pozicije da hrvatski branitelji nisu teret nego temelj hrvatske države. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Turine-Đurić.
Kolegice Bedeković, žao mi je, još ujutro kad smo počeli sa raspravo kad je ministar imao uvodno izlaganje, bio je, tu sjedi pored mene kolega Varga i otvorio je stranice, žao mi je da ga nema, otvorio je stranice Nastavnog zavoda za javno zdravstvo gdje su između ostalog i ti podaci, već pretpostavljam da ono što mi je pokazao nije neistina ali to možemo zajedno razriješiti da to pronađemo odnosno da zamolimo kolegu Vargu da nam pokaže te podatke odnosno gdje ih je pronašao, tako da nisam to izmislila nego sam rekla. Što se tiče toplih obroka i općenito tih određenih prava, ja cijelo vrijeme apeliram na to da naime, naši socijalni cenzusi su nažalost relativno niski i puno je u stvari više djece roditelja odnosno njihove djece u nekakvoj situaciji stvarno siromaštva odnosno nemogućnosti da se osigura jedan pristojan život i ti topli obroci su nešto u školama za što smo se davno i višekratno zalagali pa čak i u ovom Hrvatskom saboru u raznim raspravama koje su bile vezane u školstva, a to je da bi trebalo u škole vratiti naravno i kuhinje i sve ono što iz škola otišlo prije nekakvih 20, 30 godina i osigurati svoj djeci naravno pod određenim uvjetima uz nekakvo sufinanciranje topli obrok. Najgore kad među djecom počnete praviti razlike po bilo kojoj osnovi jer oni ne znaju tko koliko ima plaća, oni sebe gledaju kao djecu, kap prijatelje, jedni su kraj drugih i ako ne želimo imati razliku među njima onda bi trebalo tako nešto, ako se već daje određeno pravo, osigurati svima. OK ja bih se složila po određenim kriterijima i ne za sve jednako. Ali da svi tu mogućnost imaju i da zajednica izađe u susret svima a ne samo nekima. Evo.
Hvala lijepo. Sada će riječ uzeti uvaženi ministar hrvatskih branitelja, Tomo Medved. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Obzirom na osjetljivost ovog pitanja i važnost kvalitetnog i odgovarajućeg predstavljanja svih područja pa tako i ovog iznimno osjetljivog područja vezano za pobol i smrtnost hrvatskih branitelja. Poštovani gospodine Jovanoviću žao mi je, mi smo u Ministarstvu hrvatskih branitelja izradili izvješće i dostavili ga Vladi RH. Ja ću ga sada ovdje pročitati. Ovdje je jedan grafikon koji vrlo zorno pokazuje stopu smrtnosti hrvatskih branitelja. No kako se sve češće u javnosti postavlja i pojavljuju različita tumačenja stope pobola i smrtnosti hrvatskih branitelja Ministarstvo hrvatskih branitelja je 2012. godine u suradnji sa Hrvatskim zavodom za javno zdravstvo i Medicinskim fakultetom Sveučilišta u Zagrebu pristupilo provedbi znanstveno istraživačkog projekta praćenje pobola i smrtnosti hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata. Provedba planiranog projekta odvija se u tri faze. U prvoj fazi analizirani su podaci o smrtnosti hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata a u drugoj fazi podaci o pobolu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata. Treća faza provedbe projekte još uvijek nije dala konačne rezultate te se u ovom trenutku još uvijek to izvješće nije izradilo. Ministarstvo hrvatskih branitelja je u rujnu 2016. godine od strane Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo zaprimilo radnu verziju analize mortaliteta muške braniteljske populacije koja još uvijek nije usvojena niti verificirana od strane povjerenstva za provedbu navedenog znanstveno istraživačkog projekta u koje su uključeni predstavnici svih ustanova koje sudjeluju u ovom projektu, niti Ministarstva zdravstva. I o tome je vrlo jasno u nekoliko navrata se očitovalo Ministarstvo zdravstva. Podatke o smrtnosti u populaciji hrvatskih branitelja Ministarstvo hrvatskih branitelja iznosi temeljem podataka o umrlim hrvatskim braniteljima dobivenim uparivanjem registra odnosno evidencije hrvatskih branitelja sa maticom umrlih a iz kojih je razvidno povećanje smrtnosti u svakoj kalendarskoj godini u promatranom razdoblju od 12 godina od 1998. do 2010. godine umrlo je ukupno 24 tisuće 249 hrvatskih branitelja. Dok je u razdoblju otkada se u ministarstvu vode godišnja i mjesečne evidencije umrlih hrvatskih branitelja odnosno od 2006. do 2017. godine prema prikupljenim, odnosno dostavljenim podacima umrlo 36 tisuća hrvatskih branitelja što ukazuje da je došlo do povećanja broja smrtnosti hrvatskih branitelja od 2006. broj se sustavno povećava na način da je 2006. bilo 2 tisuće i 51 smrt hrvatskih branitelja a 2016. godine 4 tisuće i 73. Napominjemo da navedene podatke za razdoblje od 2006. do 2017. godine Ministarstvo hrvatskih branitelja iznosi temeljem podataka o umrlim hrvatskim braniteljima dobivanjem uparivanje Registra hrvatskih branitelja sa Maticom umrlih. Ono što je posebno važno ovdje naglasiti, jedna od mjera kada smo naglašavali objedinjavanje svih bitnih područja i pitanja vezanih za hrvatske branitelje jest i ovo pitanje jer Ministarstvo zdravstva, niti jedna zdravstvena ustanova, nigdje tijekom hospitalizacije niti pružanja pomoći hrvatskom branitelju nije vodila evidenciju tko je a tko nije hrvatskih branitelj. Stoga nisu niti mogli niti imali ove pokazatelje. Stoga se ograđujemo od ovog preliminarnog i neovjerenog izvješća. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je uvaženog zastupnika Željka Jovanovića.
Hvala gospodine predsjedavajući. Gospodine ministre pa ja sam upravo u tom smjeru i raspravljalo. Dakle zbog toga sam predložio da se do drugog čitanja održi zajednička tematska sjednica, dva odbora koja prate ovo područje i da razriješimo dilemu koja se neprestano ponavlja danas i u raspravama a svakih toliko se plasira u javnosti i stvara se jedno nejasno stanje koje baca sliku i na naš zdravstveni sustav. Dakle i podaci koje ste vi sada ovdje rekli ne govore ništa, dakle kada bi govorili o tome da li više branitelja umire, da li više obolijevaju od kardiovaskularnih bolesti, da li od malignoma, da li ima više suicida, morali bi to uspoređivati na neke statističke podatke koji vrijede, određeni postulati i onda bi to imalo neku težinu. Ovo što ste vi sada rekli zapravo, nažalost, naravno da veći broj branitelja umire u određenom razdoblju jer su i stariji ali ti podaci nisu podaci koji nam govore o pravom stanju u braniteljskoj populaciji. A cilj je takve studije da na temelju nje vidimo koji su prioriteti kako bi u narednom periodu kroz preventivne preglede, kroz kvalitetnu brigu o braniteljima smanjili njihovu smrtnost, produžili život i povećali kvalitetu života. To je cilj. Dakle kada govorimo o zdravstvenom stanju braniteljske populacije, nema populizma nema demagogije. Postoje kako kažemo u medicini evidence based medicine, postoje činjenice utemeljene na dokazima i na temelju toga treba raditi onda i sve što se tiče brige o zdravstvenom stanju braniteljske populacije.
Hvala. Uvažena zastupnica Sanja Putica. Izvolite.
Cijenjeni potpredsjedniče Hrvatskoga sabora i cijenjeni ministre Medved. U okviru današnje rasprave i pripremajući se za današnju raspravu o ovome iznimno važnome Zakonu u Hrvatskome saboru razgovarala sam i sa određenim brojem liječnika koji se bave braniteljskom populacijom i podsjetili su me na zastrašujuće podatke i porazne podatke za našu državu, da u Hrvatskoj svaki treći dan, jedan branitelj izvrši suicid. Da nam branitelji umiru u prosjeku u 51 godini života i to od malignih bolesti. Ne od kardiovaskularnih bolesti kao ostatak populacija. Nažalost, također sam doznala podatak, da i američka i izraelska istraživanja kažu da je 25 godina nakon doživljene traume, najkritičnija godina u kojoj se može oboljeti od PTSP-a. Pa evo, utoliko da shvatimo važnost ovoga zakona i da shvatimo da je ovaj zakon samo dobra i kvalitetna platforma i temelj za donošenje niza dokumenata, pa i nacionalne strategije za očuvanje zdravlja hrvatskih branitelja. Kako vidim u ovim dokumentima, da jednostavno, zakon mora postojati kao temelj da bi unaprijedio zapravo ostao prava, regulirao njihova zdravstvena prava, stambena i sva ostala. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika HNS-a sada će govoriti uvaženi zastupnika Stjepan Čuraj.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Štovani ovlašteni predlagatelj, sa uvaženim ministrom, kolegice i kolege. Prije svega na početku, zbilja i ja se moram pridružiti čestitkama što se tiče same pripreme ovoga zakona, koji je u prvom čitanju i materijalima koje smo dobili, vidi se da se na ovom studiju zlorabilo i samim prijedlogom se, ajmo reći ono što je najpozitivnije u onome što možemo iščitati, da se obuhvaća i fokus stavlja na sve hrvatske branitelje, dakle, a ne do sada kako je to bilo za one hrvatske ratne vojne invalide. Naime, i kod određivanje pojedinih prava i prije svega kroz pravedni način vrednovanja, stvarno provedenih dana u borbenom sektoru i tu još imamo smanjenje i dobne granice i povećanje privremene starosne mirovine, upravo za to sukladno samom provedenim danima. I ono što bi mi voljeli iz Kluba HNS-a samo istaknuti par pitanja i ajmo reći doprinijeti u ovome zakonu u prvom čitanju. Prije svega odnosi se na čl.26. i nadalje članke koji govore o ostvarivanju prava za prijevremenu mirovinu i za starosnu mirovinu. Naime, jednom običnim izračunom, dolazimo da jednog, ajmo reći, pa ne mogu reći apsurda, ali do jednoga podataka da branitelj, kada ide u starosnu mirovinu, koji je imao 35 ili više godina radnog staža, a nažalost, prosječna njegova plaća, to je vrlo čest slučaj u Hrvatskoj, ne samo za ljude koji su bili branitelji, nego općenito je bilo 4000-4500 ili manje kuna. Po bilo kojem izračunu, općem zakonu ide, na koji se uračunava dodatak na 27% ili na zakon o ovome o hrvatskim braniteljima, odnosno, po posebnom propisu, njegova mirovina se kreće od 1700, 2200, 2300 kuna. Dakle, na njega se primjenjuje odredba o zajamčenoj minimalnoj mirovini, od sada ovdje 2612 kuna. I onda se postavlja pitanje da ta ista mirovina vrijedi i za branitelja koji je ušao u starosnu mirovinu, dakle napunio je 65 godina, minus određeni broj, koji se umanjuje za vrijeme provedeno u borbenom sektoru, koji je recimo imamo 5 godina ili 5 dana staža. Meni osobno to ne može biti izjednačeno, po meni nije baš pravedno, da osoba koja svoj puni vijek provela i bila branitelj i ima jednaki broj dana proveden u borbenom sektoru ima istu mirovinu, kao i osoba koja nema ni približno toliko staža i imaju jednak broj dana u borbenom sektoru. I na tome bi volio da se obrati pozornost dalje i te primjedbe ću svakako i prijedloge zapravo uputiti, jer to je nešto što svakako ne govori se da tu i one treba smanjiti bilo kojem branitelju i taj već onako minimum bez obziran na radni staž, ali da se baš dogodi situacija kod onih koji imaju tu neku prosječnu i osobnu vrijednost boda i kad bi kod svih izračuna koji se rade, takvu neku plaću od 4000-4500 kuna u svim izračunima to ispada tako. Nadalje, ono što nas u ovom prijedlogu zakonu, nije jasno definirano, a to je da su se u mnogo članaka kod mnogo određenih prava i konzumiranje tih prava pojavljuje termin koji je novi, u odnosu na prošle zakone, a to je članovi šire obitelji. Naime, tu bi volio da se tu točno definira što to znači i kod zakupa poslovnih prostora i kod stamenog pitanja i kod prav i hoćete na upis, dakle, kod svih oni h prava koje se konzumiraju članove obitelji branitelja i umrlih branitelja. Tu taj pojam bi volio da se definira. Da li je to ono što ide temeljem nekih najsljednijih redova, pa govorimo o prvom, drugome, trećem, četvrtom nasljednom redu, o nećacima, bratićima, bratu, sestri itd. itd. da li i oni onda da se to eksponencijalno širi i do kada to bi voljeli da se utvrdi ili zakonom ili posebno nekom provedbenom uredbom. Također, pojam izvanbračnog druga, koji je prenesen ovdje iz općeg zakona, koji definira obiteljski zakon, međutim kako dokazati izvanbračnu zajednicu? Da li po smrti umrlog branitelja je dovoljno dovesti 2 svjedoka i reći mi smo bili u izvanbračnoj zajednici i onda konzumirati ta sva prava. To čisto govorim ne zato da bi osporio za ne daj bože nemaju izvanbračni drugovi ta prava, nego jednostavno da ne dođe do određenih malverzacija. Dakle, da se i na taj način pristupi nekom rješenju, jer u praksi se pokazalo, da posebno bilo koje institucije to dokazuju ili upravnim postupkom ili sudskim. Porezna ide na jedan način, određena prava mirovinskoga na drugi. Naravno kad dolazi do neke rastave onda se to opet sudski utvrđuje ako nema dogovora itd. Tako da bi tu trebalo isto skrenuti pozornost da ne bi došlo do malverzacija sa samim pravima. Također ono što bi se također dotakli kod čl.46. vezano koji govori o doplatku i o pravo na usluge za pružanje njege i pomoći, imamo situaciju, gdje za razliku od prijašnjeg zakona, ovaj puta ukoliko je osoba branitelj u zdravstvenoj ustanovi i dalje obitelj ostvaruje pravo na doplatak. Što može biti? Da ili ne, pošto smisao doplatka je da pomaže kod kućne njege i na žalost bolesnih branitelja. No kod prava na usluge osobi, pružanje njege i pomoći se uvodi naknada plaće za osobu koja je otprilike 3 i pol tisuće kuna. Mislim da je oko 115 ili 117% u odnosu na korisnika invalidskih. Dakle, da li to onda međusobno isključuje taj doplatak ili se može doći do kumulacije. Ako je ta osoba član uže obitelji, onda bi tu trebalo možda razmisliti da se ta kumulacija isključuje. Ako je neka treća osoba onda taj doplatak bi još imao nekakvu korist. Nadalje što se tiče članka 167. i s time ću završiti ovaj dio izlaganja. Taj članak govori o, propisuje da jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave dužne su osigurati sredstva za praćenje rada i projekata udruga, govorim o braniteljskim udrugama naravno na njihovom području u godišnjem iznosu od 0,3% do 1% izvornih prihoda proračuna. Konkretno ja ću reći na primjeru moga grada, dakle Osijeka. Grad Osijek izdvaja za sve udruge iz proračuna godišnje, znači izvorna sredstva 450000 kuna među kojima je vjerujem mislim 100 tisuća kuna i za braniteljske udruge sukladno pojedinim programima i jasno definiranim kriterijima gdje se ljudi javljaju na natječaj. Pored ovoga bi očigledno trebalo izdvojiti 600 tisuća kuna kako bi se minimalni uvjeti izvornih sredstava, minimalni uvjeti zadovoljili. Smatramo da sad provedbeno to može biti da se ograničava po pojedinoj udruzi određeni iznos, pa da na kraju nema dovoljan broj udruga koji zadovoljavaju uvjete pa se možda ne potroši sav taj novac, pa ne neki način se tu nešto uštedi. Ali to bi za moj grad, konkretno za grad Osijek značilo milijun kuna godišnjeg iznosa. Naš prijedlog da se poštuje fiskalni kapacitet svake pojedine jedinice, pa da se to obveže u minimalnom iznosu od postotnog, ukupnih sredstava koji se dodjeljuje na natječajima. To znači, ako grad Osijek dodjeljuje 500 tisuća kuna, pa nekad 20% mora bit za branitelje. Ako dodijeli milijun, onda je to 200 tisuća kuna. Ili u takvom nekom iznosu razmisli u tom smjeru ići, jer bojim se da kod nekih da li općina recimo Zagreb je to 13 i pol milijuna kuna minimum, pa penje se sve do 45 milijuna. Za Varaždin je to 321 000. Minimum za Rijeku 400 000 samo za sredstva koja direktno se moraju utrošiti za braniteljske udruge. Apsolutno smisao ovog zakona mora biti i fokus je branitelj, ali smatramo da kroz ovo financiranje moramo malo imati sluha i za te fiskalne kapacitete i mislimo da bi bilo dobro da u tom smjeru se između ova dva čitanja razmišlja ili u smanjivanju ovog minimuma od 0,3 možda do 0,1 i da se vidi na koji način to izvesti. Evo zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Stjepanu Ćuraju. Imamo jednu repliku. Poštovani kolega Anđelko Stričak, izvolite.
Potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolege iz ministarstva, kolegice i kolege. Pa ovim zakonom nisu samo predviđena prava korisnicima iz tog zakona. Znači tu imamo novu definiciju sudionik Domovinskog rata. Znači sudionik Domovinskog rata za njega nisu predviđena nikakva materijalna prava već ima samo moralnu satisfakciju, priznanje da je sudjelovao u obrani naše Domovine. Na primjer, to se odnosi na sve one koji su '91. stali u obranu naše Domovine. Na primjer u teritorijalnoj obrani, odredima Narodne zaštite i na taj način im se odaje priznanje. Između ostalog '91. je bila ključna i u stvaranju, ali i u obrani. Na primjer u Varaždinu je zarobljen cijeli korpus JNA – 80 tenkova, 70 oklopnih borbenih vozila, 18 samohodnih topova, 6 VBR-a Plamen, 4 VBR-a Oganj, 36 haubica, pješačkog naoružanja za naoružavanje 10 brigada, 250 raznovrsnih vozila, više stotina minobacača raznih kalibara. I znači svi oni koji nisu bili u postrojbama MUP-a ili Zbora narodne garde nemaju za sad nikakvih prava, pa makar ni tih moralnih satisfakcijskih. Ovim zakonom im se upravo to predviđa. Evo hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Stričaku. Odgovor kolega Čuraj.
Evo dapače, apsolutno mislim da se možemo složiti tu i nisam to uvodno rekao. Mislim da je više puta bilo spomenuto svakako da je ovim zakonom se upravo donosi ta regulacija statusa pripadnika Narodne zaštite jer prijašnji zakon je propisivao razdoblje u kojem je to bilo nemoguće ostvariti taj minimalni uvjet od 5 mjeseci jer je razdoblju nedostajalo fizički zapravo 5 dana. I dapače, kad sam govorio o samim korisnicima, na kraju naravno da uvijek je fokus branitelj i braniteljske udruge kao neko mjesto koje se okuplja i brine upravo o ovome ako se možemo nadovezati na prethodnu raspravu i o zdravstvenom stanju i aktivnostima samih branitelja i međusobnoj njihovoj pomoći. To nije izmišljeno, to nije samo kod nas. To je tekovina diljem u svijetu i apsolutno to treba biti. Samo sam ono što sam referirao se vezano na fiskalne kapacitete i posljedice ovoga zakona i tog konkretnog članka koji se odnosi na osiguranje sredstava u proračunu za djelovanje tih udruga da ne bi dobili situaciju i eventualno nepotrebni revolt drugih građanskih skupina u kojem će se reći evo ne možemo ne znam toliko dati za vrtiće ili za topli obrok u vrtiću. Ali moramo baš zato što je ne znam zakon i Vlada rekla braniteljima dat toliko. Na žalost, bit će onih koji će to koristiti u te svrhe. Ali idemo biti pametni i idemo to već spriječiti. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegi Čuraju na odgovoru. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Prvi se javio poštovani kolega Željko Lacković, izvolite.
Zahvaljuje potpredsjedniče, cijenjena gospodo iz ministarstva. Želim svojim sudjelovanjem u ovoj raspravi dati jedan obol donošenju jednog zakona koji pozdravljam, ali isto tako želim primijetiti da svi oni koji žele kritički progovoriti o nekim odredbama zakona rade to vrlo oprezno, pa ću onda i ja na početku reći da sam dragovoljac Domovinskog rata i da u potpunosti razumije i populaciju i branitelje i sve njihove probleme. Dakle ono što želim primijetiti iz ovih brojki koje su podastrte uz ovaj zakon je činjenica da od ukupno sada otprilike 200 tisuća nezaposlenih osoba u RH njih 83 tisuće čine hrvatski branitelji, što će reći da otprilike to 2,5 omjer nezaposlenih branitelja u odnosu na ukupno nezaposlene i s druge strane imate broj zaposlenih branitelja koji vam je 200 i nekih 5 tisuća u odnosu na milijun 400 dakle imate omjer 1:7. E sada mi kao politike moramo se zapitati zbog čega je to tako, da li je problem u braniteljima da li je problem u zakonodavstvu ili je problem u našemu društvu. Dakle evidentno je da su branitelji u Domovinskom ratu izvršili svoju obvezu i dostigli onaj željeni cilj i stvorili, doprinijeli stvaranju Hrvatske države, ali politike, društvene elite i svi oni koji su donosili zakone, koji su upravljali zemljom u 25 godina su doveli da imamo praktički omjer nezaposlenih na jednog branitelja jedan koji nije branitelj i da imamo jedan zaposlenog branitelja u odnosu prema sedam onih koji nisu branitelji. To vam pokazuje zapravo nebrigu svih ovih dosadašnjih generacija prema braniteljima, a bojim se da i ovaj zakon nije dovoljno razrađen upravo u tom smjeru, a to je da se omogući i olakša pristup braniteljima, hrvatskim braniteljima prema zapošljavanju. Ovdje nisu razrađene nikakve mjere osim onih ranije postojećih koje se sada objedinjavaju u ovaj zakon što to znači prednost pri zapošljavanju u državnim tijelima i jedinicama lokalnih i ostalih samouprava. Mislim da nije samo u tome rješenje nego treba dati konkretne, direktne financijske poticaje za sve poduzetnike koji posluju u RH koji će tada imati značajnog interesa svakog onog branitelja koji se nalazi na Zavodu za zapošljavanje da ga zaposli i da mu na taj način, na najbolji način vrati dignitet. Ovdje svi se bojimo za dignitet branitelja, a zapravo možete vidjeti da iz ovog zakonskog prijedloga ako recimo proširite krug prava na obiteljsku mirovinu nećete vratiti ljudima dignitet. Vratit ćete im kada im omogućite da se lakše zaposle. Svakako je za pozdraviti činjenica da se sva prava moraju i mogu ostvarivati na jednom mjestu i niz drugih pozitivnih namjera koje proizlaze iz zakona. Ali opet moramo paziti da ne budemo u tim mjerama i zakonskim rješenjima nepravedni. Ja ću spomenuti gospodina Marija Pavlovića iz Osijeka, oca troje djece koji je proveo 1677 dana u borbenom sektoru, umirovljen je kao djelatna vojna osoba i on će imati određene probleme kao i ostalih 14.545 umirovljenih po tom posebnom zakonu jer nisu umirovljeni po Zakonu o pravima hrvatskih branitelja i neće moći koristiti sve ove prednosti koje ovaj zakonski prijedlog sada nudi. Posebno želim ukazati na jednu apsurdnost koja neće doprinijeti niti položaju branitelja niti dignitetu da se mirovina i za pokojnog hrvatskog branitelja priznaje već ukoliko osoba u času smrti dakle branitelja ima 40 godina. Vi znate da postoje mjere zapošljavanja mladih i socijalnih fondova koji se smatraju do 40 godina, isto tako imate i mjere mladih u poljoprivredi do 40 godina. Dakle nije cilj osigurati nekome mirovinu sa 40 godina, a mislim da ne bi trebao biti cilj niti ova odredba koja daleko širi obveze budućih proračuna, a očituje se u činjenici da će osobe dakle bračni drugovi imati pravo ukoliko u času smrti imaju navršenih 40 godina sa 50 godina korištenje mirovine ali u punom iznosu. Dakle ovdje sada više nije riječ o nasljeđivanju i pravo na obiteljsku mirovinu hrvatskog ratnog vojnog invalida koji je do smrti bio uzdržavan od člana obitelji nego sve pa i one privilegirane mirovine ukoliko je osiguran umro, a imao je jedan dan ratnog borbenog puta, dakle ima status hrvatskog branitelja, njegova supruga druga, treća ili četvrta nema veze koja, ukoliko je stara 40 godina naslijedit će obiteljsku mirovinu dakle tu cjelovitu koja može biti i povlaštena i ne znam kakva. Dakle ovo je problem za raspraviti koji treba vidjeti u kasnijem tijeku razmatranja zakonskih prijedloga. I još jednom želim napomenuti, nećemo postići kao društvo na ovaj način nego način da omogućimo i osiguramo posao za svakog drugog, upravo nezaposlenog branitelja jer branitelji su onaj dio populacije koji je bio posebno emotivno osjetljiv, koji nisu mogli trpjeti nepravdu, koji nisu mogli gledati agresiju i koji su se uključili u rat. Ja vam kažem da na zdravstveno stanje branitelja više utječe činjenica da u Hrvatskoj nije dobro, da se u Hrvatskoj loše živi i da žrtva koju su oni dali jednostavno nije urodila onim ciljem s kojim su oni kretali u Domovinski rat. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Lackoviću na ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovana kolegica Ines Strenja-Linić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući zahvaljujem. Pozdravljam još jednom predstavnike predlagatelja, pozdravljam i naše branitelje koji su tamo sa strane u kutu naših 100%-ni invalidi i slušaju ovu raspravu danas. Još jednom pozdravljam sve branitelje koji nas možda slušaju zainteresirano, ne znam da li je još upaljen prijenos ali barem preko interneta. Posebno pozdravljam sve moje pripadnike mogu biti i malo osobna, pripadnike saniteta iz Gospića s kojima sam provela 1629 dana. Slušala sam ovu raspravu jer sam morala nešto dovršiti prethodno i drago mi je da je gospodin ministar istupio i jasno rekao, da sve parcijalno donesene studije o tome kako žive i koliko žive branitelji dok ne bude gotova završna ona koja će pratiti točno sve branitelje jer se točno mora znati tko je branitelj, koliko je imao kad je preminuo i od čega je obolio, možemo točno iznositi podatke. Podaci koji su trenutno na web stranci Državnog zavoda javno zdravstvo su samo jedna studija ali mislim da nije relevantno postavljeno točno prilikom izrade studije koji branitelji su ušli u tu statistiku. Ipak neki podaci postoje, trenutačni prosjek života branitelja je 50,9 godina i to je činjenica. Prosječan životni vijek danas u Hrvatskoj je 73 godine, dakle branitelji žive 2 desetljeća kraće. Od '98. do 31.102015. umrlo je 39 105 branitelja najviše od raznih oblika novotvorina, 38%. dakle, to su tumori. Ali ono što je strašno, to je da od 1991. do danas, suicid su počinila 2 734 hrvatska branitelja i teško je nabrajati ono što se moglo a nije se učinilo tijekom ovih 20 godina nakon rata. Kada govorimo o braniteljskoj populaciji, članovima obitelji, znamo da je to najranjivija skupina koja živi najkraće i prerano umire. Danas kada znamo koliko živi prosječan stanovnik naše zemlje, moramo se upitati što smo to mi propustili učiniti. A mislim da smo mnogo propustili. Bavili smo se zakonodavstvom, imali smo neke zakone o braniteljima i ranije ali se nismo bavili dovoljno kako pomoći tim ljudima. Nismo pripremali naše ljude kada su krenuli u Domovinski rat, ljudi su krenuli sa srcem bez ikakve psihološke pripreme, bez razmišljanja o tome što će donijeti njima osobno taj rat osim što su se htjeli boriti za svoju zemlju. Ali mi se nismo pripremili niti smo znali što ćemo s tim ljudima kada rat završi. Prerana mirovina nikada nije bila rješenje, bila je socijalno rješenje za državu ali tim mladim dečkima, ja sam ih na desetke otpravljala u mirovinu i sukobljavala se s njima svakodnevno objašnjavajući da to nije rješenje, nije im donijela ništa dobro. jedan dio njih koji je ostao u vojsci na kraju je ispao i besperspektivan pa su otpuštani tako da je bilo pitanje što je rješenje za te ljude. Ali država je trebala pronaći rješenje neko drugačije osim onog odlaska u mirovinu. I mislim da je možda jedna od jako bitnih dijelova ovog zakona to što im ponovno omogućavamo što je moguće u svim vojskama svijeta a to je druga karijera, to smo morali davno napraviti. Da on zadrži dio svoje mirovine i da ga ponovno vraćamo u svijet rada jer oni žele raditi. Oni ne žele uzeti mirovinu, oni su samo u tom trenutku bili prisiljeni to uzeti s obzirom da za njih više mjesta u vojsci nije bilo jer smo ubrzano smanjivali broj pripadnika vojske. Dakle, nikada nema ničeg goreg kad završiš rat a izgubiš ponos ili ti ga netko oduzme. A to se i danas događa braniteljima i zbog toga je bitan ovaj zakon. Žalosna sam na svakog tko danas propituje i uspoređuje braniteljsku mirovinu od 2 i pol tisuće kuna sa mirovinom radnice nakon cijelog radnog vijeka. Ta radnica ima daleko premalu mirovinu. Ali to nećemo riješiti oduzimanjem branitelja. Pitanje braniteljske populacije, njihovih mirovina je jedna posebna kategorija. Nemojmo ljude u našoj zemlji, nemojmo socijalne prilike u našoj zemlji suprotstavljati braniteljima jer i ti branitelji žive u ovoj zemlji, dobro znaju koliko teško zapravo možemo išta učiniti sa mirovinama koje su jako male. Dakle, ono što trebamo pratiti je svakako socijalni aspekt i zdravlje hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji, njihovo duhovno zdravlje, zdravlje njihovih obitelji, kako organizirati palijativnu skrb, dakle njihov završetak život za one teško oboljele i članove isto njihove obitelji i zbog toga prijedlog da će biti izrađena Nacionalna strategija zdravlja hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji je od krucijalne važnosti. Dakle, predviđeno donošenje je nešto što je ključan dokument i zaštita i unapređenje zdravlja hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji je područje koje zahtijeva kvalitetan i hitan institucionalni pristup. Drago mi je što smo započeli sa screeningom i sistematskim pregledima, to je nešto s čime ćemo definitivno kod jednog dijela branitelja spriječiti smrtnost ishod, znači na vrijeme ćemo otkriti njihove bolesti i spriječiti smrtni ishod posebno što se tiče krvožilnih bolesti, znači bolesti srca, moždanih udara i malignih bolesti. Dakle, kad govorimo o braniteljskoj populaciji i članovima njihovih obitelji znamo da je to najranjivija skupina koja živi najkraće i prerano umire. Na to ukazuju mnogobrojni epidemiološki pokazatelji i mortalitetu i morbiditetu ali i rezultati domaćih i međunarodnih istraživanja koja se bavi ovim područjem. Ali u Hrvatskoj su primjeri dobre prakse i ciljane zdravstvene skrbi prema ovoj populaciji u nekim dijelovima Hrvatske zbilja dobro odrađeni, mada još uvijek nedostaje sveobuhvatni sustavan pristup rješavanju ovih problema. Dakle, istraživanja pokazuju za one koji se pitaju da li treba pomaknuti vrijeme za koje će se moći ponovno steći pravo na ratni vojni invaliditet, dakle pokazuju kako izloženost jakoj, ekstremnoj traumi poput izloženosti borbi ili teškog fizičkog zlostavljanja može dugoročno imati negativne posljedice kao što su zdravstvene i psihičke poteškoće i 50 godina nakon primjene traume. Kao direktni sudionici ratnih zbivanja, sudionici Domovinskog rata bili su izloženi životno ugrožavajućim situacijama. I topničko-minobacačkim napadima, puščanim-snajperskim vatrama, različitim vremenskim i higijenskim nepovoljnim uvjetima, neprimjerenim uvjetima, ekstremno visokih i niskih temperatura, višemjesečnim ratnim stresovima. Saborski Odbor je za zdravstvo i još 2004. predložio da kao posebni kategoriju treba voditi hrvatske branitelje u sustavu zdravstva, izraditi posebne epidemiološke studije koje bi pratile zdravstveno stanje branitelja kao što pratimo posebno školsku djecu, dojenčad, starije osobe. To do danas, kao što smo čuli, nije donešeno. I zbog toga pozdravljam, gospodin Jovanović je meni to već rekao, pozdravljam ovu inicijativu i vrlo skoro ćemo organizirati zajedničku tematsku sjednicu, na temu zdravstvenog stanja braniteljske populacije i preporučiti zapravo s naše strane od strane Odbora za zdravstvo i socijalnu skrb i Odbora za veterane, ono što bi bilo potrebno kako bi se i nacionalna strategija donijela što prije. Nešto o podacima koji su relevantni o suicidu. Dakle, još 2015. gospodin psiholog, gospodin Komar i Elvira Koić objavili su svoje istraživanje samoubojstva hrvatskih branitelja u Zagrebu i u Hrvatskoj. U kojoj su analizirali podaci iz registra hrvatskih branitelja, Ministarstva hrvatskih branitelja RH za one koje su pitaju da li su neka istraživanja rađena. I već tada su bili poznati podaci o dvostrukoj većoj stopi samoubojstva među hrvatskim braniteljima u … [[Govornik se ne razumije.]] populaciji. Iako je stopa praćenja pobola i smrtnosti hrvatskih branitelja, kao posebno zdravstvena ugrožena skupina trebala biti običajna zadaća javnog zdravstva i praćenja, to se do sada nije učinilo. Je li zajednica omogućila hrvatskim braniteljima uvijete u kojima bi kao pobjednici poslije povratka s bojišnice mogli ostvariti očekivani maksimum svojih radnih i intelektualnih sposobnosti? Ne. Je li im pokušala nadomjestiti barem dio onoga što im je rat nepovratno odnio? Ne. Objavljeni rezultati istraživanja gospodina Komara upućuju na to da je ratna trauma praćena stresom kao posljedicom odnosa društva prema hrvatskim braniteljima ubrzala razvoj psihosomatskih bolesti i stanja poput karcinoma koji su zapravo najčešći uzroci hrvatskih, smrtnih hrvatskih branitelja. Dakle, od 1991. do kraja 2014. samoubojstvo je počinilo 2734 hrvatska branitelja. Najviše u Zagrebu. Gdje zapravo živi 55% braniteljske populacije cijele Hrvatske. U Zagrebu ih je samoubojstvo počinilo 320 njih, znači 13% od ukupnog broja. Navedene brojke su definitivno sigurno niže od stvarnih jer neka samoubojstva možda i nisu kao tako službeno i verificirana. Hvala.
Zahvaljujem kolegici Ines Strenja-Linić na ovoj raspravi. Ulazimo na sljedeću raspravu. Poštovani kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Sabora. Poštovani ministre, gosti, kolegice i kolege. Evo nakon izlaganja u ime kluba zastupnika i nakon cjelodnevne rasprave, mislim da smo se sad već približili nekakvih zaključcima nakon prvog čitanja. Naravno biti će i drugo čitanje kad ćemo moći davati amandmane. Ja vjerujem da je ministar čuo ona pitanja koja smo mi postavili. Između ostaloga zbog čega su braniteljski status dobile osobe koje su bile u vojsci '96. godine. A sad bi htio ovdje spomenuti još par stvari iz samoga zakona. U samom zakonu po prvi put se uvodi institucija dragovoljca Domovinskog rata. Mislim da je to dobro, s time da dragovoljac ima prava samo ako je pristupio obrani domovini prije 15.1.1992. Također ono što je dobro, dobro je da se smanjuje penalizacija za umirovljenje. Znači onim ljudima koji ostvaruju pravo na starosnu mirovinu, da s obzirom na to da nemaju puni radni staž, da nemaju takvu penalizaciju, kao recimo drugi djelatnici, to je iz važno zbog toga, što eto u vrijeme Domovinskog rata, doista mnogi mladi ljudi nisu imali prilike raditi, nisu imali prilike studirati, mnogi su izgubili godine na studiju, jednu dvije i to će im možda na kraju faliti, da neće moći ostvariti puni radni staž, pa onda da ih previše zbog toga ne kažnjavamo, ova penalizacija, dakle, nije tako stroga. Ono što se u zakonu pojavljuje, međutim što je bilo i prije, a to je politika zapošljavanja hrvatskih branitelja. I tu ponovno dolazimo u raskorak teorije i prakse, gdje u stvari i ovo dosadašnje zakonodavstvo je nudila rješenja, bar na papiru, ali … [[Govornik se ne razumije.]] hrvatski branitelji nisu mogli zaposliti. Nisu se mogli. Evo sad čujemo da je 82000 hrvatskih branitelja je nezaposleno, što znači da od ukupnog broja nezaposlenih, oni čine 40%. Što praktički ispada da su hrvatski branitelji predodređeni za nezaposlenost, a imaju pravo da budu zaposleni, da imaju prednost pri zapošljavanju, kad imaju jednake uvjete kao i drugi kandidati. Ako dozvolite, tu bih nešto rekao i iz svog vlastitog iskustva. Da bi se zaposlio, nakon završetka studija, morao sam napisati jedno 16, 17 molbi, puno molbi sam napisao i u svakoj toj molbi sam napisao da sam hrvatski branitelj i da se pozivam na to da u slučaju jednakih uvjeta imam prednost pri zapošljavaju. Nitko nije uvažio taj zakonski članak. Kad više nisu znali što bi i kud bi, onda su poslodavci jednostavno poništavali natječaj. Znači poništavali su natječaj, nikoga nisu primili, ali eto nisu ni mene, onda idi dalje, metoda iscrpljivanja, dok se negdje druge čovjek ne odluči otići ili ga negdje drugdje prime, tako da su ovi zakoni dakle, u bitnome bili, dakle, nisu se provodili. I doista je sad pitanje, s obzira da je to pravilo već i prije i sad se opet kao bolje definira, pooštravaju se kazne oko zapošljavanje branitelja i zbilja je pitanje, da li će doći do većega odljeva hrvatskih branitelja sa Burze za zapošljavanje. Isto tako, kad čitate one zakonske članke o stambenom zbrinjavanju branitelja, to izgleda odlično, to, rekli biste, pa gle, svi hrvatski branitelji će biti zbrinuti, ali to stambeno zbrinjavanje, dakle, o njemu se govori već 15, 20 godina i opet kad pogledate, kad hrvatskih branitelja je dobilo stan to je vrlo malo. Ja osobno ne znam nikoga. Vidio sam na televiziji, da su se par puta dijelili neki ključevi u nekim zgradama ali doista mislim da čak i jedan veliki broj invalida još nije stambeno zbrinut, a kamoli da bi bili zbrinjavani hrvatski branitelji, njihove obitelji. Tamo se posebno spominje u zakonu koliko ko mora imati kvadraturu ovisno o broju članova obitelji itd. međutim u praksi toga nema. I tu je vrlo bitna uloga Ministarstva branitelja kao i svih drugih institucija RH da se ne donose samo zakoni, a mi smo u Hrvatskoj u tome majstori. Ko što je rekao jedan zastupnik mora se donijeti zakon o provedbi zakona, praktički ispada tako. Znači da donesemo zakon i da nakon toga taj zakon ostaje mrtvo slovo na papiru. Kao što sam spomenuo isti slučaj imamo i s tim famoznim dionicama, ljudi dobiju dionice, one na papiru vrijede 15, 20, 5 tisuća kuna svejedno koliko, a možete ih prodati za nula kuna i država kaže evo mi smo ispoštovali zakon, mi smo dali braniteljima nekakvo obeštećenje, a on u biti nije dobio ali baš ništa od toga što je sudjelovao u ratu ili izgubio zdravlje ko gospodin Miško Balog. Isto tako imamo tu problematiku kao što je spomenula zastupnica Strenja-Linić, umirovljenika koji to nisu. Znači imamo ljude koji bi mogli raditi, koji imaju sposobnost za rad i djelomičnu i popuno, ali koji danas jednostavno se više ne žele vratiti tržište rada iz jednostavnog razloga što je njegova mirovina dvostruko pa i više puta veća nego što bi mogao dobiti plaću u svojoj struci. Znači neko ima mirovinu 6, 7 tisuća kuna pa što će sada ostaviti mirovinu da bi radio za 3, 4 tisuće kuna? I to dakle nije dobro, a djelomično nije dobro iz tog razloga što branitelji nemaju dovoljno dobro obrazovanje da bi se mogli uključiti u tržište rada. Da li i kako to, nisam stigao proučiti, Ministarstvo branitelja sudjeluje u prekvalifikaciji hrvatskih branitelja? Da li ono snosi troškove, da li je ono u tom aktivno sudjeluje? Evo to bi volio da čujem ili da me čisto uputi neko iz ministarstva da vidim da li se po tomu pitanju štogod konkretno poduzelo. To bi bilo dakle u najkraćim crtama nekakav osvrt na ovaj Prijedlog Zakona o hrvatskim braniteljima. Nadam se da će i drugi zastupnici dati svoje viđenje da će u drugom čitanju dati svoje amandmane, da ćemo dobiti jedan kvalitetan zakon koji neće biti preširokih ovlasti, koji će zaista štititi one skupine građana kojima je namijenjen i s druge strane da nakon ovoga zakona neće ostati neki repovi, da nećemo opet gledati neke nemile scene da neko prosvjeduje, da neko diže revolucije, još gore da prijeti Vladi ili ne znam komu, da će se doista pronaći jedno pravedno, optimalno, održivo rješenje i da onda konačno ovo pitanje zatvorimo, da se okrenemo budućnosti jer na koncu konca svih hrvatski branitelji borili su se prije svega za to da osiguraju bolju budućnost za sve hrvatske građane jednako. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Branimiru Bunjcu na ovoj raspravi. Imamo dvije replike. Prva replika poštovana kolegica Irena Petrijevčanin-Vuksanović. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Evo reći ću samo kratko, unatoč svim manjkavostima i možda nedostacima koje kolega Bunjac vidi, treba nekako i summa summrum rezimirati s obzirom da je već ovaj kasni sat i treba objektivno reći da ovako sistematičan zakon u kojem su detektirane sve dosadašnje slabe točke, do sada nismo imali, unatoč tome što vi vidite kao manjkavosti. Ali još važnije od toga da su detektirane slabe točke, da su detektirani dugogodišnji problemi je to da se prvi puta do sad tim problemima pristupa sveobuhvatno, da surađuju nekoliko ministarstava, resorno sa ostalim ministarstvima, da postoji ono na što se uvijek žalimo i oporba da nema sinergije, da nema simbioze, da nema analitike, e to sada sve ima. I u svakom smislu je za pohvalu i inicijativa ministra Medveda i inicijativa svih onih koji su sudjelovali u ovome i oni koji su dali najveći obol pisanju ovog zaista, zaista opsežnog zakona, a vidimo koliko ima članaka. I ako ima nedorečenosti, pa onda će biti drugo čitanje i naravno da će se onda editirati. Ali ono što sam rekla, summa summarum kada čitamo ove članke s obrazloženjima onda vidimo da je ovaj zakon do sada najveći pomak u ovom području i to je nesporna činjenica i to treba reći jasno i glasno. Ovaj zakon nikoga ne diskreditira, on nikoga ne diskriminira, on je pomak naprijed u smislu da teži pomoći potrebitima, braniteljima i onima koji do sada nisu imali regulirani svoja prava i nikako ne ide unatrag, on samo ide unaprijed, a to odgovorna vlast treba i činiti.
Zahvaljujem kolegici Petrijevčanin-Vuksanović. Odgovor kolega Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa kolegice Petrijevčanin-Vuksanović, na vašemu komentaru. Vi vidite u ovome zakonu određeni pomak i on je neosporan. Sam prijedlog zakona je i s tim obrazloženima ima nekih 300-njak i više stranica i kako bi rekli već njegov obim pokazuje da se na njemu ozbiljno radilo. Međutim morate biti svjesni jedne činjenice, a ta je da bilo koji zakon, bilo koja prava koja dajemo u RH moraju biti održiva u odnosu na proračun. Znači ako ta prava, mi možemo sad obećat što god želite bilo kome, ali ako to nije održivo u odnosu na proračun, onda ćemo u budućnosti ponovno imati nezadovoljstvo, ponovno ćemo imati dakle društvene sukobe. I ja bih vam, vama osobno i svim zastupnicima HDZ-a poželio, da kad ovaj zakon bude donesen, da više nikada ne bude prijetnji prosvjedima, da više nikada ne bude priča o a), b), c) i d) opcijama, da više nikada ne bude sjednica Vlade koje bi morale raspravljati posebno o nekakvim zahtjevima branitelja itd. Ja vam želim da taj zakon doista zaživi na takav način da nakon toga o hrvatskim braniteljima i njihovom sudjelovanju u opće političkom i društvenom životu Hrvatske budu samo pozitivna. Međutim, poznajući situaciju bojim se da možda neće proći niti mjesec, niti dva dana, a ponovno ćemo slušati priče kako hrvatski branitelji su zanemareni i kako nisu dobili ovo ili ono. Pričekajmo dakle. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Bunjcu na odgovoru. Imamo još jednu repliku po ovoj raspravi. Poštovana kolegica Ines Strenja-Linić. Izvolite.
Pa poštovani gospodine Bunjac, vi ste mene potpuno krivo shvatili. Dakle, ja govorim o braniteljima koji će najzad imati mogućnost da se vrate u svijet rada i da rade, jer oni to žele i to im je potrebno i za bolju financijsku situaciju u njihovoj obitelji, ali i za njihovo psihičko stanje, da se osjećaju korisni. Tisuće njih su se osjećali loše nakon što je završio Domovinski rat i nakon određenih godina kako se smanjivao broj pripadnika Hrvatske vojske kada su rješavajući se polako, smanjivanje tog broja jedan veliki bio njih otišao je u mirovine. I te mirovine nisu takve da bi se zbog njih sada odustalo i ostalo u mirovini. I drago mi je, znači vi trebate pročitati ovaj članak 29. koji točno kaže da će, ovim člankom je predviđena mogućnost zaposlenja korisnika starosne mirovine ostvarene temeljem ovog zakona do polovice radnog vremena ili čak i jedan dio njih će moći kompletno zamrznuti svoju mirovinu, neće izgubiti. U Hrvatskoj nedostaje radne snage. Dio njih zbilja se želi, ja poznajem jako puno njih koji i sad rade u sivoj zoni zato što ne mogu ostvarit i ovime otvaramo tu mogućnost. Dakle, branitelji žele raditi, a sad im otvaramo i tu mogućnost i to je za njih dobro. Ali isto tako ne volim kad se spominju njihove mirovine jer još jednom treba ovdje ponoviti. Ljudi završilo je 71 godina iza Drugog svjetskog rata. Mi 23000 još isplaćujemo tih mirovina. Dakle, nemojmo spominjati naše branitelje samo iz Domovinskog rata, spominjimo te. Ne vjerujem, 15000 je mirovina koje su, boračkih mirovina, znači onih koji su bili pripadnici navodno oslobodilačkog rata, 15000. Ne vjerujem da je baš toliko njih bilo djece od 8 do 10 godina koji su svi bili kuriri i svi proveli 4 godine u narodnooslobodilačkom ratu da bi sad 70 godina iza toga još 15000 njih baštinilo te mirovine. Jedan dio su njihove udovice, jedan dio njih koji su definitivno možda i u tom sustavu tražili neke propuste. Već je gospodin Orepić govorio propusti, sve ono, onaj tko bude htio zlouporabiti ovaj zakon apsolutno kazniti. Ali nemojmo negativno gledati na branitelje, jer oni to nisu zaslužili. Ovim zakonom vraćamo dostojanstvo naših branitelja i to mora bit konsenzus svih nas u ovoj sabornici. I zato ovaj zakon treba dobiti potporu svih klubova u ovom Saboru. Hvala.
Zahvaljujem kolegice Strenja-Linić i na vremenu kojeg se pridržavate. Odgovor kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa zastupnice Strenja-Linić. Pa naravno da rad je čast, rad je zadovoljstvo, rad je ponos, rad daje čovjeku smisao života i potpuno je, dakle deplasirano govorit o tome da je netko tko je otišao u mirovinu sa 30 ili 40 godina, dakle ispunio svoj nekakav životni cilj. Međutim, vi ovdje, na što se treba osvrnuti. Da sada po novom zakonu oni umirovljenici koji se žele zaposliti imaju pravo zadržati i mirovinu. I to će njima omogućiti da se vrate na tržište rada. Znači, on će raditi, primat će plaću ali će primati i mirovinu. Pa toga do sada nije bilo. I zbog toga razloga mnogi nisu htjeli raditi, nego su radije kad su morali birati zadržavali mirovinu nego su radili ili su zadržavali invalidninu pa opet ostajali kod kuće ili kako vi velite radili u sivoj zoni itd. Međutim, bez obzira na sve to opet ostaje taj problem 82000 nezaposlenih branitelja, opet ostaje pitanje natječaja koji se dakle izigravaju, gdje se unaprijed po nekoj političkoj podobnosti ili po ne znam kakvim rodbinskim vezama zna tko će se zaposliti, a oni ljudi koji imaju, dakle ili prava ili imaju neke druge stručne kvalifikacije jednostavno posla ne mogu dobiti. I zato je vrlo bitno da, ponavljam još jednom profunkcionira sustav tih javnih natječaja, sustav zapošljavanja. I najbolje bi bilo za cijelo društvo u cjelini, pa onda samim time i hrvatski branitelji bi pronašli svoje mjesto, ne bi morali tražiti posebnu zaštitu institucija. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Bunjcu na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu. Poštovani kolega Željko Raguž, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre hrvatskih branitelja sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Nakon cjelodnevne rasprave o Prijedlogu Zakona o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji ono što raduje je činjenica da je značajno napredovala politička misao zastupnika u Hrvatskom saboru o Bosni i Hercegovini, realnostima Bosne i Hercegovine što se moglo čuti iz rasprava kada se mogao vidjeti i odnos prema zaštiti prava pripadnika Hrvatskog vijeća obrane. Ono što nije dobro a što smo danas također mogli čuti, da se u kontekstu rasprave o Prijedlogu zakona o hrvatskim braniteljima nastoji suprotstaviti različite socijalne kategorije hrvatskog društva što je vrlo ružno i što u sebi ipak ostavlja bojazan da jedan dio kolega zastupnika ne razumije značaj ovoga pitanja na pravi način. Kada su u pitanju pripadnici HVO-a ovakav odnos kojega smo danas mogli čuti, prije svega trebamo zahvaliti djelatnicima Ministarstva hrvatskih branitelja koji su našli načina da na nizu sastanaka sa predstavnicima udruga HVO-a rasprave sva sporna pitanja i dođu do realnih zaključaka o mogućnostima spektra zaštite prava hrvatskih branitelja, pripadnika HVO-a koja uvažavaju socioekonomske realnosti RH. Ono što se od pripadnika HVO-a prigovara a što dijelom nažalost ne stoji je činjenica da se trebaju stvoriti proračunske mogućnosti da bi se mogle primijeniti pojedine odredbe ovoga zakona sa 1. siječnja 2019. godine. Ja vjerujem da se vodilo računa i da je jednostavno ovakva odredba o primjeni zakona sa 1. siječnja 2019. posljedica socioekonomske realnosti u RH i proračunskih mogućnosti RH. Ono što je važno naglasiti kada su pripadnici HVO-a u pitanju da su zaštićena dakle stečena prava pripadnika HVO-a, da su otvorene nove mogućnosti u skladu sa realnostima bez pravnih smetnji kada je u pitanju status hrvatskih branitelja. Ono što je važno također istaknuti a što je kolegica Linić dobro primijetila važno bi bilo nakon drugog čitanja usvojiti ovaj zakon sa maksimalnim konsenzusom, maksimalnim mogućim konsenzusom u Hrvatskom saboru jer je to značajna poruka zbog niza realnih trenutaka u nekim drugim ovlastima u hrvatskom društvu što vjerujem da će najveći broj kolega i razumjeti. Kada su u pitanju pripadnici HVO-a i kada su u pitanju dakle mogućnosti ovoga zakona predlagač vodi računa i o okolnostima kakve jesu u BiH-a manje nego u RH što je definirao u članku 129. i članku 142. kada je u pitanju mogućnost sekundarne pravne pomoći pripadnicima HVO-a, dakle odvjetnička usluga koja je nažalost potrebna velikom broju pripadnika HVO-a u BiH-a protiv kojih se vode sudski procesi u BiH-a uz dvostruke standarde u odnosu na pripadnike drugih vojski u BiH-a koje su sudjelovale u ratu u BiH-a. Kada je 2006. potpisan ugovor između RH i BiH-a o suradnji na području prava stradalnika rata u BiH onda se dogodio jedan detalj o kojemu će trebati voditi računa kada se bude ponovo došlo u prigodu potpisivati novi Ugovor o izmjenama i dopunama Ugovora o suradnji, dakle ovlasti stradalnika rata u BiH, između RH i BiH-a a to je činjenica da je ovaj ugovor bio predmet i rasprave i odluke Ustavnog suda BiH-a. Naime, iako su članovi predsjedništva BiH-a krajem 2005. godine dali suglasnost na predloženi ugovor između RH i BiH, Klub Bošnjaka u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH-a je pokrenuo dakle postupak pred Ustavnim sudom BiH-a ističući činjenicu kako je ovaj predloženi ugovor destruktivan po interesu Bošnjačkog naroda u BiH-a. Dakle zbog realnosti dakle odnosa prije svega bošnjačke politike prema Hrvatima u BiH-a, prema RH treba imati u vidu a jednim dijelom odredbi u ovom zakonu na određeni način su se preduprijedile te opasnosti što je vrlo važno, što je predmet kvalitetnog pristupa analizi, dakle ovih svih opasnosti u realizaciji zaštite prava pripadnika HVO-a. Ja vjerujem kada budu drugačije okolnosti, dakle i u Hrvatskom društvu, dakle kada budu drugačije socioekonomske mogućnosti hrvatskog društva, kada se promjene međunarodne okolnosti da će spektar zaštite, dakle prava pripadnika HVO-a biti u jednom dijelu uvažavajući realnosti hrvatskoga društva sigurno definiran i realiziran na primjereniji način. Ali kao Hrvat iz BiH cijenim sve ovo što je do sada urađeno, vjerujem da je ovo jedan vrlo vrijedan temelj u odnosu i na neka druga pitanja kada je hrvatski narod u BiH predmet obrade u okviru pojedinih zakona. Činjenica koja je danas također isticana da je važno voditi računa o jednakosti hrvatskih građana. Pa mislim da se upravo i na ovom primjeru pozitivnog odnosa prema pripadnicima HVO-a upravo svjedoči to zauzimanje za jednakost hrvatskih građana. Naime u Federalnom ministarstvu branitelja u Sarajevu uz 56 Bošnjaka radi samo 9 Hrvata i 1 pomoćnik Hrvat. Dakle to svjedoči koliko su Hrvati hendikepirani u smislu zaštite svojih prava. U BiH angažman RH na određeni način kompenzira sve nedostatke našeg položaja u BiH. I na kraju zahvaljujem djelatnicima Ministarstva hrvatskih branitelja što su na jedan realan i odgovoran način sagledali poziciju pripadnika HVO-a i u okviru odredbi ovog zakona dali im odgovornu pozornost. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Željku Ragužu na ovoj raspravi. Imamo dvije replike. Prva replika poštovani kolega Miro Bulj.
Hvala lijepo. Pa opće poznato da su Hrvati iz BiH-a bili brojni u samim počecima uključena u hrvatske postrojbe i prije samog priznanja RH i o tome nema rasprave. Činjenica je da je HVO imalo veliku ulogu zajedno sa HV-om u borbi na području BiH, poglavito u dijelu potpisa sporazuma Izetbegović-Tuđman u vila Dalmaciji '94. godine u Splitu. Međutim, kakva je bila hrvatska politika prema vašim krajevima? Nije bila državnička. Mi danas imamo u Haagu šestorku, tek prije godinu dana ministar pravosuđa je prvi put posjetio, bilo tko od državnika, ostavljeni su sami ti generali. Nije ih bilo briga. Loša politika, prije svega nije bila državnička iz Hrvatske prema ljudima u BiH, a također i vaši predstavnici u BiH nisu dovoljno dobro štitili interese kako pripadnika toga naroda, tako i pripadnika HVO-a. A rezultati su vidljivi da sve više i više ljudi iz tih krajeva odlaze i iseljavaju šta u Hrvatsku, a nažalost poglavito u treće zemlje. Nema razlike između hrvatskoga branitelja, ja to govorim iz osobnog iskustva jer sam bio godinu dana na području BiH u Domovinskom ratu, međutim politike su loše. Triba priznati i vi iz BiH da Hrvate ne zastupa se dovoljno dobro, a poglavito nije bila državnička politika iz Hrvatske. Bila je politika, pa ne znam kako, pokušaja sitnih kupovina malih interesa. Tamo tiba narod subvencionirati da ostane živjeti i onda će pripadnici HVO-a koji su dali svoje živote, ostvariti se njihovi ideali. A ne da imamo praznu Hercegovinu i Bosnu, da imamo nezaštićenu granicu RH šta je nacionalna ugrozba i hrvatskoga teritorija i prema tome loše politike Hrvatske prema narodu BiH hrvatskom narodu je evidentna i rezultati su vidljivi. Zato moramo se boriti da taj narod ostane živjeti u BiH, a Hrvatska da pomaže u skladu sa Ustavom, da pomaže našim Hrvatima u BiH šta je obaveza Hrvatske države. A to do sada se nije radilo, to triba jasno i glasno kazati. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Bulju na replici. Odgovor poštovani kolega Raguž. Izvolite.
Kolega Bulj, ne dvojeći vaše dobre namjere ja bi samo kazao da je složeno politički djelovati u BiH i složeno i kompleksno i pomagati Hrvatima u BiH. Ono što je važno to je da postoji napredak o kome sam govorio, a nećemo se vraćati na ranija razdoblja kada su se određeni predstavnici političkih stranaka neodgovorno ponašali prema Hrvatima u BiH i ja mislim da je to vrijeme za nama. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Ragužu na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio poštovani kolega Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Raguž, mene je jako dojmila ova vaša pojedinačna rasprava, pogotovo kada ste u prvoj rečenici rekli da je napredovala politička misao među političkim strankama u RH glede položaja Hrvata u BiH i samo pitanje BiH. I to bi trebalo barem jednom mjesečno u ovom Saboru i razgovarati i otvarati određene teme vezano za položaj Hrvata u BiH kao konstitutivnog naroda, pogotovo u složenim političkim odnosima o kojima ste vi i sada u replici kolegi Bulju rekli. Ne bih se složio da nije bilo pomoći i prije, da se nije razmišljalo o BiH na jedan drugačiji način. Hvalili ste prijedloge Ministarstva hrvatskih branitelja da je sada pokazalo jedan veći senzibilitet vezano i za poštivanje zaštite stečenih prava, ali i za proširenje određenih prava pripadnika HVO-a. Situacija odnosno položaj Hrvata u BiH je iznimno bitan za položaj RH. Stabilnost RH zavisi od položaja Hrvata u BiH, opstanak Hrvata u BiH je jačanje stabilnosti RH. Što to prije shvatimo ja volim reći da je pitanje svih pitanja za bilo kojeg političara u RH kako se odnosi prema pitanju položaja Hrvata u BiH, posebno mi je drago što ste to u svom uvodnom izlaganju i kazali. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Babiću na ovoj replici. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Vlaho Orepić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre, kolegice i kolege. Ja ću izlagati u nekakve dvije cjeline, ja ću to nazvati jedan tehnički osvrt i jedan suštinski osvrt na suštinu ovoga zakona koji je iznimno značajan i bitan i kojem smo mi u klubu Most-a uistinu pristupili iznimno odgovorno i savjesno i van svake nekakvog populizma, želimo doprinijeti da ovaj zakon bude jedna cjelina koja će biti prihvatljiva svima nama ovdje u Hrvatskom saboru. Pa evo ja ću sada ovaj prvi dio tehnički preletiti, možda ću biti suhoparan i monoton ali vrlo kratko će trajati, ali čisto da uđe u zapisnik i mislim da su konkretne stvari tako da, a dostavit ćemo i u pismenom obliku. Znači točno u članku 4. predlažemo da se brišu riječi priznati statusom HRVI iz Domovinskog rata prve skupine sa 100% oštećenja organizama, te da se svim braniteljima sa problemom kojim se suočava i gore izdvojena grupa branitelja daju ista prava i mogućnosti. U članku 6. predlažemo ukidanje vremenskog ograničenja za točku e dok za točku f tražimo isto vremensko ograničenje, znači 31. prosinac 1997. godine kao i u točkama c i d. Članak 30. Predlažemo da se u članku 30. znači doda novi stavak 5. koji glasi: „Zakon o smanjenju mirovina određenih, odnosno ostvarenih prema posebnim propisima o mirovinskom osiguranju neće se primjenjivati na osobe iz stavka 1. i 2. ovog članka počevši od 1.7.2018. godine. Članak 46. predlažemo kako se iz odluke Ustavnog suda, tu je navodimo, to ćete dobiti u pismenom obliku, vidi da se smanjenje mirovine veže uz osobu i njene potrebe, a ne nosioca obiteljske mirovine. Slijedom navedenog tražim ukidanje stavka 4. članka 46. Članak 69. predlažemo. U članku 69. stavak 1. točka a) riječ „u vlasništvu“ zamjenjuju se riječima „na korištenje“. A u stavku 5. riječ „u vlasništvu bez naknade“ zamjenjuje se riječima: „na korištenje“ te na kraju članka dodaje se novi stavak koji glasi: „Prilikom preuzimanja novog automobila HRVI iz Domovinskog rata sa oštećenjem organizma od 100% dužan je predati dosadašnjem ministarstvu koji će po javnom natječaju biti dodijeljen potrebitima.“ Znači članak 101. i 102. definirati stavak na HRVI iz Domovinskog rata bez prihoda. I pod b) iza točke „K“ dodaje se nova točka „I“ koja glasi: „Djetetu HRVI iz Domovinskog rata i hrvatskih branitelja.“ Sa ovim sam iscrpio ovaj dio, ali dobit ćete i u pisanom obliku, tako da evo čisto da se. Što se tiče pristupa ovom zakonu želim naglasiti da govorim kao hrvatski branitelj od prvog do zadnjeg dana. Govorim kao netko tko ne koristi nikakvo pravo i govorim kao netko tko je duboko svjestan da je Hrvatska zapuštena i nezaštićena zemlja. Govoriti o bilo kojem zakonu o bilo čemu, a ne razgovarati o kontekstu u kojem se nalazi u trenutku i stanju u kojem se nalazi i narod i država mislim da je neodgovorno i … [[Govornik se ne razumije.]] Odmah ću konstatirati da pozdravljam naum da se zakon uokviri u jednu cjelinu. Republika Hrvatska uistinu treba skrbiti o braniteljima i stradalnicima Domovinskog rata to je nedvojbeno kad kažem braniteljima, govorim o braniteljima, svima bez obzira da li su iz HVA-a ili su HVO-a itd. Za mene je branitelj, branitelj. Ali ne smijemo ljudi dozvoliti, da se neosnovano, da se ostvaruju neosnovano status branitelja i da se zloupotrebljiva također status branitelja. To jednostavno zakonom moramo spriječiti neosnovano stjecanje statusa i zlouporabu tog statusa. Ne smijemo niti u jednom trenutku dozvoliti sebi da se na branitelje gleda kao na neku privilegiranu kastu, a to se neće dogoditi ukoliko budemo realni, ukoliko budemo objektivni i ukoliko iz naših redova sve one lažne kojih ima, kojih ima i koji zlorabe i ovu državu i ovaj narod, koje jasno istjeramo iz naših redova. I uistinu mislim uvažavajući okolnosti u kojima se nalazi država, narod ne smijemo niti jednom kunom, ponavljam niti jednom kunom zadužiti RH, niti našu djecu, našu budućnost. Mi moramo se kretati i u okvirima onog što imamo. Trebamo rasporediti ako treba i pravednije rasporediti ovo što se sad već raspoređuje prema potrebitijima. U tom duhu uistinu naglašavam što je vrlo bitno ugraditi u ovaj zakon ukoliko netko odšteti ili je oštetio RH, pazite od trenutka kad je na osnovu kojeg je stekao status branitelja pa do sad ili do ne znam kad na bilo koji način ošteti RH treba mu oduzeti status branitelja i sva prava koja proizlaze iz njega ne samo sa osvrtom na tri godine, ne samo na nekakva novčana primanja, nego jednostavno sve. To govorim i s ovim ću riječima zaključiti. Mislim da je status branitelja pravo na čast prije svega, a ne pravo na nekakva prava. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Orepiću na ovoj raspravi. Imamo jednu repliku. Poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Kolega Orepiću iznijeli ste izmjene koje ste rekli, promjene koje bi trebale biti i koje članke mijenjati. Sve to što ste pročitali u biti je dostavljeno službeno priko službi i ministru, pa se mi iskreno nadamo da će do drugoga čitanja ono što bi tribalo da se prihvati da će biti prihvaćeno ni u obliku amandmana, samo da napomenemo, nego u obliku znači prijedloga koje možete uzeti, koje može ministarstvo uzeti na razmatranje. Da, složio bih se da je registar branitelja častan i da triba biti časni ljudi na njemu koji su branili svoju Domovinu. Međutim, moremo mi govoriti i o drugim registrima. Recimo registrima ratnih profitera, registrima dezertera ako ih ima naravno, a vjerojatno ima, a ključno je ratni profiteri koji su stvorili svoja carstva u okolnostima kada se Hrvatska stvarala. Jutros smo napomenuli da triba registar agresora. Još uvijek šetaju i Vukovarom oni koji su silovali. To svjedoče osobe koje su, znači bile žrtve i one sada jednostavno moraju gledati svoje zlikovce, krvnike. Jer je nevjerojatno ono što je kolegica Linić rekla da će Stanimirović jednoga dana, gradonačelnik Vukovara u ratu sjediti u ovome Parlamentu. Prema tome, ima tu puno tih stvari koje treba ovo društvo uraditi zbog pravednosti prema Domovinskom ratu, prema temeljima države. Međutim, izrugivanje sa Domovinskim ratom kao što čine kolega Pupovac i na to neće da odgovori premijer Plenković dovodi cijeli Domovinski rat van istinitih granica. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Bulju na replici. Odgovor kolega Orepić. Izvolite.
Kolega Bulj, točno je tako da bi mi mogli praviti do beskonačnosti nekakve popise itd. Mi trebamo jasno osvijestiti činjenicu da smo mi uistinu siromašno i obespravljeno društvo. To je činjenica. Trebamo znati da radnici još dan danas ne primaju plaću. Trebamo biti svjesni toga. Trebamo znati da je društvo nepravedno i da ljudi idu iz RH ne zato što je gospodarska kriza. Ja vjerujem da smo pošteno društvo, da bi onda ostali i borili se. Ljudi idu zato što ne vjeruju institucijama RH. I to moramo mijenjati. I mislim da Zakon o braniteljima, da branitelji isto ko što su '91. krenuli braniti ovu Domovinu nikome i ništa nisu ni pitali ni tražili, da je ovo trenutak da ova nekakva točka, u kojoj možemo promijeniti priču ako budemo dovoljno zreli i pametni i da jedinstveno krenemo u stvaranju nekakvih novih vrijednosti u društvu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Orepiću na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu, pojedinačnu, poštovani kolega Zdravko Ronko. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo ja ću na samom početku reći da podržavam pristup radu i izradi ovoga zakona i da ću ga kao takvoga podržati i naravno da ću za njega glasati, jer je s njim ispravljene su mnoge nepravedne, pa isto tako i vraćena su mnoga dostojanstva, odnosno, bolje rečeno biti će vraćena. No to ne znači, da ne želim da on bude bolji. Ja neću to uvjetovati svoje glasovanje ni datumom, ni izgledom nekakvog članka, formuliranjem nekakvog članka, kako se meni sviđa, ali ću nastojati truditi se i predložiti da on bude bolji i kvalitetniji barem iz mog kuta. A većina će odlučiti o tome da li sam bio u pravu ili ne. Stoga, ja bih krenuo od čl.1. vi znate da je on donio određenu polemiku, bilo je nekakvih rasprava, žešćih, manje žešćih itd. Ali ja sam negdje pročitao gdje je ministar Medved rekao kako je uporište za taj članak, čl.1 našao u deklaraciji o Domovinskom ratu. Stoga evo da ja ne širim to pitanje, ne obrazlažem, već je putno vremena i prošlo, samo ću reći da evo pozivam i ministra i njegove suradnike, da čl.1. usklade sa deklaracijom o Domovinskom ratu. Tako sve jasno piše, a takva deklaracija je kakva je da je, ali je takva deklaracija na snazi. Što se tiče čl.3., 4. 5. da, nakon toliko i toliko godina, evo, napokon će dostojanstvo dobiti dragovoljci narodne zaštite, nepravda će biti ispravljena, to je ono što podržavam, osobno i sa mnogim kolegama iz udruga braniteljskih sam poderao puno cipela, da bismo se između ostaloga i mi izborili za ovaj status. Njega su blokirali, ja ću reći birokrati i opstruirali sa raznih razina. Puno tu je sudjelovao kroz to vrijeme i DORH svojim tumačenjima o toga kad se priznaje status. Pa su smislili da to bude 30.srpnja, odnosno, 1.8. zato što je tada donešena jedna zapovijed o nekakvoj višoj razini organizacijskoj razini, a zna se jako dobro da je narodna zaštita osnovana, odnosno, predsjednik Tuđman je osnovao međustranačko vijeće upravo za narodnu zaštitnost, za obranu, 15.3. i da su tijekom proljeća, dakle, prije tog datuma se javljali dragovoljci i organizirali. Treba znati da oni nisu imali status, barem oni koji su imali ratni raspored, da nisu imali status, da je zakon derogiran i da je isto tako došlo do nekakvih krivi tumačenja, samo zato što je neki birokrati nisu dovoljno znali ili htjeli znati, a onda su bili uporni u tom nastojanju, pa su utvrdili da je 24.12. rok kad se stavlja klapra i kada se više ne može priznati taj status. Međutim, jasno je da je predsjednik Tuđman o odluci o ustroju domobranstva, koju je donio 24.12. ustvari jasno piše da ona stupa na snagu 30.1. A onda je još zakonodavac lijepo dodao, kako za priznavanje statusa treba 150 dana. Svima treba 100 ali za pripadnike narodne zaštite 150. I mogli ste se nasaditi na glavu ali vam fali 144 sata ili fali vam 6 dana da biste ostvarili taj status. I nitko ga nije mogao i nitko ga nije uspio ostvariti. A zna se jako dobro da su upravo ti pripadnici narodne zaštite ustvari bili dragovoljci, bili branitelji, koji su sa vlastitim novcem kupovali oružje, streljivo, a sa odjećom i hranom od kuće javljali se dobrovoljno, bez mobilizacijskih poziva, bez materijalne koristi, bez plaća, bez radnih mjesta da brane svoju domovinu. Evo, ja kažem bili smo šutagi, od Ministarstva branitelja, do Ministarstva rada, do inspekcije, do Sabora, jedini koji je uspio, ja mu čestitam na tome, nije tu, ali ja sam mu već to rekao i na odboru je ministar koji je, ministar Medved, koji je to ipak uvažio i imao snage, hrabrosti, a reći ću i poštenja da taj dio i taj segment stavi u ovaj zakon. Rekao bih nešto o članku od 101. do 103. dakle to je prednost u zapošljavanju. Interesantno je da do 2004. godine se odnosilo na sve kada je u pitanju zapošljavanje. Dakle hrvatski branitelj imao je prednost pri zapošljavanju i točka. 2004. novim zakonom, odnosno izmjenama koje su bile uvedeno je da oni koji moraju raspisati javni natječaj ili javni oglas. Međutim šta se je tada, šta se je tada desilo? Upravo kada uzmete, rekli smo 82 tisuće nezaposlenih hrvatskih branitelja. Rekli smo prosjek je 51 godina. Rekli smo da je to uglavnom srednja ili niža stručna sprema s kojom se teško možete zaposliti. I vidite upravo tamo gdje se oni mogu zaposliti mi smo napravili blokadu, odnosno rekli smo da oni ne moraju raspisati natječaj. Ne moraju raspisati niti oglas. I tu je nastao kratki spoj. Ministarstvo je, ja sam pisao na sve adrese moguće, jedini koji je prihvatio i koji mi je odgovorio kroz zastupničko pitanje bio je ministar Medved. Ja to moram reći, to je činjenica, to je život, to je istina. I ono što je rekao, ono što je obećao ja ću reći da je pokušao napraviti. Nije dovoljno zato što je umjesto da je kroz Ministarstvo rada išla izmjena i da svi moraju raspisati taj javni oglas za zapošljavanje, ne govorim ja o privatnim nego govorim o onima tvrtkama koje su, pravnim osobama koje su u vlasništvu države, grada, županije itd.. Nije se išlo kroz taj segment nego se je kroz Ministarstvo branitelja pokušalo to riješiti na jedan lakši način a to je da se doda i formulacija i interni oglas. Je li tako? E, sada gledajte ovako. Vi morate znati, ja vam mogu dati materijale od inspekcija koje su utvrđivale činjenična stanja u tim i takvim tvrtkama gdje oni ne raspisuju ni interni oglas već jednostavno imaju fond ljudi koji im pišu molbe, oni stvaraju taj fond i onda iz tog fonda si vade kada im treba. To vam drugim riječima znači dovedem za ruku koga treba i ja sam ga zaposlio. Zato predlažem da se možda doda još ili na drugi način onda ćemo to uspjeti riješiti ali mislim da bi trebalo i sa Ministarstvom rada poraditi na tome da postoji obveza propisivanja i oglasa i natječaja i za te pravne osobe. I ono još što bih rekao na kraju članak 214., ja sam to rekao i na odboru, do sada se je ono otpisivanje dospjelih i nedospjelih potraživanja prema korisnicima kredita. Dakle dodijeljeno je 3655 kredita, to je 320 milijuna, otplaćeno 67, otpisano 1829 na prijedlog Ministarstva branitelja i Ministarstva financija. Sada je dobra namjera bila, ja se slažem, dobra namjera je bila da se ovim zakonom otpiše sve što postoji. I dospjela, nedospjela to je negdje 1759 kredita, međutim to vam je 300, sa kamatama zateznim i redovnim, to vam je 313 milijuna koje mi trebamo jednim potezom pera otpisati. Nisam za to da ja u Saboru dižem ruku za otpis 300 i toliko tisuća kuna a da ne znam tko, šta, kako i zašto. A nisam ni za to da to ostane nerazjašnjeno. Stoga predlažem, vratite to natrag u Ministarstvo financija, u Ministarstvo branitelja, neka kao i do sada što su otpisivali otpišu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Ronku na ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću raspravu. Poštovani kolega Franko Vidović. Nema ga, zahvaljujem. Sljedeći, poštovani kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Uvažene dame i gospodo osnovni razlog zašto su branitelji išli u rat je bio da bismo jednog dana imali slobodnu i suverenu državu. Nažalost naša država danas nije suverena, mi smo se svojeg suvereniteta odrekli. Razlog zašto su branitelji išli u rat, tj. jedan od tih je bio da zaustave komunizam i da imamo demokraciju, međutim demokracija danas funkcionira na način da dođu direktive iz Brisela a onda po brzom postupku se tu bez ikakve rasprave zapravo pretvaraju u zakone. Znači mi imamo masu zakona koji nisu donijeti zato jer mi smatramo da su oni u interesu građana nego zato jer je to bila direktiva iz Brisela. Znači mi imamo jedan nedemokratski način ili proceduru donošenja zakona. Iz Brisela nam znaju recimo stizati direktive tipa mora se uvesti porez na nekretnine, mora se ovo, mora se ono i naravno branitelji kada gledaju to što se događa se pitaju je li to ona Hrvatska za koju su se borili, da li je to zemlja u koju su oni vjerovali da će biti. Znači zemlja koja je slobodna, zemlja koja je suverena, zemlja u kojoj imamo, kako da to kažem, u kojoj smo mi Hrvati svoji na svome i živimo u blagostanju. Nažalost, naravno ima u HDZ-u ljudi koji misle da je Hrvatska odlična zemlja, da sve super funkcionira i oni to svakodnevno govore na televiziji ali ima i onaj drugi dio građana koji smatra i branitelja znači da ipak nije sve onako kako bi trebalo biti. I kada pogledate sve demokratske pokazatelje, znači recimo broj novorođene djece, broj učenika, broj zaposlenih itd., itd., svi tzv. pozitivni ekonomski pokazatelji ili demografski su u padu a svi negativni pokazatelji, znači broj blokiranih, javni dug, privatni dug itd. oni rastu. I mi danas nažalost možemo konstatirat da je stanje u našoj zemlji gore nego je bilo prije '90. odnosno da odlaskom komunizma umjesto prosperiteta, naši građani su doživjeli poniženje. Vojnici koji su otišli u rat kad su se vratili nazad kući, ostali su bez posla i žene koje su čekale svoje muževe da se vrate iz rata, također su ostale bez posla i onda je HDZ da bi prikrio taj problem nezaposlenosti, odlučio sa masovnim umirovljenjima jednostavno zbrinuti sve te nezaposlene. I na taj način je problem nezaposlenih prikriven. Međutim nitko nije postavio pitanje što će se dogoditi sa djecom tih branitelja odnosno tih ljudi koji su ostali bez posla jer u trenutku kad će oni odrast, poduzeća gdje su njihovi roditelji radili, više neće postojati i to je ono što se dogodilo, zato imamo danas egzodus mladih ljudi jer naravno, građani su razmišljali onako kako se to kaže, to se kaže ajmo ovako reći HDZ je napravio hrvatskom narodu medvjeđu uslugu. Znači, omogućio je ljudima koji nisu za mirovinu da odu u mirovinu i na taj način prikrio taj problem njihove nezaposlenosti i prebacio ga naravno na njihovu djecu. I danas neki branitelji, recimo može iz Slavonije, sa tugom u srcu gledati što je njegova Slavonija propatila, što je Osijek propatio itd., a zašto? Zato jer je više nažalost, ljudi napustilo našu zemlju zbog politike koju provode političke elite, znači i HDZ i SDP nego zbog Srba. Nažalost. Pogledajte broj ovršenih nekretnina, u zadnjih 10 godina, znači 2007.-2017., vidjet ćete da se radi o broju većem od 40 tisuća. Znači sad treba, evo stavite si jednu stranu broj nekretnina oštećenih u ratu, stavite na drugu stranu broj ovršenih nekretnina i pogledajte zapravo ratnu štetu koja nam je nanesena od strane susjedne Srbije i ratnu, odnosno ekonomsku štetu koju su nam nanijele sukcesivno HDZ-ove i SDP-ove Vlade. I na kraju, logična posljedica razočarenja, onime za što su se borili i onoga što su dobili jest ta da branitelji dižu ruku na sebe i zato je preko 3 tisuće branitelja počinilo suicid. Ovaj zakon, meni je drago da on dolazi, meni je drago da se braniteljima pomogne, međutim postavljaju se neka pitanja koja nažalost iz ne znam kojeg razloga, nitko ne želi pokrenuti, a to je pitanje lažnih branitelja. Znači svi znamo da u Hrvatskoj nije bilo pola milijuna branitelja jer da je bilo pola milijuna branitelja, tada mi ne bismo bili u ratu sa daleko nadmoćnijim neprijateljem već bi mi bili nadmoćniji, zato jer bi imali puno više vojnika nego neprijatelj i jedan je ovako bloger ili kolumnist napisao da je Napoleon do Moskve stigao sa pola milijuna vojnika. Znači da je stvarno bilo pola milijuna branitelja, mi ne da bismo obranili Hrvatsku bez grča na licu, mi bi mogli otići da ne kažem, i do Moskve jer rekao je Napoleon isto za Hrvate da su odlični vojnici što znači da ili odnosno što isključuje mogućnost da su Hrvati loši vojnici i da zato nismo brže vojne operacije radili i ukazuje na to da zapravo ima velik broj lažnih branitelja. I sad što se događa? Nalazimo se u situaciji gdje pravi branitelji imaju egzistencijalnih problema i briga a lažni branitelji imaju 8 tisuća kuna invalidske mirovine a nisu invalidi. Nažalost ovaj zakon to ne rješava, kada bi država htjela riješiti problem lažnih branitelja tada bi se sutra pronašao novac za stvarne branitelje i njihove mirovine bi mogle biti, ja bi rekao, i duplo veće. Znači ja ne tvrdim da branitelji nisu zaslužili socijalnu zaštitu, naprotiv, ja se zalažem za to da ona bude još veća, ali nije moguće napraviti inflaciju broja tih branitelja i onda svima dati neka velika prava jer bi naravno došlo do sloma proračunskog. Mislim, ionako je on u slomu ali to bi ga samo rušilo do kraja. I nažalost ministar Medved što radi? A odlučili su maknuti onaj Registar branitelja koji zapravo smanjuje transparentnost cijelog sustava, zašto? Pa da nema lažnih branitelja onda ne bi bilo potrebe za registrom. Ljudi bi rekli, gle, bilo je ne znam, karikiram, 100 tisuća branitelja, nema potrebe da njihova imena budu javna. Ja bi rekao ok, ali mi imamo inflaciju tih lažnih branitelja i to je jedan od glavnih razloga objave registra. Mislim da HDZ svojom politikom ne ide za tim da pomogne braniteljima jer branitelji iskreni su koji gledaju u šta se država pretvorila, su ogorčeni, mislim da ovim zakonom, odnosno da je namjera ovog zakona kupiti biračko tijelo HDZ-a i zapravo sugerirati tim ljudima, vidite HDZ je uz vas a zapravo što? HDZ je u laž, HDZ je uz ljude koji su lagali da su branitelji a nisu. I htio bi reći svim tim braniteljima, tj. ne braniteljima, lažnim braniteljima koji imaju povlastice i prava koja im ne pripadaju, da u Bibliji piše da „Nijedan lažac i nijedan lopov neće ući u Kraljevstvo nebesko“, što znači da oni živeći u laži, obmanjujući i državu i druge ali na kraju i sami sebe, s tim da su branitelji a nisu, zapravo da tako kažem, osuđuju sami se u pogledu vječnosti tim više što je Isus u Ivanu 8,44 kaže nevjernim Židovima, „Vi imate đavla za oca jer je on lažac i otac laži i nije stajao u istini od početka.“ I svaki put kad mi kao ljudi lažemo sebe, druge i znači državu, zapravo mi ponavljamo laž i to je jedna jako ružna stvar, koja kažem, vodi nas u vječnu propast i zato apeliram na lažne branitelje da se odreknu svog statusa i da zamole državu da novac koji njima ne pripada, da ode onima koji su stvarno se borili za ovu državu i dali neki i dijelove svojih tijela a nažalost, mnogi i svoj život u obrani suvereniteta zemlje koja više nije suverena. Eto, ja ću iz razumijevanja za branitelje, podržati ovaj zakon, ali apeliram na državu da riješi problem lažnog branitelja i da naknado kad se riješi taj problem, jer što se trenutno događa? Trenutno se događa to, da se pravim braniteljima skidaju mirovine. Oni kažu smanjiti ćemo ti 10, 20% itd. Zašto? Ne zato jer novaca nema, nego jer ima masa ljudi tih lažnih branitelja koji primaju sredstva koja ne bi trebali. Kad bi se riješio problem lažnih branitelja, tada država ne bi trebala kolektivno rezati mirovine, odnosno, prava svim branitelja. I zapravo je ta politika lažnih branitelja, dovela do toga da se prava stvarnih branitelja, umanje, smanje, itd. Osobno sam protiv smanjenja prava branitelja. Znači, ali stvarnim. A onima koji nisu stvarni, treba im oduzeti sva prava i procesuirati zbog toga, što HDZ nažalost ne želi napraviti. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Pernaru. U vašim riječima iščitavam laganu nostalgiju za bivšim zločinačkim režimom i bivšom državom, ali vi znate zašto. Imamo nekoliko replika. Prvi se za repliku javio, poštovani kolega Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani, ja ću reći mladi kolega Pernar, meni je zadovoljstvo da možete iznositi svoja stajališta ovdje i da na to okrenu očima. Ja ću vam zato dopustiti još i na moje imate repliku, pa da još dodate neka svoja razmišljanja. Ali ono što bi samo htio vratiti, da ne ispadne iz ovog Domovinskog rata, da se je netko borio za neku vrstu politike, da kažem, prvo mi smo se borili koji smo sudjelovali za pravo na život. Ajmo krenuti od toga i tada je politika i aktualna i oni koji su bili na prvim linijama, ono činila po našem stajalištu greške koje smo smatrali da nije potrebno, da nekad je neka veća žrtva bolja, nego da na drugi način gubimo nešto što smatramo da nam pripada. Ali, kad ste u situaciji da netko ide istrijebiti vašu obitelj, vaše susjede, vaše prijatelje i pokoriti i podložiti, onda zapravo budete vrlo prizemni. Znači idete se boriti za opstanak. Ja nisam ogorčen. Nisam osobno ogorčen, jer za ono što smo se mi koji smo bili dragovoljci tada došli u postrojbe, mi smo se izborili. Znači to smo se izborili. Politika, ona je uvijek imala svoje reperkusije i oblikovala je isto i tumačenje i meni je mučno slušati da netko tumači da je sadašnja politika nastala iz Domovinskog rata. Ne ono što je bilo u Domovinskom ratu se ovom politikom apsolutno nema veze. Ovo je već da kažemo jedan drugi korak za koji tada nije bio bitan niti je bio razlog uopće nastanka nas koji smo krenuli u tu bitku i ja ga ne bi ni sada miješao i radi toga, svaki zakon bilo koja politička opcija koja donese da zapravo upravo ukaže na to da je to bila borba za život i očuvanje, ne samo nas, naše obitelji nego i ljudi koji su s nama živjeli će biti pozdravljena evo s moje strane. A ovo sve ostalo je na dušu onima koji su kreirali politike nakon … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Paneniću na replici. Odgovor kolega Pernar. Izvolite.
Gospodine Panenić, većina branitelja kad je išla u rat je sigurno išla s tom mišlju koju vi nosite. Znači želje za slobodom, boljim životom itd. Međutim, činjenica je da se branitelji nisu borili za to da ih odvjetnik Milana Bandića i mason Marijan Hanžeković masakrira ovrhama. Nisu se borili za to da bi bila struja, voda i plin skuplji. Nisu se borili za to da bi sva državna imovina bila privatizirana i predana u ruke strancima. Nisu se borili za to da njihova djeca napuštaju zemlju koju su oni stvarali i domove koju oni nisu htjeli u ratu napustiti. Ali, nažalost, stvari su se okrenule na suprotan način. I postelja se pitanje tko je za to kriv. Zna se tko je za to kriv. Nažalost zna se da nije jedino HDZ za to kriv, jer je SDP isto provodio politiku privatizacije zaduživanja u suštini neoliberalnu politiku, ekonomsku, kao i identičnu monetarnu politiku, koja je dovela do kreditnog sloma, ne samo male ljude, nego i velike subjekte. Ja sam siguran da kad su branitelji išli u rat da nisu išli, da tako kažem žrtvovati sebe zato da bi recimo Ivica Todorić živio u dvorcu, siguran sam u to. Ali, na kraju je ispalo tako da braniteljima treba malte ne socijalna pomoć, a da nemaju od čega za živjeti, da žive u ruševinama, a da Ivica Todorić koji nije bio u ratu živi u dvorcu i zapravo upropaštava državu za koju su se oni borili. Nažalost, naš narod je odlučio na izborima podržavati one političke opcije i kandidate koje provode tu da tako kažem mesarsku politiku prema hrvatskom narodu i posljedice su zapravo naš nestanak s ovih prostora, gubitak suvereniteta i zapravo se na kraju svega, jednog dana će ljudi postaviti pitanje, zašto su se ti ljudi borili na kraju. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Pernaru na odgovoru. Imamo još jednu repliku, poštovana kolegica Ines Strenja Linić. Izvolite.
Poštovani gospodine Pernar, jako mi je zasmetalo što stalno govorite lažni branitelji, lažni branitelji, lažni branitelji. I ponavljajući takve riječi sve ove godine i na taj način smo doprinijeli da se jedan dio branitelja, najveći dio branitelja smatra, da su potencijalno netko tko je iskoristio svoj učešće u Domovinskom ratu ili da dio nije je lažirao tu svoju dokumentaciju o učešću o Domovinskom ratu. Mislim da je zapravo najveća greška napravljena među tih 500000 i ja mislim da je 500000 bilo u HV da se borilo, neću reći dokle bismo stigli, ali bi stigli jako daleko. Ali, mislim da je trebalo odmah u startu reći, ono što se sad definira s ovim zakonom, a to je sudionici Domovinskog rata. Jer biti liječnik u Gospiću i na Trsatu u Rijeci i u Pulu, bilo je apsolutno različito, biti u Gospiću u logističkoj bazi i ne izlaziti na teren, na prvu crto je bilo sasvim drugačije. I biti kuhar, kao što je danas gospodin Culej rekao i ići na vrh Velebita, sa dečkima da bi se spreman hrana je jedna sasvim druga priča od kuhara na muzilu ili u Splitu. Dakle već ta priča borbeni i neborbeni sektor, ali u unutar borbenog sektora su velike razlike je trebala davno prije biti razriješena. Ali zato nismo ni vi ni mi zaslužni niti su zaslužni branitelji da se stalno prozivaju lažni branitelji. Registar je bio otvoren, pa koliko tih lažnih branitelja je pronađeno na osnovu onog kako smo ih mi definirali? Problem je u tome šta smo ih trebali sasvim drugačije definirati. Ali čujte, to je bilo na onim političkim opcijama koje su bile na vlasti i jedni i drugi ali oni su svoja izvorišta izgubili. Niti je SDP više toliko socijalno orijentiran, niti je HDZ toliko poduzetnički orijentiran, sve se to na neki način izjednačilo, neke druge opcije govore o problemima koji su trenutno u našem društvu ali me smeta govoriti stalno lažni branitelji jer prema onim propisima koji jesu, branitelji su ti koji su evidentirani među tih pola milijuna. A da ih je previše upisano, kao branitelji, jeste.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Strenja-Linić na replici. Odgovor kolega Pernar. Izvolite.
Htio bi reći da, netko će reći ne treba naglašavati problem lažnih branitelja međutim činjenica je da lažni branitelji crpe iz ove države velika financijska sredstva i da upravo zbog njih su pravi branitelji obespravljeni odnosno umanjena su njihova prava. Najviše me srce boli kada vidim nekog čovjeka u maskirnoj uniformi, vjerojatno iz Domovinskog rata kako kopa po smeću. To me boli. Mene srce razdara. A opet s druge strane, postoje ljudi koji su sa lažnim invaliditetom bili u vojnim jedinicama koje nikad nisu postojale itd., koji su ostvarili sva moguća prava i trebali bi se pitati znači građani, da li je zapravo ta politika inflacije broja branitelja odnosno stvaranja broja velikog lažnog branitelja je li ona u biti parazitska, je li ona klijentelistička, pogoduje li ona jednoj političkoj stranci odnosno strukturama koje su im to omogućile i na kraju krajeva, treba li s tom politikom stati na kraj. Nažalost po rezultatima izbora, vidimo da velik broj građana i dalje podržava kriminal, podržava korupciju i to od mikro do makro razine, znači na svim razinama i konačna posljedica je slom, urušavanje države, propast države, nestanak narod koji u njoj živi. I imajte na umu da sva prava koja su stečena zapravo bez te osnove, to je sve mačak u vreći, to je, kako bi se to izrazio, medvjeđa usluga, i na kraju krajeva, svatko će od nas odgovarati za svaku kunu koju je uzeo a koja mu nije pripadala bez iznimke pa i lažnim braniteljima. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Pernaru na odgovoru. Prelazimo na slijedeću raspravu, završnu riječ u ime Kluba zastupnika GLAS, HSU, poštovani kolega Silvano Hrelja. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, predstavnici ministarstva. Što dalje ide ova rasprava, to sam više ponosan na moju formu branitelja u HSU-u iz razloga što oni stalno svoja prava komentiraju sa ostalim umirovljenicima jer su dio jednog korpusa svih umirovljenika zajedno. I moram priznati da u toj našoj strukturi nije bilo tako radikalnih zahtjeva i takvih velikih povika na ugrožena prava branitelja. Jedino što moram reći je jedno pitanje koje se pokušava riješiti ovim zakonom je pitanje da se dozvoli rad uz mirovinu u više varijanti jer neke varijante su bile dozvoljene i po postojećem zakonu, ali u više varijanti. Gledajte, sada je to nešto poboljšano. Ali pitam vas zar nismo mogli napraviti veći iskorak? Ima vas jedan dobar broj koji su sjedili u prošlom mandatu, pardon pretprošlom, kad je gospodin Mrsić predlagao kao ministar rada i mirovinskog sustava da se može raditi a da se ne stavlja mirovina u mirovanje. I to ako je netko u invalidskoj mirovini, može raditi do 4 sata uz ugovor o radu, može se raditi i o ugovoru o djelu, i nekog tko je u starosnoj mirovini. Tada su nam predbacivali, odnosno s ove strane nam je predbacivano da će ta mjera poremetiti odnose na tržištu rada, da smo mi izravna konkurencija, dakle umirovljenici da su izravna konkurencija mladim ljudima i da će zbog toga mladi ljudi odlazi u mirovinu a mi u kontinuitetu imamo jedan broj otvorenih poziva na određena radna mjesta, otvorenih ponuda radnih mjesta koje nikako ne možemo popuniti. Prema tome, ja se pitam zašto mi to limitiramo na 4 sata, zašto limitiramo korisnike prijevremenih mirovina da ne mogu isto tako raditi i zašto sve umirovljenike uključujući i branitelja, ne damo im mogućnost da rade ukoliko ima mjesta na tržištu rada? Oni plaćaju doprinose, ministar Marić je rekao da moraju plaćati pola doprinosa za mirovinsko, pola doprinosa za zdravstvo. Dakle, oni će sami sebi uplatiti jedan dio mirovine, ja ne znam čega se mi bojimo. Napravimo jednu analizu pa vidimo što nam to nedostaje i da li u tom korpusu umirovljenika i branitelja postoje ti ljudi koji mogu popuniti ta radna mjesta i doprinijeti našoj ekonomiji, preostale radne sposobnosti ima, i kod branitelja i kod prijevremenih umirovljenika. Drugo što imam primjedbu, tražili smo dakle opet u onoj pretprošloj Vladi, dobili smo financijska sredstva iz EU-a odnosno Europksa komisija nam je odobrila za formiranje jedinstvenog centra za vještačenje odnosno jedinstvenog tijela vještačenja, pardon, i sada ovdje tražimo posebne ustrojstvene jedinice. Još nismo ni uspostavili centre, imamo svega 4 centra. Potreba za vještačenjem je enormna. Drugo, ja sam branitelj isto tako nisam to tražio, ja bi najviše volio da postoji kategorija u zakonu, građani koji su se odazvali na mobilizaciju i časno sudjelovali u obrani RH i ne traže nikakva braniteljska prava. Ja bi volio da se mogu odrediti ali nisam imao pravo izbora, mobiliziran sam odazvao sam se na mobilizaciju kao i većina mojih Istrijana, odradio svojih 13 dana i dobio status branitelja. Gospodo, to je potpredsjednica vlade Jadranka Kosor tako odredila i to je zakonom tako određeno u Oluji 13 dana, član Braniteljskog fonda i sve to tako ima, ja se nisam nigdje prijavljivao gospodo. I želim vam samo reći da ste mogli ostaviti pravo izbora. Dakle molio bi da se ne izdvajaju sami branitelji. Ako postoji jedinstveno tijelo vještačenja, neka bude za sve i za mirovince, i za socijalce, i za zdravstvo i za branitelje. Zašto tražimo uvijek nešto posebno? Više će nas naši građani cijeniti i voljeti, ne da uvijek tražimo nešto. Ja znam da su uzroci i posljedice specifične, ali ako to ne mogu doktori shvatiti onda zašto su doktori. Ispričavam se malo, malo je žestina ali mislim da uvijek dotičem neke nepravde koje su po mom mišljenju značajne. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Hrelji. Imamo nekoliko replika. Prva replika poštovani kolega Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Evo vrlo brzo i kratko. Kolega Hrelja spomenuli ste i upitali ste zašto ograničavati to je člankom 29. na pola radnoga vremena branitelje odnosno sve umirovljenike kao što je to propisano i općim zakonom. Da, slažem se s vama, zapravo za sada je potreba tržišta rada tolika, međutim mi ćemo sigurno u budućnosti imati situaciju, a to nam se događa iz dana u dan da za poslove koji su kod nas niže plaćeni, ljudi odlaze u Njemačku koja bilježi novi ekonomski ekspanziju i rast kao sedamdesetih i tamo dobivaju tri puta više za taj isti posao. Nama neće ostat ko raditi i mi ćemo upravo morati posegnuti za ovim i to će tek tada doći do pune primjene, za sada pola je možda dovoljno. Ali slažem se da ako gledamo u budućnost za dvije, tri godine odnosno pet godina da sigurno će na određenim mjestima pa bile to i blagajnice ako ih ne zamijeni neka tehnologija u supermarketima i ostalim jednostavnijim zanimanja, a da ne kažem manualnim više koristiti se ova priča jer tu ljudi imaju tu neka prava i onda će ih znati iskoristiti. Tako da što se tiče ovog propisanog u članku 29. to je apsolutno pozdravljamo da je omogućen bez obustave imovine i to ide u tom smjeru, prije svega k socijalizaciji i svemu onome što braniteljska populacija i svi oni problemi sa kojima se susreće. Ali da ekonomsko pitanje da to će doći na dnevni red ne samo za branitelje nego za sve umirovljenike i to će nas vrlo brzo snaći.
Zahvaljujem kolegi Čuraju na replici. Odgovor kolega Hrelja. Izvolite.
Zahvaljujem kolega Čuraju na razumijevanju ove materije. Ja doista smatram da 2014. kada smo donijeli prvi put to pravo da umirovljenici mogu raditi korisnici invalidske i starosne mirovine, da mogu raditi do najviše 4 sata uz to da ne prekidaju svoju mirovinu nego zasnuju radni odnos ugovorom o radu, mislim da je bilo dovoljno vremena da smo mogli ustanoviti da je to mjera koju je koristilo 5 do 6 tisuća ljudi godišnje, da oni nisu uzrok odlaska mladih ljudi jer su obično bili na onim radnim mjestima gdje su se tražile specifične vještine. I zašto jedan kuhar ne bi mentorirao mladog kolegu ako je otišao u starosnu mirovinu, to opet nije toliko težak posao? Zašto to mora biti 3,5 sata, zbog forme, može to biti i duže ili neka slična zanimanja. I ja mislim da se nemamo potrebe bojati jer umirovljenici pa i branitelji neće preplaviti tržište rada i neće nikome uzeti kruh. A mladi odlaze i odlazit će sutra jer ne vide perspektivu, jer ne vide budućnost, jer žele imati socijalnu sigurnost kada odu u mirovinu, a ovdje ne znaju koliko godina staža će do svoje 50., 60. ili 70. godine ostvariti jer je nestalnost zaposlenja i nesigurnost zaposlenja katastrofalna i uz to slaba plaća, pa ni drugi stup neće im omogućiti da uštede nešto za svoju mirovinu. Dakle u pitanju je perspektiva, u pitanju je određeno beznađe i imam mlade ljude u kući i družim se sa njima i znam kako razmišljaju. Traže sigurnost i traže izvjesniju budućnost nego što je imaju ovdje. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Hrelji na odgovoru. Sljedeća replika, poštovani kolega Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine Hrelja, pretpostavljam da ste vi dobro iščitavali ovaj zakon. Spominjali ste da smo pretprošlom sazivu ovog Sabora bili protiv te mjere. Činjenica je da su se okolnosti promijenile posebice okolnosti na tržištu i da je ova mjera da se ne obustavlja mirovina odnosno da je omogućeno da se radi pola radnog vremena od punog radnog vremena jedna iznimno dobra mjera. Još je bolja ona mjera kada se zapošljava dijete poginulog branitelja gdje je poslodavac koliko znam samo plaća sredstva doprinosa vezano za mirovinu i … Međutim, spomenuli ste ministra u onoj pretprošloj vladi, a niste trebali, ona je inicirao tada onaj Zakon o jedinstvenom tijelu vještačenja i on je prouzročio veliki broj predmeta, tada je to bilo negdje oko 100 tisuća i govorite da se sada stvara jedna posebna ustrojstvena jedinica u okviru Zavoda za jedinstveno tijelo vještačenja. Nije ustrojstvena već je organizacijska jedinica upravo za predmete kako stoji i u ovom prijedlogu zakona vezano za hrvatske branitelje, upravo zbog onog velikog broja predmeta koji su se tada nagomilali donošenjem tog zakona. Još nešto je bitno vezano za taj Zavod za jedinstveno vještačenje, tada je ta vlada 2013. godine uzela jedan kredit od Svjetske banke gotovo 70 milijuna eura, to su ogromni novci koje će morati vraćati porezni obveznici. Ta sredstva su uzeta za 5 stavki, jedna je bila za deinstitucionalizaciju za jedinstveni centar za naknade a između ostalog i za ovo jedinstveno tijelo vještačenja. Jedinstveno tijelo vještačenja je dobilo 4 milijuna eura za ta sredstva nažalost, taj ministar u to vrijeme to uopće nije iskoristio već dapače stvorio jednu veliku pomutnju i zato se dogodio taj veliki broj predmeta. Da se to ne bi dogodilo braniteljima, odnosno da ne bi bili dodatno isfrustrirani, radi se posebna organizacijska jedinica, koliko sam razumio a ne ustrojstvena. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Babiću na replici. I odgovor kolega Hrelja, izvolite.
Pa kolega Babić, meni je drago da istim jezikom govorimo a ustvari moja namjera nije da vama bilo što spočitavam jer poznajem pozicijske i opozicijske igre u ovom Parlamentu i jasno mi je da opozicija uvijek ima obavezu da upozorava na moguće štetne posljedice koje u ovom slučaju zapošljavanja umirovljenika invalidskih i starosnih mirovina štetnih posljedica nije bilo i bili smo u pravu da smo donijeli takvu mjeru i treba je dalje širiti. Ja nisam ovdje advokat ministra Mrsića niti želim o tome raspravljati. Znam da je realizacija jedinstvenog tijela vještačenja i postavljanja centara došla relativno kasno i da se sa tim projektom dosta kasnilo i da je bilo opstrukcija u mandatu te naše Vlade u svim sektorima, dakle i u socijali i u mirovinskom i u zdravstvu i u Ministarstvu branitelja tako da je taj projekat vrlo teško odnosno nikako nije išao. I postoji stvarno zahtjevan broj predmeta koje treba riješiti. Međutim, gledajte, ja ne znam ali morati ćete sjesti samnom na kavu, za mene su istoznačne riječi i ustrojstveno i organizaciono. I organizaciona i ustrojstvena jedinica, dakle ja tu ne vidim velike razlike između onoga što tamo piše i što sam ja rekao. Po meni se to podrazumijeva ista stvar. Moguće da postoje nijanse o kojima ćete me vi vjerojatno podučiti ja ću spremno, ali ćete platiti kavu. Evo, hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Hrelji. U ime kolege Babića, zahvaljujem na pozivu na kavu. Sljedeći za repliku se javio uvaženi kolega Ivan Pernar, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući povlačim repliku. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Pernaru. Sljedeći se za repliku javio poštovani kolega Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Pa kolega govorili ste o tomu, o jedinstveno tijelu vještačenja i ovoj ustrojbenoj jedinici koja stvarno je puno puta u ovom Domu opisana kao nemoguća za prava hrvatskih branitelja s obzirom da su dogledno vrijeme Ministarstvo i Vlada RH uspostavili probno vještačenje po stručnjacima svih vrsta. Koji su jasno napisali da u jednim predmetima može se ostvariti samo 6%, u drugima 7,2%. Najviše je jedan stručnjak ocijenio da 26% predmeta može on obraditi a ostalo ne može. To je ekspertiza koju su napravili u jednoj godini dana. I unatoč toga, i unatoč toga što je prezentirano i napravljeno sililo se sa time da se ide sve u jedno jedinstveno tijelo vještačenja što apsolutno ne odgovara ni stručnom mišljenju onih koji se bave baš tim poslom vještačenja. I ono što ste rekli građani koji su se odazvali na mobilizacijski poziv. Nakon poziva predsjednika Tuđmana da se svi građani koji su vojno sposobni uključe u obranu Domovine, tada su došli dragovoljci, kada nije bilo dovoljno dragovoljaca tada su se poslali mobilizacijski pozivi. I nemojte me vući za jezik da govorim o tome koliko ih je upućeno u Istri. Ali nema veze. Sve ovo što je napisano u zakonu jasno definira hrvatskog branitelja, od dragovoljca do branitelja. Branitelj je svaki onaj koji je sudjelovao u Domovinskom ratu da li mobilizacijskim pozivom ili svojom dragovoljnošću. Ali dragovoljci imaju posebni status i posebno vrednovanje. Mislim da je neprimjereno sada … [[Govornik se ne razumije.]] građani koji su se odazvali mobilizacijskom pozivu. To je stvarno neprimjereno.
Zahvaljujem kolegi Đakiću na replici. Odgovor, kolega Hrelja, izvolite.
O problematici jedinstvenog tijela vještačenja i o problemima terminološke prirode, kriterije, svega imati ćemo prilike sutra ujutro govoriti kada se radi rasprava o novom zakonu, prijedlogu zakona o, Izmjenama i dopunama Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji u čijem sastavu je jedinstveno tijelo, odnosno centri za vještačenje i profesionalnu rehabilitaciju pa ćemo si moći to posebno pojasniti. Što se tiče građana koji su se odazvali na mobilizaciju i časno odslužili svoju obavezu prema Domovini, ja sam ponosan na ovu izrijeku i ja sam govorio o sebi, ja nisam govorio o dragovoljcima, ja sam govorio o jednom običnom građaninu koji je radio, koji je kao sindikalni funkcioner posjećivao svoje kolege sindikalne članove u Brinju i Ličkom lešću, odnosno Sincu, obilazio ih, nosio im cigarete, škatulete itd., o tome ja govorim. I kada je bila akcija „Oluje“ bio sam mobiliziran, dignut itd.. Ja za to ne tražim ništa, čak ni status hrvatskih branitelja. Je li vam jasno? Nisam tražio, ja sam to dobio. … [[Upadica se ne čuje.]] I ja vas molim samo da, ako mislite da je to ispravno, da treba biti ta distinkcija da nam ostavite mogućnost izbora. Ja ovu zemlju volim možda više od vas. I ja mislim da je, i ja mislim da je ova zemlja divno izgledala bez obzira što je bilo ratno okruženje od '90.-te do '95. kada smo bili solidarni, kada smo bili jedno, kada smo jedno disali a poslije smo počeli vući svaki za svoj kraj tko će izvući deblje. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Hrelji na odgovoru. Prelazimo na sljedeću završnu riječ. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Božo Ljubić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju, kolegice i kolege zastupnici, uvaženi predstavnici Ministarstva branitelja. Danas je rekao bih pred nama jedan od najvažnijih zakona koji ćemo imati prilike usvojiti u ovome mandatu. I mislim da dijelim mišljenje, bar sam tako razumio iz rasprava koje su se danas mogle čuti, većine zastupnika u ovom Saboru da je ovaj zakon zapravo urađen na jedan vrlo ozbiljan, sveobuhvatan i sustavan način i da regulira, dakle pitanje hrvatskih branitelja i mnogo šire od samih prava, pa i potreba. Jer činjenica da se u definiciji, dakle u samom članku 1. ovoga zakona jasno, dakle definira karakter Domovinskog rata u RH i jasno imenuju agresori u ovoj definiciji zapravo reafirmira one izvorišne odrednice Ustava BiH koji govore da je RH utemeljena na pobjedi u pravednom, legitimnom, obrambenom i oslobodilačkom ratu. I ja bih poručio svima onima kojima smeta ova definicija zapravo da se suoče sa povijesnom istinom, da budu spremni osuditi režime u ime kojih je vođen ovaj rat i ova agresija. Jer ono što je nama danas svima jasno tko je napadao i tko se branio, onima za 100 godina možda neće biti ako ne bude na služben način konstatirana. Nadalje, definicija samih branitelja zapravo je korak naprijed u odnosu na rješenja koja smo imali do sada, da ne ponavljam šta piše. Sama činjenica da su, odredi dakle Narodne zaštite uključeni govore o tome. Ali evo na kraju ću reći nešto drugo još o tome dalje. Samo u par rasprava sam imao prilike, dakle primijetiti ovo što je kolega Raguž rekao. Dakle, pokušaj antagoniziranja, dakle braniteljske populacije sa ostalim populacijama glede određenih prava pa se govorilo čak i o privilegijama. To je vrlo pogrešan pristup i neprimjeren ovoj populaciji. Prije se radi, dakle o realizaciji potreba i ispravljanju nepravdi. Činjenica da se u zakonu, dakle predviđa ranije i povoljnije umirovljenje, prednost pri zapošljavanju, naknade za nezaposlene branitelje, olakšanje zdravstvene skrbi i samo posljedica činjenice da ti branitelji koji su mladi otišli braniti Hrvatsku nisu imali prilike školovati se i završiti fakultete koje su započeli. I naravno danas ne mogu biti jednako konkurentni ostalima koji nisu bili u toj prilici. I naravno treba Hrvatska država da kroz prednost pri zapošljavanju pomogne tim ljudima. Nadalje, prednost … [[Govornik se ne razumije.]] Zašto? Pa zato što ti ljudi su zapravo narušenog zdravstvenog stanja mnogo više od ostale populacije. Činjenica da je opravdano, dakle razmatrati povoljnije i prijevremeno umirovljenje proizlazi iz nalaza da je životni vijek branitelja kraći od ostale populacije. I sada evo pri kraju da kažem, evo kao pripadnik HVO-a i stvarno mi je čast od kluba HDZ-a da završnu riječ kažem. U svakom slučaju slažem se sa kolegom Ragužom koji je rekao da je u ovom zakonu napravljen korak naprijed, da su neka pitanja koja su bila samo, dakle predmet ugovora između dvije države danas riješena zakonom i da neće doći u pitanje zapravo osporavanje tih prava od strane bilo koga u BiH, Federaciji BiH. Ono što sam ja, evo obvezan ovdje iznijeti, evo i kao predsjednik … [[Govornik se ne razumije.]] u Saboru u okviru kojeg je i Odbor za branitelje su neka pitanja koja su već zapravo predlagana predlagatelju, a tiču se, dakle Hrvatskog vijeća obrane. Dakle, bio je prijedlog da se u članku 3., dakle definiciji hrvatskog branitelja uključe i pripadnici borbenog sektora Hrvatskog vijeća obrane i mislim da im je tu bilo mjesto … [[Govornik se ne razumije.]] HVO-a u obrani RH. Međutim, isto tako razumijem predlagatelja jer se u ovom zakonu rješavaju i mnoga prava koja zapravo se ne mogu rješavati na identičan način za hrvatske države nego koji su stanovnici dvije države. I zato razumijem, dakle činjenicu da je to stavljeno u posebno pravo u glavu 9. i glavu 10., dakle ovoga zakona. I sljedeća stvar, smatram također sam obvezan iznijeti ovdje ono što je već predlagano, a to je dakle da se u članku 141. razmisli da pored, dakle pripadnika borbenog Sektora Hrvatskog vijeća obrane kojima je pravomoćnim rješenjima u Bosni i Hercegovini priznat status ratnog vojnog invalida po osnovu zatočenja i ranjavanja, uključuje … [[Govornik se ne razumije.]] PTSP-a posebice što je među njima, dakle najveći rizik od, dakle oduzimanja života, odnosno samoubistva. A u ovom zakonu su zapravo i te osobe koje su na žalost izvršile samoubistvo, odnosno njihove obitelji zapravo uključene sa novim pravima [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] Prema tome, na kraju klub HDZ-a će naravno podržati ovaj zakon. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Ljubiću na ovoj raspravi. Imamo dvije replike. Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Ljubić, evo ja bih se samo osvrnuo na jednu konstelaciju. Ne daj bože da me zakon bilo koji definira kao hrvatskog branitelja, ne daj bože da me definira kao dragovoljca Domovinskog rata. Jer bojim se da onda ono poštovanje koje smo trebali dobiti svi koji smo sudjelovali, a pogotovo oni koji su stradali će se jednom izgubiti. Jer zakoni će se mijenjati. Ja se bojim samo da ne završimo kao partizani. Kakvo je naše stajalište, mišljenje o onim ljudima koji dan danas primaju neke mirovine kad svaki životni vijek je već završio. Ja se osjećam tako, jer onda sam bio stvarno mlad, 18 godina i što će biti za jedno dvadesetak godina? Da li će onda netko se podsmijavati, reći mi tebe samo gledamo kroz neki zakon koji te štiti. Ja ne želim da se spustim na razinu zakona, niti bilo koji stvarni branitelj smatra da će ga definirati bilo koji zakon. Ne ono može biti samo da država će razmatrati da li se želi odužiti tim ljudima i u kojoj mjeri. Ali da će netko tražiti od države da treba ga definirati, ne. Ima jasno popisi ljudi koji su sudjelovali, kada su sudjelovali zapovjednici koji stoje iza toga popisa i oni trebaju odgovarati zapravo i pred Bogom i pred ljudima da je to istinito. Jer zakon je i doveo do ovoga da imamo 500 tisuća ljudi prijavljenih, kad bi se brojalo samo što su branitelji stvarni oni onda bi sigurno bili puno realniji i ne bismo morali raspravljati toliko o zakonima nego bi taj broj koji je tada bio stvaran broj, vrlo lako, bilo koja vlast i ova naša država, dala im ona prava koja smatraju da su im stvarno po njihovom doprinosu pripala. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Paneniću na replici. Odgovor kolega Ljubić. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, uvaženi kolega Panenić, ako sam dobro shvatio dakle ovu vašu repliku, ona se odnosi na to da bi bilo nepotrebno zapravo regulirati zakonski ova prava itd. Međutim, ja sam u svojoj raspravi zapravo i istakao da se ovdje manje radi o pravima a više se radi o ispravljanju nepravdi prema toj populaciji i ispunjavanju potreba. Naime, evo ja sam bio pripadnik HVO-a, hrvatski branitelj, organizator otpora, imam sve te potvrde itd., itd., međutim nikada nisam tražio nikakva prava, realizaciju prava posebice ne prava na mirovinu jer mi to nije potrebno, jer moja mirovina s obzirom na posao koji sam radio je čak i veća nego što bi mogla biti po osnovu moje pripadnosti i braniteljskoj populaciji ali svi nisu ljudi u istoj situaciji. Dakle, mi moramo tu činjenicu shvatiti i to regulirati zakonom. Ja se nadam kao što su neki kolege već istakli, da ćemo mi ovaj zakon u ovom Saboru usvojiti sa, ja bih rekao, najvećim mogućim konsenzusom. I to će biti zapravo i priznanje i Ministarstvu branitelja ali i priznanje svim braniteljima koji ovaj zakon regulira.
Zahvaljujem gospodinu Ljubiću na odgovoru. Slijedeća replika kolega Miro Bulj. Izvolite.
Kolega Ljubiću, ponovit ću još jednom ono što sam ponovio kolegi. Ljudi, Hrvati s područja BiH-a su se među prvima uključili u obranu RH. U oružane postrojbe i prije priznanja RH i to ne smijemo zaboraviti. To je činjenica. Druga činjenica koju vi spominjete, HVO, da, hrvatski su branitelji, bio sam godinu dana zajedno sa njima na području BiH-a, i smatram da je krivac loše situacije tih ljudi, baš politika koju ste vi provodili. Baš vi. Pa zamislite šestorica generala, branitelja u Haagu, pa nitko se nije sjetio niti ih posjetiti, nije im se sjetio pravnu pomoć dati. Pa sjetimo se Ivo Sanader se nije usudio otići u Hercegovinu. Možemo mi govoriti o ovo i ono, pa Zoran Milanović je bar otišao. Znači vi koji ste dolje predstavnici toga naroda, trebali ste biti puno oštriji prema hrvatskim političarima jer ih Ustav obavezuje da se bore za te ljude a ne da se iseljavaju ti ljudi ili da se samo upotrebljavaju kao glasačka mašinerija na područjima RH. Mi se svi moramo ovdje boriti za prava tih ljudi, da ti ljudi opstanu na tim područjima, to je strateški interes RH, da ne ostanu prazna ta područja a ne ih samo koristiti u datim trenucima kao glasačku mašineriju. Ti ljudi su zaslužni koji su branili u HVO-u, kao hrvatski branitelji, a brojni su devedesetih godina među prvima, iz tih područja, stupili u hrvatske postrojbe, još tada nije bilo ni hrvatske vojske. Prema tome, politike su bile loše, treba javno kazati prema vašim područjima a među krivcima ste i vi, jer niste bili glasni prema politikama hrvatskim, koje se nisu državnički odnosile prema tim područjima. I od sada budite glasni jer nikada nije kasno.
Zahvaljujem kolegi Bulju na replici. Odgovor kolega Ljubić. Izvolite.
Zahvaljujem kolega Bulj, posebice dakle na vašem doprinosu u obrani hrvatskih područja i u BiH-u Hrvatskoj, međutim, vaše teze i optuživanja hrvatsko-političkog vodstva u BiH-u za sve ono što se loše desilo Hrvatima u BiH-u, liči mi malo da su Hrvati sami sebe potjerali iz središnje Bosne i Republike Srpske, da su građani Sarajeva sami sebe granatirali, itd., itd. Dali ste mi priliku da bolje ponovim zapravo doprinos HVO-a, obrani i suvereniteta RH. Samo dakle, operacije Cincar, Zima '94., Skok 1, Skok 2, Ljeto '95., su zapravo dominantno akcije u kojima je sudjelovao HVO, koje su omogućile da se uđe u Oluju na način kako se ušlo i da se oslobodi RH. Ali što se tiče političkog vodstva Hrvata u BiH-u, zapravo nepravedno je, ja bih rekao optuživati one koji se na terenu bore i bore se koliko mogu. I ono što Hrvatska zapravo može i više učiniti od ovoga što je urađen ovaj zakon, a ugrađeno je ja bi rekao, najviše što je bilo moguće o postojećim socio-ekonomskim pa i političkim odnosima u Hrvatskoj je to da se pomogne i multilateralno i bilateralnom kapacitetu hrvatskog političkog vodstva u BiH-u, da se izborima na pravo legitimnog političkog predstavljanja u institucijama BiH-a na jednakopravnost i da budemo u stanju onda riješiti ona pitanja koje se tiču i hrvatskih branitelja i potpore obrane naših ljudi nepravedno optuženima i u Haagu i u BiH-u i da nam onda pomoć čak i nije neophodna. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Ljubiću na odgovoru. Imamo još jednu repliku, poštovani kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Evo kolega Ljubić, ja sam dobio mail, vjerojatno zato što branitelji iz BiH-a ne prepoznaju vas koji čovjeka koji se bori za njihove interese, znači od Udruge branitelja HVO-a iz Ljubuškog, koji su mi poslali amandmane, znači na ovaj prijedlog zakona pa ću ja to u drugom čitanju uputiti, a tiče se njihovih prava, znači sada ne elaboriram sve i ono što su oni uputili, ali ja mislim da je, i nadovezat ću se na kolegu Bulja, da je žalosno da oni to šalju meni a ne šalju vama kao zastupniku s tog područja. A u drugom čitanju ću dati amandmane i samo ću pročitati ovu rečenicu. Kaže: „Napominjemo da mi kao udruga nismo tražili niti imamo političkog pokrovitelja od hrvatskih stranaka u BiH, jer da su naše hrvatske stranke poglavito HDZ vodile brigu o populaciji branitelja koju mi predstavljamo probleme koje mi imamo danas bili bi riješeni puno prije. Evo to je ono što je žalosno i na tome trebate poraditi.
Kad se male ruke slože sve se može. Zahvaljujem na replici. Odgovor kolega Ljubić, izvolite.
Kolega Gromoja ja se ne bih, dakle upustio u politikantska, dakle razračunavanja jer ova problematika i ovo pitanje traži konsenzus u ovome Saboru i na taj način ću se i ponašati. Što se tiče kome je šta upućeno, dakle ja predsjedam Glavnim vijećem Hrvatskog narodnog sabora u kojem je okupljeno 12 političkih stranaka i u kojem je također Odjel za branitelje i gdje su uključene sve udruge, odnosno najvažnije krovne udruge iz Domovinskog rata u BiH i koje podržavaju hrvatsku politiku u BiH koju dakle promovira Hrvatski narodni sabor. Kao što ste mogli čuti ako ste slušali, ja sam i danas ovdje iznio zapravo praktički u formi rasprave dva amandmana koja bi se mogla naći u ovom zakonu. I vjerujte dakle da imam, da mi se i po poziciji, dakle predsjednika Glavnog vijeća Hrvatskog narodnog sabora šalju amandmani, dakle šalju udruge. Ali udruge su ovdje, dakle već preko godinu dana uporno surađivale i bile uključene u povjerenstva, dakle u Ministarstvu branitelja i svjesni su zapravo realnih socio-ekonomskih prilika u RH i svjesni su zapravo određenih pravnih ograničenja i svjesni su, dakle da ova rješenja koja su danas ponuđena u ovom zakonu su u ovom momentu moguće uz ono što smatram da u raspravi i predstojećem periodu do konačnog prijedloga zakona možda još možemo popraviti pa i to uz vašu podršku ako to bude moguće. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Ljubiću na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu. Završnu riječ u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lita poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče, uvaženi tajniče, gospodine Vukiću. Evo još jednom na kraju u ime kluba MOST-a pozdravljamo i podržavamo ideju o donošenju jedinstvenoga zakona o hrvatskim braniteljima. Nadam se da smo tijekom današnje rasprave iznijeli dosta prijedloga i što se tiče samoga kluba MOST-a i ostalih ovdje koji su iznosili svoje stavove i da ćete većim dijelom uvažiti ili da ćete uvažiti ono što mislite da bi trebalo biti u skladu sa zakonom i da poboljša status branitelja. Poglavito je ovdje dobro što se definira isti odnos prema svim hrvatskim braniteljima ma odakle bili, ali su hrvatski branitelji bez obzira koje su nacionalnosti, iz kojega su područja. Hrvatski branitelj je temelj hrvatske države. Hrvatski branitelj mora izaći istina o hrvatskome branitelju, o hrvatskome vojniku koji je bio human, koji je bio principijelan, koji je branio samo svoju Domovinu. Da bilo kakav utjecaj i politike ne smidu pripisivati sebi branitelj bilo lijevi, bilo desni, bili centar. To su sve bili naši sugrađani koji su branili Domovinu i obranili Domovinu i mi im moramo biti zahvalni zbog toga što danas sidimo ovdje u ovome Parlamentu, u Hrvatskome saboru. Ali je činjenica da su hrvatske politike poslije osloboditeljskog Domovinskog rata, da su branitelji prepuštali upravljanje političarima koji na žalost nisu dobo vodili hrvatsku državu. Nisu držali do digniteta Domovinskoga rata. Na žalost progonili su najistaknutije hrvatske branitelje i generale da bi ostvarili svoje partikularne interese ili interese nekih europskih činovnika, pa čak su i dokumentaciju iz toga Domovinskoga rata slali na tone u međunarodne sudove tko zna kakvim putovima. Nije se štitio znači dignitet Domovinskog rata. Zaštititi dignitet, dokumentirati Domovinski rat. Imamo ljudi kao što sam rekao koji to mogu učiniti i da to ostane jednom za povijest i da svi jedinstveno, sve prijedloge koje znamo da donesemo zakon koji bi trebao biti kao što ste rekli ustavni. Ali sigurno samo ovakav kakav je sad bez dodatnih primjedbi koje treba uvažiti. Zasigurno nije dobro svaku godinu mijenjati nekakve zakone. Domovinski rat je temelj hrvatske države, Domovinski rat je borba protiv fašista sa predjela Srbije, Crne Gore i okupatora sa ovih područja i hrvatski branitelji su istinski antifašisti i to moramo javno i glasno kazati koji su se branili od okupatora koji su nadirali na ova područja i bila je borba za opstanak na ovome području. Također moram naglasiti da ono šta je poruka budućim generacijama, tj. ljudima koji odlaze da se i tada hrvatski branitelji su bili mladi, nisu otišli vanka nego su se borili. Međutim, činjenica da ratni profiteri stvaraju svoja carstva, stvorili su svoja carstva na teret tih koji su branili hrvatsku državu i da na tome putu u zajedničkoj borbi mi koji smo u Parlamentu, ljudi, građani moramo se zajednički boriti protiv tih korupcionaških snaga u ovome našem društvu koje je toliko ispremreženo do bola, da je hrvatski gospodarski sustav doslovno uništen i u Domovinskom ratu i poslije Domovinskog rata van teritorija koji je znači bio okupiran. Na žalost evo očekujem da ćete i vi tajniče prenijeti i ministru, a i premijeru Plenkoviću, da se zatraži ratna šteta od Srbije u iznosu od 45 milijardi eura i s tim novcem bi mi mogli pokriti ne samo hrvatske branitelje, nego da ti koji upozoravaju Hrvatsku, koji su bili na čelu četničkoga pokreta kao što je Vučić, da se ispričaju hrvatskim građanima, braniteljima i da napokon kažu gdje su naši nestali mrtvi, a ne da uvjetuje ne znam što Hrvatima. Ipak to su bili huškači koji su napravili veliko zlo ne samo u Hrvatskoj nego cilom području bivše Jugoslavije. Još jednom MOST nezavisnih lista u prvom čitanju će naravno podržati zakon. Dali smo vam u pisanom obliku, uputili smo službeno primjedbe da vidite koje mogu se poboljšati ovaj izgled zakona i očekujem da ćete i uvažiti, ako ne u drugom čitanju ćemo imati svoje amandmane. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Bulju na ovoj završnoj riječi. Imamo dvije replike. Prvi se za repliku javio poštovani kolega Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Miro, meni je pogotovo teško kada kažem imamo i mi neke prijedloge koje smo uputili u ovu raspravu ali sigurno s obzirom da evo nismo HDZ da nismo ni dovoljno dobri branitelji, to ispadne tako. Jer kada gledamo da ćemo, da jednostavno moraš ići s time da ćeš reći uputili smo sada prijedloge, trebalo bi to usvojiti a onda ćemo amandmane. Što to pokazuje? Znači nema zajedništva. Ja se nadam evo da će i državni tajnik prenijeti i ministru. Zapravo našu poruku ono mi želimo zajedništvo. Da ne moramo doći u situaciju da dajemo amandmane na ovaj prijedlog i da na kraju ovim ljudima, evo i Nikola je spominjao koji šalju nam prijedloge da je bolje onda reći ljudi nemojte slati nama mi nismo dovoljno dobri da se borimo za prava branitelja jer HDZ je taj koji najbolje zna o braniteljima brinuti. Mislim da je stvarno, nemojte me ometati ako mogu da završim, znači da je stvarno i naša riječ i borba neprepoznata. I ja evo truditi ću se i kroz ove prijedloge da dobijemo stvarno kvalitetno razmatranje i ministarstva, da ne bude to samo podilaženje što često imamo slučaj ovdje da je netko od HDZ-ovih ili njihovih iz vladajuće koalicije dao određeni prijedlog pa evo oni su baš usvojili njegov prijedlog pa da ga malo podignu. Ajmo malo spustiti ovu razinu oko ovoga zakona i biti dostojanstveni i razmatrati bilo koji prijedlog dolazi li on iz bilo kojega kluba zastupnika da na kraju se utvrdi ono da li je to poboljšanje, da li je to dobro za naše branitelje, da li to može se održati na dulji rok. I mislim da ćemo onda svi biti kvalitetniji i da ovaj cijenjeni Dom jednoglasno podrži ovaj zakon. Onda je to uspjeh i Ministarstva branitelja i svih branitelja. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Paneniću na replici i odgovor kolega Bulj. Izvolite.
Pa naravno da ovaj zakon, zaboravio sam tamo i kazati ima, kao što sam rekao i u početnom da ima dosta stvari koje su pozitivne i to je činjenica od zdravstvenih sistematskih pregleda do nezaposlenih, jedinstveno će biti, vraćeni će biti na ministarstvo branitelja, jedinstveno i HVO koji su ljudi isto nisu mogli riješiti svoje probleme, otvaranje vremenskih perioda za ljude koji nisu mogli. Ima tu dosta dobri stvari. Međutim, ima dosta, ima određenih stvari na koje smo mi dali svoje prijedloge i očekujem da će se razmotriti. Ne mislim da kolega koji je tu tajnik Vukić da će on imati nešto protiv nečega što je dobro ako je mislim u interesu svih nas. I naravno očekujem da će biti primjenjivan zakon od 1.1.2018. a ne 2019. ako je moguće jer znam da je premijer ovdje baš kada sam ga pitao da se maknu spomenici četnički, kada je micano i 11 naših branitelja da je on počeo pričati o hrvatskim braniteljima. Pa evo žao mi je ovo ako sluša da već ovaj zakon ako je moguće počne se primjenjivati od 1.1.2018. a ne 1.1.2019. kao što je kazano znači u Kninu. Naravno da … [[Govornik se ne razumije.]] branitelji u ovome trenutku ni HDZ, ni SDP, ni MOST, ovo je jedinstven zakon i očekujemo da ćemo zajednički donijeti ono što je najbolje i ne vidim niti jedan razlog da svi zajedno ovaj zakon ne podržimo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem na odgovoru kolegi Bulju. Kolega Đakić ja bih vas lijepo molio da ne upadate. Prelazimo na sljedeću repliku. Poštovani kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Bulj, znači rekli ste naravno da ovaj zakon ima pozitivnih stvari ali ima i puno toga što smo mi iznijeli kao primjedbe. Ja sam i u pitanjima odmah to postavio a i vi ste u svom ovom uvodnom izlaganju iznijeli puno toga što nije spomenuto ni što sam ministar u svom izlaganju nije spomenuo, što nije u skladu sa onim predizbornim obećanjima koje je davao HDZ i sama ona u biti, načina na koji je predstavljen ovaj zakon da je on sveobuhvatni i da će sva ona disperzirana prava koja postoje u drugim zakonima i koja su po drugim ministarstvima obuhvatiti unutar ovog zakona, to se neće dogoditi, znači to smo danas ovdje i prezentirali a to nije tako ali to ne znači da zakon nema nekakvih pozitivnih aspekata. A što se tiče svega ostalog vidjeli ste, kako je evo i kolega Đakić se i sada ubacuje, kako je izgledala ova rasprava danas, gdje je praktički meni rečeno, već je gospodin Đakić presudio bi li ja ili ne bi bio hrvatski branitelj. To je tako ako si u HDZ-u a bio si u JNA onda nisi oficir u JNA, a ako si Vlaho Orepić, ako si u MOST-u i bio si u Domovinskom ratu, onda si oficir JNA. A to što je npr. isto general Krstičević iz JNA, on je u HDZ-u, njemu nitko neće reći da je on došao iz JNA, to je taj problem i taj HDZ-ov monopol na branitelje i one koji su branili Domovinu. A ja mislim ako bi se pogledalo da klub MOST-a u postotku ima najviše branitelja i dragovoljaca Domovinskog rata ali mi nismo, mi nemamo člansku iskaznicu HDZ-a. Nismo dizali nekakve povlaštene kredite braniteljske, nismo se okoristili i odmah nismo dovoljno dobri branitelji za HDZ-ovce.
Zahvaljujem gospodinu Grmoji na ovoj replici. Povreda Poslovnika gospodin Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa povrijeđen je članak 238. Kolega Grmoja replicirajući gospodinu Bulju proziva mene što apsolutno nema nikakve veze sa raspravom koju je vodio gospodin Bulj. To da je pobjegao kada je trebalo saslušati moju repliku je činjenica.
Zahvaljujem gospodinu Đakiću. Molim vas nemojte zloupotrijebljavati institut povrede Poslovnika jer ničime nije povrijeđen, povrede Poslovnika a ove stilske bravure svakog od vas zastupnika to neka vama ide na dušu. Posebno napominjem danas u Visokom domu kada bi trebali biti jedinstveni što se tiče materije o kojoj se raspravlja. Imamo još jednu povredu Poslovnika. … [[Upadica se ne čuje.]] Hvala lijepo, jako ste ljubazni. Samo da vas ispravim gospodin Orepić je bio podoficir a ne oficir JNA. I imamo odgovor gospodina Mire Bulja na repliku, na gospodina Grmoja. Izvolite.
Činjenica da kad govorimo o evo spomenuto sad i taj podoficir JNA ili oficir JNA, nebitno, ili ti ljudi koji su došli u HV i branili bez obzira bio u HDZ-u bio u JNA ili u drugoj nekakvoj ako je čovjek branio, znači treba mu odati priznanje, međutim nije dobro po tim kriterijima. U kojoj si stranci tada je dobro što si bio oficir u JNA ili podoficir ili obrnuto. Smatram da svi hrvatski branitelji ovdje moraju jedinstveni biti, jer u Domovinskom ratu nije se gledalo tko je lijevo, tko je desno, svi smo bili složni, ja mislim da mi koji smo ovdje u ovoj sabornici, hrvatski branitelji ćemo to razumjeti i da ćemo zajednički naći modele kako ovaj zakon … [[Govornik se ne razumije.]] što bolji. Ne sumnjajući u trud uložen za ovo sve što smo preložili. A inače kolega Grmoja da, kad mi spomenom, ne znam sjećate se, sad ću vam biti inspektor, meni se čini da predlažu gospodin Andrija Mikulić, kad sam ja spomenuo nešto, odmah su došli do dokumentacije, on je došao do moje medicinske iz rata, veliki heroj Andrija Mikulić i naravno on je to došao iznositi bez … [[Govornik se ne razumije.]] evo vama tajniče. I sad taj čovjek želi biti u inspektoratu glavni. Evo, gospodin Brkić će reći jel to korektno prema hrvatskom branitelju, da Andrija Mikulić koji je iznio ovdje dokumentaciju o hrvatskom branitelju, ne stidim je se. … [[Upadica se ne čuje.]] ne stidim je se, ali on će biti sada kao šef svega. Zašto? Ja se toga ne stidim svega što je bilo u Domovinskom ratu, svoje dokumentacije mogu iznijeti ovdje, bio sam mlad čovjek 17 godina sam vojnik bio, poslije rata 12, nema nikakvih problema, volio bi da sam išao studirati ili da sam išao negdje drugo, ili da sam bio ko Andrija Mikulić u nekakvim drugim, ali to je tako. Oni mogu biti, na taj način se ponašati, premda kada je bilo stvaranje HDZ-a gdje je on bio, tko će znati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Bulju. Svatko govori i ono što govori o sebi. Zahvaljujem na vašem odgovoru. Što se tiče kadrovske politike, nisam znao da vi sudjelujete u kadrovskoj politici, pa da znate što će tko biti unaprijed. Ali, dobro. Vizionari su uvijek dobro došli. Imamo jednu završnu riječ još od strane državnog tajnika, Ministarstva branitelja. Poštovani gospodin Ivan Vukić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodin potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane saborske zastupnice, poštovani saborski zastupnici. Zahvaljujem vam svima na raspravi i na posljednjim primjedba, konkretnije sugestijama. Budite sigurni da ćemo ih sve pomno analizirati i do drugog čitanja usvojiti one mjere koje su prihvatljive i opravdane kako bi dodatno, kvalitetno unaprijedili već predložene mjere i rješenja. Iako je Ustavom RH određeno da je država, posebnu skrb posvećuje zaštiti hrvatskih branitelja, hrvatskih ratnih vojnih invalida, udovica, roditelja i djece poginulih hrvatskih branitelja. Dana, 2 desetljeća nakon završetka Domovinskog rata, prava branitelja nisu regulirana i riješena na odgovarajući način. Činjenice koje možete iščitati iz rezultata studije koje je pred vama, a koje je bila jedan od temelja za izradu novoga prijedloga zakona, su jasni pokazatelji i stvarnog stanja i omogućuje bolji uvjet u segmente života hrvatskih branitelja. Braniteljska populacija stari, i njihovi zdravstveni problemi sve su teži, a brojke o smrtnosti, o prosječnoj dobi u kojoj umiru su zapanjujući. Bolnice su pune ljudi bez odgovarajućeg statusa i zato je potrebno ukinuti rok za ostvarivanje statusa hrvatskog branitelja ili HRVIJA kako bi se svim braniteljima ili stradalnicima Domovinskog rata omogućilo da njihova uloga u obrani domovini bude dostojanstveno vrednovana, a ostvarenje statusa je osnovni preduvjet ostvarenja svih mjera predviđenih zakonom. Krajnje je vrijeme da se statusna i materijalna prava svih hrvatskih branitelja i stradalnika Domovinskog rata koja su niz godina bila disperzirana u druge zakon objedini i da se stvori pravna egzistencijalna sigurnost. Ako ne učinimo nešto na njihova prava danas, s obzirom na nemilosrdne brojke, bojim se da će za 10-tak godina više nećemo imati za koga. Što znači da sva prava se objedinjuju u jedinstveni zakon, osim jedinstvenog tijela vještačenja koje ostaje pred ministarstvom mirovinskog i rada. Ja bi htio još jednu stvar napomenuti, a to je da znači sve mjere koje su predviđene, kroz proračun ministarstva, kroz ovaj zakon, a odnosi se na proračun Ministarstva hrvatskih branitelja, su osigurane i za ovu godinu, zavisno, kada će zakon biti prihvaćen, a on će biti na snazi 8 dana nakon prihvaćenja. Znači sve mjere koje proizlaze iz zakona, odnosi se na proračun Ministarstva hrvatskih branitelja će biti odmah u funkciji nakon 8 dana, a mjere koje proizlaze iz mirovinskog, kroz mirovinski se rješavaju, oni će biti, jedan dio mjera će biti u 2018. a jedan dio mjera početkom 2019. Znači od 1.3.2018. dio mjera koje idu preko mirovinskog i zato smo osigurali sredstva kroz 10-tke sastanaka, konzultacija, sa Ministarstvom rada i mirovinskog. Nadam se da ćete dati svoj doprinos u usvajanje ovog zakona, jer ne smijemo dozvoliti da se oni koji su stvarali RH koji su dali život za nju, koji su ranjeni postali invalidi i njihovi obitelji koji su prošle su prošle sve strepnje i patnje s njima, gledati kao teret. Svi mi, čitava Hrvatska država i svaka politička opcija mora biti svjesna da bez hrvatskih branitelja ne bi bilo ni nezavisne RH. Hvala vam svima na sudjelovanju u raspravi.
Zahvaljujem gospodin državnom tajniku Ivanu Vukiću na ovoj završnoj riječi. S ovime smo iscrpili sve rasprave i zaključujem raspravu. I još jednom se zahvaljujem ministru hrvatskih branitelja koji je morao otići, državnoj tajnici, gospođi Nevenki Benić, državom tajniku gospodinu Ivanu Vukiću i načelnu sektoru gospodinu Ivicu Akmadži na obrazloženjima i tumačenjima ovog zakona. Hvala vam lijepo. O ovoj točci dnevnog reda, glasovati ćemo kad se za to steknu uvjeti.
Prelazimo sada na Prijedlog zakona o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji, prvo čitanje, P.Z. br. 174. Predlagatelj akta je Vlada RH a rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: 1. Prihvaća se Prijedlog zakona o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji, 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostaviti će se predlagatelju a ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta Konačnog prijedloga Zakona. Molim vas, glasujmo. Utvrđujem da je sa 91 glasom za, 1 glasom suzdržanim i 11 glasova protiv donijet Zaključak kako su ga predložila saborska tijela. I prelazimo sada na dnevni red.
Gospodine predsjedniče, ja bi zahvalio predsjedniku kluba HDZ-a što mi je dostavio ova izvješća i evo ja čim isprintam, dostavit ću mu naš prijedlog odluke o osnivanju Istražnog povjerenstva.
Hvala lijepa. Ali drago mi je evo, da možete svome predsjedniku dati te materijale da vidi da Vlada ništa ne skriva i da je sve dostupno, samo treba znati gdje to treba na internetu pronaći. Hvala vam. Dakle, nastavljamo s dnevnim redom: - Prijedlog Zakona o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji, prvo čitanje, P.Z. br. 174 Prije svega, pozdrav predstavnicima svih braniteljskih udruga koji su ovdje s nama, posebno pozdrav Udruzi hrvatskih ratnih vojnih invalida. Hvala vam što ste došli. Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu je proveo Odbor za zakonodavstvo, Odbor za ratne veterane a izvješća ste primili na sjednici. Molio bi sada podnositelja da da dodatno obrazloženje, to je poštovani ministar hrvatskih branitelja Tomo Medved. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo zastupnici u Hrvatskom saboru. Pred nama je Prijedlog Zakona o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji. Izradi ovog zakona pristupili smo kako bismo najzaslužnijima za obranu domovine pružili sveobuhvatnu skrb prilagođenu njihovim potrebama. S obzirom da su statusna i materijalna prava hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji te stradalnika Domovinskog rata bila disperzirana u niz različitih zakona, što je stvaralo pravnu i egzistencijalnu nesigurnost korisnika te da je važeći zakon o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji mijenjan više od deset puta, analiza stanja pokazale je potrebu opsežnih promjena. Jakim zakonskim uporištem, propisivanjem temeljnih vrijednosti na kojima je iznikla suverena RH te obuhvaćanjem svih hrvatskih branitelja i stradalnika Domovinskog rata, u jedinstveni pravni okvir, odaje se priznanje njihovoj žrtvi i osigurava zaštita digniteta Domovinskog rata i svih hrvatskih branitelja te stradalnika Domovinskog rata. Ovaj prijedlog zakona na kojem se radilo više od godinu dana, rezultat je međuresorne suradnje sa nadležnim tijelima a po prvi puta su izradi zakona sudjelovali i hrvatski branitelji kroz rad projektnih timova. Analiza koja eje služila kao podloga za izradu zakona pokazala je slijedeće. Od ukupno 505 694 hrvatska branitelja koji se nalaze u evidenciji, danas je živih 442 710. Trajna prava po važećem zakonu ostvaruje 56 562 branitelja koji imaju status hrvatskog ratnog vojnog invalida. 82 889 hrvatskih branitelja je nezaposleno i nema redovita primanja. Posebno zabrinjavajuća je činjenica da je više od 54 tisuće hrvatskih branitelja urmo nakon Domovinskog rata i svake godine ih umire sve više. U 2016. godini umrlo je 4 073 hrvatska branitelja. Analiza stanja pokazala je da neki od ključnih problema uslijed kojih je potrebno donijeti novi zakon su zatvoren rok za ostvarivanje statusa hrvatskog ratnog vojnog invalida iz Domovinskog rata … [[Govornik se ne razumije.]] i bolesti 2006. godine i statusa hrvatska branitelja 2009. godine, disperziranost statusnih i materijalnih prava braniteljsko-stradalničke populacije, nedovoljna zdravstvena skrb za hrvatske branitelje, nezaposlenost, ukinuta opskrbnina, dugotrajnost stambenog zbrinjavanja, nepovoljni uvjeti za odlazak u mirovinu, osobito za hrvatske branitelje koji nemaju status hrvatskog ratnog vojnog invalida iz Domovinskog rata, dugotrajnost postupka medicinskog vještačenja za potrebe ostvarivanja statusa i prava hrvatskih branitelja i drugo. Ovim prijedlogom zakona predviđeno je reguliranje statusa. Prijedlogom zakona omogućava se ostvarivanje statusa hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata te će oni koji to još nisu, a ispunjavaju uvjete određene zakonom, moći ostvariti status hrvatskog branitelja u postupku u nadležnosti Ministarstva obrane i Ministarstva unutarnjih poslova. Po važećem zakonu je određeno da status hrvatskih branitelja mogu ostvariti samo oni pripadnici naoružanih odreda narodne zaštite koji su u njima proveli najmanje 5 mjeseci do 24. prosinca 1991. godine. Po prijedlogu novog zakona, ostvarivanje statusa hrvatskog branitelja omogućit će se slijedećim pripadnicima narodne zaštite koji nisu mogli ostvariti status po važećem zakonu. Pripadnicima naoružanih odreda narodne zaštite izravno angažiranih u borbenom sektoru, minimalno sto dana, od 30.7.1991. do 31.12.1991. godine. Pripadnicima naoružanih odreda narodne zaštite izravno angažiranih u borbenom sektoru a koji su smrtno stradali, zatočeni ili nestali u razdoblju od 30.7.1991. do 31.12.1991. godine, bez obzira na broj dana sudjelovanja u obrani suvereniteta RH. Zbog otvaranja roka očekuje se nekoliko stotina novih statusa hrvatskih branitelja. Status dragovoljca, u pogledu statusa dragovoljca iz Domovinskog rata, novost je da će hrvatski branitelji, koji nisu imali obvezu sudjelovati u pričuvnom sastavu ili nisu regulirali vojnu obvezu služenja vojnog roka, tu se prvenstveno misli na žene i maloljetnike, imati mogućnost priznavanja status dragovoljca iako su imali najmanje 100 dana borbenog sektora od 5.8.1990.-31.12.1995. godine ili kao i po važećem zakonu najmanje 30 dana u razdoblju od 5.8.1990.-15.1.1992. godine. Neka od prava predviđena za dragovoljce pri određivanju mirovine dragovoljcima se osobni bod povećava za dodatnih 10% u odnosu na ostale hrvatske branitelje. Dragovoljci iz Domovinskog rata koji nemaju ostvaren status hrvatskog ratnog invalida iz Domovinskog rata, a koji su u obrani suvereniteta RH sudjelovali više od 2 godine u borbenom sektoru, imaju pravo na stambeno zbrinjavanje, prednost pri zapošljavanju po redoslijedu prvenstva. Status hrvatskog ratnog vojnog invalida iz domovinskog rata, prijedlogom ovog zakona, omogućava se ostvarivanje status hrvatskog ratnog invalida iz Domovinskog rata po osnovi bolesti. Kod zatvaranja roka, za priznavanje status hrvatskog ratnog vojnog invalida, postoji bolesti, prošlo je gotovo 12 godina, u kojem razdoblju je umrlo oko 40000 hrvatskih branitelja. Od 2000-3000 hrvatskih branitelja je u stalnom postupku bolničkog liječenja, te su tako neki od njih umrli bez zasluženog status, jer je rok za priznavanje statusa hrvatskog ratnog vojnog invalida po osnovi bolesti zatvoren. Prema prijedlogu zakona, svi hrvatski branitelji koji su zbog posljedica sudjelovanja u Domovinskom ratu, oboljeli ili im se bolest pogoršala, a imaju kontinuitet liječenja od pojave bolesti do danas, podnošenjem zahtjeva, moći će ostvariti status hrvatskog ratnog vojnog invalida, ukoliko im se medicinskim vještačenjem, utvrdi uzročno posrednička veza između bolesti i sudjelovanja u obrani suvereniteta RH. Naše procjene su da će do 2025. godine, oko 5000 i 700 hrvatskih branitelja ostvariti invalidsku mirovinu na osnovi statusa hrvatskog ratnog vojnog invalida. Vještačenje za potrebe ostvarivanja statusa i prava iz ovog zakona, sa ciljem institucionalnog unaprijeđena, a s obzirom na postojeću problematiku postupanja u postupcima vještačenja nužnih za ostvarivanja statusa i prava braniteljsko stradalničke populacije, moramo naglasiti da se radi o specifičnosti problematike, sporosti postupanja, novim zakonom, predviđa se osnivanje, posebne ustrojstvene cjeline unutar Zavoda za vještačenje, profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom u postupcima ostvarivanja statusnih trajnih i materijalnih prava hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, koji će biti nadležni za sva vještačenja koja se tiču navedenih korisnika. Trenutno u Zavodu za vještačenje, profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom, neriješeno je ukupno oko 40000 predmeta, među kojima su i hrvatski branitelji. Trenutačno vještačenje nije moguće obaviti unutar zakonom određenim rokova, već se i na vještačenje čeka i po godinu dana. Uvođenje novih kategorija, sudionik Domovinskog rata, osim hrvatskih branitelja, svoj doprinos u obrani suvereniteta RH dale su i druge osobe, slijedom čega je i njih bilo potrebno adekvatno uvrstiti u zakonske odredbe koje reguliraju pitanja braniteljsko stradalačke populacije. Kategoriju sudionika potrebno je razlikovati od kategorija osoba koje ostvaruju status hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata, kao i od kategorija osoba, koje također nemaju status hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata, ali zbog oštećenja organizma, ostvaruju određena prava kao hrvatski ratni vojni invalidi iz Domovinskog rata. Za ovu kategoriju sudionika Domovinskog rata, ovim zakonom nisu predviđena materijalna prava, već moralna satisfakcija, kroz priznanje njihovog doprinosa, obrani suvereniteta RH, uvrštavanjem ove kategorije u ovaj zakon. Prema čl.15. prijedloga zakona status sudionika može ostvariti pripadnik odreda narodne zaštite, osim osoba iz čl.3. ovog zakona, dakle, osim onih koji mogu ostaviti status hrvatskog branitelja. I medicinsko osoblje koje je bilo zaduženo za skrb o ranjenim i ozlijeđenim braniteljima, a nisu ostvarili status hrvatskog branitelja. Ratni izvjestitelj, pripadnik vatrogasnih postrojbi, pomorac, član posada brodova trgovačke mornarice, osim onih koji su ranjeni pa kao takvi ostvaruju prava hrvatskog ratnog vojnog invalida. Ili su nestali ili smrtno stradali, te članovi njihovih obitelji ostvaruju određena prava kao članovi obitelji smrtno stradalih ili nestalih, te pripadnici civilne zaštite. Umrli hrvatski branitelji, status smrtno stradalog hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata, je status koji se prvenstveno odnosi na hrvatske branitelje koji su stradali izvarano u Domovinskom ratu, ili neposredno nakon Domovinskog rata. S obzirom da je od Domovinskog rata prošlo više od 20 godina, u čl.8 prijedloga zakona, uvodi se nova kategorija, umrli hrvatski branitelj, te članovi njihovih obitelji, ostvaruju prava određenih ovim zakonom. Za članove obitelji umrlih hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata. Za članove obitelji umrlih hrvatskih branitelja prema prijedlogu zakona predviđena su sljedeća trajna prava, obiteljska mirovina za članove obitelji, bračni ili izvanbračni drug i djeca, naknada za nezaposlene hrvatske branitelje i članove njihovih obitelji, za bračne ili izvanbračne drugove. Zdravstvena zaštita, kako bi se ispravila trenutna situacija u kojoj ne postoji sustavna i adekvatna zdravstvena skrb za hrvatske branitelje, ovim prijedlogom zakona predlažu se sljedeće mjere, članovima obitelji smrtno stradalih ili nestalih omogućit će se obvezno zdravstveno osiguranje i nakon što im prestane pravo na obiteljsku invalidninu ako to pravo ne mogu ostvariti po drugoj osnovi. U odnosu na važeći zakon oslobađanje od sudjelovanja u pokriću dijela troškova zdravstvene zaštite Hrvatska braniteljska iskaznica proširena je na djecu smrtno stradalih hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i djecu nestalih hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i nakon što im prestane pravo na obitelju invalidninu odnosno novčanu naknadu u iznosu obiteljske invalidnine ako su nezaposleni i ako su za vrijeme korištenja obiteljske invalidnine odnosno novčane naknade u iznosu obiteljske invalidnine ostali bez roditeljske skrbi drugog roditelja ili je nastupila smrt drugog roditelja. Ova dva uvjeta moraju biti kumulativno ispunjena ili dok su korisnici naknade za nezaposlene predviđene ovim zakonom. Medicinska rehabilitacija omogućit će se svim hrvatskim braniteljima sa oštećenjem organizma kao posljedica sudjelovanja u Domovinskom ratu, a ne samo za hrvatske ratne vojne invalide kao što je to po važećem zakonu. Procjena za 2018. godinu fiskalni učinak 7,3 milijuna kuna za 1400 korisnika. Uvode se sistematski pregledi za hrvatske branitelje, procjena je za 2018. godinu 20 milijuna kuna za 26.030 korisnika. Valja naglasiti da smo ovu mjeru već implementirali i prije stupanja na snagu novog zakona u 2017. godini. Predviđeno je donošenje nacionalne strategije za zaštitu i očuvanje zdravlja hrvatskih branitelja, najkasnije u roku od 60 dana od stupanja na snagu ovog zakona. Prva iz mirovinskog osiguranja, najniža mirovina osnovica će se određivati od prosječne neto plaće iz 2016. godine. Do sada je to bilo prema prosječnoj plaći u godini koja prethodi godini odlaska u mirovinu kako bi se ubuduće izbjegla neravnopravnost korisnika ovisno o godini odlaska u mirovinu. Osnovica se povećava ovisno o broju dana u borbenom sektoru 0,50 kuna po danu sudjelovanja u borbenom sektoru. Korisnicima koji su ostvarili pravo na najnižu mirovinu prije stupanja na snagu novog zakona također će se moći ostvariti dodatak ovisno o duljini sudjelovanja u borbenom sektoru. Procjena za 2018. godinu je dodatnih 64 milijuna kuna za 32.000 korisnika koji će ostvariti veću najnižu mirovinu. Starosna mirovina, starosna dob za odlazak u starosnu mirovinu hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata u odnosu na dob propisanu Zakonom o mirovinskom osiguranju snižava se za četiri mjeseca ako je u obrani suvereniteta RH u borbenom sektoru sudjelovao od 100 dana do pet mjeseci ili za pojedan mjesec za svaki mjesec sudjelovanja u obrani suvereniteta RH u borbenom sektoru ako je u obrani suvereniteta RH u borbenom sektoru sudjelovao više od pet mjeseci. Po važećem zakonu starosna mirovina nije mogla biti više od iznosa mirovine određene na temelju 40 godina ukupnog mirovinskog staža. Prijedlogom zakona je ukinuto to ograničenje. Visina mirovine svakog branitelja ovisi i o broju dana u borbenom sektoru za razliku od dosadašnjeg modela pri kojem se pri povećanju osobnih bodova za izračun mirovine uračunavali i dani u neborbenom sektoru. Procjena za 2019. godinu dodatnih 25 milijuna kuna. Predvidjeli smo i mogućnost rada uz mirovinu. Rad uz starosnu mirovinu do polovice punog radnog vremena bez obustave ili smanjenja mirovine, rad uz mirovinu zbog djelomičnog gubitka radne sposobnosti na puno radno vrijeme uz smanjenje mirovine uvažavajući mirovinski faktor 0,6667, a prije početka i po prestanku zaposlenja ne podliježu ponovnom kontrolnom pregledu. Rad uz invalidsku mirovinu zbog potpunog gubitka radne sposobnosti, manje od 3,5 sata dnevno bez obustave ili smanjenja mirovine, a prije početka i po prestanku zaposlenja ne podliježu ponovnom kontrolnom pregledu. Obiteljska mirovina, proširenje kruga korisnika na obiteljsku mirovinu prema ovom zakonu na djecu te bračne i izvanbračne drugove, umrlih hrvatskih ratnih vojnih invalida treće i četvrte skupine koji je do smrti koristio pravo na dodatak za njegu i pomoć druge osobe sa navršenih 40 godina starosti. Prema važećem Zakonu pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata pravo na obiteljsku mirovinu imaju samo bračni ili izvanbračni drugovi umrlog hrvatskog ratnog vojnog invalida iz Domovinskog rata prve i druge skupine koji je do smrti koristio pravo na dodatak za njegu i pomoć druge osobe i to samo ako su u trenutku smrti hrvatskog branitelja imali navršenih 40 godina. Omogućavanje ostvarivanje prava na obiteljsku mirovinu prema ovom zakonu za bračne ili izvanbračne drugove i djecu umrlih hrvatskih branitelja sa navršenih 50 godina života pod uvjetom da u trenutku smrti hrvatskog branitelja imaju navršenih 40 godina. Do sada su to pravo udovice ostvarivale prema Zakonu o mirovinskom osiguranju s 50 godina ako su u trenutku smrti hrvatskog branitelja imale 45 godina života. Procjena za 2019. godinu 67 milijuna kuna. Mirovinska prava pripadnika Hrvatskog vijeća obrane i članova njihovih obitelji. Pripadnici HVO-a i članova njihovih obitelji kroz prijedlog novog zakona omogućava se zaštita stečenih prava. Trenutačno je 6 804 korisnika invalidske i obiteljske mirovine prema ugovoru između RH i BiH-a o suradnji na području prava stradalnika rata u BiH-a koji su bili pripadnici HVO-a i članova njihovih obitelji i oko 6 000 korisnika invalidske i obiteljske mirovine ostvarene do 2000. godine prema Zakonu o pravima Hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Proširenje prava na mirovinu, pravo na invalidsku mirovinu pripadnicima HVO-a, ratnih vojnih invalida sa 100% oštećenja organizma prve skupine po osnovu i bolesti i ozljede. Prvo na invalidsku mirovinu nisu mogli ostvariti po ugovoru i očekujemo 50 novih korisnika. Pravo na invalidsku mirovinu za one koji nisu podnijeli zahtjev u roku koji je bio mjesec dana na snazi određen po važećem ugovoru očekujemo 500 novih korisnika. Ostvarivanje prava na obiteljsku mirovinu za članove obitelji HVO-a po osnovi smrti od posljedica ranjavanja, ozljede, bolesti ili samoubojstva očekujemo oko 500 novih korisnika. Ostvarivanje prava na obiteljsku mirovinu za članove obitelji umrlih ratnih vojnih invalida pripadnika HVO-a koji su bili korisnici invalidske mirovine prema Zakonu o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Ostvarivanje prava na obiteljsku mirovinu za članove obitelj i poginulih pripadnika HVO-a čiji pojedini članovi su već ranije ostvarili pravo na obiteljsku mirovinu na temelju rješenja o priznatom pravu na obiteljsku invalidninu. Procjena za 2019. godinu povećanje 17 milijuna kuna. U prijedlogu novog zakona posebno smo se usmjerili na pravo na stambeno zbrinjavanje s obzirom da je trenutačno na listi za stambeno zbrinjavanje 11 tisuća 536 korisnika u cilju ubrzanja uvedene su mjere. Stambeno zbrinjavanje financijskom potporom prošireno je za sve namjene stambenog zbrinjavanja. Omogućen otkup pojedinih zatečenih korisnika stanova u državnom vlasništvu i vlasništvu jedinica lokalne samouprave. Izuzimanje od ovrhe prošireno je i na financijsku potporu, propisan je model organizirane stambene izgradnje u kojoj će sudjelovati Ministarstvo hrvatskih branitelja te tako imati mogućnost nadzora. Omogućeno i olakšano korištenje šireg kruga nekretnina u vlasništvu države. Proširen krug mogućih subjekata vlasnika nekretnine koji u vlasništvu imaju nekretnine adekvatne za stambeno zbrinjavanje. Određeni su rokovi za stambeno zbrinjavanje po skupinama. Na račun Ministarstva hrvatskih branitelja osim glavnice predviđeno je uplaćivanje i kamata ostvarenih otplatom kredita. To je dodatnih 15 milijuna kuna u 2018. godini. Predvidjeli smo i mjere u svezi zapošljavanja, prošireno je pravo prednosti pri zapošljavanju, propisani su mehanizmi u svrhu lakšeg ostvarivanja, odnosno poštivanja ove odredbe od strane poslodavca. Zaštita zaposlenih hrvatskih branitelja, uvedene su porezne olakšice za poslodavce koji zaposle djecu smrtno stradalog ili nestalog hrvatskog branitelja, plaćaju samo doprinose za mirovinsko. Uvodimo naknadu za nezaposlene hrvatske branitelje, pravo koje zamjenjuje opskrbninu od 2014. godine, ona je prebačena u nadležnost Ministarstva socijalne politike i mladih. U odnosu na prijašnju opskrbninu proširen je krug korisnika na djecu smrtno stradalog odnosno nestalog hrvatskog branitelja i nakon što im prestane pravo na obiteljsku invalidninu odnosno novčanu naknadu obiteljske invalidninu odnosno novčanu naknadu obiteljske invalidnine i bračnog druga ili izvanbračnog druga umrlog hrvatskog ratnog vojnog invalida iz Domovinskog rata odnosno umrlog hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata. Za razliku opskrbnine iznos naknade ovisi o broju dana u obrani suvereniteta te će iznos naknade u odnosu na iznos opskrbnine biti viši za one sa najvećim brojem dana. Prema podacima Ministarstva rada i mirovinskog sustava 82 tisuće 889 hrvatskih branitelja nije zaposleno i nije u mirovini. 2013. godine je bilo oko 6 tisuća korisnika opskrbnine, zajamčene minimalne naknade 3900. Procjena je za 2018. godinu 7 tisuća 900 korisnika za što smo sa Ministarstvom financija predvidjeli 101 milijun kuna. Predviđene su i mjere u svezi obrazovanja, smještaja u ustanove socijalne skrbi, prednost pri zakupu poslovnog prostora, prenamjena poljoprivrednog zemljišta, doplatka za pripomoć u kući, pravo na naknadu troška prilagodbe osobnog automobila, prava na psihosocijalnu pomoć, doplatak na djecu, braniteljske zahvalnice. Ono što posebno želim iskazati, predvidjeli smo mjere omogućavanja lakšeg ukopa, tj. osiguravanja grobnog mjesta, troška ukopa uz vojne počasti, održavanje grobnih mjesta. Ministarstvo hrvatskih branitelja snosi troškove ukopa i prijevoza posmrtnih ostataka smrtno stradalog hrvatskog branitelja i izvan RH. Grobna mjesta sa posmrtnim ostacima hrvatski branitelj iz Domovinskog rata iza kojih nema živih nasljednika ne mogu se smatrati napuštenima. Članovima obitelji nestalog hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata osigurano je pravo na dodjelu grobnog mjesta. Financijski učinak prema PFU obrascu u državnom proračunu RH za 2018. godinu za provedbu ovog zakona planirano je dodatnih 219,2 milijuna kuna na poziciji Ministarstva hrvatskih branitelja. Na poziciji Ministarstva rada i mirovinskog sustava u 2018. godini planirano je dodatnih 64 milijuna kuna. Prema projekcijama Ministarstva financija, na poziciji Ministarstva rada i mirovinskog sustava planirano je dodatnih 245 milijuna kuna za mirovinska prava i zakona koja su u primjeni od 1. siječnja 2019. godine. Poštovane gospođe i gospodo zastupnici, uvažavajući uočene probleme braniteljske populacije i ovim zakonom predložene mjere za njihovo rješavanje, pozivam sve saborske zastupnice i zastupnike za jedinstven pristup radi usvajanja zakona kojim bismo najzaslužnijima za obranu domovine pružili zasluženu skrb. Hvala lijepo.
Hvala ministru na vrlo iscrpnom i informativnom izlaganju koje je izazvalo 15 replika. Prvi se za repliku javio poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Uvaženi ministre, evo nakon dugo vremena, vaša ideja o donošenju jedinstvenog i sveobuhvatnog zakona je pred nama saborskim zastupnicima i što je dobro u dva čitanja. Ja vas samo evo kroz repliku pitao, rečeno je 24. kolovoza u Kninu na sjednici Vlade da će zakon početi vrijediti od 1.1.2018. godine međutim poslije javne rasprave, sad se pojavio ured branitelja da znaju da će zakon početi važiti od 1.1.2019. godine, znači godinu dana iza i posebno bi htio ovdje sad spomenuti, pošto vi sad spominjete da je Domovinski rat u biti ono što svi govorimo, temelj moderne hrvatske države i hrvatski branitelji su zaista trebali biti institucija ali je činjenica da moramo zaustaviti za sve ove prijedloge i rasprave u ovome čitanju, moramo zaustaviti izjave od vaših koalicijskih partnera, vidimo i da je povećana i smrtnost i to nije dostojanstvo Domovinskog rata, ako kaže vaš koalicijski partner Milorad Pupovac, usporedio generala Bobetka sa Slobodanom Miloševićem, Slavkom Dokmanovićem i Milanom Babićem. Nije dostojanstvo Domovinskog rata ako govorimo samo o jedanaestorici poginulih hrvatskih branitelja iz HOS-a dok u Hrvatskoj imamo četničke spomenike. Šoškočaninu i ostalima, i nije dostojanstvo da hrvatska država ne bude od Vučića četnika, koji komentira ovaj zakon, zatražila, a vi to možete kao predstavnik Vlade, a mi Sabor dat potporu, ratnu štetu od 45 milijardi eura pa će biti i za ovaj Zakon o hrvatskim braniteljima i za sve ostale socijalne kategorije. Hvala lijepo.
Hvala, hvala. Ministre, kasnije, da, da, može, može. Druga replika, odustao jedan od zastupnika, treća replika uvaženi kolega Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče, poštovani ministre. U vašem izlaganju, naravno spomenuli ste i vezano za prava iz mirovinskog osiguranja, apsolutno podržavamo pravedniji način raspodjele u odnosu na sudjelovanje u borbenom sektoru, no želim ukazati na jedan izračun koji se događa sada i koji će se događati nakon toga. Naime, pri izračunu i osobnih bodova i vrijednosti faktora za izračun mirovine, mi znamo da je najniža propisana mirovina oko 2 600 kuna. Naime, osoba koja ode u prijevremenu mirovinu sa 35, branitelji, govorimo o braniteljima koji imaju 100 ili 200 dana borbenog sektora, koji ode u prijevremenu mirovinu ima manju, znači sa 35 godina staža, nego netko tko je otišao u starosnu bez dana staža. Također, osobe koje idu u starosnu mirovinu, dakle govorimo kad napune 65 godina i pohvaljujem onaj dio što se smanjuju dobna granica vezano također opet uz provedeno broj dana u borbenom sektoru, međutim ti isti broj dana u borbenom sektoru vrijede za one koju su otprilike bili 4 godine, da se izjednači sa onim dodatkom koji se ne primjenjuje za mirovine po posebnom propisu, govori se o 27% koji se odnose na sve ostale, koji idu prema regularnom Zakonu o mirovinskom osiguranju. Tako da taj dio se ne izjednačava i dolazimo do toga da netko sa prosječnom plaćom oko 4 tisuće do 4 i pol, ima i branitelje, ima manju dakle, na njega ovo neće utjecati. A imat će istu mirovinu kao i netko tko je imao 5 godina ili 5 dana staža. Po meni, naravno da ne trebamo penalizirati branitelje koji nemaju staža, ali svakako moramo razmisliti o onima koji su uplaćivali cijeli život svoj mirovinski doprinose, radili cijeli svoj život da na kraju imaju tih 2 600 kuna minimalne zajamčene mirovine kao i oni koji nisu imali niti dana staža ako govorimo da imaju jednak broj dana provedeni u borbenom sektoru. Zahvaljujem.
Hvala. Četvrta replika, poštovani zastupnik Ćelić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine ministre, usuđujem se reći da je Zakon o hrvatskim braniteljima jedan od najvažnijih zakona u ovome mandatu koji će uvjeren sam, ovaj Visoki dom prihvatiti. Analiza sustava zdravstvene zaštite pokazala je specifične potrebe braniteljske populacije i u tom smislu, pozdravljam unapređenje zdravstvenih politika prema hrvatskim braniteljima u zakonu koji ima 219 članaka, u 11 članaka odnosno na 30 mjesta spominje se pojam psihe, odnosno psihičke bolesti. Znamo da je značajan broj hrvatskih branitelja nažalost počinio samoubojstvo, spominje se pojam psiho-socijalne pomoći, psiho-socijalnog osnaživanja. Nacionalni centar za psiho traumu, već ste spomenuli dakle da se već krenulo sa sistematskim pregledima i ukoliko pogledamo socio-demografske karakteristike hrvatskih branitelja onda svakako možemo ih svrstati u rizičnu populaciju i zato je izuzetno važno da je u ovome zakonu obuhvaćeno i unapređenje zdravstvenih prava. Ja bih isto tako spomenuo, da je već nakon 1995. krenulo se sa osnivanjem centrala za psihosocijalnu pomoć, a od 1999. postoji nacionalna strategija, međutim, činjenica je da nije ista situacija 2017. kao što je bila situacija prije 10 ili 20 godina i s te strane je bitno donošenje potpuno novog zakona o hrvatskim braniteljima. Hvala.
Iduća replika, poštovani kolega Šipić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani ministre hrvatskih branitelja, vraćanje dostojanstva hrvatskih braniteljima kroz reguliranje svih prava kroz ovaj prijedlog koji ste i sami iznijeli novog zakona, činite ogroman iskorak prema prevažnoj temi, a to je objedinjavanje prava branitelja kroz jedan zakon. Ovim zakonom uspostavlja se pravedniji način određivanje iznosa pojedinih prava, ovisno o vremenu provedenom u obrani suvereniteta RH. Za svaku pohvalu je ovako pripremljen prijedlog zakona. Vi ste gospodine ministre kao onaj koji je i sam itekako dao doprinos za obranu domovine, predstavljajući prijedlog ovog zakona vrlo otvoreno i konkretno, prikazali svu problematiku koja se nameće kada je u pitanju braniteljska populacija, ali i ponudili, kako rekosmo ovdje već polako svi koji se javljaju, jedan novi zakonski okvir s kojim ste se vidimo, vi i u ministarstvu već polako i susretali, a to je da mnoga ministarstva sudjeluju u pravima branitelja i onda se svaki branitelj polako izgubi u toj šumi. Isključivi namjeru sam vidio u ovom braniteljskom novom prijedlogu zakona je da ste sve na jednom mjestu stavili kao novi prijedlog i novi okvir i na taj način omogućili priliku kako vidimo i u onim braniteljima koji nisu ostvarili svoja prava, jedan iskorak. Dakle, koji vodi dignitetu, tj. vraćanju dostojanstva, ne samo branitelju, nego i dignitetu i dostojanstvu Domovinskom ratu. Zato vam svaka čast, vjerujem da će ovakvim pristupom, sržnim kakvim ste vi danas pristupili naići na podršku svih ovdje u Saboru, a da se ne bavimo drugim pitanjima danas, nego isključivo ovim prijedlogom zakona. Hvala.
Hvala. Iduća replika, poštovani kolega Bunjac.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora, uvaženi ministri, dragi gosti, kolegice i kolege. Ja slušam ovo izlaganje već nekoliko puta Zakon o hrvatskim braniteljima i ministar iznosi tvrdnju da je zabrinjavajuća činjenica da branitelji umiru. Dakle, umiranje je prirodan proces. Svi umiru i liječnici i učitelji i saborski zastupnici, premjeri, djeca, to samo po sebi ne znači ništa. Dakle, ja pretpostavljam da ste vi u biti željeli reći nešto drugo, a to je da hrvatski branitelji, kao društvena kategorija, imaju nižu dobnu strukturu, znači ranije umiru, nego neke druge društvene kategorije. Očekivao sam s obzirom da ste nam dali ovdje 2 knjižice tiskane u trošku ministarstva, sa brojnom statistikom, da ćete nešto reći i o tome, dakle, da ćete usporediti, dob branitelja, sa nekim drugim zanimanjima. Recimo, sa vatrogascima, sa pirotehničarima, sa rudarima ili nekim drugim takvim teškim zanimanjima, međutim toga nema. Tako da vas molim, da ako već izlazite sa tvrdnjom takvom, da javnost informirate, koji su točni podaci, koja je točna statistika. Imate i sredstva, imate Držani zavod za statistiku, imamo demografe, zapošljavanje prema ministarstvu. Pa dajte im onda molim vas da odrade i taj posao, jer ovakva tvrdnja da branitelji umiru, u biti ne govori ništa sama za sebe. Hvala lijepa.
Idući je na redu poštovani kolega Grmoja. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Poštovani ministre, vi ste uglavnom govorili o pozitivnim aspektima ovog zakona, međutim, ja bi vas upozorio na neke stvari koje niste spomenuli. Naime, zaboravili ste spomenuti, da osim predviđanja najnižih mirovina, sva ostala prava iz mirovinskog osiguranja, predviđeno novim zakona, neće se odnositi na osobe umirovljene prije stupanja na snagu ovog zakona. Isto tako ste zaboravili spomenuti da se zakon neće moći primjenjivati na branitelje, koji su svoja prava ostvarili prema Zakonu o pravima iz mirovinskog osiguranja, djelatnih vojnih osoba, policijskih službenika i ovlaštenih službenih osoba čije su mirovine, iako se radi o hrvatskim braniteljima i dragovoljcima, daleko manje zbog nedostataka određenih odredbi i Zakona o hrvatskim braniteljima, a to je sve protivno načelu jednakosti na kojima počiva naš pravni sustav. Isto tako slušao sam vaš govor i to ste u izjavama u nekoliko puta govorili, kao ideja da ovaj zakon bude sveobuhvatan i da se u njemu objedine sva prava koja su disperzirana po drugim pravnim područjima. Da li ste uspjeli u tome, to će pokazati vrijeme, međutim, podsjetio bi vas na nekoliko zakonskih rješenja, koje ne idu u prilog vašoj izjavi o objedinjavanju svih disperziranih prava u jedan cjeloviti zakon, jer ostvarivanja sprava iz zdravstvenog i mirovinskog osiguranja, te prava po osnovi tjelesnog oštećenja, ostvaruju se po drugim propisima, a ne po ovom prijedlogu. Nemam vremena sada da čitam, te sve članke, tako da u potpunosti nije točno da je ovaj zakon objedinio sva prava hrvatskih branitelja.
Iduća na redu poštovana kolegica Strenja Linić. Izvolite.
Poštovani gospodine Medved, ja bih pozdravila ovaj zakon koji smo zapravo dugo čekali, jer mislim da je nakon 20 g. bio potreban zakon koji će sve objediniti i da moramo vratiti dignitet Domovinskom ratu. Ono što bi željela zapravo to je žao mi je šta niste naveli dvije kategorije onih koji nisu trebali biti u ratu. U Domovinskom ratu su bile žene koje nemaju obavezu, 23 tisuće žena je bilo u Domovinskom ratu, poginulo je 127 žena. Bili su maloljetni branitelji 3,5 tisuće, sam Vukovar branilo je 96 maloljetnih branitelja, najmlađi Igor Kačić sa 16 godina pronađen je pokopan na Ovčari i 46 njih je poginulo. Bez obzira što ste rekli da će svi oni moći ostvariti svoja prava odnosno biti dragovoljci Domovinskog rata, mislim da te dvije kategorije zaslužuju poseban jedan stavak i da se kaže da su sve žene i svi maloljetni pripadnici Hrvatske vojske istog trenutka dragovoljci, ukoliko su bili žene koje su bile u borbenom sektoru. Osvrnula bih se još jednom na priču da li treba pisati tko je bio agresor i tko je učestvovao i borio se protiv Hrvatske. To što Vučić govori protiv ovog zakona, mene to zabavlja jednako kolko i to što dijeli putovnice stranim ostarjelim glumcima. Ono što me žalosti to je da jedan saborski zastupnik Hrvatskog sabora govori za srpske medije protiv ovog zakona, a pripadnici njegove nacionalnosti zajedno s nama borili su se u Domovinskom ratu. Jedan od njih je moj prijatelj Drača, zapovjednik satnije koji je ostao bez noge i odradio nakon toga sve do kraja.
Hvala kolegice Stranja [[Upadica Strenja: Samo da još završim.]] Ne možete, žao mi je isteklo je vrijeme. Hvala. Idući na redu poštovani kolega Pernar. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Ovom prilikom htio bi pročitati pismo jednog hrvatskog branitelja, on kaže ovako: „Poštovani, ovim putem se želim obratiti Hrvatskom saboru preko cijenjenog gospodina Pernara koji mi je to omogućio. Radi se o sljedećem, ja sam nosilac spomenice Domovinskog rata te odlikovan redom Hrvatskog križa te imam čin časnički namjesnik. 1992. sam iz vojarne Borongaj poslan na ratište u Bosansku Posavinu u 108. HVO brigadu, tamo sam dva puta teže ranjen te jednom lakše. Nakon dužeg liječenja u Zagrebu te više liječničkih komisija sam '98. dobio HRV-i sa 50% oštećenja počevši od 1996. No tu nastaju problemi, nakon više upita meni moje rješenje nikada nije urečeno, tek 17 godina poslije nakon zakona kojeg donosi Fred Matić kojim se ukida moje rješenje pod izgovorom da sam se borio u HVO-u. ja nakon moje tužbe Upravnom sudu Osijek doznajem da to rješenje stvarno i postoji. Kako je moguće da Ministarstvo branitelja skrije rješenje 17 godina i koje do dan danas nije uručeno? Pitanje je jeli tko koristio moju mirovinu pošto postoji urudžbeni broj od rješenja i zašto nitko ne odgovara za samovolju državnih organa? Hvala. Ivo Marojević, Vinkovačka 35 32726 Rokovci“. A o čemu se radi? radi se o tome da je čovjek ih Hrvatske poslan da se bori u HVO, a onda kada se bori u HVO su mu rekli kada se vratio ranjen, gle nisi se borio u Hrvatskoj vojsci nego u HVO-u, pa me zanima što planira ministarstvo učiniti po pitanju ovakvih slučajeva? Hvala.
Iduća replika poštovani zastupnik Hrg. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani ministre. U razgovorima sa ljudima, posebno braniteljima nisam naišao skoro na nikoga tko se nije pohvalno izrazio o ovom zakonu koji je pripremljen, pa možete biti ponosni na to kao ministar koji je to napravio. No ja sam se javio za repliku odnosno za jedno malo pojašnjenje članka 29. gdje se govori o poticanju zapošljavanja korisnika starosnih mirovina. Znači do pola radnog vremena bez zamrzavanja mirovine te o pravu na preračun nakon jedne godine provedene u statusu zaposlenika. Upozoren sam da skrenem pozornost na ovaj članak jer kaže da nakon proteka jedne godine staža ili prestanka radnog odnosa umirovljenik ima pravo preračuna mirovine ali po pravu iz općeg propisa. Pa bi se moglo dogoditi da ti branitelji koji bi to napravili bi imali u konačnici manju mirovinu nego što su je imali prije nego što su prekinuli mirovinu i išli raditi.
Replika broj deset poštovani kolega Babić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani gospodine ministre sa suradnicima. Ponajprije pohvaljujem ovaj vodič koji je vezan za ovaj Zakon o braniteljima što je dobro i zbog prvog i zbog drugog čitanja i o čemu je sve pregledno kao i ovu demografsku i socioekonomsku studiju koja je po prvi put napravljena iz koje se da iščitati jako puno onoga što ste vi govorili u svom uvodnom izlaganju. S obzirom da se radi o replici i o kratkom vremenu, želim se referirati na nešto što ste možda i na brzinu rekli, ali drago mi je da ste pazili na to. Naime, rekli ste i govorili ste o jedinstvenom tijelu vještačenja u RH gdje je obuhvaćen i veliki broj branitelja, gotovo svi, ali da se u ovom trenutku radi o 40 tisuća neriješenih predmeta. Nije to mali broj, to je jedan veliki broj. Sjećam se vrlo dobro da je bivša ona vlada iz 2013. godine dobila jedan zajam Svjetske banke od gotovo 70 milijuna eura i jedan dio tih sredstava zapravo gotovo 4 milijuna kuna trebalo je biti za ujednačavanje i usklađivanje postupaka vještačenja i administracije. Ono što je dobro ovim zakonom definitivno, a možda se neće puno o tome govoriti jest da je stvorena posebna organizacijska jedinica unutar jedinstvenog tijela vještačenja što će u mnogome pomoći hrvatskim braniteljima. Mislim da na ovo treba jako paziti, iz iskustva znam da ta vještačenja dosta dugo traju i da izazivaju velike frustracije kod običnih građana, a posebice kod populacije hrvatskih branitelja. Hvala.
Zahvaljujem. Sada je na redu poštovani kolega Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. I mi iz HSS-a i ja osobno podržavamo donošenje Zakona o hrvatskim branitelja iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji. I sigurno da treba kroz ovakav zakon regulirati i status branitelja, poboljšati njihov status, vratiti dignitet Domovinskom ratu. Jer mi koji smo '91. bili u borbenom sektoru i potpomognuti onima koji su bili u neborbenom sektoru smo tada uzeli pušku i branili svoj dom, željeli sačuvati svoju obitelj, željeli stvoriti državu ne bježati iz nje u Njemačku ili neke druge zemlje. Jer da smo pobjegli ne bi danas bili ovdje, ne bi imali svoju državu. Zašto to ističem? Zato što evo donosim vam pozdrave branitelja iz Brodsko-posavske županije. Postoji jedan strah u neprovedbu zakona kao što je to inače praksa u RH. Jer spomenuli ste u svom izlaganju više od 88 tisuća nezaposlenih branitelja a imali smo zakon gdje su poslodavci imali obvezu prioritetno zapošljavati i branitelje. To se evo vidite u 88 tisuća nije dogodilo. I žele poručiti da oni koji su radno sposobni žele raditi, žele svojim radom doprinijeti razvoju Hrvatske onako kako su je oni sanjali, željeli '91. a ne da ih se gura u mirovine. Pozdravljam naravno proširenje mogućnosti odlaska u mirovinu i povećanje mirovina ali oni koji su radno sposobni žele i raditi. Međutim, da bi radili treba radnih mjesta, to je pitanje što možete vi i u suradnji sa Vladom i sa ostalim ministrima učiniti da se otvaraju nova radna mjesta, pogotovo u Slavoniji, da se stimulira poslodavca da zapošljava branitelje. I ono što je danas opasnije od metka '91. a to je da većina branitelja i koji su zaposleni rade na ugovor na određeno vrijeme i da rade za minimalnu plaću od 2,5 tisuće kuna što je premalo i to je opasnije od metka '91. odlaze u Njemačku. Hvala.
Hvala kolega. Iduća replika, poštovani kolega Mrsić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, ja izražavam zabrinutost s obzirom na vaše izlaganje koje nije potkrijepljeno sa financijskim podacima koliko će paket zakona o braniteljima koštati hrvatske poreznike. Jer vrlo je jasno da mi iz doprinosa ne možemo financirati mirovine hrvatskih branitelja a da se proširuju i obuhvat ali i da se uvode neka nova prava. I s druge strane apelirao bih ministra da se dogovori sa ministrom rada i mirovinskog sustava jer stvaramo različite tipove umirovljenika u Hrvatskoj. Ako dopustimo da hrvatski branitelji mogu raditi 4 sata bez obzira na to kako su umirovljeni moramo to dopustiti i našim umirovljenicima koji su u prijevremenoj mirovini kojima Zakona o mirovinskom osiguranju to ne dopušta. S druge strane ja bih želio da mi ministar objasni ili netko od njegovih suradnika ako netko ima opću nesposobnost za rad kako može raditi? Po kojoj to, dakle ako ima, dakle ako je potpuno nesposoban za rad kako može onda iz te mirovine ići raditi i dakle ići na posao? Neće ga niti jedan poslodavac zaposliti. I to su ona pitanja koja bi trebala razriješiti da ne stvorimo dva tipa umirovljenika, jedni po ovom zakonu a drugi po Zakonu o mirovinskom osiguranju. Ili to ujednačite s obzirom da s ovim zakonom proširujete prava umirovljenika prema Zakonu o hrvatskim braniteljima a da prema Zakonu o mirovinskom osiguranju to drugi da nazovimo obični umirovljenici to nemaju pravo. Hvala lijepa.
Hvala. 13.-ta replika poštovani kolega Dodig, izvolite.
Poštovani gospodine ministre sa svojim suradnicima. Ja bih ovom prilikom htio izraziti svoje zadovoljstvo što imamo pred sobom materijal ozbiljan na 137 stranica, 219 članaka i još dvije brošure. Dakle ozbiljnost kojom ste prišli izradi ovog zakona govori i o vašem stavu prema hrvatskim braniteljima. Ja bih želio dodati sljedeće. Zakon koji ćemo donijeti i na još jedno čitanje, pa na kraju, o tome zakonu ovisi puno više nego li što on sam po sebi znači. Biti će tu dosta i amandmana, ja sam uvjeren koji će ga poboljšati. Ali želim naglasiti da ozbiljnost kojom moramo pristupiti izradi ovog zakona je ozbiljnost koja u sebi sadržava sve više pokušaja da se ispravi tendencija da se omalovažava Domovinski rat, hrvatske branitelje i Hrvatsku državu. Ovim zakonom sam uvjeren da ćemo djelomično stati na put takvim tendencijama. Jer bez pravog vrednovanja Domovinskog rata, hrvatskih branitelja nema ni vrednovanja Hrvatske države. Zbog toga podržavam i detaljno ću proučiti ovaj zakon i sudjelovati u njegovom konačnom prijedlogu. Hvala lijepa.
Hvala vam. Na redu je sada poštovana zastupnica Turina-Đurić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Mi pozdravljamo odluku Vlade da donose jedan cjelovit zakon koji obuhvaća sva prava braniteljske populacije. Međutim očekivali smo puno više od ovog zakona. Prije svega na način da taj zakon ne bude ustvari izdvajanje braniteljske populacije unutar našeg društva kao apsolutno privilegirane grupacije a to se nažalost dogodilo ovim zakonom i mislimo u GLAS-u da je potpuno nerazmjeran zakon, znači nije razmjeran financijskim prije svega mogućnostima RH, mirovinskog fonda u RH, a nije ni razmjeran općenito u stanju u gospodarstvu niti socijalnom stanju u RH. I ja vjerujem da će jedan dobar dio naše političke elite pozdraviti upravo ovakav pogotovo većina, znači HDZ i partneri, međutim mi moramo izraziti kritiku zbog toga jer predstavljamo ovdje ne samo branitelje, ne predstavljamo određene interesne skupine nego predstavljamo u Hrvatskom saboru sve građane. Pa ja pitam gospodina ministra da li je itko razmišljao što o zakonu misle oni koji rade na blagajnama u Konzumu koje možda već sutra neće raditi, koji primaju 2 800 kuna? Šta o tome misle građani koji primaju prosječnu mirovinu od 3 400 kuna koju su 40 godina radili puni radni staž ili oni koji primaju prosječnu mirovinu od 2 200 kuna koja je proizašla iz rada? A mi sada dodatno povećavamo prava za što ja nisam protiv, ali sam protiv na način jer se dignitet hrvatskih branitelja niti Domovinskog rata niti može kupit … [[Govornik nije uključen.]]
Hvala vam lijepo gospođo Turina-Đurić, ja vas molim da se držite reda kao i svi drugi [[Upadica Turina-Đurić: Hvala, oprostite.]] Na redu je uvaženi kolega Beus Richembergh. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kao prvo, ja mislim da je velika sramota da Hrvatski sabor donosi ovakav zakon 2017. godine. 22 godine nakon Domovinskog rata, Hrvatski sabor priznaje da dosadašnje sve vlasti nisu ni štitile ni poštovale one koji su iznijeli na svojim plećima i na svojim ranama pa i na svojim životima, Domovinski rat. To je dakle jedna stvar koju treba podcrtati. Sramotno je da 22 godine nakon rata mi moramo razgovarati o elementarnim stvarima. To je prva stvar. Druga stvar, sramotno je također da se ovakvim zakonima ponovno betoniraju statusi drugog i trećeg reda građana u Hrvatskoj. Godinama u ovom Domu govorimo o tome. Da jednaka vrsta invaliditeta ne smije biti diskriminacijska. Da čovjek koji nema ruku neovisno o tome da li je to oštećenje nastalo u ratu kao u borbenom sektoru odnosno u vojci, kao civil, kao netko tko je rođen bez ruke, kao netko tko je to stekao, tu invalidnost u automobilskoj nesreći ili nesreći na radu. I ovaj zakon potvrđuje da postoje građani prvog i drugog reda, iako imaju jednaki invaliditet. Nadalje, treba također reći da je država ta koja je potjerala tisuće i tisuće ljudi u najboljoj snazi, u cvijetu mladosti u mirovinu i od njih napravila ljude koji nisu mogli konkretno i kvalitetno doprinositi budućnosti ove zemlje. Danas među njima ima jako puno ljudi koji su ostavili ne samo svoju mladost nego i perspektivu svojih obitelji po na šankovima, u kladionicama, na društvenom dnu jer su im se okrenula leđa. Ali isto tako gospodine ministre treba reći, u Hrvatskoj u ovom trenutku donosimo zakon koji će nas do 2025. godine koštati 5 i pol milijardi kuna. Od ove godine eksponencijalno raste obveza da se iz državnog proračuna pokrivaju nova prava definirana ovim zakonom, to je 5 i pol milijardi kuna. Hvala lijepo.
Nakon replika, pozvao bi izvjestitelja Obora za zakonodavstvo i Odbora za ratne veterane ako žele uzeti riječ. Poštovani kolega Đakić, predsjednik Odbora za ratne veterane. Izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]] gospodine ministre, državni tajniče, tajnice, kolegice i kolege, sve vas pozdravljam. Pozdravljam sve nazočne na galeriji, goste naročito hrvatske branitelje, invalide i predsjednika stopostotnih invalida. Pa izvješće Odbora za ratne veterane o prijedlogu Zakona o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji koji je prijedlog zakona broj 174, Odbor za ratne veterane Hrvatskog sabora na svojoj 6. sjednici održanoj 19. rujna 2017. godine razmotrio je prijedlog Zakona o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji koje je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada RH aktom od 4. kolovoza 2017. godine. Odbor je raspravu proveo u svojstvu matičnog radnog tijela, sukladno odredbama članka 91. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prema riječima predstavnika predlagatelja, prijedlogom novog zakona želi se sustavnim pristupom na sveobuhvatan način riješiti pitanje braniteljsko-stradalničke populacije odnosno omogućiti najzaslužnijima za stvaranje RH potrebnu i sveobuhvatnu skrb. Prijedlog zakona rezultat je međuresorne suradnje svih nadležnih tijela koja skrbe o hrvatskim braniteljima i stradalnicima Domovinskog rata. Važeći je zakon mijenjan i dopunjavan više od 10 puta te je on uglavnom propisivao prava hrvatskih ratnih vojnih invalida iz Domovinskog rata i članova obitelji, smrtno stradalih hrvatskih branitelja. Potreba braniteljsko-stradalničke populacije 22 godine nakon završetka rata znatno su se promijenile. Novim se zakonskim prijedlogom preciznije definiraju pojedini pojmovi i instituti, usklađuje se naziv zakona s njegovim sadržajem, brišu se odredbe koje su se pokazale nepotrebnima, uređuje se statusna prava osobito u pogledu otvaranja roka za stjecanje statusa hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata. Zaštita stečajnih prava pripadnika HVO-a te jačanje područnih jedinica ministarstva. Prijedlog zakona u odnosu na važeći zakon donosi niz novosti kod ostvarivanja prava na mirovine, smanjenje dobne granice za odlazak u mirovinu, povećanje osobnog boda za izvršenu mirovinu, omogućuje zapošljavanje već u mirovini branitelja bez obustave mirovina itd. Prava za zapošljavanje, predviđa porezne olakšice za poslodavce koji zapošljavaju branitelje i stradalnike, kvalitetnije i preciznije uređuje odredbe o prednosti pri zapošljavanju, pod jednakim uvjetima. Prava na stambeno zbrinjavanje, proširenje financijske potpore i za druge namjene. Omogućava se korištenje nekretnina u vlasništvu države koja duže vrijeme nisu u funkciji za stambeno zbrinjavanje branitelja i stradalnika. U modelu organiziran stambene izgradnje, radi kontrole omogućiti sudjelovanje ministarstva hrvatskih branitelja. Prijedlog zakona, uvode se nove kategorije i to sudionik Domovinskog rata i umrli hrvatski branitelj i članovi njihove obitelji. Također se umjesto opskrbnine uvodi institut novčane naknade za nezaposlene branitelje. Kritizira se pravo na dodjelu grobnog mjesta, održavanje grobnih mjesta, te troškova ukupno umrlih branitelja. Registar hrvatskih branitelja više neće biti javno dostupan. Omogućava se dodjela zahvalnica od strane ministra hrvatskih branitelja, pojedincima i postrojbama za sudjelovanje u akcijama obrane RH. Omogućava se stjecanje statusa hrvatskog ratnog vojnog invalida iz Domovinskog rata, temeljem bolesti, uvodi se sistematski pregled, za sve hrvatske branitelje, svake 3 godine. Za provedbu noviteta predviđenih ovim prijedlogom zakona, biti će potrebno u 2018. godini u državnom proračunu na poziciji Ministarstva hrvatskih branitelja, osigurati 219,2 milijuna kuna. Te na poziciji Ministarstva rada i mirovinskog sustava 64 milijuna kuna. U raspravi koja je uslijedila, iznesene su sljedeće primjedbe i prijedlozi i mišljenja. Prijedlogom zakona učinjen je veliki napredak u odnosu na važeći, te bi bilo dobro da se donese koncensusom. Isto tako treba razmisliti i o mogućnostima da ovaj zakon postane kao što su to tražile braniteljske udruge ili organski ili ustavni. Odnosno, da se unese u Ustav RH, a što je želja braniteljskih udruga. Nedovoljno se … [[Govornik se ne razumije.]] olakšice za zapošljavanje hrvatskih branitelja i stradalnika, širi se krug ovlaštenika za obiteljsku mirovinu, jer je dobna granica od 40 god. starosti preniska, a isto pravo bi trebalo vezati uz imovinski cenzus. Pravno na prenamjenu poljoprivrednog zemljišta, preciznije prepisati radi izbjegavanja mogućih malverzacija. Uvođenjem redovitih sistematskih pregleda za hrvatske branitelje, pravovremeno će se otkriti bolesti i time smanjiti njihova smrtnost. Izraženo je zadovoljstvo mogućnošću ostvarivanja statusa i za pripadnike narodne zaštite, ali istovremeno izražava bojaznost, da će u provedbi, za koje je zaduženo ministarstvo obrane, biti problema u glavi kojom je propisana pravo u svezi rada, treba biti, propisati obavezu, raspisivanja natječaja za tvrtke u vlasništvu jedinica lokalne i regionalne samouprave, što do sada nije slučaj. Jer tu postoje mogućnosti za zapošljavanje hrvatskih branitelja. Zatraženi su podaci vezano uz popis svih dospjelih i nedospjelih potraživanja korisnika kredita iz kreditnog programa zapošljavanja … [[Govornik se ne razumije.]] pripadnika hrvatske vojske propisano čl.2014. prijedloga zakona. Odnosno, ukupan iznos koji se otpisuje, kome se otpisuje, te jesu li sredstva utrošena namjenski. Ministar je obećao tražene podatke dostaviti odboru, odnosno, članovima do rasprave o prijedlogu zakona na plenarnoj sjednici. Nakon provedene rasprave, odbor je jednoglasno, sa 9 glasova za, odlučio predložiti Hrvatskom saboru, donošenje sljedećih zaključaka. Pod 1 prihvaća se prijedlog Zakona o hrvatskim branitelja iz domovinskog rata i članova njihove obitelji i pod 2, sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja iznijeti u raspravi, uputiti će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Hvala lijepo.
Hvala kolega Đakić. I sada idemo na raspravu po klubovi. Prvi se javio Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista i poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvaženi ministre, sa svojim suradnicima, uvaženi hrvatski branitelji u sabornici i pred TV ekranima. Poštovani gospodine ministre, pozdravljamo i podržavamo vašu ideju i inicijativu o donošenju jedinstvenog i sveobuhvatnog zakona o pravima hrvatskih branitelja. 10-tak puta je se mijenjao ovaj zakon, međutim, hrvatski branitelji su zaslužili da se raspravlja o ovome zakonu na najjavniji i najtransparentniji način. A pogotovo, podržavam vas zbog činjenice daje samo u prva 4 mjeseca, umrlo 1085 branitelja, u prosjeku 50 godina. Iznimna smrtnost ljudi iz Domovinskog rata, iseljenika Domovinskog rata je ispod prosjeka, vidimo da to mladi ljudi umiru i ostavljaju svoje obitelji. Koliko ste uspjeli u vašem naumu, pokazati će zadovoljstvo samih branitelja, kao i naknade procjene učinaka ovoga zakona, koji će ministarstvo u svom izvješću Saboru dati za 2 godine. Posebno treba istaknuti pozitive primjere prijedloga u ovome zakonu, a to je disperzije. Viši iznos naknada za zaposlene branitelje, koji će biti vraćene pod Ministarstvo hrvatskih branitelja. Već u znači … [[Govornik se ne razumije.]] viši iznos najnižih mirovina, ovisno o duljini sudjelovanja u obrani RH u borbenom sektoru. Predviđeno je nacionalna strategija zaštitu zdravlja, tj. sistematskih pregleda, što ej nešto najpozitivnije, pogotovo kad spominjemo smrtnost hrvatskih branitelja gdje u prosjeku puno mlađi umiru nego ostalo stanovništvo. Otvaranje … [[Govornik se ne razumije.]] za priznavanje statusa hrvatskih branitelja i hrvatskih ratnih vojnih invalida, po osnovama bolesti i da će imati pravo ostvariti ljudi koji nisu imali, znači zbog rokova koje je donijela čini mi se HDZ-ova vlada gospođe Jadranke Kosor. Snižavanje dobne granice za odlazak u starosnu mirovinu koja također ovisi o duljini sudjelovanja u obrani RH u borbenom sektoru, rokovi za stambeno zbrinjavanje, zaštićena stečena prava za pripadnike HVO-a i članove njihovih obitelji. Pozdravljam namjeru da se izjednače prava svih hrvatskih branitelja, bilo Hrvatske vojske, bilo HVO-a. poglavito je ovo dobro za pozitivan za 82 tisuće hrvatskih branitelja koji su nezaposleni i još puno pozitivnih primjera o kojima ste vi govorili i o kojima će govoriti kolege. Međutim ove navedene mjere mogu polučiti pozitivne rezultate ukoliko se bude dosljedno primjenjivali uz osigurana financijska sredstva koja ste naveli u svom izlaganju. Kroz analizu vašeg prijedloga zakona, skrenuo bi pozornost na neke postupke u samoj izradi ovoga zakona i u samom vašem izlaganju ono šta po meni ste trebali spomenuti, a u vašem obraćanju i u vašem prijedlogu zakona koji će dati Klub … Most-a i pojedinačno kroz rasprave nadamo se ćete uvažiti nekakve naše prijedloge i da ćete odgovoriti na ta pitanja. Zaboravili ste spomenuti da osim provođenja najnižih mirovina sva ostala prava iz mirovinskog osiguranja predviđena novim zakonom neće se odnositi na osobe umirovljene prije stupanja na snagu ovoga zakona. Također ste zaboravili spomenuti da se ovaj zakon neće moći primjenjivati na branitelje koja su svoja prava ostvarili prema Zakonu o pravima iz mirovinskog osiguranja djelatnih vojnih osoba, policijskih službenika i ovlaštenih službenih osoba čije su mirovine iako se radi o hrvatskim braniteljima i dragovoljcima Domovinskog rata daleko manje zbog nedostatka određenih odredbi iz Zakona o hrvatskim braniteljima što je protivno načelu jednakosti na kojima počiva naš pravni sustav. Zaboravljeno je također spomenuti da povrat mjesečnog novčanog prava bivše opskrbnine od strane Ministarstva hrvatskih branitelja za nezaposlene hrvatske branitelje koji trenutno primaju zajamčenu minimalnu naknadu i nalaze se u nadležnosti Ministarstva demografije, obitelji, mladih i socijalne politike nije ovisila o ovome zakonu. Podsjetio bi da je za vrijeme ministra Matića to ste i sami kazali da su nezaposleni branitelji u biti prebačeni iz Ministarstva hrvatskih branitelja ovdje, a bila je vama mogućnost da se također vrati u Ministarstvo branitelja te naknade bez donošenja ovoga zakona. U vašem obraćanju braniteljima kao kroz ideju tako i kroz istupe u medijima mogla se čuti vaša izjava da je glavni od ciljeva glavnih ovoga zakona objediniti u jedan zakon sva prava koja su disperzirana po drugim pravnim područjima šta je pozitivno da hrvatski branitelji ne odlaze od ministarstva do ministarstva i da bude na jednom mjestu. Da li ste uspjeli u tome, pokazat će vrijeme ili izmjene i dopune nekih drugih zakona koji će možda ići na štetu branitelja. Govorim možda jer neki zakoni, a volio bi da objasnim koji se odnose na hrvatske branitelje, a nisu u ovome zakonu, a podsjetio bih vas na nekoliko vaših zakonskih rješenja koja ne idu na ruku vaše izjave o objedinjavanju svih disperzivnih prava, a nadam se da će biti promjenuto u konačnom prijedlogu u drugom čitanju je cjeloviti zakon. Ostvarivanje prava iz zdravstvenog i mirovinskog osiguranja te prava po osnovi tjelesnog oštećenja ostvaruju se pod drugim potpisima, a ne po ovome prijedlogu. Kao najbitniji element koji ste zaboravili braniteljskoj populaciji spomenuti je činjenica da ste na sjednici Vlade u Kninu 4.8.2017. godine promijenili rokove svih prava iz mirovinskog osiguranja te ste se sa 1.1.2018. godine prebacili na 1.1.2019. godine znači za godinu dana bez obzira šta je to i protekla javna rasprava, ipak radi istine da hrvatski branitelji to znaju. Vlada RH do sada prijedlog ministra financija … sveukupno otpisala 1829 kredita u ukupnom iznosu od 208 milijuna kuna, nešto više od ukupno 3655 kredita u ukupnom iznosu od 319,5 milijuna kuna, otpisani krediti čine 49,95% ukupnog broja odobrenih kredita. Otplaćeno je ukupno 67 kredita odnosno 1,8% ukupnog broja kredita. S obzirom na prethodno navedene podatke ovom odredbom otpisuje se ostatak do sada neotpisanih kredita. Hoće li ovih otplaćenih 67 kredita biti izvršen povrat uplaćenih sredstava jel 67 kojih je vratilo svoje kredite će biti u neravnopravnom položaju prema ovima kojima će se krediti otpisati. I vrlo bitno, Registar hrvatskih branitelja, možete li pojasniti, mi smo za opstanak Registra hrvatskih branitelja. Zbog čega skidati Registar hrvatskih branitelja? Ispred kluba Most-a možemo kazati da bude dostupan ovaj registar branitelja, ali da se i sačini registar agresora na RH koji su načinili zločine. Jel ako treba biti jednakost, ako treba biti registar ponosnih hrvatskih branitelja, ne vidim razlog zašto kriti registar agresora na RH. Predlažemo zadržavanje dosadašnjeg zakonskog rješenja glede stečenih prava, kao što ste i sami kazali braniteljima i stradalnicima HVO-a. Međutim, pitamo se da li su ugovoreni osnovni elementi za zaključivanje međunarodnog ugovora na zadovoljavajući način kako ne bi došlo do neželjenih posljedica međunarodnih sporova koje bi moglo koštati RH. MOST će kroz daljnju raspravu predložiti konkretna zakonska rješenja koja nisu obuhvaćena ovim prijedlogom i vašim djelom predizbornih obećanjima. Nalazimo da bi se predložena zakonska rješenja prema braniteljima i stradalnicima Domovinskog rata mogla pronaći kroz izvore isplate ratne štete od strane onih koji su izvršili agresiju na RH a koji bi mogli poslužiti kao i financijski izvor za provedbu ostvarivanja prava ovog prijedloga zakona. Postavlja se pitanje ministre zašto se šuti da ukupna procjena izravne i neizravne štete na RH u Domovinskom ratu zbog agresije tzv. vojske Republike Srpske Krajine, Srbije, Crne Gore i JNA iznosi preko 300 milijardi kuna po procjenama Ministarstva rada i socijalne skrbi i državne revizije za popis i procjenu ratne štete. Također kroz raspravu smatramo da svi prijedlozi su uz vašu namjeru i zakon i trud koji je uložilo ministarstvo da imamo jedan zakon koji će objediniti prava. Ja sam naveo i nekakve primjedbe ako, nadam se da ćete ih prihvatiti u interesu svih hrvatskih branitelja temelja Hrvatske države koji su stvorili RH, na zajedništvu svih Hrvata i nacionalnih manjina a poglavito Srpske nacionalne manjine. Ono na kraju što bih vam kazao, šta je najviše hrvatske branitelje boljelo to je ukidanje prava kada se uhićivalo dostojanstvo, ponos, kada se lociralo, uhićivalo, transferiralo hrvatske branitelje, optuživalo ih se i zbog toga su se pojavile najveće devijacije u hrvatskom društvu i zbog toga hrvatski branitelji najviše osjećaju ono što se događa a poglavito što se to događalo u vrijeme kada se pljačkala Hrvatska država od INA-e, Telecoma, prodaje banaka, svega što se je dogodilo pa i u mome gradu, novac za oružje za koje je bio namijenjen, za obranu RH i Cetinskog kraja otišao je u ruke tajkunima. Smatram, nikada nije riješeno, da hrvatski branitelj i vi i Vlada i mi saborski zastupnici možemo donijeti pravičan zakon prema hrvatskim braniteljima, međusobno se uvažavajući. '91. nikog nije pitao tko je u SDP-u, tko je u HDZ-u, tko je Srbin. Zbog toga me žalosti činjenica kao u razgovoru sa hrvatskim braniteljima da je se više vremena posvetilo ploči 11.-orici hrvatski branitelja nego zločincima koji su podigli svoje spomenike po RH. Zbog toga ispred hrvatskih branitelja vaša je dužnost zaustaviti izjave vašeg koalicijskog partnera Milorada Pupovca koji uspoređuje generala Janka Bobetka koji je bio pripadnik prvog sisačkog partizanskog odreda kao, uspoređujući ga sa ratnim zločincima Ratkom Mladićem, Babićem i ostalima i Dokmanovićima. To se ne smije dozvoliti u Hrvatskoj državi da nam izvanka čovjek koji je sada predsjednik Republike Srpske, četnik, Vučić upućuje poruke o hrvatskom Zakonu o braniteljima. Oni jedino što mogu ministre da vi Vlada napravite sve da se isplati ovih 400 milijardi kuna na račun Hrvatske države i da ostvarimo i ova prava, naši branitelji i druga prava. Još jednom ministre, znam da ste imali plemenitu namjeru i da u ovaj zakon ste uložili puno truda. Osobno sam kroz odbor sudjelovao i nadam se da ćemo zajednički naći najbolje rješenje za status naših branitelja, za one koji su najzaslužniji za ovu domovinu, bilo branitelji hrvatske nacionalnosti, srpske nacionalnosti, bilo u SDP-u, bilo u HDZ-u ili u bilo kojoj drugoj stranci. Hrvatski branitelji, zajedno smo se izborili za domovinu, zajedno se borimo za budućnost naše djece, zaustavimo ono što je loše a borimo se da nam djeca opstanu ovdje. To je najbitnije. Hvala vam lijepo.
Izlaganje kolege Bulja izazvalo je 5 replika. Prvi se javio poštovani kolega Sladoljev. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Evo samo kratko pitanje, u kontekstu ratne štete o kojoj ste pričali kako komentirate izjave premijera Vučića koji se izravno plete u ovaj zakon i prijeti da će donijeti 500 zakona koji će šteti hrvatskim braniteljima, je li to kraj te diplomatske, pa na neki način i ofanzive koji želi spriječiti ovaj zakon? Da li će neke druge države također u susjedstvu imati primjedbe i da li će vršiti pritisak na ovaj zakon? Pa kako komentirate da se evo jedan samoproglašeni četnički vojvoda miješa u naše zakone i izravno prijeti? Hvala.
… [[Govornik nije uključen.]]
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Da, ratne štete koje su nanesene okupirana je trećina RH i imamo brojne poginule, kako hrvatske branitelje, tako i civile, oštećene i to je ono šta je najgore. Međutim, hrvatske Vlade umjesto da se izbore za te štete, one su se isključivo dodvoravale i bavile su se lociranjima, transferiranjima najistaknutijih hrvatskih sinova, da bi danas, hrvatskih branitelja, saborski zastupnik govorio i uspoređivao sa tim agresorima uspoređivao našega generala, našega generala Bobetka. To je nedozvoljivo. Mi moramo kao država izboriti se da nema pravnu jurisdikciju ono što je hrvatska Vlada napravila nad hrvatskim braniteljima, …/Govornik se ne razumije. ne smiju ostati lovište i da sude hrvatskim braniteljima agresori, to se nikad nije ni dogodilo u povijesti. Ja mislim da bi branitelje, da je ministar branitelja također tu i na ovoj strani. Ne smijemo dozvoliti da potpiše sporazum ono što je hrvatska Vlada napravila, sa Srbima, sa EU u pregovorima da ih propustimo a da jurisdikciju nad hrvatskim braniteljima imaju Srbi. Hrvatska diplomacija se mora izboriti za novac i ratne štete, 45 milijardi eura koje nam je učinila Srbija, Crna Gora i dio Srba u RH. Ovim putem opet ponavljam, iznimno se trebamo zahvaliti ljudima srpske nacionalnosti koji su stajali s nama u rovu i koji su branili RH, ja ih osobno imamo u svome mjestu, i to trebamo isticati. Ovo nije govor mržnje ali ne smijemo dozvoliti da nam četnički vojvoda, tj. pomoćnici četničkih vojvoda, vodonoše Vučić i ostali Šešeljevi pomoćnici upravljaju sa zakonima i kako trebamo pisati. Hvala lijepo.
Hvala. Druga replika poštovani kolega Žagar. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Bulj, dakle s vama se potpuno slažem da ovaj zakonski prijedlog treba podržati i treba naravno pohvaliti i resorno ministarstvo, sve braniteljske udruge i sve one pripadnike političkih stranaka i svi koji su učestvovali da se ovakav jedan zakonski prijedlog pripremi i naravno, očekujemo od ministarstva da uvaži ove primjedbe koje ćemo u toku ove rasprave u prvom čitanju dati da se izmjene. Ovaj zakon je važan, to je uvaženi kolega Đakić u ime odbora govorio iz toga što proširuje prava ne samo na pripadnike HRVI nego na sve branitelje i to je jako bitno i bitno je u zakonu da piše i o obitelji branitelja, vi ste to naglasili i to je gospodine Bulj, jako bitno jer te obitelji su prošle od vremena rata na ovamo sve ono što su prolazili hrvatski branitelji. I danas prolaze skupa s njima, i njihove bolesti i sve ono što ih muči. Međutim, suština moja replike se očituje o ovome resorno ministarstvo, hrvatska Vlada mora učiniti doista sve da ovo ne ostane samo mrtvo slovo na papiru, da se pronađu sredstva, da se sve odredbe ovog zakona ispoštuju i ono što bi posebno htio naglasiti, a nadam se da ćemo u budućnosti svi mi na neki način kontrolirati cijelu ovu priču a posebno ne samo ovo ministarstvo nego sva ministarstva koja su zadužena da ovo bude jedna transparentan postupak, da ovaj zakon prati jedan uređeni sustav, da nam se ne događa ono iz prošlosti da neki koji ne zaslužuju prava ostvare, a oni pak koji bi trebali ostvariti ta prava, ne mogu do njih doći. I samo jedna primjedba, evo možda vi možete komentirati članak 121. ovog zakona, mislim da je tamo bila primjedba gdje se odlučuje da ministar može svojom autonomnom odlukom odlučiti o jednokratnoj pomoći braniteljima. Mislim da takve odredbe u zakonu nisu dobre, neka budu povjerenstva, neka prođe neku proceduru, ne kaže da ministar ima loše namjere ali može se dogoditi da netko to krivo protumači. Dakle to je jedna od odredbi zakona na koju bi trebalo obratiti pažnju. Hvala.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Pa složio bi se s vama, međutim u ovom zakonu je predviđena još jedna stvar. Znači ono što je vrlo bitno, osnaživanje područnih jedinica Ministarstva hrvatskih branitelja. Znači decentralizacija Ministarstva hrvatskih branitelja po terenu što znači da ljudi koji su u nerazvijenim krajevima, ljudi koji jednostavno nemaju mogućnost ostvariti svoje pravo, on mora dolaziti iz Dalmacije, Slavonije u Zagreb a da se bolje znači decentraliziraju ljudski potencijali, po terenu i da prate mogućnosti svih branitelja tj. ili nemogućnosti da ostvare svoja prava, zasigurno bi to puno olakšalo a ne da bude Ministarstvo branitelja, u onom djelu je isto decentralizirano ali ne dovoljno. Brojni ljudi se upute tražiti svoja prava u Zagreb dok ih primi jedna tajnica, druga, treća, u ovome zakonu se spominje se spominje ta decentralizacija ljudskih resursa, ja mislim da je to vrlo bitno da ostvare svoja prava. Što se tiče ovoga zakona, ono je u prvom čitanju, u razgovorima koje sad vodimo, nema razloga da ministar to ne sasluša, u biti to je i obaveza, nadam se da će u drugom čitanju sve te moguće lošije, ovaj zakonski propisi da će biti riješeni.
Treća replika, poštovani kolega Grmoja. Izvolite.
Poštovani predsjedniče. Kolega Bulj, vi ste govorili o lošim stvarima ovog zakona, istaknuli ste one pozitivne, a govorili ste o dostojanstvu hrvatskih branitelja, govorili ste o tome kako mnogi od njih umiru prije vremena a mislim da je to povezano ne samo sa odnosom i Vlade i službene hrvatske politike prema Domovinskom ratu, prema onima koji su agresori na RH, to nije vezano samo uz to da premijer šuti o izjavama svog koalicijskog partnera Milorada Pupovca, problem je u tome što ajmo reći javnost i građani imaju nekakav negativan dojam o hrvatskim braniteljima jer su mnogi oni od onih koji nisu zaslužili braniteljska prava, to ostvarili. I to je sigurno potrebno propitati, vi znate koliko ja vas cijenim zbog vašeg doprinosa u Domovinskom ratu, ja sam tada bio dijete, znači u vrijeme Domovinskog rata od 11 godina, i cijenim sve ljude koji su dali stvarni doprinos, ali mislim da bi trebalo posebno se pozabaviti onima koji su ostvarili prava a ta prava nisu zaslužili. Isto tako, ne može nam se dogoditi, vi ste govorili o tome kako su neki ljudi otplatili kredite, znači spominjali ste 67 otplaćenih kredita, dok su drugima ti krediti otpisani. Tu ne može biti nekakve neravnopravnosti, svaki čovjek i svaki hrvatski branitelj ako je branitelj stvarno, mora biti jednak, a mi smo imali situaciju i u ovom Visokom domu, sjede neki ljudi koji su iskoristili Ministarstvo branitelja za povlaštene kredite, gradnju apartmana i onda išli podmićivati novinare. Takve koji su iskoristili braniteljska prava treba strogo sankcionirati jer oni su samo oštetili državu nego su rušili dostojanstvo istinskih hrvatskih branitelja i tima treba stati na kraj jer onda cjelokupna hrvatska javnost, mlade generacije, ja sam profesor povijesti i učio sam djecu o Domovinskom ratu [[Upadica predsjednik: Isteklo je vrijeme.]] Iz te mlade generacije onda imaju negativan dojam o hrvatskim braniteljima.
Kolega Grmoja, gledajte koliko ste. …/Upadica Grmoja: 18 sekundi, nije puno. Kolega Bulj. Izvolite.
Da, Domovinski rat je svetinja svima, svi imamo svoje ratne puteve. Ja osobno kao branitelj imam svoj ratni put, mogao bi pokazati, kao i ministar, kao i svi ovdje branitelji. Ali, oni koji su koristili, taj kredit, mislim ovih 67 je vratilo, vjerojatno, ovi ostali su bili u nemogućnosti … [[Govornik se ne razumije.]] uvjeta, ali je činjenica da se moraju izjednačiti ta prava u ovome slučaju kad ste spomenuli 67 ljudi koji su vratili kredit i vjerujem da će ministar naći to rješenje prema ovo 67. Međutim, činjenica da su brojni gradili i apartmane iz tih nekakvih sredstava koji su subvencionirali Ministarstvo branitelja, da i zbog toga što su to objavili napali su novinari. Ja smatram da ministarstvo hrvatskih branitelja, isključivo ovaj zakon piše za ljude koji su bili u Domovinskome ratu, koji osjećaju posljedice na bilo koji način i naravno da zaštite dignitet Domovinskog rata i da Domovinski rat bude temelj Hrvatske države i najbitnije da bude u povijesti, vi ste povjesničar, dici kad budete predavali, istina o Domovinskom ratu, da to treba vrednovati. To sam zaboravio kazati i ljude koji su samoinicijativno kao Petar Malbaša i brojni drugi snimali dokumentarne filme bez potpore države, da je državi vrlo bitna istina o Domovinskome ratu, a ne da premjer Plenković ne odgovara na pitanje koje je sam postavio o slučaju izjava njegovog koalicijskog partnera, da se izokreće istina, da se veliča agresor, a da se o hrvatskim braniteljima, kao u slučaju poginulih, 11 Kosovaca, cijelo ljeto je se pričao o njima. Prema tome smatram, da trebamo raditi što više na istini o hrvatskom vojniku koji je bio veličanstven. Hvala lijepo.
Hvala. 4 replika, poštovana kolegica Strenja Linić. Izvolite.
Poštovani kolega Bulj, drago mi je da ste rekli, ono što zapravo je i stav našeg kluba i stav mnogih branitelja, a to je da registar branitelja treba ostati javan. Hrvatski branitelji se nemaju ničega sramiti i ako ništa nemaju, treba imati dostojanstvo i kao što ste rekli da ćete uvesti kategoriju sudionik u Domovinskom ratu, jer je to samo čast. Čast je i biti u tom registru. Isto tako, drago mi je da ste spomenuli, jer je vrijeme da se kaže da postoji registar agresora. Nikada kad smo bili u ratu, nismo mogli ni zamisliti da će jedan Satnimirović jednog dana biti časni saborski zastupnik. Pripadnik stranke koja i danas je dio vladajuće strukture i drži vam vlast, a zapravo, okolo za srpske medije govori protiv ovog zakona. Ono što treba znati, da nikada ni jedan hrvatski vojnik, nije stupio na tlo Republike Srbije, ali se zna tko je bio agresor i gdje su oni bili i protiv koga su se borili. I zbog toga smatram da registar branitelja treba ostati javan, ali isto tako treba postojati registar agresora, u kojem trebaju biti svi oni koji su i danas građani ove zemlje, ali su isto tako bili koji su silovali i šetaju po ulicama Vukovara i njihove žrtve, još uvijek ih gledaju oko sebe. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku.
Slažem se u potpunosti da treba registar branitelja, jer je činjenica, kao što ste spomenuli, da u Vukovaru, osobe koje su, žene koje su silovane i mučene, danas gledaju po njihovim svjedočenjima, izjavama, ljude svoje silovatelje i svoje krvnike, prema tome nema niti jedan, čak prema njihovim svjedočenjima da rade u državnim institucijama. Prema tome, smatram da bi i taj registar trebao izaći, da nemamo se čega po tome pitanju bojati i to objaviti, isključivo radi također jednakosti. I inzistiram na tome, kao i u ime Kluba što sam kazao da i taj registar bude obavljen. Nemamo ih šta štititi zločince, nemamo šta štititi Republiku Srbiju, da sudi hrvatskim braniteljima, pri ulasku u EU, da im Hrvatska država, to diplomacija dozvoljava, mi to ne smijemo dozvoliti. Hrvatski branitelj, dobro ste rekli nije stupo nogom ni u Niš ni u Beograd, ni van svoje granice niti milimetra. Osim međunarodnim sporazumima na našoj susjednoj državi ovdje. Prema tome, gdje Hrvati žive, je HVO odradilo svoj posao obrane. Isključivo treba inzistirati na registru tih zbog, baš tih žrtava silovanja i ostalih žrtava. Hvala lijepo.
I zadnje replika, poštovani kolega Babić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Bulj, vi ste u svom uvodnom izlaganju problematizirali izjavu ministra Medveda, jer ste rekli, da u nekom od ovim zakonom sve obuhvaćeno. Nije tako rekao. Ja koliko se sjećam u uvodnom izlaganju je govorio, da su ona prava koja su bila disperzirana po nizu ministarstava, od Ministarstva prosvjeta i socijalne politike, branitelja, pa institucija poput HZMO i nekih drugih, da se zapravo maksimalno nastoji to objediniti u ovaj zakon. I vi kada smo bili zajedno u ovoj Vladi, znate da je rasprava po ovom zakonu, odnosno, priprema ovog zakona počela godinu, gotovo godinu dana prije. U njoj su sudjelovali veliki broj radnih skupina, zainteresirana javnost i po ovome zakonu, ukoliko ste vidjeli, bili je negdje oko 510, 512 primjedaba o kojima ste i vi govorili i ministar je svjestan toga da nije moguće zapravo sve objediniti. Nije moguće zbog niza razloga, sjećate se tada da smo bili pod monitoringom prekomjernog deficita. Govorilo se tada o jedinstvenom centru za naknade, ako se sjećate, pa se neke stvari nisu mogli izdvajati. Znam da je ministar i cijeli taj tim jako putno vremena trošio na to da se upravo takve stvari objedine pogotovo one opskrbnine ako se sjećate što je bilo inicijalna kapsula i za sam prosvjed ispred Ministarstva branitelja koje je prešlo pod Ministarstvo socijalne politike i mladih tada. Zato teško je napraviti jednu komplementarnost u cijelosti o kojoj vi govorite slikovito, to bi izgledalo ovako da Ministarstvo hrvatskih branitelja ima sve kartone, zdravstvene kartone svih branitelja, što nije moguće. Uvijek će biti nekih stvari koje neće biti moguće obuhvaćene ovim zakonom. Hvala.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Ja sam dao primjedbe i mogućnosti poboljšanja. Namjera ovog zakona je evidentna da budu objedinjena sva prava hrvatskih branitelja i da svi zajedno moramo u ovome sudjelovati koliko je moguće, a evo kao član odbora ja sam podržao ovaj zakon da ide u prvo čitanje. Ne vidim niti jedan razlog da se ne govori i da se ne razjašnjava i traže mogućnosti i poboljšanja objedinjavanja Zakona o hrvatskim braniteljima jer je činjenica da su branitelji koji su ostvarivali naknadu za nezaposlenost jednostavno dovedeni u jedan puno teži položaj nego kada je bilo pod Ministarstvom hrvatskih branitelja i to je činjenica i to je pozitivno. Znači mi govorimo ovdje o 82 tisuće ljudi koji su nezaposleni. Ja opet ponavljam, sva prava i naveo sam pozitivne primjere i nisam ih sve nabrojio ovoga zakona, međutim ima onih ajmo reći anomalija koje se mogu ispraviti, prvo je čitanje, ako je moguće da se isprave u ovome prvome čitanju ili u drugom da do drugoga čitanja da se isprave, ako je moguće. To je prijedlog našega kluba i mi ćemo izaći u daljnjim raspravama pojedinačnim sa određenim prijedlozima da se po mogućnosti ispravi ovaj zakon. Hvala lijepa.
Prelazimo na drugu raspravu, to je Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e i poštovani Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora. Uvaženi gosti, kolegice i kolege. Pred nama se danas nalazi Zakon o hrvatskim braniteljima, novi zakon i na samom početku važno je reći da se radi o jednoj kompleksnoj problematici koja postoji gotovo u svim državama svijeta i kroz čitavu povijest. S obzirom na to u ovom dijelu izlaganja u ime Kluba zastupnika htio bih nešto reći općenito o ovom zakonu, a onda kroz pojedinačne rasprave ćemo reći i nešto više o samim člancima zakona. Prije svega ono što je najvažnije reći je da ratni veterani zaslužuju poštovanje i pomoć, a iznad svega obitelji poginulih i nestalih i ratni invalidi. Treba im odati društveno priznanje, treba im dati materijalna prava. Tako je uvijek bilo i tako treba biti, o tome nema niti najmanje dvojbe. Međutim, pitanje ratnih veterana nerijetko je sporno ne samo kod nas, ali i kod nas. Prvo je pitanje visine materijalne pomoći koja se daje veteranima jer je uvijek problematično to hoće li proračun ostati održiv nakon šta se ta prava dodijele, znači pitanje održivosti proračuna. Drugo pitanje problematično je, moguće davanje privilegija koje narušavaju društvenu jednakost, a veliki problem je i taj što jedan dio branitelja je uvijek nezadovoljan kakva god prava im dali, znači što god im date oni će uvijek prosvjedovati, buniti se i tražiti još. Problem proizlazi iz toga što postoje vlade, zna se koje, koje pokušavaju instrumentalizirati branitelje za svoje političke ciljeve, a što se najbolje vidjelo kroz rad pojedinih braniteljskih udruga. S druge strane, pojedine vlade se boje branitelja jer se boje društvenih nemira pa im onda ponekad daju i veća prava nego što je to nužno. Zbog toga se dešava ponekad da se dio javnosti okreće protiv ratnih veterana, a to je vrlo loša posljedica. Kava prava danas imaju hrvatski branitelji? Neki kažu mala, a ako bismo pogledali retrospektivno kroz prošla razdoblja jer bilo je još država prije samostalne Hrvatske koja su davala prava ratnim veteranima, onda su ta prava već i sada vrlo dobra. Recimo prije nisu postojala nikakva ministarstva ratnih veterana, toga nije bilo. Ovo je privi puta u povijesti da Hrvatska ima jedno takvo ministarstvo. Kada čitate stre zakone o ratnim veteranima, a ja sam si dao truda pa sam ih čitao u NN je bilo objavljenih, recimo vidite da mnoge kategorije ratnih veterana koje danas postoje nekada nisu postojale, nisu bile priznate. Recimo ratni zarobljenici, tko god se predao nije imao prava u Austro-ugarskoj vojsci, samo jedino ako je bio ranjen prilikom zarobljavanja, ako je bio zarobljen zdrav, prava nije bilo. Danas nije tako. U doba Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca braniteljsko pravo se priznalo samo onima koji su umrli ili imali posljedice šest tjedana po završetku rata, šest tjedana to je bilo to. Mogao je neko umrijeti 50 dana po završetku rata od neke teške rane nije mu bilo priznato nikakvo pravo. Danas, se pravo braniteljima priznaje za sve one koji su umrli 31.12.'97., a ako je počinio suicid priznaje mu se i s današnjim danom. Znači ako je netko danas počinio suicid priznaje mu se da je poginuli hrvatski branitelj, ima tu pravo. Znači tu vidimo opet jedan određeni napredak. Također nakon Drugog svjetskog rata kada su bili ti famozni partizani a nemojmo zaboraviti da im još i njima dan danas dajemo povlaštene mirovine, ratne mirovine i druga prava. Roditelji nisu mogli dobiti nikakvu pomoć ako su imali drugoga sina. Udovice nisu mogle dobiti nikakvu pomoć ako su se preudale. Takvi su bili zakoni, vrlo strogi. Danas se priča kako su oni imaju sva prava, nisu. Ova prava danas su bolja prava nego što su bila nekada. I sada se postavlja pitanje, dakle stanje se promijenilo na bolje ali opet to pitanje da li se možda i pretjeralo. Tko sve u Hrvatskoj danas ima status branitelja? 506 tisuća ljudi + HVO. Kako je to moguće? Znači mi nismo bili u stanju obraniti ne znam Petrinju a imali smo 506 tisuća vojnika navodno, branitelja. Pa sa 506 tisuća vojnika Hrvatska bi u roku par tjedana pobijedila bilo koju susjednu zemlju da je bila to takva sila. Njemačka 6.-ta armija je sa 300 tisuća ljudi probila stotine kilometara istočnog bojišta i osvojila Staljingrad a mi sa 506 tisuća branitelja nismo bili u stanju ne znam obraniti par kilometara bojišta. A zašto je to tako? Evo pogledajte, recimo hrvatski branitelj je onaj koji je bio u vojsci do 30. lipnja 1996. Znači 30. lipanj '96. Ajmo sada otvoriti wikipediu, enciklopediju i pogledati otkada do kada traje Domovinski rat. Domovinski rat traje do '95. Jasno piše u enciklopediji da su sve borbe završile u studenom '95. godine čak i onda kada se uračunaju borbe u Bosni a mi imamo pravo do 30. 06. '96. godine. Koji rat se vodio u lipnju '96. godine i gdje? Znači toga nije bilo. Rat je trajao do '95. a ne do '96. i tu bi trebalo to jasno reći. Zanima vas kakva prava imaju srpski branitelji koji su se borili u Hrvatskoj i koji danas žive u Srbiji? Imaju prava do travnja '92. godine, do travnja '92. a mi do '96. Također je problem to što po jednoj strani imamo branitelje invalide koji imaju sva moguća prava, ogromna primanja po 20, 30 tisuća kuna, neki su se obogatili na tome, po drugoj strani imamo branitelje koji nemaju nikakva prava, ne može se čak niti zaposliti. Imaju invalidnine 200, 300 kuna. To je također nešto što, kako se zove, stvara razdor u javnosti. Javnost sumnja i zna se da su određene invalidnine rađene pod pritiskom bilo političkim, bilo pod otvorenim prijetnjama da postoje lažni branitelji i ljudi koji su, i lažni invalidi, ljudi koji su u boljoj tjelesnoj kondiciji nego zdravi čovjek, odnosno njihovi vršnjaci ali nikakve revizije nema po tom pitanju. To bi bio dobar iskorak koji bi javnost pozdravila da se jednom i to pitanje malo postavi. Međutim, mi vidimo da se branitelji mogu samo dodavati na popis ali oduzimati ne, proces bi trebao biti dvosmjeran. Naravno da je ovdje netko spominjao društvenu nejednakost, znači ja ne kažem da moraju biti civilni i vojni invalidi u istom rangu ali civilni invalid ima 1250kn invalidninu, nikakvu pomoć kod zapošljavanja i doživotno je osuđen biti građanin drugoga reda. Mi čujemo da će se mirovine ljudima koji su rođeni 1962. i kasnije biti umanjene za 27%. Čujemo da je dug bolnicama narastao na 3 milijarde kuna, čujemo da Vlada duguje državnim službenicama 8 milijardi kuna, da su dugovi države strašni. Znamo da je mirovinski sustav neodrživ, da svaki mjesec fali 45% sredstava za isplatu mirovina ali mi povećavamo sada mirovine, mi ponovno dajemo povlaštene mirovine i još ćemo ih davati. … [[Govornik se ne razumije.]] ćemo veteranima u BiH, dajemo ono što nemamo. Da li je ta priča o borbenom sektoru, evo mi vidimo da se u tom Zakonu o hrvatskim braniteljima sada pokušavaju razdijeliti oni koji su bili u borbenom i neborbenom sektoru što je pohvalno ali vi pogledajte, molim vas, vi imate ljude koji su bili cijeli Domovinski rat ne znam u Rijeci ili u Puli i oni imaju priznati borbeni sektor, priznati borbeni sektor, u Puli. Nikad nije Pulu napustio ili u ne znam Koprivnici. Bio je ne znam u kriznom stožeru Podravke, … [[Govornik se ne razumije.]] u nekom ministarstvu, protuavionska zaštita ne znam u Poreču, gdje nikada nije bilo napada i on je borbeni sektor. Je li to borbeni sektor, ne znam? Ja ću vam reći istinu, bio sam u ratu '92. godine, imali smo položaje na prilazu gradu Gospiću, ključni položaj za proboj ne znam srpskih tenkova, znate koliko nas je bilo na položaju, na 4 km? 35. Jedan vod je držao 4km. Mogli su nam proći ne srpski tenkovi nego krdo slonova nam je moglo proći koliko su nam bile šuplje te obrambene linije. I već je onda me ljutilo i sada me ponovno ljuti kada čujem da imamo 506 tisuća branitelja i borbeni sektora na opasnoj fronti u Senju. To bi trebalo jasno razdvojiti zbog dostojanstva samog borbenog sektora ali i zbog toga što bi novac trebalo više preusmjeriti na one kojima potrebno. Znamo da su pojedini članovi nadzornih odbora kriznih stožera u tvrtkama kakva je bila Podravka, kupovali aute temeljem braniteljskih prava. Da li im je to bilo potrebno da im to država omogući? Znamo npr. da je Vukovar branilo tijekom bitke '91. godine 1800 ljudi, to je bio maksimalan broj, danas 7 tisuća branitelja. Je li Vukovar branilo 7 tisuća branitelja? Povijest kaže da nije. Službena statistika veli da je. Iz toga razloga ono što želimo reći kao klub je da jednom treba podvući crtu. Jednom treba podvući crtu, želimo da ovaj zakon prođe ovakav kakav je, da se na njega stave brojni amandmani, da se napravi najsavršenije i najbolje kako se može i da se onda jednom kaže dosta. Sad je gotovo. A ne da ćemo imati situaciju, imat ćemo garantiram vam, da će ovaj zakon biti donešen i da će onda ponovno se javljati nezadovoljni, evo već sad još zakon nije niti donesen, navodno su ga svi pohvalili, a sad već moraju biti branitelji ustavna kategorija, sad već moraju u Ustav. Ustav je jel' da, komad papira koji se može mijenjati po potrebi kako se tko sjeti. Opet dio braniteljskih udruga branitelja, nije zadovoljno sa nikakvim materijalnim pravima, oni žele imati političku moć. Evo oni žele zabraniti europsku Noć kazališta 18. studenog ko da se radi o nekoj seoskoj zabavi koja vrijeđa taj datum. Imamo branitelje koje prijete ministrima, prijete Vladi, prijete državi, pa dokle to ide? Da li je baš potrebno na takav način cijelu stvar politizirati i dopuštati? Dakle, ponavljam još jednom, prava branitelja, da, posebna prava poginulih, nestalih, invalida, idemo napraviti reda, idemo napraviti zakon koji će biti održiv u odnosu na proračun i idemo nakon toga zaključiti stvar. Mislim da Hrvatska javnost očekuje da se ova priča jednom završi i da prestane svaka daljnja politizacija ovoga pitanja. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Ja naravno neću komentirati što ste vi rekli, ali moram nešto reći, a to je nije ovaj zakon prvi koji dijeli na borbeni i neborbeni sektor, to se pojavilo u popisu branitelja, prema tome nije to, evo čisto kao jedna ispravka možda da ne bude nejasnoća. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Molim vas, ako mi želite replicirati da to učinite sa svog zastupničkog mjesta. Hvala lijepa.
Dobro. Krenimo sa replikama, očito ih ima dosta koji vam žele replicirati. Prvi je uvaženi zastupnik Željko Glasnović. Izvolite.
Ja sam mislio da ima nekakve nade za ove mlade glave ovdje a danas sam totalno to, propale su mi sve ove iluzije. Prvenstveno ako evo gospodin doktor znanosti, ja sam studirao vojnu povijest, bio sam tri vojske prije, on spominje neke te bivše države i prav u tim državama. On nije spomenuo uopće jednu rečenicu a prava sudionika NOB-a koji su okupirali ovu zemlju '45. godine, imate njihovog predsjednika, Dušan Pekić, koji se izjasnio … [[Govornik se ne razumije.]] godine je rekao imamo 300 tisuća lažnih partizanskih penzija u Hrvatskoj. Šta je bilo sa tom propalom državom? Taj propali eksperiment uopće niste spomenuli, šta se geneze ovoga danas? Spominjete pola milijuna hrvatskih branitelja, pa sad su izneseni podaci od ovdje da skoro 50% tih ljudi još zaposlenih rade na minimalcu kod drugih ljudi. Imate još 18% koji nemaju nikakva prava a vi spominjete HVO. Vi nemate pravo govoriti o tome, pojma ne znate. … [[Govornik se ne razumije.]] Hrvatska se branila u Bosanskoj Posavini, tamo nemate brigade ispod 500 … [[Govornik se ne razumije.]] vi nemate pojma o čemu govorite. I to je zastrašujuće. Ta vaša neinformiranje, ja ne znam tko ste vi? Vi ste bili u Gospiću '92. godine, ja sam bio tamo '91.,a vi ste bili tamo ako su možda potpisani UNPA zone, i tamo ste vodili jedan sitzkrieg, tamo nije bila vojska na crti, Hrvati su se sami organizirali, počeli su mirovna naoružanja, i kad nabrojite sve ljude koji su se borili za rat, to je bila jedna geneza, mi smo stvarali vojsku u hodu. Zadnji hrvatski vojnik u BiH-u je poginuo 19.10. na kotu 437 kod Banja Luke i da nije tih ljudi tamo, ti ne bi ovdje sjedio danas i pričao gluposti, to je zastrašujuće, prvo se informiraj. Šta je ovdje tvoja zlonamjernost, ti si čisti urbani rasista. Samo jedan podatak, '97., 61% poginulih ljudi u HVO su porijeklom iz BiH-a.
Hvala lijepa. Odgovor uvaženog zastupnika Bunjca. Aha, pardon, povreda Poslovnika, uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Gospodine potpredsjedniče. Uvaženi zastupnik Glasnović povrijedio je članak 7. stavka 2. Poslovnika Hrvatskog sabora izjavom da je '45. netko nekoga okupirao, obzirom da je zastupnik Glasnović prisegnuo da će poštovati Ustav i zakone, u Ustavu jasno piše da se Hrvatska temelji između ostalog na odlukama ZAVNOH-a, dakle '45. nije došlo do okupacije nego do oslobođenja. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupnik Bunjac, odgovor.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Glasnović, ja doista ne znam o čemu vi pričate. Vi svaki dan dolazite ovdje sa jednom te istom pričom, Crveni Kmeri, ilustracije, UDBA, pilići u… [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica se ne čuje.]]
Kolega Glasnović molim vas.
Kliske banane, što vi želite reći, vi ne znate čak niti čovjeku reći vi, ne znate šutjeti dok netko govori, urlate agresivni ste, slikate se s puškama s oružjima, streljali bi suce, pa tko može s takvim čovjekom o bilo čemu razgovarati. Dajte, prije nego što krenete nekoga kritizirati, molim vas uzmite svoje govore, imate na YouTube pogledajte što pričate i nakon toga ja mislim da će vam biti jasno, da je bilo kakva rasprava s vama bez predmeta. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika uvaženog zastupnika Josipa Đakića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Bunjac, govorili ste tu o populaciji hrvatskih branitelja i njih 505000 no niste pogledali brošuru koju ste dobili u kojoj jasno se govori o tome, koliko ih je u kojem vremenu i periodu bilo u postojanju Hrvatske vojske i Hrvatske policije. Da ste imalo zavirili, pa i u zakonu u kojem obrazloženjima piše sve to, ova brošura jasno prikazuje ovaj grafikon, koliko je branitelja u kojem periodu u postrojbama Hrvatske vojske. Pa tako vam piše da je više od 4 godine bilo samo 7948. A do 6 mjeseci je bilo 75417. I onda redom idemo od 6 mjeseci do 1 godine, 42078, od jedne godine, do jedne i pol godine 20036. Znači u raznim vremenima su se događale mobilizacije i demobilizacije. Pa tako i na rastanje i otpuštanje potrebe su diktirale temo, s obzirom da je '92. godina bila godina već jedne demobilizacije. Pa je onda '94. ponovno ili '95. se napravila jedna velika mobilizacija. U međuvremenu su se ustrojavale domobranske … [[Govornik se ne razumije.]] Pa se i tu uvađala nova snaga. Mislim, to bi trebalo znati i prije nego što počnete komentirati o nekim pravima, o broju sudionika, kao i o tome tko danas ima kakva prava velika ili mala. Najveći dio kao što vam je već rečeno, ne ostvaruje prava, nego imaju svoja prava iz radnog odnosa, jer su se vratili na svoja radna mjesta. I to vam u grafikonu ovom sve prikazano zorno, jasno, nedvosmisleno. Koliki broj mirovina, koliki broj zaposlenika, po jednoj vrsti, po drugoj vrsti, koliko mirovina po stradanju, po poginulima, po umrlima, po suicidu. Sve vam to piše. Samo to sagledajte razumno i imati ćete odgovor na sva vaša pitanja i dvojbe.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Bunjca.
Zahvaljujem lijepo gospodine Đakiću. Vi imate naravno svoje mišljenje, imate svoje statistike, ali većina hrvatske javnosti se s vama ne slažu. Ljudi smatraju, čak i sami hrvatski branitelji da njih nije bilo 500, 600 tisuća. Još sad čujemo da će se još dodati taj broj, još će ih više biti. Plus HVO, ponavljam, plus sad opet te povlaštene mirovine koje imaju veterani iz prošlih ratova. Koliko može Hrvatska dalje to financirati? To je ono pitanje koje zabrinjava javnost. Nitko ja vjerujem, da u Hrvatskoj nema 1% građana koji su protiv toga da invalidi, da poginuli članovi njihovih obitelji dobiju prava. Ali vrlo dobro znaju, znaju iz svog najbližeg susjedstva, da postoje ljudi koji su stekli prava, a nisu ih zaslužili. Da postoje invalidi, koji su u odličnoj tjelesnoj kondiciji, a imaju priznate 100% invaliditete. Ja vjerujem da ste i vi čuli za ovakve slučajeve. I to je ono što bi trebalo, u svakom slučaju, taj broj preispitati. Moje osobno mišljenje, da bi status hrvatskog branitelja trebao završiti sa datumom Dejtonskog sporazuma 14.12.1995. a nikakva više prava, broj dane, borbene sektore od '96. godine ne priznavam. Tko je u svim državama svijeta. Dok traje rat, dotle se priznaje sudjelovanje, a kad rat završi od toga trenutka, od potpisivanja primirja, više prava nemaju. Zbog čega je dopušteno, dakle, da '96. godina uđe u Domovinski rat, a u Hrvatskoj ga nije bilo, nikakvih borbi. To je politika za koju se ja nadam, da će mi ministar dati odgovor, a možete i vi, ako ne, razmisliti ćemo o tome, da podnesemo amandman na taj dio zakona o hrvatskim braniteljima. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika, uvaženog zastupnika Ante Babića.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Bunjac vi ste govorili u ime kluba i moram priznati da sam očekivao jednu veću razinu barem od vas i u ime kluba. Određene stvari je teško u 2 minute reći sve ono što ste vi izrekli, a kad ste govorili o povijesnim nekakvim stvarima, vezano za Nijemce, za Austrijance, za veterane, određenih ratova, onda ste spomenuli sudionike srpskih pripadnika u Domovinskom ratu. Valjda ste mislili na agresore tada u Domovinskom ratu. Oni nisu bili nikakvi pripadnici u Domovinskom ratu i rekli ste da su njima priznata prava do '92. godine. No međutim, zaboravljate ili namjerno zaboravljate, a to me podsjeća na neke civilne udruge koje su imale istu takvu retoriku o kojoj vi govorite, zapravo da je za vrijeme Domovinskog rata, a vjerovnici su mnogi i ljudi koji sjede u ovom Saboru je bila 1*3 teritorija okupirana, 1/3. Ono što je rekao danas ministar i kad je govorio o tih petsto pet tisuća ljudi, danas je to negdje oko 449, rekao je da ne ostvaruju svi prava. Njih 78000 koliko se ne varam, ne svodi apsolutno nikakva prava. Dakle, govori se o njima kao o sudionicima, a ne onima koji ostvaruju ta prava. Jer ste vi pitali zbog održivosti proračuna, je li moguće da to proračun održi. Ministar je kada je govorio o zakonu, govorio je o mjerama i točno je govorio što proizlazi iz tih mjera i koji su financijski učinci i njihove projekcije u 2018., odnosno 2019. godini. Čak je spomenuo i … [[Govornik se ne razumije.]] obrazac. A što se samih sredstava tiče, slažem se da treba štediti na svemu. Na ovim stvarima ne, ali u četverogodišnjem mandatu, vjerujte mi udruge civilnog društva, čast iznimkama i svim koji rade jedan dobar posao, koji Vlada, odnosno izvršna vlast ne može napraviti, a zato su potrebne udruge civilnog društva u jednom mandatu vjerujte mi potroše između milijardu i 200 do milijardu i 600 milijuna kuna, često sredstava koji su se mogli utrošiti puno, puno bolje nego za nekakve … projekte.
Odgovor poštovanog zastupnika Bunjca.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Naravno da nisu bili sudionici u nekom pozitivnom smislu, oni su bili agresori, dignuli su pobunu protiv države koja je stekla međunarodno priznanje i s te strane u svakom slučaju nemaju nikakvu pozitivnu ulogu. Druga je stvar što danas vlada Srbije smatra da je pozitivna uloga postojala pa im daju ratna prava, prava slična kakva imaju branitelji, ali opet ponavljam samo do travnja '92., a posebno nema do '96. ili ne znam koje godine da bi ostvarivali prava. Dakle ponavljam još jednom, braniteljima treba dati sva prava. Ja nemam ništa protiv da se da braniteljima 100% pravo, znači žalosno da 78% ako se radi o pravim braniteljima nema nikakva prava. Ta prava im treba dati. Nisam pobornik onih koji smatraju da sve treba revalorizirati, da sve treba obrisati, da sve treba zaboraviti. Ne, znači zalažemo se za to da hrvatski branitelji imaju apsolutno sva prava, ali oni koji to zaslužuju. Garantiram vam da jedan veliki broj tih branitelja navodnih koji se nalaze na tom popisu nikad u životu nije vidio ni prvu liniju bojišta, niti je ikada vidio ne znam neprijateljskog vojnika, niti je ikad vidio mrtvog čovjeka, niti je ikad mu pala granata na glavu, on ne zna šta je to, on je to gledao na televiziji. A danas je hrvatski branitelj i možda nekome drugome ko prije zaslužuje pomoć ima problema, možda ti civilni invalidi oduzima njihova prava s obzirom na to da u proračunu ne ostaje dovoljno sredstava za njihove probleme. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Steve Culeja.
Poštovani potpredsjedniče Sabora. Kolega Bunjac, vi ste hrvatski branitelj, vaš kolega Ivan Pernar iz vašega kluba Jasenovac je genocid, Oluja je etničko čišćenje to je jedna stavka. Vi ste bili u Gospiću u kojem sam i ja bio naravno isto '91. u kojem su bili mnogi u različitom vremenskom periodu. U različitom vremenskom periodu postojale su i različite potrebe bojišnice ovisno o ugrozama, stvarale su se i jedinice koje su se suprotstavljale opasnostima. 500 tisuća branitelja koje navodite to vam ide kroz prosjek, kroz moju jedinicu Specijalna policija Vukovarsko-srijemske prošla je 500-njak ljudi. Jedni su bili jedan dan, jedni deset, jedni 100, godinu dana, neki su bili od početka do kraja, ja sam slučajno među tima koji su bili od početka do kraja koji nisam imao dana bolovanja, koji sam dao 36 otkaza u tom vremenu. Hoću vam reći to, da nije bilo tih 500 tisuća branitelja koji su čuvali tu liniju bojišnice i od BiH ne bi mi ovdje danas sjedili i raspravljali o ovome. Mi bi možda raspravljali o možebitim pogodnostima koje bi neka druga grupacija dobila. Možda bi neke kolege koje bi ovdje sjedili ne bi imali nikakve veze sa Hrvatskom da nije bilo ovih 500 tisuća. Pa vam hoću reći podržavam u jednom dijelu kada kažete borbeni i neborbeni sektor i meni je bilo to čudno kakao neko može dobiti borbeni sektor, a nije bio u borbenim ugrozama. Ali onda se sjetim da je neki kuhar tamo na Velebitu u nekoj naprtnjači donio hranu i da je isto prošao cijeli taj ratni put i riskirao na isti način svoju glavu. Kada kažete invalidi civilni i vojni, ruka je ruka, noga je noga, ali neko je izgubio nogu ili ruku u dubini neprijateljskog terena i krvario još dva dana u kukuruzu ili 15 dana kao Jurčan pripadnik HOS-a. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Bunjca.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Culej, mi poštujemo vaše sudjelovanje u Domovinskom ratu za razliku od vaših kolega mi smo glasali protiv skidanja imuniteta vama kao hrvatskom branitelju, sedam puta odlikovanom ako samo dobro čuo. Istina je da ne bi bilo Hrvatske bez tih entuzijasta mladih ljudi koji su otišli u Domovinski rat praktički s dvije jabuke u džepu i tri metka suprotstaviti se nevjerojatnoj borbenoj sili od koje se bojala cijela Jugoistočna Europa kava je bila JNA. Ali garantiram vam, ja vjerujem da ste i vi među tim hrvatskim braniteljima, da hrvatski branitelji ne traže neke posebne privilegije, postoji neki koji traže, ali ja vjerujem da ih vi ne tražite, isto kao što ih i ja ne tražim makar sam bio hrvatski branitelj i odlikovan sam od predsjednika Tuđmana nego samo hoće bolju državu. Mi bi ustvari svi bili presretni da imamo jednu sređenu, dobru Hrvatsku državu i kad bi to postojalo ja vjerujem da bi cijela ova priča oko hrvatskih branitelja ustvari bila na neki način sekundarna. To je ono što žele hrvatski branitelji, a to je ono što se nažalost nije ostvarilo u proteklo vrijeme i onda iz toga razloga imamo ovakvu situaciju kakvu imamo da se svi segmenti društva osjećaju zapostavljeni i obespravljeni, a tako među njima onda i sami oni koji su stvarali tu istu Hrvatsku državu. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Damira FElaka.
Štovani gospodine Hrvatskoga sabora. Kolega Bunjac, pa moja replika, moram priznati da ste me izazvali na repliku time što ste rekli da su postojali u Hrvatskoj srpski branitelji. To ste poslije u svojem odgovoru na jednu repliku pojasnili da niste baš tako mislili. I općenito u ovim odgovorima na replike koje su kolege do sada dali ste pojasnili neke svoje stavove, odnosno malo drugačije ste ih iznesli. Da ste odmah tako rekli ja vam vjerojatno ne bih niti replicirao. Imate pravo na svoje mišljenje vezano uz borbeni sektor i ovo i ja bih se isto s time složio. Ja sam sudionik Domovinskog rata iz '91. godine, demobiliziran sam krajem 1. mjeseca '92. godine kada je, nakon sklapanja primjera, i sigurno da je bilo sasvim drugo biti na crti bojišnice kada je postojalo primjere ili ovo prvo vrijeme kada se ustrojavala Hrvatska vojska i kada je u biti '90.-te Hrvatsku branila policija a paralelno sa obranom se ustrojavao Zbor narodne garde i nakon toga Hrvatska vojska. No, ne mogu se nikako s vama složiti da relativizirate recimo pad jedne Petrinje koju je u ono vrijeme branilo vrlo malo ljudi ne zato što nije bilo tih 500 tisuća, jasno da ih nije bilo, oni su prošli kroz Hrvatsku vojsku tijekom svih ovih 5, 6 godina koliko je trajao Domovinski rat. Tako da nemojmo iz toga miješati kruške i jabuke. Nažalost izgubili smo jednu trećinu teritorija jer nismo imali organiziranu vojsku, kada smo ju organizirali onda smo oslobodili Hrvatsku državu. I još jednu stvar vezano samo uz ovaj 18. studeni i Europsku noć kazališta. Svaka čast kazalištu, svaka čast Europskoj noći kazališta ali 18. studeni je poseban dan za Hrvatsku, za sve one koji iskreno i stvarno vole Hrvatsku. I ja ne vidim nikakav problem da se Europska noć kazališta slavi bilo koji drugi dan u godini ali ne baš 18. studenoga kada se prisjećamo svih onih žrtava Vukovara i Škabrnje a i svih ostalih žrtava koje su poginule u Domovinskom ratu. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bunjca.
Hvala lijepa. Dakle u ovom dijelu smo se razumjeli, radi se samo o tumačenju ako sam se nespretno izrazio dakle da skratim priču Srbi su bili agresori na Hrvatsku, taj dio smo riješili. A ovaj drugi dio što se tiče pada Petrinje, pala je zato što je premalo ljudi jednostavno bilo angažirano, pali su i mnogi drugi gradovi. Da je bilo toliko branitelja koliko se danas spominje, da je bilo ne znam 5 tisuća ja vjerujem da bi većina gradova i naselja u RH bila obranjena. Što se tiče samoga Dana europskih kazališta pa osim Hrvatske vojske koja je obranila hrvatsku granicu što je više sačuvalo Hrvatsku i omogućilo joj dakle državnost nego hrvatska kultura? Proučite malo povijest, ne znam Matice Hrvatske, institucija hrvatskih, borbe za hrvatski jezik. Kultura ni na koji način ne može uvrijediti ratne žrtve. Dapače, upravo kultura može dati jedan dodatni okvir za njihovo poštovane, može dati jednu sinergiju, može se napraviti, prilagoditi program za taj dan. Ali ovako ići dakle da braniteljske udruge određuju koji će biti ne znam blagdani u Hrvatskoj, koji će se dani obilježavati ili se neće, to je po meni jednostavno nekakva prenormizacija. To je traženje nekih prava koje u biti ni jedna udruga u Hrvatskoj ne bi smjela imati, niti društvena kategorija. Treba neke stvari prepustiti javnome mjenju na ocjenu, treba neke stvari prepustiti i građanima na ocjenu jer svatko od nas ima svoju pamet pa će vrlo lako odlučili hoće li otići na neku predstavu ili neće, vrijeđa li ona ili ne. U mom ovom konkretnom slučaju ja mislim da nema nikakvog razloga da se bilo tko osjeća taj dan uvrijeđen zbog Europskog dana kazališta. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Josip Đakić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine državni tajniče i tajnice sa suradnikom, kolegice i kolege. Pred nama je Prijedlog zakona o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji koji je kao najnovija verzija koja je sveobuhvatna. Nakon detaljne analize koja je provedena u Ministarstvu hrvatskih branitelja a u suradnji sa krovnim udrugama proizašlim iz Domovinskog rata na čelu sa 100%-tnim invalidima, sve udruge su bile uključene u radne skupine ili njihovi pravni savjetnici ili njihovi najbolji članovi koji razumiju potrebe, koji znaju pravo, koji su u ovom zakonu utrošili dane i dane, sate i sate kako bi iznjedrili najbolju verziju koja bi bila najdostojnija mogućnostima i vremenu. Svi znamo da analizirajući stanje koje je zatečeno kroz zakonske norme i forme nije bilo zadovoljavajuće jer nije bilo primjereno ni vremenu ni mogućnostima i da se je moralo prionuti izradi ovog novog zakona. Da na početku kažem da Klub HDZ-a ovaj zakon će podržati u ovom prvom čitanju i nemamo nikakvih primjedbi, dapače. Želimo da on stvarno bude snažna potpora i priznanje svima onima koji su braneći Domovinu Hrvatsku dali sve od sebe. Tu, kako je neki zovu privilegiju koju ja ne bih zvao privilegijom nego privilegija je čak uvredljiva stvar za nas hrvatske branitelje pa i Klub zastupnika HDZ-a to tako ne zove, kažemo stečena prava hrvatskih branitelja koji su to zaslužili jer staviti se u funkciju Domovine svatko je imao mogućnost, svatko je imao i dužnost, svatko je imao i obavezu. Pitanje je tko je želio a tko nije želio. Pitanje je tko je mogao ili nije mogao. I oni koji nisu mogli zovu se maloljetnici u obrani domovine. I oni koji nisu trebali su žene u Domovinskom ratu, one su tu naznačene da se jednako odnosi na i na žene i na maloljetnike kao i na sve druge. Tako da te dvojbe apsolutno ne treba postavljati kao nešto što nije obuhvaćeno u zakonu. Smatralo se da rok za stjecanje statusa hrvatskog branitelja koji ih je, kada je uveden Registar hrvatskih branitelja i kada je bilo 501 006, danas je narastao na 505 tisuća i nešto, sigurno nije definitivan konačan s obzirom da određena populacija je zanemarila uopće uzimate potvrde i ne prezentirati ili tražiti da im se upiše u njihove jedinstvene matične kartone, njihov tijek ili da promijene i uzmu novi vojnu knjižicu RH kako bi u njoj imali upisano od kada do kada su bili pripadnici koje postrojbe, od kada do kada su i kada su dobili određena priznanja ili činove ili unapređenje. To sve u novim hrvatskim vojnim knjižicama postoji, kao i u evidencijama Ureda za obranu. Stoga je bilo nužno ovu kategoriju ljudi omogućiti da ponovno podnesu zahtjeve kako bi u upravnim postupcima stekli ono što im je onemogućeno u jednom djelu. Tada se smatralo da nakon 18 godina je dovoljno prošlo vremena kako bi se evidentirali svi koji su sudjelovali, no nažalost to nije bilo točno i moralo se otvoriti ponovno vrednovanje i odlučivanje o tome tko je sve sudjelovao u Domovinskom ratu. Analiza je također pokazala da hrvatski branitelji iz Domovinskog rata koji su imali sreću a nisu nastradali u Domovinskom ratu nego privređuju i samostalno podižu svoje obitelji, da imaju gotovo nikakva prava osim počasne paljbe i subvencioniranja pokopa. To je ono što hrvatski branitelj ima danas, no međutim ovim zakonom se bitno mijenja taj stav i uvode se one stvari koje se zovu da se prijevremenim umirovljavanjem pa i vrednovanjem i bodovanjem njihovog sudjelovanja u Domovinskom ratu, a čuli ste da samo 7 tisuća i nešto ljudi je bilo preko 4 godine u funkciji obrane RH. To je minimalan broj koji spominjemo, da su najvećim djelom bili oni koji su bili 6 mjeseci, godine dana, mislim da to ne moramo dvojiti kako je bilo narastanje ili otpuštanje iz hrvatske vojske ili hrvatske policije. Svagdje je postojala pričuva koja je u datom momentu bila upotrebljena a u datom momentu demobilizirana. Zbog toga i postoje te oscilacije i u brojevima i nikada nije 505 tisuća bilo u funkciji i pod jednim zapovjedništvom kako bi bilo upotrjebljeno na svim dijelovima teritorija RH koji su bili ugroženi, od istoka pa do Crne Gore, nikada. I to je zabluda koja ste stalno širi i koja se kao mantra predstavlja kako bi se ocrnili ponovno hrvatski branitelji. Pa zar nije dovoljno kroz proteklo cijelo vrijeme upućenih riječi koje nisu bile primjerene prema populaciji hrvatskih branitelja? Ovim zakonom se stvarno vraća dostojanstvo hrvatskim braniteljima ali i njihova materijalna i egzistencijalna prava. Kroz jasne definicije koje su predočene svima zastupnicima i cijeloj hrvatskoj javnosti uz ogroman trud koji sam i naglasio od strane udruge proizašlih iz Domovinskog rata, u suradnji sa stručnim službama ministarstva, sa svim resorima Ministarstva hrvatskih branitelja, sa svim resorima Ministarstva financija, mirovinskog sustava i rada, sa socijalne skrbi, svi su sudjelovali u izradi ovog zakona usklađujući svoje norme. I ona mantra koja je izašla da će ovaj zakon koštati 25 milijardi kuna je također bio jedan spin koji je želio ocrniti hrvatske branitelje pred hrvatskom javnošću. Pa i danas kad se ponavljaju te iste mantre koje govore o tomu kako nismo svi u Hrvatskoj jednaki, kako neki imaju određena prava i kako se neki vrednuju po jednoj komisiji, drugi po drugoj. Da, u ovom zakonu se jasno govori o tome da će jedinstveno tijelo vještačenja biti disperzirani odjel pri hrvatskim braniteljima samo za potrebe hrvatskih branitelja jer o tome sam davno govorio da su stručnjaci jasno rekli da se ne mogu primijeniti ista pravila na eksplozivne rane, na sva stradanja koja su doživjeli ni na psihičke tegobe koje hrvatski branitelji imaju u istom momentu sa onim civilnim stradalnicima bez obzira koje vrste. A postoje 7 vrsta. 7 vrsta invaliditeta postoji kroz hrvatske zakone i pravilnike, i stoga vas upozoravam da ne govorimo na pamet nego govorimo samo o onom što jasno znamo, što jasno percipiramo i što želimo ostvariti. Da, hrvatski branitelji su kategorija najzaslužnijih tako piše i u Ustavu, uz hrvatske građane koji su stvorili slobodu, suverenost i blagostanje u ovoj državi tj. mir. Blagostanje još trebamo doživjeti. No postoje one stvari koje su zapravo dvojbene kod nekih ljudi, a to je u članku 1. ovog zakona kada se govori u stavku c., što je to hrvatski branitelj iz Domovinskog rata i piše se u tome članku slijedeće: „Hrvatski branitelj iz Domovinskog rata su branili i obranili RH unutar međunarodno priznatih granica od oružane agresije koju je izvršila Srbija, Crna Gora, JNA i paravojne postrojbe iz BiH-a uz pomoć velikog broja pripadnika srpske nacionalne manjine u RH organizirane i predvođene velikosrpskom politikom.“ Ne znam zašto neke tzv. po meni državnike a bivše četničke vojvode samozvane, zašto ih smeta baš taj članak i baš ta definicija. Pa to je povijesna istina koju je Haški sud potvrdio. Presudio, osudio te koji su vodili takvu politiku i zašto je to u hrvatskim zakonima je spornost ili smetnja. Koga to smeta? Zar stvarno ponovno želimo da istina, kao što je to nakon 2.sv.rata bude samo na strani jednih ili da bude iskrivljena i da bude opetovano i iz lažirano. To ne smijemo dozvoliti i ne možemo dozvoliti. Naravno postoji jasno, ako je u pitanju veliki broj srpskog, pripadnika srpske nacionalne manjine. Pa možemo reći da je jasan pokazatelj 12.5.1991. popis o referendumu na kojem je bilo 379159 onih koji su se na popis stavili i glasalo je za Krajinu, tj. za odcjepljenje i prisajedinjenje ili za Republiku Srpsku Krajinu, kako se više zvala 369991 ili 99,80%. Tada izjašnjavanja, to ne znači da su bili neprijateljski vojnici, da su bili u sastavu paravojnih postrojbi ili drugih postrojbi. Od 66000 ih je bilo po izvješću vojske srpske Krajine u funkciji agresije na RH. To je istina, od nje ne možemo pobjeći. To je izvješće koje su napisali, tadašnja tzv. Vlada Republike Srpske Krajine. U ovom zakonu da više se ne maltretiramo sa ovim što je činjenično opisano, ja bi volio da ovaj zakon koji je stvarno sveobuhvatan i temeljit koji bitno i do najveće moguće mjere poboljšava status hrvatskih branitelja, ali dopunjuje i invalidima i stradalnicima ono što su imali onemogućeno. Ja bi volio da u zajedničkom konsenzusu kao što je to bilo u Odboru za ratne veterane i u ovom prvom čitanju, uz naravno primjedbe ukoliko ih netko ima, donesemo ovakav prijedlog zakona na dobrobit hrvatskih branitelja, kako ne bi više bilo politizacije i političkih prepucavanja oko toga koje braniteljima što dao ili tko im je majka, a tko im je mačeha. Kada svi zastupnici dignu ruku, onda nemamo kome spočitavati. Znači svi smo odlučili da to bude tako, da to bude u funkciji, mogućnosti koje danas država pomalo ima sve bolje i sve veće rastom BDP-a i da vjerujemo da to bi trebalo biti zabetonirano za jedan dugoročni period da bi branitelji imali svoju sigurnost, da bi imali svoj mir i da bi znali razmišljati i koristiti ta prava u svom životu koji nije ni malo lagan i koji sigurno kada su jedan dobar dio njih ili veliki dio njih koji su bez posla, a mislim da je 26000 koji nemaju posla i više se ne mogu skoro ni zaposliti, a ovim zakonom im se omogućava naknada za nezaposlenost, da će biti sretni i zadovoljni kako bi uz tu, uz ta mala primanja, ali sigurna primanja proživjeli ostali dio svoga života. To su stvari koje apsolutno želimo pozdraviti u ovom zakonu gdje se stvarno briga i skrb pogleda temeljito na svi pozicijama, ali kada govorimo o tome što je to, ja bi pročitao određena statusna prava koja će ih crpiti iz ovog zakona ukoliko imam vremena, a baš i nemam. No međutim, kako su ona pobrojena govore o tome da su jasno obuhvaćeni svi oni koji zaslužuju, a naročito vrednovani, prema vremenu provedenom u borbenom sektoru. Tako da neborbeni sektor je u ovom pogledu zakona skoro izuzet od prava koja crpe ovi iz borbenog sektora iz ovog zakona. Stoga još jednom, kolegice i kolege, u ime Kluba zastupnika HDZ-a ja vas molim da ovo što je dobro pozdravimo i prihvatimo kao pravu stvar kojom Hrvatski sabor i njegove zastupnice i zastupnici nagrađuju i potvrđuju, da su hrvatski branitelji, većina koja je iznijela slobodu i suvremenost Hrvatske države. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. I na vaše izlaganje imamo uistinu podugi niz replika. Pa ćemo početi od početka. Prvi je uvaženi zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Kolega Đakiću, činjenica da je treba donijeti jedinstveni zakon već davno prije, međutim kad govorimo o braniteljskim pravima, onda su sve Vlade bile nepravedne prema braniteljima. Tako i Vlada Jadranke Kosor, a vi ste bili tada također u Saboru, umanjila 10% mirovine hrvatskim braniteljima od 3500 kuna, također i Vlada Zorana Milanovića. Također, ono što je najbolje za hrvatske branitelje i ovaj zakon ima svojih nedostataka i kroz raspravu treba ispraviti te nedostatke. Mi ćemo dati ministru u pisanom obliku, ako on smatra da treba prihvatiti ovaj Parlament i naravno da branitelje ne treba politizirati. Ali su politizirani kod ulaska u EU. Vi ste tada također bili u Saboru. Pa mi smo morali zatvoriti sve hrvatske generale, sve zatvoriti u HAG. Nećemo spominjati HVO, koji su još uvijek u HAG-u koji su bili zaboravljani donedavno. Apsolutno im nije nitko pomagao. Pa to je jedan general bio na tjeralici Haškog tribunala, dok se tizgarilo sa ulaskom u EU, kao cvasti će nam cvijeće, imati ćemo budućnost našoj djeci. Nije se tada reagiralo. Pa najružnije riječi prema hrvatskim braniteljima su kazane iz usta Vladimira Šeksa, locirati, uhititi, transferirati, procesuirati. Pa znate koje su to reakcije na ljude? Šta je to onda izazivalo. Pa progonili su Antu Gotovinu ko zadnjega kriminalca. Pa kojega nisu progonili generala? Markača? U tome je problem. Problem je za dostojanstvo i istina o Domovinskome ratu. A ja šaljem pitanje, gospodine uvaženi i predsjedniče odbora, šaljem pitanje premijeru da se očituje o izjavi Milorada Pupovca vašeg koalicijskog partnera o izjavi da je general Bobetko izjednačen sa Miloševićem, Dokmanovićem, Martićem sve s kim ne, jel to sramotno u najmanju ruku ponižavajuće prema herojima Domovinskog rata.
Zahvaljujem gospodinu Bulju na replici. Odgovor kolega Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Bulj, da bilo je smanjenja 10% i jasno sam rekao i tada da nevoljko prihvaćamo, ali ako je državni proračun u pitanju i stabilnost države da su hrvatski branitelji bili uvijek spremni odreći i života svojih za slobodu, a ne samo novaca. To je bilo možete u mom fonogramu vidjeti tada kada sam govorio ovdje u Hrvatskom saboru. Hrvatski generali da, bili su progonjeni ali ne od hrvatske vlade kao što vi navodite, bili su progonjeni od haaškog suda, dokazali su svoju nevinost, dokazali su svoje dostojanstvo da su časno, pošteno branili domovinu i da nisu učinili nijedan krivi korak i to pred cijelim svijetom dokazali i potvrđene presude u kojima se jasno navelo tko je agresor, a tko je trpio ovaj rat i tko je branio domovinu. Nisu političari progonili. Hrvatski branitelji je činjenica da su odgovarali za svaki svoj postupak koji su eventualno počinili ili im se stavio na teret dok agresorski vojnici su podvučeni po pravosuđu koje nije bilo pristrano vjerujem nego su podvučeni pod aboliciju i oprost i to me smeta to sam zaboravio reći. Što se tiče ružnih naziva za generala Bobetka koji je heroj i Drugog svjetskog rata i Domovinskog rata, mi jasno o tome govorimo i ne možemo dozvoliti nikomu da ga vrijeđa i da uspoređuje sa agresorskim čelnicima koji su gazili po hrvatskom tlu, koji su klali i palili diljem Hrvatske domovine, nasrtali na imovinu i na kulturne vrijednosti, to se nikako ne može usporediti.
Zahvaljujem kolegi Đakiću na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio poštovani kolega Vlaho Orepić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Gospodine Đakiću, spomenuli ste vraćanje dostojanstva braniteljima, ja uvažavam i podržavam nastojanje da se uokvire prava branitelja jer je to iznimno bitno jer branitelji su jedan poseban ukras RH. No međutim, niti jednim trenutkom, evo sada ću dati javio sam se za pojedinačnu raspravu ali nijednim trenutnom u ovom izlaganju niti u zakonu nije predviđeno zaštitni mehanizam. Evo predlažem javno, … vraćanje dostojanstva da od trenutka kada je neko na osnovu tog trenutka u Domovinskom ratu stekao pravo branitelja ili ne zna koje drugo pravo koje proizlazi iz zakona, da od tog trenutka ukoliko je na bilo koji način oštetio RH pogotovo financijski da mu se oduzme pravo branitelja i sva prava koja proizlaze iz toga. Mi takav zaštitni mehanizam moramo imati ovdje, moramo izbjeći da bilo tko financijski zlorabi, pogotovo da zlorabi status branitelja što je prije svega pravo na čast, a ne pravo na pravo. U tom kontekstu, molim vas, u ovom zakonu moramo ugraditi tako u suprotnom on nema dobru namjeru.
Zahvaljujem gospodinu Orepiću na replici. Odgovor kolega Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Orepić i do sada je to bilo definirano pa i od sada je to u zakonu. Znači svi oni koji zlorabe zakonska prava i braniteljski status u stjecanju materijalnih prava ta prava im se oduzimaju i sve što su primili moraju vratiti državi Hrvatskoj, tako stoji. Pa čak i oni djeca poginulih koja su koristeći pravo prekršila zakonske uvjete i nastavila koristiti pravo, a prekinula studiranje moraju vratiti ono što su dobili od države Hrvatske. Ja znam stotine primjera koji su tako učinili, da su godinu dana još primali naknadu od ministarstva kao djeca smrtno stradalih hrvatskih branitelja, a prekinuli su fakultet i nisu donijeli potvrdu na vrijeme i to je primjer koji je, kao i branitelji kojima ako su upotrebivši status branitelja ostvarili pravo sjeda im se na kompletnu imovinu, na sve kako bi se naplatilo. I nemojte biti uvjereni da u tom zakonu to ne postoji.
Zahvaljujem gospodinu Đakiću na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio poštovani kolega Alen Prelec. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Đakiću, evo mi se znam već dosta dugo u 7. sazivu, mi smo zajedno u Povjerenstvu za hrvatske branitelje i čuo sam od vas kako vi sada pozivate na jedinstvo i konsenzus, to je lijepo rečeno. Međutim ja bih vas pitao zašto sada zovete na jedinstvo i konsenzus, a niste zvali na konsenzus i jedinstvo onda kada je ministar bio Fred Matić. I znam vas kao čovjeka koji je konstantno tražio smjenu ministra Matića. Što je ovaj zakon danas sekularan, a da nije bio onda kada je ministar Matić pokušavao pomoći svim hrvatskim braniteljima kao mi svi skupa hrvatski zastupnici, po čemu je on spektakularan? Kažete da u ovom zakonu su sudjelovali hrvatski branitelji, u kojem to zakonu do sada nisu sudjelovali hrvatski branitelji? Jel Fred Matić nije bio hrvatski branitelj ili svi oni koji su sudjelovali u pisanju onih prijašnjih zakona nisu bili hrvatski branitelji? Ono što imam jasno primjedbu na ovaj zakon je kada ćemo mi konačno znat, a to žele znati i hrvatski građani, kada ćemo konačno znati koji je broj hrvatskih branitelja. Ja sam isto hrvatski branitelj i smatram da ova Hrvatska država treba se pobrinuti za svakog hrvatskog branitelja koji je stvarno bio istinski branitelj. Ali mi evo 25 godina nakon Domovinskog rata još uvijek zbrajamo hrvatske branitelje. Sada uključujemo i narodnu odnosno da, narodnu zaštitu u sve to skupa. Kojom metodologijom ćemo utvrditi tko je bio prije 25 godina sa oružjem u narodnoj zaštiti. Ja ne kažem da među njima nema stvarno onih koji bi trebali tako steći status. Ali ljudi moji 25 godina nakon hrvatskog Domovinskog rata. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Prelecu na replici. I odgovor kolega Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Prelec, nisam mislio danas ponavljati sve ono što sam govorio u prijašnjim godinama. Mislio sam stvarno promijeniti malo retoriju no ponukavate me da ponovim zašto i zbog čega. Prije svega odnos prema hrvatskim braniteljima i stradalničkim udrugama koje vi ne poznajete a tada su dezavuirane da je bilo tisuću i nešto braniteljskih udruga jednako pred Ministarstvom branitelja kao i svih 28 krovnih udruga koje čine zajednicu tih udruga. To vaš kolega nije razumio i nije htio prihvatiti samo da bi disperzirao određene i njih privukao sebi. 28 krovnih udruga apsolutno nije uvažavao. Pripremao je zakon koji je bio protiv hrvatskih branitelja i to smo vam na odboru pokušali objasniti, niste prihvaćali. Što se tiče narodne zaštite, vaš kolega Ronko je ponavljao na svakom odboru, težio i tražio, pisao i opetovano ponavljao da traži prava i za narodnu zaštitu i danas je zadovoljan sa ovim zakonom. Vi ste zalutali negdje. Zaboravili ste na silne uvrede koje su izrečene od i ministra i predsjednika tadašnje Vlade i svih onih dužnosnika koji su grubim riječima nasrtali na hrvatske branitelje nazivajući ih čak i teroristima, crnokošuljašima i svim ostalim neprimjerenim riječima, ja sam samo rekao danas, ne primjerenim riječima. Ako želite, ponavljati ću vam danas cijeli dan sve ono što ste odaslali kao uvrede na račun i na leđa hrvatskih branitelja.
Zahvaljujem gospodinu Đakiću na odgovoru. Sljedeća se za repliku javila poštovana kolegica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Đakić vi ste u vašem izlaganju spomenuli posebno ustrojstvenu jedinicu Zavoda za vještačenje, profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom koja će vještačiti hrvatske branitelje. Ovom prigodom ja želim istaknuti posebno zadovoljstvo što je konačno evo došlo do dogovora između reći ću hrvatskih branitelja i zavoda za vještačenje. I hrvatski branitelji su zapravo jedine osobe s invaliditetom koje su do sada imale dokument, odnosno dokaz o tome da jesu osobe sa invaliditetom. I treba reći jer mnogi to ne znaju da i ovom uredbom na temelju koje će se vještačiti sve ostale osobe sa invaliditetom će se vještačiti hrvatski branitelji ali po posebnoj listi kao što ste vi spomenuli i za potrebe ostvarivanja prava pa i iz ovog zakona kojeg se nadam da ćemo vrlo skoro donijeti ali će se uredba, dakle metodologije, uredba će se uskladiti sa ovim zakonom kada on bude donesen i evo ovom prigodom posebno ističem zadovoljstvo da su i hrvatski branitelji obuhvaćeni uredbom na jedan zadovoljavajući način. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem kolegici Lukačić na replici. Odgovor kolega Đakić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Lukačić, da, o tome smo vodili rasprave, argumentirali i dokumentirali, jedna stručna skupina koja je formulirana kako bi provela probno vještačenje nad hrvatskim braniteljima jasno je dala svoje ekspertize i ocjene među kojima je bila i tadašnja zamjenica ministra Vesna Nađ koja je jasno rekla da je neprimjenjivo kasnije je to zanemarila i išla silom zajedno sa ministrom kako bi napravili jedinstveno tijelo vještačenja jednako za sve. Pa tko i onaj koji se prevrnuo pijan sa traktorom a imao je traktor osiguran, imao zdrobljenu ruku jednaki kao i branitelj koji je na prvoj liniji ostao od eksplozije i mine bez ruke i pol tijela, jednako se tretiraju. Zamislite. I to je nepojmljivo zapravo. I to nije razlika nego je samo statusno pitanje kako ostvariti. Danas postoji po evidencijama udruga 20 tisuća onih koji eventualno imaju nekakvih psihičkih poremećaja no samo 500 je onih koji su imali kontinuitet liječenja u psihijatrijskim ustanovama i kojima je stvarna posljedica PTSP od obnašanja službe u Domovinskom ratu i te je nužno zbrinuti. I zato treba posebno tijelo koje to može adekvatno ocijeniti i treba biti pod nadzorom ministarstva i u djelovanju svih zajedno možemo samo ostvariti boljitak za te unesrećene koji su stvarno stradali i oboljeli braneći Domovinu.
Zahvaljujem gospodinu Đakiću na odgovoru. Sljedeća replika, poštovani kolega Damir Felak. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Đakić, u potpunosti se slažem s vama oko ovog zakona, koja je svrha ovoga zakona da se vrati ujedno i dignitet braniteljima iz Domovinskoga rata jer zadnjih godina smo svjedoci stalnih napada na branitelje i na njihova prava. Ja podsjećam ovo nije Zakon o pravima hrvatskih branitelja nego Zakon o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji. Rečeno je već 505 tisuća i nešto je evidentiranih hrvatskih branitelja trenutno ali ukupan broj onih koji ostvaruju trajna prava po važećem zakonu je 67 370. Iz toga se vrlo jasno vidi koliko ljudi ostvaruje prava a isto tako u ovom trenutku imamo 62 949 onih koje više nema s nama. Manji dio ih je poginuo na bojištu, a puno veći dio je umro u ovom razdoblju od kraja Domovinskog rata do danas. i ne mogu se složiti da su umrli, jesu svi umrli isti, ali ako pogledamo starosnu strukturu te populacije koja je umrla u ovom periodu, onda vidimo da je smrtnost kod branitelja što zbog suicida što zbog bolesti, a u istoj dobnoj strukturi puno veća nego kod civilnog stanovništva. I u svakom slučaju treba posvetiti posebnu pozornost ali ne govoriti samo o njihovim pravima nego im biti zahvalan na onome što su dali u obrani naše domovine. I predlažem jednu stvar, kao što smo osnovali registar i dali ga javno na uvid branitelja iz Domovinskog rata, što po meni ne vidim kakvu je svrhu polučilo, možda bi bilo interesantno dati popis onih koji su bili vojno sposobni u razdoblju Domovinskog rata a nisu bili uključeni u obranu domovine, zašto to nisu učinili. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Felaku. Bojim se da bi taj popis predugačak. Odgovor gospodin Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Felak, dobro ste definirali sve što je ovim zakonom učinjeno, a naročito vraćanje dostojanstva braniteljima iz Domovinskog rata i obiteljima poginulih. Jasno je da sve što smo radili u ovom proteklom periodu, usredotočili smo se kako bi što bolji zakonski okvir i što snažniji zakon učinili, zbog toga je potrebno da, ovo što sam iz ove govornice zatražio ispred kluba, kako bi bili svi razumni prema njemu. Nećemo postavljati pitanje tko je više, koliko je ministar, koliko državna tajnica, državni tajnik, pravna služba, koliko su udruge, koliko je tko, idemo svi prihvatiti to što je usklađeno sa svima. Idemo prihvatiti to što je sa svima donekle zadovoljavajuće i prema čemu su svi razumni da ne može više ali ne smije ni manje. Idemo tu upriličiti danas, u ovom prvom čitanju, pa ćemo u drugom vidjeti popravke uz amandmane, idemo zaboraviti na ratove koje smo vodili u ovoj sabornici, u vezi svih nepodopština koje su se događale kroz vrijeme i Pandžića i kolege branitelja Matića. Bilo je svega i svačega ali ja danas bi to htio staviti na drugu stranu i doći u jednom novom iskoraku da ovo što je važno za one koji su najvrjedniji, bude jedinstveno za sve.
Zahvaljujem kolegi Đakiću na odgovoru. Slijedeći za repliku javio poštovani kolega Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Đakiću, vi ste u uvodnom izlaganju to jako dobro sublimirali, bilo je i kratko i jasno i dobro i ja ne mogu vjerovati recimo da nakon 26 godina Domovinskog rata, mi danas uopće govorimo o temeljima koji su vezani za definiciju pojma Domovinskog rata iako je to vezano i za Ustav RH u stavku 13. koji to jasno govori a svi smo prisegnuli pred ovim Saborom da ćemo poštivati Ustav RH i dobro je što ste zapravo govorilo o deklaraciji o Domovinskom ratu koja je donesena u 10. mjesecu 2000. godine i koja se zapravo koristila i kod presuda u Haškom sudu gdje je zapravo definirano tko je agresor na RH da ne ponavljam zapravo ono što ste vi rekli. No treba reći također na početku kada je ministar govorio, u predstavljaju ovoga zakona, dobili smo svi ovaj vodič kroz ovaj zakon, ali smo dobili i ovu studiju, zapravo studiju koja je prvi put razumno vezana za braniteljsku populaciju u kojoj postoje određeni podaci za sve one zastupnike koji su to htjeli pročitati, kaže se da je ona analizirana po podacima gdje je 419 922 hrvatska branitelja. Ali ono što je zabrinjavajuće, a to je i ono što ste vi rekli, da se okolnosti mijenjaju pa tako i okolnosti vezane za branitelje, pa time i donošenje ovog novog Zakona o braniteljima, moramo također reći da je ono što je bilo deset puta se mijenjao taj Zakon o braniteljima, jest slijedeće. Da je suicid počinilo do danas 3 050 hrvatskih branitelja, da je akutno bolesno 12 700, ministar je rekao da je umrlo do sada 54 tisuće hrvatskih branitelja a samo u 2016. godini 4 037 branitelja što je kad se podijeli sa brojem dana u godini, de facto 12 hrvatskih branitelja umre dnevno što se također da iščitati iz ove studije koju pohvaljujem. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Babiću na replici. Odgovor kolega Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Babić, da, mortalitet hrvatskih branitelja je strašna pojava. Prosjek godina je 51 ili dvije, to je ono što je zabrinjavajuće i zbog čega u ovom zakonu postoje one uzance koje govore o tome prije vremena mirovine za oni su odradili svoj staž više i prije će ići, koji su bili manje, manje će ići. Deklaracija o Domovinskom ratu jasno govori o tome tko je agresor, tko su agresori, tko je izvršio agresiju, Srbija, Crna Gora, JNA sa oružanom pobunom dijela srpskog pučanstva u RH. To piše u Deklaraciji o Domovinskom ratu. To je stavljeno u prvi članak zakona u stavku c. I mislim da ne bi trebalo nikome to biti tegoba niti problem. Znamo koliko je Bošnjaka bilo u Domovinskom ratu, znamo koliko je Srba bilo u Domovinskom ratu, i s menom u Bljesku poginuo je Nebojša Buha iz … [[Govornik se ne razumije.]] Znači da nije bilo dvojbe za one koji su priznali domovinu Hrvatsku, oni su znali na čijoj su strani. Znali su s kime u redove stati. I znali su kako se boriti. Tako ja danas nemam uopće nikakvih dvojbi oko ovog zakona, niti želim ga politizirati, kako bi stekli nekakve poene. Ovo je akt koje su iznjedrile udruge zajedno s ministarstvom. Akt koji je svima pristupačan i sve donekle zadovoljava. Nitko mu ne daje mogućnost da koristi abnormalna prava, nego samo ona egzistencijalna koja su potreba u ovim vremenima.
Zahvaljujem gospodinu Đakiću na odgovor. Sljedeći za repliku se javio poštovani kolega Franjo Lucić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Đakiću, vi ste u svojoj raspravi spominjali riječi koje su ovdje puno puta spominjane a koje nisu primjerene, privilegirani, a u 99% slučajevima, mislilo se na branitelje. Ti ljudi koji su izgovarali ovdje riječi su dosita pogrebne riječi i ti ljudi koji su i govorili o tome, doista ne štuju čovjeka koji je branio RH, a pogotovo one koji su utkali svoja imena u temelje RH. Ovaj zakon koji ćemo donesti, je zakon koji smo dugo čekali. Ali sam i siguran da ćemo upravo u ovome zakonu prepoznati sve one nedostatke koji nisu do sada bili ugrađeni u zakone za hrvatske branitelje i siguran sam da ćemo upravo ovim novim zakonom donesti prosperitet, boljitak, za one ljude koji su ih zaslužili i koji su branili domovinu. Jer lako je danas, da kažem i pametovati i biti pametan, ali u datom trenutku, kada je bila upitna obrana i obrana od agresora, tada se nije biralo. I zato su ti ljudi koji su to činili i oni branitelji i oni koji danas sjede u ovoj sabornici i ovdje koji su danas i kao gosti, oni najbolje znaju šta je to obrana i šta je u datom trenutku trebalo pokazati i volju i hrabrost. A ne danas služiti se ovakvim pogrebnim riječima. U ovom novom zakonu mi je posebno drago, što ćemo upravo za ljude i koji su prepoznati u tome zakonu, a to je narodna zaštita koji će također dobiti ono svoje što zaslužuju i sveobuhvatnim ovim zakonom pridonijeli ste jednom boljitku i zadovoljstvu, svakako oni ljudi koji su branili RH.
Zahvaljujem gospodinu Franji Luciću na replici. Odgovor kolega Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Lucić da, privilegija je bilo i čast služiti domovini. Tu privilegiju su imali svi građani RH, kada je doktor Franjo Tuđman pozvao da stupe u redove Hrvatske vojske i Hrvatske policije, da je domovina ugrožena. Taj mladi sustav koji je izrastao i zakoni i Ustav koji su doneseni bili su stvarno ugroženi. Tada su imali svi privilegiju da stupe i brane. Nažalost nije se dogodilo baš tako. To bi bilo i kolegi Bunjcu poznato da je imao sve one koji su mogli i vojno sposobni bili, vjerojatno bi popunio tih 4 kilometra da su svi stupili u redove Hrvatske vojske i policije. Točno je to da su pojedinci i kao narodna zaštita čuvali i branili objekte od interesa za RH i da su bili pod oružjem, koliko je bilo oružja. Vjerujem da ovaj broj za koji sam se ja puno puta pitao da li je stvaran i točan, ali kad sam vidio sve … [[Govornik se ne razumije.]] kad sam uzeo sve aspekte u obzir ulaska u … [[Govornik se ne razumije.]] svih onih događaja koji su bili u osnivanja novih postrojbi, jasno mi je da je taj broj ispravan i da je on u redu. Ovo što je borbeni i neborbeni sektor, to ćemo razlučiti i biti će pravednost za sve one koji su noseći uniformu bili na prvoj crti. Vjerujem da ovim zakonom mijenjamo iz krojena ono što je učinjeno, možda kao nepravda u proteklom vremenu, kroz razne Vlade jer ne govorim samo o jednoj. Zakon iz '94. koji je bio o socijalnoj skrbi branitelja, pa onda '97. i tako redom, svaki je dopunjavan i bio je dobar do 2000. kada se srušio sustav, dolaskom Pandžića sve je išlo naopako, branitelji su obespravljeni, policajci su poslani kući, prosvjedi, nemiri i sve ono što se dogodilo.
Zahvaljujem kolega Đakiću na odgovoru. Sljedeći za repliku javio, poštovani kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Kolega Đakić, vi ste u odgovoru kolegi Bulju rekli da nisu hrvatski političari i političke elite progonili hrvatske branitelje. To je čista laž i neistina. Evo, kolega Bulj je imao slučaj u Sinju kada je dolazio Ivo Sanader, kada se morala maknuti ploča koju je postavio general Gotovina za alkarske dvore, da bi on postavio Ivo Sanader, jer mu je smetala ona koju je postavio general Gotovina. Tada ga je kolega Bulj prozvao, rekao je da je izdajnik, kojem će doći kraj i došao mu je kraj. I tada je kolega Bulj izbačen iz viteškog alkarskog društva. Tako da pričate neistine i nije u redu da to činite ovdje u ovom Viskom domu. Upravo je stranka, koji ste vi dio i tada ste bili saborski zastupnik, potpredsjednik odbora, vršila progon hrvatskih branitelja i generala. Samo što se vama sve oprašta. Da je za vrijeme kolege Matića maknuta ova ploča u Jasenovcu, imali bi vjerojatno demonstracije na ulicama, imali bi velike probleme, ali vama se to oprašta. I što je najgore premjer i krugovi bliski premjeru govore mi ćemo Zakonom o braniteljima namiriti branitelje, pa onda neće, to je u novinama pisalo, neće doći do nereda. Zar se dostojanstvo branitelja može kupiti nekakvim pravima i novcem? Ja mislim da ne može. Branitelji imaju dostojanstvo i beš zbog dostojanstva tih branitelja nije dobro da kolega Lucić priča ovdje o braniteljima jer je on iskoristio braniteljske kredite za zapošljavanje branitelja koje je iskoristio za kupnju apartmana. I čak mu je tadašnja potpredsjednica Vlade obustavila te kredite, isplatu da bi mu ponovno neko, vjerojatno neko jači za deset dana to odobrio i nije uredu da pričate o tome jer upravo ste vi kolega taj koji narušava dostojanstvo hrvatskih branitelja takvim postupanjem jer koristile ste kredite na koje niste imali pravo.
Zahvaljujem gospodinu Grmoji na replici. Imamo jednu povredu Poslovnika poštovani kolega Franjo Lucić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Grmoja, služite se neistinama i onima koji su vam to rekli, a ja pred mjerodavnim institucijama ove države koje su sve kontrole proveli, … [[Upadica se ne razumije.]] članak 238. vrijeđanje zastupnika za neutemeljene izjave. Dakle mjerodavne institucije ove države kažu da to nije točno, a vi gospodin Ronko i taki tvrdite kao što ste tvrdili i kao što je plaćeni novinar Hedl također me optužio ali samo iz jednoga razloga, zato što sam uspješan čovjek u životu, zato što sam uspješan političar, zato što je moja stranke HDZ porazila na razini Požeško-slavonske županije sve vas zato vam ja ne odgovaram. Ali neće uspjeti u svome naumu jer Franjo Lucić je ispravno do sada radio i radit će. I zato sve ovo što ste govorili su neistine, a moja je tvrtka imala ukupne prihode 120 milijuna, a ne pet milijuna kuna koje smo koristili kredite i u potpunosti ispoštivali ono što je zakonom bilo predviđeno. Sram vas može biti.
Zahvaljujem gospodinu Franji Luciću. Gospodine Grmoja molim vas. Gospodine Grmoja i gospodine Luciću prvo da vam odgovorim na vašu povredu Poslovnika. Nisam stava da je povrijeđen Poslovnik jer nažalost svi zastupnici određeni broj zastupnika nažalost ovu raspravu koristi za jedan neprimjeren način koristeći riječi koje nisu primjerene ovom visokom domu. Tako ako niste zadovoljni sa mojim odgovorom možete najaviti pojašnjenja od Odbora za Ustav i Poslovnik. Prelazimo na odgovor na repliku, uvaženi kolega gospodin Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ja ću odgovoriti na repliku iako nemam kome. Najlakše je podvit rep i pobjeć, vjerojatno bi tako bilo i u Domovinskom ratu da je imao godina za Domovinski rat. Da, još ću jedanput ponoviti, nije politika ta koja je izdavala naloge nego je haški tribunal koji je svojim nalozima prisilio politiku da postupa po njihovim težnjama i na kraju se dogodilo da je bez obzira na zatočeništvo, na izručenje, na sve ti su časno ljudi dokazali svoju nevinost i opravdali Domovinski rat, opravdali sve pred haškim tribunalom. Nisu organizirali firmu Grizli i tako počeli izvlačiti novce vjerojatno. Mi nismo nikoga grizli i nismo s nikime bili u nikakvim ugovornim obavezama, kada se već hoćemo vrijeđati. A o lažima i opravdanjima laži čut ćemo još. Postoje ugovori koji su vidljivi i što je grizli bio, tako da kolega Grmoja mora znati kao i njegovi kolege da su bili u dobrom … demokracije, zakona i parlamentarnosti.
Zahvaljujem gospodinu Đakiću na odgovoru na repliku. Imamo još jednu povredu Poslovnika poštovani kolega Vlaho Orepić. Izvolite.
Gospodine Đakiću, povreda Poslovnika 238. vrijeđanje saborskog zastupnika. Ne mogu vjerovati da ste rekli da bi čovjek da je bio stariji sudionik Domovinskog rada da ne bi sudjelovao u Domovinskom ratu, pa kako vas nije stid, pa kako vas čovječe božji nije stid? Bože sačuvaj.
Zahvaljujem gospodinu Vlahi Orepiću. Ne vidim nikakvu povredu Poslovnika. Idemo dalje. Ja bih vas zaista molio uvažene kolegice i kolege budući da danas raspravljamo o temeljnom Zakonu o hrvatskim braniteljima o onima koji su stvorili Hrvatsku državu da se klonemo ružnih i neprimjerenih riječi za ovaj visoki dom i da se prestanemo bar na ovoj temi prepucavati zbog nekih stvari iz prošlosti koje su bile ovakve ili onakve. Hrvatski branitelji '91. nisu išli u rat ni za jednu političku opciju nego za hrvatski narod i za Hrvatsku državu. I ja bih vas zaista molio da danas ako nikad drugdje i ako nikad sljedeći put da imamo jedno suglasje i da na jedan dostojanstven način da zadržimo jednu korektnost i jednu razinu ljudskosti primjerenu kada raspravljamo o onim ljudima i onim stradalnicima koji su stvorili Hrvatsku državu. I hvala vam na tome, zaista apeliram na to. Sljedeći se za repliku javio poštovani kolega Davor Ivo Stier. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Đakić vi ste u ime kluba HDZ-a objasnili zašto su potpuno neosnovane kritike na članak 1. ovog zakona, posebno na 3. stavak koji govori o agresiji na RH. Ja bih ovdje spomenuo i naglasio jednu drugu dimenziju kada govorimo o pravima hrvatskih branitelja, ja bi govorio ovdje o obvezama svih nas saborskih zastupnika jer svi smo mi bez obzira iz koje stranke, iz koje izborne jedinice smo bili izabrani dali prisegu da ćemo poštivati Ustav RH. I Ustav RH je vrlo jasan, on kaže da je „Hrvatska država osnovana na pobjedi hrvatskog naroda i hrvatskih branitelja u pravednom, legitimnom, obrambenom i oslobodilačkom Domovinskom ratu“ To je hrvatski Ustav i to nas sve obvezuje. Prema tome nije ovdje riječ niti o odnosima u vladajućoj većini, niti o odnosu s drugim državama, niti odnosima hrvatskog naroda i nacionalnih manjina, ne, ovdje je riječ isključivo o poštivanju Ustava RH. I to je ono što je bitno i to je onaj glavni razlog između svega ostaloga što ste vi rekli zbog kojeg mislim da moramo izglasati upravo ovakvu definiciju kao što je Vlada predložila u prvom članku ovog Zakona o hrvatskim braniteljima.
Zahvaljujem gospodinu Stieru na ovoj replici. I odgovor kolega Đakić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Stier dapače, ja sam to naglasio zato da bi ostalo u ovom zakonu, u ovom članku definirano baš kako i je. Jer kada iz susjedne države se čuje glas da je to teško, da je to strašno teško prihvatiti da je netko bio agresor, da je netko izvršio agresiju, da je netko stavio šajkaču i kokardu na nju, da je netko imao svoj govor u Glini i govorio o srpskim zemljama. I nama je strašno teško kada bi se ovo promijenilo, to bi bio poraz za nas, to bi bio poraz istine i to bi bila promijenjena istina koja ne bi odgovarala stvarnosti koja se dogodila. Agresori su definirani, potvrđeni pred međunarodnim tribunalom opisanim u presudama. Ne znam čemu se sada bojati toga? Zar je teško reći da, dogodilo se, bili smo, neće se ponoviti, želimo dobrosusjedske odnose i nemamo šta sa vašim zakonom, on je tako napravljen … [[Govornik se udaljio od mikrofona, ne razumije se.]] I ni na kraj pameti mi nije danas padalo voditi nekakve žestoke i žustre rasprave, no međutim vidite što se događa, neki izokrenu teze kada imate nešto dobro pred Hrvatskim saborom, idemo to poništiti sa nečim što je prošlo i što je apsolutno van snage … [[Govornik se ne razumije.]] , neprimjereno ni ovom tekstu zakona jer uopće se o tome ne govori. Tako da zajednički dijelimo mišljenje da je ovo prava stvar koja je pred nama, pred cijelim hrvatskim narodom a mi kao zastupnici toga hrvatskoga naroda nadam se da ćemo to jednoglasno izglasati.
Zahvaljujem gospodinu Đakiću na odgovoru. S ovime smo iscrpili sve replike po ovoj raspravi. Sljedeći je uvaženi ministar hrvatskih branitelja gospodin Tomo Medved. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Slušajući pozorno sve rasprave a posebno se želim osvrnuti i na izlaganje kolege Đakića a vezano za parametre i primjene ovog zakona. Želim vrlo jasno kazati da smo kao temelj donošenja novih mjera izradili kvalitetne analize stanja koje imate evo na svojim klupama. I na kojima smo zapravo unatrag godinu dana intenzivno puno radili sa svim relevantnim državnim tijelima i službama. I one su nam bile podloga kako bismo imali odgovarajući pristup prema svakom hrvatskom branitelju. Tu je vidljivo i statusna i materijalna pitanja ali imate ovdje i jedan prikaz koji govori o demografskoj i socijalno ekonomskoj slici koja na svoj jedinstveni način oslikava stanje hrvatskih branitelja u hrvatskom društvu. Želim naglasiti da smo u analizi ovih mjera vodili računa o dva bitna segmenta. Jedan je da on bude provediv i drugi je da on bude dostupan kada govorimo o proračunskim sredstvima. U uvodnom dijelu moga izlaganja iznio sam za svaku mjeru financijske iznose. Upravo ti financijski iznosi usklađivani su u proteklih nekoliko mjeseci sa resornim ministarstvom. Ono što također želim kazati je njegova primjena u praksi. Naime, jedna od većih teškoća koje smo imali do sada je izostanak dostupnosti djelatnosti Ministarstva hrvatskih branitelja, hrvatskim braniteljima na terenu. Stoga jedna od mjera koja je predviđena u prijedlogu novog zakona je osnaživanje područnih, županijskih jedinica koje će omogućiti u svim županijama u RH dostupnost usluge Ministarstva hrvatskih branitelja i rješavanja predmeta u prvom stupnju. Drugo što također želim naglasiti, spomenuto je, to je zasebna ustrojstvena cjelina tijela za vještačenje koje će omogućiti provedbu vještačenja hrvatskih branitelja u okviru zakonskog roka. Dakle iznimno važno pitanje jer nažalost trenutno je iznimno veliki broj hrvatskih branitelja koji čekaju vještačenje a čuli smo danas da je preko 40 tisuća zahtjeva se nalazi u Ministarstvu rada i mirovinskog sustava. Ono što posebno želim naglasiti u ovom Visokom domu jest usklađenost svih mjera u prijedlogu našeg novog zakona sa svim drugim propisima koji su na snazi. Bilo je ovdje govora i u našemu prijedlogu zakona također prepoznati su žene i maloljetni hrvatski dragovoljci kao zasebna kategorija i na poseban način su kao takvi ocjenjeni. Ono što se želim posebno osvrnuti, to je ta smrtnost i nažalost često puta licitiranje. Hrvatski branitelji umiru u dobi od 50 do 52 godine i zato smo išli sa nizom ovih preventivnih mjera kako bismo na vrijeme otkrili te simptome i započeli postupak liječenja na vrijeme odnosno omogućili odgovarajuću skrb. Otvaranje roka i provedba zakona kad govorimo i o statusu hrvatskog branitelja i o statusu hrvatskog ratnog vojnog invalida, sve su to mjere koje smo kroz projektne skupine a bilo ih je 11, sa ukupno preko 500 članova temeljito osmislila u suradnji s Ministarstvom obrane i Ministarstvom unutarnjih poslova koje će u konačnici provoditi te postupke kako bi regulirali taj status hrvatskih branitelja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom ministru hrvatskih branitelja gospodinu Tomi Medvedu na ovoj raspravi. Imamo nekoliko replika, s njima ćemo nastaviti nakon stanke koju određujem do 15 sati. Hvala lijepo.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Evo kolegice i kolege, vraćamo se na posao, imamo 3 replike na izlaganje uvaženog ministra Tome Medveda. Prva je ona poštovanog zastupnika Vlahe Orepića. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre, čisto doprinos da napravimo ovaj zakon što boljim i što kvalitetnijim. Rekli ste da su sume, da je novac, koji je potrebit da bi ovaj zakon saživio, predviđen je itd. Ja ću morati se malo priupitati u tom smjeru. Naime čl.190. koji do sada nije bio u ovom kontekstu uopće u Zakonu o braniteljima, kaže RH, se s ovim zakonom odriče se svih prava koja su proizašla ili bi se mogla proizaći iz događanja u svezu obrane, suvereniteta RH, prema hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata, te se svi postupci koji su u tijeku obustavljaju, a svaka stranka snosi svoje troškove. Znači taj je zakon doslovno ovakav kakav je je nejasan i jednostavno, da se tako izrazim, svu štetu prenosi na RH, to znači da može doslovno biti riječ i o ratnom zločinu, a može biti riječ i o običnom građanskom poslu sukladno Zakonu o obveznim odnosima. Npr. investicijski ugovori, cesija, Zakon o obaveznim odnosima, poznaje znači ustup potraživanja duga na više načina. Znači vrlo je bitno ovdje obratiti pažnju da se ne optereti RH, bespotrebnim. Moram također skrenuti pozornost i na čl.6 stavka pod E. Pazite ovo, smrtno stradali hrvatski branitelji, status, smrtno stradalog hrvatskog branitelja, pod E kaže i definira ga kao onaj koji je izvršio samoubojstvo kao posljedicu psihičke bolesti uzrokovane sudjelovanje obrani i suvereniteta RH do dana stupanja na snagu ovog zakona. Znači dan poslije, tog dana, stupanja na snagu ovoga zakona, to nije smrtno stradali hrvatski branitelj. Znači doslovno Bože mi oprosti, može na neki način sugerirati da se ubije do tada, ako će riješiti probleme u obitelji. Znači to bi jednostavno trebalo promijeniti. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre, dakle, ono što sam iz vašeg izlaganja posebno čuo i rekli ste da će svaki branitelj moći ostvariti svoja prava koja definiraju ovaj zakonski prijedloga. To je jako bitno. Vi ste naime onda i kasnije rekli da će se pobrinuti za dostupnost usluge hrvatskim braniteljima i da ćete imati zasebnu ustrojstvenu jedinicu za vještačenje. Jer ono što branitelji na terenu kažu često puta, oni zovu ministarstvo, tamo im se javi portir, zapravo ne mogu dobiti adekvatan odgovor, osim ako nisu članovi … [[Govornik se ne razumije.]] braniteljske udruge, pa onda preko braniteljske udruge mogu to napraviti. Zato apeliram na vas kao ministra, da učinite sve da doista svakom branitelju, neovisno o tome je li on član braniteljske udruge ili nije bude dostupna ta pomoć. I evo i kolega Orepić mi je sad ukrao ovaj dio replike, dakle, čl.6. stavak o kojem se određuje da će se vremensko ograničenje u izvršavanju samoubojstva kao posljedica psihičke bolesti, uzrokovane u sudjelovanju obrani i suvereniteta RH, ograničavate da do dana stupanja na snagu ovog zakona. Mislim da to nikako nije dobro rješenje, jer onda, da ne spominjem ponovno ovu dvojbenu odluku, koju je kolega Orepić spomenuo. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika uvaženog zastupnika Branimira Bunjca.
Hvala. Uvaženi ministre, spomenuli ste tijekom svog izlaganja, raskorak između teorije i prakse u provedbi Zakona o hrvatskim braniteljima, pa bi vas htio s te strne pitati jedno konkretno pitanje, naime zašto se braniteljima daju bezvrijedne dionice? Mi imamo slučaj prije par dana, gospodina Miška Baloga, iz Siska, kojemu je dano 18400 kuna bezvrijednih dionica Dalme i Crikveničkog Jadrana kojima se uopće ne trguje na burzi. Znači ako vi imate dionice s kojima se ne trguje na burzi, vi ustvari imate obični bezvrijedni komad papira, možda vrijedi par lipa. Da li vi možete svojim autoritetom, kao ministar hrvatskih branitelja i član Vlade, utjecati kod CERP-a da prestanu varati hrvatske branitelje? Da prestanu davati dionice, koje se ne mogu unovčiti? Da li možete utjecati da se gospodinu Blaogu zamjene njegove dionice? Konkretno da mu daju 18400 kn, onda on ima 65 godina invalid je Domovinskog rata, čekao je jako dugo i evo sada je na kraju izigran na jedan najpodliji način. Koliko ja čujem, a vjerujem da vi čujete još viješ. CERP uporno dodjeljuje takve dionice. Znači podijeljeno je nekoliko stotina tisuća, odnosno milijuna kuna … [[Govornik se ne razumije.]] dionica koja se nalazi u predstečajnoj nagodbi i nikada neće vrijediti ama baš ništa, ni jednu kunu. Evo to je jedan konkretan slučaj, pa vas molim i za konkretno postupanje. Hvala.
Hvala lijepa. Prelazimo na sljedeći Klub zastupnika u ime njega će govoriti to je Klub zastupnika Neovisni za Hrvatsku u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović.
Poštovane kolege sabornici, hrvatski ratni vojni invalidi, oni koji nas gledaju, branitelji ja vas sve pozdravljam. 22 godine nakon završetka Domovinskog rata imamo konačno nekakav pravni okvir da idemo dalje. ima posla naravno, tu će pljuštat amandmani, imamo mi svoje. U svibnju prošlom mi smo predložili da se neovisni da se ubrza taj proces, ima dokument što je potpisao ministar obrane general Medved i njegov tim. Ja bi rekao samo ovo, mi možemo kritizirat, ali ima jedna poslovica koja kaže da „sav kredit i pohvale trebaju ići onima koji su u areni“ od krvi i znojem, oni su tamo. Suradnja je dobra ne samo između Ministarstva branitelja nego bio je tim nedavno o srednjoj Bosni da u vezi je samo to nije pitanje samo mirovina hrvatskih branitelja HV-a, HVO-a itd. nego također poslovne prilike da se poboljšaju. I tu niko neće doći u zemlju gdje je 5% zemljišta sređeno, gdje imamo birokracije socijalističke itd. Zašto smo mi ovdje danas? Evo neki uporno s ove strane i to uporno sakrivaju istinu i … [[Govornik se ne razumije.]] uzroke. Mi smo ovdje danas zato jer smo izašli iz jednog partijskog sustava, koja tri stupa su bila, JNA koja je napadala ovu, JNA, UDBA i komunistička partija. I sada ja nikada nisam čuo od ovih ljudi koji sjede ovdje tko je napadao Hrvatsku? Marsovci. Imate onaj film „Mars napada“. Tko je napao Hrvatsku? To je jednostavni odgovor ta istina se sprečava, ali ne možete dugo više ljude … [[Govornik se ne razumije.]] Imate sada virtualni svijet, Internet itd. tu se sve blokira izvlači iz konteksta, oni koji su nas napadali tamo od '45. nadalje okupirali su zemlju, ja stojim iza te tvrdnje. Tu sam mahao s dokumentom koji je pokazivao kakav je bio sustav MUP-a u Makarskoj ima 11 tisuća stanovnika, 55 u SUP-u kadrova dva Hrvata i jedan Rusin, 50% u Zagrebu milicije tko su bili? Marsovci itd. Zašto jesmo gdje jesmo i mi nemamo taj fond intelektualni on je otišao davno, imamo neke ljude ovdje koji su pisali doktorske radove na ulogu bosanskog tovarnog konja u NOB-u i to je zašto Hrvatska ima npr. recimo sedam patenata na milijun stanovnika, a EU je prosjek 120. To je taj naš intelektualni fond i to nasljeđe nečega. Ja bih samo spomenuo jednu stvar, ovaj zakon trebat će jako, jako medijsku strategiju da prođe jer tu se od početka vodi neka crna propaganda znate, statistikama. Kada nekome odgovara njihova statistika to je sve super, kada neko … [[Govornik se ne razumije.]] to je govor mržnje ili nešta drugo. To je ta frazeologija iz Boljševičke revolucije koja vlada danas u ovome Saboru, to svaki dan gledamo. I Bog nam pomogao ako mi imamo doktore znanosti neke koje se tim titulama danas tamo mašu, onda smo mi zbilja u problemima. Evo danas ste čuli točne podatke da imate 205 tisuća branitelja, to je 47% koji rade koji su danas u radnom odnosu. Imate 82 tisuće koji uopće nemaju nikakva primanja. Prvih su 47% populacije, drugi 18% evo koliko je to. Da je ovo pravna država, mi ne bi raspravljali o ovom zakonu nego bi se tu proveo plebiscit da je ovo ustavni zakon. A Švicarska npr. ima plebiscitarnu demokraciju, jedan čovjek, jedan glas. Za promjenu Ustava treba desetke tisuća glasova, referendum, a treba puno manje za zakonske izmjene. A tu je Ustav naš, zamka je Ustav dvije trećine za ključne promjene jer mi smo naslijedili tu pravnu ideologiju, doktrinu iz bivše SFRJ i to je zašto ne možemo dalje. Kada čujem ovdje o lovi koja se mora dati hrvatskim braniteljima, neki pečat da se mora davati hrvatskim braniteljima, samo ću pročitati neke statistike primjer ovako, ajmo vi ovako za novac. Svaka čast koga smeta da je od 2002. plaćeno Srpskoj pravoslavnoj crkvi više od pola milijarde kuna i danas plaćamo tu ustanovu u Italiji i u Sloveniji. Koga smeta da mi i danas plaćamo 50 tisuća mirovina u Srbiji, koliko je to love, je ne znam, zna li itko koliko je love? Može kasnije reći koliko love to je. … [[Govornik se ne razumije.]] ni razliku. Kakva je hrvatska mirovina tamo u Vojvodini itd., to su činjenice. Ja se ne bavim praznim ideologijama ili ne bavim se praznim … frazeologijom koja je potekla iz Boljševičke revolucije nego činjenicama. Jer mi zaboravljamo sada da je u ovom Saboru pokrenuta inicijativa da se isplate mirovine ljudima koji su okupirali Hrvatsku državu od … razdoblja od '91. do '96. to su pokrenule dvije stranke koje sjede ovdje s nama i neki se vrte u grobu kao Radić i drugi i tražili … oni su pokrenuli inicijativu na Međunarodnom sudu rada u Ženevi da se isplati ljudima. to bi nas koštalo milijarde i milijarde dolara, … da niko ne govori o tome šta bi nam donijela ta inicijativa nego se brinu o hrvatskim braniteljima. Naravno ne ovisi da ću ja predložiti neke amandmane, oni će ovisit, prvenstveno jedna točka šta bi spomenuo, ima puno ljudi koji bi radili ali to je njima onesposobljeno da oni mogu raditi, ali su u mirovini. Samo sedam tisuća branitelja koji su imali mirovinu rade, to je nešto pokrenuto. Ali mi imamo najmlađu populaciju u Europi umirovljenika, a imamo državu gdje 1,2 milijuna ljudi rade, koliko 1,2 u mirovini, to je neodrživo. Drugo, predložit ćemo da se osniva institut Domovinskog rata jer non stop kao papige da ne ponavljamo tko je nas napadao ovdje. Pa znam tko nas je napadao. Oni koji su tamo '45. skinuli kokardu i stavili petokraku, a u ovom ratu su skinuli petokraku i stavili kokardu, jednostavno. To je povijesna istina. I mister Pupovac i drugi, ja ne znam, što imaju govoriti ovdje, nikada nisam čuo da se srpska pravoslovna crkva ispričala za zločine na narodom nad ovim prostorima. Da ovo je povijest, od 1912.-1941., tamo spomenuo sam gdje je počeo rat i gdje je završio. I to je ta kolektivna amnezija, koji ovi bivši kadrovi hoće nama izbrisati. Da mi ne možemo uvezivat posljedice i uzroke. Na kraju, HVO, kako to HVO, kakve probleme imam sa HVO? Kasnije ću pročitati neke ove temeljne činjenice, ovako. Domovinski rat bio je jedinstveno ratište. Jer da nije bilo tih ljudi, Hrvata u BIH, ne bi danas bilo ni BIH, niti Federacije, niti Hrvatske države … [[Govornik se ne razumije.]] referendumu, zaustavljanje tenkova tamo u Širokom, u Tomislavgradu itd. Temeljni dokument koji pokriva to, ovu prava hrvatskih branitelja, HVO-a ustvari nikada nisu to HV, HVO nego hrvatske snage. Tu je riječ upotrijebio, te riječi predsjednik Tuđman i taj temeljni dokument se zove, njegovo obraćanje, naciji '96. godine, gdje spominje, jedinstvene hrvatske snage, pod jedinstvenim zapovjedništvom. Da ne zaboravljamo, trebalo je godinu dana da se dođe, tamo od Kupresa do Mrkonjić grada i dalje. To ne smijemo zaboraviti. A to se vodi crna propaganda protiv Hrvata iz BIH. Samo jedan mali podatak, za neke naše doktore znanosti. Doktore znanosti, mister Bauk, znate šta, ja neću, kad vi pričate ja se nisam digao i govorio o ljubavnim navikama afričke … [[Govornik se ne razumije.]] muhe, možda bi nešto naučiti. Druga stvar je ovo, gledajte, ovako. Nikoga ne znam, evo ovo je iz 2009. godine. Ja vidim te vaše ručne signale, a vi ste gospodine ne samo povijesno nepismeni, nego ste jedna druga stvar, imate metalni sklop koji se ne može izvaditi, to je teško vama, ja to razumijem. Ali ima tu 2 psihijatra, to sam prije spomenuo. Druga stvar je ovo, gledajte. Evo, 2009. godine imate 42190 pripadnika noba. Koji su koštali državu milijarde i milijarde kuna. 2009., 2000 i nešta prosječnih kuna je mirovina. Imate HVO, 6300 pripadnika. Ista mirovina skoro i to smeta ovakvim ljudima smeta, povijesno nepismenim, što smeta njima, HVO, da on može sjediti ovdje danas i pričati nama priče. I spuštati one prazne fraze bez ikakvih činjenica. Jer vi nemate činjenica gospodine. Drugo, kad vi govorite o Domovinskom ratu, vi ste ko lutka, neki su ko lutke ovdje. Imamo 10000 stradalnika, a to je 10000 puta 1 ljudi koji su gaženi u logorima, koji su ubijani skakanjem na prsni koš u Manjači, u Banja Luci itd. Imate silovane žene, ljude koji su umirali u agoniji i to za mene nije vic. I tu govorite o Domovinskom ratu, vi to ne osjećate, jer niste osjetili to. Vama nisu umirali ljudi na rukama. Vi nemate pojma, imate samo fraznu ideologiju i vaš ego koji je veći od Mount Everest. Na kraju, ja podupirem ovaj zakon, neovisni također. Naravno da će pljuštiti ovi ovdje amandmani. Doći će oni. Ali ovo je apel Hrvaskom narodu ovdje da se probudi iz tog zimskog sna, da se počinje baviti s činjenicama i da se zaustavi crna propaganda protiv hrvatskih branitelja, jer također ima love prodaje se Titina vila. Govorili smo o ratnoj ošteti, 40 koliko milijardi dolara izvanredne odštete. Sad se na … [[Govornik se ne razumije.]] prodaje Titina vila, to je činjenica. A ne prazna priča za 2,5 milijuna. Šta je sa imovinom INA-e u Srbiji? Šta je sa povratom imovine konfiscirane? To su također posljedice tog bivšeg sustava, o kome mi govorimo danas ovdje i sredstva ima, treba ih rasporediti. Zahvaljujem ministru branitelju što je došao ovdje, znam pod kakvim je pritiskom i ja se nadam da će ovo proći, ali da ćemo uključiti još ovaj zakon, da ćemo izbrusiti da bude onaj kako treba. I na kraju opet apel, da se odupiremo od tih agitpropovaca, koji štite jednu stranku ovdje, zločinačku, koja je još na vlasti po nekim pitanjima. I uvijek da, ta čudna riječ frustracija.
Hvala lijepo. Imamo više replika. Prva je uvaženog zastupnika Ivice Mišića. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovani generale Glasnoviću, ja bih rekao da je hrvatski branitelj pačen 25 godina poslije rata. Zašto? Zato što birokracija Hrvatske države nikada nije htjela riješiti povoljno pitanje naših branitelja. A zašto je to radila? Upravo jer je radila i vraćala sve na '45. godinu, da bi se reklo, da je to napravljeno, za vrijeme komunizma, da je antifašizam '91. godine pobijedio a ne hrvatski branitelji koji su branili Hrvatsku državu. Pa vidite molim vas, iz naših vojarni su izašli antifašisti koji su pucali sa petokrakom po nama. Kako oni mogu biti u ragu naših branitelja? Zar je to moguće? U Hrvatskoj je sve moguće. Pa na koji način ste vi branitelj antifašizmu, kad ste išli pucati po našem narodu Hrvatskom? Hrvatska je dobivena '91. godine i to moramo jednom zapisati i završiti '45. godinu. I dati povjesničaru da kaže što je antifašizam, šta je komunizam i šta je danas, šta su naši branitelji, koji su stvarno 25 godina, ispod svake razine nepoštivanja. Ne ne mislim ovog naroda, već nepoštivanje naše birokracije, koji ne želi, nikada napraviti red u braniteljima. To je problem Hrvatske države. Mi još uvijek smo određene ekipe ljudi i naši birokracije u Jugoslaviji. Hrvatsku i dalje ne priznaju i jednostavno ju ne vole i ne žele ni čuti za branitelje. Da ne kažemo o našim silovanim ženama po Vukovaru i okolo, gdje nikada nikada istraga nikada nije riješeno. Pa pogledajmo što smo napravili za 25 godina prema tim ljudima. Evo imamo naše invalide, nažalost, mogu doći gledati i slušati nas sve skupa, a šta mi radimo za njih? Ništa. Još se bunimo kad imaju neke povoljnosti, a nećemo reći svima 30, 40000 partizanskih mirovina, pa ne znam valjda su 10 godina branili ondašnju Jugoslaviju.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Glasnovića. Ne? Hvala. Uvaženi zastupnik Stevo Culej.
Poštovani potpredsjedniče, kolega Glasnoviću smiju se oni vama i podsmjehuju vašim riječima, na vas jurišaju svojim lažima na vašu istinu. A ja ću da potkrijepim vašu istinu o onome što govorite. Bit ću brz, pročitat ću na brzaka. Kaže za druga doktora Karadžića Radovana, govorit ću o privilegijima na koji način su oni imali i ostvarivali privilegije. „Prema merama i saopštenju i naredbe ustanove bezbednosti iz SSNO-a iz Beograda, Cara Uroša 63. moramo imati poverljiva lica u svim ustanovama, a posebno u lekarstvu bez obzira na znanje, sposobnost. Molim te po drugi put da za druga, izbacio sam ime i prezime da se ne kaže tko je, obezbediš jedno slobodno mesto na Medicinskom fakultetu u Banja Luci. Ako imaš problema sa mestom, jednog dečka prebaci u Niš kao što si prošle godine uradio sa onim dečkom što sam ti ga poslao iz Splita. Problem je u tome što drug nema završenu odgovarajuću srednju školu. On je završio šofersku saobraćajnu školu u SR Hrvatskoj, pa mora polagati kvalifikovani ispit iz biologije, kemije i fizike. On to ne može položiti jer nema nikakvih predznanja iz spomenutih predmeta. Drug NN i njegov čale su lični kućni prijatelji mog burazera generala Veljka i vrlo su mu poverljiva lica za nas. Dodijeljen mu je i stan odredbom Stambenog fonda JNA u Splitu i kaže ovako: Jebo ga da prostiš, nemoj terat mene i Veljka da dolazimo u Banja Luku zbog tih sitnih p. Nama je jasno da dečko nema smisla za nauku, ali zato ima smisla za ono što je nama najvažnije. Dečko je bio na kratkom kursu provere i obuke bezbednosti i pokazao se vrlo podoban. Ali manje će biti upadljiv da radi kao lekar. Važno ga progurati, upisati, a posle lako prebaciti negdje u Hrvatsku, Rijeku ili Zagreb. Drugarski pozdrav, vidimo se u sredu na VMA u Beogradu. Pukovnik doktor Stevan Kadijević, Vojna bolnica interni odjel“. Tako su oni školovali se i napredovali i sjede ovdje i smiju vam se generale.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Marka Sladoljeva.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovani generale Glasnović. Govorili ste o pravima Hrvatskog vijeća obrane, tj. pripadnika Hrvatskog vijeća obrane u BiH. Međutim, ostalo je jedno pitanje u zraku da li ovaj zakon regulira i pripadnike HOS-a u BiH, tj. da li će ovim zakonom bit regulirana i njihova prava, da li će obitelj ubijenog Blaža Kraljevića također konzumirati ta prava, je li će se ikad saznati istina tko je ubio Blaža Kraljevića i pripadnike HOS-a u BiH?
Odgovor poštovanog zastupnika Glasnovića.
Da, ja sam imao bojnu HOS-a u brigadi. Za mene je hrvatski vojnik hrvatski vojnik. Ja nisam dijelio nikoga ni nikoga. Ja kad sam živio vani nisam znao da ima Hrvata iz Slavonije, iz Gospića itd. Like sve su meni isti bili. To je bio mali grad, ja sam imao 8 godina. Kad god je došao Hrvat moj djed bi stavio kravatu, šešir i upoznao Hrvata tamo na željezničkom kolodvoru u tom malom gradu u Kanadi koji ima 12000 stanovnika. Po tome ima drugih problema. Imate ljudi koji su, da njih nije bilo ne bi ni bilo Hrvata u Lašćanskoj dolini i drugi heroji Domovinskog rata nisu sredili ništa. To je sramota za Hrvatsku državu. A također ja bih isto rekao da smo imali uređenu državu što nismo imali, jer smo izašli iz te samoupravne anarhije, jednopartijskog sustava mi bi imali i vojne sudove, imali bi i Vojnu policiju itd. i sve radimo. Lakše je stvorit državu, nego nju očuvati. Također, treba se obračunat sa ratnim profiterima i vidit tko je šta imao. Ja ne vidim puno feld maršala koji govore o problemima danas u Hrvatskoj. Nek' im bude na dušu.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Željka Lenarta, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, pa evo kolega Glasnović ja sam iz vaše rasprave shvatio da ste vi jedini Hrvat u ovoj državi. Po tome što ste vi pričali očito mi nitko nismo ovdje niti Hrvati, niti nam je stalo do Hrvatske osim vas. Ovdje ste iskritizirali i HDZ i SDP, pa čak i Stjepana Radića, čovjeka koji je otišao u beogradsku Skupštinu iako je znao da će pucat tamo na njega. Dao je svoj život za Hrvatsku i za hrvatstvo, a vi ste i njega ovdje na neki način ponizili. Iako moram priznati da iako smo donijeli da je 20. lipanj dan lipanjskih žrtava, pa ni predsjednik Sabora nije održao minutu šutnje, pa onda se ni ne čudim. No, sem onome, ste bacili drvlje i kamenje i na lijevu i na desnu stranu. Zanima me zašto ste onda podržali današnju Vladu ako nitko ne valja ovdje, pa ni oni? Ne mogu razumjeti koji iz te vaše rasprave, koji su vaši interesi i o čem vi pričate? 30 godina vas nije bilo u Hrvatskoj i mislim da ne treba držat predavanje onima koji su se borili sa komunizmom u to vrijeme i živjeli ovdje, a nikad nisu bili članovi partije. Mislim da ne treba danas na taj način sve kritizirati. Naravno da mi u HSS-u podržavamo ovakav Zakon o hrvatskim braniteljima. Nadam se da će on razlučiti jednog dana prave branitelje od onih koji su se sakrili od tog imena, jer ne znam tko će na kraju krajeva uspjet smoći toliko sredstava ako se poveća broj hrvatskih branitelja, da se isplate sve te mirovine i sve povlastice koje branitelji imaju. Pravi branitelji koji su stradali, koji su dali dijelove tijela ili na neki način oboljeli zbog rata stvarno trebaju pomoć ove države i trebaju naknadu ove države, a nadam se da će se u ovom zakonu pokušati razlučiti i taj razlog. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Glasnovića.
Ne znam tko ste vi, nemam vašu biografiju, nisam radio za UDBA-u i znam tko sam ja. U isto vrijeme ovako po pitanju ja nisam vrijeđao opet taj spin. Ja nisam vrijeđao nikoga. Ja sam spomenuo gospodina našeg Stjepana Radića pokoj mu dušu. Moj djed je bio član prve one oporbe u staroj Jugi, ona Hrvatska republikanska seljačka stranka i zna i gospodina Krnića, Radića i Mačeka. Sve je njih znao i tako. A što se meni čini, vi niste baš, možda ste političarka, ali niste povjesničar jer ne znate ništa o svojoj povijesti. Vi bi znali o seljacima, da je ta bivša država koju vi, vi ste sad sklopili sporazum … [[Govornik se ne razumije.]] komunistima, koji se nikad nisu ispričali nad hrvatskim narodom. Nikada. Ne samo da se oni nisu ispričali za zločin, nego te žrtve … [[Govornik se ne razumije.]] i dan danas, jede tamo kod vas, vi ste dio te skupine i vi bi trebali znati, da nakon 2.sv.rata, '50.-tih godina ako slušajte što vam govorim, pogledajte, nemojte meni vjerovati, '50. godina jedina zemlja pod komunistička u Europi, zapadno od Urala koja ima Seosku bunu je bila Hrvatska, tamo su vješali … [[Govornik se ne razumije.]] u Slunju i u Osijeku. A vaši drugovi su jeli diplomatski slijed je bio doručka na Brijunima, 32 slijeda, dok su ljudi preživljavali na mlijeko u prahu i trovanoga jaja.
Hvala. I zadnja replika uvaženog zastupnika Ante Babića.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Glede izlaganja u ime Kluba gospodin Glasnoviću, želim reći 2 stvari. Pitali ste koliko RH isplaćuje mirovina iz inozemstva, odnosno koliko od toga ide u Srbiju. Dakle, HZMO, isplaćuje 143000 mirovina izvan RH. Dakle, to nije samo za Srbiju, već i za sve bivše zemlje, zapravo, za sve republike bivše zajedničke države. Ono što ste vi rekli dobro u svom izlaganju, a što se zapravo problematiziralo u RH, jest sudjelovanje pripadnika Hrvatskog vijeća obrane RH, i ona izdavanja zapravo za Hrvatsko vijeće obrane, što je vezano za međudržavnim sporazumom između Vlade Republike Hrvatske i BIH. I to je zapravo bio vaš uvjet kod isplata zaostalih mirovina pripadnicima Hrvatskog vijeća obrane. Znate da se ta odluka ispoštovala, a sad je zapravo iznos koji RH duguje u 2007.-2016. godine, ukupan 187 milijuna kuna. Dakle, ukupan iznos je 187 milijuna kuna, a ta sredstva vam se namiruju od potraživanja RH, od ostalih republika iz zajedničke države. Dakle, i od Srbije i od Makedonije, Crne Gore, BIH i Slovenije. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Glasnovića.
Zahvaljujem na tim podacima. Čuli smo 53000 ako sam čuo točan broj inozemnih mirovina i pitam se kakav je mirovina Hrvata u Vojvodini. To sam prije rekao i u Republici Srpskoj i drugim mjestima. Ovaj zakon je važan, ne samo da se ostvaruje nekakva prava, to je ključni element u obnovi, ekonomskoj obnovi Hrvatske države. Ako nemamo snažene Hrvatske države, nemamo opstanak Hrvata u BIH. Ja mislim Hrvatska je u plusu, stotinu milijuna eura svake godine, trgovina s Hrvatima u BIH. I to trebamo imati na umu, jer Hrvatska bez tih ljudi nema strateške dubine. Tj. ovo je strateško pitanje za Hrvatsku državu. Jer imamo dole prema jugu imamo zemlja koja je 650 metara široka. To su nam ostavili ovi bivši, jer smo o njima dovoljno razgovarali. Ali bez pravnog okvira za investicije iz vana, koji su blokirani sad ovdje, moramo shvatiti, da je taj cijeli mirovinski sustav neodrživ zato, da 50% ljudi radi u administraciji, državnim službama. Ako se ne stvarju nove vrijednosti, nova radna mjesta, teško ćemo preživjeti. A ja se pitam gdje je akcijski plan za povratak Hrvata natrag u BIH, to je za mladog gospodina, od kud je otjerano 25000 Hrvata, 25000, akcijski plan i gdje je povratak Hrvata izvan domovine je akcijski plan za njihove investicije, koje će biti pravno osigurane. To su ključna pitanja.
Hvala lijepa. Sljedeći Kluba zastupnika SDP-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Predrag Matić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Svoje izlaganje u ime Kluba SDP-a podijelio sam u 3 dijela, dakle ovaj uvodni dio jednostavno moram reći jer iz njega potječe sve ovo dalje što će se govoriti o zakonu. Dakle, nakon 555 dana prosvjeda, koji je počeo kao prosvjed, a završio kao teror, maltretiranje i građana RH i cijeloga ministarstva, došao je i GODO, ovaj zakon ja ga zovem GODO, dakle obećavan je. Radio se godinu i pol dana i moram odmah na početku reći zakon nije loš. Jer zakon nije donio iskreno ništa novog. To ću kasnije i pokazati. Dakle, prosvjednicima koje, prosvjed je dakle, započeo Milan Bandić i njegova ekipa, a preuzeo HDZ i njihova ekipa, jer jednostavno bili su nestrpljivi sačekati redovite izbore i preuzeti vlast, trebalo je to učiniti na silu. Oba su pala. To vi znate, da to sigurno nije moja malenkost, znači, to se odnosilo na Milanovića i Josipovića i u dijelu toga su uspjeli. Potvrda toga svega je gospođa Kolinda Grabar Kitarović, koja je došla nekoliko puta pred ministarstvo u šator, dala potporu, prosvjednicima, pričala o zajedništvu i poštivanju institucija, a nikad nije došla u Ministarstvo branitelja. Interesantno. Međutim, sada očekujem od nje da podrži hrvatske branitelje, u nastojanju da ovaj zakon bude ustavni, jer gledajte, prosvjednicima su dana 2 obećanja. Jedno je da će se promijeniti naziv Ministarstva branitelja, a drugo je da će se donijeti ustavni zakon o pravima hrvatskim branitelja. HDZ-ova logika kaže ispunili smo vam 50% zahtjeva. Stvarno su primijenili naziv ministarstva i sad ono više nije Ministarstvo branitelja, nego Ministarstvo hrvatskih branitelja, kao da postoji neki drugi branitelji. Ali nema veze, ok, dali smo još 2, 3 milijuna kuna da promijenimo pečate koje Oreškovićeva Vlada nije uspjela ukinuti, znači morali smo ih mijenjati. I da promijenimo memorandume na dokumentima. Što se dogodilo? Zakon nije loš, iako u 3 izmjene i dopune zakona koje je radila Vlada Zorana Milanovića i moja malenkost kao ministra, doneseno je više novina, što je jako lako i potkrijepivo dokumentima. Dakle, sve je zapisano priče, manipulacije to ostavljamo onima koji se cijelo vrijeme tim služi. Dobro bi bilo da se donese zakon i što kaže gospodin Đakić da prestanu manipulacije, ali samo što je to jedinstveno pravo samo HDZ-a. Sjetite se Splitske rive, sjetite se afere Beštek, sjetite se šatora, tko je radio probleme, tko je radio manipulacije? Pogledajte ovdje, vjerojatno su sada predstavnici udruga otišli jer je njima više dosadno čekati kasno popodne, sjetite se prije dvije godine što su ti isti ljudi radili onom dobrom čovjeku Josipu Leki kada su tu vrištali, derali se i nisu htjeli o ničem drugom razgovarati nego o Ustavnom zakonu. Danas o tome ne govore. Kažu, mi smo digli prosvjed radi situacije u državi, pa danas Hrvatska puca po šavovima na sve moguće strane od INA-e, Agrokora, mita i korupcije, zapošljavanja, odašiljači, veze, imamo dodjeljivanja natječaja ljudima koji se nisu javili, to smo čak valja prešli i Zapadnu Europu, šta će natječaj bezveze. Dakle i ovdje je često korištena riječ dostojanstvo, ako malo zaguglate dostojanstvo znači čast čovjeka koju čovjek daje sam sebi. Dostojanstvo niti tko može uzeti niti ga tko može dati, a mi uporno tražimo to neko dostojanstvo, a u zakonu smo izbjegli pojam pravo. Pravo se spominje na više stotina mjesta. Dakle što o tome misle 200 tisuća Hrvata koji su napustili Hrvatsku? 0 tom po tom. Prosvjed je završio, branitelji još uvijek nisu shvatili, pametni su shvatili odmah, a oni manje pametni nešto kasnije, a ovi neki neće nikada shvatiti da je od prosvjeda profitirala jedna stranka i pet pojedinaca. Jedan je postao savjetnik predsjednice, drugi je postao ministar, treći državni tajnik, četvrti se riješio zakonskih problema, problema sa zakonom i peti je sa svojom suprugom bio kralj onoga šatora kao što imamo kraljicu Balkana, tako smo imali kralja i kraljicu šatora. Ono što nije spomenuto u ovom prijedlogu zakona i to ću reći prije nego što krenem na ovaj dio, su nestali. Najteža posljedica rata su nestale osobe. Mi imamo da je ministrov pomoćnik prije nekoliko dana na pasja kola izvrijeđao predstavnika srbijanskog Komisije za nestala lica i šta je s tim napravio? Nema više razgovora. Kada ćemo pronać ijednog više nestalog? Tko se bavi politikom mora biti spreman i na mnoge stvari, dakle čak uvjetno rečeno i ono što je on njemu rekao, nije daleko od istine. Mogu čak i reći naravno da mu je rekao istinu, ali u politici taj dio ne može. Čovjek mu je došao u goste u Zagreb, on ga izvređo čovjek se digo i otišo. Koga ćemo sada nać, a tražimo tisuću i pol ljudi. Ono što je interesantno, sada se ponovo povezuje na HDZ, udruge nestalih dakle najteži stradalnici, ako iko to je je onaj koji traži svoje dijete, svoga brata, svoju sestru, majku, oca šute ko riba fiš, nema više, nema nikakvih prosvjeda, šta ima veze. I drugo, civilne žrtve najteži stradalnici Domovinskog rata su uvijek što kažu ni krivi ni dužni civili, o njima niti riječi. Možda će biti neki novi zakon, ministar to nije rekao u svom predstavljanju ovoga zakona. Ali ja znam što se iza brda javlja. Od ukupno u grubo 10 tisuća civilnih žrtava, 9 tisuća je Hrvata, ali tisuću je znate, hm, mogu li reći ovdje da, tisuću je Srba. Pa ko šiša i onih 9 tisuća Hrvata nek ne ostvare nikakva prava samo da ne bi tisuću Srba ostvarilo i to se govori o Srbima koji su ostali na teritoriju RH na slobodnom dijelu RH. Ono što je dobro u ovom zakonu i što ću pozdraviti, to je svakako pokušaj poticanja branitelja na rad. Najveće probleme s braniteljima imamo upravo u tome, oni umirovljeni koji imaju višak vremena pa provode po kafićima i kladionicama, dakle pohvaljujem ove odredbe u kojima se omogućuje braniteljima da rade, da na neki način ubiju vrijeme, da nešto i zarede. Dobro, da li će biti konkurencija nekim drugim ljudima, to ćemo tek vidjeti. Lakši odlazak i raniji odlazak u mirovinu, to ne znam kako će nam građani, to će vjerojatno pozdraviti. Novi branitelji, specijalitet HDZ-a, dakle 26 godina nakon rata neko se sjeti, valjda se ujutro probudi i kaže, e pa ja sam bio branitelj i ode pa se prijavi. Mi imamo problem sa narodnom zaštitom dakle određeni broj ljudi narodne zaštite svakako je sudjelovao u obrani, međutim oni ni dan danas 26 godina nakon rata ne znaju jel ih je bilo pet ili 75 tisuća. Rekao sam već više puta i ponavljam, treba očekivati u roku od godinu, dvije dana da ako bude premijer Plenković i ako bude ministar Medved milijuntom branitelju uruče cvijeće i bombonjeru onako kako se to radi u kulturnim zemljama za milijuntog putnika na aerodromima. Kaže vraćen je jedinstveni zakon, dajte ljudi pa cijelo vrijeme 25 godina mi govorimo da ne može samo Ministarstvo branitelja brinuti o braniteljima, mora to cijela država. I sada smo pompozno to nazvali jedinstveni Zakon o pravima branitelja, ali i dalje vam trebaju Ministarstvo mirovinskog i rada, Ministarstvo financija, Ministarstvo zdravstva, MORH i MUP. Kakav je to onda jedinstveni? Sve smo kao saželi u jedan zakon, jednostavno nije istina. Nezaposlenima naknada, branitelji više nego išta vole da ih muljate i da ih lažete, to je nevjerojatno. Znače ne morate im ispunit samo ih zdravo dobro slažite. Nekad se zvala naknada za nezaposlene, pa se zvala opskrbnina, pa se zvala zajamčena minimalna naknada i kako god vi da to zovete, to je uvijek jedno te isto. I svaka vlada je davala nezaposlenima onoliko koliko je sredstava imala za te svrhe, a sada se kaže da će 82 tisuće ljudi, to je otprilike ja mislim jedno deset puta više nego što je do sada bilo svi će dobiti i za sve ima. Kada tih 82 tisuće ljudi budu zbrinuti naknadom za nezaposlene ili opskrbninom ili kako god ili kako god to nazvali, donesite mi taj zakon da ga ovdje pojedem javno pred svima. Ono što je loše, novi branitelji. Dakle imamo iz '96. godine, predsjednik Tuđman se čudi na 360 tisuća branitelja, dakle debelo poslije završetku rata, kaže odakle, kako. Znači od '96. do danas se još 150 tisuća ljudi sjetilo da su bili branitelji, ali ni to nije dovoljno otvaramo dalje. Naravno, da bi specijalitet bio potpuno, recept mora biti savršen. Registar se zatvara, dakle ja još nisam sreo osim nekoliko ovdje ljudi čovjeka koji je protiv objave Registra branitelja. Hrvatski građani nam plaćaju mirovine, daju za hrvatske branitelje i pošteno je da znaju kome i zašto, kada se to otvori gotovo je. Najveći dobitnici ovog zakona su pripadnici HVO-a i to djelomično, to ću reći na kraju i gospođa Vesna Pusić, to neću objašnjavati da ne bih naštetio interesima 6.-orice Hrvata iz BiH-a koji su u Haagu. Stambeno, bučne najave, nažalost ministre, više od 300 godišnje, nećete riješiti stambenih pitanje jer i dalje je 12 tisuća ne riješenih pitanja, to je jednostavno tako. Super koeficijent, pazite sad, tko je bio prosvjednik, pa će vam sve biti jasno, koeficijent za mirovinu gardijske brigade i specijalna policija 1,8, ostali jadnici 1,5. Šta su R brigade slabije bile, koje su to da vidim? Koja je jača bila od vukovarske brigade? Koja je uopće bila jača od šibenske brigade? Koja je bila, tko to može izmjeriti na taj način? Međutim, ekipa je to izmjerila. Zahvalnica ministra OK, kada mogu udruge proglašavati heroje Domovinskog rata, može i ministar, to je mogao jednostavno nekakvom uredbom ali svako priznanje vrijedi samo iz Ureda predsjednika, zna se tko daje odlikovanja i priznanja. I sada ono šećer, udruge, znate opet tko je prosvjedovao. Pa zamislite njima u statutu piše nevladine, ne stranačke, ne profitne a one su naravno od prvog dana i Vladine i stranačke i profitne. Od 0,3 do 1%, svaki, sada ima tu i gradonačelnika, načelnika, župana, od 0,3 do 1% ćete davati udrugama iz Domovinskog rata. Da vam bude lakše država daje 20 milijuna kuna godišnje za funkcioniranje udruga iz Domovinskog rata, Grad Zagreb od nagodinu 70 mora dati, Dubrovnik 10, ne znam drugi gradovi kako će. I na kraju, narod kaže da je to kajla, ili ono gdje je catch. Članak 219. stupanje na snagu. Da li vam nešto znači ovo, dečki iz HVO-a 26. do 49, 50 do 56, 140 do 147, mi danas raspravljamo o zakonu a te će odredbe vrijediti od 1.1.2019. A što to znači? Ako HDZ bude na vlasti on će već lako njima objasniti kao što im već 27 godina objašnjava da nešto može, ne može, biti će to ovako, onako. A ako izgube vlast, nova vlast, izvoli primijeniti zakon. Stoga će se SDP zauzeti za ovaj zakon, podržati će ga, uz naravno u drugom čitanju dati ćemo i neke amandmane i dopune ali ćemo inzistirati da zakon počne se primjenjivati od 1.1.2018. za sve i za našu braću iz HVO-a. Zašto bi oni čekali još godinu i pol dana. Tražite potvrdu od predsjednice. I na kraju samom, još samo i o sredstvima. Dakle nevjerojatna logika, samo HDZ to može raditi. Prošle godine na poziciji Ministarstva branitelja ukinete 100 milijuna i onda im date 174 milijuna. Pa pitajte dijete iz prvog razreda osnovne škole koliko su oni dobili. Oni se naravno hvale da su dobili 174 milijuna, pa tako su im trebali uzeti cijeli proračun pa im ponovno dati, evo ti boljih heroja. 2014. je jedina Vlada koja je smanjila braniteljima mirovine 10%, propisala a to je Milanovićeva Vlada, a to je ministar Matić koji ne voli branitelje i koji je stalno s njima u sukobu, propisao da se vraća 10% kada BDP bude rastao a deficit bude padao. To je sada, ovaj mjesec. Mi smo uskratili godišnje 350 milijuna kuna što znači da se sljedeće godine samo na mirovinskom mora vratiti 350 milijuna kuna. Ovdje je tako precizno izračunato da je to 64 milijuna. Pa samo do nove godine je to 100 milijuna, 3 mjeseca će branitelji dobiti te mirovine zahvaljujući ne narodnoj vlasti SDP-a koja je to vratila. Svaka vlast je ukidala, doduše braniteljima po 10%, ni jedna nije vratila ali Fred je vratio. Dakle love ima, Plenković će nahraniti sve branitelje sa jednom ribom kao Isus i prema tome biti će za sve. SDP će, rekao sam, uz amandmane podržati ovaj zakon ali ćemo inzistirati da zakon se počne primjenjivati odmah, ali evo od 1.1.2018. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. I vaše izlaganje je izazvalo veliki niz replika. Pa krenimo od početka. Prva je ona uvaženog zastupnika Steve Culeja.
Poštovani potpredsjedniče. Frede, dobio si odlikovanje, red Hrvatskoga križa koji se dobiva izuzetno samo za ranjavanje. Gdje si ranjen 100%-tni invalidu? Razumijem tvoju netrpeljivost prema određenom dijelu branitelja i tvome činu brigadira pošto si imao iskustva, bio si zapovjednik sobe, u zatvoru, u Srbiji. Ali ću pročitati ono što kažu tvoji prijatelji, suborci, kako ih ti voliš nazivati iz grada Vukovara, heroja gdje ti rijetko dolaziš. U vjeri i nadi da je barem nekome iz hrvatskih medija i državnih institucija RH stalo da konačno objektivno i istinito demistificira samozvanog heroja knjige Ništa lažno, želimo vjerovati da će ovo pismo naići na savjesnoga i poštenog urednika novinara koji će obratiti pažnju i posvetiti se novinarskom istraživanju kao i državnoj instituciji a sa ciljem stvarne zaštite digniteta branitelja i Domovinskoga rata u cijelosti. Te da se jednom za svagda imenom Predraga Matića-Freda, prestane sa ponižavanjem, vrijeđanjem, stvarnih istitnskih heroja branitelja Vukovara. S poštovanjem vukovarski branitelji, Nevenko Mauzer, Petar Janjić Tromblon, Tomislav Jakovljević, Vinko Mažar, Mario Mlinarić, Miroslav Josić, Ante Madona, Tomislav Josić, Mirko Brekalo, Trpinska cesta naravno, Branko Grdić, Ante Raspudić, Dean Marošević, Stanko Zadro, Rogoljić, Lozančić, itd., itd., još samo Marko Babić da ti je živ pa da, znaš kako je on to rješavao na Trpinskoj cesti 2, 3 i nogom u guzicu. Toliko Frede, heroju.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Matića.
Hvala lijepa. Gospodine Culej ma vi ste fenomen, ono, rekao bih čovjek da ste krvarili gaće, ja ću vas povesti pred svim saborskim zastupnicima predlažem da odemo na ekskurziju gdje ste vi bili za vrijeme rata, gdje sam bio ja. I nakon toga da se taj drugi nikad više ne pojavi ovdje. Dakle za vrijeme prosvjeda … … [[Upadica se ne čuje.]] molim vas.
Samo malo, molim, ne vikati sa mjesta.
Dakle već je ovo što gospodin Culej priča to je već davno sve demantirano i od tih koji su tobože potakli, to nisu potpisi, ali ne želim se raspravljati. Mogu vas poučiti jednoj poslovici koja se ne odnosi baš direktno na vas da ne uvrijedite, nikad ne raspravljaj s glupanom spustit ćete na tvoju razinu i dotuć iskustvom.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Josipa Đakića.
Hvala lijepo.
Samo malo, imamo povredu Poslovnika, uvaženi zastupnik Stevo Culej.
238. članak povreda Poslovnika, uvreda ne možeš vrijeđati i koristiti svoje pravo da me vrijeđaš. Pored toga što si izvjesnim saborskim zastupnicima objesio metu na leđa, meni, Hasanbegoviću, generalu kao jedinim problema u ovoj državi kao i Karamarku, ne možeš to raditi i činiti, jel ti činiš zlo na taj način. Ti navodiš nekoga neupućenog na nešto što ne valja. Ja govorim istinu i govorim ono što o tebi govore. Nikad lago nisam. Vrijeđaš me tu, govoriš o nekim ratnim putovima. O tvom ratnom putu su ti slike i snimak iz Jankovaca gdje sam se ja borio protiv 1. proleterske gardijske oklopno mehanizovane brigade s KUmodraža gdje je moja jedinica spriječila upadanje u Vinkovce i razdvajanje Vinkovaca Županja do Slavonskog Broda.
Hvala. Procjenjujem da Poslovnik nije povrijeđen. Izvolite povreda Poslovnika.
Hvala gospodine predsjedavajući. Članak 238. ali već ste ga vi opomenuli. Dakle zastupnik Stevo Culej je ponovio ono što je malo prije radio, vrijeđao i omalovažavao zastupnike i pri tome se uopće nije držao teme za koju se javio. Ali ja bih ovu priliku iskoristio da također kao hrvatski branitelj zamolim sve ostale koji će replicirati kolegi Fredu Matiću da uvaže sve ono što je taj čovjek žrtvovao za Hrvatsku boreći se kao branitelj i kao logoraš srpskih logora. Ako se mi međusobno nećemo poštivati, onda ne znam kako će neki drugi cijeniti sve ono što radimo.
Hvala. Naravno ni to nije bila povreda poslovnika. Sljedeća replika uvaženog zastupnika Josipa Đakića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolega Matiću puno ste toga izrekli, stvarno ste vjerujem i neke ljude uvrijedili prozivajući kraljem i kraljicom, a uvijek na kraljevskim dvorima postoje dvorske lude. Tako da o vašoj raspravi teško je zapravo odgovoriti na vaša pitanja, kada se čudite što je to branitelji i rast populacije branitelja kada je od početka registra od 5106 u vaše vrijeme narastao na 505.694. Sada mi objasnite što se to događalo u vaše vrijeme kada sam vam ja postavio pitanje striktno da mi dostavite popis tih koji su novi branitelji i na osnovu čega su stekli status. Do dana današnjega ja nisam dobio od vas odgovor, rekli ste neka ja pogledam u registar. Zamislite koji perfidni odgovor kao da ja u registru mogu vidjeti kada je ko unesen i kada mu je počeo status i tko mu ga je odobrio. Ja do dana današnjega ne znam što je to 4,5 tisuće novih branitelja, tko su oni, da li su u upravnom postupku po upravnom sudu, po bilo kojem drugom postupku stekli taj status ili ste ih vi metnuli u registar. To je jedna stvar. Druga stvar, što se tiče zakona i promjene u vaše vrijeme, da jednu sam čak ja stvar pohvalio, a to je da dragovoljci Domovinskog rata koji imaju taj status ostvaruju pravo na stambeno zbrinjavanje po jednakim uvjetima kao invalidi i drugi. I to sam rekao da, poštujem to i to je dobra mjera, no međutim recite mi gdje su osigurana sredstva i pokazalo se da sam bio u pravu. Mrtvo slovo na papiru jer je tek 4 do 5 godišnje pokušano ostvariti, a tri su dobila stan po izvješću koje je došlo u ovaj Sabor. I to je istina. Stoga ja bih molio da svejedno prekinemo ove netrpeljivosti i da zajednički o ovom kao što ste rekli dobrom prijedlogu zakona odlučimo svi skupa jednoglasno.
Hvala lijepa. Kolega Đakić moram i vas malo ispraviti. Na popisu nema dragovoljaca, postoje samo borbeni i neborbeni sektor, nažalost dragovoljaca nema, sada tek dolaze dragovoljci u zakon. Izvolite, odgovor uvaženog zastupnika Predraga Matića.
Hvala lijepa. Dakle kolega Đakić ja sam vam rekao i prihvaćamo, mi smo miroljubivi stranačke kolege, dakle nećemo manipulirati više braniteljima. Vi nama nabrojete kada smo jedanput, mi ćemo vama nabrojati ono od početka, ali nema veze. Što bi rekao Zdravko Mamić, ja vas pamtim kao vrhunskog manipulatora već sve ove godine. Dakle 4,5 tisuće, nijedan mi nije rođak, niti imam ikakve veze s njima dobili su na upravnim postupcima, to je apsolutno svima jasno. Ali kako je od '96. od predsjednika Tuđmana kada je rekao 360 odakle Bože, došlo 140 tisuća, dakle vi se ne čudite nad 140 tisuća novih branitelja, a čudite se na 4,5 tisuće koje su nas dočekale to su upravni postupci koji su se vodili godinama i dapače vodit će se još i sad. Ali upamtite svi ovdje koji ste u sabornici 505.694 vidimo se na godinu 555 s crtom ili bez.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Željka Glasnovića. Izvolite.
Ja nikad nisam spomenuo gospodina Freda Matića … ime nikad ni u kakvom kontekstu niti me to zanimalo. Ali mene čudi da on bježi iz zemlje radi mene, Culej i drugih glava ovdje, čudna mi je ta stvar. Pošto ja znam nisam ja kriminalac, nisam maznuo lovu, nisam ratni profiter, ne znam od kuda ta njegova netrpeljivost prema meni, neka mi to on objasni jer 10.4.'92. ne znam gdje je bio gospodin Matić, taj dan sam ja ranjen i taj dan je poginulo sin Robert Zadro na Kupresu i bili su drugi Vukovarci tamo iz 204., njih je više poginulo, mister Fred zna te ljude. Samo ja ne znam točno s kim razgovarat jel na nisam nikad čuo s ove strane desne strane tko je napadao Vukovar. Volio bi odgovor na to pitanje, tko je napadao Vukovar? Drugo pitanje, bila je komisija za ratne grobove, ovo nije ideologija ovo je sadašnjost. Dolaze Amerikanci ovdje, traže 2 svoja pilota od Visa, imaju, ako nađu ostaci, vraćaju ih natrag, zakopavaju sa svim onim počastima, a mi smo ukrali komisiju za ratne grobove i predali je. To su ukinuli bivši … [[Govornik se ne razumije.]] tamo u toj Vladi 2002.godine, kad su meni putovnicu oduzeli, ti bivši kadrovi. I imamo stotine tisuće pobijenih, ni jedna DNK analiza. Pa kakva je to država, jel to prošlost? Recite tamo Ukrajincu, da … [[Govornik se ne razumije.]] itd. Samo odgovor na ta moja pitanja, jeste ikad polagali, to prvo pitanje, tko je napadao Vukovar, drugo pitanje, jeste ikada polagali vijence u centru Vukovara, gdje je ubijeno u travnju '45. godine 200 najistaknutijih državljanina Vukovara. Ako jeste meni je drago. Jer tamo je ubijen također, biskup, otac od biskupa Mrzljaka i to je taj ristocid što je počinjen nad Hrvatskim narodom, o kojem se ovdje šuti non stop. I meni je baš je dobro da se postavi hvaliti HVO. Možda znate činjenice sada jer tamo se rat vodio 3 i pol godine. I da nije bilo tih … [[Govornik se ne razumije.]] sjedili danas.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Matića.
Gospodine Glasnović, meni je žao što sam vas upotrijebio kao simbol nečega, za 200000 Hrvata, mladih ljudi koji su napustili RH, u posljednje 2 godine. Ali znate šta? Vi ste najavili, ne još, ali da ćete ubijati suce. Vjerojatno su sljedeći na redu onda novinari i vjerujte, bojim se i ja sad tu negdje blizu, jer sam proglašen, već davno za nenarodni element. I te 2, 1992. godine, kada su poginuli Vukovarci na Kupresu, ja sam nažalost bio u logoru, jer sam ostao u Vukovaru do zadnjega dana. Oni koji su izašli tjedan dana ranije, tu ne uključujem Roberta Zadru, pokojnoga, koji je izašao 5 dana, nakon što je Vukovar pao. Ali, ovi koji su izašli ranije, imali su priliku otići na Kupres. Ja nisam, ostao sam sa svojim građanima, do zadnjeg dana. A što se tiče žrtava … [[Govornik se ne razumije.]] 2.sv.rata, meni je žao, generale, da vi nemate, kako vi to volite reći, nemate pojma o tome. Dakle, profesor Hebrang sjedio je tu u Saboru, 20 godina je on tvrdio o žrtvama poslije 2.sv.rata, tra-ta-ta tra-ta-ta tra-ta-ta. Tko je donio i t ko je otvorio 2 jedina spomenika u RH, 2, nema nultog i nema 3. Otvorila je lijeva Vlada SDP-a, ogromni spomenici su kod Slunja i u ovdje u Zagrebu, u Gračanima, tko je to otvorio? Fred, ja se ponosim s tim iako nemam ništa ni s ustašama ni s partizanima ni sa četnicima, a kako stoje stvari, još sve manje i sa braniteljima iz Domovinskog rata.
Povredu poslovnika dignuo je poštovani zastupnik Glasnović.
Pa da mene na to, to čista … [[Govornik se ne razumije.]] vrijeđa zdravog razuma, to je negdje u članku. Niste odgovor na jedno pitanje, prvo pitanje, tko je napadao Vukovar, drugo pitanje … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] i da mene netko uspoređuje sa ustašama.
Kolega Glasnović, molim vas nemojte zlorabiti povredu Poslovnika. To je institucija koja ima svoju svrhu i ako počinemo je zlorabiti, ja vidim da postoji takva tendencija u zadnje vrijeme, napraviti ćemo stvarno, nešto što, ja misli nitko od nas ne želi. Prema tome, povreda poslovnika je jasno definirana, to nije replika, to nije odgovor. Nekome s čijem mišljenjem se ne slažemo ili drugačije mislimo, nego je ona vrlo jasno i precizno definirana. Nemojmo je zlorabiti. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ante Babića. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Matiću, pozorno sam pratio vaše izlaganje i vi ste dobro krenuli i onda ste nakon nekoliko rečenica rekli, koliko sam zapamtio, zakon nije loš, jer nije donio ništa novoga, iako ste i u svom izlaganju govorili o tim nekim novinama u ovom zakonu. Znate i sami da je donio dosta stvari. Možda je mogao i više. Ja sam očekivao, s obzirom da ste govorili u ime Kluba SDP-a možda i nekoliko prijedloga i sugestija, koje nisu obuhvaćene ovim zakonom, da će se oni naći do drugog čitanja, kao prijedlog SDP-a. No kad govorite, nije ništa, onda ću vas ja podsjetiti, da su tu, dakle, za nezaposlene branitelje, viši iznos najniže mirovine, snižavanje dobne granice za odlazak u starosnu mirovinu, povoljniji uvjeti za obiteljsku mirovinu. I vi ste govorili o radu uz mirovinu, potporu za obrazovanje, pravo na odvjetnika, što smo zaboravljali, što je bio preveliki problem za branitelje, pogotovo kada je bio u pitanju Haški sud. Da i ovdje sjede neki ljudi iz Vlade koji su to iskusili osobno. Zatim, evidenciju hrvatskih branitelja, područne jedinice Ministarstva hrvatskih branitelja i zaštitu stečajnih prava. I bilo bi dobro da ste ostali na sadržaju, onda ste počeli davati političke kvalifikacije, ja vas razumijem, jer vi ste bili ministar, sa malo ironije i sa malo sarkazma, možda i neke dobre stvari koje ste vi tada radili kao ministar, su se zapravo pokvarile izjavama čelnih ljudi vašega ministarstva, što je bila zapravo inicijacija procjena ispred vašega ministarstva, kad spominjete opskrbnine zajamčene minimalnom naknadom, koja je zapravo tada bila niža uz strože uvijete. Sjećate se onih koji nisu to prihvaćali, pri centru, pogotovo kod javnih radova, gubili su na to pravo, vršena im je zabilježba i o tome slično, kao i izjave da recimo, pripadnici neke druge vojske zapravo nisu toliko obolijevali od PTSP-a kao hrvatski branitelji. I to su zapravo bile inicijacije samog prosvjeda ispred vašeg ministarstva. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Matića.
Hvala lijepa. Kolega Babić, htio sam reći, da bolje bi bilo da se ovaj zakon zove Zakon izmjene i dopuna Zakona o pravima hrvatskih branitelja, jer ih nemaju opće ih nema toliko. Pogledajte, usporedite zakone, oni su vam ono, ko Barišićevi i nečiji još rad, znate ono, dosta slični. Ali, gledajte, zbog prosvjeda je trebalo 250 ljudi, godinu i pol dana jesti i piti u hotelu Laguna, 11 projektnih timova, povjerenstava i trebalo je to reć da je to donijelo nešto, odnosno, donijelo ono obećanje. Nemojte govoriti da je razlog prosvjeda ovaj nekakve izjave ili bilo šta drugo, dakle potpuno jasno detektirano prije dvije godine zašto je bio razlog prosvjeda. Već su se svi s tim složili, može neko mijenjati povijest kako god hoće ali to su podaci koji o tome govore. Zajamčena minimalna naknada, zar mislite da je netko u prošloj garnituri ministarstva stavljao novce u džep? Da su mi dali pet milijuna, podijelio bi pet, da su mi dali 50 podijelio bih 50, da su mi dali 500, 500. dobilo je onoliko ljudi koliko je bilo sredstava. Što je manje sredstava, a više potraživanja iznosi se smanjuju, to je logika. Ali evo ja sam sada izrazio duboku želju i vjeru da će 82 tisuće nezaposlenih hrvatskih branitelja, pazite ovo se snima, dobiti naknadu zato što su nezaposleni. Kada zakon bude u onim tvrdim koricama, donesite mi ga da ga pojedem, 100% evo tu ću ga uz čašu vode ću ga pojest, a možda i bez toga jer nema sredstava. Osim ovo što Plenković obećava, on viče samo ima, ima, ali s jednom ribom teško će sve nahraniti. I što se tiče PTSP-a još jedanput, ja isto stojim iza toga, dakle živio sam tamo i roditelji su mi i dan danas blizu, dakle u Borovo Selu gdje su svi ili gotovo svi sudjelovali u pobuni protiv RH nema oboljelih od PTSP-a. zašto? … [[Upadica se ne razumije.]] i oni su bolesni i u kolicima i bez ruku i bez nogu i sve. Nema love, nema ništa. Vidit ćemo sada, otvara se novi rokovi za PTSP 40 tisuća zahtjeva, tko će zaustaviti.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ivana Čelića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine Matić, cijenim vaš doprinos u Domovinskom ratu, cijenim vašu žrtvu koju ste podnijeli u koncentracijskim logorima, ali kao bivši ministar hrvatskih branitelja mogli ste se bolje pripremiti za ovu temu. Ovo je vrlo važan zakon i iz vašeg politikantskog govora mogla se iščitati jedna ozlojeđenost, jedna ironija, o.k. to je sastavni dio vašeg političkog habitusa i tko malo prati vaš rad zna da vi koristite ironiju. Ali zapravo vi ste i sada spomenuli ponovno nekakvi novi branitelji, nekakav specijalitet HDZ-a. ja ću vas podsjetiti da ste vi izjavili, a to je vjerojatno ste naslijedili Mesićevu mantru kao jednog od rodočelnika detuđmanizacije, da je 150 tisuća lažnih branitelja i da ćete vi to riješiti kroz par tjedana i da zauzvrat očekujete od Milanovića tadašnjeg premijera useljeničku vizu za Kanadu. Nedavno ste opet spominjali da bi prodali stan, da bi iselili iz Hrvatske, ja razumijem vašu ogorčenost, ja osobno ne bih volio da iselite iz Hrvatske nego se borite onako kako najbolje mislite da živimo u boljem i pravednijem društvu, ali ja ću vam reći kao psihijatar, nemojte podcjenjivati dijagnozu PTSP-a. U Izraelu 9% od ukupnog stanovništva boluje od PTSP-a. Pitanje potencijalnih instrumentalizacija i određenih sekundarnih dobiti o tome bi se moglo raspravljati, ali to bi prepustio stručnim raspravama. Ali vi ste jednostavno sa svojim načinom govora dok ste bili branitelj provocirali i omalovažavali hrvatske branitelje, to je nepobitna činjenica. Ja sam psihijatar i svakodnevno sam se susretao s ljudima. Vi govorite za Đuru Glogoškog heroja Domovinskog rata da je licemjer. Pa što vi očekujete onda od hrvatskih branitelja? Ne moramo se politički slagat, ali pokušajte kao jedna javna osoba zalagat se za kulturu dijaloga i u Hrvatskom saboru i u hrvatskom društvu općenito.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Matića.
Hvala vam lijepo, hvala i na dobrim željama. Nadam se da niste kao doktor Dodig da dijagnozu dajete preko TV ekrana. Znate on se isto uključio svojevremeno u onu hajku pa je rekao da on iščitava iz Đure Glogoškog sigurnost, poštenje i sve, a kod mene vidi sve ono drugo. Pa nadam se da ne to. Dragi gospodine, nadam se da niste bili ni u fiziološkom zatvoru, a di sam ja sve bio. Godinu i pol dana zbog ovih tu i zbog ovih nekih tu, godinu i pol dana mi je bila policija za vratom. Pogledajte moj dosje, ja nisam nikada u životu pogrešno parkirao. I uspoređujete vukovarskog branitelja koji je uništio 9 tenkova neprijateljskih sa nekim, ali ja sada ne mogu reć jer normalno tužit će me i sve, nemojte me uspoređivati sa nekima, on je u kolicima i prema njima treba imati dužno poštovanje i uvijek je bilo. Pogledajte snimke prije nego što ga je vaša ekipa uzela u obradu, gospodin Matić izvršava sve unatoč teškoj situaciji i gospodarskoj izvršava sve obaveza prema hrvatskim braniteljima to je primjer dobre suradnje. Onda ste ga isfrigali, onda odjednom ide druga priča. Nemojte mi to govoriti. Dakle da se proživjeli ono brdo uvreda i prijetnji, gorih od mene, a ja sam to izdržao. A znate zašto? Jer sam bolji čovjek od njih.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Branimira Bunjca.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Matić, slušao sam vaše izlaganje gdje ste iznijeli tvrdnju da su pojedine udruge branitelje bile politizirane i da su bile praktički podružnice HDZ-a. Vjerujem da u tome ima nešto istine, isto kao što vjerujem da vama kao ministru hrvatskih branitelja nije bilo nimalo ugodno obavljati vašu časnu funkciju. Međutim moram ovdje napomenuti da nažalost postoje udruge koje su bliske vašoj stranice i koje su također politizirane od vaše strane, da također organiziraju prosvjede i da se na njima pojavljuju samo isključivo članovi vaše stranke, a navodno su udruge građana. Pa onda sada već kada spominjemo te anomalije, a to je da se udruge politiziraju, štoviše njima se uvjetuje dodjela nekakvih financijskih stredstava ako podrže određenu političku opciju kako na nacionalnoj tako i na lokalnoj razini, onda ajmo raščistiti stanje u cjelini, otklonimo tu anomaliju iz hrvatskoga društva i idemo jednostavno udruge prepustiti društvu, a politika neka se bavi politikom. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Matića.
Hvala lijepa. Kolega Bunjac, vidjeli ste i sami u svom izlaganju sam rekao da su udruge snažno instrumentalizirane već 27 godina isključivo od HDZ-a, znači to govorim o preko 95% njih, a dopuštam iako ja ne znam niti jednu, stvarno ne znam koja je vezana uz SDP. Ali hoću vam reći da u njihovim statutima sve jedne udruge piše. Nestranačka, neprofitna, nevladina. Sjetite se samo pred Ministarstvom branitelja koji su bili tamo a ovdje vam sjedi sad i gospodin Đakić koji će vam potvrditi. Za vrijeme dok sam ja bio ministar, kako mi to zovemo HVIDR-u je vodio gospodin Đakić, Merčepova velika udruga, Dečakova, po tom kriteriju, oni ne bi nikad dobili niti lipe jer sam propisao kriterije, jeste ispunili kriterije, jeste dobili sredstva. Onoliko koliko ih ima. Nikad nisam niti jednu lipu stavio u svoj džep da bi nekome uskratio. Koliko je bili sredstava toliko su i dobili. Oni znaju da se ja volim šaliti, ja sam znao i nekad reći, znate kako je to teško, tim udrugama podijeliti, ja sam rekao, zatvorite se u jednu sobu, imate 20 milijuna i podijelite. Znate kako bi podijelili? Samo bi onaj jedini preživjeli bi izašao sa tih 20 milijuna. Nema šanse, pobili bi se … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo. Kolega Matić, ima jedna stara pjesmica koja kaže „Treba znati stati kada je kraj“. Zaista meni nije razumljivo ta vaša želja i dalje da ulazite u nekakvu konfrontaciju i borbu sa populacijom u kojoj ste bili ministar, tj. za koju se na neki način, kako vi sami kažete, borili, da činite ovakvu raspravu koja je bila više-manje u redu tokom cijelog dana, pomalo nervoznom, zaista čemu to kad vidimo da možemo gotovo naći zajednički jezik, gotovo svi oko ovog prijedloga zakona ovdje u Hrvatskom saboru jer krenuli ste ovdje sa raspravom, prva rečenica „Zakon je loš“ u sredini nije bio više loš i na kraju rekli podržati ćemo uz dva, tri uvjeta. Znači, imam osjećaj da ste nezadovoljno neshvaćeni kao bivši ministar, da ta populacija jednostavno nije razumjela sve vaše dobre namjere koje ste imali prema njoj, a desilo se da je došao neki novi ministar. Ima jedan mir, ima jedan drugačiji način ponašanja, ophođenja prema toj populaciji i pokušava za njih napraviti maksimum dobroga što se može napraviti u ovoj financijskoj političkoj situaciji koju imamo u državi. Zaista uspoređujući ono što smo imali, s onim finalom kojeg smo imali 29. i 30.5.2015. godine ovdje na Markovom trgu, gdje imamo branitelje u Crkvi sv. Marka, imamo prosvjede, jedan odnos vlasti prema jednoj populaciji koja završava na gotovo tragičan način. Uz ovo što imamo danas, pa to nisu usporedive situacije. Ministar koji dozvoljava svom pomoćniku ili nekome na kolegiju da kaže da je netko pošprican ili da kaže nekome dodaj jednoga pa će biti masovna grobnica. Ta populacija nije zasluživala u tom vremenu takav odnos prvog čovjeka upravo njih o čijim pravima mi danas govorimo. To su neke greške, iz toga treba nešto naučiti i ne treba biti ozlojeđen nekakvim događajima koji su sada malo drugačiji i pozitivni. Evo samo sam tu htio nešto dodati.
Hvala. Poštovani zastupnik Matić će odgovoriti.
Hvala lijepo. Hvala lijepo Josipe, to je znači odgovor bi bio isti kao i doktoru Ćeliću isto tako. Kako ste slatki, medeni i dobrohotni i ne želite nikakve manipulacije ali kad ste vi na vlasti. Dakle, dajte negdje, vjerojatno će ovo ostati zabilježeno i vjerojatno nećete biti vječno na vlasti, pa šta ćete smisliti slijedeće? Dakle, mijenjaju se vlasti, mijenjaju se garniture, a meni je drago danas čak evo, skoro da smo propustili da spomenemo gospodina Karamarka. Dakle, evo ja žalim zbog toga što je on otišao jer evo MOST me zeznuo, svaki dan moram blinkati karticu a on je čovjek rekao toga dana, legendarnog dana, zakoni, kakvi zakoni, pa to su branitelji, jeste to htjeli? A sada kad vi smirite ove udruge, kada ih malo pofutrate, kada ja čujem od njih, da kaže bio je sastanak, čuo sam, mislim imam i ja prijatelja, šta ćemo INA, Agrokor, ovi kradu drž'-ne daj, a kaže legendarni polako malo, sad su naši na vlasti, ne pravi probleme. E pa gospodine Boriću, dajte da ovo ostane zapisano i da to bude onda za sva vremena. Evo neka krene od vas, to je kao i ono pitanje pomoćnika ministara ravnatelja. Svaka bi vlast htjela da kad je ona na vlasti da se to onda formira i da se ne dira. Evo sad ste vi na vlasti, dajte riješite. Imate sada brdo državnih tajnika, ostalo brdo pomoćnika a rekli ste da ćete to smanjiti. Evo smanjite i onda svaka slijedeća vlast nek' se drži toga. Jedna državni tajnik, pet pomoćnika. Dva državna tajnika, tri pomoćnika. Ajde, evo.
I zadnja replika je uvaženog zastupnika Ivice Mišića. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovani kolega Matiću, ja vas cijenim kao branitelja ali u ovom vašem govoru sam osjetio jedan cinizam, jedno kako bi to objasnio, postavili ste pitanje da je došao ovaj čovjek iz Srbije koji je trebao dogovoriti o nestalim našim braniteljima, 1500, jel', pa ga netko povrijedio. Pa 25 godina mi tražimo naše nestale branitelje, pa mi smo kao narod povrijeđen, totalno smo povrijeđen narod, kad 25 godina iz Srbije nismo našli dobrog čovjeka koji bi nam želio pomoći da to pronađemo. To je pod broj jedan. Onda ste rekli, civilne žrtve od 10 tisuća neće se priznat zato samo zato što je tisuću Srba. Ja osjećam da to vas boli, da vas to nešto smeta. Pa naravno da trebaju svi Srbi koji su branili hrvatsku državu dobiti ista prava kao i svi hrvatski branitelji. Ja ne vjerujem da bi ijedan Hrvat protiv toga bio. A to vi isto znate, međutim to vas ne zanima. Još nikad nisam čuo, kad ste spomenuli Borovo Selo, za onaj poznati spomenik u Borovom Selu da kažete vi kao Vukovarac, branitelj, da treba to porušiti, da to nije zaslužilo biti u Hrvatskoj. Ne, to vama ne smeta. Ja vama kao čovjeku, meni je jasno ustvari, da ovdje se susreću dvije ideologije. Projugoslavenska i prokomunistička i od '91. hrvatska. Ne od '45. hrvatska, od '91. hrvatska ideologija kad je imalo svoju zemlju i želimo je poštovati i urediti. Međutim, ja tako osjećam da ovih 25 godina se stalno razbija da ta ideologija prave Hrvatske ne prođe i da nekakva projugoslavenska ustvari ideologija koja će sve osporiti što je dobro hrvatsko i ne treba je voliti već je treba stalno optuživati. E to mislim da je ta priča na tom tragu i ovo što vi pričate ja bih volio kao branitelj da branite hrvatske interese ono kako bi trebalo. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Matića.
Dakle poštovani kolega, svaki put kad netko to ističe da je branitelj volio bih malo pročešljati di je bio, šta je bio. Obično su to neki PD-ovci, pravnici, da ih ne podcijenim ali nema veze. 25 godina nakon rata ne morate meni nikad govoriti da me cijenite što sam branitelj. To je bilo i to je prošlo, to je završena priča. Ali interesi Hrvatske će se najbolje braniti istinom. Dakle, očito slabo čitate, nemojte se ljutiti. Dakle, milijun puta sam rekao za onaj spomenik, tu sam neki dan rekao da onu zastavu zabode 500 m dalje pa nek' mu bude koliko god hoće ako ste bili tu i ako ste slušali. Ali ne. Dakle, po pitanju nestalih ću vam reći. Znate s kim sam ja razgovarao? Ja volim, vi znate kako kažu kolege slikovito se izražavam ja sam razgovarao sa ljudima sa kojima se u istom tramvaju vozio. A znate zašto? Da dobim informaciju. I ne znam šta bi mu i ne znam šta bi mu napravio da dobim informaciju. Ali ako vi gosta koji je došao, koji 25 godina to radi i nije on zvečka, to je sigurno da nije, ali vi ga izvrijeđate tu na pasja kola što dopuštam i istina. Ali ne možete tako vodit politiku. Mislim hajmo se onda mi ovdje potući, pa tko jači ti gotovo. Pa šta ćemo se tu nadglasavati? Dakle, neki su ljudi očito pogrešno shvatili šta je to demokracija i na koji način se to rješava. Dakle, milijun puta sam ukazao na to i mene ne treba podsjećati da sam bio branitelj. Dapače, nemojte mi to više niti spominjati. Jer tko god se na to poziva, znači nije platio porez, pa kaže ja sam branitelj pa me zato oštećujete. Ovaj kaže ja sam žrtvovan samo zato što sam branitelj, a kad mu uđeš u taj braniteljski status, dakle sad mogu reći na primjer neki su postali tako legendarni invalidi jer su se prevrnili sa autom kad su išli kupovati pivo. Samo budala pod granatama ide kupovat pivo. Ali ništa, mi mu dajemo i dalje ono šta god mu treba. Ova država mu daje, a on nas pljuje. Drugi ranjen 500 km od Hrvatske, on je vođa prosvjeda. Nema veze sa Hrvatskom, samo je hrvatski državljanin, a i to je dobio nakon rata.
Hvala lijepa. Nadam se da se ipak neće potući nitko ovdje, ali htio bih samo skrenuti pozornost na nešto. Čini se da se na različite načine i uz različite izričaje zapravo svi više-manje slažu i podržavaju ovaj zakon. E sad, kad je tome tako želim vam samo reći, dakle imamo još jedan klub zastupnika i 23 pojedinačna zastupnika koji su se javili za raspravu. Nakon toga imamo još 5 zakona. Moja gruba procjena je da uz naravno sve moguće replike koje naravno nitko ne može nikome osporiti će to trajati debelo do iza ponoći. Ja sam obvezan samo bio vam to reći. I sad ću zamoliti zadnji klub zastupnika, a to je Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti, Reformista i nezavisnih zastupnika u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Kažimir Varda. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege. Ja ću se držati na neki način ovoga apela našeg potpredsjednika, pa ću skratit svoju raspravu. Dakle, neću koristiti svih 15 minuta da dam priliku drugim kolegama. Dakle, gospodine ministre ja bih se samo očitovao na članak 3. prijedloga zakona ali uz izjavu da će klub prihvatiti ovaj zakon u prvom čitanju u uvjerenju da ćemo do drugog čitanja uspjeti i neke stvari popraviti. Naime, u članku 3. govorimo o pripadnicima Narodne zaštite. Ja vjerujem da niste mislili na ukupan broj pripadnika Narodne zaštite, nego na onaj dio pripadnika Narodne zaštite koji je bio pod oružjem. U članku 3. točka 4. kažete da će se status hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata dokazivati potvrdom Ministarstva obrane. E tu je problem! Pojedine udruge, pa i pripadnici, dakle borbenog sastava Narodne zaštite vodile su niz upravnih sporova, dakle sudskih sporova protiv Ministarstva obrane, jer jednostavno Ministarstvo obrane je negativno odgovaralo na svaki zahtjev, negativno i to će se dogoditi sad ukoliko vi kao ministarstvo hrvatskih branitelja ne budete uporni u primjeni ovog članka. Naime, moram vam reći da je upravo Narodna zaštita po svojem broju od početka proglašenja hrvatske neovisnosti, po blokadama vojarni, po čuvanju objekata od značaja za RH zapravo pokazala volju većine hrvatskog naroda da obrani suverenu neovisnu državu Hrvatsku. Da je iz Narodne zaštite zapravo nikao ZNG, da su dijelovi Narodne zaštite, dakle govorim o borbenom dijelu kupovali oružje mahom vlastitim sredstvima. Za to postoje dokazi. Postoje i članske iskaznice, a postoje i iskaznice o nošenju i držanju oružja. Dakle, od početka do završetka. I ne možete, ja ne znam zbog čega, ja osobno nisam podnio nikakav zahtjev, osobno nisam jer sam smatrao da je to moja građanska dužnost. Moram vam reći i osobno bio sam zapovjednik Narodne zaštite u Travnom Maršalka i tamo je prvi poginuli građanin Hrvatske. Dakle iz Narodne zaštite, pa i kamen u obrani Domovine je oružje, a da ne govorim da smo bili, bilo nas je preko 1500 a samo desetina naoružana. Dakle, ja govorim u ime borbenog sastava Narodne zaštite, samo u to ime govorim. Osobno meni ne treba ništa, ali znate kada već govorimo o priznanjima, onda bar evidencija dragovoljaca, nemamo ni to ili recimo predsjednik Republike vas unaprijedi u čin časnika, u NN piše recimo natporučnik, a u vojnoj knjižici dakle Ministarstva obrane piše natporučnik narodne zaštite. Takvog čina ne postoji, ja ne znam koje su to snage unutar Ministarstva obrane to tako radile i zato ne priznaju status. Uvjeravam vas kolegice i kolege, da pripadnici narodne zaštite ne traže nikakve privilegije, nikakve privilegije, ali traže bar priznanja, a ne ovakav odnos Ministarstva obrane prema njima. Naime, moram reći da i prema međunarodnom pravu ako hoćete po definiciji međunarodnog ratnog i humanitarnog prava su to borbena djelovanja pa i po našoj vojnoj terminologiji. Moram reći da je Ustavni sud, ja vjerujem da znate za to rješenje, iz prosinca 2014. godine također dao mišljenje pozitivno za to razdoblje, za borbeni sastav narodne zaštite. I ne znam zbog čega, što se bojimo brojke. Provjerimo one popise koji su već odmah po prestanku narodne zaštite dostavili Ministarstvu obrane, svi smo ih dostavili. Moram reći osobno od 1500 moj popis se sastoji od tri dijela. Jedan dio je oni koji su se upisali pa nisu dolazili, drugi dio oni koji su bili od početka do kraja u borbenom dijelu i treći popis je onih koji su iz narodne zaštite otišli u ZNG i to je sve. Ali nijedno pozitivno rješenje i ljudi normalno pitanju. I ovo je moj zadatak danas da s ove govornice progovorim jer to ljudi od mene to traže, pripadnici narodne zaštite. Ja vas pitam da li vi bili u stanju '91., pa i '92. čak jednim dijelom, osloboditi i voditi ratne operacije u borbenom dijelu Hrvatske vojske bez blokade vojarni, bez osvajanja tih vojarni, bez otimanja oružja, bez ne znam veza šta ja znam šta smo sve tamo radili po Saborskom gorju i okolo. Prema tome vas molim da skratim vas molim da vi kao ministar Hrvatskih branitelja u primjeni ovog zakona dovedete Ministarstvo obrane u smislu intencije zakona u red. Hvala vam lijepo.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je uvaženog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo. Kolega Varda, vaša rasprava me potaknula na repliku i ja si postavljam jedno pitanje sjedeći, slušajući ove rasprave da li naši branitelji i građani Hrvatske temeljem ove rasprave u Hrvatskom saboru znaju uopće što se s ovim zakonom predlaže. Ja mislim da praktički nema onoga tko bi to iščitao. A potaknula me vaša rasprava, vi ste se dotakli jednog dijela koji nije riješen, a mi se danas ovdje svađamo oko nečega što je bilo prije 27 godina i za što postoji toliko živih svjedoka. Kako ćemo onda riješiti nekakve svoje traume iz daleke prošlosti? Dakle neki zaboravljaju što je bilo '91. u proljeće, zaboravljaju što je bilo 1.8. kada su osnovani krizni štabovi, zaboravlja da su krizni štabovi bili nosioci svega na terenu i u sklopu kriznog štaba su bile i zapovjednici brigada i narodnih zaštita i zapovjednik MUP-a i svega, sada gledajte predsjednici kriznih štabova nemaju status branitelja, ali su nosioci Spomenice Domovinskog rata 1990.-1992. Dakle vrlo interesantno, nećemo razgovarati o tome jer nemamo hrabrosti. Ali zato se nabacivati jedni na druge i ono što mene užasno smeta i o tome govorim godinama bez obzira da li sam bio član vladajuće ili oporbene i kao ministar, hrvatski branitelji zbog dostojanstva Hrvatske države ne smiju biti moneta za potkusurivanje. Ključno pitanje na nama kao zastupnicima, da li se slažemo da hrvatski branitelji imaju ta prava ili nemaju i onda ako se slažemo s tim onda to moramo osigurati u državnom proračunu. Jer kažem nakon ove rasprave koliko danas traje pitajte bilo kojeg građanina Hrvatske i branitelja on nažalost iz ovoga što je ovdje rečeno ne može iščitati što je to što će hrvatski branitelji dobiti ili neće dobiti i to je najveća tragedija svih nas koji ovdje na ovakav način raspravljamo. Ali ponavljam, sa bilo kakvim blaćenjem hrvatskih branitelja blatimo Hrvatsku državu jer Hrvatska država je stvorena u Domovinskom ratu.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika VArde.
Uvaženi kolega Šuker. Ha nemam zapravo šta dodati vašoj replici, potpuno se s vama slažem. Ali sam bio dužan ovo istaknuti, ako ništa drugo ono na uspomenu Ravena Čuvala koji je ubijen nakon što su iz Maršalke izišli tenkovi prema Sloveniji. Narodna zaštita je spriječila odlazak tih tenkova u Sloveniju pa sam dužan eto prema tom prvom poginulom reći ovo što sam rekao. Hvala i vama na replici.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega VArda. Spomenuli ste ono što je meni isto drago, iznimno bitno, dakle riječ je o pripadnicima narodne zaštite. Prije formiranja Zbora narodne garde i brigada ti su se ljudi dragovoljno javljali, oni su bili pripadnici dragovoljno i onda je prilikom formiranja brigada sjećam se i ja sam osobno potpisao iz Ureda za obranu je stigao obrazac u kojem smo mi potpisali da smo mobilizirani. Dakle, u tome trenutku su, to su bili zapravo dragovoljci koji su se sami javili. Kasnije vidimo u zakonskim prijedlozima i ovaj zakonski prijedlog uvodi dragovoljca kao nekoga tko je proveo 100 dana, što zapravo po svojoj definiciji nije dragovoljac. Dragovoljac je onoj koji se sam javio bez poziva od Ureda za obranu. Dakle, njih posebno valja spomenuti, mnogi od njih su kao što ste sami rekli, ta treća grupa koju su prešli kasnije u zbor narodne garde, koji su ostali na ratištima. Ali, čitava ova rasprava danas vidim ove polemične tonovi se vodi oko toga, imamo li novca ili ne za pojedine grupe. Bilo bi najsretnije rješenje, da Hrvatska privreda, da Hrvatska napreduje tako dobro, da mi imamo novca dovoljno, da uopće ne postavljamo pitanje, hoćemo li moči ispuniti ove obaveze koje smo prihvatili i u tom smislu razumijem i kolegu Matića koji je govorio ovdje dok je on bio ministar. Čini mi se da je jasno rekao, da je bilo novca, on bi to ispunio. Ja se nadam i duboko vjerujem da će ova Vlada uspjeti to, jer ako do toga ne dođe, onda sve ovo što smo danas pričali će biti prazna slova na papiru. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Varde.
Kolega hvala vam na replici, da vi ste govorili zapravo o ljudima koji nisu imali nikakvu obvezu, ni u pričuvi, ni u sastavu bez mobilizacijskog poziva, ali ono što je važno, upravo takav odaziv građana Hrvatske u sastav narodne zaštite, pokazuje zapravo volju koju smo iskazali na referendumu. Volju hrvatskog naroda, da očuva svoju samostalnost. I stoga je onda sve išlo dalje. Bez toga, ne bi mi dobili rat. Ne dobivaju rat, samo vojne jedinice, rat dobiva narod koji iza toga svega stoji. I drugo ja nisam uopće govorio o novcima. Ja znam, da se sa jednom ribom ne može nahraniti mnogo, ali s 5 može. Hvala.
Hvala lijepa. Sada prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi će, ne pardon, još imamo jedan klub, 2 oprostite. 2 kluba. Malo sam požurio, prvi je Klub zastupnika GLAS-a u ime kojega će govoriti uvažena zastupnica Nada Turina Đurić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Dakle, u ime Kluba GLAS-a i HSU-a ustvari izražavamo, pozdravljamo, ustvari, da da si je Vlada dala truda, odnosno, nadležno ministarstvo, da pokuša napraviti jedan zakon, koji će regulirati sve ono što se tiče prava hrvatskih branitelja i njihovih obitelji. Međutim, ja sam već u uvodu u jednoj replici rekla, mi u jednom dijelu odredbi i prava koje donosi ovaj zakon i gdje se ta prava značajno ili proširuju ili se uvode ovim zakonom, imamo problem. Imamo problem, sa čisto načelnog stajališta, a to je da kada bilo kada i u bilo kojem slučaju određenoj grupi ljudi, bez obzira što se radi o, u ovom slučaju hrvatskim braniteljima, proširujete, povećavate prava, a s druge strane imate u tom istom korpusu građanstva grupu ljudi koja bi se dala usporediti prema socijalnom statusu ili prema određenom statusu u društvu sa tim istim situacijama u kojima se nalaze hrvatski branitelji, dovoditi te dvije grupe ili 3 ili više grupa građana u potpunu različitu poziciju. Da smo mi država blagostanja, da smo mi država profila, recimo jedne Norveške i da možemo sva ova prava koja smo ugradili u Zakon o braniteljima dati svim sličnim grupama u našem društvu kao prava i proširiti njihova prava, mi u GLAS-u ne bi imali nikakav problem sa ovim zakonom. Međutim, ovo što se predlaže, a posebno, mi se čini, nam se čini da neke od odredbi u ovom zakonu čak zadiru u Ustavna prava svih građana, a to je jednakost. No, o tom, potom, možda će i Ustavni sud imati nešto za reći o ovom prijedlogu zakona. Znači ne možemo stavljati naše građane po određenoj situaciji u različitu poziciju. A to se, nažalost ovim zakonom čini. Znači da smo mi uređeni u svim segmentima društva, da smo pravna i socijalna država potpuno uređena, koja se adekvatno skrbi o svim pravima svojih građana, socijalnim egzistencijalnim, pravima na stan, pravima na obrazovanje, da ih sad ne nabrajam. Onda bi ustvari ovaj zakon vjerojatno bio suvišan, jer bi onda sva ta prava kroz sustav imali svi. Međutim, imamo problem i imamo zakon koji jednu grupu ljudi stavlja u posebnu poziciju. Budući da se nismo svih ovih 22 godine od završetka rat, ja bi rekla, usudila bi se reći ispravno postavili. Znači rješavali probleme na sustavan i adekvatan način, nego smo povremeno, politički trgovali sa jednom grupom ljudi u hrvatskom društvu. Doveli smo se u poziciju da taj, ti zahtjevi koji idu od određene grupe, nemaju nikakav ni završetak, niti kraj, a to se sad vidi u ovom zakonu. Jer po ovom zakonu, prijedlog ovog zakona, ta se prava proširuju na način, da će ona zahvatiti, prvo puno širi krug ljudi nego što je već sada zahvaćen postojećim zakonom, a i zahvatiti će neke buduće generacije, što znači da će prouzročiti i u nekakvim budućim situacijama i dodatne i financijske troškove, ali vjerojatno učiniti u našem društvu dovoditi u našem društvu još do daljnjih podjela jer mi moramo znati da istovremeno uz ova prava koja se nude našim braniteljima ovim zakonom, imamo cijeli niz grupa naših građana recimo nezaposlenih, to je isto jedna kategorija, zatim jedna kategorija, zatim jedna kategorija građana koji rade za minimalnu plaću u RH, zatim imate kategorije građana koji su radili 40 godina, imaju puni radni staž, otišli u mirovinu sa 65 godina, koji su daleko ispod prava koje mi dajemo hrvatskim braniteljima po prijedlogu i po ovim sadašnjim zakonima a na ovom zakonu se ta prava još dodatno proširuju. Ono što nas posebno smeta je recimo dio koji se odnosi na djecu. Djecu dijeliti prema tome da su djeca branitelja i da zbog toga imaju pravo na topli obrok, nemaju određena prava prednosti, u odnosu na neku drugu djecu čiji roditelji recimo rade za ukupna primanja od ne znam, 3, 4 tisuće kuna, koji neće imati pravo po socijalni cenzusima nekih gradova i općina na topli obrok recimo u školi, kakvu mi poruku šaljemo kad kažemo djeca ovih ljudi imaju na to pravo, a djeca ovih ljudi na to nemaju pravo. Odnosno nismo usustavili ovaj drugi dio. Pa ako smo socijalna država, ajmo sve usustaviti. Naravno, za to nemamo novaca. I onda u stvari dovodimo se u situaciju odnosno dovodimo naše branitelje, kojima bi htjeli podići dignitet sa ovim zakonom, ustvari radimo potpunu suprotnu stvar jer ih obilježavamo. Jer naši branitelji, naši heroji, naši poginuli u ratu se nisu borili da budu privilegiraniji od nekih drugih nego su se borili za slobodnu državu Hrvatsku. Ja sam uvjerena da je najveća većina svi koji su išli u rat bez obzira da li su bili dobrovoljno ili su išli kroz mobilizaciju, da su zato se borili za ovu Hrvatsku a ne da se proizvode zakoni u kojima će se njima štititi prava i privilegije na način da budu potencijalno čak i ugroženi od nekih drugih grupa i grupacija u ovom društvu koji su eto, svojim statusom možda i više ugroženi nego oni sami. Znači to je nešto što je nama neprihvatljivo, da se na takav način proizvode i predlažu zakoni u ovoj državi. Da nismo ustvari jednaki. I tu je sad onaj ključni problem a to je da ovaj zakon ustvari nije razmjeran. Ne postoji princip razmjernosti. Ako dajemo određena prava, onda moramo znati da se ta prava mogu i moraju odnositi na svih u RH, na sve građane RH. Ne samo na branitelje. A braniteljima naravno, dodatno treba dati dignitet i treba im dati poštovanje međutim poštovanje i dignitet nije nešto niti što se kupuje niti što se prodaje niti što se može, po meni, mjeriti novcima. Niti nekakvim ekstra pravima u smislu toga da li će netko imati prednosti da se upiše u neku školu ili na neki fakultet, po meni, da, pod jednakim uvjetima. Znači sa jednakim rezultatima. A ne pod svaku cijenu odnosno ispred bez obzira. Ili na topli obrok. Znači mi u našem klubu imamo kažem, taj temeljni problem sa ovim zakonom a to je što on nejednako ustvari se odnosi kad gledamo generalno, prema građanima RH. Uvijek se postavlja naravno pitanje, puno se govorilo naravno o mirovinama, o opskrbninama, o znači materijalnim pravima, međutim evo ja sam bila situaciji kad sam imala zahtjev naših branitelja da bi na području jedinice lokalne samouprave gradili sebi za njih stanove. I sad tu se država i u prijedlogu ovoga zakona, i u onim prošlim zakona uvijek jako razmetala kako će ona uvijek izaći u susret i kako uopće nema nikakvih problema ako postoji uvjeti da se ti stanovi mogu graditi, branitelji onda to naravno i otplaćuju u jednom djelu, to nisu stanovi koji oni dobivaju na dar, ali im se neki određeni uvjeti mogu olakšati da dođu do rješenja svog stambenog pitanja. Ja sam bila u situaciji da smo mi državi, našem ministarstvu nadležnom slali pismo u kojem smo molili da država se odrekne odnosno da prepusti jedinici lokalne samouprave odnosno da prepusti tim braniteljima jednu parcelu, jednu lokaciju za izgradnju tih stanova. Nikad nismo dobili niti odgovor. Niti odgovor. Jer jedinica lokalne samouprave nažalost nije imala adekvatan i primjeren, jer smo htjeli primjeren prostor za izgradnju takvih stanova i eto dogodilo se baš da država i vlasnik, ne jedne nego dvije takve parcele, država nije ni odgovorila na to pitanje. Znači, uopće pozvala nas na razgovor o tome. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Molim? Ne, to nije bilo u vrijeme Pejnovića, to je već u vrijeme sadašnje garniture ali ja mogu razumjeti da u šumi nekakvih raznoraznih zahtjeva se vrlo teško može sve zadovoljiti na vrijeme, od toga ima već hvala Bogu, skoro godinu dana. Naravno da su naši branitelji bili jako nezadovoljni takvim odnosom i da su naravno optuživali onu prvu instancu vlasti da nije ništa napravila unatoč i požurnicama koje su išle prema ministarstvu, nije se nikad riješilo. Znači mi, to je pitanje sad tog digniteta. Možemo mi u zakon napisat šta god hoćemo, međutim ako mi pravovremeno ne reagiramo, ako pravovremeno nismo u stanju riješit probleme u okviru i postojećih zakona i mogućnosti koje imamo, onda mi na taj način u stvari pokazujemo kako se odnosimo prema braniteljima. I za kraj mi ćemo pokušati nekim amandmanima. Da, još sam htjela samo jedan detalj reći, vidim da imam još nešto vremena. Naime, ministar je u svom uvodnom izlaganju rekao da statistika govori da je umrlo pretpostavljam da je mislio iznad prosječno velik broj branitelja, znači u ranoj životnoj dobi. Međutim, kolege su mi rekle da su statistički podaci nastavnog Zavoda za javno zdravstvo upravo govore suprotno. Apsolutno se branitelji kao takvi ne ističu u tom broju umrlih u odnosu na drugu populaciju, znači to nije istina što znači da ipak postoji određena razina kvalitete skrbi o braniteljima pa i u tom zdravstvenom dijelu što znači da to nije nikakav argument koji bi mogao nas potaknuti na donošenje određenih prava i određenih beneficija koje bi išle u pravcu smanjenja tog istog podatka statističkog koji očito nije točan. Znači, mi ćemo pokušati sa nekoliko amandmana u drugom čitanju hajmo reći umanjiti ovu diskrepanciju koju vidimo. Znači, to nekakvo nejednako odnošenje prema građanima. Ja ovdje neću spominjati koji su odnosi recimo mirovina, iznosa mirovina jer oni jesu jako različiti. Mislim u stvari prosjek nekakav braniteljskih mirovina i prosjek mirovina iz rada je skoro duplo. Ta nekakva prosječna je 2200, tristo ili petsto kuna, a ova je prosječna ako bi uzeli sve oko 5000 kuna. Znači, to su velike razlike. Nama iz države odlaze na desetine tisuća mladih ljudi i mislim da kad šaljemo ovakve poruke da ćemo jedne još daljnjih 20, 30 ili 40 godina tretirati građane na jedan način, a sve ostale na drugi način mislim da šaljemo krivu poruku i da do drugog čitanja možemo ako želimo te nepravde ispraviti, odnosno barem ih malo iznivelirati. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Vaše izlaganje je izazvalo vrlo veliki niz replika. Sad ćemo nastaviti sa replikama ako se još netko sjeća. Prva replika je bila uvaženog zastupnika Silvana Hrelje.
Poštovana kolegice, vi ste se osvrnuli i usporedili mirovinska prava hrvatskih branitelja i drugih građana RH, pa osjećam se pozvan i prozvan da kažem, da usporedim jednu situaciju koliko će imati žena sa 30 godina staža koja je morala ići 5 godina u prijevremenu mirovinu, a njezin poslodavac je držao na minimalcu ili nije uplaćivao doprinose. Dakle, država joj osigurava sigurnost najniže mirovine i ona će dobiti 1860 kuna mirovine umanjeno za 20,4%. Dakle, dobit će 1500 kuna za 30 godina rada. To se neće za muškarca branitelja tako obračunavati. On će dobiti najmanje 42% prosjeka hrvatskih mirovina, dakle dobit će negdje oko 2 i pol tisuće kuna za isti staž i dobit će sada po ovom prijedlogu za svaku, za određeno prisustvo na prvoj crti bojišnice dobit će uvećanje po, dakle po danima koje je boravio na bojištu. Znajte samo jednu stvar, da ako ovo gledaju oni koji imaju najniže mirovine, a njih ima u Hrvatskoj više od 220000. Dakle, to su svi oni, pogotovo oni kojima u posljednjih 20 godina nisu redovno isplaćivane plaće ili su bili na minimalnim plaćama, da ovo ne gledaju blagonaklono i da svako povećanje na neki način šteti braniteljima i imidžu i na neki način stigmatizira branitelje. Ja molim da se kod ovih rasprava i kod ovih pisanja zakona ima osjećaja za mjeru, jer neki put u najboljoj namjeri možemo napraviti potpuno krivu sliku i reakciju. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Turine Đurić.
Kolega Hrelja, ja sam upravo u svojoj raspravi htjela naglasit taj problem koji mislimo da je možda i suštinski, a to je ta nerazmjernost u zakonu. Znači, određene grupe ljudi u odnosu na ostale građane ili druge neke ugrožene grupe ljudi u RH. I s obzirom na ukupnu i financijsku i gospodarsku situaciju u kojoj nije moguće jer objektivno nije moguće stavit sve potencijalno ugrožene grupe ljudi u istu poziciju ili barem u sličnu poziciju, onda smatramo da nije primjereno proširivat dodatno prava, znači u određenoj grupaciji a ne razmišljati o tome o čemu ste vi govorili, a to je da će netko sa 30 godina radnog staža jednostavno prema našim zakonima imati mirovinu koja će biti manja od minimalne plaće u RH jer je to naprosto tako. Da li mi sa proširenjem ovih prava vraćamo nekome dignitet, ja bih voljela čuti baš pravi odgovor od nekoga tko je išao u Domovinski rat iz pobude da brani svoju Domovinu, da brani slobodu naše Domovine, a ne da sebi danas ili sutra osigura određenu privilegiju. Na žalost moram reći da su kolege iz HDZ-a to obećali određenim ljudima koji se bave braniteljskom populacijom ili hajmo reći vode određene udruge i da oni svoje obećanje ispunjavaju ja to poštujem. Međutim, ja sam već rekla i uvodno u svojoj replici ministru ovdje smo izabrani da govorimo u ime svih građana RH i da branimo interese svih građana i to na jednak način i pod istim uvjetima i zato je moja rasprava išla u tom smjeru. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Mire Kovača, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedatelju. Ja sam pomno slušao riječi kolegice iz Kluba zastupnika GLAS-a i mogu vam reći da sam se malo pozabavio time kako druge zemlje reguliraju status branitelja, ljudi koji su bili žrtve rata i logično je da za to postoje specijalni zakoni. Specijalni zakoni postoje za ljude koji su žrtve rata, za njihove obitelji i naravno za branitelje, pa tako i u Hrvatskoj. To se podrazumijeva, to su normalne stvari. ja sam sretan da je ministar Medved sa svojim timom napravio jedan odlučan prijedlog zakona koji je došao iz hrvatske Vlade, jer će on ako hoćete normalizirati kategoriju branitelja u hrvatskome društvu, normalizirati njihovu ulogu u hrvatskome društvu neće više biti. To moramo postići teret u hrvatskome društvu, nego će biti zaista dodatna vrijednost. To moramo postići. Kada branitelj ima problem, da se može obratiti i da mu se taj problem riješi. Malo sam to gledao i u Francuskoj i u Velikoj Britaniji i u Njemačkoj i u Kanadi, Americi. Tamo je to na taj način regulirano. Njihova prava to su normalne stvari i hvala Bogu da je tako. Hvala Bogu isto tako da smo konačno definirali za što su se borili, od koga su se obranili, za koga su se borili. I ako to nekome smeta to nema veze sa zdravim razumom i sa zdravom pameću. To je definirano i za to vam isto skidam kapu gospodine ministre i vašem timu. A mi se ne miješamo u tuđe stvari, mi ne komentiramo tko diže spomenik Gavrilu Principu koji je pokrenuo Prvi svjetski rat. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Turine-Đurić.
Kolega Kovač, ja se slažem sa vama da prijedlog zakona, ja sam rekla da smo mi od ovog prijedloga zakona očekivali da, kako bih rekla, da riješi većinu pitanja, da ih riješi na jednom mjestu. Ali smo ih očekivali da će biti riješeni na adekvatniji način, a prije svega opet ponavljam razmjerno mogućnostima naše države, razmjerno stanju u društvu, socijalnim uvjetima, ostalim ugroženim skupinama, uvjetima u kojima nama na žalost masovno ljudi odlaze iz Hrvatske. I vi kad šaljete poruku, a šaljete poruku koja po meni nije dignitet za sve građane. Ja govorim sad o svim građanima u Hrvatskoj i kažete određena grupa ima privilegije koje će imati narednih po ovome kako se sad predlaže u zakonu sigurno dvadesetak i više godina, onda šaljete po meni krivu poruku. E sad, druge države. Da, druge države se isto tako pobrinule su se za svoje invalide, međutim vi znate kako. Mi recimo u našoj državi nemamo kvalitetnu vojnu bolnicu. Zašto je nemamo? Na taj broj branitelja, braniteljske populacije ja mislim da bi naša država trebala imati vojnu bolnicu, bolnicu u kojoj bi ti svi naši invalidi, ljudi koji imaju razno razna oštećenja imali adekvatnu skrb, gdje bi se na jednom mjestu moglo obavit sve ovo što se mora obavljat kod vještačenja i kod ostvarivanja određenih prava, gdje bi imali adekvatne rehabilitacije itd. Na te načine se primarno te države brinu o svojim braniteljima, veteranima ili kako ih već nazivaju, a ne na način da ih dovode u ovakvu situaciju u koju ćemo ih mi dovesti, da ih u stvari pretvorimo u jednu privilegiranu grupaciju ljudi u koju će, ja se bojim da će tako biti. Jedan dio naših građana to neće pozdraviti, a rekla sam vam i koji dio koji je isto tako ili na sličan način ugrožen ili u nekom socijalnom statusu kojeg ova država ne može i nema financijskih mogućnosti [[Upadica Reiner: Hvala lijepo.]] da ga adekvatno riješi, a određene grupacije ga rješavaju.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ante Babića.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, nadam se da ću biti jasan. Poštovana gospođo Đurić, u vašem izlaganju govorili ste o tome biti jednak ili biti jednakiji odnosno da su možda statusom hrvatskih branitelja hrvatski branitelji u povlaštenom odnosu u odnosu na druge građane RH. To jednostavno nije točno. Zakon o socijalnoj skrbi kada pogledate on se jako brine za sve skupine našega društva. Naravno da on ima svojih manjkavosti i da će se on kao takav mijenjati, sukladno okolnostima u kojima se nalazimo u ovom trenutku, RH broji oko 503000 osoba s invaliditetom. Vi znate da se sad govori o Zakonu o inkluzivnom dodatku, da se govori o tuđoj pomoći, njezi, da to invalidi, odnosno, osobe s invaliditetom dobivaju i koriste ta prava. Možda ne u onoj mjeri u kojoj bismo mi htjeli da oni zapravo imaju takvu najbolju moguću pomoć u RH, odnosno, najbolju moguću njegu. Kada govorimo o okolnostima koje su se dogodile, trebate znati na čemu se temelju Hrvatska država. O tome je govorio sada gospodin Kovač. Na čemu se ona temelji? Znači imate … [[Govornik se ne razumije.]] vezano za hrvatske branitelje jer su to okolnosti koje su se nama dogodile. Da nije bilo takvih okolnosti, mi danas ne bismo pričali o ovim stvarima u RH. Kada govorite o tim stvarima, a to ste naglasili nekoliko puta i vaš kolega Goran danas, a i vi u ime kluba, onda ponavljate jednu mantru civilnih udruga i određenog broja medija, koja se zapravo u javnosti želi stigmatizirati branitelje upravo zbog onoga što vi nazivate privilegijom. Ne radi se o nikakvim privilegijama, već se radi o određenim pravima, koje su ti ljudi zaslužili jer im se to dogodilo. Slikovito rečeno, recimo, ja ili netko tko je bio na ratištu a nisu mu uplaćivani doprinositi, dakle, time mu je i umanjena mirovina. I još nešto kad ste govorili o benefitima za hrvatske branitelje, reći ću vam zbog javnosti. Najsvježiji podatak iz mirovinskog osiguranja, sudionici … [[Govornik se ne razumije.]] imaju 14601, prosječna mirovina 2680 kuna, godišnje 469 milijuna kuna. Članovi izvršnog vijeća otprilike 4,5 milijuna kuna, pripadnici bivših JNA 6782, prosječna mirovina 3052 kune, 248 milijuna kuna. Toliko zbog javnosti i zbog svih nas u prilog rasprave o ovome zakonu. Hvala.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Turine-Đurić.
Ja ću se osvrnuti samo na ovaj jedan dio, jer mislim da vi u HDZ-u osobito volite manipulirati sa tom činjenicom da ste jedino vi i oni koji vas prate, oni koji ste htjeli Hrvatsku državu. Znači Hrvatska država, njen temelj je volja hrvatskog naroda, je volja hrvatskog naroda, da ima vlastitu državu. U onom trenutku kada je ta država bila ugrožena, tu su državu branili gotovo svi. Ja sad neću ulaziti u povijesne priče, tko je bio na nekim područjima RH, jer sve to znamo. I znamo tko je bio agresor i sve znamo. Ali to je bila volja hrvatskih građana, u tome su svi hrvatski građani sudjelovali, bez obzira dal su bili na prvoj crti bojišnice ili su zbrinjavali izbjeglice. Ja sam osobno sudjelovala i živjela s njima 800 i nešto, za područja Vukovara i znam točno kakve traume i šta su ti ljudi doživjeli i kako su prošli i kako su se osjećali. I znam, šta je uloženo u tih 5 godina rata od strane hrvatskog naroda. Ali mislim da nitko u ovoj državi nema pravo, pa ni HDZ, pa ni gospodin Glogoški, pa ni gospodin Klem prisvajati sebi zaslugu da je stvarao Hrvatsku državu. Da jedini ima pravo govoriti o tome da je tu Hrvatsku državu htio i da ju jedini voli. Oprostite.
Hvala lijepa. Sljedeća replika, uvaženog zastupnika Davora Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Uvažena kolegice Turina Đurić, u svojo raspravi ste rekli, da bi voljeli, a ja isto to podržavam, da je Hrvatska socijalna država i pravedna prema svim skupinama društva. Naravno da je to u ovim okolnostima, kad imamo ovakav proračun kakav imamo, kad imamo dubioze u zdravstvu, kad imamo probleme i sa mirovinskim fondovima i probleme vraćanja kredita, teško je da ona uvijek bude socijalno pravedna. Da nije, čuli smo i u uvodnom izvješću, da je preko 88000 branitelja nezaposleno, da je veliki dio njih bez ikakvih primanja i da se tu mora naći načina da oni koji su radno sposobni budu zaposleni, da kroz rad pomognu danjem razvoju ovoga društva i ove države. A isto tako da oni koji rade na određeno vrijeme i za plaću 2500-2600 kuna, da im se povećaju plaće i da dobiju ugovor o radu na neodređeno vrijeme, kako bi mogli živjeti od svog rada, a ne da odlaze izvan Hrvatske. Rekli ste da ne treba dijeliti nikoga u društvu, pa pogotovo kad su djeca u pitanju i tu se u potpunosti s vama slažem u ovom dijelu zakona se spominje i obrazovanje, što je pohvalno, da je i kroz Zakon o braniteljima se govori o obrazovanju, za besplatne udžbenike za djecu branitelja, a ja se zalažem i mi iz HSS-a da sva djeca u Hrvatskoj imaju besplatne udžbenike i druga pomagala i stipendije da mogu studirati. Rekli ste nema novca za to. Međutim, ponekad i ovo malo novca što ima, čini mi se da nenamjenski trošimo i ovdje je navedeno u zakonu da će se briga o ovim poslovima sad prebaciti iz Ministarstva obrazovanja u Ministarstvo branitelja. Pa je možda evo i za javnu raspravu i za ministra, da razmisli do drugog čitanja, da li je to nužno, da li tu dupliramo administrativne kapacitete, ako već u Ministarstvu obrazovanja postoje ljudi koji rade t e poslove da im Ministarstvo branitelja da podloge i da taj dio posla ostane u Ministarstvu obrazovanja i mislim da bi na taj način uštedjeli sredstva. Hvala.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Turine Đurić.
Pa vidim da se većim dijelom kolega slažemo, vezano za stavove oko ovog zakona. Ono na što ću se osvrnuti, je ovo kad ste spomenuli besplatne udžbenike. Znači, mi isto imamo jednu situaciju u Hrvatskoj gdje se otprilike lokalne samouprave natječu koja će moći omogućiti svojim građanima, odnosno, roditeljima i djeci, besplatne udžbenike i ta priča je u Hrvatskoj vrlo šarolika. Znači, neke lokalne samouprave za to imaju, neke za to nemaju mogućnost. E sad, mene zanima, situacija u kojoj će u nekoj općini ili gradu, gdje je takva subvencija ne postoji od strane lokalne samouprave, određena djeca dobiti besplatne udžbenike, a druga djeca to neće dobiti jer ta općina nema mogućnosti za besplatne udžbenike. I u tom kontekstu je bila cijela moja rasprava. Mi ovu državu moramo sustavno dizati u svim aspektima. I ne možemo građane prve i druge kategorije, treće ili ne znam koje. A na neki način radimo, proširivanje ovih prava radimo upravo to.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Sanje Putice.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Cijenjena zastupnica Turina-Đurić uopće banalizacija kojim ste pokušali izjednačiti sve skupine društva. Neću vam odgovoriti banalnom istinom da branitelje ne možemo izjednačavati sa ostalim skupinama jer je ipak na njihovim leđima i životima izrasla ova država i radi koje zapravo mi sjedimo danas u ovome Saboru i možemo se zalagati za unapređenje prava svih hrvatskih građana. No, ono što nije istina iz vaše rasprave, a upravo sam je provjerila u Ministarstvu demografije, obitelji i socijalne politike to je da će se ovim zakonom djeca zbog dobivanja toploga obroka staviti u nejednako pravni položaj u određenim školama, pa vas želim upoznati sa istinom, da od ove školske godine u hrvatskim školama zahvaljujući implementaciji europskoga Fonda za pomoć najpotrebitijima ili FEAD-a kako se skraćeno zove. Na školama su zapravo odgovornosti da utvrde kriterije koja djeca mogu dobiti topli obrok što je puno bolje nego što je do sad bilo, a do sad je imovinski cenzus bio nešto manji od 2000 kuna po članu obitelji pa su sva takva djeca mogla dobiti topli obrok, a danas kažem na školama su kriteriji. Škole puno bolje znaju svoju lokalnu sredinu, svoje obitelji i svoju djecu, pa se tako i širi krug djece koji dobivaju tople obroke. A ona djeca koja ne ulaze u te mjere Europskoga fonda također su prijavljena na natječaj Zaklade „Hrvatska za djecu“. Tako da evo vidite imamo primjere kako hrvatska država radi na jednakopravnosti svih njezinih građana.
Hvala lijepa. Odgovor uvažene zastupnice Turine Đurić. Neće? Hvala. Uvažena zastupnica Irena Petrijevčanin Vuksanović, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice Turina Đurić. Dvije stvari sam apostrofirala u vašem izlaganju. Doveli ste u pitanje novac i jednakost, pa evo činjenice. Ovim zakonom niti jednoj socijalnoj skupini se neće ništa oduzeti. Dakle, nikome se ne uskraćuje ovim zakonom, a konačno se mnogima, mnogima može pomoći. Ono koliko će Ministarstvo financija izdvojiti nikome neće oduzeti kruh iz ruku to smo svi svjesni, a konačno će se urediti prava koja nisu uređena na žalost predugo. A propos jednakosti. Ja ne bih uspoređivala prava branitelja sa pravima nezaposlenih ili invalida. Upravo suprotno. Jedno ne isključuje drugo. Koliko je invalida ili nezaposlenih među braniteljskom populacijom? A što se tiče novca, pa ne možete se zalagati za jednakost u svojoj raspravi, a osporavat pravo na nečije žrtve. Ne da im ne treba dat novca, ne da im se daje previše, nego nema tog novca koji može nadomjestiti nečiji život nekog najbližeg ili zdravlje. I ono što se osjeti u ovoj raspravi ne samo vašoj nego generalno, da je percepcija takva da pojedine države se sa velikim dignitetom i sa zahvalnošću odnose prema svojim braniteljima naročito recimo SAD. A kod nas pojedinci i mediji ih proglašavaju da ne kažem teretom društva i parazitima. Pa ne može pobjednik u oslobodilačkom ratu postat gubitnik i teret društva u miru. To je tužno i to je žalosno. Spomenuli ste bolnicu. Kako bolnicu, ako smatrate da je novca već sad previše i to je kontradiktorno. Zašto sam navela SAD? Pa zato što njihov zdravstveni sustav veteranski 32 milijarde dolara daje samo za sustav zdravstvene skrbi veterana.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Turine-Đurić.
Kolegice Rusak mislim da ste u nekim stvarima vi me krivo razumjeli ili ne znam, na žalost hoćete izvrnuti [[Upadica Reiner: To nije kolegica Rusak, ali svejedno.]] A joj pardon! Ne znam ili me niste razumjeli ili možda ste i htjeli da me ne razumijete pa da interpretirate to na način kako ste interpretirali. Ja ću samo kratko vam odgovoriti. Dignitet i pravednost ove države se očituje u našem i gospodarskom i socijalnom stanju, neću ga elaborirati. Ali jedan od najgorih pokazatelja je to da u zadnje vrijeme iz ove države ljudi odlaze ne samo iz gospodarskih razloga, ekonomskih razloga nego i iz političkih, odnosno iz socijalnih razloga. A vi onda razmislite temeljem svega ovoga što ste mi pobrojali, a i vaša kolegica prije toga kojoj nisam replicirala kako je u ovoj državi sve jako dobro i kako se ljudi osjećaju jednaki, kako je sve pravedno, kako se svima adekvatno pružaju jednake šanse. Vi sami prosudite da li je tome tako ili nije temeljem onoga što se događa trenutno. Hvala.
Sljedeća replika je uvažene zastupnice Marije Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana kolegice. Govorili ste o diskrepanciji i nejednakosti koju u stvari će proizvest ovaj zakon zato što pravima kojima je propisao u stvari dovodi u nejednak položaj branitelje i ostale skupine u društvu. Kao što su kolege već govorili mislim da ste pobrkali kruške i jabuke, jer hrvatski branitelji o kojima danas ovdje govorimo su stvarali ovu državu i ne možemo ih na taj način izjednačavati sa svim ostalima u društvu. Naravno da ima problema u društvu, bilo ih je i prije i poslije NOB-a kada su mnogi a i danas još uvijek ostvaruju prava kao borci NOB-a i članovi njihovih obitelji. Nisam nikad čula da je itko postavio pitanje koliko su ta prava koštala u našem društvu. Od kako je završio Domovinski rat često se stavljaju teze da hrvatski branitelji samo nešto traže i puno koštaju i teret su ove države. Smatram da je došlo vrijeme da se tome stane na kraj, jer hrvatski branitelji su stvorili ovu državu, imaju pravo na život dostojan čovjeka u miru, jer su dali dio sebe za ovu državu. Pitam vas da li su bili u jednakom položaju i naši branitelji koji su sa tanđarom i u trapericama krenuli branit državu sa onima koji to nisu krenuli. Da li su u istom položaju djeca koja odrastaju uz roditelje sa djecom koja su odrasla bez oca ili bez oba roditelja stradala kao hrvatski branitelji? Da li su u istom položaju supruge koje njeguju svoje muževe koji su ostali bez ekstremiteta ili mi koji imamo zdrave muževe. Ne možemo tu govoriti o jednakostima. Dakle naši branitelji imaju pravo na dostojan život i na dignitet o kojem ste govorili, a taj dignitet ne mogu imati ako nemaju za kruh i mlijeko, ako su nezaposleni i ako su prisiljeni biti u skloništima za beskućnike. Hvala.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Turine-Đurić.
o.k. možda ćemo s ovim zakonom vratiti dignitet po vama hrvatskim braniteljima, ja mislim da nećemo, ali definitivno sve što činite, činite u pravcu toga da srušite dignitet i dostojanstvo svakog običnog hrvatskog građanina, to definitivno činite i to svakim svojim prijedlogom.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Mire Tuđmana.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Ono što bi na početku trebalo reći da je ovo, teško je reći, jedini ali jedan od rijetkih zakona koji je dao analizu stanja i u ovom demografsko i socioekonomskog obilježja hrvatskih branitelja i začudo da jedan dio ovdje zastupnika nije koristio se tim podacima jer onda ne bi diskutirao tako kako diskutira. Iz ovih podataka se vidi da je socijalna pozicija hrvatskih branitelja manje-više odgovara ostaloj populaciji u hrvatskom društvu i prema tome ovdje se radi samo o određenim korekcijama. Neću sada možda biti precizan po brojkama, preko 200 tisuća hrvatskih branitelja je u radnom odnosu, 83 tisuće je nezaposleno, što je skoro 50% od trenutačno nezaposlenih, što se tiče mirovina, a vi ste danas kolegice Turina-Đurić izjavili prijepodne da su branitelji apsolutno privilegirana grupacija. Danas cijelo vrijeme govorite o privilegiranoj grupaciji, a kada se radi o mirovinama, spomenuli ste razlike u mirovinama generalizirajući cijelu populaciju govoreći o braniteljima, od branitelja od 52 tisuće u mirovinama 44 tisuće je ostavilo prema općem Zakonu o mirovinskom osiguranju, a 26 tisuća ako se ne varam, ako sam dobro izvukao po korekciji radnoga staža uz minimalnu korekciju onoga što je na godine staža koje imaju. Prema tome, ovakve generalizacije uništavaju dignitet Domovinskog rata i hrvatskih branitelja jer se želi reći da su oni apsolutni korisnici odnosno cijela populacija od 442 tisuće još sada živih branitelja da su korisnici i materijalnih naknada.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Turine-Đurić.
Kolega Tuđman kada smo već kod podataka ja ovdje imam neke podatke, možda su evo neka me ispravi neko ako nisu dobri, pa da kažem vezano za braniteljske mirovine koje proizlaze iz statusa branitelja. Znači po ovim podacima je nešto više od 72 tisuće korisnika braniteljskih mirovina. Jedan podatak je zanimljiv, znači najmanje mirovina njih 682 prema ovome šta ja imam 682 branitelja su koristila starosnu mirovinu koja je u prosjeku 2.470 kuna u odnosu na tu vrlo veliku populaciju od 72 tisuće, to znači oni koji su radili do kraja svog radnog staža i bit će ih vjerojatno još s obzirom da jedan veliki dio branitelja još ipak rade. Najveći broj umirovljenih branitelja prima invalidsku mirovinu i to apsolutno nemam to je mirovina za koju nijedno slovo ne bih rekla, mislim da bi trebale biti više i one su negdje u prosjeku pet tisuća kuna, ali ja bi volila da takve mirovine imaju svi invalidi u Hrvatskoj, svi. A braniteljima posebno možemo formirati fond s kojima ćemo reć o.k. braniteljima posebno nešto zbog toga jer država ima mogućnosti da im nešto doda. Međutim od ovih 57 tisuća koliko ja imam podatak 313 branitelja ja ne bi uzela niti kunu niti mi je to palo ikad na pamet, ali bi voljela da ova država ima snage da svim invalidima da takvu mirovinu i o tome sam govorila. Niko ništa nije htio umanjiti nikome, ali jednako svima.
Hvala. Sljedeća replika uvaženog zastupnika Željka Jovanovića. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Kolegice Turina-Đurić, ja sam vašu raspravu doživio kao pokušaj da se kaže da bi Hrvatska morala biti jedno pravedno društvo u kojem svaki građanin ima pravo na jednaku šansu da ima plaću, mirovinu od koje će moći financirati školovanje svoje djece, neće brinuti o zdravstvenoj zaštiti kada je bolestan i prijedlozima o kojima ste govorili zapravo ste htjeli unaprijediti cijelu brigu o braniteljima. Zato mi nije jasno zašto odmah sa desne strane sabornice mora krenuti jedna salva replika koja kao da želi prikazati da jedino desnica ima pravo brinuti na kvalitetan način o hrvatskim braniteljima, što nije točno. Ja znam vaš rad i kao zastupnice i kao gradonačelnice jednog grada Kraljevice, kao dožupanice Primorsko-goranske županije i znam koliko ste praktično u svakodnevnom radu doprinijeli da branitelji žive bolje. Ono za što sam se posebno htio javiti odnosi se na zdravstveno stanje braniteljske populacije i ja sam i na Odboru za zdravstvo i socijalnu politiku predložio da se što prije održi jedna tematska sjednica koju će zajedno organizirati i to evo ponavljam ovdje i pred ministrom Odbor za zdravstvo i Odbor za branitelje da demantiramo jednu priču koja nema nikakvu podlogu, a to je da je zdravstveno stanje branitelja lošije nego zdravstveno stanje populacije. Ja pozivam da do drugog čitanja održi se ta sjednica i da nam ministar drugi put kao ovu vrlo kvalitetnu publikaciju, dostavi i jedno izvješće koje već postoji, to je izvješće koje je izradio Zavod za javno zdravstvo u kojem prati desetogodišnje stanje braniteljske populacije usporedivši Registar branitelja i Registar umrlih, podatke o hospitalizacijama, broju suicida, ja nemam vremena sada objasniti što u njemu piše, ali ono demantira teze da je zdravstveno stanje braniteljske populacije puno lošije nego opće populacije. A to nije dobro.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku uvažene zastupnice Turine-Đurić.
Kolega Jovanović, to pravo nekih, pogotovo kolega s desne strane u sabornici, na nekakav ekskluzivitet kad se radi o tome da treba braniti odnosno da treba se zalagati za određena prava branitelja, to je nešto što nas s ove lijeve strane, za mene osobno je uvredljivo i istina je, vi ste rekli, ja sam obnašala i neke dužnosti prije dužnosti saborske zastupnice i izuzetno sam kvalitetno surađivala sa braniteljskim udrugama pa između ostalog i onda kad smo osnivali spomen dom ili spomen sobu hrvatskih branitelja za razinu Primorsko-goranske županije, surađivali na najboljim mogući način u suradnji, financijska sredstva nisu bila naravno upitna kad smo to radili. Ja mislim da smo napravili jedan primjeren prostor za ono što je očekivala naša braniteljska populacija, ali ne samo oni nego je očekivala i cjelokupna javnost u našoj županiji da se otvori jedna takva spomen soba u kojoj naši građani i pogotovo oni mlađi građani se mogu upoznati sa činjenicama i povijesti koju su prošli naši branitelji prije svega na ličkom ratištu jer su najviše bili vezani uz njega. I također isto, bila sam uključena i u brigu o našim braniteljima što se tiče zdravstvene i socijalne skrbi i u istinu moram reći da na području Primorsko-goranske županije su sve institucije upregnute na način da i ono što je u stvari nešto što je iznad standarda, što se ne čini na određenim drugim dijelovima naše države, da se dole u Primorsko-goranskoj županiji čini i da se posebno tome posvećuje pažnja i složila bi se s vama, da ove izjave da su branitelji u puno lošijoj zdravstvenoj situaciji, imaju lošiju zdravstvenu skrb, barem što se tiče onog prostora gdje ja živim, mislim da apsolutno nije istina ali evo, podržavam tu tematsku sjednicu na kojoj ćemo i o tome progovoriti. Hvala.
Hvala. I zadnja replika je uvažene zastupnice Vesne Bedeković. Izvolite.
Zahvaljujem. Kolegice Turina-Đurić, ja bi se samo referirala na dvije točke vaše rasprave. Prije svega na onaj dio vaše rasprave kad ste govorili o pravu djece hrvatskih branitelja na besplatni školski obrok pri čemu mi se, dobila sam osjećaj, da ste aludirali na pozitivnu diskriminaciju djece hrvatskih branitelja i njihovo stavljanje u povoljniju poziciju u odnosu na djecu primjerice iz socijalno ugroženih obitelji. Bilo bi dobro možda da se tu barata činjenicama i da se pogleda članak 123. prijedloga zakona u kome se predlaže dakle da pravo na topli školski obrok imaju djeca samo onih branitelja koja su korisnici naknade za nezaposlene odnosno zajamčene minimalne naknade od 800 kuna pa nadalje. Dakle, voljela bih da tu doista baratamo činjenicama a ne da aludiramo na to da hrvatski branitelji imaju bilokakve privilegije u odnosu na ostale građane naše Domovine. I drugi dio kad ste govorili o statističkim pokazateljima vezani za preranu smrtnost hrvatskih branitelja odnosno umiranje hrvatskih branitelja u mlađoj dobi, ja bih voljela kad biste pokazali statističke pokazatelje kojima vi raspolažete, upravo kako bismo progovorili o upitnim ili neupitnim privilegijama na jednoj i na drugoj strani i voljela bi da svemu ovome o čemu danas raspravljamo pođemo s pozicije da hrvatski branitelji nisu teret nego temelj hrvatske države. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Turine-Đurić.
Kolegice Bedeković, žao mi je, još ujutro kad smo počeli sa raspravo kad je ministar imao uvodno izlaganje, bio je, tu sjedi pored mene kolega Varga i otvorio je stranice, žao mi je da ga nema, otvorio je stranice Nastavnog zavoda za javno zdravstvo gdje su između ostalog i ti podaci, već pretpostavljam da ono što mi je pokazao nije neistina ali to možemo zajedno razriješiti da to pronađemo odnosno da zamolimo kolegu Vargu da nam pokaže te podatke odnosno gdje ih je pronašao, tako da nisam to izmislila nego sam rekla. Što se tiče toplih obroka i općenito tih određenih prava, ja cijelo vrijeme apeliram na to da naime, naši socijalni cenzusi su nažalost relativno niski i puno je u stvari više djece roditelja odnosno njihove djece u nekakvoj situaciji stvarno siromaštva odnosno nemogućnosti da se osigura jedan pristojan život i ti topli obroci su nešto u školama za što smo se davno i višekratno zalagali pa čak i u ovom Hrvatskom saboru u raznim raspravama koje su bile vezane u školstva, a to je da bi trebalo u škole vratiti naravno i kuhinje i sve ono što iz škola otišlo prije nekakvih 20, 30 godina i osigurati svoj djeci naravno pod određenim uvjetima uz nekakvo sufinanciranje topli obrok. Najgore kad među djecom počnete praviti razlike po bilo kojoj osnovi jer oni ne znaju tko koliko ima plaća, oni sebe gledaju kao djecu, kap prijatelje, jedni su kraj drugih i ako ne želimo imati razliku među njima onda bi trebalo tako nešto, ako se već daje određeno pravo, osigurati svima. OK ja bih se složila po određenim kriterijima i ne za sve jednako. Ali da svi tu mogućnost imaju i da zajednica izađe u susret svima a ne samo nekima. Evo.
Hvala lijepo. Sada će riječ uzeti uvaženi ministar hrvatskih branitelja, Tomo Medved. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Obzirom na osjetljivost ovog pitanja i važnost kvalitetnog i odgovarajućeg predstavljanja svih područja pa tako i ovog iznimno osjetljivog područja vezano za pobol i smrtnost hrvatskih branitelja. Poštovani gospodine Jovanoviću žao mi je, mi smo u Ministarstvu hrvatskih branitelja izradili izvješće i dostavili ga Vladi RH. Ja ću ga sada ovdje pročitati. Ovdje je jedan grafikon koji vrlo zorno pokazuje stopu smrtnosti hrvatskih branitelja. No kako se sve češće u javnosti postavlja i pojavljuju različita tumačenja stope pobola i smrtnosti hrvatskih branitelja Ministarstvo hrvatskih branitelja je 2012. godine u suradnji sa Hrvatskim zavodom za javno zdravstvo i Medicinskim fakultetom Sveučilišta u Zagrebu pristupilo provedbi znanstveno istraživačkog projekta praćenje pobola i smrtnosti hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata. Provedba planiranog projekta odvija se u tri faze. U prvoj fazi analizirani su podaci o smrtnosti hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata a u drugoj fazi podaci o pobolu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata. Treća faza provedbe projekte još uvijek nije dala konačne rezultate te se u ovom trenutku još uvijek to izvješće nije izradilo. Ministarstvo hrvatskih branitelja je u rujnu 2016. godine od strane Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo zaprimilo radnu verziju analize mortaliteta muške braniteljske populacije koja još uvijek nije usvojena niti verificirana od strane povjerenstva za provedbu navedenog znanstveno istraživačkog projekta u koje su uključeni predstavnici svih ustanova koje sudjeluju u ovom projektu, niti Ministarstva zdravstva. I o tome je vrlo jasno u nekoliko navrata se očitovalo Ministarstvo zdravstva. Podatke o smrtnosti u populaciji hrvatskih branitelja Ministarstvo hrvatskih branitelja iznosi temeljem podataka o umrlim hrvatskim braniteljima dobivenim uparivanjem registra odnosno evidencije hrvatskih branitelja sa maticom umrlih a iz kojih je razvidno povećanje smrtnosti u svakoj kalendarskoj godini u promatranom razdoblju od 12 godina od 1998. do 2010. godine umrlo je ukupno 24 tisuće 249 hrvatskih branitelja. Dok je u razdoblju otkada se u ministarstvu vode godišnja i mjesečne evidencije umrlih hrvatskih branitelja odnosno od 2006. do 2017. godine prema prikupljenim, odnosno dostavljenim podacima umrlo 36 tisuća hrvatskih branitelja što ukazuje da je došlo do povećanja broja smrtnosti hrvatskih branitelja od 2006. broj se sustavno povećava na način da je 2006. bilo 2 tisuće i 51 smrt hrvatskih branitelja a 2016. godine 4 tisuće i 73. Napominjemo da navedene podatke za razdoblje od 2006. do 2017. godine Ministarstvo hrvatskih branitelja iznosi temeljem podataka o umrlim hrvatskim braniteljima dobivanjem uparivanje Registra hrvatskih branitelja sa Maticom umrlih. Ono što je posebno važno ovdje naglasiti, jedna od mjera kada smo naglašavali objedinjavanje svih bitnih područja i pitanja vezanih za hrvatske branitelje jest i ovo pitanje jer Ministarstvo zdravstva, niti jedna zdravstvena ustanova, nigdje tijekom hospitalizacije niti pružanja pomoći hrvatskom branitelju nije vodila evidenciju tko je a tko nije hrvatskih branitelj. Stoga nisu niti mogli niti imali ove pokazatelje. Stoga se ograđujemo od ovog preliminarnog i neovjerenog izvješća. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je uvaženog zastupnika Željka Jovanovića.
Hvala gospodine predsjedavajući. Gospodine ministre pa ja sam upravo u tom smjeru i raspravljalo. Dakle zbog toga sam predložio da se do drugog čitanja održi zajednička tematska sjednica, dva odbora koja prate ovo područje i da razriješimo dilemu koja se neprestano ponavlja danas i u raspravama a svakih toliko se plasira u javnosti i stvara se jedno nejasno stanje koje baca sliku i na naš zdravstveni sustav. Dakle i podaci koje ste vi sada ovdje rekli ne govore ništa, dakle kada bi govorili o tome da li više branitelja umire, da li više obolijevaju od kardiovaskularnih bolesti, da li od malignoma, da li ima više suicida, morali bi to uspoređivati na neke statističke podatke koji vrijede, određeni postulati i onda bi to imalo neku težinu. Ovo što ste vi sada rekli zapravo, nažalost, naravno da veći broj branitelja umire u određenom razdoblju jer su i stariji ali ti podaci nisu podaci koji nam govore o pravom stanju u braniteljskoj populaciji. A cilj je takve studije da na temelju nje vidimo koji su prioriteti kako bi u narednom periodu kroz preventivne preglede, kroz kvalitetnu brigu o braniteljima smanjili njihovu smrtnost, produžili život i povećali kvalitetu života. To je cilj. Dakle kada govorimo o zdravstvenom stanju braniteljske populacije, nema populizma nema demagogije. Postoje kako kažemo u medicini evidence based medicine, postoje činjenice utemeljene na dokazima i na temelju toga treba raditi onda i sve što se tiče brige o zdravstvenom stanju braniteljske populacije.
Hvala. Uvažena zastupnica Sanja Putica. Izvolite.
Cijenjeni potpredsjedniče Hrvatskoga sabora i cijenjeni ministre Medved. U okviru današnje rasprave i pripremajući se za današnju raspravu o ovome iznimno važnome Zakonu u Hrvatskome saboru razgovarala sam i sa određenim brojem liječnika koji se bave braniteljskom populacijom i podsjetili su me na zastrašujuće podatke i porazne podatke za našu državu, da u Hrvatskoj svaki treći dan, jedan branitelj izvrši suicid. Da nam branitelji umiru u prosjeku u 51 godini života i to od malignih bolesti. Ne od kardiovaskularnih bolesti kao ostatak populacija. Nažalost, također sam doznala podatak, da i američka i izraelska istraživanja kažu da je 25 godina nakon doživljene traume, najkritičnija godina u kojoj se može oboljeti od PTSP-a. Pa evo, utoliko da shvatimo važnost ovoga zakona i da shvatimo da je ovaj zakon samo dobra i kvalitetna platforma i temelj za donošenje niza dokumenata, pa i nacionalne strategije za očuvanje zdravlja hrvatskih branitelja. Kako vidim u ovim dokumentima, da jednostavno, zakon mora postojati kao temelj da bi unaprijedio zapravo ostao prava, regulirao njihova zdravstvena prava, stambena i sva ostala. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika HNS-a sada će govoriti uvaženi zastupnika Stjepan Čuraj.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Štovani ovlašteni predlagatelj, sa uvaženim ministrom, kolegice i kolege. Prije svega na početku, zbilja i ja se moram pridružiti čestitkama što se tiče same pripreme ovoga zakona, koji je u prvom čitanju i materijalima koje smo dobili, vidi se da se na ovom studiju zlorabilo i samim prijedlogom se, ajmo reći ono što je najpozitivnije u onome što možemo iščitati, da se obuhvaća i fokus stavlja na sve hrvatske branitelje, dakle, a ne do sada kako je to bilo za one hrvatske ratne vojne invalide. Naime, i kod određivanje pojedinih prava i prije svega kroz pravedni način vrednovanja, stvarno provedenih dana u borbenom sektoru i tu još imamo smanjenje i dobne granice i povećanje privremene starosne mirovine, upravo za to sukladno samom provedenim danima. I ono što bi mi voljeli iz Kluba HNS-a samo istaknuti par pitanja i ajmo reći doprinijeti u ovome zakonu u prvom čitanju. Prije svega odnosi se na čl.26. i nadalje članke koji govore o ostvarivanju prava za prijevremenu mirovinu i za starosnu mirovinu. Naime, jednom običnim izračunom, dolazimo da jednog, ajmo reći, pa ne mogu reći apsurda, ali do jednoga podataka da branitelj, kada ide u starosnu mirovinu, koji je imao 35 ili više godina radnog staža, a nažalost, prosječna njegova plaća, to je vrlo čest slučaj u Hrvatskoj, ne samo za ljude koji su bili branitelji, nego općenito je bilo 4000-4500 ili manje kuna. Po bilo kojem izračunu, općem zakonu ide, na koji se uračunava dodatak na 27% ili na zakon o ovome o hrvatskim braniteljima, odnosno, po posebnom propisu, njegova mirovina se kreće od 1700, 2200, 2300 kuna. Dakle, na njega se primjenjuje odredba o zajamčenoj minimalnoj mirovini, od sada ovdje 2612 kuna. I onda se postavlja pitanje da ta ista mirovina vrijedi i za branitelja koji je ušao u starosnu mirovinu, dakle napunio je 65 godina, minus određeni broj, koji se umanjuje za vrijeme provedeno u borbenom sektoru, koji je recimo imamo 5 godina ili 5 dana staža. Meni osobno to ne može biti izjednačeno, po meni nije baš pravedno, da osoba koja svoj puni vijek provela i bila branitelj i ima jednaki broj dana proveden u borbenom sektoru ima istu mirovinu, kao i osoba koja nema ni približno toliko staža i imaju jednak broj dana u borbenom sektoru. I na tome bi volio da se obrati pozornost dalje i te primjedbe ću svakako i prijedloge zapravo uputiti, jer to je nešto što svakako ne govori se da tu i one treba smanjiti bilo kojem branitelju i taj već onako minimum bez obziran na radni staž, ali da se baš dogodi situacija kod onih koji imaju tu neku prosječnu i osobnu vrijednost boda i kad bi kod svih izračuna koji se rade, takvu neku plaću od 4000-4500 kuna u svim izračunima to ispada tako. Nadalje, ono što nas u ovom prijedlogu zakonu, nije jasno definirano, a to je da su se u mnogo članaka kod mnogo određenih prava i konzumiranje tih prava pojavljuje termin koji je novi, u odnosu na prošle zakone, a to je članovi šire obitelji. Naime, tu bi volio da se tu točno definira što to znači i kod zakupa poslovnih prostora i kod stamenog pitanja i kod prav i hoćete na upis, dakle, kod svih oni h prava koje se konzumiraju članove obitelji branitelja i umrlih branitelja. Tu taj pojam bi volio da se definira. Da li je to ono što ide temeljem nekih najsljednijih redova, pa govorimo o prvom, drugome, trećem, četvrtom nasljednom redu, o nećacima, bratićima, bratu, sestri itd. itd. da li i oni onda da se to eksponencijalno širi i do kada to bi voljeli da se utvrdi ili zakonom ili posebno nekom provedbenom uredbom. Također, pojam izvanbračnog druga, koji je prenesen ovdje iz općeg zakona, koji definira obiteljski zakon, međutim kako dokazati izvanbračnu zajednicu? Da li po smrti umrlog branitelja je dovoljno dovesti 2 svjedoka i reći mi smo bili u izvanbračnoj zajednici i onda konzumirati ta sva prava. To čisto govorim ne zato da bi osporio za ne daj bože nemaju izvanbračni drugovi ta prava, nego jednostavno da ne dođe do određenih malverzacija. Dakle, da se i na taj način pristupi nekom rješenju, jer u praksi se pokazalo, da posebno bilo koje institucije to dokazuju ili upravnim postupkom ili sudskim. Porezna ide na jedan način, određena prava mirovinskoga na drugi. Naravno kad dolazi do neke rastave onda se to opet sudski utvrđuje ako nema dogovora itd. Tako da bi tu trebalo isto skrenuti pozornost da ne bi došlo do malverzacija sa samim pravima. Također ono što bi se također dotakli kod čl.46. vezano koji govori o doplatku i o pravo na usluge za pružanje njege i pomoći, imamo situaciju, gdje za razliku od prijašnjeg zakona, ovaj puta ukoliko je osoba branitelj u zdravstvenoj ustanovi i dalje obitelj ostvaruje pravo na doplatak. Što može biti? Da ili ne, pošto smisao doplatka je da pomaže kod kućne njege i na žalost bolesnih branitelja. No kod prava na usluge osobi, pružanje njege i pomoći se uvodi naknada plaće za osobu koja je otprilike 3 i pol tisuće kuna. Mislim da je oko 115 ili 117% u odnosu na korisnika invalidskih. Dakle, da li to onda međusobno isključuje taj doplatak ili se može doći do kumulacije. Ako je ta osoba član uže obitelji, onda bi tu trebalo možda razmisliti da se ta kumulacija isključuje. Ako je neka treća osoba onda taj doplatak bi još imao nekakvu korist. Nadalje što se tiče članka 167. i s time ću završiti ovaj dio izlaganja. Taj članak govori o, propisuje da jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave dužne su osigurati sredstva za praćenje rada i projekata udruga, govorim o braniteljskim udrugama naravno na njihovom području u godišnjem iznosu od 0,3% do 1% izvornih prihoda proračuna. Konkretno ja ću reći na primjeru moga grada, dakle Osijeka. Grad Osijek izdvaja za sve udruge iz proračuna godišnje, znači izvorna sredstva 450000 kuna među kojima je vjerujem mislim 100 tisuća kuna i za braniteljske udruge sukladno pojedinim programima i jasno definiranim kriterijima gdje se ljudi javljaju na natječaj. Pored ovoga bi očigledno trebalo izdvojiti 600 tisuća kuna kako bi se minimalni uvjeti izvornih sredstava, minimalni uvjeti zadovoljili. Smatramo da sad provedbeno to može biti da se ograničava po pojedinoj udruzi određeni iznos, pa da na kraju nema dovoljan broj udruga koji zadovoljavaju uvjete pa se možda ne potroši sav taj novac, pa ne neki način se tu nešto uštedi. Ali to bi za moj grad, konkretno za grad Osijek značilo milijun kuna godišnjeg iznosa. Naš prijedlog da se poštuje fiskalni kapacitet svake pojedine jedinice, pa da se to obveže u minimalnom iznosu od postotnog, ukupnih sredstava koji se dodjeljuje na natječajima. To znači, ako grad Osijek dodjeljuje 500 tisuća kuna, pa nekad 20% mora bit za branitelje. Ako dodijeli milijun, onda je to 200 tisuća kuna. Ili u takvom nekom iznosu razmisli u tom smjeru ići, jer bojim se da kod nekih da li općina recimo Zagreb je to 13 i pol milijuna kuna minimum, pa penje se sve do 45 milijuna. Za Varaždin je to 321 000. Minimum za Rijeku 400 000 samo za sredstva koja direktno se moraju utrošiti za braniteljske udruge. Apsolutno smisao ovog zakona mora biti i fokus je branitelj, ali smatramo da kroz ovo financiranje moramo malo imati sluha i za te fiskalne kapacitete i mislimo da bi bilo dobro da u tom smjeru se između ova dva čitanja razmišlja ili u smanjivanju ovog minimuma od 0,3 možda do 0,1 i da se vidi na koji način to izvesti. Evo zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Stjepanu Ćuraju. Imamo jednu repliku. Poštovani kolega Anđelko Stričak, izvolite.
Potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolege iz ministarstva, kolegice i kolege. Pa ovim zakonom nisu samo predviđena prava korisnicima iz tog zakona. Znači tu imamo novu definiciju sudionik Domovinskog rata. Znači sudionik Domovinskog rata za njega nisu predviđena nikakva materijalna prava već ima samo moralnu satisfakciju, priznanje da je sudjelovao u obrani naše Domovine. Na primjer, to se odnosi na sve one koji su '91. stali u obranu naše Domovine. Na primjer u teritorijalnoj obrani, odredima Narodne zaštite i na taj način im se odaje priznanje. Između ostalog '91. je bila ključna i u stvaranju, ali i u obrani. Na primjer u Varaždinu je zarobljen cijeli korpus JNA – 80 tenkova, 70 oklopnih borbenih vozila, 18 samohodnih topova, 6 VBR-a Plamen, 4 VBR-a Oganj, 36 haubica, pješačkog naoružanja za naoružavanje 10 brigada, 250 raznovrsnih vozila, više stotina minobacača raznih kalibara. I znači svi oni koji nisu bili u postrojbama MUP-a ili Zbora narodne garde nemaju za sad nikakvih prava, pa makar ni tih moralnih satisfakcijskih. Ovim zakonom im se upravo to predviđa. Evo hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Stričaku. Odgovor kolega Čuraj.
Evo dapače, apsolutno mislim da se možemo složiti tu i nisam to uvodno rekao. Mislim da je više puta bilo spomenuto svakako da je ovim zakonom se upravo donosi ta regulacija statusa pripadnika Narodne zaštite jer prijašnji zakon je propisivao razdoblje u kojem je to bilo nemoguće ostvariti taj minimalni uvjet od 5 mjeseci jer je razdoblju nedostajalo fizički zapravo 5 dana. I dapače, kad sam govorio o samim korisnicima, na kraju naravno da uvijek je fokus branitelj i braniteljske udruge kao neko mjesto koje se okuplja i brine upravo o ovome ako se možemo nadovezati na prethodnu raspravu i o zdravstvenom stanju i aktivnostima samih branitelja i međusobnoj njihovoj pomoći. To nije izmišljeno, to nije samo kod nas. To je tekovina diljem u svijetu i apsolutno to treba biti. Samo sam ono što sam referirao se vezano na fiskalne kapacitete i posljedice ovoga zakona i tog konkretnog članka koji se odnosi na osiguranje sredstava u proračunu za djelovanje tih udruga da ne bi dobili situaciju i eventualno nepotrebni revolt drugih građanskih skupina u kojem će se reći evo ne možemo ne znam toliko dati za vrtiće ili za topli obrok u vrtiću. Ali moramo baš zato što je ne znam zakon i Vlada rekla braniteljima dat toliko. Na žalost, bit će onih koji će to koristiti u te svrhe. Ali idemo biti pametni i idemo to već spriječiti. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegi Čuraju na odgovoru. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Prvi se javio poštovani kolega Željko Lacković, izvolite.
Zahvaljuje potpredsjedniče, cijenjena gospodo iz ministarstva. Želim svojim sudjelovanjem u ovoj raspravi dati jedan obol donošenju jednog zakona koji pozdravljam, ali isto tako želim primijetiti da svi oni koji žele kritički progovoriti o nekim odredbama zakona rade to vrlo oprezno, pa ću onda i ja na početku reći da sam dragovoljac Domovinskog rata i da u potpunosti razumije i populaciju i branitelje i sve njihove probleme. Dakle ono što želim primijetiti iz ovih brojki koje su podastrte uz ovaj zakon je činjenica da od ukupno sada otprilike 200 tisuća nezaposlenih osoba u RH njih 83 tisuće čine hrvatski branitelji, što će reći da otprilike to 2,5 omjer nezaposlenih branitelja u odnosu na ukupno nezaposlene i s druge strane imate broj zaposlenih branitelja koji vam je 200 i nekih 5 tisuća u odnosu na milijun 400 dakle imate omjer 1:7. E sada mi kao politike moramo se zapitati zbog čega je to tako, da li je problem u braniteljima da li je problem u zakonodavstvu ili je problem u našemu društvu. Dakle evidentno je da su branitelji u Domovinskom ratu izvršili svoju obvezu i dostigli onaj željeni cilj i stvorili, doprinijeli stvaranju Hrvatske države, ali politike, društvene elite i svi oni koji su donosili zakone, koji su upravljali zemljom u 25 godina su doveli da imamo praktički omjer nezaposlenih na jednog branitelja jedan koji nije branitelj i da imamo jedan zaposlenog branitelja u odnosu prema sedam onih koji nisu branitelji. To vam pokazuje zapravo nebrigu svih ovih dosadašnjih generacija prema braniteljima, a bojim se da i ovaj zakon nije dovoljno razrađen upravo u tom smjeru, a to je da se omogući i olakša pristup braniteljima, hrvatskim braniteljima prema zapošljavanju. Ovdje nisu razrađene nikakve mjere osim onih ranije postojećih koje se sada objedinjavaju u ovaj zakon što to znači prednost pri zapošljavanju u državnim tijelima i jedinicama lokalnih i ostalih samouprava. Mislim da nije samo u tome rješenje nego treba dati konkretne, direktne financijske poticaje za sve poduzetnike koji posluju u RH koji će tada imati značajnog interesa svakog onog branitelja koji se nalazi na Zavodu za zapošljavanje da ga zaposli i da mu na taj način, na najbolji način vrati dignitet. Ovdje svi se bojimo za dignitet branitelja, a zapravo možete vidjeti da iz ovog zakonskog prijedloga ako recimo proširite krug prava na obiteljsku mirovinu nećete vratiti ljudima dignitet. Vratit ćete im kada im omogućite da se lakše zaposle. Svakako je za pozdraviti činjenica da se sva prava moraju i mogu ostvarivati na jednom mjestu i niz drugih pozitivnih namjera koje proizlaze iz zakona. Ali opet moramo paziti da ne budemo u tim mjerama i zakonskim rješenjima nepravedni. Ja ću spomenuti gospodina Marija Pavlovića iz Osijeka, oca troje djece koji je proveo 1677 dana u borbenom sektoru, umirovljen je kao djelatna vojna osoba i on će imati određene probleme kao i ostalih 14.545 umirovljenih po tom posebnom zakonu jer nisu umirovljeni po Zakonu o pravima hrvatskih branitelja i neće moći koristiti sve ove prednosti koje ovaj zakonski prijedlog sada nudi. Posebno želim ukazati na jednu apsurdnost koja neće doprinijeti niti položaju branitelja niti dignitetu da se mirovina i za pokojnog hrvatskog branitelja priznaje već ukoliko osoba u času smrti dakle branitelja ima 40 godina. Vi znate da postoje mjere zapošljavanja mladih i socijalnih fondova koji se smatraju do 40 godina, isto tako imate i mjere mladih u poljoprivredi do 40 godina. Dakle nije cilj osigurati nekome mirovinu sa 40 godina, a mislim da ne bi trebao biti cilj niti ova odredba koja daleko širi obveze budućih proračuna, a očituje se u činjenici da će osobe dakle bračni drugovi imati pravo ukoliko u času smrti imaju navršenih 40 godina sa 50 godina korištenje mirovine ali u punom iznosu. Dakle ovdje sada više nije riječ o nasljeđivanju i pravo na obiteljsku mirovinu hrvatskog ratnog vojnog invalida koji je do smrti bio uzdržavan od člana obitelji nego sve pa i one privilegirane mirovine ukoliko je osiguran umro, a imao je jedan dan ratnog borbenog puta, dakle ima status hrvatskog branitelja, njegova supruga druga, treća ili četvrta nema veze koja, ukoliko je stara 40 godina naslijedit će obiteljsku mirovinu dakle tu cjelovitu koja može biti i povlaštena i ne znam kakva. Dakle ovo je problem za raspraviti koji treba vidjeti u kasnijem tijeku razmatranja zakonskih prijedloga. I još jednom želim napomenuti, nećemo postići kao društvo na ovaj način nego način da omogućimo i osiguramo posao za svakog drugog, upravo nezaposlenog branitelja jer branitelji su onaj dio populacije koji je bio posebno emotivno osjetljiv, koji nisu mogli trpjeti nepravdu, koji nisu mogli gledati agresiju i koji su se uključili u rat. Ja vam kažem da na zdravstveno stanje branitelja više utječe činjenica da u Hrvatskoj nije dobro, da se u Hrvatskoj loše živi i da žrtva koju su oni dali jednostavno nije urodila onim ciljem s kojim su oni kretali u Domovinski rat. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Lackoviću na ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovana kolegica Ines Strenja-Linić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući zahvaljujem. Pozdravljam još jednom predstavnike predlagatelja, pozdravljam i naše branitelje koji su tamo sa strane u kutu naših 100%-ni invalidi i slušaju ovu raspravu danas. Još jednom pozdravljam sve branitelje koji nas možda slušaju zainteresirano, ne znam da li je još upaljen prijenos ali barem preko interneta. Posebno pozdravljam sve moje pripadnike mogu biti i malo osobna, pripadnike saniteta iz Gospića s kojima sam provela 1629 dana. Slušala sam ovu raspravu jer sam morala nešto dovršiti prethodno i drago mi je da je gospodin ministar istupio i jasno rekao, da sve parcijalno donesene studije o tome kako žive i koliko žive branitelji dok ne bude gotova završna ona koja će pratiti točno sve branitelje jer se točno mora znati tko je branitelj, koliko je imao kad je preminuo i od čega je obolio, možemo točno iznositi podatke. Podaci koji su trenutno na web stranci Državnog zavoda javno zdravstvo su samo jedna studija ali mislim da nije relevantno postavljeno točno prilikom izrade studije koji branitelji su ušli u tu statistiku. Ipak neki podaci postoje, trenutačni prosjek života branitelja je 50,9 godina i to je činjenica. Prosječan životni vijek danas u Hrvatskoj je 73 godine, dakle branitelji žive 2 desetljeća kraće. Od '98. do 31.102015. umrlo je 39 105 branitelja najviše od raznih oblika novotvorina, 38%. dakle, to su tumori. Ali ono što je strašno, to je da od 1991. do danas, suicid su počinila 2 734 hrvatska branitelja i teško je nabrajati ono što se moglo a nije se učinilo tijekom ovih 20 godina nakon rata. Kada govorimo o braniteljskoj populaciji, članovima obitelji, znamo da je to najranjivija skupina koja živi najkraće i prerano umire. Danas kada znamo koliko živi prosječan stanovnik naše zemlje, moramo se upitati što smo to mi propustili učiniti. A mislim da smo mnogo propustili. Bavili smo se zakonodavstvom, imali smo neke zakone o braniteljima i ranije ali se nismo bavili dovoljno kako pomoći tim ljudima. Nismo pripremali naše ljude kada su krenuli u Domovinski rat, ljudi su krenuli sa srcem bez ikakve psihološke pripreme, bez razmišljanja o tome što će donijeti njima osobno taj rat osim što su se htjeli boriti za svoju zemlju. Ali mi se nismo pripremili niti smo znali što ćemo s tim ljudima kada rat završi. Prerana mirovina nikada nije bila rješenje, bila je socijalno rješenje za državu ali tim mladim dečkima, ja sam ih na desetke otpravljala u mirovinu i sukobljavala se s njima svakodnevno objašnjavajući da to nije rješenje, nije im donijela ništa dobro. jedan dio njih koji je ostao u vojsci na kraju je ispao i besperspektivan pa su otpuštani tako da je bilo pitanje što je rješenje za te ljude. Ali država je trebala pronaći rješenje neko drugačije osim onog odlaska u mirovinu. I mislim da je možda jedna od jako bitnih dijelova ovog zakona to što im ponovno omogućavamo što je moguće u svim vojskama svijeta a to je druga karijera, to smo morali davno napraviti. Da on zadrži dio svoje mirovine i da ga ponovno vraćamo u svijet rada jer oni žele raditi. Oni ne žele uzeti mirovinu, oni su samo u tom trenutku bili prisiljeni to uzeti s obzirom da za njih više mjesta u vojsci nije bilo jer smo ubrzano smanjivali broj pripadnika vojske. Dakle, nikada nema ničeg goreg kad završiš rat a izgubiš ponos ili ti ga netko oduzme. A to se i danas događa braniteljima i zbog toga je bitan ovaj zakon. Žalosna sam na svakog tko danas propituje i uspoređuje braniteljsku mirovinu od 2 i pol tisuće kuna sa mirovinom radnice nakon cijelog radnog vijeka. Ta radnica ima daleko premalu mirovinu. Ali to nećemo riješiti oduzimanjem branitelja. Pitanje braniteljske populacije, njihovih mirovina je jedna posebna kategorija. Nemojmo ljude u našoj zemlji, nemojmo socijalne prilike u našoj zemlji suprotstavljati braniteljima jer i ti branitelji žive u ovoj zemlji, dobro znaju koliko teško zapravo možemo išta učiniti sa mirovinama koje su jako male. Dakle, ono što trebamo pratiti je svakako socijalni aspekt i zdravlje hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji, njihovo duhovno zdravlje, zdravlje njihovih obitelji, kako organizirati palijativnu skrb, dakle njihov završetak život za one teško oboljele i članove isto njihove obitelji i zbog toga prijedlog da će biti izrađena Nacionalna strategija zdravlja hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji je od krucijalne važnosti. Dakle, predviđeno donošenje je nešto što je ključan dokument i zaštita i unapređenje zdravlja hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji je područje koje zahtijeva kvalitetan i hitan institucionalni pristup. Drago mi je što smo započeli sa screeningom i sistematskim pregledima, to je nešto s čime ćemo definitivno kod jednog dijela branitelja spriječiti smrtnost ishod, znači na vrijeme ćemo otkriti njihove bolesti i spriječiti smrtni ishod posebno što se tiče krvožilnih bolesti, znači bolesti srca, moždanih udara i malignih bolesti. Dakle, kad govorimo o braniteljskoj populaciji i članovima njihovih obitelji znamo da je to najranjivija skupina koja živi najkraće i prerano umire. Na to ukazuju mnogobrojni epidemiološki pokazatelji i mortalitetu i morbiditetu ali i rezultati domaćih i međunarodnih istraživanja koja se bavi ovim područjem. Ali u Hrvatskoj su primjeri dobre prakse i ciljane zdravstvene skrbi prema ovoj populaciji u nekim dijelovima Hrvatske zbilja dobro odrađeni, mada još uvijek nedostaje sveobuhvatni sustavan pristup rješavanju ovih problema. Dakle, istraživanja pokazuju za one koji se pitaju da li treba pomaknuti vrijeme za koje će se moći ponovno steći pravo na ratni vojni invaliditet, dakle pokazuju kako izloženost jakoj, ekstremnoj traumi poput izloženosti borbi ili teškog fizičkog zlostavljanja može dugoročno imati negativne posljedice kao što su zdravstvene i psihičke poteškoće i 50 godina nakon primjene traume. Kao direktni sudionici ratnih zbivanja, sudionici Domovinskog rata bili su izloženi životno ugrožavajućim situacijama. I topničko-minobacačkim napadima, puščanim-snajperskim vatrama, različitim vremenskim i higijenskim nepovoljnim uvjetima, neprimjerenim uvjetima, ekstremno visokih i niskih temperatura, višemjesečnim ratnim stresovima. Saborski Odbor je za zdravstvo i još 2004. predložio da kao posebni kategoriju treba voditi hrvatske branitelje u sustavu zdravstva, izraditi posebne epidemiološke studije koje bi pratile zdravstveno stanje branitelja kao što pratimo posebno školsku djecu, dojenčad, starije osobe. To do danas, kao što smo čuli, nije donešeno. I zbog toga pozdravljam, gospodin Jovanović je meni to već rekao, pozdravljam ovu inicijativu i vrlo skoro ćemo organizirati zajedničku tematsku sjednicu, na temu zdravstvenog stanja braniteljske populacije i preporučiti zapravo s naše strane od strane Odbora za zdravstvo i socijalnu skrb i Odbora za veterane, ono što bi bilo potrebno kako bi se i nacionalna strategija donijela što prije. Nešto o podacima koji su relevantni o suicidu. Dakle, još 2015. gospodin psiholog, gospodin Komar i Elvira Koić objavili su svoje istraživanje samoubojstva hrvatskih branitelja u Zagrebu i u Hrvatskoj. U kojoj su analizirali podaci iz registra hrvatskih branitelja, Ministarstva hrvatskih branitelja RH za one koje su pitaju da li su neka istraživanja rađena. I već tada su bili poznati podaci o dvostrukoj većoj stopi samoubojstva među hrvatskim braniteljima u … [[Govornik se ne razumije.]] populaciji. Iako je stopa praćenja pobola i smrtnosti hrvatskih branitelja, kao posebno zdravstvena ugrožena skupina trebala biti običajna zadaća javnog zdravstva i praćenja, to se do sada nije učinilo. Je li zajednica omogućila hrvatskim braniteljima uvijete u kojima bi kao pobjednici poslije povratka s bojišnice mogli ostvariti očekivani maksimum svojih radnih i intelektualnih sposobnosti? Ne. Je li im pokušala nadomjestiti barem dio onoga što im je rat nepovratno odnio? Ne. Objavljeni rezultati istraživanja gospodina Komara upućuju na to da je ratna trauma praćena stresom kao posljedicom odnosa društva prema hrvatskim braniteljima ubrzala razvoj psihosomatskih bolesti i stanja poput karcinoma koji su zapravo najčešći uzroci hrvatskih, smrtnih hrvatskih branitelja. Dakle, od 1991. do kraja 2014. samoubojstvo je počinilo 2734 hrvatska branitelja. Najviše u Zagrebu. Gdje zapravo živi 55% braniteljske populacije cijele Hrvatske. U Zagrebu ih je samoubojstvo počinilo 320 njih, znači 13% od ukupnog broja. Navedene brojke su definitivno sigurno niže od stvarnih jer neka samoubojstva možda i nisu kao tako službeno i verificirana. Hvala.
Zahvaljujem kolegici Ines Strenja-Linić na ovoj raspravi. Ulazimo na sljedeću raspravu. Poštovani kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Sabora. Poštovani ministre, gosti, kolegice i kolege. Evo nakon izlaganja u ime kluba zastupnika i nakon cjelodnevne rasprave, mislim da smo se sad već približili nekakvih zaključcima nakon prvog čitanja. Naravno biti će i drugo čitanje kad ćemo moći davati amandmane. Ja vjerujem da je ministar čuo ona pitanja koja smo mi postavili. Između ostaloga zbog čega su braniteljski status dobile osobe koje su bile u vojsci '96. godine. A sad bi htio ovdje spomenuti još par stvari iz samoga zakona. U samom zakonu po prvi put se uvodi institucija dragovoljca Domovinskog rata. Mislim da je to dobro, s time da dragovoljac ima prava samo ako je pristupio obrani domovini prije 15.1.1992. Također ono što je dobro, dobro je da se smanjuje penalizacija za umirovljenje. Znači onim ljudima koji ostvaruju pravo na starosnu mirovinu, da s obzirom na to da nemaju puni radni staž, da nemaju takvu penalizaciju, kao recimo drugi djelatnici, to je iz važno zbog toga, što eto u vrijeme Domovinskog rata, doista mnogi mladi ljudi nisu imali prilike raditi, nisu imali prilike studirati, mnogi su izgubili godine na studiju, jednu dvije i to će im možda na kraju faliti, da neće moći ostvariti puni radni staž, pa onda da ih previše zbog toga ne kažnjavamo, ova penalizacija, dakle, nije tako stroga. Ono što se u zakonu pojavljuje, međutim što je bilo i prije, a to je politika zapošljavanja hrvatskih branitelja. I tu ponovno dolazimo u raskorak teorije i prakse, gdje u stvari i ovo dosadašnje zakonodavstvo je nudila rješenja, bar na papiru, ali … [[Govornik se ne razumije.]] hrvatski branitelji nisu mogli zaposliti. Nisu se mogli. Evo sad čujemo da je 82000 hrvatskih branitelja je nezaposleno, što znači da od ukupnog broja nezaposlenih, oni čine 40%. Što praktički ispada da su hrvatski branitelji predodređeni za nezaposlenost, a imaju pravo da budu zaposleni, da imaju prednost pri zapošljavanju, kad imaju jednake uvjete kao i drugi kandidati. Ako dozvolite, tu bih nešto rekao i iz svog vlastitog iskustva. Da bi se zaposlio, nakon završetka studija, morao sam napisati jedno 16, 17 molbi, puno molbi sam napisao i u svakoj toj molbi sam napisao da sam hrvatski branitelj i da se pozivam na to da u slučaju jednakih uvjeta imam prednost pri zapošljavaju. Nitko nije uvažio taj zakonski članak. Kad više nisu znali što bi i kud bi, onda su poslodavci jednostavno poništavali natječaj. Znači poništavali su natječaj, nikoga nisu primili, ali eto nisu ni mene, onda idi dalje, metoda iscrpljivanja, dok se negdje druge čovjek ne odluči otići ili ga negdje drugdje prime, tako da su ovi zakoni dakle, u bitnome bili, dakle, nisu se provodili. I doista je sad pitanje, s obzira da je to pravilo već i prije i sad se opet kao bolje definira, pooštravaju se kazne oko zapošljavanje branitelja i zbilja je pitanje, da li će doći do većega odljeva hrvatskih branitelja sa Burze za zapošljavanje. Isto tako, kad čitate one zakonske članke o stambenom zbrinjavanju branitelja, to izgleda odlično, to, rekli biste, pa gle, svi hrvatski branitelji će biti zbrinuti, ali to stambeno zbrinjavanje, dakle, o njemu se govori već 15, 20 godina i opet kad pogledate, kad hrvatskih branitelja je dobilo stan to je vrlo malo. Ja osobno ne znam nikoga. Vidio sam na televiziji, da su se par puta dijelili neki ključevi u nekim zgradama ali doista mislim da čak i jedan veliki broj invalida još nije stambeno zbrinut, a kamoli da bi bili zbrinjavani hrvatski branitelji, njihove obitelji. Tamo se posebno spominje u zakonu koliko ko mora imati kvadraturu ovisno o broju članova obitelji itd. međutim u praksi toga nema. I tu je vrlo bitna uloga Ministarstva branitelja kao i svih drugih institucija RH da se ne donose samo zakoni, a mi smo u Hrvatskoj u tome majstori. Ko što je rekao jedan zastupnik mora se donijeti zakon o provedbi zakona, praktički ispada tako. Znači da donesemo zakon i da nakon toga taj zakon ostaje mrtvo slovo na papiru. Kao što sam spomenuo isti slučaj imamo i s tim famoznim dionicama, ljudi dobiju dionice, one na papiru vrijede 15, 20, 5 tisuća kuna svejedno koliko, a možete ih prodati za nula kuna i država kaže evo mi smo ispoštovali zakon, mi smo dali braniteljima nekakvo obeštećenje, a on u biti nije dobio ali baš ništa od toga što je sudjelovao u ratu ili izgubio zdravlje ko gospodin Miško Balog. Isto tako imamo tu problematiku kao što je spomenula zastupnica Strenja-Linić, umirovljenika koji to nisu. Znači imamo ljude koji bi mogli raditi, koji imaju sposobnost za rad i djelomičnu i popuno, ali koji danas jednostavno se više ne žele vratiti tržište rada iz jednostavnog razloga što je njegova mirovina dvostruko pa i više puta veća nego što bi mogao dobiti plaću u svojoj struci. Znači neko ima mirovinu 6, 7 tisuća kuna pa što će sada ostaviti mirovinu da bi radio za 3, 4 tisuće kuna? I to dakle nije dobro, a djelomično nije dobro iz tog razloga što branitelji nemaju dovoljno dobro obrazovanje da bi se mogli uključiti u tržište rada. Da li i kako to, nisam stigao proučiti, Ministarstvo branitelja sudjeluje u prekvalifikaciji hrvatskih branitelja? Da li ono snosi troškove, da li je ono u tom aktivno sudjeluje? Evo to bi volio da čujem ili da me čisto uputi neko iz ministarstva da vidim da li se po tomu pitanju štogod konkretno poduzelo. To bi bilo dakle u najkraćim crtama nekakav osvrt na ovaj Prijedlog Zakona o hrvatskim braniteljima. Nadam se da će i drugi zastupnici dati svoje viđenje da će u drugom čitanju dati svoje amandmane, da ćemo dobiti jedan kvalitetan zakon koji neće biti preširokih ovlasti, koji će zaista štititi one skupine građana kojima je namijenjen i s druge strane da nakon ovoga zakona neće ostati neki repovi, da nećemo opet gledati neke nemile scene da neko prosvjeduje, da neko diže revolucije, još gore da prijeti Vladi ili ne znam komu, da će se doista pronaći jedno pravedno, optimalno, održivo rješenje i da onda konačno ovo pitanje zatvorimo, da se okrenemo budućnosti jer na koncu konca svih hrvatski branitelji borili su se prije svega za to da osiguraju bolju budućnost za sve hrvatske građane jednako. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Branimiru Bunjcu na ovoj raspravi. Imamo dvije replike. Prva replika poštovana kolegica Irena Petrijevčanin-Vuksanović. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Evo reći ću samo kratko, unatoč svim manjkavostima i možda nedostacima koje kolega Bunjac vidi, treba nekako i summa summrum rezimirati s obzirom da je već ovaj kasni sat i treba objektivno reći da ovako sistematičan zakon u kojem su detektirane sve dosadašnje slabe točke, do sada nismo imali, unatoč tome što vi vidite kao manjkavosti. Ali još važnije od toga da su detektirane slabe točke, da su detektirani dugogodišnji problemi je to da se prvi puta do sad tim problemima pristupa sveobuhvatno, da surađuju nekoliko ministarstava, resorno sa ostalim ministarstvima, da postoji ono na što se uvijek žalimo i oporba da nema sinergije, da nema simbioze, da nema analitike, e to sada sve ima. I u svakom smislu je za pohvalu i inicijativa ministra Medveda i inicijativa svih onih koji su sudjelovali u ovome i oni koji su dali najveći obol pisanju ovog zaista, zaista opsežnog zakona, a vidimo koliko ima članaka. I ako ima nedorečenosti, pa onda će biti drugo čitanje i naravno da će se onda editirati. Ali ono što sam rekla, summa summarum kada čitamo ove članke s obrazloženjima onda vidimo da je ovaj zakon do sada najveći pomak u ovom području i to je nesporna činjenica i to treba reći jasno i glasno. Ovaj zakon nikoga ne diskreditira, on nikoga ne diskriminira, on je pomak naprijed u smislu da teži pomoći potrebitima, braniteljima i onima koji do sada nisu imali regulirani svoja prava i nikako ne ide unatrag, on samo ide unaprijed, a to odgovorna vlast treba i činiti.
Zahvaljujem kolegici Petrijevčanin-Vuksanović. Odgovor kolega Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa kolegice Petrijevčanin-Vuksanović, na vašemu komentaru. Vi vidite u ovome zakonu određeni pomak i on je neosporan. Sam prijedlog zakona je i s tim obrazloženima ima nekih 300-njak i više stranica i kako bi rekli već njegov obim pokazuje da se na njemu ozbiljno radilo. Međutim morate biti svjesni jedne činjenice, a ta je da bilo koji zakon, bilo koja prava koja dajemo u RH moraju biti održiva u odnosu na proračun. Znači ako ta prava, mi možemo sad obećat što god želite bilo kome, ali ako to nije održivo u odnosu na proračun, onda ćemo u budućnosti ponovno imati nezadovoljstvo, ponovno ćemo imati dakle društvene sukobe. I ja bih vam, vama osobno i svim zastupnicima HDZ-a poželio, da kad ovaj zakon bude donesen, da više nikada ne bude prijetnji prosvjedima, da više nikada ne bude priča o a), b), c) i d) opcijama, da više nikada ne bude sjednica Vlade koje bi morale raspravljati posebno o nekakvim zahtjevima branitelja itd. Ja vam želim da taj zakon doista zaživi na takav način da nakon toga o hrvatskim braniteljima i njihovom sudjelovanju u opće političkom i društvenom životu Hrvatske budu samo pozitivna. Međutim, poznajući situaciju bojim se da možda neće proći niti mjesec, niti dva dana, a ponovno ćemo slušati priče kako hrvatski branitelji su zanemareni i kako nisu dobili ovo ili ono. Pričekajmo dakle. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Bunjcu na odgovoru. Imamo još jednu repliku po ovoj raspravi. Poštovana kolegica Ines Strenja-Linić. Izvolite.
Pa poštovani gospodine Bunjac, vi ste mene potpuno krivo shvatili. Dakle, ja govorim o braniteljima koji će najzad imati mogućnost da se vrate u svijet rada i da rade, jer oni to žele i to im je potrebno i za bolju financijsku situaciju u njihovoj obitelji, ali i za njihovo psihičko stanje, da se osjećaju korisni. Tisuće njih su se osjećali loše nakon što je završio Domovinski rat i nakon određenih godina kako se smanjivao broj pripadnika Hrvatske vojske kada su rješavajući se polako, smanjivanje tog broja jedan veliki bio njih otišao je u mirovine. I te mirovine nisu takve da bi se zbog njih sada odustalo i ostalo u mirovini. I drago mi je, znači vi trebate pročitati ovaj članak 29. koji točno kaže da će, ovim člankom je predviđena mogućnost zaposlenja korisnika starosne mirovine ostvarene temeljem ovog zakona do polovice radnog vremena ili čak i jedan dio njih će moći kompletno zamrznuti svoju mirovinu, neće izgubiti. U Hrvatskoj nedostaje radne snage. Dio njih zbilja se želi, ja poznajem jako puno njih koji i sad rade u sivoj zoni zato što ne mogu ostvarit i ovime otvaramo tu mogućnost. Dakle, branitelji žele raditi, a sad im otvaramo i tu mogućnost i to je za njih dobro. Ali isto tako ne volim kad se spominju njihove mirovine jer još jednom treba ovdje ponoviti. Ljudi završilo je 71 godina iza Drugog svjetskog rata. Mi 23000 još isplaćujemo tih mirovina. Dakle, nemojmo spominjati naše branitelje samo iz Domovinskog rata, spominjimo te. Ne vjerujem, 15000 je mirovina koje su, boračkih mirovina, znači onih koji su bili pripadnici navodno oslobodilačkog rata, 15000. Ne vjerujem da je baš toliko njih bilo djece od 8 do 10 godina koji su svi bili kuriri i svi proveli 4 godine u narodnooslobodilačkom ratu da bi sad 70 godina iza toga još 15000 njih baštinilo te mirovine. Jedan dio su njihove udovice, jedan dio njih koji su definitivno možda i u tom sustavu tražili neke propuste. Već je gospodin Orepić govorio propusti, sve ono, onaj tko bude htio zlouporabiti ovaj zakon apsolutno kazniti. Ali nemojmo negativno gledati na branitelje, jer oni to nisu zaslužili. Ovim zakonom vraćamo dostojanstvo naših branitelja i to mora bit konsenzus svih nas u ovoj sabornici. I zato ovaj zakon treba dobiti potporu svih klubova u ovom Saboru. Hvala.
Zahvaljujem kolegice Strenja-Linić i na vremenu kojeg se pridržavate. Odgovor kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa zastupnice Strenja-Linić. Pa naravno da rad je čast, rad je zadovoljstvo, rad je ponos, rad daje čovjeku smisao života i potpuno je, dakle deplasirano govorit o tome da je netko tko je otišao u mirovinu sa 30 ili 40 godina, dakle ispunio svoj nekakav životni cilj. Međutim, vi ovdje, na što se treba osvrnuti. Da sada po novom zakonu oni umirovljenici koji se žele zaposliti imaju pravo zadržati i mirovinu. I to će njima omogućiti da se vrate na tržište rada. Znači, on će raditi, primat će plaću ali će primati i mirovinu. Pa toga do sada nije bilo. I zbog toga razloga mnogi nisu htjeli raditi, nego su radije kad su morali birati zadržavali mirovinu nego su radili ili su zadržavali invalidninu pa opet ostajali kod kuće ili kako vi velite radili u sivoj zoni itd. Međutim, bez obzira na sve to opet ostaje taj problem 82000 nezaposlenih branitelja, opet ostaje pitanje natječaja koji se dakle izigravaju, gdje se unaprijed po nekoj političkoj podobnosti ili po ne znam kakvim rodbinskim vezama zna tko će se zaposliti, a oni ljudi koji imaju, dakle ili prava ili imaju neke druge stručne kvalifikacije jednostavno posla ne mogu dobiti. I zato je vrlo bitno da, ponavljam još jednom profunkcionira sustav tih javnih natječaja, sustav zapošljavanja. I najbolje bi bilo za cijelo društvo u cjelini, pa onda samim time i hrvatski branitelji bi pronašli svoje mjesto, ne bi morali tražiti posebnu zaštitu institucija. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Bunjcu na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu. Poštovani kolega Željko Raguž, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre hrvatskih branitelja sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Nakon cjelodnevne rasprave o Prijedlogu Zakona o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji ono što raduje je činjenica da je značajno napredovala politička misao zastupnika u Hrvatskom saboru o Bosni i Hercegovini, realnostima Bosne i Hercegovine što se moglo čuti iz rasprava kada se mogao vidjeti i odnos prema zaštiti prava pripadnika Hrvatskog vijeća obrane. Ono što nije dobro a što smo danas također mogli čuti, da se u kontekstu rasprave o Prijedlogu zakona o hrvatskim braniteljima nastoji suprotstaviti različite socijalne kategorije hrvatskog društva što je vrlo ružno i što u sebi ipak ostavlja bojazan da jedan dio kolega zastupnika ne razumije značaj ovoga pitanja na pravi način. Kada su u pitanju pripadnici HVO-a ovakav odnos kojega smo danas mogli čuti, prije svega trebamo zahvaliti djelatnicima Ministarstva hrvatskih branitelja koji su našli načina da na nizu sastanaka sa predstavnicima udruga HVO-a rasprave sva sporna pitanja i dođu do realnih zaključaka o mogućnostima spektra zaštite prava hrvatskih branitelja, pripadnika HVO-a koja uvažavaju socioekonomske realnosti RH. Ono što se od pripadnika HVO-a prigovara a što dijelom nažalost ne stoji je činjenica da se trebaju stvoriti proračunske mogućnosti da bi se mogle primijeniti pojedine odredbe ovoga zakona sa 1. siječnja 2019. godine. Ja vjerujem da se vodilo računa i da je jednostavno ovakva odredba o primjeni zakona sa 1. siječnja 2019. posljedica socioekonomske realnosti u RH i proračunskih mogućnosti RH. Ono što je važno naglasiti kada su pripadnici HVO-a u pitanju da su zaštićena dakle stečena prava pripadnika HVO-a, da su otvorene nove mogućnosti u skladu sa realnostima bez pravnih smetnji kada je u pitanju status hrvatskih branitelja. Ono što je važno također istaknuti a što je kolegica Linić dobro primijetila važno bi bilo nakon drugog čitanja usvojiti ovaj zakon sa maksimalnim konsenzusom, maksimalnim mogućim konsenzusom u Hrvatskom saboru jer je to značajna poruka zbog niza realnih trenutaka u nekim drugim ovlastima u hrvatskom društvu što vjerujem da će najveći broj kolega i razumjeti. Kada su u pitanju pripadnici HVO-a i kada su u pitanju dakle mogućnosti ovoga zakona predlagač vodi računa i o okolnostima kakve jesu u BiH-a manje nego u RH što je definirao u članku 129. i članku 142. kada je u pitanju mogućnost sekundarne pravne pomoći pripadnicima HVO-a, dakle odvjetnička usluga koja je nažalost potrebna velikom broju pripadnika HVO-a u BiH-a protiv kojih se vode sudski procesi u BiH-a uz dvostruke standarde u odnosu na pripadnike drugih vojski u BiH-a koje su sudjelovale u ratu u BiH-a. Kada je 2006. potpisan ugovor između RH i BiH-a o suradnji na području prava stradalnika rata u BiH onda se dogodio jedan detalj o kojemu će trebati voditi računa kada se bude ponovo došlo u prigodu potpisivati novi Ugovor o izmjenama i dopunama Ugovora o suradnji, dakle ovlasti stradalnika rata u BiH, između RH i BiH-a a to je činjenica da je ovaj ugovor bio predmet i rasprave i odluke Ustavnog suda BiH-a. Naime, iako su članovi predsjedništva BiH-a krajem 2005. godine dali suglasnost na predloženi ugovor između RH i BiH, Klub Bošnjaka u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH-a je pokrenuo dakle postupak pred Ustavnim sudom BiH-a ističući činjenicu kako je ovaj predloženi ugovor destruktivan po interesu Bošnjačkog naroda u BiH-a. Dakle zbog realnosti dakle odnosa prije svega bošnjačke politike prema Hrvatima u BiH-a, prema RH treba imati u vidu a jednim dijelom odredbi u ovom zakonu na određeni način su se preduprijedile te opasnosti što je vrlo važno, što je predmet kvalitetnog pristupa analizi, dakle ovih svih opasnosti u realizaciji zaštite prava pripadnika HVO-a. Ja vjerujem kada budu drugačije okolnosti, dakle i u Hrvatskom društvu, dakle kada budu drugačije socioekonomske mogućnosti hrvatskog društva, kada se promjene međunarodne okolnosti da će spektar zaštite, dakle prava pripadnika HVO-a biti u jednom dijelu uvažavajući realnosti hrvatskoga društva sigurno definiran i realiziran na primjereniji način. Ali kao Hrvat iz BiH cijenim sve ovo što je do sada urađeno, vjerujem da je ovo jedan vrlo vrijedan temelj u odnosu i na neka druga pitanja kada je hrvatski narod u BiH predmet obrade u okviru pojedinih zakona. Činjenica koja je danas također isticana da je važno voditi računa o jednakosti hrvatskih građana. Pa mislim da se upravo i na ovom primjeru pozitivnog odnosa prema pripadnicima HVO-a upravo svjedoči to zauzimanje za jednakost hrvatskih građana. Naime u Federalnom ministarstvu branitelja u Sarajevu uz 56 Bošnjaka radi samo 9 Hrvata i 1 pomoćnik Hrvat. Dakle to svjedoči koliko su Hrvati hendikepirani u smislu zaštite svojih prava. U BiH angažman RH na određeni način kompenzira sve nedostatke našeg položaja u BiH. I na kraju zahvaljujem djelatnicima Ministarstva hrvatskih branitelja što su na jedan realan i odgovoran način sagledali poziciju pripadnika HVO-a i u okviru odredbi ovog zakona dali im odgovornu pozornost. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Željku Ragužu na ovoj raspravi. Imamo dvije replike. Prva replika poštovani kolega Miro Bulj.
Hvala lijepo. Pa opće poznato da su Hrvati iz BiH-a bili brojni u samim počecima uključena u hrvatske postrojbe i prije samog priznanja RH i o tome nema rasprave. Činjenica je da je HVO imalo veliku ulogu zajedno sa HV-om u borbi na području BiH, poglavito u dijelu potpisa sporazuma Izetbegović-Tuđman u vila Dalmaciji '94. godine u Splitu. Međutim, kakva je bila hrvatska politika prema vašim krajevima? Nije bila državnička. Mi danas imamo u Haagu šestorku, tek prije godinu dana ministar pravosuđa je prvi put posjetio, bilo tko od državnika, ostavljeni su sami ti generali. Nije ih bilo briga. Loša politika, prije svega nije bila državnička iz Hrvatske prema ljudima u BiH, a također i vaši predstavnici u BiH nisu dovoljno dobro štitili interese kako pripadnika toga naroda, tako i pripadnika HVO-a. A rezultati su vidljivi da sve više i više ljudi iz tih krajeva odlaze i iseljavaju šta u Hrvatsku, a nažalost poglavito u treće zemlje. Nema razlike između hrvatskoga branitelja, ja to govorim iz osobnog iskustva jer sam bio godinu dana na području BiH u Domovinskom ratu, međutim politike su loše. Triba priznati i vi iz BiH da Hrvate ne zastupa se dovoljno dobro, a poglavito nije bila državnička politika iz Hrvatske. Bila je politika, pa ne znam kako, pokušaja sitnih kupovina malih interesa. Tamo tiba narod subvencionirati da ostane živjeti i onda će pripadnici HVO-a koji su dali svoje živote, ostvariti se njihovi ideali. A ne da imamo praznu Hercegovinu i Bosnu, da imamo nezaštićenu granicu RH šta je nacionalna ugrozba i hrvatskoga teritorija i prema tome loše politike Hrvatske prema narodu BiH hrvatskom narodu je evidentna i rezultati su vidljivi. Zato moramo se boriti da taj narod ostane živjeti u BiH, a Hrvatska da pomaže u skladu sa Ustavom, da pomaže našim Hrvatima u BiH šta je obaveza Hrvatske države. A to do sada se nije radilo, to triba jasno i glasno kazati. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Bulju na replici. Odgovor poštovani kolega Raguž. Izvolite.
Kolega Bulj, ne dvojeći vaše dobre namjere ja bi samo kazao da je složeno politički djelovati u BiH i složeno i kompleksno i pomagati Hrvatima u BiH. Ono što je važno to je da postoji napredak o kome sam govorio, a nećemo se vraćati na ranija razdoblja kada su se određeni predstavnici političkih stranaka neodgovorno ponašali prema Hrvatima u BiH i ja mislim da je to vrijeme za nama. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Ragužu na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio poštovani kolega Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Raguž, mene je jako dojmila ova vaša pojedinačna rasprava, pogotovo kada ste u prvoj rečenici rekli da je napredovala politička misao među političkim strankama u RH glede položaja Hrvata u BiH i samo pitanje BiH. I to bi trebalo barem jednom mjesečno u ovom Saboru i razgovarati i otvarati određene teme vezano za položaj Hrvata u BiH kao konstitutivnog naroda, pogotovo u složenim političkim odnosima o kojima ste vi i sada u replici kolegi Bulju rekli. Ne bih se složio da nije bilo pomoći i prije, da se nije razmišljalo o BiH na jedan drugačiji način. Hvalili ste prijedloge Ministarstva hrvatskih branitelja da je sada pokazalo jedan veći senzibilitet vezano i za poštivanje zaštite stečenih prava, ali i za proširenje određenih prava pripadnika HVO-a. Situacija odnosno položaj Hrvata u BiH je iznimno bitan za položaj RH. Stabilnost RH zavisi od položaja Hrvata u BiH, opstanak Hrvata u BiH je jačanje stabilnosti RH. Što to prije shvatimo ja volim reći da je pitanje svih pitanja za bilo kojeg političara u RH kako se odnosi prema pitanju položaja Hrvata u BiH, posebno mi je drago što ste to u svom uvodnom izlaganju i kazali. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Babiću na ovoj replici. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Vlaho Orepić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre, kolegice i kolege. Ja ću izlagati u nekakve dvije cjeline, ja ću to nazvati jedan tehnički osvrt i jedan suštinski osvrt na suštinu ovoga zakona koji je iznimno značajan i bitan i kojem smo mi u klubu Most-a uistinu pristupili iznimno odgovorno i savjesno i van svake nekakvog populizma, želimo doprinijeti da ovaj zakon bude jedna cjelina koja će biti prihvatljiva svima nama ovdje u Hrvatskom saboru. Pa evo ja ću sada ovaj prvi dio tehnički preletiti, možda ću biti suhoparan i monoton ali vrlo kratko će trajati, ali čisto da uđe u zapisnik i mislim da su konkretne stvari tako da, a dostavit ćemo i u pismenom obliku. Znači točno u članku 4. predlažemo da se brišu riječi priznati statusom HRVI iz Domovinskog rata prve skupine sa 100% oštećenja organizama, te da se svim braniteljima sa problemom kojim se suočava i gore izdvojena grupa branitelja daju ista prava i mogućnosti. U članku 6. predlažemo ukidanje vremenskog ograničenja za točku e dok za točku f tražimo isto vremensko ograničenje, znači 31. prosinac 1997. godine kao i u točkama c i d. Članak 30. Predlažemo da se u članku 30. znači doda novi stavak 5. koji glasi: „Zakon o smanjenju mirovina određenih, odnosno ostvarenih prema posebnim propisima o mirovinskom osiguranju neće se primjenjivati na osobe iz stavka 1. i 2. ovog članka počevši od 1.7.2018. godine. Članak 46. predlažemo kako se iz odluke Ustavnog suda, tu je navodimo, to ćete dobiti u pismenom obliku, vidi da se smanjenje mirovine veže uz osobu i njene potrebe, a ne nosioca obiteljske mirovine. Slijedom navedenog tražim ukidanje stavka 4. članka 46. Članak 69. predlažemo. U članku 69. stavak 1. točka a) riječ „u vlasništvu“ zamjenjuju se riječima „na korištenje“. A u stavku 5. riječ „u vlasništvu bez naknade“ zamjenjuje se riječima: „na korištenje“ te na kraju članka dodaje se novi stavak koji glasi: „Prilikom preuzimanja novog automobila HRVI iz Domovinskog rata sa oštećenjem organizma od 100% dužan je predati dosadašnjem ministarstvu koji će po javnom natječaju biti dodijeljen potrebitima.“ Znači članak 101. i 102. definirati stavak na HRVI iz Domovinskog rata bez prihoda. I pod b) iza točke „K“ dodaje se nova točka „I“ koja glasi: „Djetetu HRVI iz Domovinskog rata i hrvatskih branitelja.“ Sa ovim sam iscrpio ovaj dio, ali dobit ćete i u pisanom obliku, tako da evo čisto da se. Što se tiče pristupa ovom zakonu želim naglasiti da govorim kao hrvatski branitelj od prvog do zadnjeg dana. Govorim kao netko tko ne koristi nikakvo pravo i govorim kao netko tko je duboko svjestan da je Hrvatska zapuštena i nezaštićena zemlja. Govoriti o bilo kojem zakonu o bilo čemu, a ne razgovarati o kontekstu u kojem se nalazi u trenutku i stanju u kojem se nalazi i narod i država mislim da je neodgovorno i … [[Govornik se ne razumije.]] Odmah ću konstatirati da pozdravljam naum da se zakon uokviri u jednu cjelinu. Republika Hrvatska uistinu treba skrbiti o braniteljima i stradalnicima Domovinskog rata to je nedvojbeno kad kažem braniteljima, govorim o braniteljima, svima bez obzira da li su iz HVA-a ili su HVO-a itd. Za mene je branitelj, branitelj. Ali ne smijemo ljudi dozvoliti, da se neosnovano, da se ostvaruju neosnovano status branitelja i da se zloupotrebljiva također status branitelja. To jednostavno zakonom moramo spriječiti neosnovano stjecanje statusa i zlouporabu tog statusa. Ne smijemo niti u jednom trenutku dozvoliti sebi da se na branitelje gleda kao na neku privilegiranu kastu, a to se neće dogoditi ukoliko budemo realni, ukoliko budemo objektivni i ukoliko iz naših redova sve one lažne kojih ima, kojih ima i koji zlorabe i ovu državu i ovaj narod, koje jasno istjeramo iz naših redova. I uistinu mislim uvažavajući okolnosti u kojima se nalazi država, narod ne smijemo niti jednom kunom, ponavljam niti jednom kunom zadužiti RH, niti našu djecu, našu budućnost. Mi moramo se kretati i u okvirima onog što imamo. Trebamo rasporediti ako treba i pravednije rasporediti ovo što se sad već raspoređuje prema potrebitijima. U tom duhu uistinu naglašavam što je vrlo bitno ugraditi u ovaj zakon ukoliko netko odšteti ili je oštetio RH, pazite od trenutka kad je na osnovu kojeg je stekao status branitelja pa do sad ili do ne znam kad na bilo koji način ošteti RH treba mu oduzeti status branitelja i sva prava koja proizlaze iz njega ne samo sa osvrtom na tri godine, ne samo na nekakva novčana primanja, nego jednostavno sve. To govorim i s ovim ću riječima zaključiti. Mislim da je status branitelja pravo na čast prije svega, a ne pravo na nekakva prava. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Orepiću na ovoj raspravi. Imamo jednu repliku. Poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Kolega Orepiću iznijeli ste izmjene koje ste rekli, promjene koje bi trebale biti i koje članke mijenjati. Sve to što ste pročitali u biti je dostavljeno službeno priko službi i ministru, pa se mi iskreno nadamo da će do drugoga čitanja ono što bi tribalo da se prihvati da će biti prihvaćeno ni u obliku amandmana, samo da napomenemo, nego u obliku znači prijedloga koje možete uzeti, koje može ministarstvo uzeti na razmatranje. Da, složio bih se da je registar branitelja častan i da triba biti časni ljudi na njemu koji su branili svoju Domovinu. Međutim, moremo mi govoriti i o drugim registrima. Recimo registrima ratnih profitera, registrima dezertera ako ih ima naravno, a vjerojatno ima, a ključno je ratni profiteri koji su stvorili svoja carstva u okolnostima kada se Hrvatska stvarala. Jutros smo napomenuli da triba registar agresora. Još uvijek šetaju i Vukovarom oni koji su silovali. To svjedoče osobe koje su, znači bile žrtve i one sada jednostavno moraju gledati svoje zlikovce, krvnike. Jer je nevjerojatno ono što je kolegica Linić rekla da će Stanimirović jednoga dana, gradonačelnik Vukovara u ratu sjediti u ovome Parlamentu. Prema tome, ima tu puno tih stvari koje treba ovo društvo uraditi zbog pravednosti prema Domovinskom ratu, prema temeljima države. Međutim, izrugivanje sa Domovinskim ratom kao što čine kolega Pupovac i na to neće da odgovori premijer Plenković dovodi cijeli Domovinski rat van istinitih granica. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Bulju na replici. Odgovor kolega Orepić. Izvolite.
Kolega Bulj, točno je tako da bi mi mogli praviti do beskonačnosti nekakve popise itd. Mi trebamo jasno osvijestiti činjenicu da smo mi uistinu siromašno i obespravljeno društvo. To je činjenica. Trebamo znati da radnici još dan danas ne primaju plaću. Trebamo biti svjesni toga. Trebamo znati da je društvo nepravedno i da ljudi idu iz RH ne zato što je gospodarska kriza. Ja vjerujem da smo pošteno društvo, da bi onda ostali i borili se. Ljudi idu zato što ne vjeruju institucijama RH. I to moramo mijenjati. I mislim da Zakon o braniteljima, da branitelji isto ko što su '91. krenuli braniti ovu Domovinu nikome i ništa nisu ni pitali ni tražili, da je ovo trenutak da ova nekakva točka, u kojoj možemo promijeniti priču ako budemo dovoljno zreli i pametni i da jedinstveno krenemo u stvaranju nekakvih novih vrijednosti u društvu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Orepiću na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu, pojedinačnu, poštovani kolega Zdravko Ronko. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo ja ću na samom početku reći da podržavam pristup radu i izradi ovoga zakona i da ću ga kao takvoga podržati i naravno da ću za njega glasati, jer je s njim ispravljene su mnoge nepravedne, pa isto tako i vraćena su mnoga dostojanstva, odnosno, bolje rečeno biti će vraćena. No to ne znači, da ne želim da on bude bolji. Ja neću to uvjetovati svoje glasovanje ni datumom, ni izgledom nekakvog članka, formuliranjem nekakvog članka, kako se meni sviđa, ali ću nastojati truditi se i predložiti da on bude bolji i kvalitetniji barem iz mog kuta. A većina će odlučiti o tome da li sam bio u pravu ili ne. Stoga, ja bih krenuo od čl.1. vi znate da je on donio određenu polemiku, bilo je nekakvih rasprava, žešćih, manje žešćih itd. Ali ja sam negdje pročitao gdje je ministar Medved rekao kako je uporište za taj članak, čl.1 našao u deklaraciji o Domovinskom ratu. Stoga evo da ja ne širim to pitanje, ne obrazlažem, već je putno vremena i prošlo, samo ću reći da evo pozivam i ministra i njegove suradnike, da čl.1. usklade sa deklaracijom o Domovinskom ratu. Tako sve jasno piše, a takva deklaracija je kakva je da je, ali je takva deklaracija na snazi. Što se tiče čl.3., 4. 5. da, nakon toliko i toliko godina, evo, napokon će dostojanstvo dobiti dragovoljci narodne zaštite, nepravda će biti ispravljena, to je ono što podržavam, osobno i sa mnogim kolegama iz udruga braniteljskih sam poderao puno cipela, da bismo se između ostaloga i mi izborili za ovaj status. Njega su blokirali, ja ću reći birokrati i opstruirali sa raznih razina. Puno tu je sudjelovao kroz to vrijeme i DORH svojim tumačenjima o toga kad se priznaje status. Pa su smislili da to bude 30.srpnja, odnosno, 1.8. zato što je tada donešena jedna zapovijed o nekakvoj višoj razini organizacijskoj razini, a zna se jako dobro da je narodna zaštita osnovana, odnosno, predsjednik Tuđman je osnovao međustranačko vijeće upravo za narodnu zaštitnost, za obranu, 15.3. i da su tijekom proljeća, dakle, prije tog datuma se javljali dragovoljci i organizirali. Treba znati da oni nisu imali status, barem oni koji su imali ratni raspored, da nisu imali status, da je zakon derogiran i da je isto tako došlo do nekakvih krivi tumačenja, samo zato što je neki birokrati nisu dovoljno znali ili htjeli znati, a onda su bili uporni u tom nastojanju, pa su utvrdili da je 24.12. rok kad se stavlja klapra i kada se više ne može priznati taj status. Međutim, jasno je da je predsjednik Tuđman o odluci o ustroju domobranstva, koju je donio 24.12. ustvari jasno piše da ona stupa na snagu 30.1. A onda je još zakonodavac lijepo dodao, kako za priznavanje statusa treba 150 dana. Svima treba 100 ali za pripadnike narodne zaštite 150. I mogli ste se nasaditi na glavu ali vam fali 144 sata ili fali vam 6 dana da biste ostvarili taj status. I nitko ga nije mogao i nitko ga nije uspio ostvariti. A zna se jako dobro da su upravo ti pripadnici narodne zaštite ustvari bili dragovoljci, bili branitelji, koji su sa vlastitim novcem kupovali oružje, streljivo, a sa odjećom i hranom od kuće javljali se dobrovoljno, bez mobilizacijskih poziva, bez materijalne koristi, bez plaća, bez radnih mjesta da brane svoju domovinu. Evo, ja kažem bili smo šutagi, od Ministarstva branitelja, do Ministarstva rada, do inspekcije, do Sabora, jedini koji je uspio, ja mu čestitam na tome, nije tu, ali ja sam mu već to rekao i na odboru je ministar koji je, ministar Medved, koji je to ipak uvažio i imao snage, hrabrosti, a reći ću i poštenja da taj dio i taj segment stavi u ovaj zakon. Rekao bih nešto o članku od 101. do 103. dakle to je prednost u zapošljavanju. Interesantno je da do 2004. godine se odnosilo na sve kada je u pitanju zapošljavanje. Dakle hrvatski branitelj imao je prednost pri zapošljavanju i točka. 2004. novim zakonom, odnosno izmjenama koje su bile uvedeno je da oni koji moraju raspisati javni natječaj ili javni oglas. Međutim šta se je tada, šta se je tada desilo? Upravo kada uzmete, rekli smo 82 tisuće nezaposlenih hrvatskih branitelja. Rekli smo prosjek je 51 godina. Rekli smo da je to uglavnom srednja ili niža stručna sprema s kojom se teško možete zaposliti. I vidite upravo tamo gdje se oni mogu zaposliti mi smo napravili blokadu, odnosno rekli smo da oni ne moraju raspisati natječaj. Ne moraju raspisati niti oglas. I tu je nastao kratki spoj. Ministarstvo je, ja sam pisao na sve adrese moguće, jedini koji je prihvatio i koji mi je odgovorio kroz zastupničko pitanje bio je ministar Medved. Ja to moram reći, to je činjenica, to je život, to je istina. I ono što je rekao, ono što je obećao ja ću reći da je pokušao napraviti. Nije dovoljno zato što je umjesto da je kroz Ministarstvo rada išla izmjena i da svi moraju raspisati taj javni oglas za zapošljavanje, ne govorim ja o privatnim nego govorim o onima tvrtkama koje su, pravnim osobama koje su u vlasništvu države, grada, županije itd.. Nije se išlo kroz taj segment nego se je kroz Ministarstvo branitelja pokušalo to riješiti na jedan lakši način a to je da se doda i formulacija i interni oglas. Je li tako? E, sada gledajte ovako. Vi morate znati, ja vam mogu dati materijale od inspekcija koje su utvrđivale činjenična stanja u tim i takvim tvrtkama gdje oni ne raspisuju ni interni oglas već jednostavno imaju fond ljudi koji im pišu molbe, oni stvaraju taj fond i onda iz tog fonda si vade kada im treba. To vam drugim riječima znači dovedem za ruku koga treba i ja sam ga zaposlio. Zato predlažem da se možda doda još ili na drugi način onda ćemo to uspjeti riješiti ali mislim da bi trebalo i sa Ministarstvom rada poraditi na tome da postoji obveza propisivanja i oglasa i natječaja i za te pravne osobe. I ono još što bih rekao na kraju članak 214., ja sam to rekao i na odboru, do sada se je ono otpisivanje dospjelih i nedospjelih potraživanja prema korisnicima kredita. Dakle dodijeljeno je 3655 kredita, to je 320 milijuna, otplaćeno 67, otpisano 1829 na prijedlog Ministarstva branitelja i Ministarstva financija. Sada je dobra namjera bila, ja se slažem, dobra namjera je bila da se ovim zakonom otpiše sve što postoji. I dospjela, nedospjela to je negdje 1759 kredita, međutim to vam je 300, sa kamatama zateznim i redovnim, to vam je 313 milijuna koje mi trebamo jednim potezom pera otpisati. Nisam za to da ja u Saboru dižem ruku za otpis 300 i toliko tisuća kuna a da ne znam tko, šta, kako i zašto. A nisam ni za to da to ostane nerazjašnjeno. Stoga predlažem, vratite to natrag u Ministarstvo financija, u Ministarstvo branitelja, neka kao i do sada što su otpisivali otpišu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Ronku na ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću raspravu. Poštovani kolega Franko Vidović. Nema ga, zahvaljujem. Sljedeći, poštovani kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Uvažene dame i gospodo osnovni razlog zašto su branitelji išli u rat je bio da bismo jednog dana imali slobodnu i suverenu državu. Nažalost naša država danas nije suverena, mi smo se svojeg suvereniteta odrekli. Razlog zašto su branitelji išli u rat, tj. jedan od tih je bio da zaustave komunizam i da imamo demokraciju, međutim demokracija danas funkcionira na način da dođu direktive iz Brisela a onda po brzom postupku se tu bez ikakve rasprave zapravo pretvaraju u zakone. Znači mi imamo masu zakona koji nisu donijeti zato jer mi smatramo da su oni u interesu građana nego zato jer je to bila direktiva iz Brisela. Znači mi imamo jedan nedemokratski način ili proceduru donošenja zakona. Iz Brisela nam znaju recimo stizati direktive tipa mora se uvesti porez na nekretnine, mora se ovo, mora se ono i naravno branitelji kada gledaju to što se događa se pitaju je li to ona Hrvatska za koju su se borili, da li je to zemlja u koju su oni vjerovali da će biti. Znači zemlja koja je slobodna, zemlja koja je suverena, zemlja u kojoj imamo, kako da to kažem, u kojoj smo mi Hrvati svoji na svome i živimo u blagostanju. Nažalost, naravno ima u HDZ-u ljudi koji misle da je Hrvatska odlična zemlja, da sve super funkcionira i oni to svakodnevno govore na televiziji ali ima i onaj drugi dio građana koji smatra i branitelja znači da ipak nije sve onako kako bi trebalo biti. I kada pogledate sve demokratske pokazatelje, znači recimo broj novorođene djece, broj učenika, broj zaposlenih itd., itd., svi tzv. pozitivni ekonomski pokazatelji ili demografski su u padu a svi negativni pokazatelji, znači broj blokiranih, javni dug, privatni dug itd. oni rastu. I mi danas nažalost možemo konstatirat da je stanje u našoj zemlji gore nego je bilo prije '90. odnosno da odlaskom komunizma umjesto prosperiteta, naši građani su doživjeli poniženje. Vojnici koji su otišli u rat kad su se vratili nazad kući, ostali su bez posla i žene koje su čekale svoje muževe da se vrate iz rata, također su ostale bez posla i onda je HDZ da bi prikrio taj problem nezaposlenosti, odlučio sa masovnim umirovljenjima jednostavno zbrinuti sve te nezaposlene. I na taj način je problem nezaposlenih prikriven. Međutim nitko nije postavio pitanje što će se dogoditi sa djecom tih branitelja odnosno tih ljudi koji su ostali bez posla jer u trenutku kad će oni odrast, poduzeća gdje su njihovi roditelji radili, više neće postojati i to je ono što se dogodilo, zato imamo danas egzodus mladih ljudi jer naravno, građani su razmišljali onako kako se to kaže, to se kaže ajmo ovako reći HDZ je napravio hrvatskom narodu medvjeđu uslugu. Znači, omogućio je ljudima koji nisu za mirovinu da odu u mirovinu i na taj način prikrio taj problem njihove nezaposlenosti i prebacio ga naravno na njihovu djecu. I danas neki branitelji, recimo može iz Slavonije, sa tugom u srcu gledati što je njegova Slavonija propatila, što je Osijek propatio itd., a zašto? Zato jer je više nažalost, ljudi napustilo našu zemlju zbog politike koju provode političke elite, znači i HDZ i SDP nego zbog Srba. Nažalost. Pogledajte broj ovršenih nekretnina, u zadnjih 10 godina, znači 2007.-2017., vidjet ćete da se radi o broju većem od 40 tisuća. Znači sad treba, evo stavite si jednu stranu broj nekretnina oštećenih u ratu, stavite na drugu stranu broj ovršenih nekretnina i pogledajte zapravo ratnu štetu koja nam je nanesena od strane susjedne Srbije i ratnu, odnosno ekonomsku štetu koju su nam nanijele sukcesivno HDZ-ove i SDP-ove Vlade. I na kraju, logična posljedica razočarenja, onime za što su se borili i onoga što su dobili jest ta da branitelji dižu ruku na sebe i zato je preko 3 tisuće branitelja počinilo suicid. Ovaj zakon, meni je drago da on dolazi, meni je drago da se braniteljima pomogne, međutim postavljaju se neka pitanja koja nažalost iz ne znam kojeg razloga, nitko ne želi pokrenuti, a to je pitanje lažnih branitelja. Znači svi znamo da u Hrvatskoj nije bilo pola milijuna branitelja jer da je bilo pola milijuna branitelja, tada mi ne bismo bili u ratu sa daleko nadmoćnijim neprijateljem već bi mi bili nadmoćniji, zato jer bi imali puno više vojnika nego neprijatelj i jedan je ovako bloger ili kolumnist napisao da je Napoleon do Moskve stigao sa pola milijuna vojnika. Znači da je stvarno bilo pola milijuna branitelja, mi ne da bismo obranili Hrvatsku bez grča na licu, mi bi mogli otići da ne kažem, i do Moskve jer rekao je Napoleon isto za Hrvate da su odlični vojnici što znači da ili odnosno što isključuje mogućnost da su Hrvati loši vojnici i da zato nismo brže vojne operacije radili i ukazuje na to da zapravo ima velik broj lažnih branitelja. I sad što se događa? Nalazimo se u situaciji gdje pravi branitelji imaju egzistencijalnih problema i briga a lažni branitelji imaju 8 tisuća kuna invalidske mirovine a nisu invalidi. Nažalost ovaj zakon to ne rješava, kada bi država htjela riješiti problem lažnih branitelja tada bi se sutra pronašao novac za stvarne branitelje i njihove mirovine bi mogle biti, ja bi rekao, i duplo veće. Znači ja ne tvrdim da branitelji nisu zaslužili socijalnu zaštitu, naprotiv, ja se zalažem za to da ona bude još veća, ali nije moguće napraviti inflaciju broja tih branitelja i onda svima dati neka velika prava jer bi naravno došlo do sloma proračunskog. Mislim, ionako je on u slomu ali to bi ga samo rušilo do kraja. I nažalost ministar Medved što radi? A odlučili su maknuti onaj Registar branitelja koji zapravo smanjuje transparentnost cijelog sustava, zašto? Pa da nema lažnih branitelja onda ne bi bilo potrebe za registrom. Ljudi bi rekli, gle, bilo je ne znam, karikiram, 100 tisuća branitelja, nema potrebe da njihova imena budu javna. Ja bi rekao ok, ali mi imamo inflaciju tih lažnih branitelja i to je jedan od glavnih razloga objave registra. Mislim da HDZ svojom politikom ne ide za tim da pomogne braniteljima jer branitelji iskreni su koji gledaju u šta se država pretvorila, su ogorčeni, mislim da ovim zakonom, odnosno da je namjera ovog zakona kupiti biračko tijelo HDZ-a i zapravo sugerirati tim ljudima, vidite HDZ je uz vas a zapravo što? HDZ je u laž, HDZ je uz ljude koji su lagali da su branitelji a nisu. I htio bi reći svim tim braniteljima, tj. ne braniteljima, lažnim braniteljima koji imaju povlastice i prava koja im ne pripadaju, da u Bibliji piše da „Nijedan lažac i nijedan lopov neće ući u Kraljevstvo nebesko“, što znači da oni živeći u laži, obmanjujući i državu i druge ali na kraju i sami sebe, s tim da su branitelji a nisu, zapravo da tako kažem, osuđuju sami se u pogledu vječnosti tim više što je Isus u Ivanu 8,44 kaže nevjernim Židovima, „Vi imate đavla za oca jer je on lažac i otac laži i nije stajao u istini od početka.“ I svaki put kad mi kao ljudi lažemo sebe, druge i znači državu, zapravo mi ponavljamo laž i to je jedna jako ružna stvar, koja kažem, vodi nas u vječnu propast i zato apeliram na lažne branitelje da se odreknu svog statusa i da zamole državu da novac koji njima ne pripada, da ode onima koji su stvarno se borili za ovu državu i dali neki i dijelove svojih tijela a nažalost, mnogi i svoj život u obrani suvereniteta zemlje koja više nije suverena. Eto, ja ću iz razumijevanja za branitelje, podržati ovaj zakon, ali apeliram na državu da riješi problem lažnog branitelja i da naknado kad se riješi taj problem, jer što se trenutno događa? Trenutno se događa to, da se pravim braniteljima skidaju mirovine. Oni kažu smanjiti ćemo ti 10, 20% itd. Zašto? Ne zato jer novaca nema, nego jer ima masa ljudi tih lažnih branitelja koji primaju sredstva koja ne bi trebali. Kad bi se riješio problem lažnih branitelja, tada država ne bi trebala kolektivno rezati mirovine, odnosno, prava svim branitelja. I zapravo je ta politika lažnih branitelja, dovela do toga da se prava stvarnih branitelja, umanje, smanje, itd. Osobno sam protiv smanjenja prava branitelja. Znači, ali stvarnim. A onima koji nisu stvarni, treba im oduzeti sva prava i procesuirati zbog toga, što HDZ nažalost ne želi napraviti. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Pernaru. U vašim riječima iščitavam laganu nostalgiju za bivšim zločinačkim režimom i bivšom državom, ali vi znate zašto. Imamo nekoliko replika. Prvi se za repliku javio, poštovani kolega Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani, ja ću reći mladi kolega Pernar, meni je zadovoljstvo da možete iznositi svoja stajališta ovdje i da na to okrenu očima. Ja ću vam zato dopustiti još i na moje imate repliku, pa da još dodate neka svoja razmišljanja. Ali ono što bi samo htio vratiti, da ne ispadne iz ovog Domovinskog rata, da se je netko borio za neku vrstu politike, da kažem, prvo mi smo se borili koji smo sudjelovali za pravo na život. Ajmo krenuti od toga i tada je politika i aktualna i oni koji su bili na prvim linijama, ono činila po našem stajalištu greške koje smo smatrali da nije potrebno, da nekad je neka veća žrtva bolja, nego da na drugi način gubimo nešto što smatramo da nam pripada. Ali, kad ste u situaciji da netko ide istrijebiti vašu obitelj, vaše susjede, vaše prijatelje i pokoriti i podložiti, onda zapravo budete vrlo prizemni. Znači idete se boriti za opstanak. Ja nisam ogorčen. Nisam osobno ogorčen, jer za ono što smo se mi koji smo bili dragovoljci tada došli u postrojbe, mi smo se izborili. Znači to smo se izborili. Politika, ona je uvijek imala svoje reperkusije i oblikovala je isto i tumačenje i meni je mučno slušati da netko tumači da je sadašnja politika nastala iz Domovinskog rata. Ne ono što je bilo u Domovinskom ratu se ovom politikom apsolutno nema veze. Ovo je već da kažemo jedan drugi korak za koji tada nije bio bitan niti je bio razlog uopće nastanka nas koji smo krenuli u tu bitku i ja ga ne bi ni sada miješao i radi toga, svaki zakon bilo koja politička opcija koja donese da zapravo upravo ukaže na to da je to bila borba za život i očuvanje, ne samo nas, naše obitelji nego i ljudi koji su s nama živjeli će biti pozdravljena evo s moje strane. A ovo sve ostalo je na dušu onima koji su kreirali politike nakon … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Paneniću na replici. Odgovor kolega Pernar. Izvolite.
Gospodine Panenić, većina branitelja kad je išla u rat je sigurno išla s tom mišlju koju vi nosite. Znači želje za slobodom, boljim životom itd. Međutim, činjenica je da se branitelji nisu borili za to da ih odvjetnik Milana Bandića i mason Marijan Hanžeković masakrira ovrhama. Nisu se borili za to da bi bila struja, voda i plin skuplji. Nisu se borili za to da bi sva državna imovina bila privatizirana i predana u ruke strancima. Nisu se borili za to da njihova djeca napuštaju zemlju koju su oni stvarali i domove koju oni nisu htjeli u ratu napustiti. Ali, nažalost, stvari su se okrenule na suprotan način. I postelja se pitanje tko je za to kriv. Zna se tko je za to kriv. Nažalost zna se da nije jedino HDZ za to kriv, jer je SDP isto provodio politiku privatizacije zaduživanja u suštini neoliberalnu politiku, ekonomsku, kao i identičnu monetarnu politiku, koja je dovela do kreditnog sloma, ne samo male ljude, nego i velike subjekte. Ja sam siguran da kad su branitelji išli u rat da nisu išli, da tako kažem žrtvovati sebe zato da bi recimo Ivica Todorić živio u dvorcu, siguran sam u to. Ali, na kraju je ispalo tako da braniteljima treba malte ne socijalna pomoć, a da nemaju od čega za živjeti, da žive u ruševinama, a da Ivica Todorić koji nije bio u ratu živi u dvorcu i zapravo upropaštava državu za koju su se oni borili. Nažalost, naš narod je odlučio na izborima podržavati one političke opcije i kandidate koje provode tu da tako kažem mesarsku politiku prema hrvatskom narodu i posljedice su zapravo naš nestanak s ovih prostora, gubitak suvereniteta i zapravo se na kraju svega, jednog dana će ljudi postaviti pitanje, zašto su se ti ljudi borili na kraju. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Pernaru na odgovoru. Imamo još jednu repliku, poštovana kolegica Ines Strenja Linić. Izvolite.
Poštovani gospodine Pernar, jako mi je zasmetalo što stalno govorite lažni branitelji, lažni branitelji, lažni branitelji. I ponavljajući takve riječi sve ove godine i na taj način smo doprinijeli da se jedan dio branitelja, najveći dio branitelja smatra, da su potencijalno netko tko je iskoristio svoj učešće u Domovinskom ratu ili da dio nije je lažirao tu svoju dokumentaciju o učešću o Domovinskom ratu. Mislim da je zapravo najveća greška napravljena među tih 500000 i ja mislim da je 500000 bilo u HV da se borilo, neću reći dokle bismo stigli, ali bi stigli jako daleko. Ali, mislim da je trebalo odmah u startu reći, ono što se sad definira s ovim zakonom, a to je sudionici Domovinskog rata. Jer biti liječnik u Gospiću i na Trsatu u Rijeci i u Pulu, bilo je apsolutno različito, biti u Gospiću u logističkoj bazi i ne izlaziti na teren, na prvu crto je bilo sasvim drugačije. I biti kuhar, kao što je danas gospodin Culej rekao i ići na vrh Velebita, sa dečkima da bi se spreman hrana je jedna sasvim druga priča od kuhara na muzilu ili u Splitu. Dakle već ta priča borbeni i neborbeni sektor, ali u unutar borbenog sektora su velike razlike je trebala davno prije biti razriješena. Ali zato nismo ni vi ni mi zaslužni niti su zaslužni branitelji da se stalno prozivaju lažni branitelji. Registar je bio otvoren, pa koliko tih lažnih branitelja je pronađeno na osnovu onog kako smo ih mi definirali? Problem je u tome šta smo ih trebali sasvim drugačije definirati. Ali čujte, to je bilo na onim političkim opcijama koje su bile na vlasti i jedni i drugi ali oni su svoja izvorišta izgubili. Niti je SDP više toliko socijalno orijentiran, niti je HDZ toliko poduzetnički orijentiran, sve se to na neki način izjednačilo, neke druge opcije govore o problemima koji su trenutno u našem društvu ali me smeta govoriti stalno lažni branitelji jer prema onim propisima koji jesu, branitelji su ti koji su evidentirani među tih pola milijuna. A da ih je previše upisano, kao branitelji, jeste.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Strenja-Linić na replici. Odgovor kolega Pernar. Izvolite.
Htio bi reći da, netko će reći ne treba naglašavati problem lažnih branitelja međutim činjenica je da lažni branitelji crpe iz ove države velika financijska sredstva i da upravo zbog njih su pravi branitelji obespravljeni odnosno umanjena su njihova prava. Najviše me srce boli kada vidim nekog čovjeka u maskirnoj uniformi, vjerojatno iz Domovinskog rata kako kopa po smeću. To me boli. Mene srce razdara. A opet s druge strane, postoje ljudi koji su sa lažnim invaliditetom bili u vojnim jedinicama koje nikad nisu postojale itd., koji su ostvarili sva moguća prava i trebali bi se pitati znači građani, da li je zapravo ta politika inflacije broja branitelja odnosno stvaranja broja velikog lažnog branitelja je li ona u biti parazitska, je li ona klijentelistička, pogoduje li ona jednoj političkoj stranci odnosno strukturama koje su im to omogućile i na kraju krajeva, treba li s tom politikom stati na kraj. Nažalost po rezultatima izbora, vidimo da velik broj građana i dalje podržava kriminal, podržava korupciju i to od mikro do makro razine, znači na svim razinama i konačna posljedica je slom, urušavanje države, propast države, nestanak narod koji u njoj živi. I imajte na umu da sva prava koja su stečena zapravo bez te osnove, to je sve mačak u vreći, to je, kako bi se to izrazio, medvjeđa usluga, i na kraju krajeva, svatko će od nas odgovarati za svaku kunu koju je uzeo a koja mu nije pripadala bez iznimke pa i lažnim braniteljima. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Pernaru na odgovoru. Prelazimo na slijedeću raspravu, završnu riječ u ime Kluba zastupnika GLAS, HSU, poštovani kolega Silvano Hrelja. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, predstavnici ministarstva. Što dalje ide ova rasprava, to sam više ponosan na moju formu branitelja u HSU-u iz razloga što oni stalno svoja prava komentiraju sa ostalim umirovljenicima jer su dio jednog korpusa svih umirovljenika zajedno. I moram priznati da u toj našoj strukturi nije bilo tako radikalnih zahtjeva i takvih velikih povika na ugrožena prava branitelja. Jedino što moram reći je jedno pitanje koje se pokušava riješiti ovim zakonom je pitanje da se dozvoli rad uz mirovinu u više varijanti jer neke varijante su bile dozvoljene i po postojećem zakonu, ali u više varijanti. Gledajte, sada je to nešto poboljšano. Ali pitam vas zar nismo mogli napraviti veći iskorak? Ima vas jedan dobar broj koji su sjedili u prošlom mandatu, pardon pretprošlom, kad je gospodin Mrsić predlagao kao ministar rada i mirovinskog sustava da se može raditi a da se ne stavlja mirovina u mirovanje. I to ako je netko u invalidskoj mirovini, može raditi do 4 sata uz ugovor o radu, može se raditi i o ugovoru o djelu, i nekog tko je u starosnoj mirovini. Tada su nam predbacivali, odnosno s ove strane nam je predbacivano da će ta mjera poremetiti odnose na tržištu rada, da smo mi izravna konkurencija, dakle umirovljenici da su izravna konkurencija mladim ljudima i da će zbog toga mladi ljudi odlazi u mirovinu a mi u kontinuitetu imamo jedan broj otvorenih poziva na određena radna mjesta, otvorenih ponuda radnih mjesta koje nikako ne možemo popuniti. Prema tome, ja se pitam zašto mi to limitiramo na 4 sata, zašto limitiramo korisnike prijevremenih mirovina da ne mogu isto tako raditi i zašto sve umirovljenike uključujući i branitelja, ne damo im mogućnost da rade ukoliko ima mjesta na tržištu rada? Oni plaćaju doprinose, ministar Marić je rekao da moraju plaćati pola doprinosa za mirovinsko, pola doprinosa za zdravstvo. Dakle, oni će sami sebi uplatiti jedan dio mirovine, ja ne znam čega se mi bojimo. Napravimo jednu analizu pa vidimo što nam to nedostaje i da li u tom korpusu umirovljenika i branitelja postoje ti ljudi koji mogu popuniti ta radna mjesta i doprinijeti našoj ekonomiji, preostale radne sposobnosti ima, i kod branitelja i kod prijevremenih umirovljenika. Drugo što imam primjedbu, tražili smo dakle opet u onoj pretprošloj Vladi, dobili smo financijska sredstva iz EU-a odnosno Europksa komisija nam je odobrila za formiranje jedinstvenog centra za vještačenje odnosno jedinstvenog tijela vještačenja, pardon, i sada ovdje tražimo posebne ustrojstvene jedinice. Još nismo ni uspostavili centre, imamo svega 4 centra. Potreba za vještačenjem je enormna. Drugo, ja sam branitelj isto tako nisam to tražio, ja bi najviše volio da postoji kategorija u zakonu, građani koji su se odazvali na mobilizaciju i časno sudjelovali u obrani RH i ne traže nikakva braniteljska prava. Ja bi volio da se mogu odrediti ali nisam imao pravo izbora, mobiliziran sam odazvao sam se na mobilizaciju kao i većina mojih Istrijana, odradio svojih 13 dana i dobio status branitelja. Gospodo, to je potpredsjednica vlade Jadranka Kosor tako odredila i to je zakonom tako određeno u Oluji 13 dana, član Braniteljskog fonda i sve to tako ima, ja se nisam nigdje prijavljivao gospodo. I želim vam samo reći da ste mogli ostaviti pravo izbora. Dakle molio bi da se ne izdvajaju sami branitelji. Ako postoji jedinstveno tijelo vještačenja, neka bude za sve i za mirovince, i za socijalce, i za zdravstvo i za branitelje. Zašto tražimo uvijek nešto posebno? Više će nas naši građani cijeniti i voljeti, ne da uvijek tražimo nešto. Ja znam da su uzroci i posljedice specifične, ali ako to ne mogu doktori shvatiti onda zašto su doktori. Ispričavam se malo, malo je žestina ali mislim da uvijek dotičem neke nepravde koje su po mom mišljenju značajne. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Hrelji. Imamo nekoliko replika. Prva replika poštovani kolega Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Evo vrlo brzo i kratko. Kolega Hrelja spomenuli ste i upitali ste zašto ograničavati to je člankom 29. na pola radnoga vremena branitelje odnosno sve umirovljenike kao što je to propisano i općim zakonom. Da, slažem se s vama, zapravo za sada je potreba tržišta rada tolika, međutim mi ćemo sigurno u budućnosti imati situaciju, a to nam se događa iz dana u dan da za poslove koji su kod nas niže plaćeni, ljudi odlaze u Njemačku koja bilježi novi ekonomski ekspanziju i rast kao sedamdesetih i tamo dobivaju tri puta više za taj isti posao. Nama neće ostat ko raditi i mi ćemo upravo morati posegnuti za ovim i to će tek tada doći do pune primjene, za sada pola je možda dovoljno. Ali slažem se da ako gledamo u budućnost za dvije, tri godine odnosno pet godina da sigurno će na određenim mjestima pa bile to i blagajnice ako ih ne zamijeni neka tehnologija u supermarketima i ostalim jednostavnijim zanimanja, a da ne kažem manualnim više koristiti se ova priča jer tu ljudi imaju tu neka prava i onda će ih znati iskoristiti. Tako da što se tiče ovog propisanog u članku 29. to je apsolutno pozdravljamo da je omogućen bez obustave imovine i to ide u tom smjeru, prije svega k socijalizaciji i svemu onome što braniteljska populacija i svi oni problemi sa kojima se susreće. Ali da ekonomsko pitanje da to će doći na dnevni red ne samo za branitelje nego za sve umirovljenike i to će nas vrlo brzo snaći.
Zahvaljujem kolegi Čuraju na replici. Odgovor kolega Hrelja. Izvolite.
Zahvaljujem kolega Čuraju na razumijevanju ove materije. Ja doista smatram da 2014. kada smo donijeli prvi put to pravo da umirovljenici mogu raditi korisnici invalidske i starosne mirovine, da mogu raditi do najviše 4 sata uz to da ne prekidaju svoju mirovinu nego zasnuju radni odnos ugovorom o radu, mislim da je bilo dovoljno vremena da smo mogli ustanoviti da je to mjera koju je koristilo 5 do 6 tisuća ljudi godišnje, da oni nisu uzrok odlaska mladih ljudi jer su obično bili na onim radnim mjestima gdje su se tražile specifične vještine. I zašto jedan kuhar ne bi mentorirao mladog kolegu ako je otišao u starosnu mirovinu, to opet nije toliko težak posao? Zašto to mora biti 3,5 sata, zbog forme, može to biti i duže ili neka slična zanimanja. I ja mislim da se nemamo potrebe bojati jer umirovljenici pa i branitelji neće preplaviti tržište rada i neće nikome uzeti kruh. A mladi odlaze i odlazit će sutra jer ne vide perspektivu, jer ne vide budućnost, jer žele imati socijalnu sigurnost kada odu u mirovinu, a ovdje ne znaju koliko godina staža će do svoje 50., 60. ili 70. godine ostvariti jer je nestalnost zaposlenja i nesigurnost zaposlenja katastrofalna i uz to slaba plaća, pa ni drugi stup neće im omogućiti da uštede nešto za svoju mirovinu. Dakle u pitanju je perspektiva, u pitanju je određeno beznađe i imam mlade ljude u kući i družim se sa njima i znam kako razmišljaju. Traže sigurnost i traže izvjesniju budućnost nego što je imaju ovdje. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Hrelji na odgovoru. Sljedeća replika, poštovani kolega Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine Hrelja, pretpostavljam da ste vi dobro iščitavali ovaj zakon. Spominjali ste da smo pretprošlom sazivu ovog Sabora bili protiv te mjere. Činjenica je da su se okolnosti promijenile posebice okolnosti na tržištu i da je ova mjera da se ne obustavlja mirovina odnosno da je omogućeno da se radi pola radnog vremena od punog radnog vremena jedna iznimno dobra mjera. Još je bolja ona mjera kada se zapošljava dijete poginulog branitelja gdje je poslodavac koliko znam samo plaća sredstva doprinosa vezano za mirovinu i … Međutim, spomenuli ste ministra u onoj pretprošloj vladi, a niste trebali, ona je inicirao tada onaj Zakon o jedinstvenom tijelu vještačenja i on je prouzročio veliki broj predmeta, tada je to bilo negdje oko 100 tisuća i govorite da se sada stvara jedna posebna ustrojstvena jedinica u okviru Zavoda za jedinstveno tijelo vještačenja. Nije ustrojstvena već je organizacijska jedinica upravo za predmete kako stoji i u ovom prijedlogu zakona vezano za hrvatske branitelje, upravo zbog onog velikog broja predmeta koji su se tada nagomilali donošenjem tog zakona. Još nešto je bitno vezano za taj Zavod za jedinstveno vještačenje, tada je ta vlada 2013. godine uzela jedan kredit od Svjetske banke gotovo 70 milijuna eura, to su ogromni novci koje će morati vraćati porezni obveznici. Ta sredstva su uzeta za 5 stavki, jedna je bila za deinstitucionalizaciju za jedinstveni centar za naknade a između ostalog i za ovo jedinstveno tijelo vještačenja. Jedinstveno tijelo vještačenja je dobilo 4 milijuna eura za ta sredstva nažalost, taj ministar u to vrijeme to uopće nije iskoristio već dapače stvorio jednu veliku pomutnju i zato se dogodio taj veliki broj predmeta. Da se to ne bi dogodilo braniteljima, odnosno da ne bi bili dodatno isfrustrirani, radi se posebna organizacijska jedinica, koliko sam razumio a ne ustrojstvena. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Babiću na replici. I odgovor kolega Hrelja, izvolite.
Pa kolega Babić, meni je drago da istim jezikom govorimo a ustvari moja namjera nije da vama bilo što spočitavam jer poznajem pozicijske i opozicijske igre u ovom Parlamentu i jasno mi je da opozicija uvijek ima obavezu da upozorava na moguće štetne posljedice koje u ovom slučaju zapošljavanja umirovljenika invalidskih i starosnih mirovina štetnih posljedica nije bilo i bili smo u pravu da smo donijeli takvu mjeru i treba je dalje širiti. Ja nisam ovdje advokat ministra Mrsića niti želim o tome raspravljati. Znam da je realizacija jedinstvenog tijela vještačenja i postavljanja centara došla relativno kasno i da se sa tim projektom dosta kasnilo i da je bilo opstrukcija u mandatu te naše Vlade u svim sektorima, dakle i u socijali i u mirovinskom i u zdravstvu i u Ministarstvu branitelja tako da je taj projekat vrlo teško odnosno nikako nije išao. I postoji stvarno zahtjevan broj predmeta koje treba riješiti. Međutim, gledajte, ja ne znam ali morati ćete sjesti samnom na kavu, za mene su istoznačne riječi i ustrojstveno i organizaciono. I organizaciona i ustrojstvena jedinica, dakle ja tu ne vidim velike razlike između onoga što tamo piše i što sam ja rekao. Po meni se to podrazumijeva ista stvar. Moguće da postoje nijanse o kojima ćete me vi vjerojatno podučiti ja ću spremno, ali ćete platiti kavu. Evo, hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Hrelji. U ime kolege Babića, zahvaljujem na pozivu na kavu. Sljedeći za repliku se javio uvaženi kolega Ivan Pernar, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući povlačim repliku. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Pernaru. Sljedeći se za repliku javio poštovani kolega Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Pa kolega govorili ste o tomu, o jedinstveno tijelu vještačenja i ovoj ustrojbenoj jedinici koja stvarno je puno puta u ovom Domu opisana kao nemoguća za prava hrvatskih branitelja s obzirom da su dogledno vrijeme Ministarstvo i Vlada RH uspostavili probno vještačenje po stručnjacima svih vrsta. Koji su jasno napisali da u jednim predmetima može se ostvariti samo 6%, u drugima 7,2%. Najviše je jedan stručnjak ocijenio da 26% predmeta može on obraditi a ostalo ne može. To je ekspertiza koju su napravili u jednoj godini dana. I unatoč toga, i unatoč toga što je prezentirano i napravljeno sililo se sa time da se ide sve u jedno jedinstveno tijelo vještačenja što apsolutno ne odgovara ni stručnom mišljenju onih koji se bave baš tim poslom vještačenja. I ono što ste rekli građani koji su se odazvali na mobilizacijski poziv. Nakon poziva predsjednika Tuđmana da se svi građani koji su vojno sposobni uključe u obranu Domovine, tada su došli dragovoljci, kada nije bilo dovoljno dragovoljaca tada su se poslali mobilizacijski pozivi. I nemojte me vući za jezik da govorim o tome koliko ih je upućeno u Istri. Ali nema veze. Sve ovo što je napisano u zakonu jasno definira hrvatskog branitelja, od dragovoljca do branitelja. Branitelj je svaki onaj koji je sudjelovao u Domovinskom ratu da li mobilizacijskim pozivom ili svojom dragovoljnošću. Ali dragovoljci imaju posebni status i posebno vrednovanje. Mislim da je neprimjereno sada … [[Govornik se ne razumije.]] građani koji su se odazvali mobilizacijskom pozivu. To je stvarno neprimjereno.
Zahvaljujem kolegi Đakiću na replici. Odgovor, kolega Hrelja, izvolite.
O problematici jedinstvenog tijela vještačenja i o problemima terminološke prirode, kriterije, svega imati ćemo prilike sutra ujutro govoriti kada se radi rasprava o novom zakonu, prijedlogu zakona o, Izmjenama i dopunama Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji u čijem sastavu je jedinstveno tijelo, odnosno centri za vještačenje i profesionalnu rehabilitaciju pa ćemo si moći to posebno pojasniti. Što se tiče građana koji su se odazvali na mobilizaciju i časno odslužili svoju obavezu prema Domovini, ja sam ponosan na ovu izrijeku i ja sam govorio o sebi, ja nisam govorio o dragovoljcima, ja sam govorio o jednom običnom građaninu koji je radio, koji je kao sindikalni funkcioner posjećivao svoje kolege sindikalne članove u Brinju i Ličkom lešću, odnosno Sincu, obilazio ih, nosio im cigarete, škatulete itd., o tome ja govorim. I kada je bila akcija „Oluje“ bio sam mobiliziran, dignut itd.. Ja za to ne tražim ništa, čak ni status hrvatskih branitelja. Je li vam jasno? Nisam tražio, ja sam to dobio. … [[Upadica se ne čuje.]] I ja vas molim samo da, ako mislite da je to ispravno, da treba biti ta distinkcija da nam ostavite mogućnost izbora. Ja ovu zemlju volim možda više od vas. I ja mislim da je, i ja mislim da je ova zemlja divno izgledala bez obzira što je bilo ratno okruženje od '90.-te do '95. kada smo bili solidarni, kada smo bili jedno, kada smo jedno disali a poslije smo počeli vući svaki za svoj kraj tko će izvući deblje. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Hrelji na odgovoru. Prelazimo na sljedeću završnu riječ. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Božo Ljubić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju, kolegice i kolege zastupnici, uvaženi predstavnici Ministarstva branitelja. Danas je rekao bih pred nama jedan od najvažnijih zakona koji ćemo imati prilike usvojiti u ovome mandatu. I mislim da dijelim mišljenje, bar sam tako razumio iz rasprava koje su se danas mogle čuti, većine zastupnika u ovom Saboru da je ovaj zakon zapravo urađen na jedan vrlo ozbiljan, sveobuhvatan i sustavan način i da regulira, dakle pitanje hrvatskih branitelja i mnogo šire od samih prava, pa i potreba. Jer činjenica da se u definiciji, dakle u samom članku 1. ovoga zakona jasno, dakle definira karakter Domovinskog rata u RH i jasno imenuju agresori u ovoj definiciji zapravo reafirmira one izvorišne odrednice Ustava BiH koji govore da je RH utemeljena na pobjedi u pravednom, legitimnom, obrambenom i oslobodilačkom ratu. I ja bih poručio svima onima kojima smeta ova definicija zapravo da se suoče sa povijesnom istinom, da budu spremni osuditi režime u ime kojih je vođen ovaj rat i ova agresija. Jer ono što je nama danas svima jasno tko je napadao i tko se branio, onima za 100 godina možda neće biti ako ne bude na služben način konstatirana. Nadalje, definicija samih branitelja zapravo je korak naprijed u odnosu na rješenja koja smo imali do sada, da ne ponavljam šta piše. Sama činjenica da su, odredi dakle Narodne zaštite uključeni govore o tome. Ali evo na kraju ću reći nešto drugo još o tome dalje. Samo u par rasprava sam imao prilike, dakle primijetiti ovo što je kolega Raguž rekao. Dakle, pokušaj antagoniziranja, dakle braniteljske populacije sa ostalim populacijama glede određenih prava pa se govorilo čak i o privilegijama. To je vrlo pogrešan pristup i neprimjeren ovoj populaciji. Prije se radi, dakle o realizaciji potreba i ispravljanju nepravdi. Činjenica da se u zakonu, dakle predviđa ranije i povoljnije umirovljenje, prednost pri zapošljavanju, naknade za nezaposlene branitelje, olakšanje zdravstvene skrbi i samo posljedica činjenice da ti branitelji koji su mladi otišli braniti Hrvatsku nisu imali prilike školovati se i završiti fakultete koje su započeli. I naravno danas ne mogu biti jednako konkurentni ostalima koji nisu bili u toj prilici. I naravno treba Hrvatska država da kroz prednost pri zapošljavanju pomogne tim ljudima. Nadalje, prednost … [[Govornik se ne razumije.]] Zašto? Pa zato što ti ljudi su zapravo narušenog zdravstvenog stanja mnogo više od ostale populacije. Činjenica da je opravdano, dakle razmatrati povoljnije i prijevremeno umirovljenje proizlazi iz nalaza da je životni vijek branitelja kraći od ostale populacije. I sada evo pri kraju da kažem, evo kao pripadnik HVO-a i stvarno mi je čast od kluba HDZ-a da završnu riječ kažem. U svakom slučaju slažem se sa kolegom Ragužom koji je rekao da je u ovom zakonu napravljen korak naprijed, da su neka pitanja koja su bila samo, dakle predmet ugovora između dvije države danas riješena zakonom i da neće doći u pitanje zapravo osporavanje tih prava od strane bilo koga u BiH, Federaciji BiH. Ono što sam ja, evo obvezan ovdje iznijeti, evo i kao predsjednik … [[Govornik se ne razumije.]] u Saboru u okviru kojeg je i Odbor za branitelje su neka pitanja koja su već zapravo predlagana predlagatelju, a tiču se, dakle Hrvatskog vijeća obrane. Dakle, bio je prijedlog da se u članku 3., dakle definiciji hrvatskog branitelja uključe i pripadnici borbenog sektora Hrvatskog vijeća obrane i mislim da im je tu bilo mjesto … [[Govornik se ne razumije.]] HVO-a u obrani RH. Međutim, isto tako razumijem predlagatelja jer se u ovom zakonu rješavaju i mnoga prava koja zapravo se ne mogu rješavati na identičan način za hrvatske države nego koji su stanovnici dvije države. I zato razumijem, dakle činjenicu da je to stavljeno u posebno pravo u glavu 9. i glavu 10., dakle ovoga zakona. I sljedeća stvar, smatram također sam obvezan iznijeti ovdje ono što je već predlagano, a to je dakle da se u članku 141. razmisli da pored, dakle pripadnika borbenog Sektora Hrvatskog vijeća obrane kojima je pravomoćnim rješenjima u Bosni i Hercegovini priznat status ratnog vojnog invalida po osnovu zatočenja i ranjavanja, uključuje … [[Govornik se ne razumije.]] PTSP-a posebice što je među njima, dakle najveći rizik od, dakle oduzimanja života, odnosno samoubistva. A u ovom zakonu su zapravo i te osobe koje su na žalost izvršile samoubistvo, odnosno njihove obitelji zapravo uključene sa novim pravima [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] Prema tome, na kraju klub HDZ-a će naravno podržati ovaj zakon. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Ljubiću na ovoj raspravi. Imamo dvije replike. Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Ljubić, evo ja bih se samo osvrnuo na jednu konstelaciju. Ne daj bože da me zakon bilo koji definira kao hrvatskog branitelja, ne daj bože da me definira kao dragovoljca Domovinskog rata. Jer bojim se da onda ono poštovanje koje smo trebali dobiti svi koji smo sudjelovali, a pogotovo oni koji su stradali će se jednom izgubiti. Jer zakoni će se mijenjati. Ja se bojim samo da ne završimo kao partizani. Kakvo je naše stajalište, mišljenje o onim ljudima koji dan danas primaju neke mirovine kad svaki životni vijek je već završio. Ja se osjećam tako, jer onda sam bio stvarno mlad, 18 godina i što će biti za jedno dvadesetak godina? Da li će onda netko se podsmijavati, reći mi tebe samo gledamo kroz neki zakon koji te štiti. Ja ne želim da se spustim na razinu zakona, niti bilo koji stvarni branitelj smatra da će ga definirati bilo koji zakon. Ne ono može biti samo da država će razmatrati da li se želi odužiti tim ljudima i u kojoj mjeri. Ali da će netko tražiti od države da treba ga definirati, ne. Ima jasno popisi ljudi koji su sudjelovali, kada su sudjelovali zapovjednici koji stoje iza toga popisa i oni trebaju odgovarati zapravo i pred Bogom i pred ljudima da je to istinito. Jer zakon je i doveo do ovoga da imamo 500 tisuća ljudi prijavljenih, kad bi se brojalo samo što su branitelji stvarni oni onda bi sigurno bili puno realniji i ne bismo morali raspravljati toliko o zakonima nego bi taj broj koji je tada bio stvaran broj, vrlo lako, bilo koja vlast i ova naša država, dala im ona prava koja smatraju da su im stvarno po njihovom doprinosu pripala. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Paneniću na replici. Odgovor kolega Ljubić. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, uvaženi kolega Panenić, ako sam dobro shvatio dakle ovu vašu repliku, ona se odnosi na to da bi bilo nepotrebno zapravo regulirati zakonski ova prava itd. Međutim, ja sam u svojoj raspravi zapravo i istakao da se ovdje manje radi o pravima a više se radi o ispravljanju nepravdi prema toj populaciji i ispunjavanju potreba. Naime, evo ja sam bio pripadnik HVO-a, hrvatski branitelj, organizator otpora, imam sve te potvrde itd., itd., međutim nikada nisam tražio nikakva prava, realizaciju prava posebice ne prava na mirovinu jer mi to nije potrebno, jer moja mirovina s obzirom na posao koji sam radio je čak i veća nego što bi mogla biti po osnovu moje pripadnosti i braniteljskoj populaciji ali svi nisu ljudi u istoj situaciji. Dakle, mi moramo tu činjenicu shvatiti i to regulirati zakonom. Ja se nadam kao što su neki kolege već istakli, da ćemo mi ovaj zakon u ovom Saboru usvojiti sa, ja bih rekao, najvećim mogućim konsenzusom. I to će biti zapravo i priznanje i Ministarstvu branitelja ali i priznanje svim braniteljima koji ovaj zakon regulira.
Zahvaljujem gospodinu Ljubiću na odgovoru. Slijedeća replika kolega Miro Bulj. Izvolite.
Kolega Ljubiću, ponovit ću još jednom ono što sam ponovio kolegi. Ljudi, Hrvati s područja BiH-a su se među prvima uključili u obranu RH. U oružane postrojbe i prije priznanja RH i to ne smijemo zaboraviti. To je činjenica. Druga činjenica koju vi spominjete, HVO, da, hrvatski su branitelji, bio sam godinu dana zajedno sa njima na području BiH-a, i smatram da je krivac loše situacije tih ljudi, baš politika koju ste vi provodili. Baš vi. Pa zamislite šestorica generala, branitelja u Haagu, pa nitko se nije sjetio niti ih posjetiti, nije im se sjetio pravnu pomoć dati. Pa sjetimo se Ivo Sanader se nije usudio otići u Hercegovinu. Možemo mi govoriti o ovo i ono, pa Zoran Milanović je bar otišao. Znači vi koji ste dolje predstavnici toga naroda, trebali ste biti puno oštriji prema hrvatskim političarima jer ih Ustav obavezuje da se bore za te ljude a ne da se iseljavaju ti ljudi ili da se samo upotrebljavaju kao glasačka mašinerija na područjima RH. Mi se svi moramo ovdje boriti za prava tih ljudi, da ti ljudi opstanu na tim područjima, to je strateški interes RH, da ne ostanu prazna ta područja a ne ih samo koristiti u datim trenucima kao glasačku mašineriju. Ti ljudi su zaslužni koji su branili u HVO-u, kao hrvatski branitelji, a brojni su devedesetih godina među prvima, iz tih područja, stupili u hrvatske postrojbe, još tada nije bilo ni hrvatske vojske. Prema tome, politike su bile loše, treba javno kazati prema vašim područjima a među krivcima ste i vi, jer niste bili glasni prema politikama hrvatskim, koje se nisu državnički odnosile prema tim područjima. I od sada budite glasni jer nikada nije kasno.
Zahvaljujem kolegi Bulju na replici. Odgovor kolega Ljubić. Izvolite.
Zahvaljujem kolega Bulj, posebice dakle na vašem doprinosu u obrani hrvatskih područja i u BiH-u Hrvatskoj, međutim, vaše teze i optuživanja hrvatsko-političkog vodstva u BiH-u za sve ono što se loše desilo Hrvatima u BiH-u, liči mi malo da su Hrvati sami sebe potjerali iz središnje Bosne i Republike Srpske, da su građani Sarajeva sami sebe granatirali, itd., itd. Dali ste mi priliku da bolje ponovim zapravo doprinos HVO-a, obrani i suvereniteta RH. Samo dakle, operacije Cincar, Zima '94., Skok 1, Skok 2, Ljeto '95., su zapravo dominantno akcije u kojima je sudjelovao HVO, koje su omogućile da se uđe u Oluju na način kako se ušlo i da se oslobodi RH. Ali što se tiče političkog vodstva Hrvata u BiH-u, zapravo nepravedno je, ja bih rekao optuživati one koji se na terenu bore i bore se koliko mogu. I ono što Hrvatska zapravo može i više učiniti od ovoga što je urađen ovaj zakon, a ugrađeno je ja bi rekao, najviše što je bilo moguće o postojećim socio-ekonomskim pa i političkim odnosima u Hrvatskoj je to da se pomogne i multilateralno i bilateralnom kapacitetu hrvatskog političkog vodstva u BiH-u, da se izborima na pravo legitimnog političkog predstavljanja u institucijama BiH-a na jednakopravnost i da budemo u stanju onda riješiti ona pitanja koje se tiču i hrvatskih branitelja i potpore obrane naših ljudi nepravedno optuženima i u Haagu i u BiH-u i da nam onda pomoć čak i nije neophodna. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Ljubiću na odgovoru. Imamo još jednu repliku, poštovani kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Evo kolega Ljubić, ja sam dobio mail, vjerojatno zato što branitelji iz BiH-a ne prepoznaju vas koji čovjeka koji se bori za njihove interese, znači od Udruge branitelja HVO-a iz Ljubuškog, koji su mi poslali amandmane, znači na ovaj prijedlog zakona pa ću ja to u drugom čitanju uputiti, a tiče se njihovih prava, znači sada ne elaboriram sve i ono što su oni uputili, ali ja mislim da je, i nadovezat ću se na kolegu Bulja, da je žalosno da oni to šalju meni a ne šalju vama kao zastupniku s tog područja. A u drugom čitanju ću dati amandmane i samo ću pročitati ovu rečenicu. Kaže: „Napominjemo da mi kao udruga nismo tražili niti imamo političkog pokrovitelja od hrvatskih stranaka u BiH, jer da su naše hrvatske stranke poglavito HDZ vodile brigu o populaciji branitelja koju mi predstavljamo probleme koje mi imamo danas bili bi riješeni puno prije. Evo to je ono što je žalosno i na tome trebate poraditi.
Kad se male ruke slože sve se može. Zahvaljujem na replici. Odgovor kolega Ljubić, izvolite.
Kolega Gromoja ja se ne bih, dakle upustio u politikantska, dakle razračunavanja jer ova problematika i ovo pitanje traži konsenzus u ovome Saboru i na taj način ću se i ponašati. Što se tiče kome je šta upućeno, dakle ja predsjedam Glavnim vijećem Hrvatskog narodnog sabora u kojem je okupljeno 12 političkih stranaka i u kojem je također Odjel za branitelje i gdje su uključene sve udruge, odnosno najvažnije krovne udruge iz Domovinskog rata u BiH i koje podržavaju hrvatsku politiku u BiH koju dakle promovira Hrvatski narodni sabor. Kao što ste mogli čuti ako ste slušali, ja sam i danas ovdje iznio zapravo praktički u formi rasprave dva amandmana koja bi se mogla naći u ovom zakonu. I vjerujte dakle da imam, da mi se i po poziciji, dakle predsjednika Glavnog vijeća Hrvatskog narodnog sabora šalju amandmani, dakle šalju udruge. Ali udruge su ovdje, dakle već preko godinu dana uporno surađivale i bile uključene u povjerenstva, dakle u Ministarstvu branitelja i svjesni su zapravo realnih socio-ekonomskih prilika u RH i svjesni su zapravo određenih pravnih ograničenja i svjesni su, dakle da ova rješenja koja su danas ponuđena u ovom zakonu su u ovom momentu moguće uz ono što smatram da u raspravi i predstojećem periodu do konačnog prijedloga zakona možda još možemo popraviti pa i to uz vašu podršku ako to bude moguće. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Ljubiću na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu. Završnu riječ u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lita poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče, uvaženi tajniče, gospodine Vukiću. Evo još jednom na kraju u ime kluba MOST-a pozdravljamo i podržavamo ideju o donošenju jedinstvenoga zakona o hrvatskim braniteljima. Nadam se da smo tijekom današnje rasprave iznijeli dosta prijedloga i što se tiče samoga kluba MOST-a i ostalih ovdje koji su iznosili svoje stavove i da ćete većim dijelom uvažiti ili da ćete uvažiti ono što mislite da bi trebalo biti u skladu sa zakonom i da poboljša status branitelja. Poglavito je ovdje dobro što se definira isti odnos prema svim hrvatskim braniteljima ma odakle bili, ali su hrvatski branitelji bez obzira koje su nacionalnosti, iz kojega su područja. Hrvatski branitelj je temelj hrvatske države. Hrvatski branitelj mora izaći istina o hrvatskome branitelju, o hrvatskome vojniku koji je bio human, koji je bio principijelan, koji je branio samo svoju Domovinu. Da bilo kakav utjecaj i politike ne smidu pripisivati sebi branitelj bilo lijevi, bilo desni, bili centar. To su sve bili naši sugrađani koji su branili Domovinu i obranili Domovinu i mi im moramo biti zahvalni zbog toga što danas sidimo ovdje u ovome Parlamentu, u Hrvatskome saboru. Ali je činjenica da su hrvatske politike poslije osloboditeljskog Domovinskog rata, da su branitelji prepuštali upravljanje političarima koji na žalost nisu dobo vodili hrvatsku državu. Nisu držali do digniteta Domovinskoga rata. Na žalost progonili su najistaknutije hrvatske branitelje i generale da bi ostvarili svoje partikularne interese ili interese nekih europskih činovnika, pa čak su i dokumentaciju iz toga Domovinskoga rata slali na tone u međunarodne sudove tko zna kakvim putovima. Nije se štitio znači dignitet Domovinskog rata. Zaštititi dignitet, dokumentirati Domovinski rat. Imamo ljudi kao što sam rekao koji to mogu učiniti i da to ostane jednom za povijest i da svi jedinstveno, sve prijedloge koje znamo da donesemo zakon koji bi trebao biti kao što ste rekli ustavni. Ali sigurno samo ovakav kakav je sad bez dodatnih primjedbi koje treba uvažiti. Zasigurno nije dobro svaku godinu mijenjati nekakve zakone. Domovinski rat je temelj hrvatske države, Domovinski rat je borba protiv fašista sa predjela Srbije, Crne Gore i okupatora sa ovih područja i hrvatski branitelji su istinski antifašisti i to moramo javno i glasno kazati koji su se branili od okupatora koji su nadirali na ova područja i bila je borba za opstanak na ovome području. Također moram naglasiti da ono šta je poruka budućim generacijama, tj. ljudima koji odlaze da se i tada hrvatski branitelji su bili mladi, nisu otišli vanka nego su se borili. Međutim, činjenica da ratni profiteri stvaraju svoja carstva, stvorili su svoja carstva na teret tih koji su branili hrvatsku državu i da na tome putu u zajedničkoj borbi mi koji smo u Parlamentu, ljudi, građani moramo se zajednički boriti protiv tih korupcionaških snaga u ovome našem društvu koje je toliko ispremreženo do bola, da je hrvatski gospodarski sustav doslovno uništen i u Domovinskom ratu i poslije Domovinskog rata van teritorija koji je znači bio okupiran. Na žalost evo očekujem da ćete i vi tajniče prenijeti i ministru, a i premijeru Plenkoviću, da se zatraži ratna šteta od Srbije u iznosu od 45 milijardi eura i s tim novcem bi mi mogli pokriti ne samo hrvatske branitelje, nego da ti koji upozoravaju Hrvatsku, koji su bili na čelu četničkoga pokreta kao što je Vučić, da se ispričaju hrvatskim građanima, braniteljima i da napokon kažu gdje su naši nestali mrtvi, a ne da uvjetuje ne znam što Hrvatima. Ipak to su bili huškači koji su napravili veliko zlo ne samo u Hrvatskoj nego cilom području bivše Jugoslavije. Još jednom MOST nezavisnih lista u prvom čitanju će naravno podržati zakon. Dali smo vam u pisanom obliku, uputili smo službeno primjedbe da vidite koje mogu se poboljšati ovaj izgled zakona i očekujem da ćete i uvažiti, ako ne u drugom čitanju ćemo imati svoje amandmane. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Bulju na ovoj završnoj riječi. Imamo dvije replike. Prvi se za repliku javio poštovani kolega Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Miro, meni je pogotovo teško kada kažem imamo i mi neke prijedloge koje smo uputili u ovu raspravu ali sigurno s obzirom da evo nismo HDZ da nismo ni dovoljno dobri branitelji, to ispadne tako. Jer kada gledamo da ćemo, da jednostavno moraš ići s time da ćeš reći uputili smo sada prijedloge, trebalo bi to usvojiti a onda ćemo amandmane. Što to pokazuje? Znači nema zajedništva. Ja se nadam evo da će i državni tajnik prenijeti i ministru. Zapravo našu poruku ono mi želimo zajedništvo. Da ne moramo doći u situaciju da dajemo amandmane na ovaj prijedlog i da na kraju ovim ljudima, evo i Nikola je spominjao koji šalju nam prijedloge da je bolje onda reći ljudi nemojte slati nama mi nismo dovoljno dobri da se borimo za prava branitelja jer HDZ je taj koji najbolje zna o braniteljima brinuti. Mislim da je stvarno, nemojte me ometati ako mogu da završim, znači da je stvarno i naša riječ i borba neprepoznata. I ja evo truditi ću se i kroz ove prijedloge da dobijemo stvarno kvalitetno razmatranje i ministarstva, da ne bude to samo podilaženje što često imamo slučaj ovdje da je netko od HDZ-ovih ili njihovih iz vladajuće koalicije dao određeni prijedlog pa evo oni su baš usvojili njegov prijedlog pa da ga malo podignu. Ajmo malo spustiti ovu razinu oko ovoga zakona i biti dostojanstveni i razmatrati bilo koji prijedlog dolazi li on iz bilo kojega kluba zastupnika da na kraju se utvrdi ono da li je to poboljšanje, da li je to dobro za naše branitelje, da li to može se održati na dulji rok. I mislim da ćemo onda svi biti kvalitetniji i da ovaj cijenjeni Dom jednoglasno podrži ovaj zakon. Onda je to uspjeh i Ministarstva branitelja i svih branitelja. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Paneniću na replici i odgovor kolega Bulj. Izvolite.
Pa naravno da ovaj zakon, zaboravio sam tamo i kazati ima, kao što sam rekao i u početnom da ima dosta stvari koje su pozitivne i to je činjenica od zdravstvenih sistematskih pregleda do nezaposlenih, jedinstveno će biti, vraćeni će biti na ministarstvo branitelja, jedinstveno i HVO koji su ljudi isto nisu mogli riješiti svoje probleme, otvaranje vremenskih perioda za ljude koji nisu mogli. Ima tu dosta dobri stvari. Međutim, ima dosta, ima određenih stvari na koje smo mi dali svoje prijedloge i očekujem da će se razmotriti. Ne mislim da kolega koji je tu tajnik Vukić da će on imati nešto protiv nečega što je dobro ako je mislim u interesu svih nas. I naravno očekujem da će biti primjenjivan zakon od 1.1.2018. a ne 2019. ako je moguće jer znam da je premijer ovdje baš kada sam ga pitao da se maknu spomenici četnički, kada je micano i 11 naših branitelja da je on počeo pričati o hrvatskim braniteljima. Pa evo žao mi je ovo ako sluša da već ovaj zakon ako je moguće počne se primjenjivati od 1.1.2018. a ne 1.1.2019. kao što je kazano znači u Kninu. Naravno da … [[Govornik se ne razumije.]] branitelji u ovome trenutku ni HDZ, ni SDP, ni MOST, ovo je jedinstven zakon i očekujemo da ćemo zajednički donijeti ono što je najbolje i ne vidim niti jedan razlog da svi zajedno ovaj zakon ne podržimo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem na odgovoru kolegi Bulju. Kolega Đakić ja bih vas lijepo molio da ne upadate. Prelazimo na sljedeću repliku. Poštovani kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Bulj, znači rekli ste naravno da ovaj zakon ima pozitivnih stvari ali ima i puno toga što smo mi iznijeli kao primjedbe. Ja sam i u pitanjima odmah to postavio a i vi ste u svom ovom uvodnom izlaganju iznijeli puno toga što nije spomenuto ni što sam ministar u svom izlaganju nije spomenuo, što nije u skladu sa onim predizbornim obećanjima koje je davao HDZ i sama ona u biti, načina na koji je predstavljen ovaj zakon da je on sveobuhvatni i da će sva ona disperzirana prava koja postoje u drugim zakonima i koja su po drugim ministarstvima obuhvatiti unutar ovog zakona, to se neće dogoditi, znači to smo danas ovdje i prezentirali a to nije tako ali to ne znači da zakon nema nekakvih pozitivnih aspekata. A što se tiče svega ostalog vidjeli ste, kako je evo i kolega Đakić se i sada ubacuje, kako je izgledala ova rasprava danas, gdje je praktički meni rečeno, već je gospodin Đakić presudio bi li ja ili ne bi bio hrvatski branitelj. To je tako ako si u HDZ-u a bio si u JNA onda nisi oficir u JNA, a ako si Vlaho Orepić, ako si u MOST-u i bio si u Domovinskom ratu, onda si oficir JNA. A to što je npr. isto general Krstičević iz JNA, on je u HDZ-u, njemu nitko neće reći da je on došao iz JNA, to je taj problem i taj HDZ-ov monopol na branitelje i one koji su branili Domovinu. A ja mislim ako bi se pogledalo da klub MOST-a u postotku ima najviše branitelja i dragovoljaca Domovinskog rata ali mi nismo, mi nemamo člansku iskaznicu HDZ-a. Nismo dizali nekakve povlaštene kredite braniteljske, nismo se okoristili i odmah nismo dovoljno dobri branitelji za HDZ-ovce.
Zahvaljujem gospodinu Grmoji na ovoj replici. Povreda Poslovnika gospodin Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa povrijeđen je članak 238. Kolega Grmoja replicirajući gospodinu Bulju proziva mene što apsolutno nema nikakve veze sa raspravom koju je vodio gospodin Bulj. To da je pobjegao kada je trebalo saslušati moju repliku je činjenica.
Zahvaljujem gospodinu Đakiću. Molim vas nemojte zloupotrijebljavati institut povrede Poslovnika jer ničime nije povrijeđen, povrede Poslovnika a ove stilske bravure svakog od vas zastupnika to neka vama ide na dušu. Posebno napominjem danas u Visokom domu kada bi trebali biti jedinstveni što se tiče materije o kojoj se raspravlja. Imamo još jednu povredu Poslovnika. … [[Upadica se ne čuje.]] Hvala lijepo, jako ste ljubazni. Samo da vas ispravim gospodin Orepić je bio podoficir a ne oficir JNA. I imamo odgovor gospodina Mire Bulja na repliku, na gospodina Grmoja. Izvolite.
Činjenica da kad govorimo o evo spomenuto sad i taj podoficir JNA ili oficir JNA, nebitno, ili ti ljudi koji su došli u HV i branili bez obzira bio u HDZ-u bio u JNA ili u drugoj nekakvoj ako je čovjek branio, znači treba mu odati priznanje, međutim nije dobro po tim kriterijima. U kojoj si stranci tada je dobro što si bio oficir u JNA ili podoficir ili obrnuto. Smatram da svi hrvatski branitelji ovdje moraju jedinstveni biti, jer u Domovinskom ratu nije se gledalo tko je lijevo, tko je desno, svi smo bili složni, ja mislim da mi koji smo ovdje u ovoj sabornici, hrvatski branitelji ćemo to razumjeti i da ćemo zajednički naći modele kako ovaj zakon … [[Govornik se ne razumije.]] što bolji. Ne sumnjajući u trud uložen za ovo sve što smo preložili. A inače kolega Grmoja da, kad mi spomenom, ne znam sjećate se, sad ću vam biti inspektor, meni se čini da predlažu gospodin Andrija Mikulić, kad sam ja spomenuo nešto, odmah su došli do dokumentacije, on je došao do moje medicinske iz rata, veliki heroj Andrija Mikulić i naravno on je to došao iznositi bez … [[Govornik se ne razumije.]] evo vama tajniče. I sad taj čovjek želi biti u inspektoratu glavni. Evo, gospodin Brkić će reći jel to korektno prema hrvatskom branitelju, da Andrija Mikulić koji je iznio ovdje dokumentaciju o hrvatskom branitelju, ne stidim je se. … [[Upadica se ne čuje.]] ne stidim je se, ali on će biti sada kao šef svega. Zašto? Ja se toga ne stidim svega što je bilo u Domovinskom ratu, svoje dokumentacije mogu iznijeti ovdje, bio sam mlad čovjek 17 godina sam vojnik bio, poslije rata 12, nema nikakvih problema, volio bi da sam išao studirati ili da sam išao negdje drugo, ili da sam bio ko Andrija Mikulić u nekakvim drugim, ali to je tako. Oni mogu biti, na taj način se ponašati, premda kada je bilo stvaranje HDZ-a gdje je on bio, tko će znati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Bulju. Svatko govori i ono što govori o sebi. Zahvaljujem na vašem odgovoru. Što se tiče kadrovske politike, nisam znao da vi sudjelujete u kadrovskoj politici, pa da znate što će tko biti unaprijed. Ali, dobro. Vizionari su uvijek dobro došli. Imamo jednu završnu riječ još od strane državnog tajnika, Ministarstva branitelja. Poštovani gospodin Ivan Vukić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodin potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane saborske zastupnice, poštovani saborski zastupnici. Zahvaljujem vam svima na raspravi i na posljednjim primjedba, konkretnije sugestijama. Budite sigurni da ćemo ih sve pomno analizirati i do drugog čitanja usvojiti one mjere koje su prihvatljive i opravdane kako bi dodatno, kvalitetno unaprijedili već predložene mjere i rješenja. Iako je Ustavom RH određeno da je država, posebnu skrb posvećuje zaštiti hrvatskih branitelja, hrvatskih ratnih vojnih invalida, udovica, roditelja i djece poginulih hrvatskih branitelja. Dana, 2 desetljeća nakon završetka Domovinskog rata, prava branitelja nisu regulirana i riješena na odgovarajući način. Činjenice koje možete iščitati iz rezultata studije koje je pred vama, a koje je bila jedan od temelja za izradu novoga prijedloga zakona, su jasni pokazatelji i stvarnog stanja i omogućuje bolji uvjet u segmente života hrvatskih branitelja. Braniteljska populacija stari, i njihovi zdravstveni problemi sve su teži, a brojke o smrtnosti, o prosječnoj dobi u kojoj umiru su zapanjujući. Bolnice su pune ljudi bez odgovarajućeg statusa i zato je potrebno ukinuti rok za ostvarivanje statusa hrvatskog branitelja ili HRVIJA kako bi se svim braniteljima ili stradalnicima Domovinskog rata omogućilo da njihova uloga u obrani domovini bude dostojanstveno vrednovana, a ostvarenje statusa je osnovni preduvjet ostvarenja svih mjera predviđenih zakonom. Krajnje je vrijeme da se statusna i materijalna prava svih hrvatskih branitelja i stradalnika Domovinskog rata koja su niz godina bila disperzirana u druge zakon objedini i da se stvori pravna egzistencijalna sigurnost. Ako ne učinimo nešto na njihova prava danas, s obzirom na nemilosrdne brojke, bojim se da će za 10-tak godina više nećemo imati za koga. Što znači da sva prava se objedinjuju u jedinstveni zakon, osim jedinstvenog tijela vještačenja koje ostaje pred ministarstvom mirovinskog i rada. Ja bi htio još jednu stvar napomenuti, a to je da znači sve mjere koje su predviđene, kroz proračun ministarstva, kroz ovaj zakon, a odnosi se na proračun Ministarstva hrvatskih branitelja, su osigurane i za ovu godinu, zavisno, kada će zakon biti prihvaćen, a on će biti na snazi 8 dana nakon prihvaćenja. Znači sve mjere koje proizlaze iz zakona, odnosi se na proračun Ministarstva hrvatskih branitelja će biti odmah u funkciji nakon 8 dana, a mjere koje proizlaze iz mirovinskog, kroz mirovinski se rješavaju, oni će biti, jedan dio mjera će biti u 2018. a jedan dio mjera početkom 2019. Znači od 1.3.2018. dio mjera koje idu preko mirovinskog i zato smo osigurali sredstva kroz 10-tke sastanaka, konzultacija, sa Ministarstvom rada i mirovinskog. Nadam se da ćete dati svoj doprinos u usvajanje ovog zakona, jer ne smijemo dozvoliti da se oni koji su stvarali RH koji su dali život za nju, koji su ranjeni postali invalidi i njihovi obitelji koji su prošle su prošle sve strepnje i patnje s njima, gledati kao teret. Svi mi, čitava Hrvatska država i svaka politička opcija mora biti svjesna da bez hrvatskih branitelja ne bi bilo ni nezavisne RH. Hvala vam svima na sudjelovanju u raspravi.
Zahvaljujem gospodin državnom tajniku Ivanu Vukiću na ovoj završnoj riječi. S ovime smo iscrpili sve rasprave i zaključujem raspravu. I još jednom se zahvaljujem ministru hrvatskih branitelja koji je morao otići, državnoj tajnici, gospođi Nevenki Benić, državom tajniku gospodinu Ivanu Vukiću i načelnu sektoru gospodinu Ivicu Akmadži na obrazloženjima i tumačenjima ovog zakona. Hvala vam lijepo. O ovoj točci dnevnog reda, glasovati ćemo kad se za to steknu uvjeti.
Prelazimo sada na Prijedlog zakona o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji, prvo čitanje, P.Z. br. 174. Predlagatelj akta je Vlada RH a rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: 1. Prihvaća se Prijedlog zakona o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji, 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostaviti će se predlagatelju a ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta Konačnog prijedloga Zakona. Molim vas, glasujmo. Utvrđujem da je sa 91 glasom za, 1 glasom suzdržanim i 11 glasova protiv donijet Zaključak kako su ga predložila saborska tijela.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda to je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama Europske unije, drugo čitanje. P.Z.E. br.146 Predlagatelj akta je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora, a sve u svezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave temeljem članka 197. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Pozivam gospodina državnog tajnika gospodina Kristijana Turkalja da nam da dodatno obrazloženje ovog konačnog prijedloga zakona. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici. Pred vama se nalazi Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članica EU. Zakon o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima između država članica EU bio je donesen kako bi se u hrvatski pravni poredak prenijele propisi EU sa područja pravosudne suradnje. On je donesen 2010. stupio je na snagu 1.7.2013. kada je RH ušla u EU. Taj zakon određuje oblike pravosudne suradnje između država članica poput Europskog uhidbenog naloga, priznanje izvršenja presuda kojima je izrečena kazna zatvora ili probacijska mjera i slično. Pred vama su četvrte izmjene i dopune zakona kojima idu za ciljem da se daljnje provede usklađivanje sa nove dvije direktive koje su u međuvremenu usvojene na nivou EU. Radi se o direktivi EU o pravu na pristup odvjetniku u kaznenom postupku i postupku na temelju Europskog uhidbenog naloga te pravo na obavješćivanje treće strane u slučaju oduzimanja slobode i na komunikaciju s trećim osobama i konzularnim tijelima te Direktiva o Europskom istražnom nalogu u kaznenom postupku. Svrha prve i cilj prve direktive je stvoriti minimalne standarde koje se odnose na pravo na odvjetnika posebno u dijelu koji se odnosi kod postupaka na temelju Europskog uhidbenog naloga. Što se tiče druge direktive, ona ima za cilj da znači to je Direktiva o Europskom istražnom nalogu da stvori sveobuhvatni sustav izvođenja dokaza na području EU. Prije navedene direktive ova materija je bila vrlo fragmentarno uređena te se na ovaj način i ovim izmjenama zakona stvara jedan cjeloviti sustav. Ono što je ključno da Europski istražni nalog izdaje pravosudno tijelo kada je potrebno provesti jednu ili više istražnih radnji odnosno izvođenja dokaza na području neke druge države članice i to se sada regulira. Pored toga nakon što smo konzultirali u pripremi i izradi zakona pravosudna tijela i ona koja imaju iskustvo s primjenom zakona onda smo iskoristili ove prilike da se uočene slabosti zakonodavnog okvira unaprijede odnosno otklone. Predviđeno je da zakon stupa na snagu osam dana od objavljivanja u NN, Hrvatski sabor je na sjednici 7. srpnja 2017. prihvatio Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima između država članica EU. U odnosu na prijedlog zakona zakonski tekst nije značajno mijenjan, radi se samo o promjenama nomotehničke naravi. Ujedno napominjemo kako je Odbor za zakonodavstvo Hrvatskog sabora ukazao na potrebu nomotehničke dorade članka 21. pa je u tom smislu isti izmijenjen. Zahvaljujem se. MILIJAN BRKIĆ:
Zahvaljujem poštovanom državnom tajniku gospodinu Kristijanu Turkalju na ovom obrazloženju. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Zahvaljujem. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovana kolegica Marija Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege, sve vas srdačno pozdravljam. Evo ovo je konačni prijedlog zakona o kojem smo u prvom čitanju već dosta toga raspravili i sada je u uvodnom izlaganju državni tajnik rekao osnovne stvari koje su izmijenjene, a radi usklađivanja sa direktivama i ne bih puno duljila oko toga. Rekla bih samo da mi ispred kluba HDZ-a smatramo da je ovaj konačni prijedlog zakona dobro pripremljen. Smatramo da su neke stvari dobro da su ovako propisane iz razloga što će to doprinijeti pravnoj sigurnosti u pravosudnoj suradnji između država članica EU i u postupcima koje se provode. Možemo samo napomenuti da je u odnosu na prijedlog zakona koji je bio u prvom čitanju nomotehnički dorađen članak 21. sukladno prijedlogu Odbora za zakonodavstvo. Drugih prijedlog izmjena i nije bilo nakon prvog čitanja i možemo reći da smo zadovoljni jer s ovim zakonom propisuju se minimalni standardi koji jačaju uzajamno povjerenje i olakšavaju pravosudnu suradnju utemeljenu na načelu uzajamnog priznavanja, što je vrlo pozitivno i dovodi do većeg stupnja pravne sigurnosti i stoga ćemo kao što sam rekla podržati ovaj konačni prijedlog zakona. I samo napominjem da za provedbu zakona neće biti potrebno osigurati u državnom proračunu dodatna sredstva. Hvala.
Zahvaljujem se poštovanoj kolegici Mariji Jelkovac. Imamo jednu repliku, poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Kolegice Jelkovac, evo po ne znam koji put uvijek se očekuje zakonske inicijative, međutim mi u kontinuitetu non stop imamo europske direktive ovdje i onda se falimo kako smo dobro pripremljeni. Koliko mi imamo tih zakona, koliko donesemo da li će se to uopće primjenjivati ili ima li uopće smisla donositi tu na Parlamentu ako je to direktiva? Mi samo direktive, da li je ovo direktiva ili je nekakva preporuka? Pa ako mi saborski zastupnici to želimo prihvatiti možemo prihvatiti jel vrijeme je da se nešto radi van direktiva EU, da postanemo svoj na svome bar jednom. Po cijele dane ovdje u Parlamentu jedino šta dobijamo europske direktive na stol. Vrijeme je evo govorim ujedno i ministarstvu da se počne nešto raditi nešto iznutar ministarstva, a ne samo prepisivati direktive koje su neprovedive.
Zahvaljujem kolegi Bulju na replici. Odgovor poštovana kolegica Marija Jelkovac. Izvolite.
Poštovani kolega Bulj, pa evo meni je zanimljiv vaš stav, ali moram vas demantirat. Dakle malo čas smo završili raspravu o Zakonu o pravima hrvatskih branitelja koji nema veze sa europskim direktivama, imamo niz prijedlog zakona ovdje u Saboru koji nemaju veze s direktivama, ali isto tako moramo biti svjesni činjenice da kao članica EU moramo isto tako uskladiti naše zakonodavstvo s pravnom stečevinom EU i na taj način donijeti i zakone i izmjene zakona koji će pristupiti usklađivanju sa direktivama. Hvala.
Zahvaljujem kolegici Jelkovac na odgovoru. Završnu riječ u ime predlagatelja poštovani državni tajnik gospodin Kristijan Turkalj. Izvolite.
Poštovani zastupnici, zastupnice. Ja bih se samo osvrnuo na ovo zašto donosimo ovaj propis. Dakle ovaj propis donosimo zato da bismo lakše mogli provoditi kaznene postupke, dakle da lakše surađujemo među državama članicama da dokazi koji se nalaze u nekoj državi članici postanu dostupni našim izvršnim organima. Što se tiče samih direktiva, možda one zvuče na našem jeziku da su to smjernice, da je to nešto neobavezno, ali sukladno i našem Ustavu direktive su po pravnoj snazi iznad zakona. Po pravnoj prirodi direktive se moraju prenijeti u nacionalni pravni okvir i one imaju rok za prenošenje. Ukoliko se one ne prenesu u nacionalni pravni propis, Europska komisija nas može tužiti pred sud EU zbog kršenja pravnih obveza. Dakle to je naša obveza, ali obveza koja našim organima daje prednosti u provođenju kaznenog progona. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodinu državnom tajniku Kristijanu Turkalju na ovoj završnoj riječi. Imamo jednu repliku, poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Uvaženi tajniče. Pa baš ono što sam ja rekao da su ovo direktive da su iznad zakona, ja ne znam mogli smo to prepisati, niti ste pitali naroda niti se znalo kada se ulazilo u EU, ne znam jeste vi bili ali politička elita šta je potpisala, koje direktive. I činjenica da imamo prenormiranost, tada obećavano kada se uđe u EU da ćemo biti pravna država, međutim svi ti tajkuni koji su se okoristili, ratni profiteri i u privatizaciji i tijekom Domovinskog rata i dalje su na slobodi, niti ih ko šta pita koje su te mislim direktive koje vi nama dajete saborskim zastupnicima, mi glasamo o njima, a oni su iznad zakona. Prema tome, imamo mi i malo suverenosti, znači jesmo li ostavili išta kada smo ulazili u EU jer stvarno samo moramo prepisivati i prenormirano je sve to znamo, a šta se provodi vidimo kako je stanje u RH i zbog stanja u pravosuđu danas imamo također veliki broj ljudi koji odlaze zbog pravne nesigurnosti iz RH. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Bulju na replici. Ne želi odgovoriti gospodin Turkalj. Zahvaljujem. Ovime zaključujem raspravu o ovoj točki dnevnog reda, glasovat ćemo o ovoj točki kada se za nju steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama EU, drugo čitanje, P.Z.E. br. 146. Predlagatelj akta je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama EU. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno donesen Zakon o Izmjenama i dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama EU.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda to je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama Europske unije, drugo čitanje. P.Z.E. br.146 Predlagatelj akta je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora, a sve u svezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave temeljem članka 197. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Pozivam gospodina državnog tajnika gospodina Kristijana Turkalja da nam da dodatno obrazloženje ovog konačnog prijedloga zakona. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici. Pred vama se nalazi Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članica EU. Zakon o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima između država članica EU bio je donesen kako bi se u hrvatski pravni poredak prenijele propisi EU sa područja pravosudne suradnje. On je donesen 2010. stupio je na snagu 1.7.2013. kada je RH ušla u EU. Taj zakon određuje oblike pravosudne suradnje između država članica poput Europskog uhidbenog naloga, priznanje izvršenja presuda kojima je izrečena kazna zatvora ili probacijska mjera i slično. Pred vama su četvrte izmjene i dopune zakona kojima idu za ciljem da se daljnje provede usklađivanje sa nove dvije direktive koje su u međuvremenu usvojene na nivou EU. Radi se o direktivi EU o pravu na pristup odvjetniku u kaznenom postupku i postupku na temelju Europskog uhidbenog naloga te pravo na obavješćivanje treće strane u slučaju oduzimanja slobode i na komunikaciju s trećim osobama i konzularnim tijelima te Direktiva o Europskom istražnom nalogu u kaznenom postupku. Svrha prve i cilj prve direktive je stvoriti minimalne standarde koje se odnose na pravo na odvjetnika posebno u dijelu koji se odnosi kod postupaka na temelju Europskog uhidbenog naloga. Što se tiče druge direktive, ona ima za cilj da znači to je Direktiva o Europskom istražnom nalogu da stvori sveobuhvatni sustav izvođenja dokaza na području EU. Prije navedene direktive ova materija je bila vrlo fragmentarno uređena te se na ovaj način i ovim izmjenama zakona stvara jedan cjeloviti sustav. Ono što je ključno da Europski istražni nalog izdaje pravosudno tijelo kada je potrebno provesti jednu ili više istražnih radnji odnosno izvođenja dokaza na području neke druge države članice i to se sada regulira. Pored toga nakon što smo konzultirali u pripremi i izradi zakona pravosudna tijela i ona koja imaju iskustvo s primjenom zakona onda smo iskoristili ove prilike da se uočene slabosti zakonodavnog okvira unaprijede odnosno otklone. Predviđeno je da zakon stupa na snagu osam dana od objavljivanja u NN, Hrvatski sabor je na sjednici 7. srpnja 2017. prihvatio Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima između država članica EU. U odnosu na prijedlog zakona zakonski tekst nije značajno mijenjan, radi se samo o promjenama nomotehničke naravi. Ujedno napominjemo kako je Odbor za zakonodavstvo Hrvatskog sabora ukazao na potrebu nomotehničke dorade članka 21. pa je u tom smislu isti izmijenjen. Zahvaljujem se. MILIJAN BRKIĆ:
Zahvaljujem poštovanom državnom tajniku gospodinu Kristijanu Turkalju na ovom obrazloženju. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Zahvaljujem. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovana kolegica Marija Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege, sve vas srdačno pozdravljam. Evo ovo je konačni prijedlog zakona o kojem smo u prvom čitanju već dosta toga raspravili i sada je u uvodnom izlaganju državni tajnik rekao osnovne stvari koje su izmijenjene, a radi usklađivanja sa direktivama i ne bih puno duljila oko toga. Rekla bih samo da mi ispred kluba HDZ-a smatramo da je ovaj konačni prijedlog zakona dobro pripremljen. Smatramo da su neke stvari dobro da su ovako propisane iz razloga što će to doprinijeti pravnoj sigurnosti u pravosudnoj suradnji između država članica EU i u postupcima koje se provode. Možemo samo napomenuti da je u odnosu na prijedlog zakona koji je bio u prvom čitanju nomotehnički dorađen članak 21. sukladno prijedlogu Odbora za zakonodavstvo. Drugih prijedlog izmjena i nije bilo nakon prvog čitanja i možemo reći da smo zadovoljni jer s ovim zakonom propisuju se minimalni standardi koji jačaju uzajamno povjerenje i olakšavaju pravosudnu suradnju utemeljenu na načelu uzajamnog priznavanja, što je vrlo pozitivno i dovodi do većeg stupnja pravne sigurnosti i stoga ćemo kao što sam rekla podržati ovaj konačni prijedlog zakona. I samo napominjem da za provedbu zakona neće biti potrebno osigurati u državnom proračunu dodatna sredstva. Hvala.
Zahvaljujem se poštovanoj kolegici Mariji Jelkovac. Imamo jednu repliku, poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Kolegice Jelkovac, evo po ne znam koji put uvijek se očekuje zakonske inicijative, međutim mi u kontinuitetu non stop imamo europske direktive ovdje i onda se falimo kako smo dobro pripremljeni. Koliko mi imamo tih zakona, koliko donesemo da li će se to uopće primjenjivati ili ima li uopće smisla donositi tu na Parlamentu ako je to direktiva? Mi samo direktive, da li je ovo direktiva ili je nekakva preporuka? Pa ako mi saborski zastupnici to želimo prihvatiti možemo prihvatiti jel vrijeme je da se nešto radi van direktiva EU, da postanemo svoj na svome bar jednom. Po cijele dane ovdje u Parlamentu jedino šta dobijamo europske direktive na stol. Vrijeme je evo govorim ujedno i ministarstvu da se počne nešto raditi nešto iznutar ministarstva, a ne samo prepisivati direktive koje su neprovedive.
Zahvaljujem kolegi Bulju na replici. Odgovor poštovana kolegica Marija Jelkovac. Izvolite.
Poštovani kolega Bulj, pa evo meni je zanimljiv vaš stav, ali moram vas demantirat. Dakle malo čas smo završili raspravu o Zakonu o pravima hrvatskih branitelja koji nema veze sa europskim direktivama, imamo niz prijedlog zakona ovdje u Saboru koji nemaju veze s direktivama, ali isto tako moramo biti svjesni činjenice da kao članica EU moramo isto tako uskladiti naše zakonodavstvo s pravnom stečevinom EU i na taj način donijeti i zakone i izmjene zakona koji će pristupiti usklađivanju sa direktivama. Hvala.
Zahvaljujem kolegici Jelkovac na odgovoru. Završnu riječ u ime predlagatelja poštovani državni tajnik gospodin Kristijan Turkalj. Izvolite.
Poštovani zastupnici, zastupnice. Ja bih se samo osvrnuo na ovo zašto donosimo ovaj propis. Dakle ovaj propis donosimo zato da bismo lakše mogli provoditi kaznene postupke, dakle da lakše surađujemo među državama članicama da dokazi koji se nalaze u nekoj državi članici postanu dostupni našim izvršnim organima. Što se tiče samih direktiva, možda one zvuče na našem jeziku da su to smjernice, da je to nešto neobavezno, ali sukladno i našem Ustavu direktive su po pravnoj snazi iznad zakona. Po pravnoj prirodi direktive se moraju prenijeti u nacionalni pravni okvir i one imaju rok za prenošenje. Ukoliko se one ne prenesu u nacionalni pravni propis, Europska komisija nas može tužiti pred sud EU zbog kršenja pravnih obveza. Dakle to je naša obveza, ali obveza koja našim organima daje prednosti u provođenju kaznenog progona. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodinu državnom tajniku Kristijanu Turkalju na ovoj završnoj riječi. Imamo jednu repliku, poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Uvaženi tajniče. Pa baš ono što sam ja rekao da su ovo direktive da su iznad zakona, ja ne znam mogli smo to prepisati, niti ste pitali naroda niti se znalo kada se ulazilo u EU, ne znam jeste vi bili ali politička elita šta je potpisala, koje direktive. I činjenica da imamo prenormiranost, tada obećavano kada se uđe u EU da ćemo biti pravna država, međutim svi ti tajkuni koji su se okoristili, ratni profiteri i u privatizaciji i tijekom Domovinskog rata i dalje su na slobodi, niti ih ko šta pita koje su te mislim direktive koje vi nama dajete saborskim zastupnicima, mi glasamo o njima, a oni su iznad zakona. Prema tome, imamo mi i malo suverenosti, znači jesmo li ostavili išta kada smo ulazili u EU jer stvarno samo moramo prepisivati i prenormirano je sve to znamo, a šta se provodi vidimo kako je stanje u RH i zbog stanja u pravosuđu danas imamo također veliki broj ljudi koji odlaze zbog pravne nesigurnosti iz RH. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Bulju na replici. Ne želi odgovoriti gospodin Turkalj. Zahvaljujem. Ovime zaključujem raspravu o ovoj točki dnevnog reda, glasovat ćemo o ovoj točki kada se za nju steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama EU, drugo čitanje, P.Z.E. br. 146. Predlagatelj akta je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama EU. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno donesen Zakon o Izmjenama i dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama EU.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda: - Konačni prijedlog Zakona o međunarodnom privatnom pravu, drugo čitanje, P.Z. broj 141. Predlagatelj akta je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika u vezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave člankom 197. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Pozivam državnog tajnika gospodina Kristijana Turkalja da nam da dodatno obrazloženje ovoga zakona. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Zastupnice, zastupnice, poštovani. Evo pred vama je Konačni prijedlog Zakona o međunarodnom privatnom pravu. To je propis kojim ne prenosimo pravila EU. Dakle u ovom trenutku ova materija je regulirana Zakonom o rješavanju sukoba zakona sa propisima drugih zemalja u određenim odnosima, zakon koji je bio usvojen 1982. i koji smo u RH preuzeli '91. sukcesijom. Dakle prošlo je 35 godina od kada je, mi ga zovemo ZRS na snazi od tada su se okolnosti značajno promijenile i smatrali smo da je potrebno ovaj zakon modernizirati. Na ovom zakonu se radi nekih već četiri godine, dakle temeljito se radilo na ovom zakonu. Ono što ovaj zakon pokriva, to su pravila o mjerodavnom pravu koje se primjenjuje na privatnopravne odnose sa međunarodnim obilježjima, to su pravila o nadležnosti kao i pravila za priznaje i ovrhu stranih sudskih odluka čiji su predmet navedeni privatnopravni odnosi sa međunarodnim obilježjem. Ono što je bitno u svrhu preglednosti mjerodavnih propisa pojedine odredbe Zakona o međunarodnom privatnom pravu upućuju na primjenu relevantnih uredbi EU i međunarodnih ugovora. U tom pogledu, Zakon o međunarodnom privatnom pravu slijedi pristup koji je prihvaćen u drugim državama članicama u kojima se u novije vrijeme donose zakoni kojima se kodificira međunarodno privatno pravo kao što su na primjer belgijski, nizozemski, češki, bugarski, rumunjski zakon. Cilj je bio da se izbjegne dualistički sustav između trećih država i onoga sustava koji će postojati između država članica EU. Hrvatski sabor je na sjednici 7. srpnja 2017. prihvatio prijedlog zakona. Predlagatelj je sada pripremio Konačni prijedlog zakona o međunarodnom privatnom pravu koji je u odnosu na tekst prijedloga zakona dorađen. Uvažene su primjedbe Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora koje su se odnosile na 4 članka i oni su uređeni nomotehnički. Također u odnosu na članak 80. prihvaćena je primjedba Odbora za zakonodavstvo da se izmjenama jednog zakona ne stavljaju odredbe drugih zakona van snage, pa je tako izbačena odredba kojima su se tražile promjene odredaba Zakona o parničnom postupku i Pomorskog zakonika. Uslijed toga je bilo potrebno odrediti dulji vacatio legis, odnosno dulje vremensko razdoblje za stupanje na snagu kako bi se predmetna dva propisa moglo u međuvremenu izmijeniti. Također dulji vacatio legis nam je bio potreban s obzirom da se radi o značajnoj izmjeni u pristupu ovoj materiji, da se onda praktičari kroz edukacije mogu pripremiti za primjenu tog zakona. Slijedom navedenog predviđeno je da će zakon stupiti na snagu 29. siječnja 2019. isti dan kada će stupiti i dvije važne uredbe koje uređuju to isto područje. Ono što je bitno, dakle odgoda primjene ovog zakona neće dovesti do pravnih praznina i služi isključivo za što bolje pripremanje njegove primjene u praksi. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem državnom tajniku gospodinu Kristijanu Turkalju na ovom obrazloženju. Imamo jednu repliku. Poštovani kolega Stjepan Čuraj, izvolite.
Dakle, vrlo kratko. Zbilja samo viši komentar pogotovo na ovaj zadnji dio što ste tiče vacatio legisa, dakle odgode primjene zakona na 29. siječanj 2019. Apsolutno dakle podržavamo taj stav. Naravno ovo što ste spomenuli da 35 godina podučavamo studente i radimo po jednome zakonu iz onoga, znači ušli smo u EU a mi govorimo o zakonskim normama i propisima iz bivše države. Dakle, mislim da je ovo trebalo i ranije, ali sigurno da malo iščitavajući i sami ovaj materijal, a pogotovo u usporedbi na onaj prijašnji da će i ovaj period vacatio legisa koristiti za izradu već novih literatura na samom fakultetu, a prije svega radi uklanjanja svih onih pravnih nesigurnosti, nedostataka koje smo imali naravno ulaskom u EU i novim odredbama samog međunarodnog privatnog prava. Dakle, ovo sa vacatio legisom svakako se podržava. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Čuraju na ovoj replici. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Zahvaljujem. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice cijenjena kolegica Marija Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo bit ću vrlo kratka budući danas smo se stvarno iscrpili dugotrajnom raspravom i već smo svi pomalo umorni. Naravno da smo svi mi, a pogotovo mi pravne struke sretni što nakon 35 godina dobivamo novi zakon, moderan zakon koji će zaista nekim i novim institutima puno bolje riješiti ovo područje i sigurno da je stoga i iz razloga navedenih od strane državnog tajnika zaista opravdan ovakav vacatio legis. Mislim da je on čak i spretno utvrđen obzirom na stupanje ove dvije važne uredbe. Ono što bih jedino još istaknula, a to je da je u odnosu na sada važeći zakon u novom zakonu proširena mogućnost pribavljanja obavijesti o stranom pravu od drugih tijela, vještaka i specijaliziranih ustanova prilikom utvrđivanja sadržaja stranog prava kao i da je proširena primjena hrvatskog prava na situacije na kojima se ne može utvrditi sadržaj stvarnog prava, te isključenje primjene pravila stranog prava o određivanju mjerodavnog prava u slučajevima upućivanja na strano pravo, odnosno ukidanja uzvrata u tim slučajevima. Isto tako je bitno reći da je javni poredak, odnosno hrvatski javni interes zaštićen pravilima neposredne primjene koje se mogu primijeniti u svakoj situaciji bez obzira na to koje je pravo mjerodavno što je za nas vrlo važno. Evo ispred kluba HDZ-a mogu reći da smo vrlo zadovoljni što je ovaj zakon evo danas došao u drugo čitanje. Kao što je i državni tajnik rekao sve primjedbe iz prvog čitanja su manje-više uvažene i mi ćemo kao klub podržati ovakav prijedlog. Hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Mariji Jelkovac. Imamo jednu repliku. Poštovani kolega Ante Bačić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče. Evo kolegice naglasili ste da ovaj zakon donosimo nakon 35 godina primjene Zakona o rješavanju sukoba zakonom koji su propisani drugih zemalja o određenim odnosima. Svi smo radosni što donosimo ovaj zakon iako evo malo je kasno i nema nas puno. Ali mislim da je bitno naglasit važnost ovoga propisa, naglasit vrijeme u kojem ga donosimo, vrijeme kad smo svjesni veće međunarodne pokretljivosti, veće potrebe i većih ostvarivanja upravo međunarodnih privatnih odnosa. U ovom zakonu su dobro određene i drago mi je šta su i prihvaćene nekakve sugestije Odbora za zakonodavstvo, dobro su obuhvaćene upravo u ovim općim odredbama pojmovi vezano i za državljanstvo, prebivalište i ostalo. Bitno je naglasiti upravo ovim zakonom se nastoji izbjeći sudska nadležnost hrvatskih sudova i sudova stranih država, u drugom djelu rješava se isto pitanje osobnog statusa, stalnog prava, prava intelektualnog vlasništva što je sve više regulirano i treba naglasiti definitivno da je proširena mogućnost upravo ovim zakonom, mogućnost pribavljanja obavijesti o stranom pravu drugih tijela vještaka što su sudovi do sada imali veliki problem, a mogu i misliti koliki je problem bio upravo korištenjem zastarjelog zakona staroga 35 godina. Naglasak je na većoj stranačkoj autonomiji i u dijelu trećem je još i regulirano sama nadležnost i postupak i bitno na kraju, i samo priznavanje ovrha stranih sudskih odluka što je iznimno bitno. Za kraj ću samo naglasiti da trebamo definitivno biti pošteni i zahvaliti akademskoj zajednici sa svim pravnim fakultetima na području RH koji su u misiji inicijatori da se ova materija riješi, radili su dugo, 4 godine tako da im ovim putem definitivno hvala i moramo ovo primijeniti što prije. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Bačiću na ovoj replici. S ovime zaključujem raspravu o ovoj točki dnevnog reda glasovat ćemo ovoj točki kad se za to steknu uvjeti. Zahvaljujem se državnom tajniku Ministarstva pravosuđa gosponu Kristijanu Turkalju, pomoćniku ministra Ministarstva pravosuđa Ivanu Crnčecu, načelnici sektora Tamari Mišardi i voditeljici odjela Dragani Milunić … [[Govornik se ne razumije.]] na obrazloženjima i na tumačenjima ovog zakona. Hvala lijepo.
Konačni prijedlog zakona o međunarodnom privatnom pravu, drugo čitanje, P.Z. br. 141. Predlagatelj akta je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o međunarodnom privatnom pravu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 101 glasom za i 3 suzdržana donesen Zakon o međunarodnom privatnom pravu.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda: - Konačni prijedlog Zakona o međunarodnom privatnom pravu, drugo čitanje, P.Z. broj 141. Predlagatelj akta je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika u vezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave člankom 197. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Pozivam državnog tajnika gospodina Kristijana Turkalja da nam da dodatno obrazloženje ovoga zakona. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Zastupnice, zastupnice, poštovani. Evo pred vama je Konačni prijedlog Zakona o međunarodnom privatnom pravu. To je propis kojim ne prenosimo pravila EU. Dakle u ovom trenutku ova materija je regulirana Zakonom o rješavanju sukoba zakona sa propisima drugih zemalja u određenim odnosima, zakon koji je bio usvojen 1982. i koji smo u RH preuzeli '91. sukcesijom. Dakle prošlo je 35 godina od kada je, mi ga zovemo ZRS na snazi od tada su se okolnosti značajno promijenile i smatrali smo da je potrebno ovaj zakon modernizirati. Na ovom zakonu se radi nekih već četiri godine, dakle temeljito se radilo na ovom zakonu. Ono što ovaj zakon pokriva, to su pravila o mjerodavnom pravu koje se primjenjuje na privatnopravne odnose sa međunarodnim obilježjima, to su pravila o nadležnosti kao i pravila za priznaje i ovrhu stranih sudskih odluka čiji su predmet navedeni privatnopravni odnosi sa međunarodnim obilježjem. Ono što je bitno u svrhu preglednosti mjerodavnih propisa pojedine odredbe Zakona o međunarodnom privatnom pravu upućuju na primjenu relevantnih uredbi EU i međunarodnih ugovora. U tom pogledu, Zakon o međunarodnom privatnom pravu slijedi pristup koji je prihvaćen u drugim državama članicama u kojima se u novije vrijeme donose zakoni kojima se kodificira međunarodno privatno pravo kao što su na primjer belgijski, nizozemski, češki, bugarski, rumunjski zakon. Cilj je bio da se izbjegne dualistički sustav između trećih država i onoga sustava koji će postojati između država članica EU. Hrvatski sabor je na sjednici 7. srpnja 2017. prihvatio prijedlog zakona. Predlagatelj je sada pripremio Konačni prijedlog zakona o međunarodnom privatnom pravu koji je u odnosu na tekst prijedloga zakona dorađen. Uvažene su primjedbe Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora koje su se odnosile na 4 članka i oni su uređeni nomotehnički. Također u odnosu na članak 80. prihvaćena je primjedba Odbora za zakonodavstvo da se izmjenama jednog zakona ne stavljaju odredbe drugih zakona van snage, pa je tako izbačena odredba kojima su se tražile promjene odredaba Zakona o parničnom postupku i Pomorskog zakonika. Uslijed toga je bilo potrebno odrediti dulji vacatio legis, odnosno dulje vremensko razdoblje za stupanje na snagu kako bi se predmetna dva propisa moglo u međuvremenu izmijeniti. Također dulji vacatio legis nam je bio potreban s obzirom da se radi o značajnoj izmjeni u pristupu ovoj materiji, da se onda praktičari kroz edukacije mogu pripremiti za primjenu tog zakona. Slijedom navedenog predviđeno je da će zakon stupiti na snagu 29. siječnja 2019. isti dan kada će stupiti i dvije važne uredbe koje uređuju to isto područje. Ono što je bitno, dakle odgoda primjene ovog zakona neće dovesti do pravnih praznina i služi isključivo za što bolje pripremanje njegove primjene u praksi. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem državnom tajniku gospodinu Kristijanu Turkalju na ovom obrazloženju. Imamo jednu repliku. Poštovani kolega Stjepan Čuraj, izvolite.
Dakle, vrlo kratko. Zbilja samo viši komentar pogotovo na ovaj zadnji dio što ste tiče vacatio legisa, dakle odgode primjene zakona na 29. siječanj 2019. Apsolutno dakle podržavamo taj stav. Naravno ovo što ste spomenuli da 35 godina podučavamo studente i radimo po jednome zakonu iz onoga, znači ušli smo u EU a mi govorimo o zakonskim normama i propisima iz bivše države. Dakle, mislim da je ovo trebalo i ranije, ali sigurno da malo iščitavajući i sami ovaj materijal, a pogotovo u usporedbi na onaj prijašnji da će i ovaj period vacatio legisa koristiti za izradu već novih literatura na samom fakultetu, a prije svega radi uklanjanja svih onih pravnih nesigurnosti, nedostataka koje smo imali naravno ulaskom u EU i novim odredbama samog međunarodnog privatnog prava. Dakle, ovo sa vacatio legisom svakako se podržava. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Čuraju na ovoj replici. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Zahvaljujem. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice cijenjena kolegica Marija Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo bit ću vrlo kratka budući danas smo se stvarno iscrpili dugotrajnom raspravom i već smo svi pomalo umorni. Naravno da smo svi mi, a pogotovo mi pravne struke sretni što nakon 35 godina dobivamo novi zakon, moderan zakon koji će zaista nekim i novim institutima puno bolje riješiti ovo područje i sigurno da je stoga i iz razloga navedenih od strane državnog tajnika zaista opravdan ovakav vacatio legis. Mislim da je on čak i spretno utvrđen obzirom na stupanje ove dvije važne uredbe. Ono što bih jedino još istaknula, a to je da je u odnosu na sada važeći zakon u novom zakonu proširena mogućnost pribavljanja obavijesti o stranom pravu od drugih tijela, vještaka i specijaliziranih ustanova prilikom utvrđivanja sadržaja stranog prava kao i da je proširena primjena hrvatskog prava na situacije na kojima se ne može utvrditi sadržaj stvarnog prava, te isključenje primjene pravila stranog prava o određivanju mjerodavnog prava u slučajevima upućivanja na strano pravo, odnosno ukidanja uzvrata u tim slučajevima. Isto tako je bitno reći da je javni poredak, odnosno hrvatski javni interes zaštićen pravilima neposredne primjene koje se mogu primijeniti u svakoj situaciji bez obzira na to koje je pravo mjerodavno što je za nas vrlo važno. Evo ispred kluba HDZ-a mogu reći da smo vrlo zadovoljni što je ovaj zakon evo danas došao u drugo čitanje. Kao što je i državni tajnik rekao sve primjedbe iz prvog čitanja su manje-više uvažene i mi ćemo kao klub podržati ovakav prijedlog. Hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Mariji Jelkovac. Imamo jednu repliku. Poštovani kolega Ante Bačić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče. Evo kolegice naglasili ste da ovaj zakon donosimo nakon 35 godina primjene Zakona o rješavanju sukoba zakonom koji su propisani drugih zemalja o određenim odnosima. Svi smo radosni što donosimo ovaj zakon iako evo malo je kasno i nema nas puno. Ali mislim da je bitno naglasit važnost ovoga propisa, naglasit vrijeme u kojem ga donosimo, vrijeme kad smo svjesni veće međunarodne pokretljivosti, veće potrebe i većih ostvarivanja upravo međunarodnih privatnih odnosa. U ovom zakonu su dobro određene i drago mi je šta su i prihvaćene nekakve sugestije Odbora za zakonodavstvo, dobro su obuhvaćene upravo u ovim općim odredbama pojmovi vezano i za državljanstvo, prebivalište i ostalo. Bitno je naglasiti upravo ovim zakonom se nastoji izbjeći sudska nadležnost hrvatskih sudova i sudova stranih država, u drugom djelu rješava se isto pitanje osobnog statusa, stalnog prava, prava intelektualnog vlasništva što je sve više regulirano i treba naglasiti definitivno da je proširena mogućnost upravo ovim zakonom, mogućnost pribavljanja obavijesti o stranom pravu drugih tijela vještaka što su sudovi do sada imali veliki problem, a mogu i misliti koliki je problem bio upravo korištenjem zastarjelog zakona staroga 35 godina. Naglasak je na većoj stranačkoj autonomiji i u dijelu trećem je još i regulirano sama nadležnost i postupak i bitno na kraju, i samo priznavanje ovrha stranih sudskih odluka što je iznimno bitno. Za kraj ću samo naglasiti da trebamo definitivno biti pošteni i zahvaliti akademskoj zajednici sa svim pravnim fakultetima na području RH koji su u misiji inicijatori da se ova materija riješi, radili su dugo, 4 godine tako da im ovim putem definitivno hvala i moramo ovo primijeniti što prije. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Bačiću na ovoj replici. S ovime zaključujem raspravu o ovoj točki dnevnog reda glasovat ćemo ovoj točki kad se za to steknu uvjeti. Zahvaljujem se državnom tajniku Ministarstva pravosuđa gosponu Kristijanu Turkalju, pomoćniku ministra Ministarstva pravosuđa Ivanu Crnčecu, načelnici sektora Tamari Mišardi i voditeljici odjela Dragani Milunić … [[Govornik se ne razumije.]] na obrazloženjima i na tumačenjima ovog zakona. Hvala lijepo.
Konačni prijedlog zakona o međunarodnom privatnom pravu, drugo čitanje, P.Z. br. 141. Predlagatelj akta je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o međunarodnom privatnom pravu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 101 glasom za i 3 suzdržana donesen Zakon o međunarodnom privatnom pravu.
Prelazimo na slijedeću točku dnevnog reda: - Prijedlog Zakona o prestanku važenja Zakona o umirovljeničkim fondu, prvo čitanje, P.Z. broj 191 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo. Molim državnu tajnicu u Ministarstvu rada i mirovinskog sustava poštovanu gospođu Majdu Burić da nam da dodatno obrazloženje zakona. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane saborske zastupnice i zastupnici, dobra večer. Dakle Zakon o umirovljeničkim fondu donesen je radi izvršenja obveza proizašlih iz Zakona o provođenju odluke Ustavnog suda RH od 12. svibnja 1998. godine kojim je uređeno obeštećivanje korisnika mirovine prema odluci Ustavnoga suda RH od 12. svibnja 1998. Na temelju navedenog zakona osnovan je i poseban umirovljenički fond iz kojega su se korisnicima mirovina ili njihovim nasljednicima iz prvog nasljednog reda, svake godine isplaćivale svote pojedinačnih obeštećenja. U razdoblju od 2006. do 2016. godine HPB Invest d.o.o. društvu za upravljanje umirovljeničkim fondom isplatilo je ukupno 10,2 milijarde kuna za 488 577 članova umirovljeničkog fonda. S obzirom da je 19. prosinca 2013. godine isplaćena posljednja rata duga umirovljenicima, RH je kao osnivač umirovljeničkog fonda izvršila svoju posljednju obvezu isplate obeštećenja svim članovima fonda te je time prestala potreba za postajanjem umirovljeničkog fonda. Stupanjem na snagu ovoga zakona, umirovljenički fond prestaje postojati a HZMO preuzet će imovinu, prava i obveze umirovljeničkog fonda te će u svoje ime i za svoj račun preuzeti predmete u postupcima koji se vode za račun fonda a koji nisu okončani do stupanja na snagu ovog zakona. Radi se konkretno o 6 sudskih postupaka ukupne vrijednosti 436 646 kuna. Na dan 30. lipnja 2017. godine iznos sredstava na računu RH kao članu umirovljeničkog fonda, iznosi 5,4 milijuna kuna. Neiskorištena financijska sredstva će se prenijeti na račun državnog proračuna RH kao sredstva depozita iz kojih će HZMO podmirivati troškove za vođenje postupaka i obavljanje preuzetih poslova. Društvo za upravljanje fondom i HZMO sklopit će u roku od 15 dana, od dana stupanja na snagu ovoga zakona, sporazum kojim će detaljno urediti predaju podataka i dokumentacije međusobna prava i obveze te ostalo, a u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovoga zakona, društvo će predati i Hrvatskom saboru i HANFA-i i HZMO revidirano financijsko izvješće o stanju imovine i obaveza fonda sa stanjem na dan stupanja na snagu ovoga zakona. Nadzor nad poslovanjem društva za upravljanje fondom u djelu koji se odnosi na obveze koje za društvo proizlaze iz ovog zakona, obavljat će također HANFA. Zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovanoj državnoj tajnici Majdi Burić na ovom obrazloženju. Želi li možda izvjestitelj odbora uzeti riječ? Zahvaljujem. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika GLAS i HSU, poštovani kolega Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Kao što sam i govorio u ime kluba GLAS-a i HSU u vrijeme rasprave o izvješću o radu umirovljeničkog fonda od 2010. do 2015. da se nameće potreba da se da prestane, odnosno, da se likvidira, odnosno zatvori umirovljenički fond. S obzirom da je ispunio svoju obavezu, evo, nismo dugo čekali, taj prijedlog zakona je došao na naše stolove odnosno, na dnevni red i raspravljamo o tom prijedlogu Zakona o prestanku važenja Zakona o umirovljeničkom fondu u prvom čitanju. Šteta, mislim ne želim utjecati na poslovnik, ali ovo doista, u ovom zakonu doista neće biti promjena do drugog čitanja, tako da naravno, da je u pravu Ured za zakonodavstvo RH, da gura što je moguće više zakona u dva čitanja, ali ovdje doista nije bilo potrebno i vjerujem da se nitko od nas ne bi bio protivio hitnom postupku. Ali, dobro, ja ne smijem, kao saborski zastupnik zagovarati hitni postupak, ali čisto iz praktičnih razloga ovo mogu reći, jer ovdje ako netko želi pogledati i u obrazloženju ovog zakona može vidjeti jednu retrospektivu događaja od 2006.-2013. odnosno nastavno do 2017. kad ovu priču moramo jednostavno završiti. Jer doista nema nikakvog razloga da jedna takva institucija funkcionira u hladnom pogodnu, stvara troškove, nema nikakve koristi jer svoju zadaću sa izuzetkom ovih 5, 6 sporova koje se vode u ostavinskim raspravama, čija vrijednost je relativno mala, procijenjena vrijednost je relativno mala, ovaj hladan pogon je pak plaćanje određenih provizija i HPB investu i određena administracija i upravni odbor itd. doista nema smisla. I ovo je izvrstan prilog racionalizaciji poslovanja opće države. Ja istovremeno kao sudionik ovog cijelog projekta od početka iznimno sam ponosan da je ovo započeto 2006. i da je to došlo do svog kraja. To je projekt, za kog sam jednom na otvorenom nastupao. Ne znam, valjda ja nisam bio dovoljno uvjerljiv, ali, tada se glasalo u televizijskoj emisiji Otvorno, 91% građana RH, tada 2005. nije vjerovalo da će umirovljenici dobiti niti jednu kunu. Dakle, jako mi je drago da smo ih razuvjerili i da je vrijedilo vjerovati u realizaciju ove ideje i nekako vam je draže kad puno ljudi ne vjeruje a onda se nešto dogodi. Istovremeno moram reći da nije bilo političke volje, ni tada, možda ni mogućnosti, ni kasnije obešteti. I još 3 kategorije koje jesu oštećene, koje su prošle ispod radara, ali tu nazad se više ne može i što je bilo bilo, ovoga se više nitko dohvati neće. Ja sam pokušao više puta inicirati da se još ljudi uključe, npr. bilo je 700 ljudi koji su bili u radnom odnosu, odnosno, bili su u radnom odnosu kod stupanja na snagu ovog zakona ali su bili u mirovini do 1998. Dakle, u onom direktnom iščitavanju članaka zakona, njih bi pripadalo pravo na obeštećenje. Međutim, zakonodavac je rekao, samo oni koji su zatekli tog i tog dana 2004. u mirovini imaju pravo na obeštećenje. Dakle, ja u svoje osobno ime ne amnestirajući nikoga, ispričavam se tim ljudi koji nisu ostvarili to pravo, ali bez obzira na sve to, ovo je jedan veliki projekt koji je prošao, evo kroz ukupno 11, odnosno, praktički u 9 godina je realiziran 2006. do 2013. i mislim da na kraju krajeva svi možemo ovo jednoglasno podržavati ovaj zakon i biti na neki način, ajde, možemo biti zadovoljni s ovom realizacijom, iako traume umirovljenika od 1994.-1998. kad ih je pripadalo 100 a dobivali su za 40% umanjenu mirovinu, ne možemo nikako kompenzirati. Isto tako treba reći, da oni koji nisu, kojima nije izračunato pravo na novčanu naknadu, odnosno, na obeštećenje, nisu ostali bez onih 100 kuna i 6% jer se ona do dana današnjega, kojeg netko živ, njima isplaćuju i ugrađeni su i u građevnom su mirovinu. Dakle, moram priznati, da sve dosadašnje vlade, počevši tada sa Vladom gospodina Sanadera su bile benevolentne prema rješavanju ovih problema. Nije to išlo glatko, nije se nitko gurao ajmo to riješiti, ali na jedan razuman način se pristupalo rješavanju ovog problema i kada je krenulo onda je to išlo kako treba. Još treba dodati ovdje da rečeno je oko 480000 je dobilo obeštećenje, međutim, nekih 40000 ljudi nikada nije podignuli jer su obeštećenja bila na razini 50 lipa, 5 kuna, 150 kuna, 500 kuna i onda još kad se to ponudilo u varijanti ili pola u 2 godine ili cijeli iznos u isplati 8 godina, odnosno 6 godina sa 2 godine počeka, ti ljudi se nikad nisu javili. I opet moram reći bilo je tu i drvlja i kamenja jer se skupilo otprilike nekih 190 milijuna kuna, ne moram baš biti precizan u decimalu, 2005. godine na računu fonda od tzv. ošasne imovine i od ovih ljudi koji nikada se nisu javili. Dakle i od onih koji su umrli bez nasljednika, to postaje ošasna imovina, odnosno imovina države Hrvatske. I onda smo 2015. predložili da se svim umirovljenicima isplati božićnica, jednokratni dodatak na mirovinu i to po onom obrnutom principu da oni koji imaju najniže, koji imaju najniže mirovine dobiju najveću božićnicu. Naravno da je to 2015. propisano, na neki način proglašeno kao predizborni trik, međutim neka neko misli što hoće, ja mislim da smo mi to ispravno dali umirovljenicima jer je to bilo i tako i tako njihovo odnosno od njihovih kolega. Evo, nema se tu što puno dodati jer doista samo netko tko je zločest bi mogao ići analizirati odnosno nalaziti primjedbe ovoj retrospektivi jer ovdje nema ni jedne krive činjenice, dakle sve su činjenice bitne za isplate, bitne za datume, bitne za iznose u obrazloženju ovoga zakona navedene. Tako da je ovo sve jasno ako netko želi a može si to i zadržati kao jedan povijesno retrospektivu svega što se događalo. Zakon ima sve ove obaveze koje je već državna tajnika, odnosno sve ove članke i ove norme koje je već državna tajnica pročitala i naglasila tako da ih nema potrebe, nema potrebe ponavljati. Postojala je neka mala bojazan kod HZZMO-a kako će oni to ali mislim da je to u ovom periodu od stvaranja ovog zakona do realizacije sve ispeglano i da nikakvih bojazni nema jer je sve ovdje, sve ovdje transparentno. Evo, naravno i ja osobno ispred HSU i klub GLAS i HSU će podržati ovaj zakon i u prvom i u drugom čitanju naravno kada dođe. Nadam se da će doći istovremeno pa da objedinimo raspravu sa onim izvješćem o radu Umirovljeničkog fonda za 2016. godinu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodinu Hrelji na ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana državna tajnice gospođo Burić sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Nastavno na ovo što je rekao gospodin Hrelja, ja ću samo nadodati da je i nakon one odluke Ustavnog suda zapravo ovo pravo na obeštećenje su imali korisnici starosnih, prijevremenih starosnih, invalidskih i obiteljskih mirovina ostvarenih prema Zakonu o osnovnim pravima iz mirovinskog i invalidskog osiguranja. Kolega Hrelja je govorio da je ovo zapravo jedna kronologija događanja koja nam je predočena u ovom prijedlogu zakona od 2006. do 2013. godine. I činjenica je da tada u to vrijeme još 2005. godine nisu mnogi vjerovali da će se ovo dogoditi odnosno da će biti isplaćena iti jedna kuna ali to se na svu sreću dogodilo. Državna tajnica je u svom uvodnom izlaganju rekla za preostali dio sredstava od 10,5, ispričavam se isplaćenih sredstava od 10,5 milijardi kuna ali i u dijelu sredstava koji je ostao u samom fondu koji će se kroz državnu riznicu zapravo prebaciti na sredstva HZMO-a. Onaj jedan dio neriješenih predmeta zapravo će se isplatiti iz tih sredstava koliko znam njih je 6. Sam zakon ima 11 članaka i oni zapravo samo govore o onoj provedbi koja se odnosi na HZMO. Sve troškove, naravno nastale za račun bivšeg fonda te troškove koji nakon stupanja na snagu ovog zakona nastanu u svezi s izvršenjem preostalih obaveza koji su proizišli iz ovog zakona o provođenju ove odluke Ustavnog suda RH radi obeštećenja korisnika, povodom te odluke Ustavnog suda snosi i sam zavod. Mene jedino čudi što idemo u dva čitanja, mislim da to uopće nije bilo potrebno. Evo, hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Babiću na ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Kada govorimo o Prijedlogu zakona o prestanku važenja Zakona o umirovljeničkom fondu, sve je tu već i u prethodnoj raspravi u prvom čitanju rečeno. Nije bilo moguće, pardon, mislio sam na jedan drugi zakon, malo je kasno pa evo popušta i koncentracija ali mislio sam reći da možda nije potrebno raditi uopće dva čitanja s obzirom da se ovdje radi o nečemu što je logičan potez nakon određenog perioda i svog ovo novca koji je prošao preko tog računa, odnosno preko tog fonda i koji je te članove, njih 88 tisuća na neki način sa 10 milijardi kuna i obeštetio. I jedna priča koja tu traje određeno vrijeme se privodi kraju. I Klub zastupnika SDP-a će podržati ovo, ovaj zakon i u prvom i u drugom čitanju tako da jednostavno evo završimo jedan proces koji je trajao određeni period i koji je po nama bez obzira što se tu provlačilo mnogo tema i sa nekim temama se mi tu ne slažemo, jasno to smo imali isto također raspravu u ovom Visokom domu. Ali je bitno reći da jedan posao je okončan i da jednostavno je potrebno donošenje ovog zakona. Evo, Klub zastupnika SDP-a podržava. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Gordanu Marasu na ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću raspravu, pojedinačnu, poštovani kolega Mirando Mrsić. Nema ga. Zahvaljujem. Želi li možda predstavnik predlagatelja završnu riječ?
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Evo malo je kasno pa sam se i ja zabunila, uglavnom samo jedna rečenica, drago mi je da ste svi pozitivno reagirali vezano uz prijedlog ovog zakona. I mislim da je kolega Hrelja u jednoj rečenici dobro rekao, samo onaj tko je jako zločest bi mogao biti protiv ovoga. Eto tako da, drago mi je da svi mislimo zaista isto i da je ovime dokazano da je država Hrvatska uvažila prama umirovljenika i vratila dug s kamatama. Zahvaljujem.
Zahvaljujem državnoj tajnici na ovoj završnoj riječi. S ovime zaključujem raspravu i glasovati ćemo o ovoj točci dnevnog reda kad se za to steknu uvjeti.
Prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o Umirovljeničkom fondu, prvo čitanje, P.Z. br. 191. Predlagatelj akta je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: 1.Prihvaća se Prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o Umirovljeničkom fondu, 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostaviti će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta Konačnog prijedloga Zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 100 glasova za, 2 glasa protiv donijet Zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Prelazimo na slijedeću točku dnevnog reda: - Prijedlog Zakona o prestanku važenja Zakona o umirovljeničkim fondu, prvo čitanje, P.Z. broj 191 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo. Molim državnu tajnicu u Ministarstvu rada i mirovinskog sustava poštovanu gospođu Majdu Burić da nam da dodatno obrazloženje zakona. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane saborske zastupnice i zastupnici, dobra večer. Dakle Zakon o umirovljeničkim fondu donesen je radi izvršenja obveza proizašlih iz Zakona o provođenju odluke Ustavnog suda RH od 12. svibnja 1998. godine kojim je uređeno obeštećivanje korisnika mirovine prema odluci Ustavnoga suda RH od 12. svibnja 1998. Na temelju navedenog zakona osnovan je i poseban umirovljenički fond iz kojega su se korisnicima mirovina ili njihovim nasljednicima iz prvog nasljednog reda, svake godine isplaćivale svote pojedinačnih obeštećenja. U razdoblju od 2006. do 2016. godine HPB Invest d.o.o. društvu za upravljanje umirovljeničkim fondom isplatilo je ukupno 10,2 milijarde kuna za 488 577 članova umirovljeničkog fonda. S obzirom da je 19. prosinca 2013. godine isplaćena posljednja rata duga umirovljenicima, RH je kao osnivač umirovljeničkog fonda izvršila svoju posljednju obvezu isplate obeštećenja svim članovima fonda te je time prestala potreba za postajanjem umirovljeničkog fonda. Stupanjem na snagu ovoga zakona, umirovljenički fond prestaje postojati a HZMO preuzet će imovinu, prava i obveze umirovljeničkog fonda te će u svoje ime i za svoj račun preuzeti predmete u postupcima koji se vode za račun fonda a koji nisu okončani do stupanja na snagu ovog zakona. Radi se konkretno o 6 sudskih postupaka ukupne vrijednosti 436 646 kuna. Na dan 30. lipnja 2017. godine iznos sredstava na računu RH kao članu umirovljeničkog fonda, iznosi 5,4 milijuna kuna. Neiskorištena financijska sredstva će se prenijeti na račun državnog proračuna RH kao sredstva depozita iz kojih će HZMO podmirivati troškove za vođenje postupaka i obavljanje preuzetih poslova. Društvo za upravljanje fondom i HZMO sklopit će u roku od 15 dana, od dana stupanja na snagu ovoga zakona, sporazum kojim će detaljno urediti predaju podataka i dokumentacije međusobna prava i obveze te ostalo, a u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovoga zakona, društvo će predati i Hrvatskom saboru i HANFA-i i HZMO revidirano financijsko izvješće o stanju imovine i obaveza fonda sa stanjem na dan stupanja na snagu ovoga zakona. Nadzor nad poslovanjem društva za upravljanje fondom u djelu koji se odnosi na obveze koje za društvo proizlaze iz ovog zakona, obavljat će također HANFA. Zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovanoj državnoj tajnici Majdi Burić na ovom obrazloženju. Želi li možda izvjestitelj odbora uzeti riječ? Zahvaljujem. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika GLAS i HSU, poštovani kolega Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Kao što sam i govorio u ime kluba GLAS-a i HSU u vrijeme rasprave o izvješću o radu umirovljeničkog fonda od 2010. do 2015. da se nameće potreba da se da prestane, odnosno, da se likvidira, odnosno zatvori umirovljenički fond. S obzirom da je ispunio svoju obavezu, evo, nismo dugo čekali, taj prijedlog zakona je došao na naše stolove odnosno, na dnevni red i raspravljamo o tom prijedlogu Zakona o prestanku važenja Zakona o umirovljeničkom fondu u prvom čitanju. Šteta, mislim ne želim utjecati na poslovnik, ali ovo doista, u ovom zakonu doista neće biti promjena do drugog čitanja, tako da naravno, da je u pravu Ured za zakonodavstvo RH, da gura što je moguće više zakona u dva čitanja, ali ovdje doista nije bilo potrebno i vjerujem da se nitko od nas ne bi bio protivio hitnom postupku. Ali, dobro, ja ne smijem, kao saborski zastupnik zagovarati hitni postupak, ali čisto iz praktičnih razloga ovo mogu reći, jer ovdje ako netko želi pogledati i u obrazloženju ovog zakona može vidjeti jednu retrospektivu događaja od 2006.-2013. odnosno nastavno do 2017. kad ovu priču moramo jednostavno završiti. Jer doista nema nikakvog razloga da jedna takva institucija funkcionira u hladnom pogodnu, stvara troškove, nema nikakve koristi jer svoju zadaću sa izuzetkom ovih 5, 6 sporova koje se vode u ostavinskim raspravama, čija vrijednost je relativno mala, procijenjena vrijednost je relativno mala, ovaj hladan pogon je pak plaćanje određenih provizija i HPB investu i određena administracija i upravni odbor itd. doista nema smisla. I ovo je izvrstan prilog racionalizaciji poslovanja opće države. Ja istovremeno kao sudionik ovog cijelog projekta od početka iznimno sam ponosan da je ovo započeto 2006. i da je to došlo do svog kraja. To je projekt, za kog sam jednom na otvorenom nastupao. Ne znam, valjda ja nisam bio dovoljno uvjerljiv, ali, tada se glasalo u televizijskoj emisiji Otvorno, 91% građana RH, tada 2005. nije vjerovalo da će umirovljenici dobiti niti jednu kunu. Dakle, jako mi je drago da smo ih razuvjerili i da je vrijedilo vjerovati u realizaciju ove ideje i nekako vam je draže kad puno ljudi ne vjeruje a onda se nešto dogodi. Istovremeno moram reći da nije bilo političke volje, ni tada, možda ni mogućnosti, ni kasnije obešteti. I još 3 kategorije koje jesu oštećene, koje su prošle ispod radara, ali tu nazad se više ne može i što je bilo bilo, ovoga se više nitko dohvati neće. Ja sam pokušao više puta inicirati da se još ljudi uključe, npr. bilo je 700 ljudi koji su bili u radnom odnosu, odnosno, bili su u radnom odnosu kod stupanja na snagu ovog zakona ali su bili u mirovini do 1998. Dakle, u onom direktnom iščitavanju članaka zakona, njih bi pripadalo pravo na obeštećenje. Međutim, zakonodavac je rekao, samo oni koji su zatekli tog i tog dana 2004. u mirovini imaju pravo na obeštećenje. Dakle, ja u svoje osobno ime ne amnestirajući nikoga, ispričavam se tim ljudi koji nisu ostvarili to pravo, ali bez obzira na sve to, ovo je jedan veliki projekt koji je prošao, evo kroz ukupno 11, odnosno, praktički u 9 godina je realiziran 2006. do 2013. i mislim da na kraju krajeva svi možemo ovo jednoglasno podržavati ovaj zakon i biti na neki način, ajde, možemo biti zadovoljni s ovom realizacijom, iako traume umirovljenika od 1994.-1998. kad ih je pripadalo 100 a dobivali su za 40% umanjenu mirovinu, ne možemo nikako kompenzirati. Isto tako treba reći, da oni koji nisu, kojima nije izračunato pravo na novčanu naknadu, odnosno, na obeštećenje, nisu ostali bez onih 100 kuna i 6% jer se ona do dana današnjega, kojeg netko živ, njima isplaćuju i ugrađeni su i u građevnom su mirovinu. Dakle, moram priznati, da sve dosadašnje vlade, počevši tada sa Vladom gospodina Sanadera su bile benevolentne prema rješavanju ovih problema. Nije to išlo glatko, nije se nitko gurao ajmo to riješiti, ali na jedan razuman način se pristupalo rješavanju ovog problema i kada je krenulo onda je to išlo kako treba. Još treba dodati ovdje da rečeno je oko 480000 je dobilo obeštećenje, međutim, nekih 40000 ljudi nikada nije podignuli jer su obeštećenja bila na razini 50 lipa, 5 kuna, 150 kuna, 500 kuna i onda još kad se to ponudilo u varijanti ili pola u 2 godine ili cijeli iznos u isplati 8 godina, odnosno 6 godina sa 2 godine počeka, ti ljudi se nikad nisu javili. I opet moram reći bilo je tu i drvlja i kamenja jer se skupilo otprilike nekih 190 milijuna kuna, ne moram baš biti precizan u decimalu, 2005. godine na računu fonda od tzv. ošasne imovine i od ovih ljudi koji nikada se nisu javili. Dakle i od onih koji su umrli bez nasljednika, to postaje ošasna imovina, odnosno imovina države Hrvatske. I onda smo 2015. predložili da se svim umirovljenicima isplati božićnica, jednokratni dodatak na mirovinu i to po onom obrnutom principu da oni koji imaju najniže, koji imaju najniže mirovine dobiju najveću božićnicu. Naravno da je to 2015. propisano, na neki način proglašeno kao predizborni trik, međutim neka neko misli što hoće, ja mislim da smo mi to ispravno dali umirovljenicima jer je to bilo i tako i tako njihovo odnosno od njihovih kolega. Evo, nema se tu što puno dodati jer doista samo netko tko je zločest bi mogao ići analizirati odnosno nalaziti primjedbe ovoj retrospektivi jer ovdje nema ni jedne krive činjenice, dakle sve su činjenice bitne za isplate, bitne za datume, bitne za iznose u obrazloženju ovoga zakona navedene. Tako da je ovo sve jasno ako netko želi a može si to i zadržati kao jedan povijesno retrospektivu svega što se događalo. Zakon ima sve ove obaveze koje je već državna tajnika, odnosno sve ove članke i ove norme koje je već državna tajnica pročitala i naglasila tako da ih nema potrebe, nema potrebe ponavljati. Postojala je neka mala bojazan kod HZZMO-a kako će oni to ali mislim da je to u ovom periodu od stvaranja ovog zakona do realizacije sve ispeglano i da nikakvih bojazni nema jer je sve ovdje, sve ovdje transparentno. Evo, naravno i ja osobno ispred HSU i klub GLAS i HSU će podržati ovaj zakon i u prvom i u drugom čitanju naravno kada dođe. Nadam se da će doći istovremeno pa da objedinimo raspravu sa onim izvješćem o radu Umirovljeničkog fonda za 2016. godinu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodinu Hrelji na ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana državna tajnice gospođo Burić sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Nastavno na ovo što je rekao gospodin Hrelja, ja ću samo nadodati da je i nakon one odluke Ustavnog suda zapravo ovo pravo na obeštećenje su imali korisnici starosnih, prijevremenih starosnih, invalidskih i obiteljskih mirovina ostvarenih prema Zakonu o osnovnim pravima iz mirovinskog i invalidskog osiguranja. Kolega Hrelja je govorio da je ovo zapravo jedna kronologija događanja koja nam je predočena u ovom prijedlogu zakona od 2006. do 2013. godine. I činjenica je da tada u to vrijeme još 2005. godine nisu mnogi vjerovali da će se ovo dogoditi odnosno da će biti isplaćena iti jedna kuna ali to se na svu sreću dogodilo. Državna tajnica je u svom uvodnom izlaganju rekla za preostali dio sredstava od 10,5, ispričavam se isplaćenih sredstava od 10,5 milijardi kuna ali i u dijelu sredstava koji je ostao u samom fondu koji će se kroz državnu riznicu zapravo prebaciti na sredstva HZMO-a. Onaj jedan dio neriješenih predmeta zapravo će se isplatiti iz tih sredstava koliko znam njih je 6. Sam zakon ima 11 članaka i oni zapravo samo govore o onoj provedbi koja se odnosi na HZMO. Sve troškove, naravno nastale za račun bivšeg fonda te troškove koji nakon stupanja na snagu ovog zakona nastanu u svezi s izvršenjem preostalih obaveza koji su proizišli iz ovog zakona o provođenju ove odluke Ustavnog suda RH radi obeštećenja korisnika, povodom te odluke Ustavnog suda snosi i sam zavod. Mene jedino čudi što idemo u dva čitanja, mislim da to uopće nije bilo potrebno. Evo, hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Babiću na ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Kada govorimo o Prijedlogu zakona o prestanku važenja Zakona o umirovljeničkom fondu, sve je tu već i u prethodnoj raspravi u prvom čitanju rečeno. Nije bilo moguće, pardon, mislio sam na jedan drugi zakon, malo je kasno pa evo popušta i koncentracija ali mislio sam reći da možda nije potrebno raditi uopće dva čitanja s obzirom da se ovdje radi o nečemu što je logičan potez nakon određenog perioda i svog ovo novca koji je prošao preko tog računa, odnosno preko tog fonda i koji je te članove, njih 88 tisuća na neki način sa 10 milijardi kuna i obeštetio. I jedna priča koja tu traje određeno vrijeme se privodi kraju. I Klub zastupnika SDP-a će podržati ovo, ovaj zakon i u prvom i u drugom čitanju tako da jednostavno evo završimo jedan proces koji je trajao određeni period i koji je po nama bez obzira što se tu provlačilo mnogo tema i sa nekim temama se mi tu ne slažemo, jasno to smo imali isto također raspravu u ovom Visokom domu. Ali je bitno reći da jedan posao je okončan i da jednostavno je potrebno donošenje ovog zakona. Evo, Klub zastupnika SDP-a podržava. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Gordanu Marasu na ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću raspravu, pojedinačnu, poštovani kolega Mirando Mrsić. Nema ga. Zahvaljujem. Želi li možda predstavnik predlagatelja završnu riječ?
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Evo malo je kasno pa sam se i ja zabunila, uglavnom samo jedna rečenica, drago mi je da ste svi pozitivno reagirali vezano uz prijedlog ovog zakona. I mislim da je kolega Hrelja u jednoj rečenici dobro rekao, samo onaj tko je jako zločest bi mogao biti protiv ovoga. Eto tako da, drago mi je da svi mislimo zaista isto i da je ovime dokazano da je država Hrvatska uvažila prama umirovljenika i vratila dug s kamatama. Zahvaljujem.
Zahvaljujem državnoj tajnici na ovoj završnoj riječi. S ovime zaključujem raspravu i glasovati ćemo o ovoj točci dnevnog reda kad se za to steknu uvjeti.
Prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o Umirovljeničkom fondu, prvo čitanje, P.Z. br. 191. Predlagatelj akta je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: 1.Prihvaća se Prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o Umirovljeničkom fondu, 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostaviti će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta Konačnog prijedloga Zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 100 glasova za, 2 glasa protiv donijet Zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Sada imamo na redu 2 zakona: - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o europskim radničkim vijećima, prvo čitanje P.Z.E.br.187 - - Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o radu, prvo čitanje, P.Z.E. br. 185 Zašto vam čitam oba, budući da je to slična tematika i izmjene Zakona o radu itekako ulaze u ovaj Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona europskim radničkim vijećima, pa je moj prijedlog, na raspravu da ova dva zakona objedinimo, ako nema nitko ništa protiv? Nema. Zahvaljujem. Dakle, raspravljati ćemo o ova dva prijedloga zakona. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Na temelju članka 85. Ustava Republike Hrvatske i članaka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovim točkama dnevnog reda primjenjuju se odredbe poslovnika koje se odnose na prvo čitanje Sabora. Raspravu su proveli matični odbor i Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo. Molio bi državnu tajnicu poštovanu Majdu Burić, da nas dodatno izvjestiti i dodatno obrazloži ove prijedloge i ova dva zakona. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolege i kolegice, evo još jedanput, dobra večer. Zakonom o radu koji je na snazi od 7.8.2014. a tim su zakonom o pravni poredak RH prenesene direktive EU na području tog radnog zakonodavstva. Do promjene je došlo 6.10.2015. i to donošenjem Direktive EU 2015/1794 Europskog parlamenta i Vijeća kojim su pored ostalih izmijene i 3 direktive koje su u pravni poredak RH, prenesene Zakonom o radu s rokom prenošenja u nacionalno zakonodavstvo s 10.10.2017. Svrha navedene direktive Europskog Parlamenta i Vijeća jest da u kontekstu europskih strateških ciljeva zapošljavanja kao i integrativne pomorske politike, na transparentan i koherentan način, osigura zaštitu radnih prava pomoraca i to u materiji koja uređuje postupke obavješćivanja te savjetovanja iskazivanja kolektivnog viška kao i prenošenje ugovora o radu na novog poslodavca. Tijekom samog normativnog postupka, utvrđeno je da opće odredbe Zakona o radu, ne isključuje radnika pomorca, odnosno, člana posade broda, već da pomorcima zaista osiguravaju ostvarivanje jednake razine prava, kao i ostalim radnicima, sukladno direktivi EU već spomenutoj 2015/1794. Uz to planirano postizanje općeg normativnog cilja, dakle, implementacija same navedene direktive Europskog parlamenta i vijeća, a povodom utvrđenog problema u provedbi zakona, iznimno je i to uz suglasnost i socijalnih partnera i svih ostalih dionika postavljen i dodatni cilj, a to je omogućavanje provedbe i pravilne primjene zakonskih odredbi sadržanih u radno pravnom institutu, suodlučivanja radničkoga vijeća, odnosno, nadomještanje suglasnosti radničkoga vijeća, odnosno, sindikata. Stoga Ministarstvo rada i mirovinskoga ustava, predlaže da se Zakonom o izmjenama Zakona o radu izmjeni članak broj 2. vezno uz implementaciju navedene direktive, te da se izmjeni članak 151. vezan uz sudsku nadležnost, u postupku nadomještanja suglasnosti, na način na koji je to bilo uređeno Zakonom o radu 2009. g. te da se na odgovarajući način izmjene i druge odredbe koje čine radno pravni institut suodlučivanja. Sve to predsjedniče spojiti ću sa Zakonom o europskim radničkim vijećima, budući da je rasprava objedinjena. Vezano uz to što je blisko samoj tematici o kojoj sam maloprije govorila, valja reći da je tijekom normativnog postupka utvrđeno da je Zakonom o izmjeni i dopunama Zakona o europskim radničkim vijećima potrebno izmijeniti članak broj 2. opet zbog implementacije i točnog navođenja samog naziva direktive, te naziva novih direktiva. Treba dopuniti i članak broj 14. koji se odnosi na uvijete za rad pregovaračkog odbora, te članak 31. vezan uz uvjete za rad Europskog radničkoga vijeća kako bi se, to je najbitnije, od svega osigurali uvjeti za lakše sudjelovanje na sastancima svim članovima pregovaračkog odbora i europskog radničkoga vijeća, pa tako i članovima pomorcima i to uporabom suvremenih komunikacijsih kanala, informacijskih i komunikacijskih tehnologija sukladno zahtjevima Direktive EU 2015/1794. Posljedice do kojih će dovesti donošenje Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o Europskim radničkim vijećima, jesu ispunjenje međunarodne obveze RH već spomenute implementacija direktive, te osiguranje odgovarajuće razine prava kod poslodavca na transnacionalnoj razini, a sve u skladu sa europskim standardima. Eto toliko. Zahvaljujem.
Zahvaljujem državnoj tajnici, poštovanoj Majdi Burić na ovim obrazloženjima, ova dva objedinjena zakona. Imamo jednu repliku, poštovani kolega Ante Bačić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštivana državna tajnice naglasili ste, spomenuli ste par puta upravo status pomoraca kako smo mi pomorska zemlja, imamo dosta pomoraca, bitno je naglasiti to vezano za ove izmjene Zakona o radu, bitno je naglasiti da je upravo RH jedna od država članica koja u svom zakonodavstvu nije primjenjivala isključenje upravo pomoraca i posebice ovo posebnim odredbama zakona koji se tiču ove izmjene a to je vezano za pravo sudjelovanja radnika o odlučivanju koji iskazivanjem kolektivnog viška te prava radnika pri prijenosu ugovora o radu na novoga poslodavca, upravo ovaj zakon isključuje pomorca tj. radnik i pomorac se poistovjećuju i postaju jedno. I bez obzira što su prava pomoraca regulirana i Pomorskim zakonikom i drugim propisima, mislim da naše pomorci imaju ti privilegiju da se uvijek na ovo opću odredbu i ovaj opći propis mogu pozivati kod toga, tako da mislim da je to itekako bitno da naglasim. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bačiću na ovoj replici. Želi li možda izvjestitelj odbora uzeti riječ? Poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite, predsjednik Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora na 20. sjednici održanog 22. rujna 2017. godine raspravljao je o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o europskim radničkim vijećima i Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o radu kao matično radno tijelo i u raspravi nakon uvodnog izlaganja predlagatelja koji je objasnio određene potrebe da se u naše zakonodavstvo unesu određene izmjene vezane uz implementacije Direktive EU-a 2015/1794 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. listopada 2015. godine u izmjenama Direktiva 2008/94 E.Z., 2009/38 E.Z., 2002/14 E.Z. i Vijeća te Direktiva Vijeća 98/59 E.Z. i 2001/23 E.Z. u pogledu pomoraca odnosno izmjena određenih naših normativnih akata i zakonodavnih akata vezano uz njihovo zaposlenje odnosno zaposlenje radnika kod poslodavaca na transnacionalnoj razini. Znači vezano i uz jedan i uz drugi zakon, odbor je nakon proveden rasprave jednoglasno sa 9 glasova za, odlučio predložiti Hrvatskom saboru da se donesu slijedeći zaključci, da se prihvaća zaključak i o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o europskim radničkim vijećima i o Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o radu P.Z. broj 187 i P.Z. broj 185. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem predsjedniku odbora poštovanom gospodinu Gordanu Marasu na ovom obrazloženju. Otvaram raspravu objedinjenu za oba zakona. U ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Miro Bulj. Nije nazočan, gubi pravo na raspravu i pojedinačnu. U ime Kluba zastupnika GLAS, HSU, poštovani kolega Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Dakle, ok, danas je ovo u redu da smo objedinili ovu raspravu, slična je tematika ali nije potpuno ista ako se može u drugom čitanju da to bude ipak u planirano neko prikladnije vrijeme i da ti bude da se pokuša oba dva zakona pojedinačno raspravljati, nisam se htio protiviti jer nema smisla, jer ovo možemo doista u prvom čitanju odraditi a mislim da neće biti ni velikih primjedbi na ova dva prijedloga zakona i vjerujem da neće biti ni amandmana njih jer su precizni, korektni, ciljani, dakle nema nekih dilema. Na kraju krajeva dovoljan pokazatelj kad su izmjene i dopune Zakona o radu, usuglašene sa socijalnim partnerima što znači sa poslodavcima i sindikatima, to znači i većinom državnih institucija koje su zainteresirane, znači da bi mi ipak takvim zakonima trebali pristupiti sa vrlo visokom razinom povjerenja i da ne bi trebali u takve prijedloge zakona sumnjati. Ono šta želim reći da sad nam Zakon o radu je pojačan još za neke direktive, dakle nije dovoljno onim koji žele samo čitati Zakon o radu onako kako je napisan, nije dovoljno jer okvir Zakona o radu se bitno proširio jer je u pravni sustav direktno ugrađena direktiva EU-a. Prema tome, meni je drago jer su se pomorci, to vjerujem da zna i kolega Bačić, dugo godina borili za priznavanje svojih prava, za prenošenje staža, za bez obzira da li su radili i plovili na domaćim brodarima ili na stranim brodarima, ako neko sumnja da nam se nikako nije isplatilo ući u EU, ovo su sigurno dokazi da za te strukture se isplatilo i ući i primjenjivati zajedničko europsko normativno uređenje odnosno praksu. Naravno da je ovdje uz suglasnost socijalnih partnera riješeno i pitanje nadomještanja suglasnosti prilikom otkaza sindikalnom povjereniku, dakle nadomještanje suglasnosti ili sindikata ili radničkog vijeća sudskim postupkom. I moramo reći da je ovdje ispao iz igre i da neće više važiti Pravilnik o arbitraži jer će suglasnost nadomještati sa pravosudnim tijelima. Tako da nemamo nekih posebnih dilema i GLAS, HSU će Zakon o radu podržati i u prvom i u drugom čitanju. Što se tiče Europskih radničkih vijeća one nisu novotarija. Dakle, one naše tvrtke koje su kupile neke solidne kompanije ja imam neka iskustva sa Schott Boralom iz Pule, tvornicom stakla, nekadašnje Boris Kidrić. Oni jesu poštivali odluke još i dok nismo bili u EU pozivanju naših članova Radničkih vijeća na zajedničke sastanke. Barem su to učinili jednom, barem su to učinili jednom godišnje. Tako da su se oni međusobno poznali, da su komunicirali i da to nije bilo naša tvrtka u Puli, nije bila izolirani otok, odnosno da nije znala kakvu politiku matična tvrtka vodi. Danas to govorim pred petnaestak godina, danas je sve krenulo naprijed i mogućnosti komunikacije i video konferencije i sve ono i u suštini o tome govori, o takvim uvjetima za rad Radničkih vijeća govori ovaj zakon da su svi poslodavci dužni u svim svojim dijelovima gdje imaju svoje ekspoziture da tako nazovem i zaposlene djelatnike osigurati uvjete da Radničko vijeće, centralno Radničko vijeće komunicira sa svim Radničkim vijećima u tvrtkama kćerima. Kad bi znao za sudbinu Todorića, ja bih mu sada rekao da on mora to osigurati u odnosu na Mercator, odnosno njegovu kćerku u Sloveniji. To još ne mora napraviti ako neće prema Srbiji i Bosni i Hercegovini, ali tu ne znam koja će biti sudbina cijelog tog koncerna Agrokor pa neću se istrčavati sa nikakvim preporukama. Međutim, znam da od naših poslodavaca će ovo morati provesti jer ja sam do sada govorio o onome što su drugi provodili u odnosu na njihove ekspoziture u hrvatskoj. Međutim, mi imamo sada jedan novi rastući informacijski div koji je svoja vrata otvorio nedavno u gradu Vodnjanu u Puli koji ima u četrdesetak zemalja ima svoje ekspoziture. Dakle, ima svoje zaposlene. On će sigurno morati implementirati ovaj zakon i pobrinuti se da mu Radnička vijeća, bez obzira što to baš nije takva u informatičkoj industriji vrijede neka druga pravila. Ali ako želi imati dugoročnost i stabilnost, a zapošljava ljude jedan veći dio na određeno vrijeme ovdje. Ali će, uzima i za stalno, prema tome to će morat činiti i po drugim državama ne samo Europe, nego svijeta. I mislim da će morati provoditi ovaj zakon koji je isto tako veoma precizan u definiranju obaveza prema funkcioniranju Radničkih vijeća u hajmo reći u firmama kćerima ili u ekspoziturama matične firme iz naše zemlje ili naših ekspozitura u odnosu na drugu matičnu zemlju. Isto tako i ovaj zakon je vrlo precizan i relativno jednostavan za shvatiti i nema potrebe oko njega puno komplicirati, osim reći da će ga klub GLAS-a i Hrvatske stranke umirovljenika podržati isto tako i u prvom i u drugom čitanju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Silvanu Hrelji na ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću raspravu u ime Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a, LRI-a poštovani kolega Tulio Demetlika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, cijenjena državna tajnice gospođa Burić, kolegice i kolege zastupnici. Kao što je i predlagatelj objasnio Prijedlogom zakona o izmjenama Zakona o radu izmjenjuju se opće odredbe zakona kako bi bilo vidljivo da je zakon u skladu sa EU direktivama u pogledu pomoraca, odnosno da sadržaj općih odredbi koje određuje predmet Zakona o radu upućuje na to da se ovaj opći propis primjenjuje i na radnike pomorce. Klub IDS-a, PGS-a i Liste za Rijeku sigurno je da će ovaj zakon podržati. Međutim, mi želimo nešto još predložiti ako se može nadopuniti, ali sigurno ne samo kroz vaše ministarstvo, nego i u suradnji sa Ministarstvom financija. Naime, u zakonu piše pomorci i čini mi se i ostali. Ne znamo koji su ti ostali, ali ja bih predložio za ove ostale da probate uključiti jednu skupinu radnika koji nisu obuhvaćeni ovim zakonom i nalaze se u podređenom položaju u odnosu na radnike pomorce. Kolega Bačić je rekao da mi smo pomorska zemlja i da sigurno pomorci po tome smo poznati. Međutim, isto tako smo poznati po nekim drugim strukama koji isto tako puno rade vani i to se radi o tzv. izaslanim radnicima. Možda je nepoznati taj izraz za izaslane radnike, ali ja ću tu definiciju izaslanog radnika pročitati. To je radnik, tj. fizička osoba koja za poslodavca sa sjedištem u RH obavlja posao u drugoj državi. Takve radnike hrvatski zakoni diskriminiraju poreznim i socijalnim tretmanom u odnosu ja govorim opet na pomorce. I to ću reći da je isto tako jedan od razloga zašto nam mladi stručnjaci odlaze iz Domovine, a ovdje u ovom Visokom domu često govorimo na koji način pomoći i spriječiti da se mladi odseljuju, a ja ću pokušati obrazložiti zašto. Znači hrvatski stručnjak je sigurno danas izvozni potencijal ove zemlje i kod upućivanja naših stručnjaka u rad u inozemstvo, da li su to informatičari kao što je spomenuo kolega Hrelja veliki centar Infobip koji ima u 40 zemalja svijeta svoje urede. Da li su to građevinari, da li su to radnici kao što je primjer Đuro Đaković? Da li su to strojari, elektroinženjeri ili bilo koji drugi sektor. Kod nas ne postoje nikakve porezne olakšice kod obračuna poreza i doprinosa na dohodak. Zato sam rekao da nam je potrebno i Ministarstvo financija. Znači osobe koje provedu na radu izvan Hrvatske više od 183 dana godišnje u najmanju ruku bi trebale biti tretirane kao pomorci. Naime, član posade broda u međunarodnoj plovidbi koji u Republici Hrvatskoj ima uobičajeno boravište ili prebivalište, ako provede na brodu u međunarodnoj plovidbi 183 dana i više nije obveznik poreza na dohodak od nesamostalnog rada. Za druge djelatnosti čiji se zaposlenici provede isti broj dana u inozemstvu ne postoje nikakve olakšice. Zato ako se želimo ugledati i uvodimo EU direktive i ugledamo se na naše susjedne zemlje onda ćemo vidjeti, neću nabrajati te sve primjere. Ali naše susjedne zemlje od Slovenaca, Talijana i spomenut ću i Srbe oni, znači za zaposlenika se definira plaća konkretno u Sloveniji koju ostvaruje kada radi u zemlji i dodatak koji ostvaruje dok je on izaslan u inozemstvo. Znači, na dodatni dio kojega ostvaruje vani ne plaća se nikakav doprinos, a na onaj osnovni u zemlji se plaća po jednoj ljestvici od 16 do 40%. U Italiji je slično. Znači preko 183 dana. Na onu osnovicu se plaća 40%, na onaj dodatni dio nula. U Srbiji, oni su još to dodatno ćemo reći subvencionirali ili potaknuli, tako da čak i danas mnoge tvrtke koje su danas sa sjedištem u Hrvatskoj razmišljaju, to može se provjeriti kod Hrvatske udruge poslodavaca o preseljenju sjedišta upravo u te zemlje kako bi dobili te olakšice. Kod njih je čak dvostruka minimalna osnovica i na nju se plaća kod Srba 10 do 15% a onaj dodatak ništa. E sad u Hrvatskoj imamo naš Zakon o doprinosima i kod nas postoje tri mogućnosti. Znači, osnovica na koju poslodavac obračunava i plaća doprinose je plaća utvrđena kolektivnim ugovorom ako ga je poslodavac obavezan primjenjivati. Druga mogućnost je ako kolektivni ugovor nije donesen plaća se određuje Pravilnikom o radu, a ako poslodavac nije obvezan donijeti ni Pravilnik o radu plaća se određuje ugovorom o radu prema članku 37. istoga zakona a to je najveća plaća koju bi radnik za iste ili slične poslove ostvario u RH utvrđena prema navedenim aktima uvećana za 20%. I to nije sve. Znači, kad taj izaslani radnik izađe iz Hrvatske ako radi u zemljama u EU ili europskom gospodarskom prostoru, to znači Norveška, Lihtenštajn i Švicarska, te u zemljama u kojima RH primjenjuje ugovor o socijalnom osiguranju, a to je BiH, Makedonija, Srbija, Crna Gora i Turska u tom slučaju ne plaća dodatnih 10% za zdravstveno osiguranje. Ako ide u neke zemlje druge, onda još mora plaćati 10% dodatnog tog zdravstvenog osiguranja i koji plaća normalno na ukupan iznos plaće. Znači, ako uzmemo da smo se priključili EU onda tražimo mi iz IDS-a da se i promijeni način oporezivanja te plaće. Znači kod nas plaće se podliježu oporezivanju u skladu sa Zakonom o porezu na dohodak i bez obzira da li se isplaćuje plaća u RH ili se isplaćuje drugi dio van on je jednak i oporezuje se kao dohodak od nesamostalnog rada. Što bih htio reći. Rekao sam, zbog toga nam mladi stručnjaci odlaze vani, poslodavci prebacuju tvrtke u druge zemlje i mislim da bi kroz taj zakon i zajedno sa Ministarstvom financija molili da se to sagleda možda kroz ovo prvo ili drugo čitanje, da se to ugradi. I na taj način znači da se taj položaj izaslanih radnika i porez na njihove plaće izjednači sa odredbe koje su propisane kao i za pomorce. To bi bilo po nama najjednostavnije. Možda će netko reći za pomorce je drugačije jer oni su na moru, nesigurni. Međutim, vjerujte mi da ti stručnjaci koji rade u ne znam raznim pogonima da li su to termoelektrane, čeličane u zemljama kao što je ne znam Bangladeš, Indija, opasnim zemljama gdje su praktički kao u koncentracionom logoru i sa pratnjom se odvoze do njihovog hotela gdje spavaju, da su u gorim uvjetima nego sami pomorci. I ono što ste rekli da spominjemo stalno EU standarde, imam još jedan baš tehnički prijedlog da se malo moderniziramo i ubrzamo, da budemo efikasniji u birokraciji. Znači kad ti radnici konkretno idu po hitnom nekakvom pozivu van na dan, dva, tri radi se o jednoj potvrdi koja se stručno zove A1. Znači to je dokaz da se doprinosi plaćaju u toj državi članici i da ne postoji obveza plaćanja doprinosa u drugim državama članicama. Kad poslodavac zatraži taj formular A1 on kod nas ga čeka između 7 i 15 dana. U državama Europe to ide normalno e prijavama, a danas kod nas da li je i zdravstveno i mirovinsko smo razvili taj sustav e prijava, onda bi bilo dobro da se i taj model riješi tako da on u praktički jedan dan, jer mora sa sobom donijeti tu original dokumentaciju u tvrtku u koju dođe u drugu državu. I možda na kraju nije vezano za konkretno ovaj zakon, ali ono što nas svih muči, a to je spomenuo i gospodin Hrelja u svom prijašnjem nastupu vezano za zapošljavanje umirovljenika. Mi znamo da po našem zakonu može se sklopiti ugovor o radu na ona četiri sata. Mislim da nam nedostaje radnika u svim djelatnostima i da se stvarno izvidi mogućnost na koji način da se aktivno umirovljenici ako ništa drugo kod nas u Istri zbog turističke sezone, ali vjerujte i zbog drugih sektora. I kao zadnje, govorimo stalno o manjku radne snage, mislim da je sada vrijeme već da se razmišlja o novim kvotama za radnike iz drugih zemalja jer znamo da u svim djelatnostima kad slušamo poslodavce, ne znam, od našeg Uljanika u brodogradnji fali zavarivača, bravara, metalaca, građevinara, da ne govorimo o djelatnika u turizmu. Uglavnom IDS, PGS i LRI podržat će oba prijedloga zakona.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Tuliju Demetlika. Imamo jednu repliku. Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovani kolega Tulio, vi se dirnuli u jedan vrlo aktualni problem i u cijeloj EU. Naime, problematika izaslanih radnika nije baš tako jednostavna i to je točka prijepora u zemljama EU-a jer jedan dio zemalja želi da oni budu plaćeni prema standardima ili prema razini plaća koja je u državi domaćinu, dakle tamo gdje, recimo iz Hrvatske bude izaslan, a jedan dio zemalja tvrdi da su onda njihovi radnici, zaposlenici njihovih tvrtki nekonkurentni ako plaćaju istu, njima istu plaću, kao što Austrijanac plaća svojim radnicima plaću. Tako da tu ima poprilično prijepora, stavovi sindikata su suprotstavljeni, još nemamo neki jasan stav u EU o razini prava izaslanih radnika. Mislim, na tome se intenzivno radi. Ako ima nečeg novog, vjerojatno će državna tajnica reći, ali nisam upoznat da se nešto novo epohalno dogodilo. A što se tiče ovog drugog, meni je drago da ste spomenuli rad umirovljenika, ja sam to problematizirao u sklopu rasprave o Zakonu o pravima hrvatskih branitelja i ja doista se pitam jer smo 2014. godine imali poprilično straha da će umirovljenici zauzimati radna mjesta mladih ljudi, to se nije dogodilo, to je veoma ograničen broj i ja ne vidim razloga zašto ni koji su morali otići u prijevremenu mirovinu i zbog toga su penalizirani, ne bi mogli nešto dodatno zaraditi jer ako umirovljenici rade, prema Poreznom zakonu gospodina Marića, oni moraju plaćati poreze i doprinose i ako rade ugovorom o djelu, isto moraju platiti polovicu zdravstvenu i polovicu mirovinskih doprinosa.
Zahvaljujem gospodinu Hrelji na replici. Odgovor, kolega Demetlika. Izvolite.
Evo kolega Hrelja, zahvaljujem na vašoj replici. Ali mi smo u EU-u i normalno da konkurentnost je prisutna. Budući da u našoj državi porezna davanja su puno veća nego u ostalim državama za ovakve izaslane radnike, onda naši poslodavci jednostavno ne mogu biti konkurentni jer kad daju ponudu na tom zajedničkom nekom svjetskom tržištu, jednostavno naši radnici koji rade isti posao kao ovi koje ste vi spomenuli, rade za 30% manju plaću. I šta se dešava? Da taj radnik danas koji radi za hrvatsku firmu, a na gradilištu se sretne sa firmom ne znam ja, iz Siemensa iz Njemačke, isti posao radi, ovaj ima u nekoj zemlji, ja ću reći Indiji, 30% veću plaću. I šta se dešava? Da taj naš radnik da otkaz u našoj firmi hrvatskoj, preseli se u Siemensovu i onda normalno da je puno, puno zadovoljniji. Tako da ta konkurentnost, mislim da mi u Hrvatskoj se moramo upravo boriti da naše firme sa našim ljudima, budu konkurentne svim ovim europskim ili svjetskim tvrtkama. Hvala.
Zahvaljujem na odgovoru poštovanom kolegi Demetlika. Prelazimo na slijedeću raspravu u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. I sama državna tajnica u svom uvodnom izlaganju je rekla da je ovaj zakon nastao kao poseban zakon izdvajanja dijela materijala vezane za Zakon o radu i činjenica je da se mijenjaju dvije direktive iz 2008. i 2009. godine i zapravo implementira se direktiva od 6. listopada 2015. godine a vezana je za pomorce. Strateški ciljevi Europskog parlamenta i Vijeća jesu zapravo i ciljevi zapošljavanja jedne integrirane pomorske politike na jedan transparentan i koherentan način i to je Europski parlament i Vijeće primijetili i zapravo zato su donijeli ovu direktivu koja se mora donijeti odnosno izmijeniti kroz članak 2. Zakona o radu. Naravno i ovo mora biti posebno značajno RH zato što mi imamo više od 15 tisuća pomoraca, ne računajući na one pomorce koji su na off shore kompanijama i njihov udio u prihodima u RH sigurno je velik, neki govore i do milijardu i pol kuna. Dobro je, to državna tajnica nije naglasila, da je i ovaj zakon, Zakon o radu i Zakon o europskim radničkim vijećima donesen zajedno sa socijalnim partnerima, što je jako bitno i o čemu je zapravo govorio gospodin Hrelja. No da ne bi dužio vezano po ovome zakonu, s obzirom da su i oni izlagači prije mene zapravo govorili o ovome, mislim da u prijedlogu gospodina Demetlike se može razgovarati i da je to jako bitno zajedno sa Ministarstvom financija i da se do drugog čitanja zapravo može govoriti o tome može li se to implementirati kroz ovu direktivu odnosno izmjenama Zakona o radu. Isto tako, omogućena je provedba Zakona o radu i pravilna primjena radno-pravnog instituta suodlučivanja radničkog vijeća, odnosno tog nadomještaja suglasnosti radničkih vijeća i sindikata koja je propisana. Provedba ovog zakona, izmjena Zakona o radu a i o europskim radničkim vijećima neće imati utjecaja na državni proračun RH i HDZ u prvom čitanju prihvaća ovaj zakon. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Babiću na ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Klub zastupnika SDP-a podržava i Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o radu P.Z.E. br. 185. i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o europskim radničkim vijećima, P.Z.E. 187. gdje se jedan dio europskog zakonodavstva, odnosno direktiva EU integrira u naše zakonodavstvo, odnosno regulira jednu jedinstvenu politiku kada se radi o pomorcima na nivou cijele EU šta je Hrvatskoj kao što smo čuli u dosadašnjim raspravama vrlo bitno. I sa te strane dobro je da i EU s obzirom da i druge zemlje EU imaju također mnoge od njih, odnosno neke od njih posebno izražene i flote pomoraca i ljude koji su zaposleni u tome da Hrvatska ima jedan isti standard kao i te zemlje, odnosno da se zajednički na razini EU nastupa na tržištima svijeta u transportu robe. A pogotovo bitno je za naših 15000 i više obitelji koji od toga žive, koji rade i na neki način im je to svakodnevni kruh. Ono što želimo posebno napomenuti naravno da tematika pomoraca nije ista kao i drugih zaposlenih i gospodin Demetlika je tu spomenuo jedan primjer. Vjerojatno bi država trebala razmišljati o radnicima koji rade u određenim industrijama na područjima van EU jer vjerujem da nije moguće drugačija to definirati. Ali opet to treba vidjeti kako je regulirano na području EU s obzirom da mnoge od zemalja EU također konkuriraju na tim tržištima i vjerojatno su, odnosno ne vjerojatno nego sigurno te tematike riješili na određeni način da naši ljudi također imaju slične ako je moguće i nije riješeno na nivou EU možda čak i bolju poziciju nego eventualno radnici iz nekih drugih zemalja i to bi trebalo po meni također raspraviti do drugog čitanja. I u ovom prvom čitanju apsolutno evo slažemo se sa ovim izmjenama i nadamo se da ćemo na kraju te stvari koje su evo znači od 2015. godine, znači prošle su već dvije godine možda u budućnosti interpelirati i prije u naše zakonodavstvo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Gordanu Marasu na ovoj raspravi. Imamo završnu riječ u ime predlagatelja državna tajnica Majda Burić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Evo samo kratko, prije svega zahvaljujem na konstruktivnoj raspravi svima i dapače drago mi je da smo i po pitanju ovih dvaju zakona jednoglasni. Ono što valja reći jest zahvaliti posebice gospodinu zastupniku Tuliu Demetliki. Ono što moram reći vezano uz ova dva, izmjene i dopune ovih dvaju zakona jest da su izmjene ciljane i usmjerene isključivo na EU direktive i problematiku pomoraca, te članova posade broda. To su oni ostali koje je netko, netko je spomenuo koji su to ostali. To su članovi posade broda. Dapače gospodine Demetlika ono što smatram, evo ga vi ste spominjali porezne olakšice, Zakon o doprinosima itd. Tu je ipak nadležno Ministarstvo financija i vjerujem da ćemo u dobroj komunikaciji bio to neki neformalan ili služben formalan sastanak sa gospodinom ministrom Zdravkom Marićem i sa našim resornim ministrom Markom Pavićem da možemo zasigurno dobro komunicirati o ovome što ste vi spomenuli. Evo još jedanput zahvaljujem na konstruktivnoj raspravi i vidimo se sutra ujutro.
Zahvaljujem državnoj tajnici gospođi Majdi Burić na ovoj završnoj riječi. Ovime zaključujem raspravu. Glasovat ćemo o ovim točkama kad se steknu uvjeti. Sa ovime smo iscrpili sve točke dnevnog reda za današnji dan. Sutra nastavljamo u 9,30 ujutro s točkom dnevnog reda Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba sa invaliditetom prvo čitanje, P.Z.E. br. 170. Hvala lijepo i ugodno ostatak večeri želim! SJEDNICA PREKINUTA U 21,35 SATI.
Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o europskim radničkim vijećima, prvo čitanje, P.Z. br. 187. Predlagatelj akta je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: 1. Prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o europskim radničkim vijećima, 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostaviti će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta Konačnog prijedloga Zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 106 glasova za, 2 suzdržana i 2 glasa protiv donijet Zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Sada imamo na redu 2 zakona: - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o europskim radničkim vijećima, prvo čitanje P.Z.E.br.187 - - Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o radu, prvo čitanje, P.Z.E. br. 185 Zašto vam čitam oba, budući da je to slična tematika i izmjene Zakona o radu itekako ulaze u ovaj Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona europskim radničkim vijećima, pa je moj prijedlog, na raspravu da ova dva zakona objedinimo, ako nema nitko ništa protiv? Nema. Zahvaljujem. Dakle, raspravljati ćemo o ova dva prijedloga zakona. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Na temelju članka 85. Ustava Republike Hrvatske i članaka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovim točkama dnevnog reda primjenjuju se odredbe poslovnika koje se odnose na prvo čitanje Sabora. Raspravu su proveli matični odbor i Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo. Molio bi državnu tajnicu poštovanu Majdu Burić, da nas dodatno izvjestiti i dodatno obrazloži ove prijedloge i ova dva zakona. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolege i kolegice, evo još jedanput, dobra večer. Zakonom o radu koji je na snazi od 7.8.2014. a tim su zakonom o pravni poredak RH prenesene direktive EU na području tog radnog zakonodavstva. Do promjene je došlo 6.10.2015. i to donošenjem Direktive EU 2015/1794 Europskog parlamenta i Vijeća kojim su pored ostalih izmijene i 3 direktive koje su u pravni poredak RH, prenesene Zakonom o radu s rokom prenošenja u nacionalno zakonodavstvo s 10.10.2017. Svrha navedene direktive Europskog Parlamenta i Vijeća jest da u kontekstu europskih strateških ciljeva zapošljavanja kao i integrativne pomorske politike, na transparentan i koherentan način, osigura zaštitu radnih prava pomoraca i to u materiji koja uređuje postupke obavješćivanja te savjetovanja iskazivanja kolektivnog viška kao i prenošenje ugovora o radu na novog poslodavca. Tijekom samog normativnog postupka, utvrđeno je da opće odredbe Zakona o radu, ne isključuje radnika pomorca, odnosno, člana posade broda, već da pomorcima zaista osiguravaju ostvarivanje jednake razine prava, kao i ostalim radnicima, sukladno direktivi EU već spomenutoj 2015/1794. Uz to planirano postizanje općeg normativnog cilja, dakle, implementacija same navedene direktive Europskog parlamenta i vijeća, a povodom utvrđenog problema u provedbi zakona, iznimno je i to uz suglasnost i socijalnih partnera i svih ostalih dionika postavljen i dodatni cilj, a to je omogućavanje provedbe i pravilne primjene zakonskih odredbi sadržanih u radno pravnom institutu, suodlučivanja radničkoga vijeća, odnosno, nadomještanje suglasnosti radničkoga vijeća, odnosno, sindikata. Stoga Ministarstvo rada i mirovinskoga ustava, predlaže da se Zakonom o izmjenama Zakona o radu izmjeni članak broj 2. vezno uz implementaciju navedene direktive, te da se izmjeni članak 151. vezan uz sudsku nadležnost, u postupku nadomještanja suglasnosti, na način na koji je to bilo uređeno Zakonom o radu 2009. g. te da se na odgovarajući način izmjene i druge odredbe koje čine radno pravni institut suodlučivanja. Sve to predsjedniče spojiti ću sa Zakonom o europskim radničkim vijećima, budući da je rasprava objedinjena. Vezano uz to što je blisko samoj tematici o kojoj sam maloprije govorila, valja reći da je tijekom normativnog postupka utvrđeno da je Zakonom o izmjeni i dopunama Zakona o europskim radničkim vijećima potrebno izmijeniti članak broj 2. opet zbog implementacije i točnog navođenja samog naziva direktive, te naziva novih direktiva. Treba dopuniti i članak broj 14. koji se odnosi na uvijete za rad pregovaračkog odbora, te članak 31. vezan uz uvjete za rad Europskog radničkoga vijeća kako bi se, to je najbitnije, od svega osigurali uvjeti za lakše sudjelovanje na sastancima svim članovima pregovaračkog odbora i europskog radničkoga vijeća, pa tako i članovima pomorcima i to uporabom suvremenih komunikacijsih kanala, informacijskih i komunikacijskih tehnologija sukladno zahtjevima Direktive EU 2015/1794. Posljedice do kojih će dovesti donošenje Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o Europskim radničkim vijećima, jesu ispunjenje međunarodne obveze RH već spomenute implementacija direktive, te osiguranje odgovarajuće razine prava kod poslodavca na transnacionalnoj razini, a sve u skladu sa europskim standardima. Eto toliko. Zahvaljujem.
Zahvaljujem državnoj tajnici, poštovanoj Majdi Burić na ovim obrazloženjima, ova dva objedinjena zakona. Imamo jednu repliku, poštovani kolega Ante Bačić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštivana državna tajnice naglasili ste, spomenuli ste par puta upravo status pomoraca kako smo mi pomorska zemlja, imamo dosta pomoraca, bitno je naglasiti to vezano za ove izmjene Zakona o radu, bitno je naglasiti da je upravo RH jedna od država članica koja u svom zakonodavstvu nije primjenjivala isključenje upravo pomoraca i posebice ovo posebnim odredbama zakona koji se tiču ove izmjene a to je vezano za pravo sudjelovanja radnika o odlučivanju koji iskazivanjem kolektivnog viška te prava radnika pri prijenosu ugovora o radu na novoga poslodavca, upravo ovaj zakon isključuje pomorca tj. radnik i pomorac se poistovjećuju i postaju jedno. I bez obzira što su prava pomoraca regulirana i Pomorskim zakonikom i drugim propisima, mislim da naše pomorci imaju ti privilegiju da se uvijek na ovo opću odredbu i ovaj opći propis mogu pozivati kod toga, tako da mislim da je to itekako bitno da naglasim. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bačiću na ovoj replici. Želi li možda izvjestitelj odbora uzeti riječ? Poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite, predsjednik Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora na 20. sjednici održanog 22. rujna 2017. godine raspravljao je o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o europskim radničkim vijećima i Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o radu kao matično radno tijelo i u raspravi nakon uvodnog izlaganja predlagatelja koji je objasnio određene potrebe da se u naše zakonodavstvo unesu određene izmjene vezane uz implementacije Direktive EU-a 2015/1794 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. listopada 2015. godine u izmjenama Direktiva 2008/94 E.Z., 2009/38 E.Z., 2002/14 E.Z. i Vijeća te Direktiva Vijeća 98/59 E.Z. i 2001/23 E.Z. u pogledu pomoraca odnosno izmjena određenih naših normativnih akata i zakonodavnih akata vezano uz njihovo zaposlenje odnosno zaposlenje radnika kod poslodavaca na transnacionalnoj razini. Znači vezano i uz jedan i uz drugi zakon, odbor je nakon proveden rasprave jednoglasno sa 9 glasova za, odlučio predložiti Hrvatskom saboru da se donesu slijedeći zaključci, da se prihvaća zaključak i o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o europskim radničkim vijećima i o Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o radu P.Z. broj 187 i P.Z. broj 185. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem predsjedniku odbora poštovanom gospodinu Gordanu Marasu na ovom obrazloženju. Otvaram raspravu objedinjenu za oba zakona. U ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Miro Bulj. Nije nazočan, gubi pravo na raspravu i pojedinačnu. U ime Kluba zastupnika GLAS, HSU, poštovani kolega Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Dakle, ok, danas je ovo u redu da smo objedinili ovu raspravu, slična je tematika ali nije potpuno ista ako se može u drugom čitanju da to bude ipak u planirano neko prikladnije vrijeme i da ti bude da se pokuša oba dva zakona pojedinačno raspravljati, nisam se htio protiviti jer nema smisla, jer ovo možemo doista u prvom čitanju odraditi a mislim da neće biti ni velikih primjedbi na ova dva prijedloga zakona i vjerujem da neće biti ni amandmana njih jer su precizni, korektni, ciljani, dakle nema nekih dilema. Na kraju krajeva dovoljan pokazatelj kad su izmjene i dopune Zakona o radu, usuglašene sa socijalnim partnerima što znači sa poslodavcima i sindikatima, to znači i većinom državnih institucija koje su zainteresirane, znači da bi mi ipak takvim zakonima trebali pristupiti sa vrlo visokom razinom povjerenja i da ne bi trebali u takve prijedloge zakona sumnjati. Ono šta želim reći da sad nam Zakon o radu je pojačan još za neke direktive, dakle nije dovoljno onim koji žele samo čitati Zakon o radu onako kako je napisan, nije dovoljno jer okvir Zakona o radu se bitno proširio jer je u pravni sustav direktno ugrađena direktiva EU-a. Prema tome, meni je drago jer su se pomorci, to vjerujem da zna i kolega Bačić, dugo godina borili za priznavanje svojih prava, za prenošenje staža, za bez obzira da li su radili i plovili na domaćim brodarima ili na stranim brodarima, ako neko sumnja da nam se nikako nije isplatilo ući u EU, ovo su sigurno dokazi da za te strukture se isplatilo i ući i primjenjivati zajedničko europsko normativno uređenje odnosno praksu. Naravno da je ovdje uz suglasnost socijalnih partnera riješeno i pitanje nadomještanja suglasnosti prilikom otkaza sindikalnom povjereniku, dakle nadomještanje suglasnosti ili sindikata ili radničkog vijeća sudskim postupkom. I moramo reći da je ovdje ispao iz igre i da neće više važiti Pravilnik o arbitraži jer će suglasnost nadomještati sa pravosudnim tijelima. Tako da nemamo nekih posebnih dilema i GLAS, HSU će Zakon o radu podržati i u prvom i u drugom čitanju. Što se tiče Europskih radničkih vijeća one nisu novotarija. Dakle, one naše tvrtke koje su kupile neke solidne kompanije ja imam neka iskustva sa Schott Boralom iz Pule, tvornicom stakla, nekadašnje Boris Kidrić. Oni jesu poštivali odluke još i dok nismo bili u EU pozivanju naših članova Radničkih vijeća na zajedničke sastanke. Barem su to učinili jednom, barem su to učinili jednom godišnje. Tako da su se oni međusobno poznali, da su komunicirali i da to nije bilo naša tvrtka u Puli, nije bila izolirani otok, odnosno da nije znala kakvu politiku matična tvrtka vodi. Danas to govorim pred petnaestak godina, danas je sve krenulo naprijed i mogućnosti komunikacije i video konferencije i sve ono i u suštini o tome govori, o takvim uvjetima za rad Radničkih vijeća govori ovaj zakon da su svi poslodavci dužni u svim svojim dijelovima gdje imaju svoje ekspoziture da tako nazovem i zaposlene djelatnike osigurati uvjete da Radničko vijeće, centralno Radničko vijeće komunicira sa svim Radničkim vijećima u tvrtkama kćerima. Kad bi znao za sudbinu Todorića, ja bih mu sada rekao da on mora to osigurati u odnosu na Mercator, odnosno njegovu kćerku u Sloveniji. To još ne mora napraviti ako neće prema Srbiji i Bosni i Hercegovini, ali tu ne znam koja će biti sudbina cijelog tog koncerna Agrokor pa neću se istrčavati sa nikakvim preporukama. Međutim, znam da od naših poslodavaca će ovo morati provesti jer ja sam do sada govorio o onome što su drugi provodili u odnosu na njihove ekspoziture u hrvatskoj. Međutim, mi imamo sada jedan novi rastući informacijski div koji je svoja vrata otvorio nedavno u gradu Vodnjanu u Puli koji ima u četrdesetak zemalja ima svoje ekspoziture. Dakle, ima svoje zaposlene. On će sigurno morati implementirati ovaj zakon i pobrinuti se da mu Radnička vijeća, bez obzira što to baš nije takva u informatičkoj industriji vrijede neka druga pravila. Ali ako želi imati dugoročnost i stabilnost, a zapošljava ljude jedan veći dio na određeno vrijeme ovdje. Ali će, uzima i za stalno, prema tome to će morat činiti i po drugim državama ne samo Europe, nego svijeta. I mislim da će morati provoditi ovaj zakon koji je isto tako veoma precizan u definiranju obaveza prema funkcioniranju Radničkih vijeća u hajmo reći u firmama kćerima ili u ekspoziturama matične firme iz naše zemlje ili naših ekspozitura u odnosu na drugu matičnu zemlju. Isto tako i ovaj zakon je vrlo precizan i relativno jednostavan za shvatiti i nema potrebe oko njega puno komplicirati, osim reći da će ga klub GLAS-a i Hrvatske stranke umirovljenika podržati isto tako i u prvom i u drugom čitanju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Silvanu Hrelji na ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću raspravu u ime Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a, LRI-a poštovani kolega Tulio Demetlika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, cijenjena državna tajnice gospođa Burić, kolegice i kolege zastupnici. Kao što je i predlagatelj objasnio Prijedlogom zakona o izmjenama Zakona o radu izmjenjuju se opće odredbe zakona kako bi bilo vidljivo da je zakon u skladu sa EU direktivama u pogledu pomoraca, odnosno da sadržaj općih odredbi koje određuje predmet Zakona o radu upućuje na to da se ovaj opći propis primjenjuje i na radnike pomorce. Klub IDS-a, PGS-a i Liste za Rijeku sigurno je da će ovaj zakon podržati. Međutim, mi želimo nešto još predložiti ako se može nadopuniti, ali sigurno ne samo kroz vaše ministarstvo, nego i u suradnji sa Ministarstvom financija. Naime, u zakonu piše pomorci i čini mi se i ostali. Ne znamo koji su ti ostali, ali ja bih predložio za ove ostale da probate uključiti jednu skupinu radnika koji nisu obuhvaćeni ovim zakonom i nalaze se u podređenom položaju u odnosu na radnike pomorce. Kolega Bačić je rekao da mi smo pomorska zemlja i da sigurno pomorci po tome smo poznati. Međutim, isto tako smo poznati po nekim drugim strukama koji isto tako puno rade vani i to se radi o tzv. izaslanim radnicima. Možda je nepoznati taj izraz za izaslane radnike, ali ja ću tu definiciju izaslanog radnika pročitati. To je radnik, tj. fizička osoba koja za poslodavca sa sjedištem u RH obavlja posao u drugoj državi. Takve radnike hrvatski zakoni diskriminiraju poreznim i socijalnim tretmanom u odnosu ja govorim opet na pomorce. I to ću reći da je isto tako jedan od razloga zašto nam mladi stručnjaci odlaze iz Domovine, a ovdje u ovom Visokom domu često govorimo na koji način pomoći i spriječiti da se mladi odseljuju, a ja ću pokušati obrazložiti zašto. Znači hrvatski stručnjak je sigurno danas izvozni potencijal ove zemlje i kod upućivanja naših stručnjaka u rad u inozemstvo, da li su to informatičari kao što je spomenuo kolega Hrelja veliki centar Infobip koji ima u 40 zemalja svijeta svoje urede. Da li su to građevinari, da li su to radnici kao što je primjer Đuro Đaković? Da li su to strojari, elektroinženjeri ili bilo koji drugi sektor. Kod nas ne postoje nikakve porezne olakšice kod obračuna poreza i doprinosa na dohodak. Zato sam rekao da nam je potrebno i Ministarstvo financija. Znači osobe koje provedu na radu izvan Hrvatske više od 183 dana godišnje u najmanju ruku bi trebale biti tretirane kao pomorci. Naime, član posade broda u međunarodnoj plovidbi koji u Republici Hrvatskoj ima uobičajeno boravište ili prebivalište, ako provede na brodu u međunarodnoj plovidbi 183 dana i više nije obveznik poreza na dohodak od nesamostalnog rada. Za druge djelatnosti čiji se zaposlenici provede isti broj dana u inozemstvu ne postoje nikakve olakšice. Zato ako se želimo ugledati i uvodimo EU direktive i ugledamo se na naše susjedne zemlje onda ćemo vidjeti, neću nabrajati te sve primjere. Ali naše susjedne zemlje od Slovenaca, Talijana i spomenut ću i Srbe oni, znači za zaposlenika se definira plaća konkretno u Sloveniji koju ostvaruje kada radi u zemlji i dodatak koji ostvaruje dok je on izaslan u inozemstvo. Znači, na dodatni dio kojega ostvaruje vani ne plaća se nikakav doprinos, a na onaj osnovni u zemlji se plaća po jednoj ljestvici od 16 do 40%. U Italiji je slično. Znači preko 183 dana. Na onu osnovicu se plaća 40%, na onaj dodatni dio nula. U Srbiji, oni su još to dodatno ćemo reći subvencionirali ili potaknuli, tako da čak i danas mnoge tvrtke koje su danas sa sjedištem u Hrvatskoj razmišljaju, to može se provjeriti kod Hrvatske udruge poslodavaca o preseljenju sjedišta upravo u te zemlje kako bi dobili te olakšice. Kod njih je čak dvostruka minimalna osnovica i na nju se plaća kod Srba 10 do 15% a onaj dodatak ništa. E sad u Hrvatskoj imamo naš Zakon o doprinosima i kod nas postoje tri mogućnosti. Znači, osnovica na koju poslodavac obračunava i plaća doprinose je plaća utvrđena kolektivnim ugovorom ako ga je poslodavac obavezan primjenjivati. Druga mogućnost je ako kolektivni ugovor nije donesen plaća se određuje Pravilnikom o radu, a ako poslodavac nije obvezan donijeti ni Pravilnik o radu plaća se određuje ugovorom o radu prema članku 37. istoga zakona a to je najveća plaća koju bi radnik za iste ili slične poslove ostvario u RH utvrđena prema navedenim aktima uvećana za 20%. I to nije sve. Znači, kad taj izaslani radnik izađe iz Hrvatske ako radi u zemljama u EU ili europskom gospodarskom prostoru, to znači Norveška, Lihtenštajn i Švicarska, te u zemljama u kojima RH primjenjuje ugovor o socijalnom osiguranju, a to je BiH, Makedonija, Srbija, Crna Gora i Turska u tom slučaju ne plaća dodatnih 10% za zdravstveno osiguranje. Ako ide u neke zemlje druge, onda još mora plaćati 10% dodatnog tog zdravstvenog osiguranja i koji plaća normalno na ukupan iznos plaće. Znači, ako uzmemo da smo se priključili EU onda tražimo mi iz IDS-a da se i promijeni način oporezivanja te plaće. Znači kod nas plaće se podliježu oporezivanju u skladu sa Zakonom o porezu na dohodak i bez obzira da li se isplaćuje plaća u RH ili se isplaćuje drugi dio van on je jednak i oporezuje se kao dohodak od nesamostalnog rada. Što bih htio reći. Rekao sam, zbog toga nam mladi stručnjaci odlaze vani, poslodavci prebacuju tvrtke u druge zemlje i mislim da bi kroz taj zakon i zajedno sa Ministarstvom financija molili da se to sagleda možda kroz ovo prvo ili drugo čitanje, da se to ugradi. I na taj način znači da se taj položaj izaslanih radnika i porez na njihove plaće izjednači sa odredbe koje su propisane kao i za pomorce. To bi bilo po nama najjednostavnije. Možda će netko reći za pomorce je drugačije jer oni su na moru, nesigurni. Međutim, vjerujte mi da ti stručnjaci koji rade u ne znam raznim pogonima da li su to termoelektrane, čeličane u zemljama kao što je ne znam Bangladeš, Indija, opasnim zemljama gdje su praktički kao u koncentracionom logoru i sa pratnjom se odvoze do njihovog hotela gdje spavaju, da su u gorim uvjetima nego sami pomorci. I ono što ste rekli da spominjemo stalno EU standarde, imam još jedan baš tehnički prijedlog da se malo moderniziramo i ubrzamo, da budemo efikasniji u birokraciji. Znači kad ti radnici konkretno idu po hitnom nekakvom pozivu van na dan, dva, tri radi se o jednoj potvrdi koja se stručno zove A1. Znači to je dokaz da se doprinosi plaćaju u toj državi članici i da ne postoji obveza plaćanja doprinosa u drugim državama članicama. Kad poslodavac zatraži taj formular A1 on kod nas ga čeka između 7 i 15 dana. U državama Europe to ide normalno e prijavama, a danas kod nas da li je i zdravstveno i mirovinsko smo razvili taj sustav e prijava, onda bi bilo dobro da se i taj model riješi tako da on u praktički jedan dan, jer mora sa sobom donijeti tu original dokumentaciju u tvrtku u koju dođe u drugu državu. I možda na kraju nije vezano za konkretno ovaj zakon, ali ono što nas svih muči, a to je spomenuo i gospodin Hrelja u svom prijašnjem nastupu vezano za zapošljavanje umirovljenika. Mi znamo da po našem zakonu može se sklopiti ugovor o radu na ona četiri sata. Mislim da nam nedostaje radnika u svim djelatnostima i da se stvarno izvidi mogućnost na koji način da se aktivno umirovljenici ako ništa drugo kod nas u Istri zbog turističke sezone, ali vjerujte i zbog drugih sektora. I kao zadnje, govorimo stalno o manjku radne snage, mislim da je sada vrijeme već da se razmišlja o novim kvotama za radnike iz drugih zemalja jer znamo da u svim djelatnostima kad slušamo poslodavce, ne znam, od našeg Uljanika u brodogradnji fali zavarivača, bravara, metalaca, građevinara, da ne govorimo o djelatnika u turizmu. Uglavnom IDS, PGS i LRI podržat će oba prijedloga zakona.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Tuliju Demetlika. Imamo jednu repliku. Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovani kolega Tulio, vi se dirnuli u jedan vrlo aktualni problem i u cijeloj EU. Naime, problematika izaslanih radnika nije baš tako jednostavna i to je točka prijepora u zemljama EU-a jer jedan dio zemalja želi da oni budu plaćeni prema standardima ili prema razini plaća koja je u državi domaćinu, dakle tamo gdje, recimo iz Hrvatske bude izaslan, a jedan dio zemalja tvrdi da su onda njihovi radnici, zaposlenici njihovih tvrtki nekonkurentni ako plaćaju istu, njima istu plaću, kao što Austrijanac plaća svojim radnicima plaću. Tako da tu ima poprilično prijepora, stavovi sindikata su suprotstavljeni, još nemamo neki jasan stav u EU o razini prava izaslanih radnika. Mislim, na tome se intenzivno radi. Ako ima nečeg novog, vjerojatno će državna tajnica reći, ali nisam upoznat da se nešto novo epohalno dogodilo. A što se tiče ovog drugog, meni je drago da ste spomenuli rad umirovljenika, ja sam to problematizirao u sklopu rasprave o Zakonu o pravima hrvatskih branitelja i ja doista se pitam jer smo 2014. godine imali poprilično straha da će umirovljenici zauzimati radna mjesta mladih ljudi, to se nije dogodilo, to je veoma ograničen broj i ja ne vidim razloga zašto ni koji su morali otići u prijevremenu mirovinu i zbog toga su penalizirani, ne bi mogli nešto dodatno zaraditi jer ako umirovljenici rade, prema Poreznom zakonu gospodina Marića, oni moraju plaćati poreze i doprinose i ako rade ugovorom o djelu, isto moraju platiti polovicu zdravstvenu i polovicu mirovinskih doprinosa.
Zahvaljujem gospodinu Hrelji na replici. Odgovor, kolega Demetlika. Izvolite.
Evo kolega Hrelja, zahvaljujem na vašoj replici. Ali mi smo u EU-u i normalno da konkurentnost je prisutna. Budući da u našoj državi porezna davanja su puno veća nego u ostalim državama za ovakve izaslane radnike, onda naši poslodavci jednostavno ne mogu biti konkurentni jer kad daju ponudu na tom zajedničkom nekom svjetskom tržištu, jednostavno naši radnici koji rade isti posao kao ovi koje ste vi spomenuli, rade za 30% manju plaću. I šta se dešava? Da taj radnik danas koji radi za hrvatsku firmu, a na gradilištu se sretne sa firmom ne znam ja, iz Siemensa iz Njemačke, isti posao radi, ovaj ima u nekoj zemlji, ja ću reći Indiji, 30% veću plaću. I šta se dešava? Da taj naš radnik da otkaz u našoj firmi hrvatskoj, preseli se u Siemensovu i onda normalno da je puno, puno zadovoljniji. Tako da ta konkurentnost, mislim da mi u Hrvatskoj se moramo upravo boriti da naše firme sa našim ljudima, budu konkurentne svim ovim europskim ili svjetskim tvrtkama. Hvala.
Zahvaljujem na odgovoru poštovanom kolegi Demetlika. Prelazimo na slijedeću raspravu u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. I sama državna tajnica u svom uvodnom izlaganju je rekla da je ovaj zakon nastao kao poseban zakon izdvajanja dijela materijala vezane za Zakon o radu i činjenica je da se mijenjaju dvije direktive iz 2008. i 2009. godine i zapravo implementira se direktiva od 6. listopada 2015. godine a vezana je za pomorce. Strateški ciljevi Europskog parlamenta i Vijeća jesu zapravo i ciljevi zapošljavanja jedne integrirane pomorske politike na jedan transparentan i koherentan način i to je Europski parlament i Vijeće primijetili i zapravo zato su donijeli ovu direktivu koja se mora donijeti odnosno izmijeniti kroz članak 2. Zakona o radu. Naravno i ovo mora biti posebno značajno RH zato što mi imamo više od 15 tisuća pomoraca, ne računajući na one pomorce koji su na off shore kompanijama i njihov udio u prihodima u RH sigurno je velik, neki govore i do milijardu i pol kuna. Dobro je, to državna tajnica nije naglasila, da je i ovaj zakon, Zakon o radu i Zakon o europskim radničkim vijećima donesen zajedno sa socijalnim partnerima, što je jako bitno i o čemu je zapravo govorio gospodin Hrelja. No da ne bi dužio vezano po ovome zakonu, s obzirom da su i oni izlagači prije mene zapravo govorili o ovome, mislim da u prijedlogu gospodina Demetlike se može razgovarati i da je to jako bitno zajedno sa Ministarstvom financija i da se do drugog čitanja zapravo može govoriti o tome može li se to implementirati kroz ovu direktivu odnosno izmjenama Zakona o radu. Isto tako, omogućena je provedba Zakona o radu i pravilna primjena radno-pravnog instituta suodlučivanja radničkog vijeća, odnosno tog nadomještaja suglasnosti radničkih vijeća i sindikata koja je propisana. Provedba ovog zakona, izmjena Zakona o radu a i o europskim radničkim vijećima neće imati utjecaja na državni proračun RH i HDZ u prvom čitanju prihvaća ovaj zakon. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Babiću na ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Klub zastupnika SDP-a podržava i Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o radu P.Z.E. br. 185. i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o europskim radničkim vijećima, P.Z.E. 187. gdje se jedan dio europskog zakonodavstva, odnosno direktiva EU integrira u naše zakonodavstvo, odnosno regulira jednu jedinstvenu politiku kada se radi o pomorcima na nivou cijele EU šta je Hrvatskoj kao što smo čuli u dosadašnjim raspravama vrlo bitno. I sa te strane dobro je da i EU s obzirom da i druge zemlje EU imaju također mnoge od njih, odnosno neke od njih posebno izražene i flote pomoraca i ljude koji su zaposleni u tome da Hrvatska ima jedan isti standard kao i te zemlje, odnosno da se zajednički na razini EU nastupa na tržištima svijeta u transportu robe. A pogotovo bitno je za naših 15000 i više obitelji koji od toga žive, koji rade i na neki način im je to svakodnevni kruh. Ono što želimo posebno napomenuti naravno da tematika pomoraca nije ista kao i drugih zaposlenih i gospodin Demetlika je tu spomenuo jedan primjer. Vjerojatno bi država trebala razmišljati o radnicima koji rade u određenim industrijama na područjima van EU jer vjerujem da nije moguće drugačija to definirati. Ali opet to treba vidjeti kako je regulirano na području EU s obzirom da mnoge od zemalja EU također konkuriraju na tim tržištima i vjerojatno su, odnosno ne vjerojatno nego sigurno te tematike riješili na određeni način da naši ljudi također imaju slične ako je moguće i nije riješeno na nivou EU možda čak i bolju poziciju nego eventualno radnici iz nekih drugih zemalja i to bi trebalo po meni također raspraviti do drugog čitanja. I u ovom prvom čitanju apsolutno evo slažemo se sa ovim izmjenama i nadamo se da ćemo na kraju te stvari koje su evo znači od 2015. godine, znači prošle su već dvije godine možda u budućnosti interpelirati i prije u naše zakonodavstvo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Gordanu Marasu na ovoj raspravi. Imamo završnu riječ u ime predlagatelja državna tajnica Majda Burić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Evo samo kratko, prije svega zahvaljujem na konstruktivnoj raspravi svima i dapače drago mi je da smo i po pitanju ovih dvaju zakona jednoglasni. Ono što valja reći jest zahvaliti posebice gospodinu zastupniku Tuliu Demetliki. Ono što moram reći vezano uz ova dva, izmjene i dopune ovih dvaju zakona jest da su izmjene ciljane i usmjerene isključivo na EU direktive i problematiku pomoraca, te članova posade broda. To su oni ostali koje je netko, netko je spomenuo koji su to ostali. To su članovi posade broda. Dapače gospodine Demetlika ono što smatram, evo ga vi ste spominjali porezne olakšice, Zakon o doprinosima itd. Tu je ipak nadležno Ministarstvo financija i vjerujem da ćemo u dobroj komunikaciji bio to neki neformalan ili služben formalan sastanak sa gospodinom ministrom Zdravkom Marićem i sa našim resornim ministrom Markom Pavićem da možemo zasigurno dobro komunicirati o ovome što ste vi spomenuli. Evo još jedanput zahvaljujem na konstruktivnoj raspravi i vidimo se sutra ujutro.
Zahvaljujem državnoj tajnici gospođi Majdi Burić na ovoj završnoj riječi. Ovime zaključujem raspravu. Glasovat ćemo o ovim točkama kad se steknu uvjeti. Sa ovime smo iscrpili sve točke dnevnog reda za današnji dan. Sutra nastavljamo u 9,30 ujutro s točkom dnevnog reda Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba sa invaliditetom prvo čitanje, P.Z.E. br. 170. Hvala lijepo i ugodno ostatak večeri želim! SJEDNICA PREKINUTA U 21,35 SATI.
Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o europskim radničkim vijećima, prvo čitanje, P.Z. br. 187. Predlagatelj akta je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: 1. Prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o europskim radničkim vijećima, 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostaviti će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta Konačnog prijedloga Zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 106 glasova za, 2 suzdržana i 2 glasa protiv donijet Zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. No prije nego što krenemo s dnevnim redom idemo vidjeti zahtjeve za stanke. Prvi je koliko sam primijetio kolega Sinčić, pa Lovrinović, Glasnović, Hrelja, Hajduković ajmo redom.