... [[Govornik naknadno uključen.]] hvala vam poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani zastupnici i zastupnice. Budući da su protekla 2 mjeseca dok nismo zasjedali ostvareni značajni pozitivni pokazatelji, a to je porast broja osiguranika odnosno zaposlenih, a rasle su i mirovine koje itekako ovise o aktivnosti na tržištu rada. Govorit ću o rezultatima koje valja istaknuti jer pozitivno utječu na život naših građana i isto tako na gospodarstvo uopće. Dakle u posljednjih 5 godina sve mirovine za milijun i 237 tisuća umirovljenika rasle su za 18%, a za one umirovljenike koji primaju najnižu mirovinu, a kojih je oko 270 tisuća, mirovine su rasle za više od 24%. Samo usporedbe radi u cijelom mandatu SDP-a mirovine su rasle za svega 4,6%. U oba promatrana razdoblja su svjetske krize, u tadašnjem gospodarstva, u ovom zdravstvena, međutim, evidentno je da su postojali i da postoje različiti modeli upravljanja krizom i da se s obzirom na to, pokazuje prema rezultatima tko zna, a tko ne zna. U mandatu HDZ-a mirovine ni u jednom trenutku nisu bile upitne, one su redovito uvećavane i isplaćivane. Usporedimo li prosječan iznos mirovine iz 2016. g., sa onim današnjim, tada možemo zaključiti da je prosječna mirovina od tada do danas povećana za 438 kuna, a ta ista prosječna najniža za 331 kunu. Značajniji postotak usklađivanja mirovina imali smo zadnji puta u srpnju 2018. g., tako da možemo reći da je ovo zadnje usklađivanje najveće, od 2018., a također, jedno od najvećih od 2008. g. Uspoređujući rezultate rada prethodnih vlada, posebno s mandatom Vlade SDP-a vidimo da za vrijeme te Vlade uopće nije bilo polugodišnjeg usklađivanja, odnosno uvećavanja mirovina i to čak 3 puta za redom, cijelu 2014. nije bilo povećanja mirovina, isto tako, u jednom razdoblju u 2015. O tadašnjem usklađivanju braniteljskih mirovina na štetu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i o dobro zapamćenom razdvajanju mirovina, opet na štetu hrvatskih branitelja, o izbijanju, odnosno o uzimaju 4,5 milijarde kuna s osobnih računa s naših građana kako bi se pokrpao proračun iz 2015. g., o tome neću puno pričati, međutim, to je bitno zbog toga što treba znati kronologiju lošeg upravljanja iz tog vremena. Danas i posljednjih 5 godina mogu slobodno reći da je politika u mirovinskom sustavu potpuno drugačija i pravednija. Sadašnje usklađivanje o kojem sam govorila jest prihvatljivo po svojoj visini, a pogotovo zbog toga što je temeljeno na rastu plaća s ukupnim udjelom u usklađivanju od više od 70%, dok je udio troškova života zastupljen sa 28%. Dakle ono što je bitno jest da je indeks rasta plaća 3 puta veći od rasta troškova života i to je rezultat rada ove Vlade premijera Plenkovića koja je svojim sustavno povezanim mjerama uspjela u jeku Covid krize osigurati uvjete i za rast plaća i povećati ukupni broj zaposlenih u RH. Broj osiguranika danas je iznad milijun i 606 tisuća zaposlenih, čime smo se vratili u stanje kakvo je bilo prije velike gospodarske krize u vrijeme 2008. g. Omjer osiguranika i umirovljenika danas je 1:1,30, a ono što smo zatekli, preuzimanjem vlasti od SDP-a je stanje od 1:1,14 i tako nepovoljan odnos osiguranika i umirovljenika nije zabilježen čak niti u ratno, a niti u poratno vrijeme, ali jest u to vrijeme Vlade SDP-a. Zbog lepeze gospodarskih mjera za suzbijanje posljedice Covida i dobro izbalansiranih i zdravstvenih i gospodarskih mjera, mi danas u odnosu na vrijeme prije godinu dana imamo 50 tisuća više zaposlenih, isto tako, imamo 6 tisuća više zaposlenih u odnosu na staru normalnu 2019. g., nema poplave nezaposlenosti [[Upadica: Hvala.]] koju su mnogi u ovom domu prizivali, međutim, ništa od toga, mi imamo više zaposlenih, imamo više [[Upadica: Hvala.]] mirovine. Hvala vama.
Hvala lijepa. Time bismo završili današnji rad. Sjednicu ćemo nastaviti u srijedu, 22. rujna u 9,30 sa iznošenjem stajališta kluba zastupnika. Želim vam ugodan vikend. SJEDNICA ZAVRŠENA U 11,42 SATI. Sada bismo, kao što smo i najavili, prešli na iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika i prvi će u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govoriti poštovani zastupnik Ante Prkačin, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] ali neću govoriti, samo ću vas pozdraviti. Naime, tema o kojoj sam želio govoriti, to je politička kriza u Crnoj Gori i destruktivno djelovanje Srpske pravoslavne crkve. To je hrvatski državni problem, to je hrvatski nacionalni problem i s velikim zadovoljstvom moram reći da sam obavio razgovore sa kolegama iz HDZ-a, pa i s lijeve strane iz svih državotvornih stranaka, nas, desetak bi na tu temu trebalo govoriti. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj Centra i GLAS-a, a govorit će poštovana zastupnica Dalija Orešković.
Hvala predsjedavatelju. Pa postoje teme koje su meni osobno toliko važne da smatram degradirajućim govoriti o njima u situaciji kad je ispred mene manje od 5 saborskih zastupnika no, neovisno o tome, eto, barem par riječi, mislim da sam i dužna reći. Naime, o čemu se radi? Ovih je dana EU parlament usvojio Rezoluciju o osnivanju etičkog tijela kao bitnog antikorupcijskog mehanizma na razini tijela EU. Tim povodom je EPP dao čitav niz amandmana koji po svom sadržaju su usmjereni na slabljenje uloge i ovlasti takvog jednog tijela. Na sreću takvi amandmani, barem prema podacima koje je objavio GONG, srećom nisu prošli. No što to zapravo govori? Govori nešto i o ovoj vlasti, o političkoj stranci koja djeluje u okviru navedene grupacije. Govori nešto o njihovim namjerama koje su poprilično konzistentne. Mislim da postoji jedna percepcija koja je i činjenično točna, a ta je da je jedan od glavnih krimena HDZ-a od prvih dana stvaranja i nastanka RH pa do dana današnjeg taj njihov koruptivni predznak i koruptivno djelovanje. No, postoji i jedan drugi krimen, ako ne možda čak i teži od ovog koruptivnog dijela, a to je njihovo destruktivno i razarajuće djelovanje na institucije, a pogotovo kada govorimo o institucijama koje bi se upravo protiv korupcije trebale boriti. U mandatu ove Vlade, ne samo od parlamentarnih izbora pa nadalje nego od, možemo reći od 2015. pa nadalje, vidjeli smo evidentan udar na Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa kao jedno malo, po svojim ovlastima prilično slabašno, ali važno antikorupcijsko tijelo. To destruktivno djelovanje na neki način raste u godine u godinu, iz dana u dan. Pa smo tako došli i do današnjeg dana kada je Povjerenstvo odlučivalo o famoznom slučaju Borg, evo, kako sam pratila tijek rasprave, nisam mogla istovremeno i pratiti tijek sjednice Povjerenstva, ali bez da znam kako su odlučili, mogu nešto reći kad je priča zapravo unaprijed bila osuđena na propast. Onog trena kad je Povjerenstvo krivo kvalificiralo predmet i postavilo ga na slabe noge, a to je da se uopće odgovornost ministara koji su bili članovi jedne toksične grupe Borg bili optuženi za moguću povredu načela djelovanja pa je onda HDZ upregnuo svu silu i svu mašineriju koja seže čak do pojedinih sudaca ili većine sudaca Ustavnog suda, da se nakon stabilne uspostavljene prakse, što Povjerenstva, što upravnih sudova, Povjerenstvu uopće oduzme ovlast utvrđivanja povrede načela djelovanja iako su načela djelovanja osnovna obaveza i osnovna odgovornost svakog dužnosnika, a ta obaveza i ta odgovornost je time veća što je dužnosnik na višoj političkoj funkciji. Međutim, ono što ja tvrdim od prvog dana je bilo jasno da je aktivnost članova Vlade, ministara uključenih u Borg skupinu bila takva da se to komotno može kvalificirat kao jedno od zabranjenih djelovanja. Dakle između zabranjenih djelovanja opisanih u čl. 7 Zakona o sprječavanju sukoba interesa i bilo kojeg koruptivnog kaznenog djela je uistinu tanka, tanka, tanka granica. Za sve ministre uključene u aferu Borg bilo je dovoljno informacija, dovoljno podataka i dovoljno službenih dokaza da se može utvrdili da je upravo do povrede čl. 7, a ne čl. 5 uistinu i došlo. I gdje smo mi sa Povjerenstvom danas? Danas je Povjerenstvo jedno gotovo u potpunosti eutanazirano tijelo, danas smo u situaciji da resorni ministar odgovara na pitanje da će se u novi Zakon o sprječavanju sukoba interesa, sukladno planu normativnih aktivnosti donijeti u predviđenom roku, iako mi zapravo o nužnosti promjena ovog Zakona govorimo gotovo od prvog dana njegovog donošenja, od 2011., odnosno 2012., pa do danas, pomaka nema, osim unatrag. Hvala.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege, kao što sam najavio jučer, sukladno čl. 226 st. 2 Poslovnika predložit ću sukladno čl. 226 st. 2 Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 8. sjednice sa 6 novih točaka. Vi ste prijedlog dopune dnevnog reda dobili elektroničkim putem. Kako sukladno čl. 225. st. 4 Poslovnika pisanih prigovora na prijedlog dopune dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 8. sjednice. Napomenut ću također, da će po završetku rasprave o ovoj točci započeti iznošenje stajališta klubova, dakle, nećemo, ako završimo prije, a vjerujem da hoćemo, nećemo čekati ono, 1 sat, nego ćemo nastaviti sa iznošenjem stajališta klubova. Dakle, naša današnja točka je: - Prijedlog Zakona o naseljima, prvo čitanje, P.Z. br. 171; Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo te Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovana državni tajnica Dunja Magaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovane saborske zastupnice i zastupnici. Trenutno važeći Zakon o naseljima u primjeni je od 1988. g., a od početka primjene važećeg zakona do danas, stupilo je na snagu cijeli niz zakonskih i podzakonskih propisa povezanih s područjem koje regulira postojeći zakon o naseljima te postoji potreba za donošenjem novog zakona u svrhu usklađenja istog s propisima kojima se uređuje državna izmjera i katastar nekretnina, lokalna i područna samouprava, komunalno gospodarstvo, ceste, Prekršajnim zakonom i drugim propisima. Osim gore navedene potrebe usklađenje primjena važećeg zakona u praksi ukazala je na potrebu za izmjenom pojedinih odredbi, a sve kako bi se unaprijedio način i postupak utvrđivanja granica područja naselja, određivanje imena naselja, ulica i trgova, označavanje naselja, ulica i trgova i obilježavanja zgrada kućnim brojevima kojim se ovim Zakonom uređuju. Vezano uz način i postupak određivanja granica područja naselja te određivanja imena naselja, ulica i trgova, Zakonom je i dalje propisano kako odluke o navedenom donose predstavnička tijela jedinica lokalne samouprave. Ovim Zakonom se kao novina propisuje obveza da se odluke predstavničkih tijela jedinica lokalne samouprave o određivanju granica područja naselja, određivanja imena naselja, ulica i trgova donosi na način da je obavezni sastavni dio odluke službena podloga iz Registra prostornih jedinica na koji su prikazane granice i imena naselja, ulica i trgova. Gornje je iz razloga što se u Registru prostornih jedinica za čije osnivanje i vođenje nadležan Državna geodetska uprava vode, između ostalim, i podaci o prostornim jedinicama, državi, županijama i Gradu Zagrebu, gradovima, općinama, naseljima, ulicama, trgovima i zgradama s pripadajućim kućnim brojevima. Podaci o prostornim jedinicama unose se u Registar prostornih jedinica iz odluka tijela nadležnih za donošenje odluka o granicama i imenima naselja, o imenima ulica i trgova, odnosno iz rješenja o određivanju kućnih brojeva. S obzirom da u važećem Zakonu o naseljima nije propisano da se spomenute odluke donose temeljem i u skladu s podacima iz Registra prostornih jedinica, nedostatak navedene odredbe dovodi po poteškoća u provedbi navedenih odluka u praksi, stoga se ovim Zakonom propisuje da se sve navedene odluke donose temeljem i u skladu s Registrom prostornim jedinica. Nadalje, kao novina se propisuje da odluke predstavničkih tijela kojima se određuju granice područja naselja, moraju biti u skladu s propisom kojim se uređuje prostorno uređenje te da predstavničko tijelo treba pribaviti mišljenje nadležnog zavoda za prostorno uređenje. Također, propisuje se da se granice naselja određuju tako da idu u granicama, granicama katastarskih čestica, navedenim odredbama se postiže usklađenje prostornih evidencija iz nadležnosti različitih tijela i pridonosi se očuvanju prostorno funkcionalne cjelovitosti građevinskog područja te se postiže da novoformirane granice naselja prate granice katastarskih čestica. Vezano uz određivanje imena naselja, ulica i trgova, novim Zakonom o naseljima propisuje se donošenje odluka o imenima u skladu s prethodno pribavljenim mišljenjem Povjerenstva Vlade RH za standardizaciju geografskih imena. Naime, Zakonom o državnoj izmjeri i katastru nekretnina propisano je da poslove standardizacije geografskih imena obavljaju javnopravna tijela sukladno preporukama Povjerenstva za standardizaciju geografskih imena, kojeg imenuje i razrješava rješenjem Vlada RH te se u tom smislu, ovim Zakonom propisuje donošenje odluka o imenima naselja, ulica, odnosno trgova, u skladu s prethodno pribavljenim mišljenjem Povjerenstva Vlade RH, čime će se postići standardizacija imenovanja naselja, ulica i trgova, a time i usklađenost s pravopisnim normama hrvatskog standardnog jezika. Vezano uz označavanje imena naselja, ulica i trgova, ovim Zakonom se uređuje kako se iste označavaju pločama te kako se pločom s imenom naselja smatra prometni znak naziv naseljenog mjesta. Također se jasnije propisuju obveznici pribavljanja i postavljanja ploča s imenima naselja, odnosno ploča s imenima ulica i trgova te obveznici plaćanja troškova pribavljanja i postavljanja navedenih ploča. U tu svrhu i zaštita očuvanja kulturnih dobara, Zakonom je propisana potreba ishođenja posebnih uvjeta sukladno propisu kojim se uređuje zaštita i očuvanje kulturnih dobara. Vezano uz obilježavanje zgrada kućnim brojevima, propisuje se koje se zgrade moraju obilježiti kućnim brojevima, obveznici plaćanja troškova pribavljanja pločica kojim se zgrada obilježava kućnim brojem te se propisuje kako će sve pločice koje će se postavljati u naseljima u kojima je uspostavljen sustav ulica i trgova od dana stupanja na snagu ovog zakona pored kućnog broja morati sadržavati i ime ulice i trga čime se također želi pridonijeti standardizaciji izgleda navedenih pločica. Također i u ovom slučaju kad se pločice postavljaju na zgradi ili području zaštićenom prema propisu iz područja kulturnih dobara potrebno prethodno ishoditi posebne uvjete sukladno propisu kojim se uređuje zaštita i očuvanje kulturnih dobara. Način obilježavanja zgrada kućnim brojevima propisat će pravilnikom uz mogućnost da se izgled pločica uredi odlukom predstavničkog tijela JLS. U odredbama vezanim uz nadležnost za određivanje kućnih brojeva zakon se usklađuje s važećim Zakonom o državnoj izmjeri i katastru nekretnina na način da je određivanje kućnih brojeva zgradama u nadležnosti Državne geodetske uprave. Sve rečeno prikazuje novine koje donosi novi Zakon o naseljima u odnosu na važeći zakon i kojima će se postići slijedeći pozitivni efekti. Unaprjeđenje Registra prostornih jedinica od čega će korist imati velik broj državnih tijela, javnih poduzeća i drugih subjekata koji u svom svakodnevnom poslovanju koriste podatke Registra prostornih jedinica. Podizanjem kvalitete podataka o nekretninama u Registru prostornih jedinica unaprijedit će se podaci u katastru nekretnina i zemljišnim knjigama kao temeljnim registrima za prostor. Stvaranje okvira za uspostavu Registra zgrada koji ima za cilj ojačati pravnu sigurnost, doprinijeti dinamici i transparentnosti poslovnih procesa u bankama, osiguranju, stambenoj politici, prostornom planiranju i gradnji, pojedinačnoj i masovnoj procijeni vrijednosti nekretnina i mnogim drugim područjima. Stvaranje okvira za unaprjeđenje i provođenje digitalnog popisa stanovništva, kućanstva i stanova u RH standardizacijom i imenovanjem naselja, ulica i trgova, a time i usklađenost s pravopisnim normama hrvatskog standardnog jezika, te jasno propisani postupci određivanja granica područja naselja i određivanje imena naselja, ulica i trgova. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Barbarića.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS, uvažena državna tajnice. U tekstu prijedloga zakona dakle kaže se da rješenje o kućnom broju određuje mjesno nadležni katastarski ured. Nije baš jasno temeljem čega to određuje je li temeljem nekog elaborata, temeljem projekta i dilema je evo i meni da li uz suglasnost tijela lokalne zajednice mogu biti različite situacije, pa mislim da bi o tome valjalo razmisliti. Sam nadzor koji je propisan ovim zakonom dilema je obzirom na zahtjevnost posla koji se provodi, možda je korektnije staviti nadležno tijelo lokalne samouprave jer se vode i registri i sve ostalo. Dakle, nije primjedba nego evo čisto dilema jedna koju iznosim iz priloženog teksta, a možda je to riješeno nekim drugim zakonom, al nije do kraja jasno sa dostavom dijela dokumentacije arhivima prema tijela javne uprave i policiji radi dokumenata, pošti i slično.
Hvala vam lijepo, hvala. Poštovana državna tajnica.
Hvala lijepa. Pa detaljno određivanje načina davanja kućnih brojeva definirat će se pravilnikom koji se mora donijeti u roku 12 mjeseci, a ovo je ionako prvo čitanje, pa uvijek možemo neke stvari i doraditi u drugom čitanju. Hvala lijepa.
Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa poštovana državna tajnice. Evo nekoliko komentara vezano uz određivanje kućnih brojeva. Prema ovome što sam pročitala u ovom prijedlogu zakona i ono što se raspravljalo na odboru ispada da će svaka kuća i svaka zgrada dobiti svoj broj, uključujući i nelegalne objekte. Ja dolazim iz Međimurja, tamo imate niz čak i naselja, cijelih naselja, ne samo kuća koje su nelegalizirane. Što će se napraviti po tom pitanju, kada će se ti objekti legalizirati, to je broj jedan. Broj dva, tko će platiti sve te izmjene pločice, izmjene dokumenata, morate znati da recimo 20-tak 30-tak kuća u istom naselju ima istu adresu. Dakle, ako će svaka kuća dobiti drugačiji broj neko to mora platiti, kako ste to sve skupa zamislili i kada će se konačno evo nešto poduzeti da se svi ti nelegalni objekti zakonski legaliziraju? Hvala.
Poštovana državna tajnice.
Hvala lijepa na pitanju. Evo što se tiče prvog pitanja vezano za nelegalne objekte, nelegalni objekti se mogu i danas, nazovimo to tako, legalizirati, ozakoniti sukladno postojećim zakonima, važećem Zakon o gradnji, Zakonu o prostornom uređenju ukoliko te zgrade se mogu u smislu da su u skladu sa prostornim planom, nema prepreka da se one legaliziraju u skladu sa Zakonom o gradnji. A što se tiče plaćanja tih pločica s kućnim brojevima u zakonu smo definirali da plaća ju sam vlasnik kuće ili to može biti i drugačije riješeno ako to JLS definira u svojoj odluci, može znači JLS i sama to platiti svojim građanima. Hvala lijepa.
Poštovana zastupnica Nemet.
Zahvaljujem. Poštovana državna tajnice nadovezala bih se na te troškove koji proizlaze, za naše građane koji proizlaze iz ovog zakona. Prvenstveno bih se nadovezala na troškove građana kojima će se zbog nekog razloga promijeniti adresa, sjedište firme i oni će morati svoje osobne podatke mijenjati pred državnim tijelima kao što su zemljišne knjige i katastar. Smatram da bi tu i država trebala preuzeti dio odgovornosti i osloboditi ih od plaćanja takvih pristojbi. Zanima me također zašto ste u čl. 18. propisali tako dugi rok od 12 mjeseci za donošenje pravilnika, smatram da je možda trebao biti kraći da se zakon što prije implementira. Hvala.
Poštovana državna tajnica.
Zašto je dugačak rok? Rok može biti i kraći naravno ako se ukaže potreba, znači to je do 12 mjeseci, a imamo mi sadašnji važeći pravilnik i u praksi u stvari nemamo nekakvih problema oko primjene davanja kućnih brojeva. Ovo je više-manje na jednom mjestu sad Zakonom o naselju će se uskladiti isti zakon koji je iz '88.g. sa svim drugim propisima koji su u međuvremenu doneseni i kojih se dira ovaj zakon, pa su to praktički usklađenje pojmova u Zakonu o naseljima.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovana državna tajnice. Ja imam jedno vrlo praktično pitanje, a to je sljedeće, dakle mi i danas temeljem starog zakona koji je iz 1988. g. predstavnička tijela jedinice lokalne samouprave mijenjaju granice naselja, u okviru svojih općina i gradova. To donose određena vijeća odnosno skupštine, odnosno Skupština Grada Zagreba i sad u obrazloženju Zakona o odredbi koji je, vi kažete da je problem bilo u provođenju, odnosno da ima problema i provođenju i sad točno definirate na kojim podlogama treba biti, uz čiju suglasnost treba biti. Kako ste do sad provodili? Što je do sad bilo? Dakle, već i za ove pred jedno godinu dana ja znam barem jedno 3, 4 slučaja gdje su se mijenjale granice između pojedinih naselja, vezano je kasnije uz formiranje mjesnih odbora, uz opće formiranje biračkih spiskova, odnosno načina provođenja izbora [[Upadica: Hvala.]] Kako ste to do sad radili? Hvala.
Poštovana državna tajnica.
Hvala lijepa. Pa mogu samo reći da smo radili temeljem važećih propisa, a ako ste mislili na Povjerenstvo za standardizaciju geografskih imena, ono je u skladu sa Zakonom o državnoj izmjeri i katastru nekretnina te poslovi standardizacije obavljaju javnopravna tijela sukladno preporukama tog Povjerenstva koje imenuje i razrješava Vlada. Znači to je definirano već skoro 2 godine Zakonom o državnoj izmjeri pa već 2 godine ta standardizacija geografskih imena ide, ako nešto nije usklađeno, na to povjerenstvo. A mogu samo reći da, ako je bilo kakvih problema, vjerojatno smo se morala razna javnopravna tijela usklađivati da bi se sve moglo uskladiti s Registrom prostornih jedinica.
Poštovani zastupnik Dretar.
Hvala lijepa g. predsjedavajući, poštovana gđo. Magaš. Evo, jedno malo upozorenje da se možda do drugoga čitanja izmjeni odnosno dopuni čl. 7 jer u st. 4 piše da Povjerenstvo za promjenu imena ulica, odnosno trgova, daje svoje mišljenje u roku od 30 dana, iznimno u roku od 60 dana, ali Zakon ne predviđa mogućnost da Povjerenstvo Vlade ne da mišljenje u predviđenom roku od 30 odnosno 60 dana, pa recimo da postoji otvorena jedna mogućnost da Povjerenstvo nedonošenjem odluke oteže odluku o promjeni imena, ulice, odnosno trga, dakle mislim da bi trebalo ovaj članak dodati i jedan stavak koji bi regulirao i tu činjenicu. Hvala.
Poštovana državna tajnica.
Hvala lijepo. Pa evo, ako ima kakvih još nedorečenih stvari, naravno da tu uvijek možemo ispraviti u drugom čitanju.
Poštovani zastupnik Kajtazi.
Zahvaljujem se poštovana državna tajnice. Između ostalog, ovaj Zakon regulira imenovanje trgova, ulice i parkova. Kao predstavnik nacionalnih manjina, između ostalog i romske nacionalne manjine, naša je velika želja da u 60-ak romskih naselja imamo poznate ličnosti i naša, naše značajne datume koji bi mogli nositi. Znam da to nije u nadležnosti ministarstva, ali na koji način ohrabriti jedinice lokalne samouprave da to čine? Hvala.
Poštovana državna tajnica.
Pa ne znam, nisam baš shvatila pitanje. Određivanje, mislite na kućne brojeve ili na [[Upadica: Imena ulica, ako sam ja dobro shvatio.]] imena ulica. Evo, kako osnažiti, to je stvar i u nadležnosti jedinica lokalne samouprave, možemo ih samo eto, pozvati da ako imaju kakvih još nedorečenosti u smislu propisa važećih, da država uvijek tu može uskočiti sa i tumačenjem ili doradom tih propisa. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala g. potpredsjedniče, gđo. državna tajnice, u čl. 11 st. 2 se propisuje stavljanje kućnih brojeva, ali nije skroz jasno na koji način će se tretirati oni gospodarski subjekti gdje nije sjedište tih tvrtki ili obrta, hoće li oni morati, također, imati kućne brojeve, posebice, ako se, primjerice, nalaze u poduzetničkim zonama, a znamo da imamo i farme, poljoprivrednike koji također, ili se nalaze u nekim posebnim gospodarskim zonama ili možda čak izvan naseljenih mjesta. Oni sada ustvari izdržavaju jednu dilemu i postavljaju upit jer nam se svima čini da taj čl. 11 st. 2 nije do kraja jasan pa bi molili za vaše pojašnjenje koje će obaveze iz njega proisteći.
Poštovana državna tajnica.
Hvala. Mi smo rekli da ćemo pravilnik donijeti koji će jasnije i na detaljniji način definirati kako će se određivati kućni brojevi. Naravno, do sad nije bilo problema, koliko sam u kontaktu sa Državnom geodetskom upravom oko dodjeljivanja tih kućnih brojeva i za one gospodarske objekte koji nisu, ne predstavljaju i nisu na lokaciji gdje je sjedište. Tamo gdje dolazi pošta iz određenog razloga, naravno i tamo se dodjeljuju kućni brojevi, ali kažem, uvijek postoji mogućnost da to bolje i jasnije definiramo pravilnikom, a i u drugom čitanju još možemo to doraditi. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo poštovana državna tajnice. Dva pitanja. Prvo, dolazim iz općine koja je jedno naselje i naša adresa nosi ime naselja i kućni broj. Znači, treba li po ovom Zakonu, s obzirom da imamo puno ulica mi imenovati kao predstavničko tijelo ulice i ponovno dati nove adrese, da li to Zakon nameće ili možemo ostati u postojećem sustavu? I drugo pitanje, o razgraničenju, znači nastali smo 2006. g. kao općina, evo 15 godina ne možemo riješiti pitanje razgraničenja bez obzira na postojeće sporazume koje imamo i bez obzira na to što smo odradili već puno sastanaka sa Povjerenstvom za utvrđivanje granica između lokalnih samouprava pa pitam da li će to Vlada raditi, tj. temeljem ovog Zakona po službenoj dužnosti ili se mi stalno moramo obraćati Povjerenstvu Vlade da saziva sjednice i da konačno riješimo pitanje razgraničenja između lokalnih samouprava?
Poštovana državna tajnica.
Pa samo prvo pitanje vam mogu odgovoriti, ako ste u skladu sa Registrom prostornih jedinica ne znam da li je to možda kolega, glavni ravnatelj Državne geodetske uprave može bolje pojasniti. Ja nemam baš toliko znanja da mogu na sva ta pitanja točno odgovoriti. Ali, što se tiče drugog pitanja, isto također, uputite to su ipak složenija pitanja koja se tiču Zakona u primjeni Državne geodetske uprave i drugih propisa iz područja lokalne i regionalne samouprave tako da ja ne mogu odgovoriti na to. Hvala.
Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovana tajnice, imam za vas zapravo 3 pitanja. Prvo je pitanje da li ćete poštivati imena naselja koja su već lokalni stanovnici dali tim svojim naseljima ili ćete davati nova imena tim naseljima? Drugo pitanje, da li ste osmislili neki servis koji će kad se dobije novo ime naselja odmah to automatski povezati sa bazom podataka koji su vezani za birače, odnosno za biračke popise i treće pitanje je vezano zapravo za, dobro, sad, dovoljna su ova dva, samo na to odgovorite, hvala.
Poštovana državna tajnica.
Hvala lijepa. Na ovo prvo pitanje već sam odgovorila zastupniku Boriću, znači, ako u skladu sa Registrom prostornih jedinica ne bi trebalo mijenjati, a što se tiče servisa, servis već postoji i naravno, oni će se dorađivati, ažurirati i usklađivati, bit će sve povezano, mi i dan-danas koristimo servis Registra prostornih jedinica i u našem informacijskom sustavu prostornog uređenja, u našoj e-Dozvoli i svim našim podmoduli, tako i druge institucije koriste taj Registar i koji su, ti su registri povezani. Hvala.
Hvala vam lijepo. Želi li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Hvala, možete sjesti. Ne. Onda otvaram raspravu. Prvi će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Nema ga, gubi pravo na govor pa će onda govoriti u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovana državna tajnice, poštovani ravnatelju, kolegice i kolege. Pred nama je Prijedlog Zakona o naseljima, pri tom je evidentno da mi na snazi u ovom trenutku imamo Zakon o naseljima koji je iz 1988. g. To je jedan od onih, bez obzira što je recimo 33 godine, ali jedan od dugovječnijih zakona. Ovaj Zakon spada u onaj resor zakona, koji ja tzv. zovem tehničke zakone, koji pretpostavljam da neće izazvati neku polemiku na razini nekakvih suprotstavljenih onako, svjetonazorskih stavova, ali tehnički zakon koji nam je potreban, koji trebamo iz jednostavnog razloga jer moramo voditi evidenciju u prostoru, moramo voditi evidenciju stanja u prostoru i Zakon je, kao što je i uvodno u obrazloženju, a i državna tajnica rekla, potrebno ga je uskladiti sa niz drugih zakona. E, sad dolazi ono ali. Kad to radimo, onda bi trebali voditi računa da uvijek napravimo nekakav iskorak prema boljem. Trebali bi voditi računa da taj iskorak prema boljem bude u smislu situacije koja je, u smislu tehničke podrške, u smislu svih onih znanja koja imamo 2021. g. u odnosu na 1988. za koju se svi zajedno možemo složiti da su razlike. Po tom putu, mi smo u Hrvatskoj prošli jednu dugu priču i ovaj Zakon nam je u cijeloj toj priči mogao koristiti. Da vas podsjetim, mi smo od 1991. g., dakle krenuli sa osnivanjem i novih jedinica lokalne samouprave, u međuvremenu smo od startne pozicije je u nekoliko navrata se od jednog, od jedne općine ili grada formiralo dve, tri ili više. Da vas podsjetim, jednako tako je taj Zakon mogao je, služio, imali smo povjerenstvo koje je određivalo između ostalog, granice, između nekih općina i gradova ili općina i općina, mislim da još uvijek postoje procesi i povjerenstvo je onda donosilo odluke iz jednostavnog razloga što nije bilo moguće i nije svaki put moguće to napraviti granicama katastarskih općina. Nekad je to išlo granicama ulica, nekad je to išlo na različite načine i pri tom je ovaj Zakon iz 1988. g. koristio i sad ga radimo novi. Ja se slažem, treba ga, treba imati novi, treba imati drugačije, opće drugačije metodologije, drugačijim alatima se služimo, dakle, 1988. g. dronovi koji su danas u upotrebi i koji koriste geodeti, ja mislim da više geodeti ni sve ono što rade, rade s dronovima, ali ja to u ovom Zakonu ne vidim. To je ono što ja bazično zamjeram ovom Zakonu. Ja bi ovom Zakonu voljela vidjeti da su se ugradile neke stvari koje u naravi postoje. Da se referiralo na nekakva tehnička rješenja koja u naravi, postoje. Ja ću u ime kluba govoriti načelno, pojedinačno ću govoriti o ovim nekakvih situacijama koje su pojedinačno. Dakle, ja bih to voljela vidjeti. Ovo što se u ovom Zakonu desilo, desilo se da smo odlučili malo sve zajedno zakomplicirati. Što vam hoću reći? Upozoravam na odredbu 2 članka, čl. 5 i čl. 7 gdje kaže da u jednom i drugom članku, ako jedinice lokalne samouprave koje nemaju ustrojene oblike mjesne samouprave, tad će predstavničko tijelo donosi, po prethodno pribavljenom mišljenju građana. Kako predstavničko tijelo dođe do mišljenja građana? Na referendumu? Pojedinačno? Dakle, o čemu govorimo? Govorimo o tome da imate jedno naselje gdje se vrlo, ja, znate da ja pokušavam to izracionalizirati, vrlo razumsko govorim. Imajte jedno naselje u okviru neke općine i grada i u tom naselju dio ljudi više ne želi biti u tom naselju nego želi da se dio toga pripoji nekom drugom naselju, iz različitih razloga, iz razloga zato što ne želi biti u tom mjesnom odboru, odnosno mjesnoj samoupravi ili nekoj drugoj, iz razloga da im djeca mogu ići u školu negdje drugdje, dakle, ja u te razloge neću ulaziti. I što sad? Ako nemamo, recimo, organiziranu oblik mjesne samouprave, što ćemo raditi? Referendum? Ispitivati pojedinačno? Dakle, ako se odlučimo već na tako nešto, onda tu trebamo znati zašto smo se odlučili i kako ćemo provesti. Jednako tako se u cijelu priču uveo županijski zavod za prostorno uređenje odnosno u slučaju Grada Zagreba to je gradski, dakle ono daje mišljenje. Jednako tako za mišljenja pojedinih naziva ulica i gradova imamo i državno povjerenstvo. Dakle, ajdemo razumjeti o čemu, šta vam hoću reći. I ono što sam pitala državnu tajnicu, a državna tajnica mi nije odgovorila ono što sam ja pitala. Mi imamo zakon iz 1988. godine, po tom zakonu iz 1988. godine su nam formirane sve općine i gradovi u RH kojih je sad 555 plus Grad Zagreb. Po tom zakonu smo dodijelili nazive ulica, gradova, ulica i trgova i sjetite se koliko smo naziva ulica i trgova promijenili samo se sjetite u situaciji u kojoj ste, u kojoj smo ovaj živjeli, dakle vrlo malo od Grada Zagreba od Jelačić placa, od Zvonimirove, već smo i zaboravili kako su se zvali. Sve po tom zakonu iz 1988. godine iz jednostavnog razloga što je taj zakon tehnički zakon. Dakle, taj zakon govori i o proceduri, ali govori i o tome kako državna uprava za katastar koja je i prije bila, koja je i sad kako ona treba nešto provoditi. I sad, ok, odlučimo se za novi zakon. Šta taj novi zakon će poboljšati? Šta će taj zakon dati da bude propulzivniji, brži, jednostavniji? Nije dao odgovor na to sve zajedno jer u cijelu proceduru, dakle to je ono što ja nekoliko puta govorim s ove govornice i ponovo ću ponoviti. Ja imam osjećaj da bez obzira na neku želju da budemo brži ima uvijek onih koji kažu da, da, da, ali za svaki slučaj dajte ugradite još to, to i to. Svako predstavničko tijelo jedinica lokalne i regionalne samouprave, ali na lokalnim govorimo imamo onaj odbor za imenovanje ulica, svako ima i ona se po određenim ključevima određeni broj vladajućih odnosno opozicije i svega ostalog. Dakle, mi umjesto da imamo nešto pa kažemo ajmo ubrzat, ajmo vidjet, ajmo vidjeti šta ćemo biti brži, ajmo vidjet da ne maltretiramo te svoje građane, u konačnici svaki ovaj zakon ide posljedicu na sebe. Mi to nismo napravili, mi smo u cijelu proceduru rekli, kad nema to imamo to, ali ne znamo kako će se to provoditi. U cijelu proceduru smo uveli državni zavod za prostorno uređenje na razini županije, dakle zavodi za prostorno uređenje su na razini županije. Mene živo zanima što će zavod za prostorno uređenje na razini županije reći kad se u jednoj općini odluči u jednom naselju da dio naselja ne želi više biti tu nego želi biti tamo. Glavnina razloga koje sam ja ima prilike, a ono što se dešava u prostoru nastojim pratit pa mi uvijek oko toga, gdje djeca idu u školu, uvijek je oko toga vezano uz izbore pa ajmo da, ajmo vidjeti kako ćemo to dakle biračke odbore i sve ostalo. I baš me zanima kako će to ići u ovom zakonu. Dakle, što zaključno hoću reći? Kad donosimo nove zakone moramo ih donositi vremena se mijenjaju, ali radimo iskorak, radimo nekakve stvari koje će biti brže i bolje. I pri tom još jedanput ponavljam, ne vidim nikakvog razloga zašto smo u cijelu proceduru uveli županijski zavod za prostorno uređenje. Zatim, ovi rokovi 30, 60 dana zamislite što to uopće znači i kako znači. Dakle, uvijek bi trebali voditi računa o stvarnosti, voditi računa kako je to u stvarnom životu. Vi zakon možete napisati, zakon može biti idealan, ima malo članova, članaka, brzo se može pročitat, ali iza tog zakona stoji provedba, stoje neki ljudi, stoje u krajnjoj liniji ja bih voljela vidjeti bilo je relativno malo primjedbi i od svih primjedbi mislim da je jedna djelomično usvojena, dakle čak nije ni u, 11 primjedbi mislim da je bilo, čak nije ni u raspravu u tom zakonu izazvalo nekakvu buru. Zašto? Zato što mi imamo zakon u ovom trenutku koji funkcionira i koji je funkcionirao, ali nemojmo kad radimo novi zakon raditi zakon koji će onda biti na određeni način onak ajmo malo to sve zajedno usporit ili ajdemo zbog svoje sigurnosti uvesti šta sve treba od dokumentacije da bi bili sigurni. Tu ću završiti raspravu u ime kluba, u pojedinačnoj ću malo o komunalnim redarima koji opet dobivaju brdo obveza i malo o kućnim brojevima. Hvala lijepo.
U ime Kluba nacionalnih manjina govorit će poštovani zastupnik Veljko Kajtazi. Izvolite.
Zahvaljujem se. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predstavnici ministarstva, poštovane kolegice i kolege govoreći ispred Kluba nacionalnih manjina kao prvo bih rekao da ćemo podržati ovaj prijedlog zakona u prvom čitanju. Već kad se pogleda datum odnosno godina od kad je važeći zakon na snazi jasno je da se propis treba uskladiti sa ostalim zakonskim normama. Naime, dosadašnji zakon koji je na snazi donesen je još davne 1988. godine, od tada do danas na područjima koja se manje ili više rubno dotiču ovog zakona donesen je čitav niz akata te je svakako nužno da on bude usklađen sa njim. No, sad bi volio reći nešto i o temi koja se tiče jedne vrlo specifične vrste naselja. Pogađate radi se o romskim naseljima odnosno naseljima naseljenim pripadnicima romske nacionalne manjine koji sam i sam i sam sam odraso u romskom naselju i svakako da znam što znači živjeti u romskom naselju, al vjerujte mi u Hrvatskoj nema romskog naselja u kojem nisam bio barem nekoliko puta. Kad sam rekao da su ta naselja specifična nisam nažalost mislio ništa pozitivno time. Gotovo niti u jednom romskom naselju nema kompletne komunalne infrastrukture odnosno onog što se podrazumijeva pod normalnim u svim drugim naseljima struja, voda, odvodnja, plin, a u dijelu njih nema čak ni asfalta kojim možete stići do samog naselja. Treba biti iskren i reći da je u zadnjih 10-tak godina situacija u mnogim od tih poboljšana no još uvijek je to puno posla i zahtjeva i truda i države i jedinica lokalne samouprave. Kad spominjem jedinice lokalne samouprave dotaknut ću se još jedne za Rome važna tema. Naime, romska zajednica ima 3 važna dana, Svjetski dan Roma, Međunarodni dan sjećanja na romske žrtve genocid u Drugom svjetskom ratu te Svjetski dan romskog jezika. Ovaj posljednji obilježava se 5. studenog. Moram istaknuti da me pored međunarodne dimenzije i priznanja od stranih državnih institucija RH posebno radosti to što su taj datum prepoznale i sve ga više prepoznaju i lokalne zajednice. Tako su neki od njih po romskom prazniku nazvali parkove odnosno zelene površine, tu su Zagreb, Belišće, Kutina, Beli Manastir i Ludbreg, a vjerujem da će ta brojka s godinama još više rasti. U Zagrebu imamo i na križanju Savske ceste i Koturaške ulice skulpturu 5. studeni, ta brončana skulptura koja prikazuje ženski lik mladu i odvažnu Romkinju prvi je spomenik romske kulture na području RH nakon 700 godina. Isto tako kad je riječ o naseljima ne mogu ne spomenuti popis stanovništva koji je upravo u tijeku. U ovom trenutku još uvijek traje samo popisivanje odnosno popis putem platforme e-građani. Ono će trajati do 27. rujna kada kreće drugi dio popisa odnosno terenski obilazak od strane popisivača. I dok će u većini mjestima odnosno naselja to teći bez problema moram izraziti bojaznost što se tiče terenskog popisivanja stanovništva u romskim naseljima još jednom ću izraziti žaljenje što kad smo raspravljali o Zakonu o popisu stanovništva nije prošla odredba o mogućnosti da uz popisivače idu i pratioci koji bi im pomogli na zahtjevnom terenu. A romska naselja svakako spadaju u zahtjevan teren odnosno u nespecifična područja. Jasno mi je i da je dio zastupnika i javnosti imao bojazan da bi pratioci mogli utjecati na rezultate popisa pogotovo u području pitanja o nacionalnoj opredijeljenosti ali to ni u kom slučaju nije realan strah. Jedino čega se moramo bojati je da nećemo dobiti realne pokazatelje uslijed neinformiranosti i niske razine obrazovanja. Pratioci koji bi išli zajedno sa popisivačima služili bi isključivo kao pomoć u samom naselju odnosno u savladavanju određenih barijera poput jezične. Još jednom ponavljam, nikakve opasnosti za sami tijek popisa ili za tajnost podataka ne bi bilo ako bi uz popisivače išli i pomagači. Oni ne bi nazočili samom popisu osim u slučaju da bude potrebno neko razrješenje pojma u situaciji da netko ne vlada kako treba hrvatskim jezikom. Iskoristit ću ovu priliku da pozovem jedinice lokalne samouprave na imenovanje ulica po istaknutim pripadnicima romske zajednice ili datumima i događajima važnim za romsku zajednicu. Ako ta imena ne mogu dati ulicama u centru odnosno u samim mjestima ne vidim razlog da se ne imenuju ulice u samim romskim naseljima. Pripadnici romske zajednice putem legitimno izabranih predstavnika u vijećima romske nacionalne manjine isto ko i ja stoje na raspolaganju čelnicima jedinica lokalne samouprave po tom pitanju i nadam se da će u skoroj budućnosti doći realizacije same ideje. Hvala.
U ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka govorit će poštovana zastupnica Urša Raukar Gamulin. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospođo državna tajnice, gospodine ravnatelju, kolegice i kolege dakle kao što je kolegica Mrak Taritaš rekla to jest jedan tehnički zakon, no ja bi govorila o jednoj temu za koju mislim da bez obzira na već uvriježena mišljenja ili pravila takvih zakona da bi se moglo naprosto proširiti vidike. Dakle, na Odboru za prostorno planiranje postavilo se pitanje dodjeljivanja kućnih brojeva nelegalno sagrađenim objektima. Odgovor je bio da se ovaj zakon ne bavi tim pitanjima i da dodjela kućnih brojeva nema veze sa pitanjem legalnosti objekta. Mi godinama i desetljećima svjedočimo devastaciji prostora, nelegalnim tzv. divljim gradnjama i nitko se na taj, na taj gorući problem ne nalazimo još uvijek odgovor i efikasno rješenje, ovo ljeto smo isto tako imali prilike od Vruje pa na dalje čitati o strahotama koje se u prostoru događaju. Očito je problem u legislativi i kontroli i nadzoru preko inspektorata i potrebno je naravno unaprijediti jedno i drugo. I zato predlažemo da svi zakoni koji na bilo koji način dodiruju temu legalnosti gradnje trebaju imati i zakonske odredbe u tom smjeru kako bismo se na svim frontovima postavili i borili se i postavili zakonske barijere tom zlu. Tako i u ovom Zakonu o naseljima nije logično da dodjela kućnog broja nema nikakve veze i ne ovisi o pitanju legalnosti. Objekt koji nema urednu zakonsku dokumentaciju jednostavno ne bi smio dobit kućni broj, mogao bi dobiti neku vrstu popisnog broja za evidenciju, u 21. stoljeću mislim da tehnološki možemo takvu situaciju svladati. I na taj način bismo imali zapravo jedan dodatni registar nelegalne gradnje, a prekršiteljima zakona bismo i time onemogućili normalnu situaciju s nelegalnim objektom čemu vrlo često svjedočimo složit ćete se. I nemogućnost dobivanja kućnog broja odnosilo bi se na nove građevine jer ovo unatrag je zaista komplicirano na taj način rješavat. Znači sprječavanje, demotiviranje, kažnjavanje naravno ilegalne gradnje, rekla bih da je jedna od naših primarnih zadaća u donošenju ili u izglasavanju raznih zakona. I zato jer je prostor naime jedan od najvrjednijih resursa koji nam je preostao i mislim da smo dužni voditi brigu o njemu i spašavati ga na sve moguće načine. I zato smatramo da treba iskoristiti ovu priliku i svaku zakonsku mogućnost da se ilegalnim graditeljima pošalje jasna poruka da se njihove rabote u ovom društvu neće prihvaćati i da će biti sankcionirane gdje god postoji i najmanja zakonska mogućnost. I zato predlažemo da se u ovaj zakon donesu dodatne i unesu dodatne zakonske odredbe koje bi obuhvatile i pitanje legalnosti odnosno nelegalnosti građevinskog objekta kao jednog od uvjeta za dobivanje kućnog broja. Hvala.
Sada idemo na Klub zastupnika HDZ-a, a govorit će poštovani zastupnik Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, poštovani ravnatelju Državne geodetske uprave, poštovane kolegice i kolege. Klub zastupnika HDZ-a podržati će prijedlog Zakona o naseljima kako ga je predložila vlada u prvom čitanju. Uvodno je gđa. državna tajnica rekla kako je potreba za izmjenom ovog zakona nastala iz razloga što su se u međuvremenu promijenili brojni zakoni koji definiraju područje koji Zakon o naseljima obuhvaća u svojim člancima i svojim odredbama. Ja bih dodao ne samo da se promijenila zakonska regulativa, promijenilo se društveno uređenje. Dakle, zakon je donesen još za vrijeme bivše države 1988.g., a i sam pravilnik koji je definira način označavanja naziva naselja, ulica i trgova i kuća i kućnih brojeva je također donesen 1989.g.. Prema tome, previše je vremena prošlo da se zakon ne bi trebao ažurirati i donijeti. Prije svega treba reći što je naselje, naselje je definirano člankom drugim samog zakona i govori da je dio područja JLS koja se sastoji od građevinskog područja i područja druge namjene sukladno propisima iz područja prostornog uređenja kojim su određene granice i ime unutar kojeg se zgrade obilježavaju kućnim brojevima u skladu s ovim zakonom. Najprije ja bih predložio vladi da izmijeni ovu definiciju. Naime, ima dosta slučajeva u Hrvatskoj kada JLS u stvari predstavlja područje samo jednog naselja. Ovakvom definicijom bi se dalo tumačit da je, da je samo dio JLS, pa da onda, iz toga proizlazi da bi trebala biti dva naselja ako je samo dio naselja, dakle naselje može bit dio ili cijelo područje JLS. Imate bezbroj JLS koji imaju samo jedno naselje. Koliko je površina i područje JLS odgovara samom području naselja. Tako da bi u tom dijelu po meni trebalo to uskladiti. Druga stvar koja dijelom daje odgovor na pitanje kolegice Mrak-Taritaš koja propitkuje čemu i postoji li uopće razlog da se prilikom promjene područja pojedinog naselja u JLS, a koju odluku donosi nadležno tijelo odnosno predstavničko tijelo JLS kontaktira, konzultira ili traži suglasnost odnosno mišljenje, mišljenje Županijskog zavoda za prostorno uređenje. S obzirom da iz definicije samog Zakona o naselju propisuje, definira se, utvrđuje se što je naselje, a da je to dio, da je to dio ili po meni cijela JLS koja se sadrži od građevinskog područja i područja druge namjene koje je propisano Zakonom o prostornom uređenju i definirano je zakonima koji se odnose na oblast prostornog uređenja. Po meni je dobro da predstavničko tijelo prilikom pristupanja izmjeni područja pojedinog naselja, izmjeni granice pojedinog naselja da kontaktira i čuje suglasnost i mišljenje odnosno ima mišljenje nadležnog Županijskog zavoda za prostorno uređenje. Naselje je inače vrlo važno. Kada smo 1992.g. u prosincu donosili Zakon o područjima gradova, županija i općina u RH velika je dvojba bila. Također je taj zakon bio u dva čitanja, toga se jako dobro sjećam. U prvom tekstu prijedloga zakona definirano je bilo kako granice općina, gradova i županija u Hrvatskoj se poklapaju sa granicama katastarskih općina. S obzirom da su granice katastarskih općina formirane još u 19. stoljeću, a granice naselja definirane su kasnijom zakonskom regulativom koja je došla dugo vremena nakon uspostave granica katastarskih općina i da su naselja bolje pogađala, ako tako mogu reć, i oslikavala prostor koji definira jedno građevinsko područje koje čini naselje sa pripadajućim građevinskim i područjima druge namjene onda je do drugog čitanja izmijenjen Zakon o područjima županija, gradova i općina, prijedlog zakona u RH i uveden je, danas je to čl. 25., tad je u prvom zakonu bio čl. 7. koji govori da su granice JLS u pravilu granice katastarskih općina. Ukoliko se granice rubnih područja katastarskih općina ne slažu sa rubnim područjima naselja onda se kao kriterij za utvrđivanje granica JLS definira naselje, tako da je naselje iznimno bitno i gradovima i općinama i županijama. Tako da je niz teritorijalnih prijepora u RH proizašao iz činjenice što se granice katastarskih općina nisu poklapale sa granicama naselja i onda je kad je taj zakon konačno donesen 1993.g., a čemu je prethodio i brojna izjašnjavanja građana na mjesnim zborovima, zborovima građana te '92.g., u jesen 1992.g., odlučeno je dakle da se ipak kao granice JLS definiraju granice naselja. Što se tiče druge vrlo važne, i u tom smislu i postoji danas pri Vladi RH Povjerenstvo za utvrđivanje i donošenje odluka u sporovima o granicama JLS koje temeljem Zakona o područjima županija, gradova i općina i drugih zakona iz domene prostornog uređenja definira granice JLS ukoliko između pojedinih JLS postoje prijepori o njihovim granicama. Ono što je također važno za napomenuti da je i tu bi se složio, neko je već prije mene rekao, mislim da se Pravilnikom o označavanju ulica, gradova i općina, naziva naselja ulica, trgova i kućnih brojeva može donijeti i u kraćem roku, mislim da je 12 mjeseci dug rok i mislim da do drugog čitanja bi vlada možda mogla prihvatiti i taj kraći rok. Ono što je važno to je da brojne JLS pristupaju izmjenama naziva svojih ulica i trgova. I dobro je da je vlada osnovala Povjerenstvo za standardizaciju geografskih imena koje je propisalo, koje je povjerenstvo je donijelo svoje preporuke, a kojim preporukama je propisano kako i na koji način se može pristupati izmjenama naziva i naselja i ulica i trgova i na taj način je na prostoru RH utvrđena rekao bih jedna obraznost u pristupu i u načinu izmjena ulica, gradova i općina u RH. Ono što je još važno to je reći da odluke koje se donese pri predstavničkom tijelu moraju biti vezane na Registar prostornih jedinica koje vodi Državna geodetska uprava i to je vrlo važno kako naime ne bi došlo do krivih, loših u geografskom smislu odluka koje bi definirale izmjene u smislu pojedinog prostora i područja pojedine, pojedine JLS odnosno prije svega naselja koja se nalaze na prostoru JLS. Netko me je već pitao da li je s obzirom na donošenje novog zakona ovim se nalaže JLS da ukoliko nemaju uspostavljen sustav ulica već ima naselja koja nemaju ulice nego imaju samo kućne brojeve i ti brojevi počinju od broja jedan, kućnog broja jedan, pa do kućnog broja 700 i nešto, da li se temeljem ovog zakona sada nalaže JLS da nam na području pojedinog naselja uspostavi sustav ulica i trgova kako bi mogao pristupiti imenovanju odnosno imenovanju ulica i označavanju kućnih brojeva, ne treba, ovaj zakon to ne nalaže, niti to piše u prijelaznim i završnim odredbama, niti je to potrebno. Dakle, tamo gdje nije uspostavljen sustav ulica nema potrebe pristupati temeljem ovog zakona koji je sada novi zakon nema potrebe da JLS uspostavljaju sada sustav ulica kada možda tamo ulica niti nema jel. Tako da ovaj zakon samo pomaže definirati na bolji i kvalitetniji način uspostavu naziva naselja prilikom promjene i prilikom izdvajanja pojedinog naselja iz dosadašnjeg naselja, promjena granica između postojećih naselja, imenovanje ulica i trgova i dodjele kućnih brojeva. To je osnovna svrha ovog zakona zbog toga što je s obzirom na protek vremena otkada je zakon donesen prošlo jako, jako puno vremena s jedne strane, a s druge strane što su i zakoni koji definiraju izgradnju prostorno uređenje promijenjeni, pa onda na taj način se nameće potreba … [[Govornik se ne razumije]] zakona. Dakle, mi ćemo u klubu zastupnika ovaj zakon podržati. Hvala.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Domovinskog pokreta, a govorit će poštovani zastupnik Davor Dretar, izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani predsjedavajući, poštovana gđo. državna tajnice sa suradnikom, kolegice i kolege dobar dan svima. Da samo još jednom prođemo kroz moje pitanje izraženo u replici poštovanoj gđi. državnoj tajnici. Krenimo kroz taj čl. 7. u kojem se u st. 3. kaže imena naselja, ulica i trgova moraju biti usklađena sa prethodno pribavljenim mišljenjem već ovdje spomenutog Povjerenstva Vlade RH za standardizaciju geografskih imena. Kada to stavimo u realnu priču, kada određena JLS želi promijeniti ime neke ulice ili ime nekog trga ili stvoriti naravno novu ulicu sa novim imenom znamo da to kod nas često dovodi do političkih problema koji ponekad i duboko podijele hrvatsku javnost. Činjenica da smo izašli iz zemlje u kojoj smo nekada živjeli prije 30-tak godina jest sasvim normalno donijela promjenu mnogih imena ulica i trgova u cijeloj Hrvatskoj, ali u proteklih 30.g. otkada živimo u samostalnoj RH promijene imena već spomenutih ulica, gradova i trgova često dovode do burnih političkih rasprava. Zato bismo htjeli upozoriti na st. 4. i 5. ovoga članka, a to je da povjerenstvo već spomenuto, vladino povjerenstvo, daje svoje mišljenje u roku od 30 dana od dana primitka prijedloga imena naselja, ulice ili trga ili iznimno, u slučaju teže dostupnosti građe potrebne za analizu, do 60 dana. Tu, čini mi se da nam postoji jedna kočnica koja onemogućava promjenu imena naselja, ulice ili trga zato što Zakon ne predviđa mogućnost, odnosno nije ugrađena u Zakon bilo kakva opcija da se povjerenstvo obavezuje da to obavi u tome roku, ovdje se samo spominje rok, ali ne piše što se događa po isteku roka, da li se smatra da je taj prijedlog promjene prihvaćen odnosno neprihvaćen, zato ovaj, lijepo molim da se do drugog čitanja to pokuša na neki način promijeniti. Naravno, ne treba ništa gledati zlonamjerno, ali činjenica je, ako zakon nešto nije jasno regulirao, otvara se siva zona u kojoj se tehnički gledano, može kočiti proces imenovanja ili preimenovanja javne površine. Čl. 9, drago mi je što je i g. Kajtazi ovako izlagao. Kaže se u čl. 9, u jedinicama lokalne samouprave u kojima je u ravnopravnoj upotrebi, službenoj upotrebi jezik i pismo nacionalne manjine, ploča sa imenom naselja, ulice odnosno trga, osim na hrvatskom jeziku i latiničnom pismu, sadrži i ime na jeziku odnosno pismu nacionalne manjine u skladu s propisom koji se uređuje ravnopravna upotreba jezika ili pisma nacionalnih manjina. Znamo i sami da neke rane još uvijek nisu zarasle i dugo neće, nažalost kod nas policija, naročito na istoku zemlje čuva dvojezične table. Žao mi je što poštovani zastupnik Kajtazi nije ovdje jer u potpunosti podržavam i njegovu inicijativu, znamo i sami, u Hrvatskoj imamo table i sa srpskim i sa talijanskim, mađarskim, slovačkim jezikom, odnosno pismom. Imamo li i table sa romskim, moram priznati ne znam i volio bih da je ovdje da ga to mogu upitati i smatram još jednom, samo da na tren izađem iz same rasprave o naseljima, nadam se da mi nećete zamjeriti, svi smo apsolutno za ravnopravno uključivanje u društvo svih nacionalnih manjina koje žive u Hrvatskoj, jednako tako, naravno i romske. Naročito u Međimurju, svjedočimo problemu u kojem se za male Rome organiziraju posebne nastavne jedinice, posebni turnusi u kojem mali Romi polaze. Ponavljam, još jednom, omogućimo im zajedno pohađanje razrednih odjeljenja, omogućimo im da se upoznaju, omogućimo im, jednako tako, ne samo u Međimurju, nego i na istoku zemlje gdje i srpska nacionalna manjina potpuno legalno, zahvaljujući potrebama i odlukama jedinica lokalne samouprave ima odvojenu nastavu, pa čak i po dosta različitim obrazovnom programu. Omogućimo im da žive zajedno, da se upoznaju zajedno, da se vole zajedno jer samo na taj način jednoga dana ćemo stvarno moći i živjeti zajedno. Klub zastupnika Domovinskog pokreta pričekat će drugo čitanje ovoga Zakona pa ćemo onda donijeti odluku hoćemo li ga ili nećemo podržati. Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika SDP-a govorit će poštovani zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Ja moram za početak izraziti određene neslaganje s kolegicom Ankom Mrak-Taritaš, a to je da je za mene ovaj Zakon duboko politički, a najmanje tehnički. To govorim iz iskustva rada u Ministarstvu uprave tijekom 4 godine jer su najosjetljivija politička pitanja se morala pozivati na Zakon o naseljima. Krenut ću redom. Točka, st. 4 članka 4 govori o Povjerenstvu Vlade RH za granice jedinica lokalne samouprave. Dakle granice jedinica lokalne samouprave se određuju temeljem zakonskih rješenja, a zadnje izmjene zakona o područjima županija, općina i gradova koji su zahtijevale te ovaj mišljenje i povjerenstva su iz 2007., a prije toga iz '93. i mi imamo ciparski problem u mnogim jedinicama lokalne samouprave, primjerice između grada Solina i općine Klis, između općine Baška Voda i općine Brela, između općine Bol i općine Nerežišća, između općina Blato i općine Vela Luka, npr. ili drugih jedinica lokalne samouprave gdje Povjerenstvo Vlade RH neće donijeti te odluke jer ih nije donijela u zadnjih 30 godina zato što su to političke, a ne stručne odluke, odnosno takvim se argumentima služe i onda sam ja zaobilazio neka mjesta dok sam bio ministar uprave da me ne pitaju o granicama jer kad bi išao u susjedno mjesto, onda bi morao govoriti sasvim suprotno inače bi me izbacili iz mjesta ili jedni ili drugi, dotle je bilo to došlo, da malo karikiram. Tako da je moj stav da Povjerenstvo Vlade RH za granice jedinice lokalne samouprave treba ukinuti i ovu ovlast dati nekom od sudova, Visokom upravnom sudu, Vrhovnom sudu ili Ustavnom sudu, da priča bude gotova jer argumenti su politički, nisu više ni pravni ni katastarski ni nikakvi drugi. A to se onda tiče i sa određivanjem granica naselja. Dakle, logično je da unutar iste jedinice lokalne samouprave granice naselja određuje predstavničko tijelo, ali granice graničnih naselja ne može određivati predstavničko tijelo zato šta onda određuje i granice općina i gradova, a to je ovlast države, Sabora prvenstveno. Prema tome, Sabor, ako želi, može kazati, ovo naselje u općini A, ovo naselje u općini B. Granice naselja su granice općine, to piše i ovdje i piše u Zakonu o područnim općinama gradova i županija, a granicu će točno utvrditi temeljem a)katastarskih granica, b)nečeg trećeg ili neće imati tko utvrditi na temelju čega granice naselja. I samim time granice općina. Prema tome, smatram da je vrijeme sa se sa političkog odlučivanja o tehničkim stvarima, to prebaci u nadležnost sudova. Na odluku sudova se može napisati ustavna tužba i to bi bio pravi put jer inače, to vam izgleda ovako, dođu vam u Ministarstvo uprave kojem je ta Povjerenstvo dva načelnika, još ako su iz iste stranke, onda ih mi moramo slušati kako se međusobno svađaju, doduše imam ja toga i doma ovaj, a nakon toga ovoga dođu ovi iz oporbe iz tih mjesta, oni ih dovedu da budu jači znate tako da to bude, da to bude doista jedna navijačka skupina svake JLS sastavljena od svojih stranaka koje se bore za svoje mjesto. I šta će onda političko tijelo odlučiti? Ništa neće odlučiti košto nije odlučilo. Onda nek to ide, nek to ide na sudove. To što se tiče granica, granica naselja. Pitanje formiranja novog naselja i tih granica, to je isto zanimljivo pitanje jer to može biti sredstvo prebacivanja dijela naselja u drugu JLS. Rečenica u st. 1. čl. 4. područje jednog naselja može se nalaziti samo na području jedne JLS i neusklađena sa Zakonom o područjima općina, gradova i županija zato što u tom zakonu kaže da se dio naselja nalazi u jednoj, a dio naselja nalazi u drugoj JLS. Po ovom zakonu to su onda dva naselja, a onda nije dio, ako su dva naselja nije dio, onda je to naselje jedan, sa brojem jedan i sa brojem dva, a ne dio. To zbunjuje, to zbunjuje, to zbunjuje u tom dijelu i pitanje je tko onda određuje granice tog naselja. Tako da predlažem da se to popravi. Kriteriji za određivanje imena ulica, naselja i trgova ne bi trebali bit samo geografski, dakle ustavni sud je zbog neprihvatljivosti nekih naziva i ukidao nazive ulica koja su donijela predstavnička tijela, pa bi bilo dobro dodati i stavak koja su još ograničenja prilikom imenovanja naselja, naselja ulica itd.. Ja nisam za to da zakonito bude recimo da se u Hrvatskoj može bez problema može imati ulicu Slobodana Miloševića, npr.. Po ovome zakonu može ako neko predstavničko tijelo to donese ili nekog drugog sa druge strane da sad ovaj, da sad, ali to je zanimljivo, to je zanimljivo ovoga pitanje. I ono što bih ja jako želio čuti od Kluba zastupnika Nacionalnih manjina, hoćete li podržati amandman na prekršajne odredbe za nepoštivanje čl. 9. ovog zakona? Dakle, dakle, to je, ja imam vrlo jasno pitanje zastupnicima manjina i članovima SDSS-a u vladi, zbog čega u ovom zakonu nema prekršajnih odredbi za nepoštivanje čl. 9.? I volio bih čuti, volio bih jednom čuti odgovor na to pitanje, a poslovnički gledano dakle predlažem da se u prekršajne odredbe dodaju i odredbe za nepoštivanje čl. 9. ovoga zakona i volio bi očitovanje vlade ako taj zakon, zahtjev ne prihvati koji je. Radi se naravno o prekršajnim odredbama ako se table sa imenom naselja, ulica, trga, osim na hrvatskom jeziku ne sadrži i ime na jeziku odnosno pismu nacionalne manjine u skladu s propisom kojim se uređuje ravnopravna uporaba, da ne bi, da ne bi ostalo nedorečeno, nedorečenost u zraku. Obzirom da se radi o prvom čitanju, da je put relativno dobro trasiran uz nekoliko ovih iznimki, ali bitnih, ja sam razmišljao da kažem, al ne znam jel to sad politički korektno da me ovaj zakon dosta podsjeća na bikini, da sakriva, da ne rješava najvažnije, da sakriva najvažnije, da dosta toga ovoga rješava, ali ne, ne i ono šta, šta je dosta često ovoga bio predmet spora, a ako mijenja se zakon nakon 30.g. onda dajete riješite te sporove inače ne trebate mijenjati zakon da se mehanizmi koji su se pokazali neefikasni poprave. U tom smislu Klub zastupnika SDP-a i svi oni koji će glasat kao Klub zastupnika SDP-a podržat će ovaj zakon u prvom čitanju, a ovoga o našem stavu u drugom čitanju ovisi naravno i, ovise i rješenja koja sam tu problematizirao kao rješenja koja bi, koja bi trebalo popraviti. Za kraj, koliko je ovo osjetljivo političko pitanje ispričat ću vam na primjeru općine Gvozd i naselja Vrginmost. Dakle, mi u Sisačko-moslavačkoj županiji imamo općinu Gvozd za koju bi većina njezinih stanovnika htjela da se zove Vrginmost i naselje Vrginmost za koje bi većina njegovih stanovnika htjela da se zove Gvozd, sve u skladu sa zakonom. To je isto jedan apsurd koji, koji možemo ovoga, koji možemo ovdje, ovdje raspraviti, a teme i argumenti su opet politički, ne tehnički. Prema tome, ovo je dosta važan politički zakon kojim se mogu riješiti mnogi politički prijepori koji traju 30.g. ako za to postoji politička volja, a o sadržaju konačnog prijedloga zakona ocijenit ćemo postoji li za to politička volja ili je ovo samo jedan bikini zakon. Hvala.
Sad idemo na pojedinačnu raspravu i prva će govorit poštovana zastupnica Anka-Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, prije neg što kolega Bauk ode iz govornice, dakle ovo je zakon koji daje alat tehničkoj struci da radi, a politika je ta koja joj taj alat iz ruke može uzet, ne može uzet ili ne radit. Ajmo se podsjetiti što mi u ovoj Hrvatskoj u ovom trenutku imamo. Imamo 556 općina i gradova, 6757 naselja, 3407 katastarskih općina i dodijeljenih 1.663,836 kućnih brojeva. Grad Zagreb ima 81 naselje, Osijek ima 10 naselja, dakle vi to, to u Hrvatskoj u ovom trenutku imamo i imamo zaista godinama neke stvari koje nisu riješene i koje ni ovaj zakon neće riješit. Dakle, mi ovaj zakon trebamo znat zašto ga donosimo. Donosimo ga zato da ga uskladimo, zato što je netko zaključio da imamo zakon koji je star 33.g., pa ajdemo napraviti nekakav novi zakon koji će biti, biti aktualan, ali ovaj zakon opet nije riješio one ključne stvari. Ja ću vam ispričati priču koja je kad se, kad se ne odrede granice imaju stalne posljedice. Kolega Bauk je spomenuo dvije JLS, Baška Voda i Brela. I sad oni donose svoje prostorne planove, Baška Voda i Brela. Svako donosi prostorni plan s granicom, dolazi na suglasnosti kako ju oni doživljavaju jel granica nije u jednom dijelu riješena i svako, i sad da bi nevolja bila još veća, u tom dijelu gdje se preklapaju, dakle gdje je neriješeno Brela planiraju na jedan način, a Baška Voda planira na drugi način. I sad dolaze na suglasnost, da dobiju suglasnost na prostorni plan da bi ih mogli donijet. I što sad činiti? Dakle, ne možete odbit suglasnost jer su tehnički odnosno sukladno Zakonu o prostornom uređenju. Tražite mišljenje od Državne geodetske uprave koja vam odgovara da vam je to na povjerenstvu, ne znam, već bilo nekoliko godina i ostalo. Jedini način bi bio da isto isplaniraju taj prostor. I onda imate u naravi donešena dva prostorna plana, jedno je donijela jedna JLS, drugo je donijela druga sa granicama koje se poklapaju, ali što se tiče Zakona o prostornom uređenju u tom dijelu je prostor isto planiran. Kad će neko, neko izdaje tamo lokacijske i građevinske dozvole ne znam koji je prostorni plan konzumirao, al mogao je konzumirati obadva. Dakle, kad ne riješite nekakav problem i problem stavite pod tepih taj problem vam se gomila iza toga. Mi u Hrvatskoj imamo kompletne ulice i kompletno kućne brojeve i evidentirane što je bespravna gradnja. U Hrvatskoj karakteristike, moram se dotaknut bespravne gradnje, karakteristika bespravne gradnje nije bila loša gradnja, nije bila gradnja koja je bila protiv sukladno tehničkim elementima, tako da vi u Hrvatskoj zaista imate i ulice, imate i kućne brojeve na bespravnim objektima. Ja bih se mogla složit s kolegicom koja je govorila o tome da u zakonu treba bit, da oni ne mogu dobiti ni kućni broj, ni ulicu, ali ne mogu onda dobiti niti priključak na struju, niti priključak na vodu, niti mogu dobiti odvodnju, niti dakle bilo što, a oni vam se kad se je radila evidencija i kad se odlučilo ić u Zakon o legalizaciji, vi imate u istoj ulici legalnu i nelegalnu kuću, nemate niti jedan razlog, nemate niti jednu razliku u tehničkom pogledu između legalne i nelegalne, one su iste, isto izgledaju i isto su napravljene. I sad, ako se donese odluka na razini države da odlučite srušiti svu bespravnu gradnju, sve okej, ali to je onda, to je tek onda prava politička odluka. Italija je to u nekoliko navrata radila, slala je van policiju i vojsku i dalje je imala bespravnu gradnju, ali ovo nije o bespravnoj gradnji nego je o temi Zakona o naseljima. Dakle samo za kraj ajmo se podsjetiti što je naselje. Naselje je prostor na kojem ljudi žive stalno ili povremeno, koje mora biti funkcionalno i koji je dio naseljenog mjesta. I to tako treba gledati i zakon treba dati neke okvire. I kao što sam već rekla u raspravi u ime kluba ponovit ću i ovdje. Ovaj zakon je trebao napraviti nekakav iskorak u budućnost, nije to napravio. Hvala lijepa.
Hvala. Replika poštovanog zastupnika Bauka.
Zahvaljujem. Ovoga, taj iskorak je ovo kako ste opisali, dakle doista jeste politika daje struci da riješi nešto tehnički, ali politika sama sebi oduzima da riješi nešto politički, to je ovaj zakon. Meni je bilo najlakše kada su dolazila osjetljiva politička pitanja, imena ulica, naselja itd., u Ministarstvu uprave reći al mi vam nismo nadležni za Zakon o naseljima, pitajte Državnu geodetsku upravu, što je ovoga dakle apsurdno je da se Državnu geodetsku upravu pita može li netko imati ulicu sa svojim imenom ili sa nekim datumom u povijesti itd.. I to vrijedi i za ovo povjerenstvo Vlade RH. Dakle politička je odluka dva vijeća da će zato da ne koče razvoj ovoga uskladiti taj zajednički područje sa prostornim planom. To vam podsjeća na ono da je Mamić platio 50 milijuna kuna da mu ne bude blokirana cijela imovina. To je ovo šta su se Brela i Baška Voda dogovorile. Hvala.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Ispričavam se, malo sam bila prebrza. Dakle, ovaj zakon treba dati alat u rukama struci koji treba omogućiti da odlučuju o nekim stvarima. Kad je riječ o nazivima naselja, kad je riječ o granicama, kad je riječ o imenima pojedinih ulica i trgova, to su uvijek vrlo osjetljiva pitanja. Kad ste, ne znam, predstavniku u nekakvom predstavničkom tijelu općina i gradova tad kad neko odluči novu ulicu imenovat ili novi trg nekakvim imenom to su rasprave koje često su otprilike rasprave koje su dugačke ko i rasprave o proračunu. Ali ono što ja sam od ovog zakona očekivala, ja sam od ovog zakona očekivala baš u tom smislu da on daje nekakav alat da struci bude jednostavnije i da se zapravo u određenim stvarima jasno definira kako je. Jer ovdje i dalje vi imate povjerenstvo, pitat ćete povjerenstvo, pa će povjerenstvo odlučivat kao što i do sad odlučuje 30.g. u nekim slučajevima. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Josipa Borića, izvolite.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče, poštovana državna tajnice sa suradnikom. Evo, želim nešto reći s obzirom da ovo itekako dira dio ovog iz kojeg dolazim i svjedok sam onoga što smo prolazili u proteklom vremenu i smatram da je ovaj zakon itekako važan i da ova rasprava ga ipak usmjerava da do drugog čitanja, i to je dobro da idemo u dva čitanja, znači još uvijek malo pogledamo i sa vaše strane što uvažiti od ovih rasprava da bi nam procedure utvrđivanja određenih aktivnosti koje trebaju prinositi životu građana na terenu dolje znači u prostoru na kojem živimo bilo je lakše i da znamo što nam je činiti. Naime dolazim iz općine koja je nastala 2006.g. i evo punih 15.g. mi nismo uspjeli razdijeliti odnose sa našom drugom lokalnom samoupravom iz koje smo nastali. Mi jesmo riješili 80% važnih momenata kroz odličan sporazum o razdruživanja i to smo proveli jer nam je bilo lako i mogli smo to riješiti jer nije bilo dvojbi. Međutim, ono što je ostalo za riješiti ne možemo riješiti bez odluka više razine i tu se pojavljuje ovaj čl. 4. st. 4., znači Vladino Povjerenstvo za utvrđivanje granica. Zato je dobro da saslušamo i saborske zastupnike i nekakvo iskustvo terena da možda do drugog čitanja vidimo što učiniti. Jer, činjenica je da prolazi vrijeme, a da se ne događa ništa, sugerira da se nešto ne može riješiti ili da određene aktivnosti ne mogu dobiti svoj ... [[Govornik se ne razumije.]] zbog toga što možda doživljavamo ono što ne želimo, a to je nekakvu šutnju administracije ili onih koji trebaju donositi odluke, a to nije dobro. Zbog toga je na nama da kažemo što mislimo o svemu tome jer mi i danas imamo situaciju da nam, evo, ide popis stanovništva i reći ću iskustvo, s obzirom da dolazim iz općine koja ima samo jedno naselje, ali je kroz katastarsku općinu obuhvatila i dio drugog naselja i dolazimo u popis stanovništva na iskustvo prošlog popisa, imamo okruge popisivanja, ne, i desilo se da smo trebali popisati i dio drugog naselja, što smo onda odlukama povjerenstva, itd., riješili i to se popisalo tamo gdje treba ili pripada, drugom naselju. Znači nije to samo tako jednostavno. A onda dolazimo do toga da moramo rješavati i te naše odnose. Nije granica svakog naselja početak drugog naselja jer između tih naselja postoji veliki prostor. Evo, između našeg naselja i sljedećeg naselja postoji gotovo 3 km praznog prostora koji je vrlo vrijedan i resurs i atraktivan i tu nije lako reći mi ovdje završavamo s našom općinom i počinjemo negdje drugdje. Što ćemo s tim prostorom? E tu su onda katastarske općine rješavale to, na taj način. Mi jesmo počeli razgovore i ako se sjećate, najvažniji spor koji se događao, koliko ja znam i pamtim, iz tih razgraničenja granica između dvije lokalne samouprave jer granica između grada Rijeke i općine Kostrena koja je trajala nekih također desetke godine, 15-tak godina, dok su se to nekako razdvojili i utvrdili recimo, kome pripada brodogradilište Viktor Lenac, kad govorimo o prostoru i kad govorimo o granicama, znači. A upravo takvih momenata ima zaista puno. I čuli smo mnoge druge primjere. Mi smo imali iskustvo da su neke općine nastale kao općina Kolan 2002. ili '03. godine sa gotovo jasnim utvrđenim granicama temeljem onih određenih parametara pa se nije moglo provesti opet kroz ovaj sve ostale aktivnosti dok se nisu dogovorili na koji način će to provesti, gdje su im točno pisale njihove koordinate na koji način se primjenjuje nova granica općine, recimo, Kolan u odnosu na grad Pag. I dan-danas opet postoje između prijepori među tim općinama i gradovima. Tako da bi ovo pitanje oko, zato sam i pitao u svojoj replici, što učiniti kada se godinama obraćamo Vladinom Povjerenstvu, a nemamo odjek, da li da onda to ide po službenoj dužnosti i da se ti predmeti rješavaju pozivanjem čelnika da donose svoje akte, dokumente, sve što imaju i da se donose odluke ili smo čuli neke druge danas mogućnosti. Evo, dok to možda raščistimo do neke druge, drugog čitanja, možda bi nam svima puno ovaj pomoglo i da znamo što nam je činiti jer ovo stanje, ovakvo kakvo je sigurno ne doprinosi da mi možemo rješavati svoje odnose. Mi danas imamo problem da ne možemo riješiti dio odnosa upravo samo zato što ne znamo gdje smo točno sa prostorom, a da ne govorimo onda o prostornim planovima, planovima niže razine koji obuhvaćaju upravo te prostore koji su sporni, itd., itd. Mislim da, evo, neki naš doprinos da se ovaj Zakon popravi malo do drugog čitanja, da se uvaže ova naša mišljenja i da znamo što nam je onda lakše činiti u budućnosti. Svakako [[Upadica: Hvala.]] podržavam ovaj Zakon ... [[Govornik se ne razumije.]]
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovane zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora. Kolega Borić, vi ste dotakli na kraju svoje rasprave jednu temu koja mislim da je izuzetno važna, a to je da mi imamo Povjerenstvo koje godinama iz različitih, ja neću reći da oni nisu htjeli, ali iz različitih razloga nisu riješili određene probleme. Dakle problemi su od ... [[Govornik se ne razumije.]] da nisu između jedinica lokalne samouprave još definirane granice i mogli bi ih tu napraviti, nabrojiti nekoliko do dalje. Dakle pokazalo se da Povjerenstvo nema dovoljno alata u svojim rukama da to riješi ili ima dovoljno alata, a nema političke volje i da bi ovaj Zakon nakon što imamo dakle to svoje iskustvo od 30-tak godina u kojem to nismo riješili, ipak trebao napraviti iskorak i dati neki drugi prijedlog. Koji je to prijedlog? Ja nisam, stvarno nemam čarobni štapić i u ovom trenutku ne mogu ga iz rukava reći, ali ono što bih se ja s vama složila i na što bi apelirala, dakle, vaš klub će podržati ovaj Zakon da zaista se taj problem proba riješiti [[Upadica: Hvala.]] da imamo neki drugi prijedlog. Hvala.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Pa evo, mislim da ćemo se oko toga više-manje svi složiti da tu moramo povući određene nove odredbe da znamo što nas slijedi jer može nam se desiti opet jedan vremenski period u kojem se neće ništa događati. Čuli smo jednog ministra uprave koji je imao kod sebe predmete i Vladino Povjerenstvo koje je zasjedalo pa nije htio donositi odluke jer su im po njemu izgledale politički. Ali, ovo nije samo pitanje politike, ovo je zaista pitanje života i prostora na kojem živiš i kako ga oplemeniti ili dodati mu neku vrijednost, a ne možeš zato jer nisi usklađen niti sa drugom lokalnom samoupravom, moraš ih pitati mišljenja, a ne možeš dobiti dobro mišljenje i onda dolazimo i u izborne procese i sve ostalo i svi od toga na neki način se odmiču. Mislim da je evo, sad možda prilika da smo u jednom razdoblju kada nema nekakvih drugih događanja i da kroz ovaj, drugo čitanje i do drugog čitanja imamo priliku da se uvaže ove neke, naša razmišljanja, ako to ministarstvo misli da treba i da nađemo načina kako to provesti da se ti predmeti zaista riješe, da konačno imamo jasno provedene one odluke koje je donosio Zakon o područjima lokalnih samouprava.
Hvala. Repliku ima poštovana zastupnica Jelkovac.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Borić, otvorili ste dobro pitanje i mislim da su neki naši sugrađani vrlo zainteresirani da se kroz ovaj Zakon riješe i konkretni problemi koje oni imaju. Tako i na području naše županije postoje slični problemi oko granica i utvrđivanja granica. Mogu čak reći da je možda manji problem ako između dvije lokalne jedinice postoji slobodan nenaseljen prostor, ali mi imamo situacija gdje praktički zajedničko kućanstvo, jedan dio, jedna kuća, jedna zgrada pripada jednom naselju, a druga drugom naselju što stvara stvarno velike probleme u životu tih ljudi, oni bi to zaista htjeli adekvatno riješiti i mislim da je ovo trenutak da se kroz ovaj Zakon zaista o tim nekim spornim situacijama povede računa i da nađemo adekvatna rješenje jer ljudi već godinama se s tim bore i ne mogu na adekvatan način riješiti svoj problem jer nailaze na određeni zid, je li? Sigurno da i kad dođu onda izbori, ljudi [[Upadica: Hvala.]] jedan dio obitelji glasa za jedno [[Upadica: Hvala lijepa. Hvala.]] općinu, a drugi za drugu. Hvala.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kažem, ima zaista puno primjera u životu i taj život se događa dolje na terenu i evo, samo ću dodati u prilog ovoj raspravi, ono što sam malo zaboravio, a to je da smo mi imali recimo, sa našom drugom lokalnom samoupravom više-manje riješeno pitanje prostora, međutim, događa se politička promjena, dolazi novi gradonačelnik u drugu lokalnu samoupravu, mijenja statut i dva otoka koji nesporno pripadaju, recimo, lokalnoj samoupravi u kojoj ja živim, upisuju u svoj statut kao dio njihovog teritorija i mi i na tome moramo ovaj, voditi sporove, znači, dokazivati da to nije tako i da to ne bi trebalo biti tako. Takav statut dobiva potvrdu da je u skladu sa zakonom, tj. sve kako treba od Ureda državne uprave, tada i kažem, jedno pitanje povlači mnoga druga, puno akata koje lokalne samouprave donose i svi se miješaju jednu sa drugima u tom svojim nekakvim ovlastima i onda se problem samo još više komplicira. Mislim da jasnije odluke, ako je to Vladino Povjerenstvo, te probleme rješava jer tu onda više spora nema.
Hvala. Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani kolega Borić, potvrdili ste jedno pitanje koje je zanimljivo, a to je da ste naveli kako postoji jedan dio, primjerice općine Lopar koji ima prostor koji ne spada niti jednom naselju, dakle to se treba ispraviti, treba realizirati na način da sustav, da svaka jedinica lokalne samouprave ima sustav naselja koje mora pokriti područje cijele općine, zbog niza razloga, jedan je popis stanovništva jer je naselje jedna od osnovnih jedinica na kojoj se vrši popis stanovništva, prema tome, to može biti i kao i odgovor gđe. Jelkovac koja je također, navela moguće nesporazume, nelogičnosti koje se javljaju prilikom neodređivanja granica naselja.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepa kolega Bačić. Ako sam dobro razumio, kažem, ovdje je problem prostorni, kako ga ja doživljavam, znači jedno je granica naselja, oni nikad nisu bili sporni, međutim, katastarska općina koja zadire u dio samo drugog naselja, da bi ga prihvatila kao dio našeg, ajmo reći, naše općine jednostavno, nama ona nije uopće sporna, to uopće nije sporno, ali jednostavno, kad primijenite neki drugi zakon koji definira čije, koje su granice općine, dolazite u problem i tu mi moramo onda do drugog čitanja biti jasni da barem i te pitanja raščistimo da tu više nema spora. Jer po ovakvom prijedlogu zakona, mi više nemamo nikakav spor oko toga čije je to naselje i kome ono pripada i da li bi se tu onda trebala i ona druga granica riješiti i da li bi se to kroz postupak ispred Vladinog Povjerenstva brzo riješilo i brzo dogovorilo, samo moramo imati i sastanke i dogovore i to treba rješavati jer, kažem, nema smisla da mi to čekamo desetljećima. Mislim da, jer kažem, rekao sam jedan primjer koji je olakšao život i gradu Rijeci i općini Kostrena, kad se riješilo, Vladino Povjerenstvo treba donositi odluke ako je ono zaduženo i [[Upadica: Hvala.]] nakon toga nema sporova.
Sada će govoriti poštovani zastupnik Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovana državna tajnice i g. ravnatelju državne ... [[Govornik se ne razumije.]] uprave, pokušat ću malo pojasniti cijeli ovaj sustav oko definiranja naselja i katastarskih općina. Dakle, na prostoru jedinice lokalne samouprave može biti jedno naselje i može biti jedno naselja, može biti jedna, može biti više katastarskih općina. Ono što je zakonom, temeljnim, nije to, nije ovo temeljni zakon, temeljni zakon je Zakon o područjima županija, gradova i općina, u njemu je propisano kako se utvrđuju granice naselja koja su rubna naselja jedinica lokalne samouprave. Kolega Bauk je maloprije rekao, nije bio do kraja precizan. Ukoliko se mijenja granica naselja, a to naselje ujedno je i rubna, na rubu i granice sa drugom jedinicom lokalne samouprave, e onda dvije jedinice lokalne samouprave ukoliko mijenjaju granice naselja, moraju sklopiti sporazum, ukoliko ga ne sklope onda je za to nadležno Povjerenstvo Vlade RH. Ukoliko iz jedinice lokalne samouprave dio građana želi promijeniti svoje sjedište, i to je jedno naselje ići u drugu jedinicu lokalne samouprave onda to određuje Vlada RH temeljem Zakona o područjima županija, gradova i općina. Kada postoji prijepor oko toga da li je granica katastarske općine ujedno i granica naselja, odnosno kad nije, to područje koje pripada naselju, a drugoj katastarskoj općini, ulazi u sustav onog naselja na čijem se prostoru nalazi, dakle, sad je stvar nadležnog predstavničkog tijela da na svom području definira granice naselja i da granice budu, ne budu granice katastarskih općina, može se dogoditi da jedno naselje ima jednu katastarsku općinu i dio druge .../nerazumljivo/... i područje druge, dio područja druge katastarske općine. To nije sporno, to je Zakon o područjima županija, gradova i općina u RH riješio. Prema tome, ovaj Zakon nema niti potrebe ulaziti u problematiku koja je riješena Zakonom o područjima gradova, županija, gradova i općina u RH, jer je to tamo riješeno. Zatim je već maloprije bilo ovdje u raspravi kao da je ne postoje kriteriji kada treba definirati, primjerice nazive trgova i ulica i rekao je kolega Bauk, žao mi je što ga nema, da je to onda ostavljeno na proizvoljnu odluku politici. Nije točno, ne, ne, Vlada je donijela, utvrdila je povjerenstvo za određivanje, odnosno za definiranje i postupanje u slučaju imenovanja, ulica i trgova, a koje je Povjerenstvo na svojoj sjednici donijelo određene preporuke i te preporuke definiraju, čak i idu toliko daleko da propisuju koji su to nazivi, koje su to osobe, iz kog dijela povijesti, da li ona dolaze iz vremena totalitarnih režima, koja su neprihvatljiva i tim je preporukama praktično olakšano, s obzirom na iskustvo koja smo imali do sada u postupanju Vlade RH u prijašnjim vremenima, kada su pojedini gradovi i općine svoje trgove, ulice, označavali imenima osoba upravo koji dolazili iz tih režima, onda ih je Vlada svojim odlukama osporavala. Neke, neke su bile na Ustavnom sudu, toga se možda i sjećate, prema tome, sada je Vlada preko svog Povjerenstva utvrdila određene preporuke kojim preporukama se propisuju uvjeti, načini, kriteriji, razlozi kako i na koji način se mogu imenovati određena naselja, odnosno ulice, prije svega ulice, ali i trgovi u RH. Prema tome, to je jedan alat koji pomaže jedinice lokalne samouprave da se na temelju tih preporuka, kada imenuje i preimenuje pojedine ulice i trgove, drži određenog zakonskog okvira koji odgovara jednom demokratskom društvu, jednom, državi kao što je Hrvatska da se u takve prijepore koji, dakle u takve odluke koji bi zazivali prijepore u Hrvatskoj doista ne događaju. Zbog toga ovaj Zakon rješava jednu problematiku, rješava problematiku naselja, ali granice su definirane jednim drugim zakonom, dosta kvalitetno i propisane, koji su to razlozi koji omogućuju Povjerenstvu Vlade kada utvrđuje granice ili samoj Vladi kada odlučuje o izmjeni područja pojedine jedinice lokalne samouprave kao što je do sada bio slučaj da je pojedino naselje htjelo iz jedne općine ući u drugo, iz jednog grada u drugi, tada od tome odlučuje Vlada RH. Evo, hvala.
Imamo 2 replike. Prva je poštovane zastupnice Jelkovac.
Hvala lijepa. Poštovani kolega, što se tiče ovog Zakona i dijela koji govori o imenovanju ulica i trgova, što ste i dotaknuli u svojoj raspravi, slažem se da postoji ovaj okvir i on sigurno olakšava jedinicama lokalne i područne samouprave kad donose odluku o nazivima na prijedlog predlagatelja. Međutim, mislim da je manji problem kod imenovanja novih ulica, ali kod preimenovanja postoji još jedan problem, ne samo naziv. Naziv može, prijedlog naziva može biti i opravdan, međutim, imamo uvijek u tom, u toj ulici ljude koji već imaju dokumente na postojeću adresu i onda promjenom naziva to stvara za njih dodatne troškove, tako da mislim da bi zaista jedan od opravdanih razloga o kojima trebalo voditi računa, to su i ti troškovi koji se stvaraju za građane te. Hvala.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem kolegice Jelkovac. Znam brojne jedinice lokalne samouprave koje su na svom području preimenovale pojedine ulice. Jasno da to automatski povlači za sobom onda i ishođenje novih osobnih dokumenata i nije samo osobna iskaznica i putovnica, itd., i brojne druge iskaznice, kreditne kartice, itd., ja znam da su gradovi na svom području, valjda su ulazili u ovakve promjene, preuzimali na sebe troškove koji je građanima prouzročen izmjenama naziva pojedine ulice i to je po meni jedini način. Inače, često puta postoje opravdani razlozi, nekad iz politikantskih razloga postoji i neopravdani razlozi promjena ulica, trgova, naziva ulica i trgova, prema tome, ovim kriterijima je definirano otprilike kako i na koji način trebali bi se ponašati u jedinicama lokalne samouprave.
Poštovani zastupnik Barbarić ima također, repliku.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani kolega. Dakle ovim Zakonom se nastoji urediti jedna vrlo važna oblast. Slažem se s vama da niti je moguće niti je ... [[Govornik se ne razumije.]] tom zakonu propisivati način određivanja granica između naseljenih mjesta, dakle radi se o vrlo kompleksnoj, zahtjevnoj oblasti i mogućim sporovima. Da je to tako svjedoči i neutvrđivanje granica, primjerice između BiH obzirom da žive, i RH, obzirom da žive u pograničnom dijelu pa znam za cijeli niz, uvjetno rečeno, problema gdje, kako, od Metkovića, Vrgorca, drugih dijelova, dakle imate situaciju gdje je jedno naselje podijeljeno maltene po pola, a pogotovo, dakle nije se moguće vezati za katastarske općine i to treba ostaviti mogućem dogovoru između lokalnih zajednica.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem kolega Barbarić. Dakle ovaj Zakon, da i to ne ostane negdje, ovaj Zakon definira izmjene područja naselja, u razini jedinice lokalne samouprave ukoliko to naselje nije rubno naselje pa se njegovom promjenom granice mijenja granica susjeda, jedinice lokalne samouprave, dakle to je ovaj Zakon rješava. Ali, kada mijenjate granicu jednog naselja, a to je onda rubno, granično naselje, čime se i mijenja granica jedinice lokalne samouprave, onda ovdje, onda tada ovaj Zakon više nije nadležan, onda je nadležan Zakon o područjima županija, gradova i općina u RH jer se izmjenom granice i naselja, ne mijenja samo više granica naselja, nego se i mijenja i granica općine, grada, a ponekad u županije. Dakle, u tom slučaju je onda nadležan drugi zakon, drugo povjerenstvo, drugo tijelo koje je na višoj razini, a ako je granica između dviju općina, onda tu svakako se traži i mišljenje nadležne županijske skupštine. To je propisano drugim zakonima i nema potrebe [[Upadica: Hvala.]] unositi u ovaj Zakon, njime se samo definira [[Upadica: Hvala lijepa.]] naselje koje je na području jedinice lokalne samouprave.
Sljedeći će govoriti poštovani zastupnik Marin Piletić. Izvolite.
Poštovana državna tajnice, ravnatelju Državne geodetske uprave, kolegice i kolege. Za ovom govornicom danas mogli smo čuti da je ovo tehnički, politički zakon, s dijelom se i mogu složiti, ali reći ću da je ovo i životni zakon. Ovaj Zakon odnosi se na svakodnevnu komunikaciju u jedinicama lokalne samouprave i to na terenu. Ovaj Zakon tiče se i spasilačkih akcija, bilo da je riječ o dakle hitnoj medicinskoj pomoći, bilo da je riječ o vatrogasnim službama, bilo da je riječ o nekim drugim hitnim. I naravno, ovaj Zakon, tiče se zbog onog što jedinice lokalne samouprave svoje primarno moraju raditi, a to je briga o prostoru i prostorno planiranje. Ovaj Zakon dakle ide ka standardizaciji, svega, i imena i uređenih odnosa i odnosa između granica naselja, katastarskih općina, pa čak može se dotaknuti i dakle i odnosa između pojedinih jedinica lokalne samouprave. Zašto to govorim? Pa ako je Državna geodetska uprava donijela dakle preporuku za standardizaciju geografskih imena u RH, to u svibnju 2020. g., onda i to još jedan iskorak u šumu neusklađenosti kojih imamo. Da je kojim slučajem '92. kada se donosio Zakon o županijama i jedinicama lokalne samouprave bilo dakle ovih preporuka za standardizaciju, onda se ne bi možda dogodilo nešto što je možda znanstveno upitno, ali geografski svakako neodrživo, da imamo naziv županije Splitsko-dalmatinska, kao da Zadarska, Šibensko-kninska ili Dubrovačko-neretvanska nisu dalmatinske županije. Ili Požeško-slavonska pa onda imamo dakle, županija koja je Požeško-slavonska, kao da ostale županije na području povijesne regije Slavonije nisu slavonske ili da oni dio koji su sastavni dio Bjelovarko-bilogorske i Sisačko-moslavačke ne pripadaju Slavoniji. Da je kojim slučajem bilo preporuka i Povjerenstva za standardizaciju naziva imena, onda definitivno u Gradu Zagrebu imali nazive ulica Brsečka i Bersečka. A i jedna i druga ulica u čast istarskom gradiću Brseču, samo što neki nisu znali da ovi koji su dali dakle po slogotvornom r Bersečka se zapravo isto odnosi na dakle, grad Brseč. Da je kojim slučajem bilo tamo poslije Bljeska i Oluje '95. Povjerenstvo za standardizaciju imena, onda sigurno u hrvatskom gradu Glini ne bismo imali Ulicu žrtava Domovinskog rata, kao da se Domovinski rat kao povijesni pojam izjednačava sa onima čije žrtve već imamo, komunizma, fašizma i sl., pa tako evo, imali bismo i preporuku da se Novska ulica u Zagrebu koja je nazvana dakle prema gradu Novskoj, onda nazove ili Novljanska ulicama ili Ulica grada Novske, a ne da imenica ovdje dobije, dakle, status pridjeva. Da je bilo standardizacije, bilo bi puno jasnija i geografska imena i sve ostalo. Ovdje je bilo pitanje i tome kako će dakle predstavnici gradskih i općinskih vijeća pribavljati mišljenje bez postojanja mjesnih odbora, a vrlo lako, pa i oni su predstavnici tih istih građana, kao što je i mjesni odbor. Da li je više vrijednije ako se sastanu 2, 3 člana mjesnog odbora ili gradsko vijeće donese svoju odluku? Naravno da se može pitati i mjesni odbor, naravno da se može pitati građane bez referenduma i ako se pita mjesni odbor, neće mjesni odbor sazivati referendum da bi donio odluku i preporuku gradskom vijeću kako će se pojedina ulica, trg ili zvati. Ono što je definitivno otišlo rasprava u krivom smjeru jest povezivanje dakle ovog Zakona, dodjele kućnih brojeva sa legaliziranim objektom. Pa ja upravo pitam ovdje hoćemo li mi zabraniti dodjelu kućnih brojeva nelegalnim objektima i onda imamo situaciju da hitna medicinska pomoć mora izaći. Šta ćemo onda reći? Pojedini zastupnici nisu dali da se kućni brojevi stavljaju na nelegalne objekte. Ili tko će to u Zagrebu provesti legalizaciju nelegalno izgrađenih potkrovlja koji imaju naravno, svoj kućni broj? Ovaj Zakon definitivno ide ka standardizaciji, standardizacija se neće provesti nakon što, dakle se izglasa ovaj Zakon nego je potrebno puno vremena i truda da bi se on ... [[Govornik se ne čuje.]]
Hvala. Imamo dvije replike, prva je poštovane zastupnice Anamarije Blažević.
Hvala lijepa. Evo, kolega, govorili ste o standardizaciji pa me to ponukalo na pitanje vezano uz katastarske izmjere. Dakle, mene zanima vaš stav, kao čelnika jednog grada u ovom čl. 4 st. 3 predloženog Zakona koji kaže da se granice naselja određuju tako da idu granicama katastarskih čestica, a znamo da u pojedinim naseljima katastarske izmjere su bile možda prije jedno 100 godina. Ovdje ne mislim na ovu raspravu što je bila prije, a vezana je na granična naselja, nego u okviru dakle jedne jedinice lokalne samouprave.
Poštovani zastupnik Piletić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Dakle, ovdje kada govorite dakle o izmjerama odnosno usklađenosti katastarskih naselja sa katastarskih općina sa naseljem, pa upravo Državna geodetska uprava u kontinuitetu radi usklađivanje, kroz suradnju s jedinicama lokalne samouprave, kroz izmjene zemljišta, dakle utvrđivanje granica naselja, kroz osnivanje novih katastarskih općina, ako sastavni dijelovi naselja su se izdvojili i postali zasebni, dakle upravo to jedinice lokalne samouprave su dužne činiti u kontinuitetu, doprinijeti standardizaciji i usklađenosti sa stanjem na terenu, brige o prostoru, kao što smo dakle, mi u Novskoj završili katastarsku izmjeru 2011. osnivanjem nove katastarske općine Bročice, završili smo tek 2019. g. To je postupak koji traje, ali koji se treba u kontinuitetu činiti.
Repliku ima poštovana zastupnica Orešković.
Hvala predsjedavatelju. Kolega Piletić, sa većinom vaše argumentacije vezano za standardizaciju se mogu složiti, osim u onom dijelu koji se odnosi na žrtve. Naime, pojam žrtve nema standardizaciju mjere u kojoj netko je ili nije žrtva, dakle ako je žrtva, žrtva je, pa bi trebali nekakav pijetet prema svima pokazati iste mjere, neovisno o tome iz kojeg rata pojedina žrtva potječe. Ako je žrtva, žrtva je. Ako nije, nije.
Upravo tako, ali ovdje u nazivu se dakle [[Upadica: Mogu ja dati riječ? Izvolite kolega Piletić.]] Ja se ispričavam potpredsjedniče. Dakle, upravo tako, ako je žrtva, žrtva, sve u redu. Međutim, u ovom konkretnom slučaju imamo dakle naziv ulice, najvjerojatnije iz pozitivnih i dobronamjernih razloga, ali, očito neusklađeno. Ako je žrtva Domovinskog rata, onda se Domovinski rat svrstava u kategoriju i ostalih dakle režima koji su sustavno sistematski proizvodili žrtve. Domovinski rat kao obrambeni i temelj ove države i temelj postojanja ovog Hrvatskoga sabora sigurno nije bio režim niti povijesni trenutak ili razdoblje koje je sustavno, organizirano i planski provodilo žrtava. Ako je bilo, one su bile izuzetak, a ne pravilo. I dobiti naziv takav da, Domovinski rat klasificiran kroz ime ulice kao dakle povijesno razdoblje koje proizvodi žrtve, svakako nije prihvatljivo.
Hvala lijepa. Sada će završno u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Kolegice i kolege. Nekako kroz sve zakone o kojima smo raspravljali ovaj tjedan, Klub Centra i GLAS-a je ukazivao na probleme u njihovoj provedbi, pa je na neki način i ovo što ću sada reći o ovom Zakonu povezano sa tom temom, dakle kvalitete pojedinih zakona i kvalitete i mogućnosti njihove provedbe. Dakle, ovdje govorimo o zakonu iz 1988. koji se od tada primjenjuje u neizmijenjenom obliku. To nešto govori o kvaliteti tog zakona i kvaliteti njegove nomotehnike. To znači da je zakon bio logičan, da je bio krojen sukladno pravilima struke, zato smo i opetovano naglašavali da je riječ o nekakvom tehničkom zakonu u kojima oni koji se u materiju razumiju očito imaju glavnu riječ kod kroja pojedinih odredbi i evo, ja ću ovu priliku iskoristiti da načelno pozdravim kvalitetan rad Državne geodetske uprave u cjelini. Međutim, sam pojam zakona iz 1988. koji je kroz čitavo vrijeme trajanja samostalne, postojanja samostalne i neovisne Hrvatske bio dovoljno kvalitetan, nešto govori i o kvaliteti zakona koje donosi ovaj Sabor od 90-ih pa nadalje. Tim više što mi govorimo o jednom zakonu koji je, evo sada, u djelokrugu rada i nadležnosti ministra i ministarstva koje je, između ostalog, zadužen i za obnovu brojnih potresom pogođenih područja. Mi, ovo tijelo, ovaj Sabor za vrijeme ovog mandata donosi toliko nekvalitetne zakone da, ne samo da ne mogu izdržati ovako dug period trajanja, nego nisu u stanju zaživjeti u praksi niti jedan jedini dan. Meni je nezamisliva činjenica koja predstavlja veći poraz od ove. Dakle, Zakon o obnovi nije proizveo jedan jedini rezultata s kojim bi mi mogli stati pred javnost i opravdati zašto uopće ovdje sjedimo. Druga stvar koja također, nekako upada u oči je to da ovaj Zakon unatoč tome što su se brojne tehničke stvari mijenjale u životu i u praksi, dovoljno dobro funkcionira u praksi, na terenu, čak i kad postoje prijepori na razini pojedinih jedinicama lokalne i regionalne samouprave o kojima je govorio kolega Bauk, nekako drži vodu. To govori o tome da ova država u tih 30 godina nije zapravo vodila računa o bitnom, nije prepoznala probleme na terenu i nije osmislila vlastiti sustav i vlastita idejna rješenja kako tim problemima doskočiti na kraj, pa je tim više šteta što, evo i zakon koji sada donosimo, nakon toliko dugo vremena, ne donosi nikakav tehnički iskorak. E sad, jedan od detalja kad smo već govorili o standardizaciji, tiče se imena ulica pa svatko tko je ikada predavao, primjerice liste prilikom kandidiranja za političke funkcije, sreo se sa činjeničnom situacijom, a ta je da različita državna tijela jednu te istu ulicu imaju, evidentiraju na različit način i mi nismo uspjeli provesti tu standardizaciju na način da se različite baze podataka međusobno povežu i da jedno te istu ulicu označi na isti način. To se događa kad ulica ima ime i prezime istaknule povijesne ličnosti, ali onda u praksi nekako se izvedenica napravi iz tog prezimena pa i to uđe u standardiziranu uporabu. Kada govorimo o naseljima, ono što je ministar propustio učinit je to da shvati da nam i ovaj Zakon malo vrijedi ako se o brojnim naseljima, između ostalih, onih pogođenih potresom, ne povede više računa, doći će do velikog iseljavanja pa nam ti teritoriji i neće imati onaj značaj koji imaju sada, to je njemu velika kritika. A kada govorimo o promjenama granica područja, evo, spomenuli smo 92. g. kada su nastale županije u ovim granicama kako ih poznamo sada. To ponovno otvara temu o kojoj sam često govorila u ovom Saboru, a to je nužnost pokretanja reforme teritorijalnog ustroja, a sama činjenica da ovim Zakonom Vlada daje novu ulogu Zavodu za prostorno uređenje na razini županije za mene predstavlja jedan dokaz da za vrijeme ove Vlade očito Hrvatska neće krenuti tim pravcem, dakle pretvaranja županija u područja 5 do 6 smislenih regija, što je jedan od nužnih preduvjeta da se ostvari kakav takav preduvjet za razvoj. Hvala.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci. O njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti.