[[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,50 SATI.]] Nastavljamo sa radom. U ime Hrvatskih laburista kolega Tušak, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Pred dva dana 21. siječnja bio je dan socijalnog partnerstva koji je proglasio ovaj Hrvatski sabor. A dva dana nakon toga na današnjoj sjednici Vlade RH točka dnevnog reda je Zakon o radu, a da prethodno nije usuglašen sa socijalnim partnerima. To je barbarski čin ove Vlade kojoj su radnici zadnja rupa na svirali. U materijalima za sjednicu za Vladu Vlada nije imala ni hrabrosti objaviti nacrt izmjene ili Zakona o radu pa se postavlja pitanje da li je to tajni dokumenat ili javnost ne smije znati što piše u njemu? A u svojoj brzopletosti ta ista Vlada je stavila jedan dokumenat zaključke oko Zakona o radu da se utvrđuje prijedlog zaštite o radu. To je krajnji šlamperaj ove Vlade. Jučer je premijer u svojem obraćanju nekoliko puta pozvao oporbu da daju svoje prijedloge. E pa Hrvatski laburisti mu zato predlažu da bez dogovora socijalnih partnerstva ovaj zakon ne stavlja u proceduru, a predsjedniku i Predsjedništvu Hrvatskog sabora predlažemo da se Zakon o radu ne stavi na točke dnevnog reda Sabora. Jer su sindikati u postupku izjašnjavanja štrajka među svojim članovima. U protivnom to bi bio čin i presedan koji nije zamišljen u pojedinim demokratskim zemljama pogotovo znajući da 2003. godine došlo je do promjene Zakona o radu kada su uništena prava radnika. A na početku ovoga mandata i ove Vlade ili konkretnije 20.02.2012. godine premijer je ovdje za ovom govornicom u ovom Saboru govorio nešto sasvim drugo. I da ja ne prepričavam što je on govorio ja ću pročitati u obraćanju ovom Saboru i građanima Hrvatske što je tada rekao. "Zakon o radu je duboki društveni dogovor. Prije 10 i više godina ova Vlada koju je vodio SDP i koalicijska Vlada u kojoj je premijer Ivica Račan je mijenjala Zakon o radu i u pregovorima s međunarodnim financijskim institucijama i kritizirana je. Tko zna da li s razlogom? Povijest će utvrditi da li je to neoliberalni zakon kojim su izdani radnici. I tako prošlo je 10-ak i više godina, danas ponovno vidimo da se iz redova neoliberalnih političara, ekonomista, bankara dolaze opet zahtjevi, doduše malo neodređeni, da se ponovno mijenja Zakon o radu i da se radnička prava smanjuju. Čujte, mi to nismo najavili u našem izbornom programu, mi o tome ne govorimo. Ako ima nešto konkretno citirajte, neka svi čuju. Mi o tome u ovom trenutku ne razmišljamo, ja ću reći i nešto više, mi o tom uopće ne želimo razmišljati jer naglašavam Zakon o radu je društveni dogovor, on nije samo slovo na papiru." To je izjavio premijer ove Vlade. Ja ga ovaj puta pozivam ako ovako dalje nastavi da ne laže hrvatske građane, da ne laže ovaj Sabor i saborske zastupnike u njemu. Neka dade onda ostavku ili neka počne govoriti istinu i neka se služi sa konkretnim rezultatima. Hvala.
Hvala i vama. U ime HDZ-a Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolegice i kolege, gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora nakon jučer onakvog nastupa na aktualnom prijepodnevu i ovoga danas čovjek si naprosto mora postaviti pitanje, a gdje je nestalo socijalno partnerstvo? Gdje je nestao rad GSV-a? Nikako ne mogu zaboraviti proljeće 2010. – kriza, cijeli svijet se trese, burze već mjesecima nisu nikome dale kredit i Vlada tada odlučuje da naprosto određena prava koja su generirana godinama kroz kolektivne ugovore zaposlenih u državnim službama, jedinicama lokalne samouprave i državnim poduzećima se ne mogu financirati na takav način i predlaže izmjenu Zakona o radu u kojem se ne ukidaju nikakva prava nego naprosto da se otvore novi pregovori za kolektivne ugovore, novo kolektivno pregovaranje koje će biti adekvatno tadašnjoj ekonomskoj situaciji i financijskoj moći kako državnih poduzeća tako i državnog proračuna. I sindikati, ne slažući se s tim, koriste potpuno legalno i legitimno pravo i organiziraju referendum. I nitko im to ne brani. Tko je prvi dotrčao potpisati njihov zahtjev za referendum? Sadašnji predsjednik Vlade gospodin Milanović, sadašnja potpredsjednica Vlade koja je na čelu velikih reformskih zahvata gospođa Opačić. Dakle, oni su tada rekli da se ne slažu sa izmjenama Zakona o radu i da nitko ne smije dirati radnička prava iako sad već mjesecima slušamo o tome kako je netko potpisao nekakve kolektivne ugovore i prava po kolektivnim ugovorima. Pa ja bih vrlo rado da Ministarstvo znanosti i zdravstva izlistaju sve kolektivne ugovore koje su potpisane i dodaci kolektivnog ugovora koji su potpisani u proteklih 20 godina pa ćete vidjeti koliko ih je potpisano od recimo 2004., 2005. pa na ono, pa ćete vidjeti koliko su neki stari. Ali toliko od dosljednosti, toliko o poštivanju svojih političkih stavova jer ako ste tada bili čvrsto na poziciji sindikata da netko nešto ne smije mijenjati onda je logična stvar da danas bar s njima pokušate to ispregovarati. Međutim, to se danas ne dogovara, danas se na jedan puta je velika kriza, danas se sve na jedan put raspada. Međutim jedina činjenica kolegice i kolege da mi danas imamo najveći deficit u povijesti Hrvatske države i može netko govoriti ovo ili ono ali deficit 2013. i 2014.je isključivo posljedica lijeve i desne strane politike ove Vlade, dakle isključivo posljedica toga. Nema tu nikakvih repova. Ali Vlada nema hrabrosti niti hoće niti želi razgovarati i pregovarati s onima s kojima treba pregovarati. Iskreno govoreći predsjednik Vlade je danas rekao, ja se nadam da ću ga točno citirati, htjeli ste reforme i evo vam ih. Pitanje da li su te reforme koje on sad nudi posljedica njegovog hira ili nata ili je to posljedica osmišljenih reformi koji imaju jasan cilj i jasno se zna što se s njima želi postići, da te reforme imaju jasan cilj i da se Vlada zna jasno što želi postići s tim reformama a ne da je to inat i hir predsjednika Vlade i njegovih suradnika onda bi oni dan i noć pregovarali sa socijalnim partnerima dok ne bi našli do nekakvog rješenja. Pa mogu vam ja navesti i pitanje minimalne plaće. Isto, danima i noćima se pregovaralo. To se donesla jedna visina minimalne plaće i znate što se dogodilo iz gospodarskih grana koje su radno intenzivne su sindikati već poslali poruku, je sve je to lijepo, ali mi ako budemo isplaćivali takvu minimalnu plaću, mi ćemo svi ostati bez posla jer naše firme to ne mogu isplatiti, dakle niti sindikati u tom trenutku nisu bili nerazumni i nisu bili svjesni situacije. Prema tome sve se može i na kraju krajeva mora završiti pregovorima. Međutim kad tjerate inat, kad tjerate hir svoj, kad je vaš ego iznad svega, kad ovoj državi ništa nije dovoljno snažno, jako da bi se suprotstavilo vašem egu onda imamo situaciju kakvu imamo, imamo najveći deficit u povijesti Hrvatske države, imamo 375 nezaposlenih, imamo situaciju da umjesto kapitaliziramo svoj ulazak u EU mi smo od prijatelja dokazanih, prijatelja stvorili praktički ljude koji nam više ne vjeruju, a sve samo zbog jednog velikog ega, jednog velikog vođe i mislim da je to nešto što naprosto Hrvatskoj ne nudi ništa dobro.
Hvala. U ime kluba HDSSB-a Boro Grubišić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, 1885.godine Emil Zola, francuski književnik napisao je svoj 13 roman, zanimljivo 13 od 20 koliko je ukupno napisao i taj se roman zove Žerminal i govori o odnosima o radnim odnosima u jednom rudniku u Francuskoj. Vrlo me je situacija ova današnja i novi Zakon o radu o kojemu imamo samo naznake, dakle o iako nas uvjeravaju krivo da je povećanje tjedno samo na 48 sa 40 sati itd., a bilo je govora i o 56 sati ako se sjećate dobro prije nekoliko mjeseci kada je Mirando Mrsić ministar govorio i o 56 radnom tjednu u RH. Nakon toga, nakon tih izjava nastalo je jedno zatišje a prije otprilike deset dana u medijima se javila jedna haranga poslodavaca, bankara i ostalih u svezi toga da ne mogu osigurati investicije i prosperitet Hrvatske jer nije klima pogodna za to, nema novog Zakona o radu koji bi njima omogućio fleksibilnost radne snage, fluktuaciju radne snage, pa tom prilikom je ministar izjavio da je ministar Mrsić izjavio da je u RH i pohvalio se novih radnih mjesta otvoreno 210 tisuća za njegovog mandata ali nije rekao jesu li to radna mjesta na neodređeno ili samo na određeno, povremeno ili privremeno, pa onda oni koji kose travu u općinama preko ljeta rade deset, 15 dana i on se računa u novo uposlenoga. Tako u Osječkoj-baranjskoj županiji za prošlu godinu statistika govori da je novo uposlenih 18 i pol tisuća a do tada prosječne godine, prosjek je bio oko 11 tisuća. Dakle, to demantiram ministra Mrsića, da je ta nova zaposlenost zaista, da postoji fleksibilnost radne snage i ne samo njih nego i poslodavce i udrugu poslodavaca, dakle fleksibilnost radne snage je povećana ali to ne pomaže njima, oni traže još, to je bankarski sektor i sektor krupnog kapitala koji se u sprezi traži još, traže da radnici postanu proleteri i to novi Zakon o radu kojega evo gotovo potajno bih rekao na Vladi provode bez dogovora sa razgovorima sa socijalnim parterima i koji nekako iz inata ili iz kako reće Šuker hira uvrijeđenoga premijera eto sad ste dobili … [[Govornik se ne razumije.]] Tražili ste, dobili ste. Takvo je njegovo tumačenje toga, kao da se osvećuje hrvatskim radnicima, hrvatskom narodu i hrvatskim građanima. Valjda smo ga jučer iznervirali ovdje na aktualnom prijepodnevu kada smo govorili i o nekim stvarima u zdravstvu, kada je proglašen nelegalna radna obveza liječnika koju je nametnuo ministar Ostojić, kada je uveden smjenski rad u bolnicama koji ide na štetu pacijenata pa onda zdravstveni djelatnici pišu po plakatima Ministarstva zdravstva ovakvu stvar koju reklamira ministar zdravlja da je novi sustav na djelu, nova snaga, novi proleteri, a zdravstveni djelatnici napišu na to "laži", laži, piše laži lijepo. To sam skinuo iz jedne kliničke bolnice u Zagrebu na stupu. Da, proleteri i nekada njihova elita, predstavnici tih proletera ste bili upravo vi i premijer koji dolazi iz socijalističke, da kažem, neću reći internacionale, ali koji sebe proglašava liberalnim političarom. A gdje je ona vaša "proletari su iz zemalja, ujedinite se"? Pa kad radnici najavljuju štrajk, upravo po tom pitanju socijalnih Zakona o radu, onda ćete se osvetiti radnicima uvođenjem prije štrajka novoga Zakona o radu. To tako ne ide i Hrvatski sabor i ako dođe ovaj prijedlog, ja apeliram, pozivam sve vas koji ste nekada proleteri smatrali da ste vi njihova elita… … Upadica Batinić: Vrijeme./ … … da odbijete takav novi Zakon o radu koji bude ova Vlada danas dostavila, ne danas nego ovih dana, ovdje na klupe Hrvatskoga sabora. Hvala lijepo.
Hvala.
Poštovane kolegice zastupnice, poštovani kolege zastupnici Hrvatskog sabora, nastavljamo sa plenarnim radom Hrvatskog sabora po utvrđenom dnevnom redu. Na redu je: 21. Konačni prijedlog Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 560 Predlagateljica zakona je Vlada RH. U skladu sa člankom 204. Poslovnika Hrvatskog sabora hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmane možemo podnositi do kraja rasprave u skladu s člankom 197. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Izvješća ovih radnih tijela primili ste na sjednici. Želi li predstavnik predlagateljice dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Poštovani zamjenik ministra gospodarstva Alen Liverić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Ovim zakonom u zakonodavstvo RH prenosi se pravna stečevina EU iz područja energetike odnosno Direktiva 119/2009 EU parlamenta i Vijeća kojom se države članice obavezuju održavati minimalne zalihe sirove nafte i naftnih ili naftnih derivata. S obzirom na implementaciju predmetne direktive usvajanjem ovog zakona stvorit će se uvjeti za sigurnu i kvalitetnu opskrbu tržišta nafte i naftnih derivata u RH temeljno na tržišnim principima. Naime, s obzirom na otvaranje tržišta i pojavu više energetskih subjekata na tržištu naftnih derivata stekli su se uvjeti za ukidanjem pravilnika o utvrđivanju najviše maloprodajne cijene naftnih derivata i pravilnik utvrđivanja cijene ukapljenog naftnog plina te se formiranje cijene na tržištu naftnih derivata uređuje slobodno i to na tržišnim principima. Pri tome se očekuje dugoročni pozitivni učinci poput povećanje investicija u maloprodajne lance. Ovim zakonom se isto tako određuju mehanizmi djelovanja u slučajevima izvanrednog poremećaja opskrbe tržišta nafte i naftnih derivata u smislu određivanja sadržaja kao i same provedbe plana intervencije, te osnivanja stručnog povjerenstva za praćenje redovite opskrbe na tržišta nafte i naftnih derivata. Nadalje, ovim zakonom se uređuje i proširuju i pojašnjavaju obaveze formiranja operativnih zaliha naftnih derivata, te obaveze formiranja obaveznih zaliha nafte i naftnih derivata, ograničavanje raspolaganjem i pojačani nadzor nad obaveznim zalihama nafte i naftnih derivata, poslovanje vezano uz obaveze zalihe nafte i naftnih derivata, a sve u cilju povećanja sigurnosti u opskrbi u RH. Kao jedna od bitnih novina ovog zakona važno je napomenuti da je po prvi put izričito navodi odnosno određuje energetske djelatnosti u području nafte i naftnih derivata kao i način ishođenja dozvole te iznimke za obavljanje pojedinih energetskih djelatnosti upravo u ovom području. Ovim zakonom se uređuje stavljanje biogoriva na tržište nafte i naftnih derivata radi ostvarivanja nacionalnog cilja stavlja na tržište biogorivo. Isto tako ukoliko se isti zadovoljavaju propisane tehničke zahtjeve za kvalitetom goriva. Ovim zakonom se uređuje djelatnost i predmet poslovanja Hrvatske agencije za obavezne zalihe nafte i naftnih derivata. Naime, s rebalansom državnog proračuna u svibnju prošle godine HANDA uvrštena je proračun Ministarstva gospodarstva kao proračunski korisnik koji svoje poslovanje vodi preko Državne riznice. S obzirom na navedeno bilo je nužno ovim zakonom odrediti postupak osnivanja predmeta agencije u odnosu na bitno izmijenjeno ustrojstvo i djelokrug nadležnosti iste u cilju gospodarskog postupanja s rezervama nafte i naftnih derivata kao proračunskog korisnika ali kao središnjeg tijela za obavezne zalihe u RH. Za operativno funkcioniranje i izvršavanje zadataka i funkciju HANDA-e ovim zakonom unose se i elementi koji predmetni zakon usklađuje sa Zakonom o državnom proračunu i ostalim provedbenim pravnim propisima RH i EU odnosno elemente po kojima je moguće organizirati sam rade HANDA-e. Budući da je HANDA jedinstveno središnje tijelu o RH za osiguranje obaveznih zaliha nafte i naftnih derivata koje su od strateškog značaja za RH u slučaju prijetnje energetske sigurnosti države uslijed izvanrednih poremećaja na tržištu nafte i naftnih derivata žurno donošenje ovog zakona od iznimne je važnosti za daljnje izvršenje zakonom propisanih obaveza koje ima HANDA. Zaključno, ovim zakonom uspostavlja se osnovni zakonodavni okvir temeljem kojeg će se stvoriti uvjeti za otvaranje tržišta nafte i naftnih derivata tako za sigurnu i kvalitetnu opskrbu tržišta nafte i naftnih derivata u RH. Hvala.
Hvala Alenu Leveriću zamjeniku ministra. Da li žele predstavnici radnih tijela Hrvatskog sabora podnijeti izvješće? Ne. Otvaram raspravu. U raspravu idemo po klubovima zastupnika. Na redu je klub HNS-a i poštovani zastupnik Petar Baranović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi gospodine zamjeniče ministra sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Ispred nas je jedan od niza zakona koji su donošeni u ovom Saboru od 2001.godine kada je otpočela reforma energetskog sustava u RH, a ovaj zakon je zapravo vrlo sličan jednom zakonu koji smo donosili, a koji se ticao tržišta i funkcioniranja elektroenergetskog sektora i u svojim osnovnim točkama dotiče se sljedećeg: prva promjena, bitna promjena koja je dio ovog zakona jest potpuna liberalizacija tržišta naftnih derivata koje je do sada funkcioniralo na način da je Vlada RH putem određenih mehanizama i kriterija određivala maksimalnu cijenu naftnih derivata na tržištu. RH danas s obzirom na činjenicu da je na tržištu prisutno više subjekata koji se bave distribucijom i prodajom naftnih derivata smatra da su stvorene jednake pretpostavke kao i na tržištu el.energije te je u ovom zakonu skinula te spone i kao zemlja koja se davno odredila kao vlada zemlje koja se odavno odredila za slobodno tržište i liberalizaciju tržišta i slobodnu trgovinu ostavlja tržištu da formira cijene. Pozitivne primjere i učinke takvog pristupa možemo vidjeti danas i na formiranje cijene el.energije za krajnje potrošače pa je za vjerovati da će ta načela slobodnog tržišta funkcionirati u slučaju naftnih derivata. Doduše valja biti oprezan u tom smislu da u ovoj zemlji postoji institucija koja mora pratiti korektnost u funkcioniranju slobodnog tržišta i tržišnog natjecanja, to je čuveni AZTN odnosno Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja koja baš u svim situacijama do sada se i nije pokazala učinkovitom ali ovom prilikom preventivno skrećemo pozornost da obrati pažnju na korektnost funkcioniranja tržišta naftnih derivata. Ukoliko oni odrade svoj posao bez sumnje će ovaj zakon polučiti pozitivne efekte. Drugo što je bitno za ovaj zakon to je da se jasno propisuju obveze stvaranja naftnih pričuva kojima je svrha da daju sigurnost u opskrbi i posebnih potrošača koji su iznimno bitni za funkcioniranje sustava ali isto tako i potrošača u slučaju izvanrednih poremećaja na tržištu, izvanrednih situacija. Također treća temeljna odrednica ovog zakona je promjena statusa agencije. Za naftu ona je do sada bila izvanproračunski korisnik, procjena je Vlade Republike Hrvatske da za to nema više potrebe odnosno da bi bilo primjerenije da bude u sustavu državne riznice, da bude u sustavu, odnosno u nizu proračunskih korisnika kao što je to praksa u nizu zapadno europskih zemalja i zemalja članica Europske unije. Kako ove tri promjene koje su zapravo ključne promjene koje donosi ovaj zakon, mi u Hrvatskoj Narodnoj Stranci smatramo potrebnima, pozitivnima i u skladu sa općim trendovima i praksom u zemljama članicama Europske unije kojima i sami pripadamo, Klub Hrvatske Narodne Stranke će u svakom slučaju podržati ovaj zakon. Hvala na pažnji.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Imamo repliku, poštovanog zastupnika Bore Grubišića. Izvolite.
Hvala lijepo, kolega Baranović, upotrebljavajući tezu o slobodnom tržištu električne energije rekli ste kako je, se u Hrvatskoj dakle otvorilo za više distributera to tržište električne energije. A pri tome niste spomenuli da je Vlada odmah kao prva dala primjer pa ja mislim da taj primjer i nije baš sjajan, da je prešla na slovenskog distributera električne energije pored našeg domaćeg HEP-a i svih onih mogućnosti koje pruža naš HEP. Evo i danas vidimo da se na Hrvatskoj televiziji po prvi puta nakon dugo, dugo godina jako puno reklamira upravo distributer HEP-a. No evo Vlada je bez imalo dvojbi odmah krenula u, i prigrlila stranog operatera električne energije. Zanimljivo jako. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Petar Baranović.
Uvaženi kolega, moje mišljenje je upravo suprotno, Vlada je tim postupkom zapravo pokazala da je ona prva koja mora poštivati zakone koje je propisala. I kada gospodari sredstvima hrvatskih građana bilo bi odista neopravdano da za svog opskrbljivača uzme onoga koji nudi višu cijenu. S druge strane je i pokazala još jedan svijetli primjer a to je odgojna mjera prema državnim poduzećima kojima je dala jasnu poruku da se moraju prilagoditi uvjetima slobodnog tržišta… … [[Upadica se ne čuje.]] Kolega budite pristojni, molim vas, ja vas nisam prekidao. Dala je primjer, najbolji primjer kako i na koji način treba postupati kada raspolaže sredstvima hrvatskih građama, svaka kuna uzeta od građana u ovoj situaciji ima posebnu vrijednost i težinu. A s druge strane i državne tvrtke moraju shvatiti da se moraju primiti posla pa se eto i HEP počeo reklamirati, pa je i HEP počeo korigirati svoju cijenu. A konačni rezultat na zadovoljstvo upravo tih građana Republike Hrvatske koji proživljavaju teške momente, socijalne, financijske je niža cijena, znatno niža cijena koju su im ponudili distributeri na slobodnom tržištu. Nema monopola, nema ucjene cijenom, nema neracionalnog ponašanja državnom poduzeću. Jer ili će raditi kako treba, ili će gospodariti kako treba ili će propadati. I to je jedino pošteno, to je pošteno prema svim privatnim poduzetnicima u ovoj zemlji, njihovim zaposlenicima koji se bore na slobodnom tržištu da prežive. Državne firme jesu od interesa za Republiku Hrvatsku zato ih treba ustrojavati, odgajati i natjerati da rade, da donose profit iz kojeg se može pokrenuti investicije. Nećemo od njih raditi faraone ni svete krave. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Poštovani zastupnik Igor Rađenović i Klub Socijaldemokratske partije Hrvatske u Hrvatskom saboru. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine zamjeniče ministra sa suradnicima, kolegice i kolege. Ja se evo unaprijed ispričavam što ću ponoviti neke teze, afirmativne teze u prilog ovome zakonu, budući da govorim dakako u ime drugog kluba vladajuće koalicije. I eto prva rečenica dakako da će i Klub SDP-a podržati ovaj prijedlog, Konačni prijedlog zakona dakle o tržištu nafte i naftnih derivata. Osnovni cilj ovoga zakona stvaranje uvjeta za sigurnu i kvalitetnu opskrbu tržišta nafte i naftnih derivata utemeljenu na tržišnim principima i to je ta osnovna razlika. Naime, ukidanjem pravilnika o utvrđivanju najvećih maloprodajnih cijena naftnih derivata kako je ovim zakonom predviđeno cijene naftnih derivata uređivati će se u potpunosti slobodno i prema zahtjevima i zakonima tržišta. Najvažnija je to, ujedno i najosjetljivija novina u ovome zakonu. Tema je bila vrlo interesantna medijima osobito u ovo međugodišnje vrijeme, dakle na prijelazu iz jedne u drugu kalendarsku godinu kada su mnogi mediji najavljivali da se slobodno formiranje cijena će se dogoditi od 1. siječnja. No ipak, moralo je ministarstvo izdati priopćenje da ipak se prije toga mora donijeti zakon tako da ćemo svi zajedno ipak morati pričekati donošenje ovoga zakona i objavu zakona u Narodnim novinama, ali to će zasigurno biti relativno brzo. Iako je to slobodno formiranje dakako najznačajnije i za naše građane i najinteresantnije, ono nije jedino koje se uređuje ovim zakonom, radi se o prilično složenom zakonu usklađenom i sa zakonima zemalja, drugih zemalja Europske unije. A njime se između ostalog dakle uređuju i pravila i mjere za sigurnu i pouzdanu proizvodnju naftnih derivata za transport nafte i naftnih derivata, za trgovinu na veliko i malo, skladištenje, trgovinu na veliko i malo ukapljenim naftnim plinom, pravo pristupa treće strane, otvoren pristup tržištu, plan intervencije u slučaju izvanrednog poremećaja, opskrba tržišta nafte i naftnih derivata te operativne i obavezne zalihe nafte, odnosno naftnih derivata o čemu ću nešto kasnije. Jednako tako ovim zakonom uređuje se i uspostava i provođenje mjera za sigurnu i pouzdanu opskrbu naftom i naftnim derivatima. Uz dakle članak 9. koji propisuje ovu najvažniju izmjenu, osobito važnim ocjenjujem i članak 8. koji govori o tome kako naftni derivati dakako kada se stavljaju na tržište moraju zadovoljavati uvjete koji su utvrđeni propisima o kvaliteti tekućih naftnih goriva i ono što je novitet u odnosu na dosadašnje propise, da će pravna osoba dakle akreditirana prema zahtjevima odgovarajućih normi kontrolirati ne samo kvalitetu nego i količinu naftnih derivata. Kaže jedan poznati političar da je povjerenje dobro, a kontrola još bolja pa ja vjerujem da će i ova mjera doprinijeti sigurnosti dakle i uz kvalitetu, ali i količinu i sve ono čemu smo se odlučili ulaskom u obitelj europskih zemalja. Članak 9. je kratak i najinteresantniji, dakle samo jedna rečenica koja govori o tome da se dakle cijene nafte i naftnih derivata utvrđuju u skladu sa pravilima kojima se uređuju tržišni zakoni. Nekad i najkompliciranije stvari se zapravo najbolje mogu riješiti na jednostavan način. Ali ono što je dobro, dobro je da imamo drugi stavak toga zakona. Naime, sve procjene i stručnjaka i Vlada dakako ne očekuje porast cijena već naprotiv, pad cijena nafte i naftnih derivata, no međutim dobro je da postoji ovaj članak 9., zapravo članak 2. stavka 9. kao svojevrsni osigurač, a koji kaže da u cilju zaštite potrošača, regulacije tržišta ili drugih opravdanih razloga, da se uredbom može propisati najvišu razinu maloprodajnih cijena za pojedine naftne derivate i to za neprekinuto razdoblje ne duže od 90 dana. Dužan sam kolegice i kolege vas informirati, oni koji su detaljnije pogledali zakon, da imamo jednu pogreškicu da tako kažem. Kao i sve zakone, ovaj zakon prati objedinjeno izvješće o primjedbama koje su došle na te zakone pa je tako Savez udruga za zaštitu potrošača zatražio da se dakle ova mjera jedinstvenih zapravo isključivo tržišnih cijena ne uvodi u ovaj zakon već da se kako oni to predlažu, da se maloprodajna cijena naftnih derivata pojedinog energetskog subjekta bude jednaka na području cijele Hrvatske što bi u praksi značilo da pojedini subjekat dakle mora držati istu cijenu u svim svojim objektima. Istine radi, i dosadašnjim funkcioniranjem na ovom području i vi to znate, kada god ste otišli u neku manju sredinu, osobito na otocima, cijene su bile nešto više i cijene naftnih derivata nisu svagdje bile jednake. Kada bi ova odredba i tu podržavam predlagatelja, kada bi ova odredba u ovom obliku bila unesena onda bi vjerojatno došlo do još većeg nesrazmjera, tj. bili bi potrošači na tim, recimo tako, neinteresantnim područjima uskraćeni jer vjerojatno veliki igrači ne bi dolazili uopće na to tržište, dolazili samo mali igrači koji bi onda mogli ostvariti određene ekstra profite i mislim da je dobro da to nije prihvaćeno. Ali kažem, pogreška je i stoji u ovim materijalima da je prihvaćeno pa da to slučajno nekoga ne zbuni. Što se tiče drugih odredaba, detaljno se propisuje dakle operativne i obvezatne zalihe nafte i naftnih derivata. Što se tiče operativnih zaliha, one se formiraju radi osiguranja stabilnosti i sigurnosti, prije svega proizvodnja električne i toplinske energije i za one kupce koji zahtijevaju posebnu sigurnost i kvalitetu opskrbe te za stalno i sigurno odvijanje prometa. Zakon propisuje dakle za koje derivate se te operativne formiraju i koji su obveznici osiguranja, koji energetski subjekti su dužni voditi brigu o svojim operativnim zalihama i o tome redovito obavještavati ministarstvo. Što se tiče obveznih zaliha nafte i naftnih derivata, to je ono što praktički usklađujemo sa zemljama Europske unije. Formiraju se dakle obvezne zalihe za osiguranje opskrbe naftom i derivatima u slučaju prijetnje energetskoj sigurnosti uslijed izvanrednih poremećaja opskrbe tržišta te radi ispunjenja kao što rekoh međunarodnih obveza Republike Hrvatske, a temeljem odluka međunarodne agencije za energiju te europske komisije o puštanju obveznih zaliha nafte i derivata na tržište. Ono što je važno i što dakako ima težinu i medijima je interesantno, dakle da ovim zakonom obvezujemo da kroz HANDA-u, agenciju koja skrbi o obveznim zalihama nafte, da se one drže u količini od 90 dana prosječnog neto uvoza ili 61 dan prosječne dnevne potrošnje. Ovisi o onome koja je od tih količina, koja od tih cifara je veća u određenoj kalendarskoj godini i to se određuje dakle najkasnije do prvoga travnja sljedeće godine i važi do ožujka, znači ne veže se kalendarska godina nego se pažljivo odradi izračun toga. Zakon propisuje i koje to količine ne ulaze u obvezne zalihe, od strateških robnih zaliha, od operativnih zaliha koje stoje u spremnicima brodova, cjevovodima itd., kao ni one u Oružanim snagama Republike Hrvatske koje su dakle ili fizički za potrebe obrane ili su osigurane na taj način. Čuvaju se u gotovim proizvodima sirove nafte i također zakon propisuje da najmanje 1/3 mora biti u stvarnim proizvodima, a najmanji udio onih najkonkretnijih mora biti najmanji udio 75%. E sad ono što je možda interesantno i što je medijima bilo interesantno, gdje se i kako čuvaju te obvezne zalihe nafte. Nije tajna da je dosad to Hrvatska činila u skladištima u inozemstvu budući da domaćih skladišta nije bilo dovoljno. Ako se ne varam, ovih dana … uvjeti u JANAF-u, jel tako, vrlo skoro, da se praktički gro tih količina preko 80% drži u skladištima JANAF-a i tome će zasigurno biti tako. Što se tiče dakle, ovaj zakon omogućuje da se čuvaju negdje drugdje, a jednako tako stavak 2. zapravo stavak 9. zadnji toga članka kaže da obvezne zalihe drugih država se također mogu čuvati u Hrvatskoj ali Hrvatska ni na koji način nikakvim mjerama ne može povrijediti raspolaganje tim zalihama. To je otprilike ono što se tiče sadržaja. Drugi dio zakona od čega očekujem da će možda biti nešto i kritike sa oporbene strane, a to je dakle vrlo složena zadaća HANDA-e koja dakle ima u ovim svim okolnostima koju sam ja samo ovako površno dotaknuo u ovom svom izlaganju. Dakako da je potrebno onda i ustrojiti agenciju koja će to odraditi. Ona je dakle javna ustanova, proračunski je korisnik, rekao je i kolega prije mene da dalje oko toga ne duljim. Znamo koja je njena zadaća. Agencijom upravlja Upravno vijeće, a koje imenuje ravnatelja i zamjenika ravnatelja. Detaljno je to propisano ovlasti ravnatelja i zamjenika, uvjete koje ispunjavaju. Biraju se ono što je možda bitno reći na javnom natječaju, tako da mislim da je to jedna standardna definicija agencija koje imamo. Zaključno rečeno ovim zakonom stvaramo uvjete za sigurnu opskrbu tržišta naftom i naftnim derivatima u kvalitativnom, ali i u kvantitativnom smislu i to temeljenu na zakonima tržišta što će pozitivno djelovati i na zaštitu i prava potrošača kako je uostalom i ostvareno na nekim drugim područjima posljednjih godina od telekomunikacija do primjerice taksi i usluga. Nadalje ovim zakonom se određuju energetske djelatnosti u području nafte i naftnih derivata kao i način ishođenja dozvola, djelovanje u slučajevima eventualnog izvanrednog poremećaja opskrbe tržišta, ograničavanje raspolaganjem i pojačani nadzor nad obveznim zalihama nafte i naftnih derivata, te poslovanje vezano uz obveze zalihe nafte, obveze čuvanja zaliha nafte i naftnih derivata. Sve su to kolegice i kolege razlozi zbog kojih će klub SDP-a podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Imamo nekoliko replika. Prva replika i poštovana zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče. Pa evo ga htjela bih se nadovezati na ovo što je kolega rekao vezano uz u stvari neusklađenost onoga što piše u tablici savjetovanja sa zainteresiranom javnošću i gdje su, znači primjedbe koje su tijekom javnog savjetovanja iznijele različite udruge pa tako i Savez udruga za zaštitu potrošača koji je tražio da se u članak 7. unese novi stavak koji bi glasio maloprodajna cijena naftnih derivata pojedinog energetskog subjekta jednaka je na području cijele Republike Hrvatske i u tablici stoji da je ta primjedba prihvaćena. Međutim, ukoliko čitate članak 7. onda vidite da takvog stavka nema i mi smo na Odboru za gospodarstvu upozorili na to i smatramo da to treba korigirati jer smo mi kao zastupnici i zastupnice bili dovedeni u principu u zabludu i u sumnju vezanu oko toga šta je na kraju da li je prihvaćeno ili nije prihvaćeno, pa se nadam da će u finalnom dokumentu koji će biti objavljen na web stranicama Sabora ipak to biti korigirano tako da ipak ljudi, a radi se o primjedbi ipak Udruge za zaštitu potrošača ne bi bile dovedene u nekakvu dvojbu i nedoumicu oko toga.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Igor Rađenović.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa u jednom času mi se učinilo da ću morati i sadržajno nešto više odgovoriti. Rekao sam u svojoj raspravi, doduše samo ugrubo zašto ja osobno i klub SDP-a misli da tu odredbu ne bi trebalo prihvatiti budući da ona praktički dira u samu srž zakona i onda bi sve drugo oko oslobađanja tržišta zapravo bilo nesmisleno i ono se ne bi oslobodilo i sve benefite koje nosi ovaj prijedlog zakona se ne bi ostvario. Dakle, ne radi se o po mom sudu i sudu mojih kolega o dobrom prijedlogu ali u potpunosti podržavam ovo kolegice Holy što ste rekli. Na žalost omaklo se negdje iako su predstavnici Ministarstva gospodarstva odmah na Odboru to napravili. Radili smo to prije nove godine, očigledno se negdje izgubilo. Tko radi, taj i griješi. Nadam se da ćemo uspjeti popraviti u papirima jer je to zapravo ključna točka ovoga prijedloga zakona. Hvala.
Hvala i vama. Poštovani zastupnik Boro Grubišić, njegova replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Rađenović, vi ste također govorili o slobodnom tržištu nafte i naftnih derivata. Evo i prije nego što smo, nego što je ovaj zakon došao na klupe Hrvatskog sabora, a putujući diljem Lijepe naše vidimo neću nabrajati koje sve vidimo benzinske crpke, jasno i distributere u Republici Hrvatskoj. Dakle, ja ne vidim nekakvog posebnog, dakle da će biti posebno poticajno, dakle nekakva nova sloboda ili novi distributeri će se, da nisu imali priliku raditi na hrvatskom tržištu do sada bez usvajanja ili ovoga zakona koji o tome govori. Dakle, evo neću govoriti samo na cesti A3 i na našoj Dalmatini možete vidjeti razno razne vrste benzinskih crpki, a jasno iza njih stoje i distributeri koji dobavljaju naftu i naftne derivate u Republici Hrvatskoj. Tako će biti i u buduće usvojili mi ovaj zakon ili ne. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Igor Rađenović.
Pa nedvojbeno je da je tržište u Hrvatskoj djelomično otvoreno, ali nedvojbeno je da mi želimo i potpisali smo i želimo praktički igrati po pravilima igre kao što je i u drugim europskim zemljama. Ovaj propis koji dodatno liberalizira zapravo samo formiranje cijena proizvođačima dodatno je u svim zemljama gdje je on, dakle napravio korak naprijed dodatno je osnažio korekciju cijena, korekciju cijena na dolje i sa te strane je konkurenciju pretvorio jačom. Ono što je rekao ako se ne varam i zamjenik ministra uvodno. Tu su onda vrlo brzo investicije i jednostavno tržište postaje interesantnije. Znate da postoji nekoliko globalnih kompanija kojima je svima tržište interesantno i ono postaje interesantnije sa stajališta i investicija i investiranja, dakle u objekte same maloprodaje, ali i nekih drugih objekata da sad ne idem dalje oko toga. Prema tome, a sama konkurencija pozitivno rađa i cijenu. Rekao sam i sam u svojoj raspravi nešto slično se dogodilo oko telekomunikacija, nešto slično se događa oko usluga, oko liberalizacija taksi usluga u svim našim većim gradovima. Prema tome, svagdje je polučilo dobar efekat. Očekujemo da će tome biti tako i ovdje. Ukoliko se to zbog "Hrvatistana" kako kažu neki naši kolege dogodi nekako drukčije, čudna zemlja oko nas, ja u to ne vjerujem kažem ali postoji teoretska mogućnost, postoji taj stavak 2. članka 9. koji praktički omogućuje Vladi da potez na staro preko noći i da to traje 90 dana. Prema tome, straha nema. Ukoliko slučajno pođe po zlu imamo mehanizam da praktički telefonskom sjednicom ili bilo kakvom sjednicom Vlade stvari vratimo na početak i da bude kao i danas. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Goran Marić i njegova replika.
Hvala lijepa. Kolega Rađenović radujemo se što će tržište formirati cijene. Učinkovito tržište je više vjera nego činjenica. Na naftnom tržištu bi trebalo ako se dolazi do tržišne cijene onda ona se kreira na osnovi funkcija ponude i potražnje. Budući da su funkcije ponude i potražnje godinama tako stabilne, a cijene nafte najnestabilnije cijene od skoro svih proizvoda na svjetskom tržištu variraju i do 60, 70% godišnje to znači da funkcija ponude i potražnje ne formira uopće cijene nafte i tržišta nego da su to špekulativne cijene gdje burzovni mešetari najčešće formiraju. Dakle, tu je uloga države itekako važna, pogotovo AZTN-a i gdje se vaš prethodnik na Agenciju za zaštitu tržišnog natjecanja kaže da u pojedinim slučajevima nije dobro reagirala AZTN odnosno Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja koja je jedna od najvažnijih agencija u RH je jedna od najlošijih i usuđujem se kazati najlošija agencija u RH. Ona ne radi u interesu RH jer cijene se ne formiraju na osnovi ponude i potražnje nego na osnovi nečijih potreba, a to nije dobro. Što se tiče agencije kojom upravlja upravno vijeće predviđa se da će na prijedlog ministarstva imenovati 5 članova, piše da predsjednik upravnog vijeća je predstavnik ministarstva, ali ovdje piše ministarstva nadležnog i za financije. Koje je to ministarstvo nadležno za financije? Pa zar se ne može napisati je li to Ministarstvo financija ili možda predviđamo da će neko drugo ministarstvo sutra biti nadležno za financije? Koji uvjeti trebaju za članove upravnog vijeća koji donose izuzetno važne odluke i stručne odluke? Nema nijednog propisanog uvjeta. Možda će se to statutom koji donosi upravo ti članovi upravnog vijeća da sami sebi propišu uvjete.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Igor Rađenović.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ha gledajte, možemo uvijek biti anti protivni i iznositi argumente da nam i ne stanu u dvije minute oko toga, ali objektivno tu je dosta malo sadržaja. Ne slažem se kolega Mariću oko vaše ocjene oko AZTN-a. Dakako da kao i svaka druga agencija može i mora biti bolja. Dogodile su se sad i neke promjene i na čelu, otišla je dugogodišnja ravnateljica ali u svakom slučaju ne bih se složio s vašom ocjenom da je to najgora agencija u RH. Dao Bog da je Hrvatska tako sretna zemlja pa da bi to bila najgora agencija. Uostalom ocjene, međunarodne ocjene same agencije nisu tako loše, dapače dijametralno su suprotne onome što vi govorite. Iako ni ja nisam zadovoljan dakako sa svim što je moguće. Ali u odnosu na neke druge nepodopštine u ovoj zemlji mislim da je ona sasvim solidno funkcionirala. Dakako tjerat ćemo je i ovdje kad dođe rasprava o samoj agenciji godišnjeg izvješća da bude bolja i učinkovitija. Da, cijene formiraju ponuda i potražnja. I sami ste rekli radi se o sofisticiranom tržištu, međunarodnom sa mnogo špekulacija, tako je. Ali upravo ova liberalizacija će omogućiti da onima koji su bolji, koji će prije doći na tržište da upravo i tom kvalitetom, kupnjom, prodajom, terminima itd. koji će imati kvalitetnu ponudu na tržištu procjene u vremenima kada im to odgovara, ljeti, zimi. Potražnja je kod nas znate i za 4 milijuna kuna i gospodarstva ali i kao značajna turistička zemlja, prema tome koliko god mi bili mali i nekad bili tužni zbog toga nismo mi baš ni tako beznačajni i za te kompanije. Najbolji dokaz je da dolaze sada i druge velike kompanije. Imate i ovdje da sad ne reklamiram neke koji su i pohvalili taj dolazak, vidite da dolaze i vjerujte mi da će cijene zahvaljujući tome ići na dobro a to je naš konačni cilj. I za građane, dakle oštrija kvaliteta, oštrija kontrola kvalitete goriva sa jedne strane ali i cijena koja će biti i povoljnija. A nemojmo zaboraviti da za gospodarstvo također veća ponuda će doći do toga da cijene budu manje. Zahvaljujem predsjedniče.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa raspravom po klubovima zastupnika. Na redu je klub HDZ-a i poštovani zastupnik Đuro Popijač. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodine zamjeniče ministra sa suradnicima. Prijedlogom Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata donose se dvije značajne novine na području tržišta nafte i naftnih derivata. U obrazloženju razloga za donošenja ovih promjena navodi se da su se s obzirom na otvaranje tržišta i pojavu više energetskih subjekata na tržištu naftnih derivata stekli uvjeti za ukidanje Pravilnika o utvrđivanju maloprodajnih cijena naftnih derivata. Ovim se zakonom nadalje predviđa kao što je već rečeno i slobodno formiranje cijena. Dakle, kao jedini argument za ukidanje pravilnika Vlada navodi pojavu više trgovaca naftnim derivatima, a bez ijedne druge analize posljedica ili efekata koje će ova promjena izazvati. Pri tome valja podsjetiti da je tržište u RH otvoreno više od 20 godina i na njemu već duže vrijeme radi nekoliko značajnih energetskih subjekata. Dosadašnja formula utvrđivanja cijena bila je temeljena na cijeni naftnih derivata na tržištu Mediterana, deviznom tečaju, premiji energetskog subjekta te naknadi i porezima i uređeno je bilo jednokratno da povećanje ne može biti veće od 3% i smanjenje veće od 6%. Kada su uvjeti na tržištu stabilni nema posebnih razloga za neke bojazni od cjenovnih šokova. Ali, formula i ograničenje rasta izuzetno djeluje kada se događaju veći poremećaji na svjetskim tržištima, a to smo i u našoj povijesti imali prilike vidjeti nekoliko puta. To je hrvatske građane i hrvatsko gospodarstvo štitilo od ekstremnog rasta cijena naftnih derivata. U ovom prijedlogu predviđa se zaštitna mjera u izuzetnim slučajevima kada se uredba može propisati najviša maloprodajna cijena za pojedine naftne derivate, za neprekidno razdoblje od najduže 90 dana. Nisi predviđeni mehanizmi niti detalji moguće aktivacije ove mjere tako da je potpuno nejasno u kojim to konkretnim slučajevima Vlada može ocijeniti kada je potrebno zaštiti potrošače i kako će se to učiniti. Članak 9.definira da se cijena nafte i naftnih utvrđuju u skladu s pravilima, dakle u skladu s pravilima kojima se uređuju tržišni odnosi. Iako je ovdje namjera jasna. Dakle, prepušta se trgovcima da slobodno formiraju cijene bez ikakvih utvrđenih pravila. U formulaciji članka piše da se cijene ipak utvrđuju prema nekim pravilima i to onima kojima se uređuje tržište. Volio bih da predlagatelj pojasni koja su to pravila i gdje su napisana, dogovorena ili objavljena. Potpuno je izvjesno da će nakon stupanja na snagu ovog zakona doći do povećanja cijena naftnih derivata. To sasvim sigurno trgovci neće propustiti jer im je država u zadnje dvije godine sustavno smanjivala marže i povećavala davanja u proračunu. Profitne marže su iz razloga intervencije države, trgovaca u RH najniža u Europi dok je maloprodajna cijena približno ista. Zbog sve većeg zahvaćanja države u strukturu cijene naftnih derivata, trgovci da bi uopće mogli održati poslovanje i pokrenuti bilo kakve investicije iskoristit ću ovu mogućnost i povećati svoje marže. No obzirom na stanje proračuna istovremeno to povećanje će svakako dobro doći i za povećanje prihoda proračuna što je očito jedini cilj ove mjere i ovog zakona a pritom nije za očekivati da će Vlada naravno smanjiti bilo koju stavku kojom opterećuje cijenu naftnih derivata. U ovom prijedlogu država nije predvidjela mehanizme kontrole koji bi spriječili zloporabu monopola i pojavu kartalnog udruživanja trgovaca. Dovedimo stoga izuzetnu ulogu agencije za tržišno natjecanja bez obzira što u ovom trenutku misli o njoj. Iskustava europskih zemalja su različita pa je recimo Njemačka pod pritiskom građana lani osnovala poseban ured u okviru svojeg tržišnog regulatora kada su cijene goriva počele divljati a kako bi prozrele mjere namjere trgovaca da netržišnim principima dogovaraju cijene. Neke su analize pokaze da između raznih modela regulacije tržišta dosadašnji hrvatski model održavao balans između interesa trgovaca i kupaca. Taj je balans narušen nakon značajnog povećanja dijela kojem država zahvaća od maloprodajne cijene benzina i dizela pa će se i izvjesno povećanje cijena naftnih derivata biti direktno posljedica Vladinih pogrešnih poteza. Ostaje za vjerovati da će tvrtke biti odgovorne, da neće biti ekstremnih skokova ali i najmanja poskupljenja samo će dodatno osiromašiti građane. Što se tiče HANDE ovaj prijedlog logično je posljedica činjenice da je ova Agencija ukinuta financijska samostalnost iz razloga krpanja proračuna a čime je narušen temeljni razlog formiranja samostalne agencije a to je stvoriti preduvjete za osiguranje obveznih zaliha nafte i naftnih derivata kroz nabavu i kroz izgradnju kapaciteta za čuvanje obveznih zaliha. Već je ranije ukinut neovisan način financiranja. Prihodi HANDE su prebačeni u proračun kroz povećanje trošarina a time je i narušen koncept kakav je uspostavljen u skladu sa direktivama EU i s temeljnim načelima međunarodne agencije za energiju u pogledu povećanja raspoloživih obveznih zaliha nafte i naftnih derivata. Ovim se zakonom konačno ukida samostalnost i neovisnost ove agencije i ugrožava sve što je dosada učinjeno na području uređivanja energetskog tržišta i sigurno i pouzdano uspostavljanje obveznih zaliha ovih energenata. Mene zaista čudi koje ministarstvo piše ove zakone i s kojim ciljem i koje su to interesne skupine koje mogu donositi ovakve prijedloge i slati ih u sabor. Ponovit ću ovdje još jednom da sredstva koja su namijenjena osiguranja zalihe nafte i naftnih derivata kao izgradnja kapaciteta nikako ne mogu biti dio poreznih prihoda bilo koje vrste. To piše u svim dokumentima EU i međunarodne agencije za energiju koju sam već spominjao. Ova aktivnost ne može i ne smije dijeliti sudbinu proračuna jer zaista s proračunom nema nikakve veze, stoga mislimo da Vlada i ranijim izmjenama i ovom izmjenom grubo krši preuzete međunarodne obveze ali i narušava sigurnost osiguranja obveznih zaliha nafte i naftnih derivata i ugrožava investiranje u izgradnju vlastitih kapaciteta za čuvanje zaliha ovih proizvoda, stoga ne vidimo nikakav razlog da bi mogli podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Na vaše izlaganje prijavljene su tri replike iz vašeg kluba i jedna izvan vašeg kluba. Idemo po redu, prva replika i poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Popijač, kažete da su izmjene ovog zakona predložene sa ciljem krpanja državnog proračuna na način da se sredstva koja su bila izvorni prihodi HANDE postaju sada putem izmjena Zakona o trošarinama sredstva državnog proračuna. Mi smo ako se sjećate o tome govorili krajem 2012.godine kada je ovdje ovaj isti zakon predlagalo, izmjene ovog istog zakona predlagao Ministarstvo financija ako se sjećate a ne Ministarstvo gospodarstva iako bi ono po tijeku stvari moralo biti predlagatelj izmjena tog zakona i tada smo upozoravali da će tom izmjenom zakona iz 2012.godine HANDA prestati biti neovisna, samostalna i javna ustanova ali ono što je još važnije da će ostati bez vrlo velikog iznosa svojih sredstava koja su bila do tada prema zakonu predviđena pa ću vam ja vrlo plastično reći što to danas znači. HANDA je prema svom godišnjem iznosu za 2012. godinu uprihodila negdje oko milijardu i sto milijuna kuna, a prema prijedlogu proračuna za 2014. godinu HANDA će na raspolaganju imati oko 430 milijuna kuna. Smatrate li vi gospodine Popijač da će HANDA moći sa tri puta manje sredstava od onih koja su vam bila zakonom, a koji je bio usklađen sa europskom direktivom iz 2009. godine, moći obavljati svoje obveze koje se odnose na sigurnu opskrbu zaliha naftne i naftnih derivata u RH i potrebe izgradnje skladišnih kapaciteta za pohranjivanje tih istih zaliha nafte?
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Đuro Popijač.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Dakle, korektno ste zapazili vi kolega da je to gruba povreda svega onoga što je Hrvatska napravila u proteklom periodu. Nije bezveze točno ovako kao što sam i rekao izlaganje napisano da ovi prihodi za osiguravanje obveza zaliha nafte nisu i ne mogu i ne smiju biti u ni jednom segmentu prihodi državnog proračuna. Zbog katastrofalnog stanja gospodarstva, zbog očite nemogućnosti da se kontrolira državni proračun, ova Vlada na čelu sa ministrom financija u ovom segmentu, naravno, a vjerojatno jer je na čelu Vlade, više ne znamo koja je uloga predsjednika Milanovića, gleda svagdje gdje postoji jedna kuna, a ne da bi gledalo gdje postoji milijarda kuna. I učinit će sve da zakrpa ono što mu očito curi na sve strane, ne birajući sredstva, ne birajući način i ugrožavajući mnoge elementarne funkcije za koje Hrvatska danas kao članica EU mora osiguravati. Mi ne znamo što se događa sa investicijama u vlastite kapacitete, da li su one nastavljene, da li se grade uopće više skladišni kapaciteti, mi ne znamo naravno što se događa sa obveznim zalihama i ne znamo kako je moguće od milijarde kuna koja je predviđena i koja je oprihodovana sa osnova naknade za HANDA-u, sada to sve osigurati i sa pola sredstava. Nešto tu ne štima. Ako je to tako onda smanjimo udio u cijeni naftnih derivata za ove namjene, a ne da krpamo i punimo proračun sa tim sredstvima. Dakle, očita je namjera, vidimo što s tim Ministarstvo gospodarstva nema ni veze ili ih očito nitko niti ne pita što će se događati naročito kada su evo u pitanju toliko potrebni novci ministru Liniću za zakrpati državni proračun. Hvala.
Hvala i vama. Poštovani zastupnik Goran Marić, njegova replika.
Hvala lijepa. Kolega Popijač, govorili ste o ekstremima, govorili ste o ekstremima. Postoje dva ekstrema na tržištu, potpuna takozvana savršena konkurencija i monopol. A tržišne situacije su ono između ta dva ekstrema. Ali preduvjet funkcioniranja tržišta i formiranja tržišnih cijena je da su proizvođači i potrošači, ali i vlasnici proizvodnih resursa informirani o sadašnjim i budućim cijenama svih proizvodnih dobara i svih proizvodnih čimbenika. Ali u stvarnosti ne postoji ta informiranost jer je uvijek jedna skupina pojedinaca informiranija od drugih skupina, a onda u takvim uvjetima ne određuje tržište cijenu nego određuju alijanse cijenu i u Hrvatskoj su najprisutniji alijanske formiranje cijena, kad se pojedini poslovni, subjekti dogovore kakve će biti cijene. I tu država ne smije ispustiti to iz ruke. Politika cijene se zna kako se formira, ali politika cijene se pojednostavljuje, najjednostavniji je oblik troškovi plus dobit. Ali tako se ne formira tržišna cijena, to je pojednostavljeni oblik formiranja cijena onih koji vladaju na tržištu. To je tzv. cost plus metodologija formiranja cijena kad se na procijenjene troškove dodaju i željena dobit ili željena marža. Ali to onda nema veze sa tržišnim formiranjem cijena zato je i uloga države reagirati jer jedna od temeljnih funkcija cijena je redistribucijska funkcija, a ne može biti redistribucijske funkcije ako država ne intervenira, ako ne funkcionira tržište u potpunosti.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Đuro Popijač.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega, slažem se da su rizici veliki, dakle mi ne znamo, to sam i spomenuo u samom izlaganju da osim činjenice kako su argumentirali da postoji više trgovaca na tržištu naftnih derivata i da je to razlog zbog čega evo je sada moguće otvoriti slobodno formiranje cijena, niti jednu drugu analizu niti pokušaj ocjene i procjene što se može dogoditi. Ali s obzirom na činjenicu, dakle da je u protekle dvije godine država učinila najveći udar na strukturu cijene, prirodno je očito s obzirom na pritisak i samih trgovaca jer oni i njihova razina marže više nije dovoljna da pokrije niti te elementarne troškove, a kamoli da investiraju nešto i za očekivati je da će doći upravo zbog razloga što je država učinila veliki pritisak na cijenu jer je gladna prihoda u proračun, da će doći do skoka cijene nafte i naftnih derivata. I stoga držimo da je i ova mjera naravno ona u određenom momentu je i trebala doći, to nema nikakve sumnje, ali bez kvalitetnih, adekvatnih analiza, bez onoga da znamo što nas … [[Govornik se ne razumije.]] čeka, ovo nije bilo moguće, nije dobro vrijeme da se to i na kraju krajeva i dogodi. Ali gledajte što je apsurd. Na dnevnom redu je izmjena Zakona o tržištu plina gdje će vratiti kontrolu cijena. zamislite, što je sada razlog da se ovdje kada je već definirana međunarodno priznata formula ide u liberalizaciju cijena, a tamo za tjedan dana kada će to biti na dnevnom redu oni će vratiti kontrolu cijena za ove tarifne kupce. Plin, dakle, koji su mehanizmi prisutni u ovome zato sam i rekao da i ne znamo koje interesne skupine pišu zakone ovakvog tipa i šalju ih kroz Vladu u Hrvatski sabor.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Igor Rađenović i njegova replika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa ne znam od kuda kolega Popijač i njegovi kolege izvlače zaključak iz toga da se prihodi prebacuju u državni proračun, da HANDA gubi svoju punu neovisnost, samostalnost i da nije više javna ustanova. Sami ste rekli kolega Popijač da je milijarda kuna prihoda otprilike bila godišnje i stajala je na računu, stajala je godinama na računu. Zalihe nafte su se čuvale, investicije su išle sporo, zalihe nafte su se čuvale u Njemačkoj i još je bilo jako puno novaca na računu i nekih drugih … da ne govorim dalje oko toga, što je paralelno sa time državni proračun je ostao tanak za 500 milijuna kuna i što onda morate napraviti? Morate se dodatno zadužiti za tih 500 milijuna kuna, platiti kamate koje plaćamo i znamo kako plaćamo i to je taj model po kojem je vaša vlada i funkcionirala zadužimo se pa nema veze. Kao da je državni proračun neki tuđi državni proračun pa vas nije briga kako funkcionira državni proračun itd. Ja ne vidim potrebe zašto bi sredstva stajala negdje drugdje ukoliko su nepotrebna, članak 14.stavak 3.jasno propisuje obveze zalihe nafte najmanje u količini 90 dana ili 61 dan prosječne dnevne potrošnje ovisi koja je od tih količina veća, prema tome to će biti osigurano. Jest da će za to trebati 500, 600 milijuna pokazat će računi ukoliko bude potrebno i dakako i za funkcioniranje ostalih djelatnosti HANDA, osigurat će se proračun. Nema razloga da novac stoji negdje drugdje. Velim, nije mi jasno zapravo jasno mi je nažalost zato jesmo tu gdje jesmo ta nebriga kako funkcionira državni proračun. Na jednaki način je u doba HDZ-a funkcioniralo i financiranje cesta. kao što znate vlada SDP-a odredila onih 1,20 iz cijene benzina, sada smo to promijenili, 60 lipa i svake cijene benzina i svi su građani to platili. 60 lipa za Hrvatske autoceste, 60 lipa za ceste no međutim vama ni to nije bilo dovoljno vi ste se zadužili još preko toga itd. da bi danas došli da imamo 28 milijardi samo sljedeće godine otplate. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Đuro Popijač. Kolega Šuker imate sada novu repliku.
Ne znam što bi rekao na ovo da govorite vi o zaduživanju. Hoćete reći da se ne zadužujete sada? pa povećali ste javni dug za koliko? 60 milijardi. Pa nemojte to uopće spominjati više ko što je jučer rekao, neugodno mi je to spomenuti da se zadužite između Božića i Nove godine za 5 milijardi, da izdajete obveznice sada, pa nemojte o zaduživanju govoriti. Ali ne smijete uzimati ono što nije vaše. Dakle, gdje god sada, gdje god imate novaca na računu bilo kojoj instituciji, državnoj agenciji, fondu ili bilo gdje vi ćete krpati proračun za kojega niste u stanju da ga kontrolirate. To ne smijete raditi. Točno piše koja je namjena i na koji način se prikupljaju i sa kojom svrhom sredstva za osiguranje nafte i naftnih derivata. To više nije pitanje samo sigurnosti opskrbe RH nego s obzirom da smo dio EU i naravno jednog dijela EU. I ne smijete zaustavljati izgradnju vlastitih kapaciteta, a to će se sasvim sigurno dogoditi. Dakle, govorim o nečemu da ste grubo narušili ono što se ranije dogodilo. imat ćete probleme sa Europskom komisijom zbog toga na kraju krajeva jer se narušila samostalnost i sigurnost onoga što se nije smjelo narušiti zbog čega ćemo sasvim sigurno opet imati problem u određenim dijelovima oko samog poštivanja pravila EU. Hvala lijepo.
Nova replika poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Popijač govorili ste o interesnim skupinama, postoje interesne skupine zbog privatnog interesa ali ovdje je bila jedna vrlo interesantna politička skupina kojoj je bilo vrlo bitno prikazati fiskalnu konsolidaciju 2012.godine pa se nagrabilo sve što se moglo nagrabiti da bi se prikazao deficit od 10, 11 milijardi kuna. I što se dogodilo u 2013.kada se nije više imalo od kuda grabiti i prividno prikazivati, najedanput deficit je skočio na 18, 19 milijardi kuna. Dakle to je ta interesna skupina za kvazi fiskalnu konsolidaciju s kojom se toliko netko hvalio. Međutim vrlo je interesantan članak 22.i govori o mandatu upravnog vijeća. Kaže da mandat traje 5 godina, a čine ga predstavnik Ministarstva gospodarstva i ministarstva nadležnog za financije. Pa ako su izbori svake 4 godine u RH onda je logična stvar da i mandat vijeća bude 4 godine pa ako neka opcija slučajno ali ova to sigurno neće biti, osvoji novi mandat onda će vjerojatno i tim ljudima produžiti mandat. Ali ako osvoji neka druga opcija mandat onda je logična stvar da mandat upravnog vijeća neće biti 5 godina. Prema tome polako maske padaju, znate. Ja sam rekao svaki hranidbeni lanac u ovom Saboru i u ovoj državi će doći na red.
Hvala lijepa. Nastavljamo raspravu po klubovima zastupnika. Na redu su Hrvatski laburisti u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Zlatko Tušak. Autorstvo 5 godina.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani zamjeniče ministra, kolegice i kolege zastupnici. Ovaj zakon je već krajem prošle godine zainteresirao javnost jel su mediji već objavili informaciju kao stupio je na snagu zakon i postoji slobodno formiranje cijena nafte i naftnih derivata. Jasno da građanstvo i građani u Hrvatskoj su itekako zainteresirani ono što će se dešavati sa cijenom goriva, jasno da će i ta cijena goriva imati određene utjecaje i na gospodarske subjekte, imat će utjecaje i na građane jel slobodno formiranje cijena ono može nekad biti i pravedno, a nekad može se i iskoristiti da dođe do naglog napuhavanja cijena. Jasno, s vremenom tržište će to samo regulirati, ali pitanje je nakon koliko vremena i nakon kolikih posljedica bi se moglo desiti. Ono što meni u ovom zakonu postoji nekoliko dilema i nejasnoća na koje bi ja volio da dobijem i danas odgovor. Prvo, ovaj zakon je pušten u proceduru po hitnom postupku, on ima oznaku i P.Z.E. to znači da je europski zakon a razlozi zašto je taj zakon u hitnom postupku je usklađivanje sa dokumentima Europske unije. I sada si ja postavljam pitanje koji su to u međuvremenu od pristupanja Hrvatske Europskoj uniji nastali dokumenti po kojima bi se ovaj zakon trebao po hitnom postupku usklađivati. Drugo, kaže se da se radi o državnom proračunu i usklađivanje a mi znademo da već u 2. mjesecu su najave oko rebalansa proračuna. Onda si isto postavljam pitanje da li je to toliko bitna činjenica da ovaj zakon po hitnom postupku usvajamo. Treće je da se treba organizirati rad Hrvatske agencije za naftu i naftne derivate. A ono što stoji u samom zakonu i što me na neki način zbunjuje do kraja, ne znam vjerojatno ću dobiti odgovor, kaže se da po donošenju ovoga Zakona agencija treba uskladiti statut za 6 mjeseci. Sada si ja postavljam pitanje, mi donosimo zakon po hitnom postupku a agencija ima vremena 6 mjeseci usklađivati svoj stav. A Vlada Republike Hrvatske za jednu godinu treba donesti plan intervencija u slučaju poremećaja na tržištu, to piše u članku 10. E sada, da li je stvarno hitni postupak ili smo to stvarno mogli na jedan potpuno drugačiji način rješavati. A onda mislim da u jednoj trezvenijoj raspravi vagnuti i imati nekakvi prijelazni period za one koji eventualno u ovakvoj situaciji će i koristiti povećanje cijene goriva a jasno da će to imati posljedice i na dijelu gospodarstva pogotovo onih malih kojima i dio goriva itekako sudjeluje u troškovima njihovog poslovanja. Tu su pitanje i prijevoznici, tu su pitanje taksisti i da ne nabrajam dalje, svi koji će imati na neki način nesigurnost i morati će unaprijed ukalkulirati cijenu zbog nečega što će se dešavati. Jer ako će kasnije ići, onda jasno da će stvarati određene gubitke. Do sada oni su mogli na osnovu objave svakih 14 dana oko promjene cijene goriva i planirati i prilagoditi se onome što će se desiti u narednom periodu, znali su da 14 dana će biti stabilna cijena goriva. Nismo protiv toga da se određuju cijene jer i ova metodologija ona je govorila o čemu su prethodnici i govorili da se cijena usklađuje sa cijenom nafte na Mediteranu, da je vezana uz tečaj i da dalje ne nabrajam. Ali mi ipak znajući kakvi jesmo trebali bi ipak imati određene mehanizme koji bi zaštitili u nekakvom prijelaznom periodu da ne dođe do udara cijena pogotovo u ovakvoj teškoj gospodarskoj situaciji. Nešto što će biti isto dosta problema jer slobodno formiranje cijena znači da na različitim benzinskim crpkama će biti različite cijene. E sada, mi znademo da na nekim benzinskim pumpama ima kod ulaza na pumpe objavljena cijena goriva pa netko će znati prema cijeni da li mu odgovara da ide natankirati auto, dok na većini benzinskih pumpa objave tih cijena nisu kod ulaza. Znači ulaziti će unutra pa će tek onda vidjeti kakva je cijena, pa će izlaziti i stvara se jedna potpuno onako da kažem nezdrava situacija i gužva na tim benzinskim crpkama. Jer moglo se i to regulirati zakonom, obvezati sve trgovce u maloprodaji da na ulazima u benzinske crpke i istaknu cijenu goriva. Nešto što me posebno zanima i na što bih volio da mi se dade i odgovor a to je članak 10. točka 7. gdje kaže se da u određenom poremećaju na tržištu može Vlada uvesti i radnu obvezu. E sada, uvođenje radne obveze govori se i za maloprodaju. Sada si ja postavljam pitanje, imamo niz malih benzinskih crpki koje po Hrvatskoj jesu, što to znači? Da li će u ovom slučaju a Ustav članak 61. jasno precizira mogućnost štrajka ili ja ne vidim drugo zbog čega bi se inače radna obveza uvodila osim u slučaju štrajka jer svi drugi onda rade, ne vidim drugog razloga. I članak 61. govori da se jamči pravo na štrajk a samo u Oružanim snagama, redarstvu, državnoj upravi i javnim službama određeno je zakonom može se ograničiti pravo na štrajk. Ovdje u ovom zakonu može se ograničiti pravo znači i privatnicima na pojedinim benzinskim pumpama ako dođe do poremećaja na tržištu. To su na neki način nejasnoće i zato mislimo da je trebalo u jednoj trezvenijoj atmosferi, pogotovo o zakonima koji se tiču itekako i građana i javnosti na jedan ozbiljniji način raspravljati, uvažavati određene činjenice i razmišljanja, konzultirati se sa javnosti iako je ovdje bila rasprava od dva tjedna sa javnošću usuglašavanje zakona. Ali mislimo da o nekim zakonima treba puno više dati vremena i truda jer se oni itekako tiču naših građana i ne smijemo njih prvenstveno dovoditi u nezgodnu situaciju i zbog toga Hrvatski laburisti će za ovaj zakon biti suzdržani. Hvala.
Hvala i vama. Poštovana zastupnica Mirela Holy, replika.
Poštovani kolega, Hrvatska je trebala uskladiti svoje zakonodavstvo sa trećim europskim energetskim paketom sukladno onome što je ispregovarala sa Europskom unijom do 3. mjeseca 2011. godine. Mi sada kasnimo tri godine ustvari sa tim usklađenjem pa postoji onda razlog zbog… … [[Upadica se ne razumije.]] Postoji razlog za hitnu proceduru i meni je žao što ovaj zakon već daleko, daleko prije nije bio u saborskoj raspravi jer moramo se držati onoga što smo dogovorili tijekom pregovora i trebali bi poštivati našu riječ, to je politička vjerodostojnost.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Zlatko Tušak.
Hvala lijepo. Kolegica Holy, ja bih se sa vama mogao složiti ovo što ste vi rekli da je zakon trebao puno ranije biti donesen. Onda smo mogli o tome puno ranije razgovarati, a to je pristupu Hrvatske Europskoj uniji. Zašto danas nakon više od 6 mjeseci on mora biti po hitnom postupku, tu ne vidim nijednu činjenicu jer onda smo mi 6 mjeseci, što smo mi 6 mjeseci radili, što je ova Vlada ustvari radila 6 mjeseci. To je osnovni razlog zašto sam ja protiv takvog načina donošenja zakona po hitnom postupku jer za nešto mora biti opravdanje. Ili netko nije napravio svoj dio posla kada ga je trebao napraviti pa sad zato što ga nije napravio idemo sad to sa nekakvim zakašnjenjem po hitnom postupku. Po meni je to neozbiljni pristup ozbiljnim zakonima koji se itekako tiču građana.
Idemo na sljedeći klub, to je HDSSB i poštovani zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodo iz ministarstva, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Bez obzira što ovaj zakon nosi oznaku E, dakle usklađivanje sa zakonima Europske unije, klub HDSSB-a će bit suzdržan, dakle neće biti za ovaj zakonski prijedlog. Obrazložit ću to u svom izlaganju. Kolega Tušak je već rekao u svezi radne obveze. Maloprije nisam htio replikom zadržavati ovu raspravu, ali radna obveza se uvodi kaže kada postoji štrajk i kada je ugrožena opskrba ovaj puta naftom i naftnim derivatima, ali i kada postoji rat, ne samo štrajk. Doduše, gospodin ministar zdravlja … zdravlja je uveo radnu obvezu liječnicima upravo evo u periodu štrajka pa je to ispalo nelegalno, bez obzira što je jedna od mogućnosti uvođenja radnih obveza i kod štrajka. U slučaju liječnika to je bilo nelegalno, štrajka liječnika. Ali nećemo sad o liječnicima, nego bih više govorio o tome kako je putem pravilnika formirana tzv. ona maksimalna cijena pa su onda u nju uklapali distributeri nafte i naftnih derivata u Republici Hrvatskoj prije usvajanja ili prijedloga ovoga zakona. Svi znamo, nadam se bar većina, da Hrvatska osigurava iz vlastitih izvora nafte, prije svega iz Đeletovaca u Slavoniji ili pak Srijemu, to je tamo, oko 40% vlastitih izvora nafte i naftnih derivata 40%, plina 60% iz domaćih izvora, vlastitih izvora. I sad postavljam jedno pitanje i onoj bivšoj, pripadnicima bivše Vlade, ovdje je gospodin Popijač, klima glavom, kako to da je cijena nafte koja je dolazila iz Đeletovaca bila ujednačena sa cijenom koja dolazi bilo iz Rusije, bilo iz arapskih zemalja. Znamo koliko košta transport nafte, znamo koliko košta radna snaga u arapskim zemljama, koliko košta u Rusiji, koliko košta kod nas. Znamo koliko su Đeletovci daleko od Zagreba, ali je cijena bila ujednačena. Nije pisalo ova je đeletovačka nafta najjeftinija. Dakle u toj razlici nafte koja je distribuirana iz bilo kojih izvora i to jednakosti ili uravnilovci cijena je sasvim sigurno stečena određena korist, ja ne znam kamo je otišla, kome je otišla, državi, proračunu, ne znam ja kome. Dakle, formiranje cijene nafte je bilo određeno dakle maksimizirano cijenom na tzv. mediteranskom tržištu. Ja znam kako je formirana cijena nafte u Bosanskom Brodu, tako što svaka promjena cijene nafte ponedjeljkom na utorak navečer dakle u Bosanskom Brodu, samo preko puta Slavonskog Broda, onaj distributer osluhne na Dnevniku HTV-a da se mijenja ujutro cijena nafte i točno za koliko, u Bosni je samo smanje za toliko ili povećaju. Dakle tako oni reguliraju, ne po mediteranskom nego po hrvatskom tržištu. I sada postavljam jedno drugo pitanje, ovdje spominjemo HANDA-u, Hrvatsku agenciju za naftu, naftne derivate, tržište, pa onda spominjemo još jednu agenciju u ovom zakonskom prijedlogu, o toj se agenciji malo govori, nije nitko spomenuo. Kaže Hrvatska agencija za obvezne zalihe nafte i naftnih derivata. To je druga agencija i treće je stručno povjerenstvo. Sve mi to imamo i za hajde rekao bih jedan kada govorimo o ugljanohidratima, kada govorimo o nafti ali i o plinu. I pored toga imamo vrlo jasne i opravdane sumnje u kvalitetu plina i cijene koje su ovih dana stigle našim građanima u svezi potrošnje plina u Republici Hrvatskoj. U ovako da kažem blagoj zimi gdje gotovo temperatura nije pala ispod nule mi imamo povećane račune za potrošnju plina. Jučer je bila čini mi se u medijima rasprava oko toga je li riječ oko, bila je riječ o tome tko to kontrolira cijenu, pardon kvalitetu plina. Pa sad ću ja postaviti temeljem ovog zakonskog prijedloga, a tko će to kontrolirati kvalitetu nafte ili će opet biti zbrka i zabuna jer je sinoć predstavnik HERA-e izjavio da HERA nije nadležna za ocjenu kvalitete plina. A ko je onda? Tko će bit sada kada je nafta u pitanju? HERA, HANDA, Hrvatska agencija za obvezne zalihe nafte, stručno povjerenstvo? Sve je to ovdje definirano u zakonu, ali zapravo se opet neće znati kada dođe takva stvar sa naftom koja u sebi ima znamo neću reći čija nafta ima velike količine sumpora. Neka nema sumpora u sebi. Domaća nafta znamo kakva je itd. I opet ćemo imati ovakvu situaciju kao sa ovim nesretnim građanima koji primaju tako nesretno visoke račune za cijenu plina za mjesec prosinac, a sad će i za siječanj biti isti takvi. I u raspravi i po medijima prije svega nitko ne zna tko je za to odgovoran. Je li to nekvalitetan plin u koji je upumpan tzv. vrag pa imaš ogromnu količinu, a kvaliteta plina slaba ili netko drugi i treći. Nitko ništa ne zna. Kaže ovdje u raspravi jedan kolega da će te cijene koje će biti slobodno formirane na tržištu biti uvjetovane dogovorom Allianza, dakle saveza klastera naftnih koji će se dogovoriti kako će to oni u Hrvatskoj formirati cijene. Kolike će te cijene biti, dakle zavisi od dogovora kao kada idete na javnu nabavu pa se onda oni dogovore tko će dobiti posao na javnoj nabavi, jel' jedni idu niže, jedni više, onda se dogovorno dobiješ podizvođača itd. Znamo kako to ide. Tako će to i u Hrvatskoj biti. I zbog toga što bih rekao pomalo preslobodno formiramo i raspravljamo o ovome zakonu gdje se u ovom zakonskom prijedlogu jedino u točki 9., članku 9. a stavku 2. dakle država ogradila da kaže iznimno od stavka 1. ovoga članka Vlada Republike Hrvatske može u cilju zaštite potrošača, gle čuda, regulacije tržišta ili drugih opravdanih razloga uredbom propisati najvišu razinu maloprodajnih cijena za pojedine naftne derivate za neprekinuto razdoblje od najduže 90 dana. Dakle, zadržana je određena državna regulativa najviših, dakle najviših cijena i to iznimno upravo u ovim situacijama o kojima je bilo govora u početku ove moje rasprave. Da, uredbe, direktive EU, Europskog parlamenta su i ono što je potpisano, potpisano je u 2011. godini u ožujku kako reče kolegica Holy. Ali evo tri godine su gotovo prošle, bit će u ožujku tri godine. Evo mi danas imamo ovaj zakonski prijedlog na našim klupama što je evo malo neuobičajeno, da kažem sporo ali bolje ikad nego nikad. I ono što još sam htio istaknuti, a u raspravi je već bilo riječi da se u agenciji, dakle HANDA-i Upravno vijeće od 5 članova imenuje Vlada Republike Hrvatske na prijedlog ministarstva, a mandat članova Upravnog vijeća je 5 godina kao predsjednički mandat. Zanimljivo iako su mandati u Saboru 4 godine i mandat Vlade je 4 godine, mandat premijera je 4 godine. Ali ovo je tzv. preneseno upravljanje i nekakvo osiguranje da u nekakvom sljedećem mandatu ostanu ili opstanu oni koji su bili iz bivše valjda Vlade. Ja drugog razloga ne znam za ovakvu formulaciju trajanja mandata članova Upravnog vijeća. Vi znate da ovo što je već netko istaknuo da tzv. alijanse naftnih proizvođača, klasteri. Znamo, neću imenovati da ne bih reklamirao bilo koga ovdje su vrlo bogati i snažni klasteri. Evo primjera gdje je ona kompanija engleska nećemo opet imenovati platila milijarde, milijarde dolara štete za nanešene ekološkom katastrofom u Meksičkom zaljevu. Možete misliti što će jednoj Hrvatskoj takvi klasteri raditi u određivanju cijena. Nije problem to. Dogovor nije problem među njima. Snažnim proizvođačima i distributerima nafte. Zbog toga je i uredno izražena ovdje i opravdana bojazan nekih zastupnika što se može dogoditi na našem domaćem tržištu nafte i naftnih derivata. O izgradnji vlastitih kapaciteta o tome da smo evo otkrili silne zalihe poput ono kad u bivšoj državi govorili Slavonija i Vojvodina mogu hraniti pola Europe jer sad odjedanput u Jadranskom moru nismo ni znali koliko zaliha nafte i plina imamo i evo nas je jedan dan prije dva dana ministar izvijestio o tome, a dan prije ministrove izjave su mediji prenijeli da tih zaliha u jadranskom podmorju nema ili ih nema u tolikoj količini da su isplativi za eksploataciju. E sad, vidjet ćemo. Godine su pred nama, kažu do 2020. godine se mogu staviti ta polja, samo da to ne budu Potemkinova sela pa da evo optimizam putem izjave ministra o ogromnim zalihama nafte i plina u jadranskom podmorju upravo ne budu ta Potemkinova sela ili evo još 2 godine mandata pa da se malo mi ipak iz apatije trgnemo, a ne trošimo ogromne količine sedativa ili još onih težih lijekova koji se zovu antidepresivi, a čija ih je količina u upotrebi u Hrvatskoj daleko povećana u ove dvije godine vlasti ove Vlade. Rekao sam Klub zastupnika HDSSB-a će biti suzdržan, bez obzira što zakon nosi oznaku E-europski.
Kolega bila je bolja krilatica da treba integrirati kravu i pčelu pa će teći med i mlijeko. To je bila poslovica. Idemo na replike. Prva replika i poštovani zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo kolega Grubišiću ovdje je već bilo rečeno da Hrvatska jednostavno još tamo od prvog energetskog paketa pa na ovamo kroz ugovor o pristupanju je zapravo prihvatila načelo liberalizacije energetskog sektora ne samo nafte i naftnih derivata. Tu spadaju dakle i nafta i naftni derivati. Ono što bi mogli reći da je dobro jer ova makar u ovom dijelu liberalizacije INA je prošle godine krenula sa modernizacijom prodajne mreže i investiranja pa mislim da je negdje investicija na razini 1,3 milijarde kuna bila u modernizaciji prodajne mreže. Kad govorimo o cijeni nafte i naftnih derivata reći ću ovako to slikovito ako u Hrvatskoj potičemo nasade novih vinograda ili maslinika to sigurno neće utjecati da se cijena vina ili ulja od masline znatno pada. Tako je sa naftom. Ona se, cijena se bazira na cijeni na mediteranskom tržištu. INA je negdje, vi ste rekli 40%, INA prerađuje oko 15 do 20% nafte iz domaćih izvora, tako barem tvrde u INA-i i onda vam od toga ako je to 4 milijuna tona godišnje nafte koja se prerađuje u INA-inim rafinerijama iz domaćeg tržišta preko INA-ine trgovine vam završi oko 2 milijuna tona godišnje ili 1,1 milijun tona benzina i dizelskih goriva. Dakle, onda u tom omjeru ta cijena ne može znatno utjecati na pad cijene na tržištu. Liberalizacija se provodi u toj vjeri se to radi. Zbog toga se pojavi konkurencija da bi se cijene snizile. Da li će to tako doista biti, vidjet ćemo. Električna energija nam daje za pravo vjerovati da se to može dogoditi. Hvala.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Žagar ja sam baratao brojkom od 40% nafte iz domaćih izvora. Ta brojka je već dugo godina u upotrebi. Vaše saznanje, ukoliko je točno, da je iz domaćih izvora samo 15 do 20% nafte govori samo o tome da zapravo udio domaće proizvodnje pada u ukupnoj količini i potrošnji nafte u RH. Što je žalosno. A da je to tako, da ja čak vama potvrdim vašu repliku govori i to da broj djelatnika INA-e također pada. Možete nam i reći koliko je otpušteno djelatnika INA-e u posljednjih pola godine? Mogu vam reći da ta brojka je 4-znamenkasta. A ja ću vam reći poslije nasamo koliko je to točno djelatnika INA-e dakle izgubilo posao … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Preko tisuću, evo tako da znate. E sada, o cijeni nafte na svjetskom tržištu i sami znate da su se sastali kaže proizvođači nafte i u Beču, bečki klub, odredili su cijenu nafte. Pa to je opće poznata činjenica. Odredit će i za Hrvatsku, jel'. U tome i je cilj da Hrvatska ima što više svoje vlastite nafte. A evo vidite i vi sami kažete da je udio sa 40% koliko sam ja rekao pao na 15 do 20%, žalosno. A u tome imate i vi ulogu, ne vi osobno nego vaša Vlada.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Branko Vukšić, replika.
Uvaženi kolega Grubišić kada se ovdje u Hrvatskome saboru govori o suštini društvenih odnosa onda to premijer krsti kao demagogiju. Međutim, demagogija su često ovi njihovi zakoni i njihova politika. Vi ste govorili o preslobodnom formiranju cijena. Spomenuli ste da intervenirati Vlada može svojom uredbom, određivati cijene ne znam u kojim trenucima, nije rečeno što je to previsoka cijena, preniska cijena nafte. Međutim, čudno je kako navodni ljevičari objeručke prihvaćaju neoliberalne doktrine. Jer sve ovo što mi govorimo to je čisto neoliberalna doktrina. Svi ti zakoni koje donosi Kukuriku koalicija su temeljeni na neoliberalnoj doktrini. Ovo o čemu ste vi govorili danas i o tome, znači ne miješanje u potpunosti slobodno tržište. Jučer smo govorili o poljoprivredi i gospođa Mirela Holy i ja smo govorili isto i o slobodnom tržištu pa često i gospodin Milinković kad govori o seljacima ne govori o slobodnom tržištu što je njegova stranka itekako zaslužna za pod navodnicima "slobodno" tržište, uništavanje malih poljoprivrednika jeste posljedica slobodnog tržišta. Ne može se na jednom hektaru proizvesti koliko na tisuću hektara. Cijena jednog hektara proizvoda je preskupa. Prema tome, to vam je slobodno tržište, to vam je ideologija, doktrina. O tome ne govorimo. Sad kad govorimo o nafti to je to. Sjetite se da su prije dvije ili tri godine socijaldemokrati Europe izdali jednu deklaraciju o izdaji ljevice u Europi. To su visoki dužnosnici Europe potpisali. I što se događa i danas? U svim parlamentima navodni ljevičari izdaju socijaldemokraciju. I to je suština ovog zakona.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala gospodine Vukšić. A vidite zato ova Socijaldemokratska partija se sa srcem udružila sa liberalnom opcijom dakle HNS-om u djelovanju na tom liberalnom planu i "liberalizaciji" hrvatskoga društva, a pri tome ne govorim o liberalizaciji u smislu slobode i oslobođenja negoli o onome o kojem i vi govorite. A kada već govorite o demagogiji, rekao bih ja vama šta je demagogija ali nije za ovaj Visoki dom. No kada govorite o uredbi Vlade u kojoj se govori o cijenama i u kojim situacijama bi Vlada intervenirala, ona intervenira samo u postavljanju maksimalnih cijena, upravo ono što danas radi, ali ne da se petlja u cijene i nisu pobrojane situacije u kojima bi Vlada to radila. Dakle samo maksimalne cijene. A kojim će to situacijama biti? To nemamo precizno određeno ovim zakonskim prijedlogom. I to je jedan od razloga da smo mi kao klub HDSSB-a suzdržani po pitanju ovoga zakona. Hvala lijepo.
Nova replika poštovana kolegica Ivana Krivec Posavec.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Kolega Grubišiću, vi ste se ovdje pozvali na proizvodnju nafte na području RH, možemo se sjetiti da je prva bušotina bila prije 60 godina i to na području Moslavine, Križ 1 ili Šumećani. Zašto ovo govorim? Zato što se sa svih naftnih polja koja se buše na području RH imamo svega 15% onih potreba koje RH danas ima. U tih 15% sigurno su sve bušotine koje su sada aktivne, većina njih je starija od 40 godina. I veseli i mene kao što veseli i vas nova otkrića. Ta nova otkrića vi ste spominjali vašu ono što je sigurno novo to su Đeletovci 1Z na polju Privlaka koja očekuje 600 barela dnevno bušenje. Ali treba spomenuti da imamo i Selec 1, Hrastilnicu 1 i 3 koji očekuju 900 barela dnevno kapacitet. To znači da ono što je INA preradila u prošlog godini u prvih 6 mjeseci je otprilike milijun i 250 tisuća tona u tih 6 mjeseci u rafinerijama, a od toga, znači to je uvozni dio, a svega 250 tisuća tona je domaća proizvodnja. Kada prorade sve ove bušotine koje su završile istražni postupak i za koje se očekuje eksploatacijska dozvola možemo očekivati povećanje proizvodnje za 13%, znači sa 15 na 28%. Ali moramo znati da to nije isključivo gorivo koje će završiti na benzinskim postajama, da to nije isključivo ono gorivo koje će omogućiti nižu cijenu i da se ta cijena ne formira isključivo prema količini nalazišta na domaćemu tržištu već da ovisi o nizu faktora. A ovdje velik dio udjela u proizvodnji odlazi i na one osnovne kapacitete koji su potrebni za preradu u Petrokemiji koji se odnose na plin za automobil itd. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Da poštovana kolegice, ja se ispričavam i vi dolazite iz tog kraja u kojima je započeta eksploatacija zapravo prvih bušotina. I dan danas kada idemo autocestom A3 vidim one strojeve koji kljucaju polako u zemlju odmah pored autoceste i koji su zapravo čak i muzejski primjerci naftne eksploatacije u svijetu a evo i u RH. Točno je to da su Đeletovci i Privlaka kod Vinkovaca noviji izvori nafte i da imaju relativno veće količine u rezervama, podzemnim rezervama nafte, a mislim da je s obzirom na nejednakost izvješćivanja i nejednakost u stavovima oko tih morskih rezervi koje smo čuli i u medijima i od ljudi koji se bave i koji su eksperti u područjima kao što je nafta i naftne rezerve, dakle potpuno nejednake izjave vašega ministra i tih ljudi. Bojim se da će ovo biti jednodnevna vijest o izvorima nafte u Jadranskom podmoruju. Daj Bože da i vi budete u pravu pa da to ne bude tako i da imamo domaći. Zanimljivo je i to da vi govorite o 15%, Žagar od 15 do 20% iz istog kluba, jel, dajte se odredite koliko to posto iz domaćih izvora nafte imamo. Ja i dalje tvrdim da je ta količina daleko veća. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Stjepan Milinković replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa ja bih najradije odgovorio kolegi Vukšiću ali nije sukladno Poslovniku ali kada ste njemu dozvolili da u svojoj replici gospodine predsjedniče govori malo o poljoprivredi, ja bih rekao kolega Vukšić poljoprivreda je jedna slojevita problematika i činjenica da je ona u posljednje dvije godine nakon onih pomaka koji su učinjeni da je napredovala i tako. Ali ispričavam se gospodine predsjedniče neću o tome nego za ono što sam se javio kolegi Grubišiću. Kolega Grubišić je postavio pitanje tko će kontrolirati kakvoću nafte i sukladno članku 8.vidio sam u članku 8.kakvoću i količinu naftnih derivata koji se stavljaju na tržište i na skladištima kontrolira pravna osoba akreditirana prema zahtjevu norme … itd. i što je dobro da se u tom članku to navelo i da budu količine navedene da ne bi slučajno koja cisterna otišla jel tako budući da dobavlja ima raznih i puno. Ali druga stvar, budući ste govorili o plinu, a i o količinama budući se velike količine 60%, a ja se držim za pravo da najveće količine dolaze iz moje županije dapače gotovo najveća većina e tu mene zanima kako se kontrolira kakvoća jer vidimo da se ovih dana javljaju mnogi potrošači da su oštećeni na neki način … Ali druga stvar koja je bitno naglasiti što mene posebno zanima, kakvoća utjecaja na okoliš oni štetni učinci na okoliš jer ja pratim godinama te studije. Sve su uvijek savršene, nula bodova, a mi prije svega, svi naši sumještani, svi oni strepe. Puno puta se osjeti onaj miris pokvarenih jaja, a studije su sve uvijek savršene. Tome pitanju treba itekako dati pozornost i dati na važnosti, a i zdravlje ljudi, mi vodimo određene statistike, naravno na određeni načine ugroženo. Evo to je ono što mene zanima. Hvala lijepo.
Evo sad ćemo čuti u odgovoru na repliku poštovanog zastupnika Bore Grubišića.
Hvala lijepo. Kolega Milinković, vi ste sve umiješali, i jaja i naftu i mlijeko i količinu AFA toksina. Znate tko kontrolira količinu aflatoksina u mlijeku? Tko je zadužen za to? Tko? Mljekare. Dakle, prerađivači mlijeka, oni određuju količinu aflatoksina kod kooperanata, a ne veterinarska inspekcija ili država. Pa onda kada mljekara dođe u nekakve poteškoće, ona napiše proizvođaču mlijeka "imate povećanu količinu aflatoksina". Onda on provodi mjere koje je propisao ministar Jakovina i unatoč svih mjera, dok god mljekara se ne izvuče, ova njemu piše da ima povećane količine afla. E tako će i biti vidite, u ovome sad da usporedi kako ste i vi usporedili sa člankom 8. u kojem u stavku 3. piše "kvalitetu i količinu naftnih derivata koji stavljaju na tržište i skladište, kontrolira pravna osoba, akreditirana prema zahtjevu norme i HRN, EN, ISO, itd. Koja pravna osoba? Tko to kontrolira kvalitetu nafte? Kao što i za kvalitetu plina za koji smo dobili račune za 12. mjesec, nije bitna količina plina nego količina zraka u plinu.
Idemo na pojedinačnu raspravu. Poštovana zastupnica Mirela Holy. Trajanje 10 minuta, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče. Pa svoje današnje izlaganje o ovoj temi krenut ću sa usporedbom ministra Vrdoljaka nedavno gdje je usporedio Hrvatsku sa Norveškom, motiviran sa navodnim rezultatima koje je provela tvrtka Spectrum istražujući jadransko podmorje. Pa s obzirom da je on usporedio Hrvatsku s Norveškom, ja bih podsjetila da je Norveška država u Europi koja proizvodi najviše nafte i naftnih derivata, međutim ima i najbolju politiku vezanu uz korištenje tzv. alternativnih prijevoznih sredstava, odnosno električnih automobila u cestovnom prometu. Pa tako Norveška sa svojim najvećim brojem električnih automobila provodi i dalje politiku da građani koji su zainteresirani za kupovinu električnih automobila ne moraju plaćati nikakav porez na ta vozila, dobivaju subvencije, imaju besplatan parking u svim gradovima i još se mogu voziti po onim trakama koje su inače rezervirane u cestovnom prometu za javni gradski prijevoz. Zbog čega govorim sada o Norveškoj? Dakle, Norveška je jako bogata sa naftom, međutim Norveška se očigledno priprema i za postfosilno razdoblje i mislim da se mudre države trebaju pripremati i za postfosilno razdoblje. Iako je ideja liberalizacije i općenito trećeg europskog energetskog paketa i liberalizacije koje donose za ukupne energetske djelatnosti na području EU bila motivirana i podizanjem, tako da kažem konkurentnosti i pravedne tržišne utakmice različitih subjekta na tržištu, a u cilju dokidanja monopolističke pozicije velikih mega energetskih kompanija jer to nije bio samo slučaj u Hrvatskoj, nego je to slučaj gotovo u cijeloj Europi koja bi postepeno trebala dovesti i do smanjenja cijena energenata, ja jako sumnjam da će se to dogoditi u ovom području. Dakle, moramo prihvatiti činjenicu da polako ulazimo u postfosilno razdoblje i da se mudra država treba početi pripremati za scenarij kada više nećemo imati fosilna goriva na raspolaganju. I zbog toga smatram da je Norveška pametno odlučila kada je odlučila ulagati u nabavu električnih automobila, a treba imati na umu i činjenicu da je Hrvatska se obvezala u pregovorima sa EU da će do 2020. godine imati 9% alternativnih energenata u ukupnom cestovnom prometu. I sada bih krenula sa nekim opservacijama na temu ovoga zakona, a prva opservacija se vezuje upravo uz biogoriva. Naime ovaj zakon, odnosno Prijedlog zakona se zove Zakon o tržištu nafte i naftnih derivata, ali obuhvaća i područje regulacije tržišta sa biogorivima. Tu bih htjela napomenuti da biogoriva nisu nafta niti naftni derivati pa je zakon u principu, ime ovog zakona je pomalo neprecizno jer se ipak odnosi i na biogoriva, doduše u jako malenom dijelu, a biogoriva kao što se može vidjeti i iz samo objašnjenje terminologije nije naftni derivat niti nafta. Dakle, mislim da će u budućnosti cestovnog prometa jako veliku ulogu imati biogorivo, a Hrvatska je jako nepripremljena u tom dijelu za budućnost koja dolazi pa koliko je meni poznato niti na jednoj benzinskoj crpki u Hrvatskoj vi ne možete kupiti biogorivo. Imate umješavanje biogoriva, međutim nemate bio gorivo samo po sebi, a dolaze nam dosta velike obaveze u tom dijelu pa mislim da bi ipak Vlada RH i resorno ministarstvo trebalo znatno veću pozornost posvetiti i načinima na koji možemo u cestovnom prometu ostvariti ove ciljeve koji nam predstoje iz onoga što smo ispregovarali sa EU. Tu je bilo jako puno riječi o liberalizaciji. Liberalizacija je kao što sam već spomenula predviđena sa trećim europskim energetskim paketom i naravno da bi ona mogla dovesti do onoga što se pokazuje u nekim drugim sektorima do smanjenja cijena energenta, odnosno konkretno možemo govoriti o električnoj energiji ili ako uspoređujemo sa nekim drugim stvarima, ako govorimo o telekomunikacijama, liberalizacija tržišta je dovela do smanjena cijena telefoniranja iz mobilnih mreža. Isto tako ako govorimo o liberalizaciji taksi usluga vidjeli smo da je liberalizacija taksi usluga također dovela do smanjenja cijena taksi usluga, pa je naravno moguća korist liberalizacije i u ovom segmentu tržišta da dođe do pojeftinjenja cijena no bojim se kao što sam rekla s obzirom da stupamo sve više prema post fosilnom razdoblju da tu neće biti tako. U novim okolnostima gdje se jako velika uloga prepušta tržištu najznačajniju ulogu ustvari ima neovisni regulator, to je konkretno u hrvatskom slučaju HERA i HERA mora biti neovisna ne samo od politike, ona mora biti neovisna i od utjecaja od velikih igrača koji se nalaze na tržištu i ja se nadam da će HERA biti u stanju odgovoriti ovim izazovima koji predstoje pred njom i da će doista biti neovisan regulator koji će određivati pravila igre na transparentan i neovisan način u Hrvatskoj. Ukratko još imam tu jednu primjedbu na konkretan članak zakona koji se odnosi na ravnatelja agencije. Naime u članku 24.imate stavak 4. i stavak 5. Stavak 4.govori o tome koje uvjete treba imati ravnatelj HANDA-e i onda se tu govori da treba imati osim stručne spreme deset godina radnog iskustva od čega od najmanje pet godina radnog iskustva na izvršnim rukovodećim poslovima a kada govorimo o zamjeniku ravnatelja HANDA-e onda se tu govori da zamjenik ravnatelja ili zamjenica ravnatelja treba imati najmanje pet godina radnog iskustva ali u djelatnosti naftnog gospodarstva. Ja doista smatram da osoba koja se nalazi na čelu HANDA-e osim iskustva na rukovodećim pozicijama u biznisu bi trebala imati određena iskustva i u naftnom biznisu kako bi mogla na kompetentan način upravljati ovom važnom agencijom. I bilo je dosta riječi o tome da HANDA više neće biti javna ustvari ustanova, da je izgubila svoju neovisnost. Mi smo čuli u prethodnim izmjenama zakona kojima se regulirala nova pozicija HANDA-e da je to poduzetno kako ne bi došlo do ustvari cjenovnog udara na hrvatske potrošače jer se sav taj dio prema EU prikazuje kao trošarine, kao što prije nije bilo, pa evo ga naravno da postoje argumenti i za i protiv ovakve odluke ali ukoliko će to na neki način zaštiti hrvatske potrošače ja mislim da je bilo vrijedno takvog iskoraka i nadam se da je EU prihvatila takvu argumentaciju od strane Hrvatske Vlade.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik, Josip Borić replika.
Pa kolegice Holy, vi ste u svojoj raspravi spomenuli ovo istraživanje koje je provela Norveška tvrtka i najave da bi Hrvatska mogla biti malo Norveška, međutim iako ima određenih sličnosti po približno, jednaki broj stanovnika itd. ima jedna mala razlika, Norveška nema ovakvu Vladu i ovakvog ministra gospodarstva. To je jedna mala razlika i ona je vrlo bitna. To čini veliku razliku između nas i njih. A što se tiče toga da male države s obzirom da mogu imati naftu moraju onda naći načina da to mogu podijeliti sa narodom. Imamo primjer Venezuele koja ima puno nafte ali siromašan narod. A na primjeru vode gdje smo mi kao Hrvatska među najbogatijim državama u Europi pa čak i u svijetu pokazujemo da ni s tim resursom ne znamo upravljati. Imamo najskuplju vodu gotovo u čitavoj Europi. Tako da o toj priči ne treba puno, jer pokazalo je vrijeme da za to ipak treba biti i sposobnosti.
Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Mirela Holy.
Pa ja mislim da tu nije samo odgovornost jednog ministra, da tu možemo govoriti o odgovornosti općenito politike pa i one politike od prije pa i ove politike sada zbog toga što pametna i mudra država zna koja je njena strategija i kamo ide i što želi postići, na koji način se želi pozicionirati kao država, u kojim strateškim sektorima i na koji način planira razvijati određene gospodarske grane, moj je dojam da baš niti vaši kolege u prethodnim mandatima nisu bili jako uspješni u tom dijelu i to naravno ne smije biti alibi za one koji su sada na poziciji da rade nešto drukčije ali evo ga, ima još dvije godine do kraja mandata, budemo vidjeli kako će se situacija razvijati do kraja mandata. Ja moram priznati da sam ja jako skeptična prema ovom naftnom i plinskom biznisu u Jadranu zato što sam dobila informacije na kraju krajeva od stručnih ljudi iz Ine da su provođena bila jako detaljna istraživanja i da nije baš bila takva optimistična slika vezna uz to i mislim da bi bilo mudro od Hrvatske da zaboravi možda na nekakve velike fosilne izvore u Hrvatskoj i da pokuša iskoristiti maksimum od onoga što doista imamo a to su nekakvi alternativni energetski izvori, obnovljivi izvori energije a tu bih htjela podsjetiti da je jedno njemačko istraživanje koja je bila motivirana od strane Europske komisije pokazalo da, jer se stalno govori o tome da su obnovljivi izvori energije jako subvencionirani da nisu kako da kažem isplativi ako nisu pod subvencijama. Ono što je tužna činjenica da mi subvencioniramo i fosilna goriva ali o tome se uopće ne priča u javnosti.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Branko Vukšić, replika.
Uvažena kolegice Holy, Vlada želi tračak optimizma pa onda govori o tome kako ćemo u budućnosti imati velike izvore nafte vjerojatno ćemo i naftu izvoziti. Ja ću osvrnuti se na vašu diskusiju o HERA-i odnosno o nezavisnim regulatorima. Rekli ste da nezavisni regulator treba biti i neovisan od velikih sustava. Međutim, znate koja je naša praksa, iz velikih sustava u nezavisne regulatore dolaze i iz regulatora se vračaju u velike sustave. Tako da ovo, neovisnost kada se govori o našim agencijama, kada se govori o našim fondovima, vijećima koja su neovisna to je na vrbi svirala jer sve što se događa, što se događa i u Agenciji za elektroničke medije i u drugim agencijama, nezavisnim regulatorima sve je povezano, sve je ciljano, mi smo mala zemlja, vrlo teško je zatajiti. Sjetite se samo kada smo tu za neke agencije, kada su neki SDP-ovci izlazili van kada su glasali za ono što je bilo nametnuto, nikome nije recimo čovjeka kojeg je Sanader postavio i SDP izabrao. Pa mislim da je iluzorno uopće očekivati da će se što poboljšati. Govorili ste isto tako o Norveškoj. Norveška se ponaša kao siromašna zemlja, kao zemlja u kojoj će sutra sve nestati. Ali mi smo bogati, kada ćemo govoriti o ugljikovodicima onda ćemo raspravljati i o tome što se u Jadranu našlo, što se nije i ovdje su i neke karte, imamo oprečne rezultate ali ćemo voditi o tome računa.
Odgovor na repliku poštovana zastupnica Mirela Holy.
Pa ja nažalost moram kolega utvrditi da ste u pravu i da nažalost ovaj postupak liberalizacije odnosno jačanja uloge agencija kao neovisnih regulatora u Hrvatskoj nije krenuo baš u najboljem smjeru i nije krenuo u smjeru u kojem je krenuo u drugim europskim državama gdje doista regulatori jesu regulatori. Ali evo ga, vezano uz HERA-u nadam se da će Europska regulatorna energetska agencija tu malo vršiti pritisak i da stvari neće, jer je ovo doista strateška djelatnost i tu trebaju vladati doista kako da kažem principi jednakih pravila, igra za sve, vrlo točno definiranih i procedura i postupaka i to. Ali ja ne volim biti kako da kažem pesimistična i uvijek se želim nadati da ćemo shvatiti da doista neće biti točna ona Einsteinova da je samo ljudska glupost bezgranična, da čak ni svemir nije bezgraničan. I da će se pokazati drugačije i da ćemo shvatiti da politika mora biti posao u javnom interesu i da ne možemo razmišljati na kratke staze, motiviran je isključivo sa nekakvim partikularnim, stranačkim ili interesima određenih grupa i lobija i da se takav način ponašanja i vladanja u dugoročnom smislu isplati za sve.
Hvala lijepa. Na redu je poštovani zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče, poštovani gospodine zamjeniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Pa Vlada u protekle dvije godine drugi puta mijenja Zakon o tržištu nafte i naftnih derivata. Ova druga izmjena zakona u bitnom se svodi na dva razloga. Prvi je slobodno formiranje cijena nafte i naftnih derivata i drugi razlog odnosi se na preustroj Hrvatske agencije za naftu i naftne derivate. U ime Kluba Hrvatske demokratske zajednice kolega Popijač je govorio o razlozima koji su naveli Vladu da krene u slobodno formiranje cijena naftnih derivata i rekao je stav Kluba Hrvatske demokratske zajednice koji se ne slaže jer drži da je postojeće rješenje bolje za građane Republike Hrvatske. Ja bih samo tu dodao da je Savez udruga za zaštitu potrošača Hrvatske u tijeku rasprave sa zainteresiranom javnošću dao primjedbu u kojoj kažu da nije prihvatljivo da na međusobno različitim područjima unutar Republike Hrvatske gdje nema uvjeta za tržišno natjecanje a to su otoci i područja slabije opskrbljenosti mjestima za prodaju nafte i naftnih derivata energetski subjekti formiraju cijenu naftnih derivata po pojedinom prodajnom mjestu tj. po … [[Govornik se ne razumije.]] stanici. I zato su predložili da se u članku 7. unese novi stavak koji glasi da maloprodajna cijena naftnih derivata pojedinog energetskog subjekta jednaka je na području cijele Hrvatske. Držim da bi to bilo korektno i prema stanovnicima otoka a i prema stanovnicima slabije naseljenih područja gdje nisu prisutne niti veliki broj energetskih subjekata niti je veliki broj crpnih stanica pa onda jasno zbog nemogućnosti konkurencije svakako da će stanovnici tih područja plaćati višu cijenu nafte i naftnih derivata u Republici Hrvatskoj. I mislim da bi to trebalo prihvatiti da pojedini energetski subjekt kada formira cijenu nafte da ona bude jedinstvena na cijelom području Hrvatske a ne ovisna o pumpi, do pumpne stanice. No, ja ću nešto drugo govoriti a to je ovaj drugi razlog zbog čega je Vlada krenula u izmjenu zakona a to je status HANDA-e. Meni se čini da ovim zakonom se HANDA u odnosu na njen dosadašnji ustroj svodi na razinu evidentičara. Ono što je u bivšoj vojsci bio čato. Ona je do sada prema zakonima iz 2006. godine Zakon o tržištu nafte i naftnih derivata formirana kao Hrvatska agencija za obvezne zalihe nafte i naftnih derivata. Tim zakonima koji su bili usklađeni sa trećim energetskim paketom u potpunosti HANDA je sukladno tim europskim direktivama postala središnje državno tijelo za obvezne zalihe nafte i naftnih derivata te je do 1. siječnja 2013. godine kada je stupila na snagu ova prva izmjena zakona koju je Vlada predložila u prosincu 2012. godine HANDA bila i regulatorno energetsko tijelo jer je jedina kao samostalna, neovisna i neprofitna javna ustanova bila ovlaštena formirati, održavati, skladištiti, zanavljati i prodavati obvezne zalihe nafte. Dakle, izmjene zakona iz 2012. godine HANDA je bila potpuno neovisna i neprofitna javna ustanova koja je imala javne ovlasti, koja je imala vlastite izvore prihoda i koji nisu bili mali. Prema godišnjem financijskom izvješću HANDA-e za 2011. i 2012. godinu HANDA je uprihodila godišnje negdje između milijardu i 150 do milijardu i 250 milijuna kuna. Nakon što je Vlada krenula u izmjenu zakona krajem prosinca 2012. godine i HANDA-i preuzela njena izvorna sredstva, u proračunu za 2013. godinu na poziciji HANDA-e je predviđeno 700 milijuna kuna. Dakle, izmjenom zakona je Vlada HANDA-i preuzela 400 milijuna kuna prema prijedlogu proračuna za 2013. godinu da bi kroz dva rebalansa proračuna i tih 700 milijuna kuna koliko je bilo potrebno za rad HANDA-e i za formiranje obveznih zaliha nafte i naftnih derivata smanjila na 430 milijuna kuna. Dakle, kroz prošlu godinu HANDA je temeljem izmjena zakona iz 2012. godine ostala bez 700 milijuna kuna što je temeljem izmjena Zakona o trošarina postalo prihod državnom proračunu. Dakle ministar financija je jednim vještim manevrom, jednom regulatornom, neovisnom, samostalnom državnom tijelu koje je formirano prema europskoj direktivi iz 2009. godine sredstva koja su bila namijenjena za izgradnju što zaboravljamo, izgradnju skladišnih kapaciteta za obvezne zalihe nafte preuzelo te postalo dijelom državnog proračuna i na taj način smo u prošloj godini smanjili deficit državnog proračuna za 700 milijuna kuna na način da smo HANDA-u ubacili u državni proračun, preuzeli njena izvorna financijska sredstva, smanjili njene ovlasti, a čini mi se i učinili upitnim sigurnu opskrbu nafte koja je bila predviđena i u rukama neovisnog regulatornog operatera koji ima javne ovlasti. I sada ovim zakonom idemo još korak dalje i mijenjamo ustroj HANDA-e. Ne samo da mijenjamo ustroj HANDA-e, mi smo promijenili čak i njezin naziv. HANDA je do danas bila Hrvatska agencija za obvezne zalihe nafte i naftnih derivata, od danas HANDA postaje Hrvatska agencija za naftu i naftne derivate. Dakle onaj dio koji se spominje obveznim zalihama u njenom nazivu više nije naveden i to nije tek tako. To je doista bitno smanjena uloga HANDA-e koja sada potpuno postaje ovisna o sredstvima državnog proračuna i to je u svom uvodnom izlaganju gospodin Popijač govorio. Ne smije se, nedopustivo je da se izvorna sredstva koja su europskim direktivama koje su sukladne trećem europskom energetskom paketu implementirana u hrvatsko zakonodavstvo više ne poštuju, dapače mijenjaju se i sada ta sredstva koja su hrvatski građani plaćali kada su kupovali naftu i naftne derivate, više nisu izvorno namjenski određena za stvaranje zaliha nafte i izgradnju skladišta za obvezne zalihe nafte u Republici Hrvatskoj, već postaju dijelom prihoda državnog proračuna i na taj način hrvatski građani praktično plaćaju kudikamo veću cijenu nafte nego bi bila ona koja bi trebala biti kada bi HANDA vršila svoje izvorne ovlasti koje su prema Zakonu o tržištu nafte i naftnih derivata i prema europskim direktivama i namijenjene. Prema tome, želim reći da je ovim izmjenama zakona s jedne strane ne doprinosimo kvalitetnoj i sigurnoj opskrbi nafte i naftnih derivata u Republici Hrvatskoj, odustajemo od projekta izgradnje skladišta za potrebe obvezne zalihe nafte u Republici Hrvatskoj. Kada je Vlada predložila proračun 2013. godine onda je na poziciji kapitalnih transfera HANDA-i bilo planirano za tu potrebu svega 40 milijuna kuna, a u proračunu kojega smo usvojili u prosincu ove godine HANDA-i je čak i tih 40 milijuna kuna ukinuto pa dakle više na poziciji HANDA-e. Za potrebe izgradnje takvih kapaciteta, skladišnih kapaciteta nema predviđene niti jedne jedine lipe. Zbog toga i iz tih razloga što mi se čini da ovakvim i siguran sam da ovakvim prijedlogom zakona mi praktično nismo na tragu poštivanja europske direktive, na tragu onoga što je osmislio treći europski energetski paket, dapače od toga odustajemo jer i u samoj direktivi na koju se vezuje treći energetski paket govori se da države članice trebaju imati takva središnja tijela za zalihe koja moraju imati poseban pravni status, a koji se taj pravni status ovim zakonom gotovo poništava i Vlada ostaje kao što sam rekao uloga HANDA-e u odnosu na njenu raniju ulogu, spušta se na razinu običnog evidentičara koji više nema ta regulatorna prava i prije svega javne ovlasti koje je imala do prijedloga ovog zakona. Hvala.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku, Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Bačić, dobro ste primijetili to iako meni iz ovog teksta ovog zakonskog prijedloga nije jasno je li se HANDA koja je uključena kako ste sami rekli u državnu riznicu i ministarstvo izgubila svoju neovisnost koju je trebala prema definiciji kod osnutka ili utemeljenja imati kao tijelo, potpuno nezavisno, regulatorno tijelo, kao nešto što je, kao javna ustanova koja ima javne ovlasti. Prestaje li ona postojati i da se onda na stranici 2. piše da se nužno novim zakonom odredi postupak osnivanja Hrvatske agencije za obvezne zalihe nafte. Je li to bivša HANDA, je li to potpuno nova agencija koja bi se možda zvala HAZNA po ovom, po skraćenici ovome. Ja zaista ne znam jesu li to dvije agencije onda HANDA plus HAZNA ili to HANDA postaje HAZNA. Uostalom vrlo je učestalo od strane ove Vlade da sve ono što evo počinje sa h pomalo se uništava pa imamo HINA-u koja je također znamo u kakvoj situaciji. Ja mislim da će uskoro i hidranti prestajati postojati jer se zovu hidranti, a ne idranti. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Kolega Tušak pa niste najavili? Jeste?
Hvala potpredsjedniče.
Evo dozvolite samo sekundu. Izvolite, odgovor na repliku. Ali nisam primijetio.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Grubišić, da vi ste i u ime kluba HDSSB-a uvodno govorili o tome da sada imamo tri agencije, pa ste rekli da imamo HANDA-u i imamo ovu računajući da se HANDA ne ukida, nego da se ovim zakonom stvara nova agencija. I to bi se ako se slušaju jutrošnje vijesti na radio postajama doista i dalo naslutiti, jer kaže današnjim zakonom se liberalizira formiranje cijena nafte i naftnih derivata na hrvatskom tržištu i stvaraju se pretpostavke za osnivanje Hrvatske agencije za naftu i naftne derivata što bi se dalo zaključiti da je to sad neka nova agencija kao što ste i vi zaključili. Međutim, nije. Ovim zakonom se mijenja status postojeće agencije koja je do jučer bila Hrvatska agencija za obvezne zalihe nafte i naftnih derivata. Sada se iz njenog naziva izbacuje onaj dio koji se odnosi na obvezne zalihe i postaje Hrvatska agencija za naftu i naftne derivate. Ne samo da ona u svom nazivu gubi dio koji se odnosi na obvezne zalihe. Ona ono što je puno važnije gubi onaj status koji je imala do dana današnjeg, možda čak do prosinca 2012. godine. Sada to samo na određeni način dorađujemo onu izmjenu zakona iz 2012. godine kada smo agenciji HANDA-o oduzeli javne ovlasti, kada ona više nije bila samostalno neovisno regulatorno tijelo u Republici Hrvatskoj. Sad te poslove preuzima ministarstvo putem povjerenstva koje je ovim zakonom predviđeno. I to nije dobro. Trebali smo ostati na onom rješenju koje proizlazi iz Direktive Vijeća iz 2009. godine temeljem kojega je HANDA doista postala neovisna ustanova u Hrvatskoj.
Hvala. Kolega Tušak, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. U ime Hrvatskih laburista – stranke rada tražim stanku od 10 minuta jer smo dobili informaciju da je hrvatska Vlada na sjednicu stavila Zakon o radu bez da je usuglašen sa socijalnim partnerima.
Utvrđujem stanku u trajanju od 10 minuta. HDZ izvolite. Isti razlog. HDSSB isto. Hvala. Stanka u trajanju od 10 minuta. Nastavljamo sa raspravom. Završnu riječ u ime Kluba HNS-a, Petar Baranović, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvaženi gospodine zamjeniče sa suradnicima. Poštovane kolegice i kolege. U izlaganju u ime kluba, vrlo kratko i vrlo jednostavno sam obrazložio zbog čega je Klub HNS-a za ovaj zakon, između ostalog osim same činjenice da smo dio vladajuće koalicije. A sad bih prokomentirao neke stvari koje su se nametnule kao teme tijekom ove rasprave, a tiču se funkcioniranja tržišta, konsekvenci koje će liberalizacija tržišta eventualno imati na krajnjeg potrošača i na samu činjenicu da se temeljem ovog zakona mijenja pozicije HANDA-e i da HANDA ide pod državni proračun. Počet ću od ove HANDA-e, od agencije i činjenice da ona ide pod državni proračun. Zašto? Pa ja vjerujem da nema neke bitne poveznice između procesa koji se događa na razini jedinice lokalne samouprave i regionalne uprave i onoga što se događa sa Hrvatskim državnim proračunom. Kada uzmemo u obzir činjenicu da je zadnjih nekoliko godina u tijeku proces formiranja riznica pri gradovima i županijama koji se odvija potpuno ispravno sa argumentacijom racionalizacije poslovanja ušteda i optimalnijeg korištenja financijskih sredstava. Kao što gradovi i županije formiraju riznice da bi objedinili sredstva i koristili sredstva na najoptimalniji način unutar svog proračuna i riznice, tako vrlo izvjesno tom logikom ide i državni proračun. A zbog čega se državni proračun otežano puni? To je jako duga priča i neće stati u 5 minuta. To je priča promašaja i vođenja države bez strategije u zadnjih 20 godina i činjenica da danas imamo ovakvu strukturu i gospodarstva i sve one faktore formirane na način na koji su formirani kroz ove dvije decenije u kojima država već 20 godina ne može funkcionirati, a da svake godine ne posegne za zaduživanjem. To nije izum ove Vlade, nije čak ni one prošle. To je stvar kontinuiteta, pogreške u RH. Pitanje funkcioniranja tržišta, određivanje cijene nafte. Mi smo nažalost prije nekoliko godina doživjeli promjenu, koncept određivanja cijene nafte koja ima vrlo izvjesno poveznicu s činjenicom da smo nekad kontrolirali INA-u kao veliku kompaniju koja je i istraživala i vadila i prerađivala naftu i naftne derivate i tad je bilo bitno koliko INA nafte vadi iz domaćih bušotina u kontekstu same konačne cijene, postoji … [[Govornik se ne razumije.]] prostor. Tad je čak bilo bitno i koliko zapravo košta cijena barela sirove nafte. 2008. godine smo imali rekordni skok tad na 146 dolara po barelu sirove nafte u situaciji kad je tečaj dolara čak bio i puno jači nego što je danas pa su cijene nafte u maloprodaji bile puno manje od cijena recimo 2009., 2010., posebice 2010. nakon što smo izgubili konkretnu kontrolu nad upravljanjem INA-om. INA je postala kompanija kao i sve druge velike naftne kompanije koje spadaju u red onih koje nabavljaju sirovu naftu, prerađuju sirovu naftu i puštaju je na tržište. Na tu cijenu naftnih derivata na mediteranskom tržištu RH ne može utjecati. To je nešto što se neće mijenjati ni nakon ovog zakona, niti smo imali utjecaja prije ovog zakona. Ovaj je zakon liberalizacijom tržišta onima koji u konačnici snablijevaju potrošače, daje mogućnost da funkcioniraju po načelu slobodnog tržišta i daje šansu da se u Hrvatskoj dese efekti kakvi su se desili i na tržištu električne energije. Tržište električne energije je reagiralo pozitivno. Mi imamo činjenicu pojeftinjenja ulaskom drugih igrača na tržište i liberalizacijom tržišta električne energije odnosno mogućnošću slobodnog formiranja cijena. Navesti da je ovim Vlada kapitulirala i spustila kontrolu jednostavno nije točno jer je Vlada u slučaju da igrači na tržištu ne reagiraju na ispravan način ostavila zaštitni mehanizam koji joj daje vremena da intervenira i da eventualno korigira ovu odluku ukoliko se ona ne pokaže praktična i korisna za konzumente i potrošače na hrvatskom tržištu. Članak 9. stavak 2. kaže, odnosno članak 9. kaže "cijena nafte i naftnih derivata utvrđuje se u skladu s pravilima kojima se uređuju tržišni odnosi", dakle slobodno tržište. Iznimno od stavka 1. ovog članka, Vlada RH može u cilju zaštite potrošača regulacije tržišta ili drugih opravdanih razloga uredbom propisati najvišu razinu maloprodajnih cijena za pojedine naftne derivate, za neprekinuto razdoblje od najduže 90 dana. Dakle Vlada ima mehanizam ukoliko se stvar otme kontroli, kao odgovorna Vlada reagirati i ima period od 90 dana da sagleda situaciju da eventualno povuče poteze ukoliko konsekvence ovog zakona budu negativne. Iz tog razloga će klub HNS-a ponavljam podržati ovaj zakon. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo dvije replike. Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Baranoviću, vi ste i uvodno u ime kluba, a sada i završno u ime kluba ponovili istu stvar. Dakle vi pokušavate braniti činjenicu da se do jučer namjenska sredstva koja su bila izvorni prihod HANDA-e i koja su bila namijenjena za osiguranje zaliha nafte i naftnih derivata i što je ne manje važno za izgradnju skladišnih kapaciteta u RH čime bi se otvorio na određeni način projekt investiranja i u takve investicije u RH vi dakle branite što sada ta sredstva koja su do jučer bila namjenska koja su mogla potaknuti nekakve investicije otvoriti nova radna mjesta postaju dijelom državnog proračuna i ono što je bilo do 2012.namjenski sada postaje isključivo stvaranjem mogućnosti za krpanje državnog proračuna. To smo dobili Zakonom o izmjenama i dopunama zakona o tržišnoj nafti i naftnih derivata. Ako vi držite da je to dobro to je uredu ali onda ne možemo braniti poziciju da je ovo dobro rješenje jer HANDA prije ovog zakona i nakon ovog zakona nije ista. Ona je bila samostalna, regulatorna agencija sa javnim ovlastima koja je imala svoje izvorne prihode i koji su prihodi bili sukladni europskoj direktivi namjenski za sigurnost opskrbe nafte RH s jedne strane i s druge strane za stvaranje potrebnih kapaciteta za skladištenje tih istih zaliha nafte i naftnih derivata u Hrvatskoj. To je bilo do danas, nakon ovoga mi u državnom proračunu takvih novaca nemamo. A znajući u kakvoj je situaciji državni proračun ni u idućem vremenu mi ne možemo očekivati da se iz državnog proračuna na ovoj poziciji za investicije u izgradnju vlastitih skladišta išta uloži jer kažem prošle godine još bilo negdje planirano 40 milijuna kuna na kapitalnim investicijama ove godine nije ni to.
Hvala. Imamo odgovor kolega Baranović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bačiću vi prejudicirate stvari. Potpuno je nebitno da li će HANDA biti ovisna ili neovisna, bitno je da HANDA izvrši svoj zadatak. To je suština stvari kolega Bačiću. Bitno je da HANDA izvrši svoj zadatak. Paralelno s tim državni proračun mora funkcionirati. Ne možemo u ove dvije minute odgovora na repliku elaborirati zbog čega i kako je došao u ovu situaciju ponavljam, ali je činjenica koja je za nas sve relevantna da danas nije jednostavno osigurati funkcioniranje državnog proračuna. U tome moramo biti racionalni i svaka moguća varijanta optimalnijeg korištenja sredstava unutar proračuna, državnih sredstava apsolutno mora biti prioritet svake odgovorne Vlade. Hvala lijepo.
Sljedeća replika Đuro Popijač. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega, cijeli svijet i EU naravno misli i tvrdi i tako se organizira da ova agencija ne može biti dio ovakvog sustava kakav jedino vi očito tvrdite da može biti i da je svejedno da li je ovisna ili neovisna. Nije svejedno, inače se ne bi takve regulative i na razini Međunarodne agencije za energiju i na razini direktiva EU uopće donosile jer bi bilo svejedno. Pa nije svejedno zato se i donose. I nije isto i ne možete komparirati objedinjavanje sredstva onih koji se mogu i oni koji pripadaju državnom proračunu i proračunima lokalnih samouprava sa nečim i sa prihodima koji nisu namijenjeni da budu krpanje državnog proračuna. To se ne smije i te regulative eksplicitno i kažu, nameću obvezu državama članicama da se čitavo to područje izdvaja iz nadležnosti bilo kojeg političkog utjecaja na kraju krajeva jel postoji nekakvi zajednički interesi nekakvi zajednički ciljevi. Kada govorite o liberalizaciji cijena i spominjete, hvalite se da ste nešto učinili sa HEP-om sa cijenom struje i sa svim onim što se omogućilo kada se otvorilo tržište, a zbog čega ste onda natjerali HEP da 2012.godine poveća cijenu el.energije za 30% pa ste ga i posebno stavili u nepovoljan položaj u odnosu na to tržište koje se otvaralo već iduće godine. i pola godine HEP nije mogao zbog toga reagirati, zbog petljanja i zbog nespremnosti da uredite druge regulatorne odnose unutar sustava da bi HEP to isto tako mogao. Tada ste govorili da je HEP uništen zato što se nije dozvolilo povećanje cijene struje u nekakvom dvije godine kriznog perioda [[Upadica: Hvala.]] Sada je to odjednom dobro da se smanji cijena struje, vi smatrate velikim vašim dostignućem.
Hvala. Odgovor kolega Baranović.
Krenut ću od HEP-a kolega Popijač, cijena struje je korigirana za 30% zato što vi iz političkih razloga bez obzira na preporuke HERA-e niste korigirali cijenu struje i ugrozili ste poslovanje HEP-a, a između ostalog ugrožavali ste ga i u godinama prije povlačeći dobit HEP-a za krpanje državnog proračuna. Prema tome, ima još i niz taktičkih detalja u HEP-u o kojima bi bilo bolje da ne raspravljamo u ovome Saboru. a što se tiče vašeg izlaganja vezanog uz praksu zemljama EU ona i o ovom pitanju kao i u mnogim drugima u okviru omogućenog manevarskog prostora … stečevine EU varira od zemlje do zemlje, a o tome će vam vrlo vjerojatno u svom završnom osvrtu reći nešto gospodin zamjenik ministra. Hvala lijepo.
Hvala. I završna riječ u ime predlagatelja, zamjenik ministra Alen Leverić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Nema uvaženog zastupnika Grubišića ali čisto da ga informiram, znači prema općim uvjetima koje je izdala HERA Narodne novine 158/13 definirano je što je kvaliteta u području plina i tko prati operater transportnog sustava i operater distribucijskog sustava. Mislim da to samo čisto jer je pitao tko prati kvalitetu plina OTS i ODS. Druga bitna stvar koja je ovdje danas spomenuta su podaci o ugljikovodicima a ne ugljikohidratima. Ugljikovodici u strukturama i na Jadranu i na Dinaridima i na području kontinenta postoje. Ono što izlazi da su podaci koji su evidentirani i koji izlaze van stari su prije ovog istraživanja na području Jadrana stari su 30 godina. Tehnologija koja je bila korištena prije 30 godina samo u području platformi pa mi je višestruko lošija. Na primjer prije 30 godina niste mogli formirati plutajuće platforme za područje Jadrana što znači da bilo koja svjetska kompanija ako je htjela ulaziti na područje Jadrana nije mogla jer su troškovi plutajućih platformi bili visoki u odnosu na zalihe koje su bile u strukturama. A tada se više koristilo platforme koje su prikovane za dno odnosno koje su fiksirane. Isto tako podaci prije 30 godina i analize su trebale biti sastavni dio, odnosno trebale su biti vlasništvo Republike Hrvatske. I sada ću se nadovezati na gospodina Borića. Svi zakoni u rudarstvu, počevši i od samostalnosti Republike Hrvatske pa do ovog posljednjeg zakona kojeg je ova Vlada promijenila znači prije kukuriku koalicije, striktno stoji, vlasništvo seizmičkih podataka je Republika Hrvatska. Mi smo vlasnik. Nikada ti podaci nisu iz INA-e došli u vlasništvo Republike Hrvatske dok mi sada, ova Vlada nije krenula u njihovo prikupljanje. Ja se pitam koja odgovorna država može pustiti da 15 i više godine podaci koji su vlasništvo nas, građana naših ne dođu pod okrilje Republike Hrvatske. Mi smo podatke preuzeli, vjerujte mi bilo je teško. Svi podaci su pod našom kontrolom i oni sada jesu zapravo vlasništvo Republike Hrvatske. Druga bitna stvar koja je ovdje spomenuta jesu da investicije u ugljikovodike nisu bile prijašnjih godina. Upravo ako se sjećate rasprava o Zakonu o rudarstvu od prošle godine a kasnije Zakon o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika nekoliko puta je ovdje istaknuto da tadašnji zakon je bio sve samo ne friendly za investitore. Taj zakon nam je imao tri natječaja, niste bili sigurni ako ste našli naftu ili plin, inače plin je prije pa ide nafta, niste bili sigurni da će moći eksploatirati. Upravo sa postojećim Zakonom istraživanja i eksploatacije ugljikovodika i sa postojećom bazom podataka o kojoj se radi dolazimo do onog da postaj potencijal i da postaje mogućnost za njihovu eksploataciju. Isto tako vrlo bitno je rečeno ovdje da za članove upravnog vijeća, čisto da podsjetim Zakon o agenciji odnosno HANDA-i je imalo i donesen je 2006. godine tada mislim da je bio članak 18 striktno stoji da su članovi upravnog vijeća birani na 5 godina kao i sada. Nismo ništa mijenjali jer smatramo da upravo zbog sigurnosti opskrbe članovi trebaju biti na 5 godina birani jer sigurnost opskrbe u nikakvom segmentu ne smije biti ugrožena. Isto tako nekoliko puta je spomenuto da li je HANDA na ovaj način kroz ovaj zakon da se umanjuju ovlasti HANDA-e i da je sigurnost i samostalnost HANDA-e upitna, ne, i da europske direktive to ne poznaju, ne trebamo ići daleko u Europsku uniju imamo susjednu Sloveniju koja ima potpuno isti zakon, sastavni dio HANDA-e proračuna funkcioniraju. Europska direktiva ne traži izričito oblik funkcioniranja nego za Europu je bitno vrijeme zaliha, 90-to dnevne odnosno druge vrste zaliha. Isto tako što se tiče proračuna, postoji vam nešto što se zovu tiketi a imate i u članku 15. ovog Zakona a i u opće poznato da tiketi su jedan od oblika zaliha. Znači Europska unija poznaje tikete. Znači ne moraju biti sve u sirovoj nafti, ne moramo držati kao što je kolega Rađenović rekao u Njemačkoj naftu, postoji tikete, mogućnost je da Hrvatska ima ono što se zove rezerve u vremenskom periodu 90 dana. Isto tako članak 9. i stavak 2. Vlada Republike Hrvatske regulacija cijena, prati itd., u članku 2. stoji vam lijepo postoji nešto što se zove Plac European Markecken i Plac Krub Oil Marketvire, znači Vlada Republike Hrvatske i dalje prati cijene na tržištu, prati ih na dnevnoj razini kao što smo i do sada radili samo što smo i do sada radili samo što smo sada svakih dva tjedna objavljivali maksimalne cijene i minimalne su bile definirane. Ovaj put isto tako nastavljamo praćenje i u bilo kojem trenutku vidimo da je opskrba, odnosno da su cijene išle izvan svih okvira zajedno sa Agencijom za zaštitu tržišnog natjecanja ukoristiti ćemo mehanizam iz stavka 2. članka 9. Ja mislim da sam odgovorio na sva pitanja, da, O.K., hvala lijepa.
Hvala i vama. Ako niste, biti će prilike, ima replika. Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo. Nije dobro se razbacivati sa izjavama a zanemariti činjenice. Pa kada govorite o tome da je ova Vlada prva koja je povukla te dokumente onda morate znati da se 2003. dogodio nekakav proces onoga koji je do sada imao svu tu dokumentaciju i koji se bavio istraživanjem. I tu dokumentaciju je trebalo izuzeti tada, prije privatizacije. I to je ključna stvar. Prema tome, ne možete reći u vlasništvu države, jer ako je INA nafta plin bio tada u 100%-tnom vlasništvu države onda se to podrazumijevalo da je u vlasništvu države. Međutim, onaj koji je radio proces privatizacije INA-e taj je u tom momentu morao … [[Govornik se ne razumije.]] neke stvari iz INA-e. I izuzeti određenu dokumentaciju iz INA-e jer u tom trenutku više država nije bila 100%-tni vlasnik. I logična stvar da strateška dokumentacija se trebala izlučiti. A u toj privatizaciji INA-e 2003. mogle bi se bajke napričati ali vrlo interesantno se govori samo o jednom području. Prema tome, vrlo je bitno u onom trenutku kada se prodala INA po 900 kuna po dionici čak i manje što je ostalo neiskorištenog bogatstva u toj INA-i, u kojem trenutku je bila tada eksploatacija, što se dogodilo kasnije i tko je napravio magistralni plinovod od Fažane do Zagreba da praktički mi u potpunosti možemo imat korist od nalazišta u sjevernom Jadranu jer dok nije napravljen taj magistralni plinovod od Fažane do Lučkog mi praktički nismo imali Bog zna kakvu korist osim financijske od nalazišta u sjevernom Jadranu. Zašto? Pa zato što smo morali koristit kapacitete drugih zemalja da taj plin dovedemo u Hrvatsku, a oni su nam puštali onoliko koliko su imali slobodno. Prema tome, nije se dobro razbacivati teškim riječima na nekoga drugoga, a hvalit sebe, a ne uzimat kompletan proces naprosto jer ništa niti počinje niti završava s jednom vladom, ali zbog političke korektnosti morate naprosto mislit na to.
Hvala. Odgovor, izvolite zamjeniče.
Hvala lijepo. Gospodine Šuker, slažem se s vama da ništa ne počinje i ne završava jednom vladom, ali se ne bih složio da od 2003. godine, odnosno možemo reći od 2004. niste uvidjeli upravo ovo što ste sada rekli, da su se počeli podaci uzimati iz INA-e pa … danas imali podatke i pripremljeni bili puno prije za investicijski ciklus nego što smo sada.
Sljedeća replika, Đuro Popijač.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Gospodine zamjeniče, evo ponovit ću što je kolega Šuker rekao. Nije točno, zapravo istina je, da ne kažem nešto gore da Republika Hrvatska nije bila vlasnik svih podataka sa kojima je raspolagala INA, o svim onim rezultatima istraživanja koji su provođeni kada je naravno INA bila državna firma i u pravilu i uglavnom je i obavljala ulogu svojevrsnog energetskog sustava, ključnog sustava Republike Hrvatske i nikad nije bilo pitanje da Republika Hrvatska to ne može koristiti. Kad vi govorite da ste stavili to sad pod kontrolu to znači šta, da ste išli sa specijalcima tamo i da ste to stavili pod kontrolu? To su bedastoće, oprostite na evo, neću biti grub. Dakle pitanje je bilo samo, barem u onom vremenu za koje ja mogu to svjedočiti da je bilo pitanje i višekratno postavljeno od same INA-e, imamo li gdje tisuće nečega, stranica, kubika staviti i u kakav adekvatan prostor. Ništa više ni manje od toga. Republika Hrvatska je uvijek mogla raspolagati sa tim i to je i činila na kraju krajeva i nemojte govoriti nešto za što ćete sutra na kraju krajeva vjerojatno i žaliti. Druga stvar i što se tiče HANDA-e. Naravno da organizacijski oblik može biti kakav hoće, ali eksplicitno stoji da financiranje zaliha i osiguravanje kapaciteta za zalihe ne može biti dio poreznih prihoda i točka. I možete govorit šta god hoćete. Dakle, vi ste novac koji je namijenjen za to i koji ne smije biti dio poreznih prihoda stavili kao porezni prihod. U tome je bitna razlika i tu kršite međunarodne dogovore. O tome se radi, o novcu, sasvim je svejedno tko će biti ravnatelj toga.
Hvala. Imamo odgovor, zamjeniče izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Gospodine Popijač, samo da vas podsjetim, dva puta ste tražili podatke od INA-e za vrijeme dok ste vi bili ministar i niste ih dobili. Ako treba ja ću vam to službeno i poslati, vaša državna tajnica je to poslala što znači da niste imali uvid u podatke INA-e. Možda ste zaboravili, ali dva puta ste tražili i niste dobili. Hvala.
Branko Bačić, replika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine Leverić, kažete da europska direktiva ne propisuje način organizacije tijela u državi članici koje brine o sigurnim zalihama nafte i naftnih derivata, već kažete da je država dužna osigurati količine nafte i naftnih derivata za 90 dana njegove prosječne potrošnje. Kako je HANDA nastala i rezultat provedbe Direktive Vijeća iz 2009. godine, to je broj 119, kao središnje tijelo za zalihu ja ću vam pročitati, citirati ću samu direktivu: kako bi se pomoglo poboljšanju sigurnosti opskrbe u zajednici zalihe poznate kao posebne zalihe koje su kupile države članice ili središnja tijela za zalihe i koje su uspostavljene na temelju odluka koje su donijele države članice moraju odgovarati stvarnim potrebama u slučaju krize. Također trebaju imati poseban pravni status kako bi se osigurala postupna dostupnost ako izbije takva kriza. U tu svrhu predmetne države članice trebaju osigurati poduzimanje odgovarajućih mjera za bezuvjetnu zaštitu tih zaliha od svih mjera ovrhe. To znači da tu posebnost pravnom statusu, a posebno sigurnost opskrbe HANDA-i jamče njena izvorna sredstva, HANDA-i jamče njena, ne HANDA-i nego Republici Hrvatskoj jamče izvorna sigurna, osigurana sredstva na poziciji odnosno na proračunu HANDA-e. A kada HANDA ovisi o sredstvima državnog proračuna, znajući kakve su mogućnosti državnog proračuna, kakvi su prihodi državnog proračuna, kakvi su rashodi i kakav je deficit državnog proračuna, ovakav pravni ustroj HANDA-e to njoj ne osigurava. Manje važno HANDA-i, puno važnije građanima Republike Hrvatske i gospodarstvu Republike Hrvatske i u tome niste u pravu kada tumačite ovu direktivu na način kako to pokušavate obrazložiti.
Hvala. I posljednja replika, Goran Marić. Izvolite.
Gospodine zamjeniče, kazali ste da ste sve pojasnili što su bile dvojbe ovdje iskazane, međutim niste se osvrnuli nijedanput na upravno vijeće agencije. Mogu ja i sačekat dok vi pročitate poruke. … [[Upadica se ne razumije.]] Nema problema, sačekat ću. Na upravno vijeće se niste osvrnuli uopće. Upravno vijeće definira se da čine pet članova od kojih jedan je predsjednik upravnog vijeća, a jedan njegov zamjenik, na prijedlog ministarstva imenuje Vlada. Stavak 3. kaže predsjednik upravnog vijeća je predstavnik ministarstva. A tko je zamjenik predsjednika upravnog vijeća, čiji je on predstavnik? To ne piše uopće. Piše da će biti jedan predsjednik upravnog vijeća i jedan zamjenik i to je jedan predstavnik ministarstva, to se misli na Ministarstvo gospodarstva, a drugi predstavnik će biti iz ministarstva nadležnog za financije. Pitao sam vas javno koje je to ministarstvo, je li možda namjeravate mijenjati naziv ministarstva za financije ili nadležnost Ministarstva financija dati nekom drugom. Nema niti jednog propisanog uvjeta za članove upravnog vijeća, niti jednog propisanog uvjeta, a odlučuju o tako bitnim stvarima - donose statut i druge opće akte, imenuje i razrješuje ravnatelja i zamjenika ravnatelja. Znači upravno vijeće koje nema uvjeta propisanih imenuje čak i ravnatelja agencije i zamjenika ravnatelja. Pa nije propisan niti jedan jedini uvjet da imaju visoku baš stručnu spremu ili bar nekoliko godina radnog iskustva, a o tome jeste li vi za tržišne formiranje cijena ili administrativno u ovoj Vladi se sve izmiješalo. Jedan dan određujete administrativno 30% mora cijenu HEP poskupjeti. Nakon mjesec dana kaže ministar vaš ima mjesta i za smanjenje cijena nakon toga. Ministar kaže da će se mijenjati cijena. I kaže treba HEP ponovo smanjiti cijenu nakon što se administrativno povećali cijenu.
Zahvaljujem. Nema odgovora. Ovime zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o tržištu nafte i naftnih derivata, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 560. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo i Klub zastupnika Hrvatske narodne stranke. Molim predstavnika predlagateljice poštovanog zamjenika ministra Alen Leverića da se očituje, prvo Odbor za zakonodavstvo, amandman br. 1 na članak 2.
Prihvaća se.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio. Amandman broj 2 na članak 3.
Prihvaća se.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman kluba zastupnika HNS-a
Prihvaća se.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio Konačnog prijedloga zakona. Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnite. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 85 glasova za i 32 glasa protiv donesen Zakon o tržištu nafte i naftnih derivata u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćanim amandmanima.
Nastavljamo sa 22. Prijedlog zakona o osnivanju Agencije za ugljikovodike, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 582. Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za gospodarstvo, Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Izvješća ste primili. S nama je u ime predlagateljice zamjenik ministra uvodno. Izvolite zamjeniče.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Zakon o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika stupio je na snagu 30. srpnja 2013. godine, te omogućio razvoj, istraživanje, eksploatacije nafte, plina u Republici Hrvatskoj sukladno svjetskoj praksi. Osnovna svrha donošenja Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika bila je otvaranje tržišta u skladu sa najboljim svjetskim praksama, stranim investitorima koji su spremni ulagati u projekte istraživanja i eksploatacije, te osiguranje pravne sigurnosti investitorima što će u konačnici imati višestruke pozitivne učinke na gospodarstvo Republike Hrvatske kao što su rast investicija, iskorištavanje važnih energetskih resursa koji će pozitivno utjecati na kraju na cijenu energenta, te na razvoj same industrije. U svrhu provedbe Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, a kako je definirano člankom 64. istog Zakona o eksploataciji ugljikovodika ovim zakonom se uređuje osnivanje Agencije za ugljikovodike koja je nužna radi provođenja odredbi Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika. Agencija je pravna osoba sa javnim ovlastima koja samostalno i neovisno obavlja poslove u okviru djelokruga i nadležnosti određenih ovim zakonom, Zakonom o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika i drugim propisima. Osnivač agencije je Republika Hrvatska, a osnivačka prava i dužnosti u ime osnivača obavlja ministarstvo nadležno za rudarstvo. Djelatnost Agencije za ugljikovodike utvrđena je odredbama Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, jer sustavna operativna podrška u poslovima vezanim za istraživanje i eksploataciju istih kao i trajno zbrinjavanje plinova u geološkim strukturama. U okviru svoje djelatnosti agencija upravlja podacima o ugljikovodičnim potencijalima geoloških struktura, te je iste ovlaštena predstavljati i prodavati zainteresiranim investitorima, priprema dokumentaciju za javna nadmetanja u svrhu davanja dozvola za istraživanje, eksploataciju ugljikovodika, prati ispunjenje ugovornih obaveza investitora koji su obavezali istraživati u Republici Hrvatskoj uzimajući u obzir najviše standarde zaštite okoliša, te pruža operativnu podršku investitorima prilikom istraživanja, eksploataciji ugljikovodika u Republici Hrvatskoj, a s ciljem osiguranja maksimalne koristi za samo gospodarstvo. Agencija obavlja velike poslove, ali ovdje bih htio istaknuti ovim zakonom to je predviđeno da podnosi izvješća Europskoj komisiji o svim poteškoćama s kojima se susreću investitori prilikom pristupa ili provođenja aktivnosti, traženja, provođenja aktivnosti istraživanja ili eksploatacije ugljikovodika u trećim zemljama na kojim bude ukazano uz poštivanje same poslovne tajne. Znači ona podnosi izvješće i Europskoj komisiji. Donošenjem ovog zakona, odnosno osnivanjem Agencije za ugljikovodike stječu se uvjeti za provođenje samih javnih nadmetanja za odabir najpovoljnijih ponuditelja za izdavanje dozvole i sklapanje ugovora za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika, a s time i pozitivnih kao što sam rekao financijski pokazatelji za proračun Republike Hrvatske kroz naknadu koju će investitori plaćati za navedene radove. Nadalje, pozitivni učinci na gospodarstvo bit će vidljivi već naredne godine kroz investiciju istražne bušotine, razvoj popratne lokalne industrije, te u konačnici u trenutku otkrivanja značajnih rezerve i eksploatacije nafte i plina pozitivni utjecaj na konačnu cijenu energenata. Mislimo na naftu i plin u Republici Hrvatskoj. Temeljem odrednica Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika početkom drugog kvartala ove godine očekuju se prva nadmetanja za davanje dozvole za istraživanje, sklapanje ugovora, eksploataciju ugljikovodika u epikontinentalnom pojasu Republike Hrvatske što ukazuje da je osnivanje agencije prioritet radi pripreme dokumentacije koja će se prezentirati potencijalnim investitorima radi njihovog upoznavanja sa ugljikovodičnim potencijalom određenih područja u Republici Hrvatskoj, odnosno otvaranje i priprema data room, znači baze sa navedenim podacima. Hvala.
Hvala i vama zamjeniče. Imamo dvije replike. Dujomir Marasović, izvolite.
Štovani gospodine dopredsjedniče, gospodine zamjeniče ministra. Vi ste rekli da će osnivanje agencije, da se osnivanjem agencije da se stječu uvjeti za eksploataciju ugljikovodika itd. još ste dalje govorili. Ma neću ništa novo reći, ali u ovoj replici želio bih reći ono što mi svi već znamo osnivanjem agencije otvorit ćete jedan izvjestan broj radnih mjesta. Za koju stranku? HNS, Kukuriku, IDS. Kažite mi čije će to bit … [[Govornik se ne razumije.]] i vi nama ovdje da ćete osnivanjem agencije ozdravit gospodarstvo. Pa to koja je, kažite mi je li 586 ili 932 agencija. Pa šta vi radite gospodo? Meni je žao što se moram ustati i ovako replicirati. Pa umjesto da smanjujete mislim državnu administraciju i neki dan sam bio u jednoj lokalnoj emisiji gdje Gjurković kaže da ne povećavate državnu administraciju. A ja kažem povećavate, a on kaže ne povećavamo. Pa sad ko je evo pred cijelom hrvatskom javnošću tko je u pravu. Nema Gjurkovića, doli je u kantini. Ma što vi radite? Pa vi ne date zapošljavanje liječnika, medicinskih sestara, nego zapošljavate administrativni kadar, šta ja znam čije ljubavnice. Kome to treba? Kome platiti? Tko je tu kome dužan? Da li vi uopće, da li ste izgubili kompas, da li znate gdje je sjeverni pol? Da li znate i što treba ovoj državi? Hvala lijepo.
Hvala i vama gospodine Marasoviću. Sljedeća replika, Goran Marić.
Pa ne znam gospodine potpredsjedniče ima li uopće smisla raspravljati o ovoj temi jer se zamjenik ministra ne referira uopće na opaske koje se iznose niti želi raspravljati o prijedlogu zakona. To mislim da takvo ponašanje u Hrvatskom saboru nije u najmanju ruku, najblaže rečeno nije pristojno. Ali ipak ću kazati, bez obzira na to, nekoliko opaski na pitanje opet članova agencije i upravnog vijeća. Ovo je 152 agencija u RH i zvala se ona agencija ili upravno vijeće nekakvo. Ili ne znamo možda kad dostignemo brojku od 200 spasit će se Hrvatska. Vjerojatno je to put za izlazak iz krize. Nema nitijednog opet propisanog uvjeta za člana upravnog vijeća. Pa zar je moguće da takav zakon bude? Ne mogu shvatiti uopće da takav zakon može doći u Hrvatski sabor da nema nitijednog propisanog uvjeta. Ovdje je mandat na 4 godine. Kako je mandat članovima upravnog vijeća u ovom zakonu 4 godine, a u ovom prethodnom prije 5 minuta sam upozoravao 5 godina je tamo? Koji je kriterij da bude u Agenciji za naftu 5 godina mandat, a ovdje 4 godine? Nema obrazloženja jer bilo koje obrazloženje bi bilo iracionalno. Zašto se ne ograniči, kaže mogu biti ponovno birani. Mogu biti ponovno birani ali još jedanput, ne bi trebao nitko biti biran više od 2 puta. Ma nitko, nijedna agencija, niti jedno upravno vijeće. Maksimalno 2 mandata, to demokracija nalaže ograničiti da jedni te isti sjede godinama na istim mjestima. Zamislite uvjete za predsjednika i članove uprave agencije je samo stručni studij, nema godine iskustva, rada nikako, samo stručni studij [[Upadica Batinić: Vrijeme kolega Marić.]] Ovo je sramotan uvjet.
Hvala. Imamo odgovor, kolega zamjenik Leverić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Evo pa da odgovorim na obje replike, gospodina Marasovića i vas, predlažem da pogledate na stranicama Vlade RH reformske mjere i vidjet ćete da mi spajamo agencije i institute. Pa čisto na službenim stranicama imate da ih ne povećavamo i stoga uvaženi zastupnik Gjurković je ovdje bio u pravu. Isto tako to se odnosi na vaš odgovor, spajanje agencija, spajanje instituta, formiranje onog što ste vi formirali godinama i što ste stvarali veliki broj spajamo jer puno je nepotrebnih instituta koji se trenutno nalaze sa jednim zaposlenim ili dva. Upravo ova Vlada radi suprotno od vas. Hvala lijepo.
Hvala. Možda jedno pojašnjenje, znači predlagatelj nije obvezan po Poslovniku javljati se i odgovarati. On će procijeniti kada mora, kada je nužno. Evo, toliko. Da li u ime odbora netko želi uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba SDP-a Igor Rađenović. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče ministra sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo u nastavku ugljikovodičnog dana, valjda mi neće pobjeći ovo ugljikohidrati, često se to dogodi. U ime kluba SDP-a da kažem da postoje najmanje dva razloga zbog kojih će podržati ovaj prijedlog zakona. Prvi razlog je da se radi o dobrom prijedlogu zakona, da ovu agenciju ocjenjujemo potrebnom u skladu sa najboljom svjetskom praksom kao što to rade druge zemlje, a i zbog očekivanih pozitivnih utjecaja na gospodarstvo razvila se rasprava oko potrebi i ne potrebi određenih agencija. Je, istina je da Hrvatska ima zaista velik broj agencija. Osnivane su iz raznoraznih razloga ali na kraju se broje kao što reče maloprije zamjenik ministra na kraju ćemo prebrojati čega ima, ali manje je čak bitan i broj, bitnije je što je i koliko učinkovito. Ova agencija u svakom slučaju je potrebna s obzirom i na kao što rekoh i važnost posla i na količinu novca koji se vrti, ali zaista i zbog specifičnosti. Drugo je rješenje bilo da ostane pri ministarstvu pa činovnici itd., ali mislimo da je ovo zaista bolje rješenje. Na tragu zemalja koje su to dosada učinile dobro, a nikad nije, zapravo uvijek je dobro gledati tuđa iskustva. Prvi razlog sam dakle objasnio, a drugi razlog zašto ćemo prihvatiti ovu odluku je da smo mi o tome već odlučili. Naime, usvajanjem Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika krajem ljetnog zasjedanja, a koji je stupio na snagu 30. srpnja, mi smo predvidjeli dakle člankom 64. da će se osnovati ova agencija koja tada smo tako, tako piše u tom članku, nužna je radi provođenja odredbi Zakona o istraživanju i eksploataciji samog ugljikovodika. Oko prethodne točke bilo je dosta problema oko financiranja HANDA-e. Da, ne, proračun, nezavisnost itd. Ovdje se jasno kaže koje su ocjene izvora potrebitih sredstava za provođenje ovog zakona. Agencija će biti samofinancirajuća kada dakle proživi jer će se financirati iz svoje djelatnosti i iz prodaje dokumentacije za istraživanje i eksploataciju vodika te iz dijela naknade sukladno uredbi iz članka 30., a za inicijalna sredstva predviđena su, bila su i u prethodnoj godini, a predviđena su i u ovom proračunu od 400 tisuća kuna. Štoviše, s obzirom da se osnivanjem ove agencije stječu uvjeti za provođenje javnih … [[Govornik se ne razumije.]] najpovoljnijih ponuditelja za izdavanje dozvola i sklapanje ugovora za istraživanje i eksploataciju vodika očekuju se i pozitivni efekti dakako i za sam državni proračun. Zakonom je agencija definirana kao pravna osoba sa javnim ovlastima koja samostalno i neovisno obavlja poslove u okviru svoga djelokruga i nadležnosti dakle svoga temeljnog zakona, Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika. Čuli smo osnivač je RH, a osnivačka prava vrši ministarstvo nadležno za rudarstvo. Člankom 4. detaljno je propisana djelatnost agencije. Ja sam i na Odboru za gospodarstvo i zadnji put rekao možda ima nekih i nesretnih i nespretnih formulacija, vjerojatno su negdje nastale u prijevodu, izgubljene u prijevodu, vjerojatno će biti kasnije u diskusiji. No međutim, to je zakon koji je prepisan i opisan iz Zakona o istraživanju eksploatacije ugljikovodika. Prema tome radi se o doslovnom, o prenošenju iz jednoga zakona u drugi, ne radi se o supstancijalnim ili nekim posebno važnim temama, nema oko toga amandmana ali možda u nekoj novoj iteraciji da malo poboljšamo, … [[Govornik se ne razumije.]] vjerojatno će kolege oko toga nešto reći. Ja ne bih dalje duljio. Upravno vijeće je osam članova, reće malo prije kolega Marić, nema uvjeta, a imenuje ih Vlada, članove Upravnog vijeća imenuje Vlada, pregovarali ste isto predstavnik ministarstva nadležan za nešto baš zato da se zakoni često ne mijenjaju. To je ova vlada također uvela da se previše ne namirimo, ne gnjavimo, znači ministarstva nadležnog i za financije i za zaštitu okoliša i za prostorno uređenje itd. e sad pretpostavljamo da će te osobe koje su iz ministarstva u pravilu djelatnici ministarstva ovisno o kojoj funkciji dakle biti stručne osobe, da li ima potrebe normirati zakon i dalje i detaljnije to dopisivati, ja osobno mislim da ne. Dopušteno je drukčije mišljenje ali Vlada ima, pa za te funkcije upravo postoje uvjeti upravo tako kolega Radoš postoje uvjeti za te funkcije i naravno da oni po funkciji će svoj posao obavljati profesionalno i odgovorno, ali dobro u zemlji u kojoj je vijest da Zakon o radu, se o njemu uopće raspravlja, makar u svim razgovorima koji se stručno vode je to jedna od prvih točaka a ovdje se odbija da uopće raspravljamo o nečemu što nam je nasušno potrebno pa da raspravljamo o nečem pa taman ostalo isto i otići na drugu stranu, nego se odvija opća rasprava možda i nije najprimjerenije koristiti stručne argumente. Vjerojatno će kolege iz opozicije razveseliti da se predstavnike i članove uprave bira na temelju javnoga natječaja. Rekao sam već da stjecanje sredstava će biti samo financirajuće, prema tome sa te strane neće biti troška za državnog proračuna osim ovog inicijalnog troška a članak 18 predviđa da plaću predsjednika i članova uprava ne smije biti veća plaća od plaće zamjenika ministra, to smo isto posložili, pitanje je koliko je to dobro rješenje ali krenuli smo tim putem da to tako stoji. Dozvolite mi još jednu opasku, možda što nedostaje, imamo kod nekih drugih agencija, naime predviđeno je člankom 16 da agencija jednom godišnje dostavlja Vladi putem ministarstva dakle gospodarstva a to jest nadležnog za rudarstvo izvješćuje Vladu o svojim rezultatima. Nismo čvrsti stav zauzeli u ime Kluba SDP-a, ima razmišljanja jednih i drugih. Čut ćemo i druge klubove. S obzirom koliko još izvješća imamo, ako ih nismo raspravili, da možda moj osobni stav, kažem govorim osobno da bi možda trebali razmisliti o reviziji koja to sve izvješća dolaze u Sabor, broju tih izvješća o sadržaju, tih izvješća o formi o kojoj ih primamo. Možda poneka izvješća možemo stavljati i na nadležne odbore pa da se sve ne događa na plenarnoj sjednici na odborima i u pravilu nešto manje politizirana rasprava, nešto više konkretnija, stručnija, kažem moje osobno razmišljanje da bi možda neku reviziju svih tih izvješća trebali vidjeti s obzirom na to da ih ipak u pravilu rješavamo relativno kasno pa možda evo ostaju u zraku, nisam uspio definirati sa kolegama, možda da i predlagatelj razmisli i drugi klubovi da možda se i obvežemo ovim zakonom kroz neki amandman da i ovo izvješće dolazi Saboru pa da o njemu na taj način ne raspravljamo. Kao što rekoh ih one prve dvije uvodne rečenice, u svakom slučaju Klub zastupnika SDP-a podržati će ovaj zakon. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku, Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Rađenović, i sami ste u svom uvodnom dijelu rekli da Hrvatska doista ima veliki broj agencija, zavoda, itd. pa u replici gospodinu Leveriću kolega Marić je rekao da u Hrvatskoj ima 150 takvih agencija točan broj iznosi 180-tak agencija ili centara, instituta i zavoda sa ukupno 22 045 zaposlenih. Taj podatak smo dobili na klupe jer nam je Vlada u odboru na zastupničko pitanje dostavila ukupan broj agencija, ukupan broj zaposlenih i prosječnih plaća u tim agencijama. Dakle, ovim zakonom mi stvaramo 171 agenciju u Hrvatskoj pa možda to i nije neka novost i nije ništa čudno kad već smo ih 170 formirali, ali samo želim jednu stvar reći da je do sada ovaj posao se u velikoj mjeri odvijao u okviru resornog ministarstva i ja doista ne vidim razloga ako smo 60 godina koliko smo na ovim prostorima iskorištavaju ugljikovodici da je sada evo nakon tog perioda potrebno formirati takvu agenciju. Tim više što mi se čini da kada smo donosili Zakon o ugljikovodicima da je na Odboru zaštite okoliša i prirode predstavnik Vlade rekao kako će ova agencija biti prijevremenog karaktera. Tada je bilo riječi kako će agencija kada se formira, kada se provede procedura oko utvrđivanja investitora na eksploataciji tih nalazišta nafte u Hrvatskoj, kada se raspodjele koncesije odnosno kada se taj posao obavi da će se takva agencija ukinuti jer da ona onda više praktično neće imati u tolikoj mjeri potrebe za svojim zamijenjenim postojanjem. To je bilo rečeno ako se sjećate na Odboru zaštite okoliša i prirode. Međutim takvu odredbu ne vidim u ovom zakonu koji je ovdje dostavljen nama na klupu.
Hvala. Odgovor, kolega Rađenović, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kao što rekoh kolega Bačiću, argumente za i protiv osnivanja agencije smo iznosili kada smo razgovarali o ovome zakonu i tada su prevladali oni da se agencija osnuje i to smo unijeli u zakon, prema tome sada možemo samo raspravljati o tome što je sadržaj ovoga zakona dakle kakav je sadržaj te agencije oko unutarnjeg ustroja i detaljnije oko djelatnosti. Kada smo kažem govorili oko i razmatrali da li je bolja agencija ili ne, na tragu najboljih primjera svjetske prakse upravo je predloženo ovako kao stoji. Zakonom je dakle predviđeno također i tu vam repliciram da agencija jest privremenog karaktera dok se provedu istraživanja i na osnovu natječaja itd. a zakonom je predviđeno da će biti osnovano nacionalno trgovačko društvo koje će u ime i za račun svog osnivača tj. RH u punom obimu štititi interes kada jednoga dana do eksploatacije dođe. Prema tome to je prilično jasno u samome zakonu i ne vidim sada potrebe da stvari vračamo na početak, ali hvala Bogu ovo je plenarna sjednica pa možemo to vidjeti. Oko koristi i potrebi određenih agencija što je mali odmak od same teme, mislim da je gospodin Leverić dobro rekao, pokazat će vrijeme, namjera je pokazana već na web stranicama Vlade pa valjda o tome možemo raspravljati ako ne možemo o Zakonu o radu, evo pozivam vas da bar pogledate i te reformske prijedloge na stranicama Vlade i date svoj konkretan i dobar doprinos u tome koje agencije, a osnivale su ih raznorazne Vlade, ponajviše u doba kada ste vi bili ministar, koje ćemo eventualno ukinuti, a koje ostaviti, koje zaista opravdavaju svoj smisao.
Hvala. Nastavljamo po klubovima. Đuro Popijač u ime Kluba HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče, kolegice i kolege. Dakle, evo nama još jedne agencije, kako reče Branko, 181. Doduše ovdje u ovom zakonu učinjen je ozbiljan napor da se napiše što će ta agencija raditi, a na kraju je vrlo teško i razaznati koja će zapravo stvarna uloga biti i s kojim smislom će biti osnovana, osim da se ispoštuje zakon kojim je rečeno da će se ta agencija osnovati. A pritom, dakle ovdje imamo vrlo argumentirano da je to nužno donesti po hitnom postupku jer će se otvoriti velike perspektive hrvatskom gospodarstvu, državnom proračunu i kome sve ne, ali podsjetim, zakon koji je to tražio je donesen u 7. mjesecu 2013. godine, a agencije se donese ili donosi Zakon za formiranje agencije, eto pola godine iza toga. Trebat će još 6 mjeseci da pronađu i da se koalicijski dogovore tko će biti što u toj agenciji, da pozapošljavaju ljude. I eto nama 2014. godine bez natječaja za, sasvim sigurno bez natječaja za eksplataciju, istraživanje i čega još. I eto, krajem mandata, ako ne i prije i tako četiri godine na području istraživanja, eksplatacije investitora kao u ostalom u svim drugim segmentima neće biti ništa. Jedva da ćete i ako uspijete pozapošljavati one koje ste namijenili u toj agenciji, a doći će joj kraj. I to najavljujem jer je bespotrebna, jer je besmislena. Kao i onaj sam zakon o kojem smo vam pokušali pomoć pa je svejedno izašao tako kakav je izašao i vidimo da se po tom zakonu ne događa ništa. Kada se čitaju ta obrazloženja koja prate ove zakone pa recimo tu se može svašta pronaći, i evo neke zanimljivosti iz ocjene stanja. I kažu da se ovaj zakon donosi da bi se osigurala pravna sigurnost investitora. Dakle, ako nemamo agencija, onda nemamo pravne sigurnosti investitora. Ili ako hoćemo to protumačiti drugim riječima, čim više agencija, tim više pravnih sigurnosti. Dakle, čim više birokracije, čim više složenih, kompliciranih postupaka, tim više i tim bolje pravne sigurnosti. Upravo suprotno, svako gomilanje novih institucija, nove birokracije, nekakvih novih kvazipravila nejasnih, pogotovo kao što su ova, ili ih uopće i nema, i čine temelj pravne nesigurnosti koje naši investitori naravno svakodnevno upozoravaju. Zapravo, zato i nema nikakvih investicija unatoč svim naporima i uvjeravanjima raznih dužnosnica ove Vlade da nas čekaju svjetla i investicijska budućnost. Dakle, potpuno promašena tema i potpuno promašen argument za donošenje ovog zakona. Isto tako u nastavku piše da će RH tim dobiti priliku da se bez većih ulaganja domogne važnih gospodarskih, odnosno energetskih resursa. Dakle, pretpostavljamo da ćemo dovući neke strane investitore, da će uložiti desetine ili stotine milijuna dolara ili eura i da će to staviti Hrvatskoj, recimo Vladi ili nekom drugom na raspolaganje i da ćemo svi živjeti u blagostanju. Taman će netko dolaziti investirati u RH za vađenje i eksplataciju nafte i plina i da će to biti na raspolaganju, eto kao veliki energetski resurs za hrvatsko gospodarstvo. To tako ne funkcionira i to je besmisleno. Ovdje piše i da se to radi sukladno prihvaćenoj svjetskoj praksi, to je točno. Svaka ozbiljna država ima ili ministarstvo za energetiku ili specijalizirane agencije, institute, institucije koje upravljaju energetskim potencijalom države, ali ne sa ovakvim definicijama. To što će raditi ova agencija još je jedan besmisleni birokratski aparat. Ništa drugo. Ničim ona neće upravljati i tu će se ispreplitati raznorazne nadležnosti i interesi pa pogledajmo samo tko sjedi u toj agenciji u upravnom vijeću, 9 članova i sva moguća ministarstva. Vjerojatno ste još zaboravili njih par. To je notorna činjenica da se tu neće događati ništa, dakle, već imamo 9 članova vijeća, imamo 4 člana uprave, to je već 13 i ne znamo naravno kada i kada će se stvoriti proizvodi da se i ostvari, operacionalizira ta agencija, znači da ponovim, sljedećih dvije godine od ovoga nema ništa. Nadalje, bilo je govora o financiranju. Dakle, tu imamo priliku vidjeti sav kaos i košmar koji vlada u eteru, a onda naravno oni koji pišu ove zakone pažljivo ne prate što pojedini ministri govore i onda napišu totalne suprotnosti. Piše da i ovdje se govori da će biti ova agencija neovisna u financiranju i da će prodavati, što ono da će prodavati dokumentaciju za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika potencijalnim investitorima i da će se tako financirati. Tako samo slušali prije dvije godine da će se financirati i onaj Centar za energetiku. Znate kako se financira? Tako da su nametnuli porez hrvatskim energetskim kompanijama u milijunskim iznosima dakle i HEP i JANAF i svi oni koji se bave energetikom plaćaju ulaznicu odnosno pla ćaju kvazi porez tom centru da bi se financirao. To je neovisnost financiranja. No međutim, ovdje ministar gospodarstva piše da će Spektrum zaradu ostvarivati tako što će naftašima prodavati prikupljene podatke. Sada tko će prodavati podatke? Agencija ili onaj koji je ovdje dobio ne znam na koji način iz kog razloga ekskluzivno pravo da skenira hrvatski Jadran i ovdje u bezbroj navrata je ministar izjavio da će se oni financirati prodavajući te podatke. Koje će podatke prodavati agencija? Možda one za koje u prijašnjim istupima zamjenik govori da nisu bili dostupni državi Hrvatskoj. Koje će to podatke prodavati ako ministar izjavljuje da će Norvežani prodavati podatke? Tako da tu kažem piše svašta. Zanimljivo, ne znam da li je to usklađeno sa svim onim što je i bila namjera i što su i drugi važni dužnosnici izjavljivali. I ima tu još puno pokušaja prodavanja magle, a ovdje je to već i spominjano kako će Hrvatska postati Norveška čim sada ova agencija za nekih dvije godine kako izgleda po dinamici kako će se ona uopće i operacionalizirati, početi dolaziti strani investitori, ulagati stotine milijuna eura u istraživanje i onda će veselo crpiti naftu i plin i onda će veselo Hrvatska imati najjeftiniju naftu i plin na cijelom svijetu, dolazit će svi investitori zato što Hrvatska uz pomoć tih stranih investitora će vaditi jeftin plin i jeftinu naftu za naše potrošače, vesele … industrije. Dakle to su toliko neozbiljne, toliko smiješne izjave da ih je za ovom govornicom naravno važno ih ja apostrofirati kao apsurde, kao jedno neznanje, nesposobnost jedan kaos ili zapravo promicanje nekih lobija i nekih interesa koji očito u ovim svim koracima od samog početka evo i do kraja mogu i to se može vidjeti mogu iščitavati iz svih ovih aktivnosti što i kud cijela stvar ide. Dakle Ministarstvo gospodarstva je potpuno osakaćeno što se tiče energetskih resursa bi tako rekao, ako naravno pod tim podrazumijevamo kadrove. Vidimo da se rastače, vjerojatno će ova agencija otići još ono malo ako je ostalo što išta vrijedi. Tko će raspisivati natječaje? Po ovome se to tu i ne može vidjeti. Postojat će nekakva vladina stručna skupina koja će ocjenjivati ponude. Agencija će prikupljati i prezentirati podloge, onda će agencija pomagati investitorima, onda će agencija slati Europskoj komisiji pritužbe investitora ako budu imali problema. Dakle teško je uopće koncentrirano i konzistentno i shvatiti koja je suština i što će to ova agencija raditi. Dakle možda jesu namjere onakove kakove se navode u nekakvim izjavama u nečemu ali slijed onoga regulative, pravila i organizacije koja postoji iza tih najava, iza tih velikih riječi ili na kraju krajeva PR-a iza toga ne postoji ništa samo jedan veliki košmar, kaos i na kraju krajeva izgubljeno vrijeme. Podsjećam da ste 2012.godine poništili natječaj koje je raspisalo Ministarstvo gospodarstva za istraživanje i eksploataciju. 2012.cijela, 2013.cijela evo 2014.agencija nije formirana, niti jednog jedinog natječaja. Pa mislim o čemu vi to govorite na kraju krajeva? Imali ste nekakve razloge zbog čega ste te natječaje poništili. Ali iza toga se ništa nije dogodilo. i o kojim investitorima, kojem vremenu i o kojem vi to bogatstvu govorite kada tako nonšalantno spominjete nekakve evo velike potencijale? Pa 30 godina se zna, ko da ste otkrili toplu vodu da na Jadranu ima plina i nafte. Pa nije to ništa novo na kraju krajeva. No međutim postoje duboki razlozi zbog čega su nekad pametni ljudi neke bušotine napravili a neke nisu i neke ne bi trebalo i nikada na kraju krajeva. A garantiram da većina njih i ovo će biti vrlo brzo zaboravljena priča od toga nema ništa sljedeće dvije godine, tako se ništa neće događati, poslije ako preživite dvije godine još kao Vlada ajde. I tako i tako će ta priča biti zaboravljena kao i mnoge koje ste do sada plasirali u javnost, a zapravo se ne događa ništa i nema šanse prihvaćati ovakve zakone i ovakve prijedloge. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Prelazimo na replike. Srđan Gjurković. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega apsurd, nesposobnost, neznanje, košmar, kaos je ono što ste vi nama ostavili. Od 2007.do 2010.imali ste 92 agencije koje su trošile više oko 6 milijardi kuna. pod pritiskom EU u srpnju 2010.smanjili ste na 62 agencije, a nakon toga smo mi od te agencije kroz reforme doveli u stanje funkcioniranja i jasnoće u kojima plaće nisu 28 i 30 tisuća kuna neto u agencijama nego su plaće u skladu sa svim plaćama koje su u državnim službama odnosno u ministarstvima, racionalizirali i reducirali. Kada vi govorite o specijaliziranim agencijama i ministarstvima energetike koje se bave ovakvim poslovima, a zaboravljate da u biti ovo i to lijepo piše, samo što ne piše da je specijalizirana agencija da se nema potrebe da radimo ekskluzivitet nego da govorimo da je to agencija koja ima točno jasne ovlasti koje treba imati i zašto se radi sada po hitnom postupku, a zašto se agencija nije radila kada je definirano zakonom odnosno otvorena mogućnost zbog toga da nakon što je stručno napravljena seizmička istraživanja hrvatskog primorja onda se osniva agencija jer se ukazuje da ima potrebe, jer ima mogućnosti, ima zainteresiranih za istraživanje i eksploataciju nafte. I znači to je trenutak kada morate sustav postaviti na način da bude precizan, ne kompliciran birokratski nego precizan i jasan da investitor točno zna šta, kako i kada. I agencija je ta koja će služiti da bi što jednostavnije a ono što je najvažnije transparentno se obavljao posao eksploatacije sutra nafte i plina.
Hvala. Odgovor. Kolega Popijač izvolite.
Hvala lijepo. Ja ne znam da li je baš to sasvim točno i da li ste svjesni što ste izrekli kolega da tek nakon ovih istraživanja vi osnivate agenciju a šta sa onim svim poljima koja stoje koja su poznata i za koje je trebalo raspisivati natječaj za istraživanje eksploatacije? Pa nisu to jedina polja za koje sada znamo da ima eventualno potencijalnih nalazišta. Što se nije dogodilo, što tri godine što se čekalo tu da se to ne raspisuje i u okviru Ministarstva gospodarstva na kraju … [[Govornik se ne razumije.]] Naravno zato što ste ih blokirali ovim zakonom pred 6 mjeseci. Zato to sada sve stoji i stajati će još dvije godine i tu se neće događati ništa. A na kraju krajeva sve ovo što vi govorite da ste učinili ovo ili ono rezultati i stanje gospodarstva, proračun, što god hoćete, vrlo jasno poznato i to i više i ne treba ponavljati. 60 tisuća više nezaposlenih nego kada ste zatekli. Investicije stotine milijuna manje, pad industrijske proizvodnje u postotcima, sada ćemo dosegnuti i … [[Govornik se ne razumije.]] to je sve ono što je rezultat vašeg rada na kraju krajeva, vrtite iz šupljeg u prazno, rezultat katastrofa. Evo, hvala lijepa.
Sljedeća replika Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Popijač, onom tko pročita članak 1. jasno je kako je ovo agencija, međutim vrlo interesantno da mi agenciju koja ima vlastite prihode 600 i još nešto milijuna kuna ukidamo joj samostalnost i uvlačimo je u proračun a osnivamo novu agenciju i dajemo veliku samostalnost. Ali onaj tko pogleda članke od 12. do 15. sve mu je jasno. Četiri člana uprave, nigdje se ne navodi radno iskustvo koje ti članovi uprave trebaju imati. Međutim, vrlo interesantno je da se kaže u članku 15. da će voditi računovodstvo proračunskih korisnika. Ako se kaže da ova agencija će se financirati od vlastitih prihoda od prodaje nekakve dokumentacije onda je logično da će imati vlastite prihode. Ako ima vlastite prihode, ne vidim po kojem osnovu bi one vodile računovodstvo, svoje financijsko poslovanje prema računovodstvu proračunskih korisnika. No ovo je jasna stvar kako se želi podijeliti plijen tj. Republika Hrvatska između članica kukuriku koalicije. Naprosto ne želi se dati niti jednoj stranki koalicije da uđe u atar jedne druge političke opcije. Ali ponavljam hranidbeni lanac drugih političkih stranaka će doći na red.
Hvala odgovor.
Hvala kolega što ste naravno uočili, to sam i propustio reći, cijelo prijepodne smo raspravljali o agenciji koja zapravo nestaje, postaje dio nekakvog državnog aparata, ukinuli se financiranje, prebacilo se nešto porezne prihode što se nije smjelo prebacivati, ali eto nama nove agencije. A s time što se ona agencija sada više ne zove za zalihu nafte nego agencija za naftu. Pa ćemo imati dvije agencije za naftu, za naftu, za naftu, gledajte i to će biti sve da se pojača pravna sigurnost za investitore. Pa dajte molim vas, pa to je sprdnja, oprostite na ovaj, jednostavno je potrebno više i govoriti na način da se sasvim jasno kaže što to sve skupa je. I na kraju krajeva i dobro spominjete, pa treba to ponavljati, pa hvali se ministar i čitavo ministarstvo i čitava Vlada su Norvežani u 2D, u 2D radili. Danas je poznata i četvrta tehnologija, snimanje podmorja. I da će prodavati, odnosno da to državu ništa ne košta jer će prodavati tu dokumentaciju. Kome na kraju krajeva? Pod čijom kontrolom? Na koji način i pod kojim kriterijima će se to činiti? Kojim to investitorima i kompanijama? Zar onih 7 sestara bivših ili nekih novih 7 sestara ako znadete o čemu govorim, na kraju krajeva. Dakle to zaista sve skupa je zamotano u jednu naravno prekrasnu priču velikih budućnosti ali suština priče vjerojatno leži u potpuno nečem drugom. Hvala.
Suština priče je pod vodom je li tako? Sljedeća replika Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Popijač spomenuli ste u svom izlaganju centar za praćenje poslovanje i investicije u energetskom sektoru koji je također posebnim zakonom kao i ova agencija formiran u mandatu ove Vlade. Kada vam je malo prije vama kolega Gjurković replicirao rekao je kako je ova Vlada reducirala broj agencija, racionalizirala njihovo poslovanje i smanjila njihove plaće. Pa evo u onom dokumentu kojeg sam malo prije spomenuo, u odgovoru Vlade na zastupničko pitanje se govori da u tom centru koji je bio zamišljen kao mala agencija, mali centar koji će pomagati energetskom sektoru već je do danas zaposleno 22 ljudi sa prosječnom neto plaćom od 12 tisuća i 500 kuna, toliko o smanjenju plaća ove Vlade u takvim agencijama i takvim centrima. No kada je već Vlada odlučila napraviti agenciju koja će biti suport ministarstvu za ovakve poslove onda je mogla i ove poslove koji su kao što ste i sami rekli nepotrebni, ali ako je već takve poslove odlučila izdvojiti iz državne uprave iz ministarstva i dati posebnoj agenciji onda je možda mogla dati i tom postojećem centru koji je također formiran za energetski centar za praćenje investicija i poslovanje energetskog centara. Pa valjda je nafta i naftni derivati jesu dio tog energetskog sektora. Prema tome, slažem se agencija apsolutno nije bila potrebna, ona je još jedno tijelo koje će koštati državu iznimno velikih sredstava. I točno je da dokumentacija koja je nastala kao rezultat istraživanja pa teritorija i morskog dijela Republike Hrvatske jest prema riječima ministra vlasništvo Spectruma koji je to sve skupa istražio pa ni meni nije jasno na koji način će onda imati vlastita sredstva agencija kad je već sada država tu vrijednost, tu dokumentaciju prepustila jednoj norveškoj firmi.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega, valja reći da se ja referenciram na to što bi agencija trebala biti naravno. Prvenstveno će to ovisiti o ljudima i kadrovima koji će sjediti unutra. U takvim primjerima, imao sam ih osobno i prilike vidjeti, po uređenim zemljama koje vode računa o svojim resursima sjede najveći eksperti i u energetici i u rudarstvu koje uopće jedna država može i ima na kraju krajeva. Dosad smo vidjeli kakav je kriterij zapošljavanja prisutan kod ove Vlade i koji ljudi sjede i na koji način agencije ili zavodi ili što god što je pod upravljanjem države funkcionira. A spominjali ste evo i ovaj centar čini mi se, on je dobro poslužio za jedno prijelazno razdoblje za dobar transfer. Naime, prvi voditelj tog Centra za energetiku sada je evo predsjednik Uprave Petrokemije za koju čujemo da će vrlo brzo pronaći vrlo moćnog, snažnog, strateškog partnera pa to sve se vrti u jednom krugu i vidimo zapravo što je namjera i što je cilj pa onda nije loše formirati još pokoju agenciju da bi se taj slijed i hranidbeni lanac što kaže Šuker i nastavio. Hvala.
Hvala i vama. Dujomir Marasović, replika. Izvolite.
Štovani gospodine potpredsjedniče. Kolega Popijač, vi ste rekli da ste tamo … sva ministarstva pa ste onda pitali šta će oni radit pa da će nešto radit. Moja replika na vas, oni neće radit ništa. Ispričavam se. Ovi ljudi neće radit ništa. Ja se želim ovdje osvrnut na neki način filozofsko-sociološki, kako god hoćete. Ma što ova Vlada misli što ona radi, to je suštinsko pitanje. S čime je ona došla na vlast, kojim programom i kako promišlja državu, je li to makiavelizam, je li to reformizam, je li to bizantizam. Ja ne vidim nikakvog načina. Ova država se pita treba li dati ceste u zakup. Ide po neku agenciju u svijet, da oni kažu što treba činit sa svojim cestama. To se moglo u roku od 24 sata izračunat. Ova država pita šta treba sa zdravstvom, treba li riješit nekoliko bolnica i plaća, engleske odnosno stručnjake iz Srbije, iz BiH, a samo je francuska agencija da ne kažem šta treba činit. Ova Vlada kaže ne treba Pelješki most pa onda ajmo pitat Francuze treba li nama Pelješki most i onda kad su Francuzi rekli sad treba, e oni su pametni. I onda udžbenike Jovanović šalje na recenziju trebaju li ovakvi udžbenici predsjedniku Srbije, glavom i bradom četničkom vojvodi i to nismo sami znali da li nam treba, nismo bili sigurni. Pa što ova Vlada, u što je sigurna? Onda nek osnuje ova Vlada agenciju za upravljanje državom i neka ide na skijanje, valjda bi nam bilo nekako bolje ili bi izašli iz krize, makar djelomično. Dakle, moj zaključak je da Vlada ne radi ništa, nije u stanju promislit ništa i da se de facto osjeća nemoćno i radi kao … što je radio, kad hoće riješit problem a zna da ga ne može riješit onda osnuje komisiju. Ova Vlada osniva agencije i traži konzultante po svijetu. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo odgovor. Nemamo odgovor. Hvala. Goran Marić, replika.
Kolega Popijač, kad bi student prava ili ekonomije dobio za seminarski rad zadaću napraviti prijedlog zakona o jednoj agenciji i kad bi ovakav prijedlog izradio seminar mu ne bi prošao jer toliko toga, sve što je napisano je napisano pogrešno, bez zapravo razmišljanja i evo samo nekoliko detalja. Sami ste rekli, agencijom upravlja osam članova upravnog vijeća, a upravom upravlja četiri člana. Pa temeljno načelo je da bude što manje članova radi učinkovitosti i da bude neparan broj, a ovdje je previše i paran broj. Upravo obrnuto od praktičnosti i logike. Kaže se da sredstva za početak rada osiguravaju se u državnom proračunu, ali da agencija stječe sredstva za obavljanje od naknada. Pa ako nije agencija korisnik državnog proračuna, a nije nego samo u početku koristi, kako onda članak 15. kaže da mora voditi financijska izvješća i sastavljati ih po propisima na način vođenja računovodstveno-proračunskih korisnika kad agencija nije proračunski korisnik. Da ne govorim o uvjetima članova uprave, nema ih. Uvjet je samo da se netko rodio i da je možda punoljetan, ali to neki drugi zakoni čak ovdje i ne predviđa se. Samo da završi nekakav stručni studij i da ima 18 godina ili 22, ali izjednačavati učilište sa sveučilištima, izjednačavati učilišne studije sa sveučilišnim studijama, izjednačavati neiskustvo sa iskustvom jer ovdje nema iskustva, uopće nije propisano, izjednačavati neznanje sa znanjem je pogubno, društveno štetno i to može samo onaj tko je prošao proces odvikavanja od razmišljanja. Hvala.
Hvala. Imam odgovor, kolega Popijač.
Hvala lijepo. Vi ste mi pomogli kolega upravo da i potvrdim ovu dilemu da mi nije jasno tko piše ove zakone. Koliko god se govorilo o administraciji, o nesposobnosti, nestručnosti, ljudi godinama i stječu elementarna administrativna znanja, da ovakve stvari ne propuštaju u raznim filterima. Očito, a to smo svjedoci već duže vremena da nikakve filtere ništa više ne prolazi, da se bubne nekakav prijedlog zakona tko zna otkud i gdje napisan, da administracija ona koja zna raditi i koja barem ne bi propuštala takve stvari bi barem nešto imala i priliku sugerirati da se nešto popravi ili da nema smisla to slati dalje. Toga više nema. Svatko napiše što hoće, dolazi se tu i onda naravno posljedice su toga strašno dramatične i nesagledive. Ja zaista cijenim i ono što ste vi ovdje uočili što se tiče same uprave. Zato sam i rekao. Pa ako želimo svjetsku agenciju, onda se zna tko treba stajati nutra. Onda raspisujemo za glavnog ravnatelja ne znam da se ne uvrijedi HRT-a ne znam šta, a za ravnatelja Agencije za energetiku nije važno ništa. Pa mislim katastrofa! Pa to je samo dokaz da se o ovome ozbiljno ne razmišlja, da je to jedno administrativno birokratsko tijelo koje će biti pisar za nekoga tko je već vjerojatno osmislio kuda to sve treba ići pa makar i pod vodu što vi kažete. I zato je važno te stvari ovdje reći u Saboru da hrvatska javnost vidi što se zapravo događa, a posljedice naravno ako uspiju u tome će biti dramatične za Hrvatsku. Hvala.
Stjepan Milinković, replika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo govori se da je suština priče pod vodom, a ja bih rekao da je dobro glavu držati iznad vode jer kad dođe u uši onda je nezgodno. Ali želim reći nešto glede agencije. E sad ja kao neki čelnik jedinice lokalne samouprave u koje se eksploatiraju značajne količine ugljikovodika sad kad čujemo ovako načelno kako je to agencija moćna koja ima reference i kakva će čuda raditi ja bih rekao uuuu dobro, dobro je ovo, bit će dosta rente. A onda dođe svako malo nam se kaže prošle godine smo imali sličan slučaj da se kaže e sad će se jedinicama lokalne samouprave svako malo imamo smanjivat će se renta, iznos rente itd. Svako malo imamo mi te stresove iako mi imamo stresove i od ove eksploatacije. To je nesporno. Ali ne mogu pobjeći od onoga da me ovo nekako asocira dobro ste me razuvjerili da to sad dok se to ustroji pa onda 6 mjeseci, pa tako da to i neće baš tako brzo ići. I onda me to na neki način ponovo asocira na poljoprivredu o kojoj ja govorim uvijek. A zašto? Zato jer jučer je ministar rekao da će sad mi ove programe što ćemo mi u EU pa ćemo povući sredstva, pa dok se to usvoji, pa dok se natječaj raspiše to će biti negdje u 11. mjesecu. To je nekako i idealno za branje žira po meni, vrijeme za branje žira. Tako da ja ne držim baš da je to tako jako obećavajuće da će to baš ići onako kako bi bilo. Ja bih bio puno sretniji da to ide puno brže i da mi naravno možemo a poglavito moji poljoprivrednici da mogu povlačiti sredstva da ih ima kao što kažu 330 milijuna eura. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo odgovor kolega Popijač.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolega. Gledajte dobro ste to uočili kako će to ići. Znači šta ste ubirali rente u Podravini ste ubirali dok god ima tamo plina koji je još pod koncesijom i nečega što oni već vade tamo. E sad kad dođe 9 članova, odnosno 8 članova i 1 predsjednik Upravnog vijeća odlučivati o tome, a njih čine ovako predstavnik Ministarstva nadležnog za financije, predstavnik Ministarstva nadležnog za zaštitu okoliša, predstavnik Ministarstva nadležnog za prostorno uređenje, predstavnik Ministarstva nadležnog za znanost, predstavnik tijela nadležnog za praćenje poslova energetskog sektora i investicija, predstavnik tijela nadležnog za upravljanje državnom imovinom i dva predstavnika Ministarstva nadležnog za gospodarstvo. Tako će to ići. Oni će sve lijepo odlučivati o tim natječajima, o svemu onome što treba biti strateška nekakva budućnost hrvatskog gospodarstva kako će lijepo se to dijeliti investicije ili što već. Malo karikiram naravno, ali mi ne znamo da li je to agencija nadležna za to, da li je Vlada nadležna za to ili će biti nadležno bilo koje od ovog ministarstva. Do sada je barem u tom segmentu bilo posve jasno tko šta radi, na kraju krajeva. Zato sam vam ovo malo iščitao još detalja da vidite kako će se čitava stvar još dodatno neviđeno izbirokratizirati i blokirati mogućnost donošenja bilo kakvih ozbiljnih dogovora pogotovo za ozbiljan investicijski svijet. Hvala.
Davor Božinović, replika.
Kolega Popijač, pa ovo je jedan od zakona koji su koliko ja razumijem na tragu jednog velikog projekta ove Vlade a to je reforma državne i javne uprave. I evo svaki dan dobivamo nove doprinose i potvrde da se radi o jednom veoma osmišljenom projektu. Sigurno ne možete osporiti činjenicu da postoji izvozna orijentacija ove Vlade koja je na početku mandata bila objašnjena i potrebom i činjenicom da se zbog toga uvodi Državni ured za trgovinom. Taj Državni ured za trgovinu je funkcionirao godinu dana, onda je taj Državni ured za trgovinu ukinut, da bi se svi zaposlenici prebacili u Ministarstvo vanjskih i europskih poslova. Nakon toga je krenuo poznati road show ministara po Europi kako bi se privukli investitori. Ne znam, nešto se u zadnje vrijeme ne govori o rezultatima tog road showa. Sada se osniva agencija kojoj je osnovna prva zadaća da sudjeluje u pripremi i organizaciji prezentacija u cilju upoznavanja potencijalnih investitora s ugljikovodičnim potencijalima određenih područja Hrvatske. Dakle, privlačenje investitora. To je posao ove agencije, to je posao bio Državnog ureda koji se ukinuo, koji je bio pri Ministarstvu gospodarstva i to je sad posao ureda koji je prešao u Ministarstvo vanjskih i europskih poslova. Mislite li vi da će nam to bit dovoljno ili ćemo morati osnovati još neki …
Vrijeme. Kolega Popijač, odgovor.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega mislim da ćemo morati predložiti formiranje jedne nadagencije za investicije, jer sad više ne znamo koliko. Vi ste ih nabrojali pet čini mi se agencija za investicije koje su formirane u ovoj, za mandata ove Vlade koji bi se trebali baviti provlačenjem investicija a nikad manje i nikad tužnije upravo na tom području. Ali, važno je da se nešto vrti. Dakle, da se stalno donose nekakvi zakoni koji trebaju ostavljati dojam da se nešto strašno radi, glavno je dizati prašinu oko investicija, formirati pet različitih agencija koje se na kraju krajeva vi ste sad rekli barem tri koje ulaze međusobno u područje. Što radi Centar za energetiku? I ovo je energetika na kraju krajeva. Što radi centar za, odnosno Agencija za privlačenje investicija? Što radi sad ova trgovinska što je otišla u Ministarstvo vanjskih poslova? Ali istovremeno što rade ministarstva i što radi ova Vlada? Ukida Državni inspektorat. Gomila taj administrativni aparat, dakle te inspektore u ministarstva, ministarstvima oduzima onu fundamentalnu stratešku poziciju kao što je to sad evo u slučaju ovome i iz nekakvog tko zna kojeg razloga potpuno mijenja karakter i ulogu onog što bi zapravo sama ministarstva trebala biti, a što ne bi trebala biti. A najmanje bi trebala biti stjecište nekakvih inspektorskih ili inspektoratskih ili ne znam kakvih represivnih mehanizama. Evo, samo kao dodatak. Hvala.
Hvala. I posljednja replika Martina Dalić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Popijač dosta ste vremena posvetili tome pitajući i diskutirajući čemu će ustvari ova agencija služiti i što je to i koja je njezina stvarna svrha i smisao. Ali odgovor na to pitanje ustvari već postoji. Služit će onome čemu bude potrebno. A da je tome tako ustvari pokazuje primjer jedne druge agencije, a to je HANDA. Kao što znamo HANDA je osnovana po zakonu i ova Vlada je odlučila da se HANDA uključi u proračun i postane proračunski korisnik. Dakle, govorimo o agenciji koja je osnovana po zakonu od Vlade i danas je proračunski korisnik. Ta HANDA npr. ima i neku imovinu, imala je. Imala je udjele u JANAF-u. I onda je Vlada planirala početkom prošle godine, a krajem prošle godine je i izvršila, izvršila je operaciju kojom je proračunski korisnik CERP kupio državnu imovinu od proračunskog korisnika. Agencija HANDA poslužila je kao izvrstan instrument, poseban instrument, special purpose … [[Govornica se ne razumije.]] da se ustvari obavi jedno netransparentno zaduženje i da proračun dođe do 500 milijuna kuna prihoda tako da su dvije državne institucije međusobno obavile kupoprodaju državne imovine koja logično i jasno proizlazi iz Zakona o upravljanju državnom imovinom vlasništvo RH. Takve transakcije jesu potpuno neprihvatljive i nezamislive u uređenoj europskoj zemlji, ali se provode u Hrvatskoj. I tome služe takve agencije. I kada bude bilo prilike i kada se pokaže potreba i ova će agencija poslužiti za neku takvu posebnu svrhu, sigurna sam.
Hvala. Odgovor, kolega Popijač.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolegice, mislim da ste vi još dosta potkrijepili argumente koje iznosimo čitavo vrijeme o smislu i načinu i zapravo pozadini čemu sve skupa ovo služi, a tim više što se govori o financijskoj samostalnosti i trgovini nekim podacima iz kojih će se financirati ova agencija. E sad, da bi ova agencija očito mogla trgovati sa podacima o nalazištima ili potencijalnim nalazištima onda će morati kupiti te podatke očito od Norvežana koji posjeduju sada te podatke bez obzira što se napisalo u onom zakonu prije na koji se referira ovaj zakon da je to vlasništvo RH. A ne može biti vlasništvo RH ako kaže ministar u novinama da će se onaj koji je to sad snimao naplatiti iz upravo prodaje tih podataka. A obzirom da država misli prodavati te podatke onda će ih morati kupiti od tih Norvežana. Evo, to su ti krugovi za koje se misli u nekim krugovima ili cijeloj Vladi da se zapravo ne vide i to je ništa drugo nego samo nažalost mazanje očiju. Hvala.
Hvala. Sada ćemo zastati sa radom, utvrđujem stanku. Nastavljamo u 15,00 sati. Prvi je klub HNS-a i Jozo Radoš.
Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom. U ime kluba HNS-a govorit će poštovani zastupnik Jozo Radoš.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, gospodine zamjeniče ministra. Evo prije pauze smo ovdje prisustvovali jednoj rugalici koju su izvodili predstavnici bivše vlasti koja je osam godina upravljala zemljom i na tako odgovorna i za ovo područje, naravno među kojima su bili i četiri ministra odnosno ministrice i da je ta vlast za sobom na mjestu nacionalne tvrtke koja se bavi proizvodnjom, distribucijom nafte, naftnih derivata ostavili jednu moćnu kompaniju u jasnom statusnom odnosu, da su omogućili energetsku samodostatnost zemlje, da su omogućili više dobavnih pravaca za plin, da su osigurali dobavu plina preko LNG terminala u nekom djelu zemlje, da su sa obnovljivim izvorima energije bili iznad razine koja je prosječna odnosno koju traži EU, onda bi ta rugalica možda bila razumljiva ali pretpostavljam da se vlast koja bi to sve napravila bi znala o čemu se radi i vjerojatno se ne bi rugala jednom pokušaju da se u jednom segmentu energetskom popravi situacija. Pri tome neki od tih su imali naravno prilike znati i vjerojatno znaju o čemu su govorili ali to ih nije smetalo da se rugaju, drugi možda nužno nisu znali ali su se jednako tako ovdje rugali pola sata ovom prijedlogu zakona. Dakle, bilo je tu svega i svačega, da se radi o košmaru, da se radi o kaosu, da se radi o nepotrebnoj agenciji, lošim pravilima a ako je bilo loših pravila odnosno nije ih uopće bilo, to je bilo upravo u vrijeme te vlasti koja ni na jednom od ovih područja ama baš ništa nije učinila. I naravno da se onda lagano rugati na takav način a zapravo ni jednog stvarnog argumenta ovdje nije bilo. Razgovarati ovdje pola sata o tome da će jedna agencija 181.u Hrvatskoj u koju će se zaposliti ne znam koliki broj ljudi, ta tema je iznad mogućih potencijala i dobitaka koja ova agencija i ovaj zakon na kojem agencija počiva odnosno Zakon o ispitivanju i eksploataciji ugljikovodika počiva, to je bilo glavno, koliko će ljudi ta agencija zaposliti a ne šta ta agencija odnosno ispravno provođenje toga zakona zapravo nosi. Tako je kolega govoreći u ime kluba rekao kako se dvije godine neće ništa učiniti a nakon toga vjerojatno neće više biti te vlasti, jedino što je sigurno u tome što je on rekao da ako dođe ona vlast koja je i bila onda se sigurno ništa neće učiniti jer se ni do sada ništa nije učinilo. Dakle, to je jedna vrlo čudna vrsta rasprave. Bilo bi suvislo govoriti o tome kako će RH ako dođe do istraživanja i moguće eksploatacije nalazišta ugljikovodika na hrvatskom teritoriju ili u hrvatskom Jadranu, što će RH imati od toga? Zašto se dovela u poziciju da nema snažnu kompaniju koja bi sama mogla to provoditi? Zašto to nije učinjeno ranije? Zašto snimke hrvatskoga jadrana, onda temeljem toga i moguće i daljnje istraživanje eksploatacija nisu učinjene zadnjih 30 godina. Zadnji podaci koje imamo o tome, kojima usput budimo rečeno nismo raspolagali pa se onda ova Vlada optužuje zašto se hvali time da danas raspolaže tim podacima a imali su kolege na raspolaganju osam godina da sami dođu u posjed tih i takovih zastarjelih podataka ali jedini koje smo imali. Ne. Oni to nisu činili ili nisu uspjeli to učiniti a kada zamjenik ministra kaže da je RH konačno u posjetu tih informacija onda je to nevažan podatak, kao da dakle nije bilo prostora da se s tim, da se to napravi u vrijeme dakle dok su oni upravljali zemljom i vodili naravno nadam se, interes i ovom segmentu dakle energetske politike RH. Ovdje se radi dakle o agenciji koja je osnovana zapravo temeljem Zakona o istraživanju eksploatacije ugljikovodika, ovo je samo tehnički zakon koji realizira dakle što je u tom zakonu zapisano, pa zapravo sva rasprava uključujući i supstancijalnu raspravu trebala je biti provedena u okviru toga zakona ali očito ovdje nije važna rasprava, ovdje je važno ruganje, omalovažavanje a bilo je naravno elemenata vrijeđanja u kompletnom istupu kolega, to koji je trajao pola sata ovdje u Hrvatskom saboru neposredno prije završetka. Dakle, taj posao istraživanja i eksploatacije ugljikovodika netko mora raditi ako se taj posao želi raditi. Da li će ga raditi jedna agencija kao Vladino tijelo ili će ga raditi neki odjel u okviru ministarstva koji zapošljava jednako toliko ljudi jer zapošljava toliko ljudi koliko taj posao treba, to je u biti nevažna stvar. Dakle, ako će se taj posao raditi, a niste ga radili, jel zato nije trebalo nikakve agencije, onda za taj posao treba neki odjel, neka rukovodeća mjesta, neki ljudi. Cijela vaša rasprava se svodila na to da li se ti rukovodeći ljudi i ti kadrovi nalaze u okviru agencije ili u okviru nekog odjela unutar ministarstva i to je bila važnija tema od svega ovoga što ovaj zakon sa sobom nosi kao nekakav potencijal. Radi se samo o predsjedniku i tri člana Upravnoga vijeća i tamo bi u nekom odboru, odjelu nekoga ministarstva isto bio nekakvi rukovodeći kadar, a ostali stručni kadrovi, stručni djelatnici odjela ili agencije bi trebali biti jednaki i to je bila tema koja je nama odnijela pola sata rasprave, a u biti je potpuno prazna, a najvažnija pitanja kakve eventualne koristi RH može imati od toga, o tome ovdje nije bilo niti riječi. No kao što je kolega Rađenović rekao, ovakav tip organizacije je tip organizacije koji je uglavnom dominantan u svijetu, poznaje najbolja svjetska iskustva. Naravno, kad stvorite mehanizme još naravno nije sigurno da ćete i polučiti uspjeh, ali to ćemo naravno tek vidjeti. Kolega koji je govorio da se dvije godine neće ništa dogoditi, to naravno misle na temelju valjda vrednujući rezultate svoga rada kada se doista ništa nije dogodilo. Prema tome, ovdje se stvara jedan normalan mehanizam, kako se u vremenima i energetske krize treba ispitivati sve moguće ugljikovodične potencijale unutar jedne zemlje, nastojati da ta istraživanja urode što je moguće boljim rezultatom za samu zemlju, to je pitanje naknada, koliko će biti koncesije? Možda bi bilo najbolje da imamo vlastitu kompaniju koja ima dovoljno snage da istražuje, da ispituje, ali i eksploatira, te kompanije nažalost nemamo. Ovdje se radi i o investicijama, ne samo o istraživanje, nego i moguće eksploataciju. Pa to je ono što nam treba, to je ono što nam je najvažnije u ovome času, da bi dakle ovaj zakon, ova agencija je samo izvršno tijelo za ostvarivanje dvaju visokih ciljeva naše gospodarske politike, a to je energetika i to su investicije. I umjesto da se to analizira meritorno, izlaže se potpuno besmislenim prigovorima tipa da članovi Upravnog vijeća nemaju zahtjev u zakonu temeljem u pogledu nikakvih kvalifikacija. A to su predstavnici ministarstava što jako lijepo piše koji temeljem toga što su načelnici nekih odjela službe u ministarstvima valjda imaju neke zahtjeve za kvalifikacije kada su došli na ta radna mjesta, ali to je prigovor koji je jedan od kolega ovdje iznosio što je naravno potpuno besmisleno. I što je naravno najvažnije u ovakvim poslovima, ova agencija podnosi izvješće Vladi o tome što ona čini. Dakle, jedan važan posao za RH ima tijelo koje ga izvršava i naravno to tijelo izvješćuje najviše tijelo, a to je Vlada RH o tome što čini. I taj elemenat nadzora odnosno izvješćivanja meritornih tijela u našoj državi je često puta izostajao. Nešto se osnuje, pokrene se neki postupak i nakon toga malo tko zapravo gleda što se dalje događa, a to negdje onda završi ili nigdje ne završi. Dakle, ovdje se osigurava i taj mehanizam i ne vidim što bi zapravo u tome trebalo biti problem. Naravno da samo osnivanje agencije i samo donošenje zakona, temeljnog zakona ne ovoga zakona nego temeljnog zakona, još ne jamči uspjeh, ali svakako predstavlja jedan okvir, jedan važan napor da se u jednom vrlo važnom području krene korak dalje i to je razlog zašto će Klub zastupnika HNS-a podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Imamo najprije povredu Poslovnika. Poštovani Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Sukladno načinu na koji vi kao predsjedatelj vodite sjednicu sabora [[Upadica Stazić: Najprije molim vas članak.]] Reći ću, bez brige. Bez brige [[Upadica Stazić: Morate na početku reći, to znate.]] Gospodine potpredsjedniče, ja vas lijepo molim, ja znam kakav je poslovnik. Nemojte me prekidati, nemate na to naprosto pravo. Ako ne kažem ono po Poslovniku, onda me prekidajte. Prema tome [[Upadica Stazić: Ajde izvolite.]] Čekajte malo, nisam rekao ni rečenicu i vi mi uletavate u riječ [[Upadica Stazić: Morate na početku reći članak.]] Molim? [[Upadica Stazić: Na početku morate reći članak.]] Moram reći uvod da bih rekao članak [[Upadica Stazić: Ne, na početku morate reći.]] Nije istina. To je tumačenje vašeg Poslovnika. Dakle sukladno načinu na koji vi vodite sjednice, smatram da ste povrijedili članak 232. i 238. jer vi vrlo često zastupnike HDZ-a i prilikom replika i prilikom rasprave upozoravate da su se udaljili od teme. Pogledajte fonogram sjednice, rasprava gospodina zastupnika Joze Radoša u ime Kluba HNS-a, u prvih 5 minuta nije imala veze s ovom temom, a 70% njegove rasprave bila je replika na govor Kluba HDZ-a. Ja nemam ništa protiv toga da kolega Radoš to komentira, ali kažem on ako se javio i govorio u ime Kluba, onda neka govore o temi, ako je mislio replicirati, mogao je replicirati, dakle članak 232. da ga citiram, kaže: "Govornik može govoriti samo o temi o kojoj se raspravlja prema utvrđenom dnevnom redu". Pogledajte fonogram sjednice, on ni jednom riječju nije spominjao prve 3, 4 minute temu govora. Također članak 238., razlozi za izricanje stegovnih mjera zastupniku tijekom isključne rasprave, ne smije govoriti o temi koja nije predmet rasprave. Predmet rasprave nije bilo što su HDZ-ove Vlade učinile u proteklih 8 godina, ali kažem, na način s obzirom kako vi vodite sjednicu ja sam očekivao da ćete postupiti kako se odnosite prema zastupniku. Ispričavam se gospodine potpredsjedniče ako sam nisam odmah rekao članak, a znam kada podignem tablicu za povredu Poslovnika kada vi vodite sjednicu da moram reći članak i vidjeli ste da sam se pozvao na dva članka.
Evo dopustio sam da prekoračite vrijeme minutu i 19 sekundi ja sada vas prekidam. Poslovnik dakako nije povrijeđen ni u jednom svom članku. Kolega Radoš je govorio o zakonu i referirao se na ono što i drugi klub govorio o tome zakonu što je uobičajeni način rasprave. ni prvi ni zadnji koji je tako postupio u ovome Saboru. Ali gledajte kolega Šuker nije svaki put povreda Poslovnika kada netko za ovom saborskom govornicom kaže nešto što se HDZ-u ne sviđa. To je dio parlamentarne rasprave. Kolega Radoš ni u jednom momentu i u ni u jednoj rečenici nije odstupio od uobičajene prakse kako se u ovome Saboru raspravlja. Nije govorio uvredljivo, nije govorio sa omalovažavanjem, iznosio je stav svoga kluba o prijedlogu zakona i o tome što o tom prijedlogu zakona misli druga stranka. Čuli ste obrazloženje i dižete ponovno pločicu povrede Poslovnika. S obzirom da nema rasprave da nakon obrazloženja nema rasprave sa predsjedavajućim ja vam sada ne mogu dati riječ.
Morate mi dati riječ jer gledajte gospodine predsjedavajući vi nemate pravo polemizirati sa mnom. Vi ste mogli uputiti sukladno našem Poslovniku na članak 236.i tu je priča završila. … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] Vi mene niste uputili na članak 236.nego ste mi držali tu lekcije i ja poštivam da ste vi meni rekli ja smatram da to nije povreda Poslovnika.
Kolega Šuker nema rasprave sa predsjedavajućim, nisam vam držao lekcije, dao sam svoje obrazloženje na koje imam pravo i obavezu. Nisam vam državo lekcije. Sada vas ljubazno molim da nam dopustite da nastavimo s radom. Prelazimo na replike. Ako niste zadovoljni mojim obrazloženjem obratite se Odboru za Ustav pa ako to ne učinite onda valjda smatrate da imam pravo. Onda valjda smatrate da je moje obrazloženje točno. … [[Upadica se ne razumije.]] A onda ste nelogični, oprostite. Replika Đuro Popijač.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Radoš najveći dio naravno kao što je i kolega Šuker rekao u svojoj raspravi ste uzalud potrošili, dakle koliko ste govorili pokušavajući se obračunavati sa konstatacijama koje su vas očito duboko i zaboljele jel su istinite koje su izrekli i ja i moji kolege u replikama. Očito da niste mogli govoriti o potencijalima ovog zakona kako ste i nama spočitavali da nismo govorili o potencijalima jer niste niti vi sam pronašli niti jedan argument koji bi vas uputio da govorite o potencijalima ovog zakona jer ih on jednostavno nema. Dakle nikakvi potencijali ovog zakona ne postoje za RH i dalje tvrdimo da je zakon besmislen, nepotreban i naravno uključujući onaj koji je njemu prethodio. Što se tiče visokih ciljeva i uzvišenih rezultata koje ste imali mi možemo priznati da imate visoke ciljeve, no međutim nažalost imate vrlo niske kapacitete da ih i postižete. Stoga jesmo tu gdje jesno. Da vam ne ponavljamo ono što ste jučer čuli ali danas a i što svakodnevno gledamo i slušamo u medijima do kakvog katastrofalnog stanja ste doveli hrvatsko gospodarstvo počevši i od tih investicija za koje ste već osnovali 7 agencija za koje donosite zakone pa se zapetljavate sami u njih. I tvrdim i garantiram premda vi to osporavate, a nijedan argument niste rekli zašto osim što ste iznosili uvrede da valjda to nismo mi pa na istim iskustvima da nećete učiniti sljedeće dvije godine ništa jer vas nije sprečavalo da u proteklih dvije godine barem nastavite onaj smjer i onaj put koji i na onim rezultatima koje smo vam ostavili. Da niste ništa činili bilo bi puno bolje i bolje je da u budućnosti ništa ne činite da lijepo odsjedite sljedeće dvije godine, bit će vam svima bolje.
Odgovor na repliku Jozo Radoš.
Pa kolega Popijač to je baš to što sam rekao. Dakle mi nećemo raditi ništa dvije godine, tako vi kažete, a onda ćete doći vi koji i onako ništa ne radite pa se dakle nikada neće ništa raditi. Moja rasprava je govorila o onome što vi govorite i ja sam iznosio stav kluba o vašim stavovima. To je uobičajeni način komunikacije u Hrvatskom saboru pogotovo ako ste vi u vašim replikama pola sata izrugivali zakon. Što ste očekivali do mene nego da ja kažem što ste vi činili i da kažem da to nije dobar način jer niste ništa govorili o biti zakona. Ja sam govorio o biti zakona. Ja sam rekao da je to standardno rješenje u jednom vrlo važnom području, to rješenje ima potencijale, da li će ga dati to ćemo vidjeti. Ali vi niste radili ništa, vi niste ustrojili niti to tijelo i ništa u tom smislu niste učinili i to sam ja rekao. I ako su to vaši visoki kapaciteti onda ostaje, vraćamo se na početak, a to je da vi doista kada dođete ako budete tako radili nećete raditi ništa.
Druga replika Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Radoš vi ste u svom uvodnom izlaganju govorili o tome kako se prije ništa nije radilo na istraživanjima Jadrana vezano za utvrđivanje eventualnih količina nafte i naftnog plina u Jadranu. Međutim branite nešto što je loše krenulo. Naime, nitko u hrvatskoj javnosti niti mi u Hrvatskom saboru kao hrvatski zastupnici ne znamo temeljem čega su započela istraživanja u Jadranskom moru. Svega 3 do 4 nautičke milje zapadno od Dubrovnika, zapadno od Nacionalnog parka Mljet, zapadno od Korčule, zapadno od Hvara, zapadno od Kornata. Kojim je to dokumentom utvrđeno da je baš pogodna lokacija za iskorištavanje nafte i naftnog plina koja je udaljena 4 milje od grada Dubrovnika? To je prvo pitanje. Drugo pitanje zašto se nije provela procjena utjecaja na okoliš za ovu metodu kojom je tvrtka Spektrum istraživala postoje li takva nalazišta u Jadranu sa aspekta zaštite morskog okoliša. Zašto je Vlada, treće pitanje, zašto je Vlada krenula u taj posao bez javnog natječaja i taj posao vrlo važan, vrlo odgovoran posao povjerila bez javnog natječaja? I na kraju ti rezultati koje je tvrtka Spektrum, iako čini mi se da još ta istraživanja traje … [[Govornik se ne razumije.]] jesu li oni vlasništvo Republike Hrvatske i jesu li oni vlasništvo te tvrtke i kakva je situacija upravo i kakav je status tih rezultata koje je ta tvrtka našla. Dakle, vi apriori opravdavate nešto što je [[Upadica: Vrijeme.]] Što je vrlo loše krenulo, pravdati ću se da cilj opravdava sredstvo.
Odgovor na repliku poštovani Jozo Radoš.
Kolega Bačiću da ste vi i vaši kolege na takav način raspravljali o ovom zakonu onda ja ne bih rekao da je to rugalica i vjerojatno bi bio blaži u kvalifikaciji vašeg jer sva pitanja koja ste sada postavili su logična pitanja. Ja vam na ta pitanja ne znam odgovoriti, ja ne činim izvršnu vlast ali imate pravo kao zastupnik dobiti odgovore na ta pitanja. Možda bi vam mogao ponuditi odgovor samo na jedno od tih pitanja a to da li su ti nalazi koje će tvrtka Spektrum naći u pogledu kao plod svoga rada, da li su oni vlasništvo Republike Hrvatske ili su vlasništvo te tvrtke. Na to pitanje odgovor možda zna vaš kolega Popijač, on je u svojim izlaganjima tvrdio da je to vlasništvo te tvrtke Spektrum.
I posljednja replika, poštovani Srđan Gjurković.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani kolega Radoš, vi ste dosta isticali ruganje od strane opozicije o ovom prijedlogu zakona a ja moram priznati da imam osjećaj da se pod svaku cijenu želi spriječiti od njihove strane gospodarska politika energetske neovisnosti i otvaranje investicijskog ciklusa. Jer sama procjena da po jednome istražnom polju, znači to je istraživanje i koncesija koja može donijeti 50 milijuna dolara ulaganja od kojih 40 do 60% bi završilo hrvatski proračun ako bi domaći dobavljači isporučivali dio robe, i energetska neovisnost koja bi se dobila ako bi se vršila eksploatacija. Ako bi se potencijali koje ste spominjali u svom govoru iskoristili to očito našoj opoziciji nije po mjeri.
Odgovor na repliku Jozo Radoš.
Kolega Gjurkoviću ne znam da li kolege iz HDZ-a žele spriječiti gospodarski razvoj Hrvatske. Na sreću oni to nisu u stanju. Njima eventualno može zasmetati uspjeh ove Vlade jer će se time pokazati da je ta Vlada bolja od onoga što su oni bili u prilici dati dok su bili na vlasti. Zašto nisu govorili više o tome koje koristi Republika Hrvatska može imati od toga, to ja dobro razumijem. Zato što su učinili sa nacionalnom naftnom kompanijom to što su učinili i time tu mogućnost iskorištenja preko te kompanije potpuno zapravo onemogućili Republici Hrvatskoj.
Nastavljamo raspravom po klubovima. U ime Hrvatskih laburista govoriti će Branko Vukšić.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Odmah na početku iako imamo 150 agencija fondova vijeća, mislimo da ima smisla, ima razloga za postojanje ove agencije ako će se ona tako zvati. Radi se o prevelikom poslu i prevelikom interesu Republike Hrvatske u ovom slučaju, znači to je Zakon o osnivanju agencije za ugljikovodike o istraživanju i eksploataciji plina i nafte. Međutim, tu je sada ali, prije svega, ako je to velik posao i ako ćemo povjerovati istraživanjima koja su izvršena u Jadran, s kojim pravom Vlada misli da to treba biti agencija ministarstva odnosno Vlade. Za to treba biti nadležan Sabor. To treba biti državna agencija i izvješće ta agencija daje Hrvatskome saboru. Preveliki posao i preveliki zalogaj da o tome odlučuje tako mali broj ljudi. Znam da je i na Odboru za gospodarstvo bilo riječi i o tome i znam da su neki članovi vladajuće koalicije isto tako imali upite zbog čega ta agencija nije agencija koja odgovara za svoj rad Hrvatskome saboru. Već je to jedan od razloga, ako se to promijeni, Hrvatski laburisti će podržati. Znači nismo protiv osnivanja takve agencije. S time da i ne mislim da ćemo nakon ovoga iako je norveška tvrtka radila istraživanje jadranskog podmorja, hrvatskoga dijela postati bogati kao norveška. Pitanje kako je norveška tvrtka Spektrum uopće pčela istraživati hrvatski Jadran. Zaobilazeći hrvatske zakone. Znači čim smo donijeli zakon obaveza je bila o eksploataciji ugljikovodika, zakon je bio da se za takva istraživanja treba raspisati natječaj. I sad je pitanje netko postavio što se tada dogodilo. Dogodilo se sljedeće. Ugovor o istraživanju Jadrana nije potpisalo Ministarstvo gospodarstva, to znate dobro, nego je potpisalo Ministarstvo znanosti. Zbog čega? Zbog toga što se zaobišao zakon i reklo se to nije istraživanje za eksploataciju nego je to, tumači se, istraživanje u znanstvene svrhe. I tako se zaobišao zakon. Ovo je već jedan razlog u veliku sumnju o tom poslu. Zašto bi Vlada kontrolirala tu agenciju? Otvorit ćemo četvere oči jer je to preveliki biznis u pitanju. Neke kolege su pitale da nemaju dovoljno informacija. Evo mi Hrvatski laburisti imamo i kartu kako to izgleda, to je karta Spectruma. Sad pitaju kako smo mi nabavili tu kartu, kupili smo Spectrum, pod navodnicima. Čije su vlasništvo te karte, pa Spectruma. Što piše u zakonu, da trebaju biti vlasništvo države. Vlasništvo države trebaju biti. Znači ta istraživanja koja su napravljena kaže se u medijima već se naveliko javljaju oni koji žele eksploatirati hrvatski Jadran. Točno. Tko im prodaje te rezultate, pa ne Hrvatska država nego im prodaje tvrtka Spectrum i to je izvor iz ministarstva. I što se sad događa? Jel ima Hrvatska država bilo kakvu kontrolu nad time, je li sudjelovala bilo kojim dijelom i kontrolirala istraživanja? Hoće li INA u kojem smo mi suvlasnici dobiti neka polja koja će biti dobra polja, hoće li Amerikanci dati više novaca pa će dobiti, govorim napamet, bilo koja tvrtka ona polja koja imaju smisla otkupiti za eksploataciju. Tko to kontrolira? Tko štiti interese Hrvatske države? Izgleda nitko ne štiti interese države. A kako se interesi države Hrvatske ne štite potkrijepit ću vam jednim podatkom, a to je podatkom recimo koji smo zatražili od ministra odgovor. Pitali smo ministra jer nam nije bilo jasno, polje Anamaria koje je bilo u vlasništvu Hrvatske države 51,5%, Italije 48,5%. Na karti se jako dobro vidi, to je ova stara karta, znači ono što je bilo prije istraživano, da je to polje Anamaria zapravo 2/3 na hrvatskom teritoriju, 1/3 je na teritoriju talijanskom, koje pripada Italiji. Nakon toga Italija je dobila vlasništvo 56,7%, a Hrvatska 43,3%, kaže zbog toga jer su istražili da je tog plina u podmorju više na talijanskoj strani. Tko je to kontrolirao, koje su ekspertize, tko je provjerio, tko je kome podastro te rezultate? Mi i na ostalim bušotinama i ostalim izvorima nemamo kontrolu koliko se crpi plina i koliko se crpi nafte. Ovo može biti posao stoljeća, ovo može biti posao tisućljeća, ali sasvim sigurno ako će se raditi na taj način kao što se sada radi, da se istražuje podmorje hrvatskog Jadrana na način da se zaobilazi zakon, da se istražuje na taj način bez javnog natječaja, da Hrvatski sabor nema nikakvu kontrolu, da o tome odlučuje šačica ljudi u biznisu koji vrijedi milijarde, koji može biti budućnost Hrvatske ako je istina ono što, samo znamo što piše u medijima. Onda trebamo se zapitati tko štiti interese Hrvatske i jesmo li mi zapravo ugroženi u tom biznisu. Ovo su preveliki igrači na svjetskom tržištu da ne bi znali nadmudriti nekoliko ljudi koji misle kontrolirati naftni i plinski biznis u Republici Hrvatskoj, a naročito ako je to toliko bogato kao što se tvrdi. U svakom trenutku Republika Hrvatska bi trebala znati koliko se nafte i plina crpi, u svakom trenutku bi mi u Hrvatskom saboru trebali znati na koji način će se dijeliti ti omjeri onih koji crpe, da li će to biti znači u nafti i plinu, da li će to biti u novcu, na koji način. Mi dobivamo na kapaljku informacije. Točno je, mi smo se ovdje uhvatili za što, za krive stvari. Kojih su kvalifikacija članovi agencije, potpuno nevažno. Potpuno nevažno. Važno je da Hrvatski sabor ima nad tome kontrolu, da možemo u svakom trenutku pitati i da u svakom trenutku oni koji se bave tim biznisom, koji kontroliraju, da u svakom trenutku moraju podnijeti izvješća Hrvatskom saboru. Ovo je preozbiljna stvar. I što se sad događa? Sada je Spectrum istražio ili još istražuje hrvatski Jadran i sada šta mi radimo? Mi moramo isto tako otkupiti od Spectruma rezultate istraživanja. Koji je sljedeći naš korak, jer znamo to ili će nam ova agencija koja će biti u sastavu Vlade reći. Vidi se po ovim kartama da su Talijani ušli i to duboko, ovdje će vam na kartama, poslije vam mogu i fotokopirat karte ako ćete dijeliti sa Laburistima dio troška, da su Talijani duboko ušli u istraživanje na hrvatski teritorij. Tko je to dozvolio? Ovo je narušavanje integriteta RH. Ali to nitko ne govori jer to je veliki biznis koji mi mali ljudi ovdje ne smijemo ni govoriti, ni pisnuti. Što se mi imamo tome miješati? Ali postoje ljudi koji kažu ne vjerujemo njima, evo dajemo podatke vama. Pitajte. Ja samo postavljam pitanja, nisam stručnjak za naftu, nisam stručnjak za plin. Ja sam saborski zastupnik, političar koji ima pravo postavljati pitanja. Pitanje postavljam ministarstvu, premijeru se ne usudim da ne bi rekao da kako šačica od 6 Laburista ima pravo pitati za tako velike stvari. Koliko će vam platiti za rezultate istraživanja? Za ono što se u našem dvorištu istražuje, kakve smo mi tu ugovore sklopili. I na kraju, nešto isto o velikom biznisu koji je u mom Međimurju neki dan promoviran kao isto jedan od poslovne, ovo će biti tisućljeće, ovo će biti stoljeće. Neka je tako, daj Bože. To je polja Vukanovec, Vučkovec i Zebanec. Pitanje postavljam, tko i kada je dao koncesiju Mađarima? Na temelju čega je sklopljen ugovor? Kaže se da se sklopio ugovor. Tko je sklopio ugovor s koncesijama kad smo dobili odgovor da nema ugovora o koncesijama. Sad najedanput kažu, potpisan je ugovor o eksploataciji nafte, a da nema koncesije. Kako to da nema koncesije, što se valja iza ovog podatka? Mi smo ovdje kao zakonodavno tijelo, kao kažu, krivo su rekli "iznad Sabora je samo Bog", iznad Sabora može biti samo hrvatski narod. Previše benevolentno ponašamo prema našem najvećem bogatstvu i to je Jadran i to je istraživanje Jadrana i to su naftne, plinske bušotine, potencijal koji imamo. Zašto ne kontroliramo svoje bogatstvo kad smo tako siromašna zemlja? Prije kad smo raspravljali, kolegica Holy je govorila što Norveška radi i to dobro znamo. Što rade Amerikanci koji ne crpe svoje izvore nego zapodijevaju ratove na tuđem području kako bi mogli lifrati naftu i trošiti tuđu naftu. A mi, velika sirotinja jednostavno kažemo pa to, dat ćemo mi to drugima, zaobići ćemo zakone i dati ćemo biznis stoljeća, tisućljeća nekom drugom. To što je bez javnog natječaja se vrši seizmičko istraživanje u Jadranu, to je skandal nad kojim treba porazgovarati, ovdje napraviti jednu sjednicu Sabora samo o toj temi. Ovo je prevažna tema da bi se govorilo o tome kakve su kvalifikacije članovi agencije, treba pitati kakve su kvalifikacije ove Vlade.
Prelazimo na replike. Prvi se javio Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kao i uvaženi zastupniče Vukšić što ste spomenuli narušavanje zapravo integriteta i suvereniteta RH upravo ovakvim donošenjem odluka, davanjem ili nedavanjem koncesije, spomenuli ste eksploataciju nafte u vašem Međimurju na tri lokacije, mislim da je VVZ, jel tako nekako početak imena ovih mjesta u kojima će se vršiti eksploatacija nafte i tom ugovoru. No ono što sam ja htio reći, da smo u 7 godina okupacije istočnog dijela Slavonije i Srijema imali, nismo mi imali nego je Arkan izravno, dakle Arkan eksploatirao naftu iz Đeletovaca. Kad i kako je RH pokušala zaštititi svoja prava i ono što je otuđeno dakle sa suverenog hrvatskog teritorija, dakle Đeletovci su dio Hrvatske, dio Slavonije. Je li ikada RH pokušala utužiti ili potraživati naknadu za odstranjenu naftu iz Đeletovaca. To je jedno. I drugo, što je sa naftnim poljima koje smo, ajde da kažem pojeftino u nekakvom strahu od ovog sukoba u Siriji prodali drugima, a danas su najjača, najveća, najbogatija nalazišta nafte u Siriji i tamo se i dan danas crpi nafta i izrađuju ogromni novci, a RH je kako ste vi sami rekli za male novce to brže bolje predala ili dala nekome drugome. Hvala lijepo.
Odgovor, Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Grubišić, prvo sam u žaru rasprave, Međimurje nije nafta nego plin. Samo ako niste primijetili. … [[Upadica se ne čuje.]] Da, ugljikohidrati. Kako svoja prava, vi ste isto postavili pitanje, kako svoja prava štiti Hrvatska? Rekli ste da je Arkan izvozio naftu hrvatsku iz Đelekovaca [[Upadica: Crpio.]] Crpio, da. Ali onda je izvozio. … [[Upadica se ne čuje.]] Da. A kako znate da nije netko naš bio umješan u to? Vi znate da nema kažu šverca droge, nema šverca bijelog roblja ako u tome ne, ni u jednoj državi, najdemokratskijoj, ako u tome ne sudjeluje netko iz policije, netko iz vrha države. Prema tome mi nismo izuzetak, to dobro znamo da nismo izuzetak. Kako mi štitimo svoja prava? Ja sam pokušao u ovoj raspravi upravo predočiti na koji način se odnosimo prema najvećem hrvatskom bogatstvu ili uz Jadran i to se stalno zaklinjemo. Kako kontroliramo i onečišćenje Jadrana? Kako kontroliramo okoliš? Jesmo li uopće o tome raspravljali? U Hrvatskom saboru kao da to Kukuriku koalicije se uopće ne tiče. Nismo osnovali agenciju zato da bi zaposlili nećemo osnovati tu agenciju da bi zaposlili nekoliko ljudi. Ovo je preozbiljan posao i ja apeliram na zastupnike Kukuriku koalicije nemojte dozvoliti da ta agencija bude agencija jednog ministarstva i da o tome prevažnom pitanju odlučuje šačica ljudi. O tome treba biti odgovoran Hrvatski sabor.
Druga replika poštovani Petar Baranović, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Radi se o ugljikovodicima, a ne ugljikohidratima, poštovane kolege. A šta se tiče stvari koje je navodio uvaženi zastupnik Vukšić u svom izlaganju valja pojasniti neke stvari. Plinsko eksploatacijsko polje Ana-Marija se ne nalazi ni na hrvatskom, ni na talijanskom teritoriju, nego na području epikontinentalnog pojasa Republike Hrvatske i epikontinentalnog pojasa Republike Italije. To je područje proširene jurisdikcije, a ne potpune jurisdikcije. Nije dio nacionalnog teritorija. Pitanje eksploatacije ugljikovodika u kontekstu međunarodnog prava mora odnosi se na epikontinentalni pojas i ako bi stavljali u taj kontekst ovu metodu znanstvenog istraživanja spektruma onda je vrlo upitno da li je Republika Hrvatska iznad 12 milje, odnosno nacionalnih granica na moru ima uopće mogućnost temeljem postojećih propisa spriječiti bilo koga da vrši takvu vrstu ispitivanja. Ovdje smo otvorili tezu u ovom Saboru uvažene kolege iz oporbe da li je trebalo tako činiti ili je možda trebalo ne činiti. Ne činimo negdje otprilike 30 godina i čekamo da nam se razbije o glavu sljedeća činjenica. Ležišta ugljikovodika koja se nalaze u epikontinentalnom pojasu gospodo ne znaju za administrativne granice ako mi ne potaknemo proces istraživanja, ispitivanja i eksploatacije kroz pozitivne zakonske propise Republike Hrvatske koji to reguliraju onda ćemo doživjeti da će nam probušati sa svoje strane Talijani i pokupiti sve. Prema tome, nemamo vremena da se igramo sa nacionalnim interesima. Hvala lijepo.
Odgovor Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Baranović, prije svega mogao sam čitav odgovor evo mi smo postavili to pitanje davno prije oko toga. I da piše epikontinentalni pojas itd. Nisam htio, mogao sam pročitati konkretno, mogao sam govoriti na način na koji me nitko neće razumjeti. Prvo ovo što ste rekli da li treba činiti ili ne treba? Da, treba činiti, itekako treba činiti, ali držati se hrvatskih zakona. Treba kontrolirati. To je pohvalno i mi smo rekli da ćemo podržati ovo. Ali ako će biti pod kontrolom Hrvatskoga sabora. Znači zalažemo da bude i pod vašom kontrolom više nego pod našom kontrolom. Prema tome, ništa ne zahtijevamo što bi bilo nelogično. To je preveliki interes Republike Hrvatske, preveliki novac je i interesi su preveliki u tome da ne bi Hrvatski sabor o tome odlučivao. I za svaku pohvalu je to što se počeo Jadran istraživati. Samo govorimo to da li je itko postavio pitanje što je s milijardama u Siriji, u Hajanu. Da li o tome imamo kakve informacije? Što će biti s tim? To je strašan novac. Hrvatski sabor ima bilo kakva saznanja o tome? Nema. Imamo previše novaca, imamo suficit pa nas ne interesira to nego ćemo žmikati radnike, žmikni koliko možeš.
Replika Đuro Popijač.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolega. Imate sreće što vas nije slušao gospodin Radoš jer bi vas optužio da se sprdate iz zakona obzirom da ste otvorili i najveći dio ili potvrdili dileme koje smo mi u našim diskusijama ovdje iznosili možda na malo drugačiji način. U biti to je to, nisam vidio da ste pronašli nekakav veliki smisao osim što ste rekli da ćete podržati iz nekog razloga. Spomenuli ste također da bi ovo što se sad na velika zvona propagira po medijima da bi nešto što se sada događa moglo riješiti budućnost Hrvatske ne bi i neće naročito ako će se poštivati ovaj zakon koji ovaj sada ali i onaj koji je donesen 18. srpnja o istraživanju i eksploataciji. Naime, ovdje piše da Republika Hrvatska ima pravo prvenstva na otkup cjelokupnog ili dijela udjela pridobljivenih ugljikovodika koje bi sukladno ugovoru pripadalo investitoru i to na osnovi tržišnih uvjeta ovisno o načinu eksploatacije. Do sada to nigdje nikad nije pisalo. Dakle, sve što se moglo raditi po pitanju eksploatacije, istraživanja moglo se raditi po dosadašnjim zakonima u okviru ministarstva kao što je to bilo i uvijek do sada i ništa to nikoga nije sprječavalo. Ali ovo šta ovdje piše sad u ovim zakonima upravo otvara mnoga pitanja zašto su se oni uopće dogodili i kud ovi zakoni zapravo vode. I drugo što je skriveno u svemu ovome a piše naravno što se tiče financiranja postoji velika sumnja da se agencija financira upravo iz naknade koja onaj tko eksploatira ova polja nafte i plina će biti dužna uplaćivati direktno na račun agencije što se isto tako nikad nije dogodilo, a pogotovo s obzirom na to da su ukinuli financiranje HANDA-e što je puno važnije. Tako da je to zaista ključno pitanje na koje bi se zaista trebalo i ovdje odgovoriti da li je to točno i na koji način će se u stvari i zaista financirati ta agencija. Hvala.
Odgovor na repliku Branko Vukšić.
Što se tiče gospodina Radoša ja sam vidio da je otišao pa sam zato tako raspravljao. Što se tiče ovo kad ste ustvrdili ja sam govorio o tome. Znači tvrtka koja eksploatira naftu ili tvrtka koja eksploatira plin ima sasvim sigurno pravo i to znamo po svim ugovorima, ima pravo na svoj dio ili novca to sam govorio o tome ili ima pravo na dio plina ili dio nafte ovisno o tome što se istražuje i što se crpi. Način na koji će se to pravo prvokupa, odnosno na koji će to RH otkupljivati sve ovisi o tome kakvi su ugovori, tko kontrolira te ugovore. Vrlo je važno, prevažno je upravo to što govorimo kako Hrvatska država kontrolira koliko se plina crpi ili koliko se nafte. Tko kome polaže račune? Da li mi znamo i tko zna, ako zna neka kaže evo tu je zamjenik ministra neka kaže na koje, u kojim razdobljima i kako će se to ubuduće raditi. To je vrlo važno.
Posljednja replika, Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Vukšić vi ste za govornicom pokazali kartu lokacija na kojima tvrtka Spectrum vrši znanstvena istraživanja no da to demistificiramo, tu kartu sa lokacijama i koordinatama tih lokacija ima svaka lučka kapetanija s obzirom da je prema Pomorskom zakoniku dozvolu za znanstvena istraživanja daje ministar znanosti uz suglasnost ministra obrane i ministra gospodarstva i ministra pomorstva, prometa i veza pa dobrotom lučkog kapetana možemo i trebamo doći do podataka koji nas interesiraju. Ali nije to sporno, ovdje je sporno to što ste vi s pravom zaključili a to je zašto se ti radovi svode pod znanstvena istraživanja, a ne pod ona koja bi Ministarstvo gospodarstva trebalo dati koncesiju da se ti poslovi obavljaju. A što je najprijepornije od svega to je čije su vlasništvo rezultati tih seizmičkih istraživanja? Ministar Vrdoljak kaže da su vlasništvo RH, ali da će ih prodavati tvrtka Spectrum i za to ubirati sredstva od tvrtke kojoj proda te podatke. Prema tome, to je ono što je sporno. Kako podaci mogu biti vlasništvo RH kad njihovo korištenje naplaćuje jedna strana tvrtka koja je došla do mogućnosti tog znanstvenog istraživanja bez koncesije, bez javnog natječaja pod kakvim okolnostima. Eto, to bi mene interesiralo pa bi ja zamolio gospodina Leverića da nam to objasni ili ako ne može on da nam to objasni ministar gospodarstva.
Gospodina Leverića ćemo čuti čim čujemo odgovor na repliku.
Uvaženi kolega Bačić čim su rezultati znanstvenih istraživanja na prodaju, prije svega veliki je upitnik jesu li to bila znanstvena, znamo da nisu znanstvena bila, da su to bila istraživanja u svrhu eksploatacije plina i nafte, vlasništvo je Spectruma jer izvor iz Vlade RH kaže da Spectrum prodaje. Pa ne može Spectrum prodavati nešto što je vlasništvo RH. Tada bi prodavala RH, odnosno netko u ime RH. Najveće zapravo pitanje svih pitanja je zbog čega se zaobišao zakon, zbog čega je ministarstvo koje nije nadležno za to sklopilo ugovor sa tvrtkom Spectrum i što se iza toga krije? Ja mislim da tu posla ima za Državno odvjetništvo, da treba ispitati što se dogodilo s tim. To je prevelika vrijednost, a naročito nakon toga što kaže da su pomahnitale tvrtke svjetske koliko ima tog plina i nafte u Jadranu. Ja mislim da se više nećemo ni kupati, u nafti ćemo se kupati ne u moru.
Za riječ se sada javio zamjenik ministra, poštovani Alen Leverić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče.
Izvolite za govornicu, molim.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Čisto samo dvije tehničke stvari. Gospodin uvaženi saborski zastupnik Vukšić je rekao oko ANAMARIJE radi se o omjerima plina, predlažem da 72. sjednica Vlade točka 20. imate tehnički sporazum između Ministarstva gospodarstva itd. Vlada ga je usvojila, usvojila ga je na temelju elaborata rudarskih … [[Govornik se ne razumije.]] saborski zastupnik možete dobiti sve podatke i rudarske elaborate. Žao mi je što ste potrošili novac za ovu kartu jer karta je trenutno dostupni dokument na internetu, svatko ga može skinuti. Pa ja ne znam zašto trošiti novce na nešto što se može iskopirati. I ne samo da je dostupno na službenim stranicama tvrtke Spectrum kao što je rekao uvaženi saborski zastupnik Bačić ima ga svaka lučka uprava, isto tako ima ga svaka veća konferencija o nafti i plinu na svjetskom tržištu ima navedene karte. I dapače ucrtane su ne samo rute i koordinate kojim je Spectrum radilo istragu nego su ucrtana i sva polja koja su već postojeća eksploatacijska polja na području Jadrana. I samo da demistificiramo istražni rudarski radovi su bušenje istražnih bušotina i utvrđivanje rezervnih mineralnih sirovina itd., a sukladno Zakonu o rudarstvu. Hvala.
I na ovo imamo prijavljenu repliku Branka Vukšića.
Uvaženi zamjeniče ministra, prije svega ja sam rekao da smo mi dobili od Hrvatske vlade odgovor imamo sve podatke koje ste vi sad iznijeli. Ali, jednostavno nije jasno način na koji je jednostavno taj sklopljen tko je vršio ta istraživanja. Mi to nismo dobili u odgovoru. I to ne piše, prije svega zato što vrlo važan posao nije pod kontrolom. To tvrdimo da nije pod kontrolom. Prema tome, znamo o tome. A ovo o tim kartama to je bila čista zafrkancija da smo kupili. Pa mislite da Laburisti imaju novaca da bi mogli kupiti? Pa nismo mi velika stranka kao SDP koji se razbacuje novcem.
Nastavit ćemo raspravu po klubovima. U ime kluba HDSSB-a govorit će Boro Grubišić.
Hvala lijepo uvaženi gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege zastupnici. Zanimljiv je naslov ovog zakonskog prijedloga br. 582, dakle Zakon o osnivanju Agencije za ugljikovodike, s konačnim prijedlogom zakona po hitnom postupku. Dakle, ugljikovodici su jedna velika skupina u koju spada čak i šećer jel', možemo o šećerani u Županji govoriti, Sladorani jel' u Virju itd. Ali ovaj puta ćemo govoriti o onim drugim ugljikovodicima koji se, a radi se o nafti i plinu jel, da, glukoza, saharoza, fruktoza, sve su to ugljikovodici, jel tako? čak i brašno, možemo i o brašnu govoriti, no bolje da vas iznenadim jednom drugom viješću osim o vrstama ugljikovodika a to je da je Hrvatska Vlada i ministar gospodarstva naručio istraživanje u Panonskom moru s obzirom na dobra i velika očekivanja od rezultata istraživanja u Jadranskom moru i nadam se da će i na osam tisuća metara dubine u Slavoniji dakle u rubnom dijelu Panonskoga mora Brod spektru naći slične rezultate kao u Jadranskom moru. Evo to je tajna koju sam i sad rekao a vidjet ćemo kako će se to ostvariti, a vidjet ćemo kako će se ostvarivati zapravo i ova takozvana navala od silnih investitora koji bi htjeli bušiti na 8 tisuća metara dubine u Jadranskom moru, dovesti svoje platforme kao u Sjeverno more, kao u Norvešku itd., krasno, lijepo sve, epp par dana prije rasprava o osnivanju agencije za ugljikohidrate ili ugljikovodike svejedno je. Da i kada je trebalo oplesti doktore u štrajku onda je na HRT-u bio prikaza film Ljudožder vegetarijanac koji na krajnje ružan i crniji način ocrnjuje i prikazuje hrvatske doktore, slično tome je sve novinske pa i medijske kuće su naširoko izvješćivale o izjavama ministara gospodarstva i potpredsjednika Vlade, čini me se je on, jel tu nije, ne znam, dakle o tome kako su nađene silne količine ugljikovodika, plina i nafte ne šećera u Jadranskom moru na 8 tisuća metara dubine i da su se javile oko 20 od ne znam šela, ili koga već, teksta … [[Govornik se ne razumije.]] ili kako već moguće sve svjetskih firmi i renomiranih naftnih naftaša koji bi eto odmah uskočili ali ne mogu prije 2020.godine jer toliko traju dodatna istraživanja, bušenja itd. Taman dakle a i puno kasnije nego što mi svi skupa zaboravimo da je to i bilo, da je Brod Spektrum pronašao i te silne količine i nafte u Jadranskom moru umjesto da upotrijebio ta dva naziva fosilna goriva ili kako god hoćemo eto ugljikohidrata što je gotovo neprimjereno, a rekao sam i zašto na početku jer su ugljikohidrati ili ugljikovodici, sasvim, jedan široki, daleko širiji pojam nego plin i nafta. E sad ja bih se priupitao kada već osnivamo ovu agenciju kome ona pripada, u raspodjeli iz Sinekura koje su raspodijeljene uredno od strane ove koalicijske Kukuriku koalicije, je li ona HNS-ova ili SDP-ova, pa da znamo o čemu se i radi, s obzirom da i toliko zalaganje ministra u objašnjavanju rezultata istraživanja broda i firme Spektrum, ja bih rekao da će to biti HNS-ova firma i ovako na govor gospodina Radoša, malo prije u ovim klupama koji se jako založio za ovu agenciju i jednu od 180 i nekoliko koliko ih ima u RH a ovo je nova, dakle o tome ni ne govorimo. Troškovi su napisani u ovom prijedlogu, 200 tisuća kuna kao za eto utemeljenje ili osnutak u 2013.i 400 tisuća u 2014. čak imaju i stavke napisane dakle, tu je predviđeno osnivanje i prije nego što smo znali za rezultate istraživanja broda Spektrum imali smo planirane u proračunu za 2013.i 2014.za ovu agenciju koja nastaje, evo rađa se u Hrvatskom saboru i oduzima pravo Hrvatskom saboru da raspravlja ikada više o nafti i plinu u Jadranskom moru. Zanimljiva je to činjenica i zanimljivo je pratiti kronološki događanja u svezi ovoga zakona i osnivanja ove agencije za ugljikovodike u RH. Bilo je pitanje postavljeno hoće li naša domaća firma Ina koja ima bušotine ona marija i ina sudjelovala, znamo da ima iskustva u istraživanju i eksploataciji da kažem u bušenju nafte dobiti također nekakav da kažem položaj, priliku da eksploatira naftu u našem hrvatskom Mare nostrum Croaticum ali o tome ovdje ne vidim riječi ili će one ići jednako tako na natječaj ne znam ni ja firme Spektrum pa kome firma odredi da eksploatatira, istražuje naftu tome će i pripasti, a INA vidit ćemo jel? I kada govorimo o ukupno istraživanju nafte i toj radosnoj vijesti koju čusmo poput vijesti iz Betlehema i zvijezde repatice sa tri mudraca sa Istoka, o tome da je eto pojavila se nafta u Jadranskom moru, sve to služi u svrhu smanjenja apatije hrvatskog naroda a u svezi stanja općeg, socijalnog i svakog drugog stanja u RH pojačana je potrošnja sedativa i antidepresiva u hrvatskom društvu. Evo investicije stižu, evo javljaju se svjetske agencije. Valjda je to, možda i dobro, mislim da se odmah drugi dan manje antidepresiva i sedativa potrošilo u RH čime je to naš gospodin ministar Vrdoljak objavio. Tako je i HDZ-ova Vlada sad ćete reći da govorim kao Radoš, dakle objavila radosnu vijest da je stotinu milijardi kuna zacrtano investicijskim programom Jadranke Kosor i ministra jel, i objavljeni su čak i projekti koji toliko iznose, koji su to projekti, zna ministar dobro bivši ovdje a od tih projekata samo su dva bila u Panonskom moru, dakle u Slavoniji i Baranji. Od toga je jedan bio kanal Dunav-Sava i ne znam još nešto sitnoga, trafostanica u ernestinovu u Osijeku. To su bili projekti za Slavoniju i Baranju. Tako su i oni liječili depresiju i apatiju hrvatskoga naroda objavom investiranja u stotinu i više milijardi kuna u hrvatsko gospodarstvo. Bojim se da će i taj plan koji je bio onda i kojega je narod ocijenio tako kako ga je ocijenio na izborima kao i ovaj plan gospodina Vrdoljaka završiti jednako. Džaba nam i Spektrum, džaba nam i te rezerve ako je sve ono točno što je objavljeno, slavodobitno objavljeno u našim medijima ako mi to ne budemo na način na koji je gospodin Vukšić o tome govorio znali iskoristiti, znali okrenuti u svoju korist, u korist Hrvatske i hrvatskog naroda, građana RH. Ako damo drugome da upravlja s time kao što očito postoje namjere i to evo osnovat ćemo mi agenciju, ona ima svoja upravna tijela, ima ravnatelja, direktora koga li već sve ne, njih ćemo plaćati uredno, a kada će nafta poteći rekao je sam Vrdoljak, optimistično najranije 2020.,a do tada neće ni Vrdoljak više biti ministar. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Prvi se javio poštovani Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženom gospodinu potpredsjedniku. Nisam se mislio javljati o ovome jer doista nisam stručan za ugljikovodike, ali ono što sam iz kemije naučio iz osnovnoj i srednjoj školi je da su ugljikovodici spojevi ugljika s vodikom, a ugljikohidrati ili hidrati ugljika su spojevi ugljika s vodom pa se ugljikohidrati a ne ugljikovodici dijele na jednostavne i složene šećere dakle glukozu itd., a ugljikovodici se dijele na acikličke i cikličke od kojih su primjerice aciklički ugljikovodici plinovi etan, metan, propan itd., a ovi ciklički su spojevi koji se primjerice deriviraju iz nafte. A nafta kao takva predstavlja skup različitih ugljikovodika, a ne ugljikohidrata. Znači nafta nisu šećer. Evo ja se ispričavam na tome što izlazim iz svoje struke, ali kažem htio sam samo s vama podijeliti elementarno znanje iz kemije. Hvala.
Evo odgovora na ovu repliku.
Gospodine Grbin zaista niste trebali to ni govoriti jerbo ste u zabludi. Naime, vodik ja se nadam da znate i latinski pravo ste završili a znate kako se i kaže, prema tome ugljikohidrati, ugljikovodici, a vodik čini H20 je voda jel tako dakle 2 atoma vodika skupa sa kisikom čine vodu, a u nekom drugom stanju bude i led. Dakle ono što vi govorite, dakle agencija, ja sam i htio naglasiti u svojoj raspravi da ovakav naziv agencije je potpuno neprimjeren. Radi se o plinu i nafti. Prema tome, sami ste reli to je daleko širi spektar svega ovoga o čemu smo mi govorili. A ovo je plin i nafta i ništa drugo. Hvala lijepa.
Čut ćemo i drugu repliku. Stjepan Milinković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa neću otići uistinu u ove jednostavne i složene šećere ali sam potaknut na repliku. Kolega Grubišić dosta je bilo riječi danas o toj agenciji o njezinoj snazi, potencijalima koje će ona ostvariti, rezultatima koje će ostvariti i ako je do sada to sve rađeno, ja mogu to svjedočiti osobno jel dolazim iz takve sredine, to sam već danas rekao da je radilo Ministarstvo gospodarstvo mislim Odjel za rudarstvo i to je funkcioniralo, radilo, funkcioniralo i nismo nikada imali nekih težih problema. E sada ste vi postavili jedno pitanje ta agencija koja će čuda napraviti veli čija je ona. Ne znam šta ste mislili možda tko će doći stolovati u njoj itd. ali zamislite ironije sada te jedinice u onom stručnom povjerenstvu koje će biti glavno za to nema nijednog predstavnika iz jedinice lokalne samouprave na čijem terenu se to eksploatira. Npr. … nema ni jednoga. To su iz ministarstva ovoga stručnjaci iz ministarstva onoga koji, čiji smo mi onda, na čijem terenu se koji imamo i štetne posljedice glede toga i zdravstvene probleme i sve i možda nam pada i nivo šećera kao u ovim popodnevnim satima? Dakle to želim reći, to je uistinu jedno pitanje za raspravu. … [[Govornik se ne razumije.]]
Odgovor na repliku Boro Grubišić.
Kolega MIlinković mi imamo i Centar za energetiku, silni centar koji ima i automobile sa grijanim sjedištima u svom vlasništvu i strašno radi. Toliko investicije cvatu da je to strašno. Drugo, imali smo Ured za trgovinu pa je onda Državni ured za trgovinu pa je on pripao Ministarstvu vanjskih poslova, pa imamo HANDA-u za naftu agenciju, tako da meni nije jasno da imamo opet novu agenciju. Čija je? Valjda su se dogovorili čija je. To nije moja nadležnost, što mene pitate. Pitajte zamjenika barem ministra, možda on zna čija je možda već i zna tko će biti i direktor te agencije. Znaju oni to sve i možda nekom fali još mjesto da nije ostao zbrinut u ovoj koaliciji pa će mu naći mjesto u agenciji. A što se tiče lokalne samouprave, pa ja mislim da na tim mjestima gdje je otkrivena nafta i nema tamo, ja ne znam tko živi više na otocima, slabo je naseljeno to tamo pa valjda smisle da i ne treba nikoga, šta će oni. Imaju ministarstva i bit će u agenciji ljudi iz raznoraznih ministarstava. I još što sam više očekivao od vas da me podržite upravo na ovaj kemijski napad gospodina Grbina da mu kažete da sam ja u pravu a ne on.
Nastavljamo sa raspravom pojedinačnom u trajanju od 10 minuta. Nadam se da neće biti tako šaljiva kao ova dosadašnja. Mirela Holy.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Ja na samom početku rasprave oko ovog prijedloga zakona o osnivanju agencije za ugljikovodike želim reći da mi je malo neobično ustvari želja da se osnuje ova agencija zato što smatram da ukoliko želimo imati više investicija u ovom dijelu i ukoliko postoje određene osnove za eksploataciju ugljikovodika u Hrvatskoj da možemo to napraviti putem već postojećih tijela i da nije potrebno osnivati ovakvu agenciju. U redu, usvojili smo Zakon o eksploataciji ugljikovodika gdje smo između ostalog u jednoj odredbi ili čak i više odredbi zakona se obvezali na osnivanje ovakve agencije. Ali činjenica jest da mi imamo već cijeli niz različitih agencija, imamo na kraju krajeva i centar za energetske investicije koje u više navrata spomenut tijekom ove rasprave. I koji bi po mojem mišljenju trebao biti u stanju odrađivati zadatke koji su namijenjeni ovoj agenciji o kojoj danas raspravljamo. I zbog toga je po meni ključno pitanje vezano uz ovaj zakon, odnosno prijedlog zakona što točno ovim zakonom želimo postići. Činjenica jest da Hrvatska ima prilično lošu energetsku bilancu. Mi u Hrvatskoj uvozimo oko 50% energije i to nije dobro jer postoje tri ključna područja na kojima se mjeri samostalnost, odnosno samoodrživost ili samodostatnost nekog društva ili države a jedno od tih područja pored vodnog sektora i pored poljoprivrednog sektora odnosno proizvodnje hrane je upravo i energetski sektor. Jer ukoliko ne proizvodite dostatne količine energije teško se možete zvati u potpunosti samostalnom i samoodrživom državom i društvom. I zbog toga smatram da u velikom cilju Republike Hrvatske mora biti želja da podignemo udio domaće proizvedenih energenata koje koristimo u našoj potrošnji. Ali pitanje je da li ćemo do toga čak i ukoliko nađemo ugljikovodike u Hrvatskoj, bilo u Jadranu, bilo na nekim drugim lokacijama do toga i doći. Naime, u samoj ovoj ocjeni stanja i osnovnih pitanja koja se žele riješiti ovim prijedlogom zakona piše da se sa osnivanjem ove agencije stječu uvjeti za provođenje javnih nadmetanja za odabir najpovoljnijih ponuditelja za izdavanje dozvola i sklapanje ugovora za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika a time i pozitivni financijski pokazatelji za državni proračun Republike Hrvatske sa osnova naknade za pridobivene količine ugljikovodika. I također u daljnjem dijelu obrazloženja, odnosno u ocjeni i izvorima potrebnih sredstava za provođenje zakona također piše da će se agencija za ugljikovodike za obavljanje svoje djelatnosti ustvari financirati iz dijela naknade sukladno uredbi iz članka 30 Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika iz drugih izvora sukladno propisnim propisima. I do čega onda možemo doći kao do zaključka? A možemo doći do zaključka da jest, Hrvatska će putem određenih aktivnosti koje će provoditi agencija za ugljikovodike i naravno Vlade koja će raspisivati putem svog posebnog tijela natječaje za eksploataciju ugljikovodika te koncesije ustvari dodjeljivati različitim tvrtkama, većinom će te tvrtke naravno biti u stranom vlasništvu. I ono što će Hrvatska od toga imati kao korist biti će upravo ta koncesijska naknada iz dijela koje će se financirati i ova agencija. Postavlja se pitanje šta će biti sa ukupnom količinom eksploatiranih ugljikovodika jer iz ovoga se ne može baš steći dojam da će Hrvatska ukoliko i dođe do znači takvih eksploatacijskih polja u znatnoj mjeri povećati količinu korištenja tih energenata u Hrvatskoj. Ne, mi u to ne možemo biti sigurni. Ti energenti će se moći prodavati na bilo kojem tržištu zato što su to na kraju krajeva i određena pravila. I pitanje je u kolikoj mjeri će Hrvatska od toga imati koristi. Znamo na koji način su se dogodile priče sa poljima u Jadranu vezano za plin. I ja mislim da moramo biti jako, jako oprezni na koji način ćemo se postaviti u ovom dijelu u budućnosti. I zbog toga ja smatram da nema ustvari nekakve ključne potrebe da se formira ova agencija u kojoj će raditi nešto manje od 10-ak ljudi zbog toga što se sa drukčijom organizacijom poslovanja i korištenjem već postojećih resursa koji postoje bilo kroz tijela javne vlasti, bilo kroz agenciju odnosno centar za energetske investicije oko kojeg smo se bivši prvi potpredsjednik i ja pa evo ga imali određena razmimoilaženja. A meni se čini da je praksa funkcioniranja tog tijela pokazala da sam većim dijelom bila nažalost u pravu. Sada bih se osvrnula i na članak 4. ovog prijedloga zakona gdje se govori s čime se ustvari agencija bavi. A to su odredbe ukoliko se ne varam koje su u potpunosti prepisane iz Zakona o istraživanju eksploataciji ugljikovodika temeljem kojeg se ova agencija ovim posebnim zakonom leg specialisom ustvari formira. Dakle, tu piše da agencija sudjeluje u pripremi, organizacije i prezentacija u cilju upoznavanja što znači da ona samo participira ali ne i organizira. Pa pretpostavljam da će organizirati te prezentacije netko drugi. Pretpostavljam ili ministarstvo ili će to biti ono ne znam kako se zove povjerenstvo ili tu negdje kasnije se spominje. Ali u svakom slučaju agencija neće biti organizator toga. Ona također daje prijedloge ministarstvu vezano uz javna nadmetanja što znači također da će ona u principu opet samo savjetovati a neće i provoditi aktivnije postupke javnog nadmetanja nego će to raditi stručno povjerenstvo za provođenje javnog nadmetanja koje će formirati Vlada Republike Hrvatske sukladno posebnim propisima. Dalje se govori da sudjeluje u svim aktivnostima neophodnima za provođenje jedinstvenog postupka za izdavanje dozvole i sklapanje ugovora što znači da opet tu samo ministrira moglo bi se reći, pomaže, ali ne izdaje što ni ne može na kraju krajeva izdavati. Zatim utvrđuje troškove za istraživanje i ishođenje tehničke dokumentacije, osigurava uvjete za učinkovito izvršavanje, prati trendove, prati i nadzire. Sve je to prilično onako, kako da kažem, pa ne baš pretjerano određeno i zbog toga je moj dojam da je u okviru svojih nadležnosti puno više od svih ovih poslova moglo napraviti Ministarstvo gospodarstva u sklopu kojeg se nalazi na kraju krajeva i uprava koja je zadužena za poslove rudarstva u opseg čega se naravno ubraja i ovo. Tu također piše da agencija pruža pomoć investitoru, ali temeljna nekakva ideja kada se formirao centar za energetske investicije bio upravo u tome da se guraju energetski projekti i energetske investicije i da Centar za energetske investicije pruža pomoć i investitorima u realizaciji različitih energetskih projekata. Oni dalje daju podršku, pružaju pomoć investitoru, ali se postavlja i to sad u ovom dijelu imovinsko-pravnih odnosa, ali pitanje je sa kojim ovlastima agencija uopće može tako nešto raditi i podnosi se izvješće Europskoj komisiji, međutim ne podnosi se izvješće niti Hrvatskom saboru, a ja mislim da bi i Hrvatskom saboru ipak bilo potrebno podnijeti izvješće o tome šta se događa u području eksploatacije ugljikovodika. I kasnije se vidi da je uloga agencije vođenje registra koji sadrži podatke o istraživanju eksploatacije ugljikovodika, a koji su vezani uz ugovore sklopljene između investitora i Vlade Republike Hrvatske. Inače ja sam to rekla i na samoj sjednici Odbora za gospodarstvo kada smo razmatrali ovaj prijedlog zakona. Mislim da bi bilo dobro kada bi se svi podaci vezani uz to gdje se nalaze potencijalna polja eksploatacije ugljikovodika dostavljali Agenciji za zaštitu okoliša s obzirom da je Agencija za zaštitu okoliša središnje tijelo za tako nešto [[Upadica Stazić: Vrijeme molim.]] Vrijeme je isteklo brzo.
Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Na redu je poštovani kolega Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Pa ovaj Zakon o osnivanju Agencije za ugljikovodike temelji se na Zakonu o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika kojeg smo donijeli čini mi se krajem lipnja prošle godine i kojim je zakonom predviđeno osnivanje ove agencije. Mi smo u klubu HDZ-a i tada govorili i propitkivali se uopće o potrebi osnivanja ovakve agencije, tim više što držimo da se taj posao može uredno odvijati unutar Ministarstva gospodarstva s jedne strane, a s druge strane da postoje već od strane Vlade osnovana tijela koja bi mogla kompetentno obavljati ove poslove ako već je namjera Vlade da se ovi poslovi ne obavljaju unutar resornog ministarstva, iako ja ne vidim razloga zbog čega se ti poslovi ne bi mogli obavljati unutar ministarstva. Ali ono što je tijekom rasprave više zaokupilo pažnju saborskih zastupnika, to su događanja koja se odvijaju na istraživanjima kapaciteta i zaliha ugljikovodika na Jadranu u proteklih nekoliko mjeseci otkada je Ministarstvo znanosti, ne znam iz kojih razloga, mogu samo nagađati, prepustilo jednoj stranoj tvrtci utvrđivanje količina zaliha ugljikovodika u Jadranskom moru. Taj postupak koji je omogućio toj tvrtci pa i Ministarstvu da odobri takva istraživanja temelji se ne na Zakonu o ugljikovodicima nego je Vlada taj prostor otvorila odlukom o izmjenama i dopunama Strategije prostornog uređenja Republike Hrvatske koju je strategiju ovaj Sabor usvojio u lipnju mjesecu i koja je strategija bila podloga da se može krenuti u istraživanje ostalih neistraženih polja na Jadranu, a u svrhu mogućeg istraživanja ugljikovodika. Meni nije jasno, to moram reći, kako je Ministarstvo zaštite okoliša koje je predlagač Zakona o zaštiti okoliša i Zakona o zaštiti prirode moglo propustiti da se tako jedan prevažan nacionalni strateški dokument kao što je Strategija prostornog uređenja donosi ili mijenja bez izrade procjene o utjecaja na okoliš, ovako zahtjevnih aktivnosti, tehnoloških procesa kao što je eksploatacija ugljikovodika u Jadranu. Nije mi jasno da jedno resorno ministarstvo čija je osnovna zadaća čuvati, štititi prirodu, može propustiti u proceduru realizaciju jednog strateškog dokumenta koji otvara mogućnost eksploatacije ugljikovodika, prije svega na srednjem i južnom Jadranu. Ako se zna, to sam već puno puta rekao, da je crpljenje nafte na dubinama iznad 200 metara, a da ne govorim da su pojedine lokacije koje smo maloprije vidjeli nalaze se i na dubinama preko 600 i 700 metara, da je to najzahtjevniji tehnološki proces danas u svijetu u kojemu u slučaju kalvarije mi možemo zaboraviti ovakav čisti besprijekorni Jadran, da jedno resorno ministarstvo ne traži da se izradi niti ocjena o potrebi izrade studije utjecaja na okoliš, odnosno procjene utjecaja na okoliš. To je meni jednostavno neshvatljivo. Međutim, jednim vještim manevrom Vlade koja je takvu odluku predložila Hrvatskom saboru u vrijeme kada je u saborskoj proceduri bio i Zakon o zaštiti okoliša a koji bi da je bio na snazi onemogućio takvu izmjenu strategije došli smo u situaciju da danas mi govorimo o mogućoj eksploataciji ugljikovodika u neposrednoj blizini Dubrovnika, Korčule, Hvara, Visa, Trogira. Dakle, svih bisera južnog Jadrana a da hrvatska javnost o tome niti u jednome trenutku nije se očitovala da li bi takva eksploatacija možda mogla biti u sukobu sa potrebama Hrvatske za održivim razvojem turizma. Ja ne želim nikoga plašiti nikakvim eventualnim havarijama, ali da se o tome u hrvatskoj javnosti nije provela rasprava možemo li i je li opravdano uz ne znam koliko bogata nalazišta nafte 3 milje zapadno od Lokruma postaviti platformu za iskorištavanje ugljikovodika da se o tome nije otvorila nikakva rasprava i da ministar zaštite okoliša i prirode ne nalazi za shodno da kao jedan od preduvjeta da bi se uopće o tome moglo, raspravljalo postavi i to pitanje. Da ne govorim da su iz Zelene akcije, aktivisti Zelene akcije postavili pitanje da li je i ovakav način znanstvenog istraživanja možebitnih nalazišta ugljikovodika na Jadranu putem tih zračnih topova prihvatljiv i za zaštitu prirode, odnosno zaštitu ribljih vrsta u tom dijelu Jadrana gdje se takva znanstvena istraživanja vrše. Ministarstvo se i tu oglušilo, iako su na drugim lokacijama čini mi se takva istraživanja putem zračnih topova kojima se istražuje zalihe ugljikovodika u podzemlju su se pokazala štetnima. Prema tome, nije mi shvatljivo da je ministarstvo to moglo na takav način prepustiti. Što se tiče pravdanja kako je to trebalo napraviti čim prije da ne bi možda netko drugi, pri tome se vjerojatno misli na susjednu državu Italiju obavljao u našem epikontinentalnom pojasu takva istraživanja pa onda polagao prava na ona nalazišta koja se nalaze u podzemlju Jadranskog mora. Ja moram reći da su takvi strahovi izlišni. Naime, Republika Hrvatska, odnosno bivša država još 1968. godine utvrdila svoj epikontinentalni pojas i prilikom tog utvrđivanja epikontinentalnog pojasa sa susjednom državom Italijom utvrdila granice tog epikontinentalnog pojasa pa su te granice i danas pretpostavka saznanju o tome koliko i na koji način ima nalazišta koja država koliko ima nalazišta u epikontinentalnom pojasu kako Republike Hrvatske, tako i Republike Italije. Još i više. Mi smo 2010. godine naš Hrvatski hidrografski institut utvrdio nove granice koje su točnije izmjerene u odnosu na vrlo primitivne recimo metode kojima su u odnosu na današnje metode kojima su utvrđene granice 1968. godine i taj zapisnik od strane Ministarstva vanjskih poslova potpisan. Prema tome, tu nema nikakvog straha. Želim reći da nije trebalo brzati s time. Ja ne vidim tim više što kako i sam ministar izlaže da je vrlo teško očekivati da bi se moglo prići iskorištavanju nafte u idućih nekoliko godina, da nije u Hrvatskoj javnosti provedena javna rasprava oko opravdanosti korištenja i iskorištavanja i eksploatacije ugljikovodika u Jadranu pogotovo na prostorima koji su vrlo zahtjevni, vrlo opasni i gdje je kao što sam rekao taj tehnološki proces izuzetno kompliciran. Ne bojimo se da bi se mogao ponoviti slučaj koji se dogodio u Meksičkom zaljevu kada je British Petroleum onečistio cijeli Meksički zaljev i platio ogromne, ogromne štete koje su pričinjene tamošnjim stanovnicima, ribarima itd. itd. tom turizmu. Ali nije normalno da se u ovakav postupak ulazi, da se uveseljava hrvatska javnost radosnim vijestima o velikim količinama nafte ili ugljikovodika na Jadranu, a da o tome nije provedena stručna rasprava, da se nisu saznali svi oni benefiti ali i potencijalni rizici ukoliko do toga dođe. Pa u tom smislu još je zanimljivije da se taj posao oko utvrđivanja mogućnosti eksploatacije i nalazišta, tako bogatih nalazišta nafte u jednom po meni spornom postupku prepušta jednoj stranoj tvrtci, a da Republika Hrvatska pri tome nije u cijelosti vlasnik tih rezultata, odnosno tih podataka. Jer kad sam ministar u svojoj izjavi kaže da jest Republika Hrvatska vlasnik, ali da će tvrtka Spektrum u postupku natječaja zainteresiranim naftnim kompanijama prodavati te podatke i time praktično sama sebe obeštetiti zbog toga što Vlada Republike Hrvatske nije imala nikakav trošak što je Spektrum obavljao te znanstvene radove u Jadranskom moru. Tim više taj postupak kažem me ne čudi i ne znam zbog čega je na takav način proveden, zašto nije proveden na jedan normalan transparentan način gdje bi se ta mogućnost, pa čak i znanstvenog istraživanja bila dostupna svima, a onda bi vjerojatno tvrtka Spektrum koja je najpozvanija i koja radi takve poslove na Mediteranu vjerojatno i dobila s obzirom na svoje reference. Ali bi tada postupak bio jasan i svima nama apsolutno transparentan.
Vrijeme. Zahvaljujem. Za kraj završna riječ u ime kluba HNS-a i poštovani kolega Petar Baranović.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovane dame i gospodo. Zašto je dozvolu dalo Ministarstvo znanosti? Zato šta se ako to sagledavamo iz perspektive zakona koje reguliraju istražna eksploatacijska polja ovdje radi s obzirom na korištenu metodu znanstveno-istraživačkom radu preliminarnim ispitivanjima koja tek mogu stvoriti perspektivu da li ići na formiranje istražnih polja, a onda sutra eventualno nakon potvrđenih nalaza na eksploatacijska polja. U tom dijelu u kojem Republika Hrvatska ima jurisdikciju i do 12. nautičke milje i do crte ekvidistance postoje pozitivni propisi RH koji jasno reguliraju što i pod kojim uvjetima Hrvatska daje, koje benefite ima i koja je gospodarska i financijska korist od toga. Nemamo više svoju nacionalnu kompaniju u pretežnom državnom vlasništvu, imamo zakone koje smo prihvatili i temeljne postulate funkcioniranja da ne možemo diskriminirati strane tvrtke u odnosu na domaće tvrtke. Imamo situaciju da se nije 20 i nešto godina u tom dijelu činilo ništa. Zapravo donedavno je vladalo tvrdo uvjerenje u hrvatskoj javnosti čak i u onoj koja se naziva stručnom, opravdano više ili manje, da tamo nema ničega, nula. Nema nafte u Jadranu. Toliko sam osobno bio informiran i kao građanin RH i kao političar. Što se od nule može napraviti u gospodarskom smislu? Ništa. E sad se našla norveška firma koja ima izvrsne reference, koja se bavi znanstveno-istraživačkim radom i koja je došla vršiti ispitivanja i s ove strane Jadrana i vrlo izvjesno su onaj tamo zapadni dio već pročešljali. Koji potencijalni benefit može biti od toga? Oni ulažu svoja sredstva, dolaze do određenih podataka na temelju kojih privlače pozornost onih igrača koji imaju i kapital i tehnologiju i znanje da dođu i zasnuju ugovorni odnos s RH bilo da se radi o eventualnim nalazištima u 12 milja ili u eventualnim nalazištima na području epikontinentalnog područja sukladno Međunarodnoj konvenciji o pravu mora iz 1982. godine. Imamo li ikakvih zapreka da izvan 12 nautičkih milja ikome zabranimo znanstveni rad? Nemamo. Možda smo mogli imati da nismo od ZERP-a, odnosno od gospodarskog pojasa u ovoj kući dame i gospodo napravili cirkus. Pa danas svaka firma iz EU može bilo da je ribarstvena, bilo da je znanstveno-istraživačka svaka na području epikontinentalnog pojasa u vodenom stupcu ukoliko fizički ne dodiruje dno može raditi što joj padne na pamet. Nema nikakvih zapreka da joj RH ospori to pravo dok fizički ne dodiruju dno. Metoda kojom se Spectrum služi potpunim laicima je jasno ne dodiruje dno. I mi možemo danas pričati što god hoćemo u ovom Saboru, ali od nečinjenja i od nule od percepcije da nemamo ničega i da smo u tom području i u tom biznisu potpuno besperspektivni ova aktivnost koja se sad provodi je benefit za Hrvatsku. Ono o čemu treba obratiti pozornost to je pod kojim kondicijama bi se sutra eventualno krenulo u istražna polja i daj Bože u eksploatacijska. Pa onda ubiralo koncesiju i sve one benefite koji se temeljem javnog natječaja mogu dobiti od najpovoljnijeg ponuđača. Samo da dođemo do faze istražnih polja i da netko sutra krene u tu fazu, drugu fazu potpuno je jasno koje benefite ima hrvatsko gospodarstvo u snabdijevanju, logistici, u angažiranju domaćih tvrtki kao supporta tehničkoga itd., itd. Što imamo mi danas? Nemamo ništa, imamo udio u INA-i koja je nekad bila naša, a koja niti na 30 metara dubine nije bila kadra sama zasnovati eksploatacijsko polje nego smo to bili prisiljeni raditi s Talijanima, a pod kojim uvjetima ne znam jer nikad nisam imao prilike vidjet te ugovore. U konačnici, Jadran kao odgovorni gospodari moramo istražiti jer Jadran je jedno od rijetkih mora koje osim južno jadranske kotline, dakle južno od palagruškog praga, spada u kategoriju kontinentske podine do 200 metara dubine i jedno je od najpovoljnijih u batimetrijskom smislu za ovakvu vrstu eksploatacije gospodarskog benefita. Zato je HNS uz ovaj zakon i uz ministarstvo. Hvala lijepa.
Čut ćemo sada replike na ovo izlaganje. Prvo poštovana Mirela Holy.
Poštovani kolega tvrtka Spectrum možda jest najbolja u tom poslu, možda i nije. Mi nismo dobili priliku da prosuđujemo o tome da li je tvrtka Spectrum dobra ili nije u tom dijelu zbog toga što se Ministarstvo gospodarstva a vidimo da se ustvari Ministarstvo gospodarstva bez obzira na to što je iz odgovora na moje zastupničko pitanje vezano uz istraživanje tvrtke Spectrum u Jadranu moglo zaključiti da je cjelokupnu odgovornost za to ustvari imalo Ministarstvo znanosti. Ali iz samog odgovora se može vidjeti da je Ministarstvo znanosti bilo prilično nevoljko uvučeno u cijelu tu priču što mene uopće niti ne čudi s obzirom na činjenicu da tvrtka Spectrum se ipak sa tim podacima ponaša kao sa komercijalnom robom sa kojom gospodari na čini se svjetskim tržištima. Jer prodaje te podatke koji bi trebali ustvari biti strateški podaci, strateški energetski podaci RH. I činjenica je da postupak nije proveden transparentno i da je Vlada Republike Hrvatske trebala objaviti natječaj pa da vidimo koje bi se tvrtke sve javile i koje bi bile zainteresirane za provođenje ovakvog posla i što ustvari Hrvatska sa time želi dobiti? Da li ćemo mi dobiti te podatke, da li ćemo ih moći otkupiti ili ćemo ih prvi moći otkupiti? Kakav je uopće ugovor kojeg su sklopili sa Ministarstvom znanosti? Vidi se da je prvo govorilo se o epikontinentalnom pojasu, da se na kraju istraživalo i teritorijalno i unutarnje more RH. Sve je to bilo naknadno riješeno, sve je to bilo rješavano u hodu pa su se produljili termini za istraživanje koji još uvijek traju ali čini se da su ipak podaci već na tržištu. Ima tu jako puno neodgovorenih pitanja. I činjenica jest da Vlada Republike Hrvatske se nije ponašala transparentno u ovom dijelu i to se može iz odgovora na moje zastupničko pitanje vrlo lako zaključiti.
Na repliku odgovara Petar Baranović.
Poštovana kolegice Holy s obzirom na okolnosti u kojima smo bili dosad Vlada Republike Hrvatske se prioritetno transparentno mora ponašati kad dođemo u drugu i treću fazu. Tad je Vlada Republike Hrvatske apsolutno pozvana u kontekstu znanstveno-istraživačkih radova dizati graju koja može donijeti samo korist ukoliko se dođe do rezultata koje provodi firma u svom trošku jer Vlada RH niti ima takvu instituciju koja bi bila toliko potentna financijski i stručno u ovom djelu niti ima novaca da koga plati, niti ima novaca da kupi rezultate jer šta ako oni budu negativni, šta ako oni budu negativni. Sad imamo informaciju prvu da su pozitivni, može se pokazati da ukupni zbir bude takav da bi više platili da ne kažem šta nego doktora, prema tome nemojmo gledati crno, nitko nije potrošio ni kunu iz državnog proračuna, odvija se aktivnost koja je na korist RH, sami ste danas apostrofirali da moramo početi razmišljati o post fosilnoj eri. Ja sam pobornik, apsolutno vas tu podržavam i da razmišljamo da li još na vrijeme dok se ubrzava trka u grabljenju postojećih fosilnih resursa da li Hrvatska treba uzeti dio svog kolača, ima li taj luksuz i tu mogućnost da gubi vrijeme. Gubi vrijeme ako je sve dosad ostalo apsolutno ukalupljeno u pozitivne zakonske propise RH, naravno da je Ministarstvo znanosti trebalo dati dozvolu i da se ne radi ponavljam o istražnom eksploatacijskom polju i o istražnim djelatnostima koje su jasno definirane u tom biznisu, ne dodiruje se fizički dno, koriste se znanstvene metode i od interesa za RH da znamo mi a i oni koji nam eventualno mogu biti partneri u tom poslu i zakupnici koncesija da li će ući u poslove ili neće ući u poslove jer dosad smo imali ponavljam nulu.
Druga replika, Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kada govorimo o Spectrumu kao firmi sa određenim referencama koja istraživačkim, gledali smo mi i na televiziji i u kako državnoj, odnosno javnoj televiziji, tako i ovim komercijalnima u radove te firme odnosno tog broda u početku samog istraživanja. No nismo tada ni pitali kakvi su uvjeti, pod kojim uvjetima je dakle dato mogućnost firmi Spectrum i je li to bilo na natječaju, je li to bilo nekakav prijateljski dogovor, prijateljsko angažiranje, evo sad imamo problem da utvrdimo zapravo tko će dalje voditi da kažem poslove u svezi natječaja za istraživanje i eksploataciju. Rekli ste da je južni Jadran inače pogodan za takvu vrstu eksploatacije plina i nafte no ja znam a znate i sigurno vi i problem i postoji i civilna udruga ekološka za zaštitu Jabučke kotline koja također u južnom Jadranu i znamo i zašto je to zbog ribarstva i svih problema koji se javljaju sa ribarima sa one zapadne strane našega Jadranskog mora. Dakle, jasno kako je ovdje netko već istakao da je potrebno da se oglasi i ministar ekologije da bismo ocijenili koliko bi to istraživanje i ta eksploatacija ugrozila onu našu stratešku granu a to je turizam. Kada se govori o samoj eksploataciji, daj Bože i kamo sreće da dođemo do takve eksploatacije onda postoje razni modeli u svijetu a znamo za način kako radi Venezuela, kako radi Nigerija, kako radi Meksiko, pa mi možda valjalo razmišljati o najboljem modelu koji bi bio najbolji za RH.
Na repliku odgovara Petar Baranović, ne. Posljednja replika Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ja Baranoviću, vi jako dobro znate razliku između gospodarskog pojasa i epikontinentalnog pojasa i nikakve naši problemi koji su se i kako ste rekli u ovoj kući događali oko gospodarskog pojasa, nemaju implikacija na naša suverena prava koja RH ostvaruje u epikontinentalnom pojasu, koji predstavlja morsko dno i morsko podzemlje. Iako RH nikad neće htjeti iskorištavati ništa u svom vlastitom epikontinentalnom pojasu nju na to ne može prisiliti nitko niti nitko drugi u njeno ime može ta njena suverena prava koristiti ali ako se već i bojite da bi netko drugi zbog naših nečinjenja nešto poduzimao u epikontinentalnom pojasu kako onda pravdati da ta ista tvrtka to radi ne samo u … moru nego u unutarnjim morskim vodama a vi ako znate što su unutarnje morske vode, da su to luke, zaljevi, prostori između otoka, otočića, vode iza kojih se tek počinje tek obračunavati, mjeriti teritorijalno more koje je široko oko 12 milja, dakle prema tome argument ne stoji, ne trebate se bojati da ćemo mi morati požuriti da ne bi netko drugi u naše ime a za svoj račun iskorištavao epikontinentalni pojas RH, neće, ne brinite i zbog toga ta žurba nije trebala. Takav proces koji je ova Vlada napravila je suspektan, nepotreban, štetan je za samu Vladu jer mi evo saborski zastupnici cijelo poslijepodne to s pravom problematiziraju jer to nije trebalo, to vam problematizira i hrvatska javnost do te mjere da ne znamo čak ni mi saborski zastupnici na koji način će Vlada kada raspiše natječaj za eksploataciju ugljikovodika u Jadranskom moru, u Jadranskom moru ponavljam omogućiti zainteresiranim kompanijama da dođu do tih podataka. Hoće se one obraćat Ministarstvu gospodarstva, hoće li se obraćat Ministarstvu znanosti ili će se tvrtki Spectrum i kome će to plaćati. Ja to ne razumijem, ako može da vi objasnite.
Na repliku odgovara poštovani Petar Baranović.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bačiću, kad dođe u fazu eksploatacijskog polja onda znači da su prošla istražna bušenja i postoje vrlo jasno napisani zakonski propisi u Narodnim novinama. Šta se tiče mog spominjanja gospodarskog pojasa odnosno zaštićene ekološkog ribolovnog pojasa od kojeg je napravljen cirkus, pa je čudnovati kljunaš postao još čudniji u ovoj saborskoj dvorani. Recimo hipotetski smo mogli da je to na snazi sutra nekoj drugoj firmi koja bi bez partnerstva sa Hrvatskom Vladom, bez odobrenja Ministarstva znanosti došla raditi takva ispitivanja u područje od 12 milje do crte ekvidistance mogli smo njihovu metodu jednostavno proglasiti ekološki štetno i udaljiti ih iz tog prostora, zabraniti im korištenje te metode, mogli smo ali nismo, jer to jednostavno de facto ne funkcionira. De iure funkcionira valjda za marsovce. Prema tome stvari su potpuno jasne. Vrlo jasno je definirano šta spada u domenu znanstveno istraživačkog rada, tko je za to nadležan. Vrlo jasno je definirano što su istražna polja i šta su eksploatacijska polja, kako se putem javnih natječaja zasniva pravo tj. koncesija na istraživanje i fizičko bušenje ispitnih bušotina i sutra na eksploataciju i bušenje eksploatacijskih bušotina. I vrlo je jasno svima koji su benefiti od toga, a to što ste vi kao zastupnik oporbe u ovom Saboru skeptični, naravno to je vaš politički zadatak ali je vrlo pretenciozno i vrlo ambiciozno poistovjećivati sebe i svoj stranački klub sa percepcijom javnosti i njihovim razmišljanjem.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu o ovom zakonskom prijedlogu.
Konačni prijedlog zakona o osnivanju Agencije za ugljikovodike, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 582., rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je sa 75 glasova za i 1 suzdržanim prihvaćen Zakon o osnivanju Agencije za ugljikovodike u tekstu kako ga je predložila Vlada.
Prelazimo na iduću točku dnevnog reda, to je: 23. Konačni prijedlog Zakona o inspekcijama u gospodarstvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 580 Predlagateljica zakona je Vlada RH. Prijedlog akta ste primili. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zakonodavstvo. izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Poštovani zamjenik ministra gospodarstva gospodin Alen Leverić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Donošenje Zakona o inspekcijama u gospodarstvu izravno je vezano u smjeru transformacije Državnog inspektorata. Naime, Vlada RH u rujnu 2013.godine donijela smjernice ekonomske i fiskalne politike za razdoblje 2014.-2016.godine. Temeljem zadanih smjernica Hrvatski sabor je u studenom 2013.donio Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave. Kako je provedba inspekcijskog nadzora osnovni instrument pravilne primjene zakona ujedno osigurava neposredno praćenja stanja u pojedinom upravom području nužno je bilo inspekcijske poslove i ostale poslove državne uprave u istom upravnom području objediniti u istom tijelu državne uprave. Donošenjem ovog zakona inspekcijski poslovi iz područja zaštite potrošača, elektroenergetike, rudarstva, oprema pod tlakom i gospodarenja otrovnim kemikalijama bit će objedinjeni u istom upravnom tijelu što će pridonijeti učinkovitom praćenju stanja u pojedinom upravnom području.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba SDP-a govorit će poštovana kolegica Lidija Bagarić.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovani zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Pa evo pred nama je Zakon o inspekcijama u gospodarstvu. Kao što je zamjenik ministra u svom izlaganju uvodno rekao znači rezultat je smjernica Vlade koji su donesene krajem prošle godine u rujnu prošle godine u kojima je predviđeno moglo bi se reći ukidanje odnosno transformacija Državnog inspektorata. Državni inspektorat provodio je inspekciji nadzor u području trgovine, usluga, ugostiteljske djelatnosti i pružanje usluga u turizmu, u području rada i zaštite na radu te u području elektroenergetike, rudarstva i opreme pod tlakom. Za sve ostalo inspekcijski nadzor provode ministarstva i druga središnja tijela državne uprave u okviru svoga djelokruga. Ustrojeno je do sada više od 40 inspekcija od kojih je većina i do sada djelovala u okviru nadležnih ministarstava, a samo 6 od njih djelovalo je u okviru Državnog inspektorata. Dakle imali smo neujednačen sustav s dva različita modela obavljanja inspekcijskih poslova. I bilo je naravno nužno objediniti inspekcijske poslove unutar određenog upravnog područja. Od najave transformacije inspektorata, a pogotovo stupanjem na snagu izmjena i dopuna Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave svjedoci smo brojnih pritisaka u javnosti kako je ukidanje Državnog inspektorata veliki korak unazad jer se ukida jedinstveno i neovisno tijelo i da će građani sada biti jako zbunjeni jer navodno neće znati kome se treba obratiti. Pa bih ja sada navela jedan primjer odnosno citirala bih tekst sa službenih stranica donedavno aktivnog Državnog inspektorata koji je još uvijek dostupno pa na stranici koja se odnosi na područje nadzora piše sljedeće citiram: "Često nam se obraćate s pitanjima" znači odnosi se naravno građanima "s pitanjima čiji sadržaj upućuje na potrebu postupanja nekog drugog tijela i pri tome izražavate nezadovoljstvo što Državni inspektorat ne može svojim postupanjem riješiti taj problem ili okolnosti. Međutim inspekcijski poslovi Državnog inspektorata odnosno inspekcijski nadzor za pojedina upravna područja uređeni su Zakonom o Državnom inspektoratu, a djelatnosti su uređene materijalnim propisima. Državni inspektorat obavlja inspekcijske poslove dakle nadzire primjenu zakona i drugih propisa u onim područjima koja su navedena pod sektorima nadzora. Nekoliko se grupa pitanja koja nam upućujete ponavlja osobito početkom turističke sezone, a da iste nisu u djelokrugu ovog tijela. Stoga vas radi lakšeg snalaženja i bržeg dolaženja do relevantnih odgovora upućujemo za pitanje buke i zaštite od buke na Ministarstvo zdravlja, za pitanje fiskalizacije na Ministarstvo financija, za pitanja legaliziranja objekata na Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja, za pitanja zdravstvene ispravnosti namirnica na Ministarstvo zdravlja, za pitanje održavanja javnog reda i mira na MUP, za pitanje nadzora i zaštita od požara također MUP, za pitanja o odlagalištima otpada Ministarstvo zašite okoliša i prirode, za pitanja ishođenja rješenja o minimalnim tehničkim uvjetima na Ministarstvo gospodarstvo, za pitanje dozvola za izvoz i uvoz robe Ministarstvo gospodarstva, za pitanje posredovanja u prometu nekretnina Ministarstvo gospodarstva." Dakle građani su i do sada bili jako zbunjeni iz tog razloga je Državni inspektorat stavio ovo na svoje službene Internet stranice što pokazuje u biti da neće ubuduće biti zbunjeni jer su već i do sada bili. I slijedom navedenog Klub SDP-a smatra da se nepotrebno politizira, možete se javiti replikom ako vam je nešto smiješno, pokušavajući uvjeriti javnost kako smo proteklih 15 godina imali jedinstven i neovisan sustav jer činjenica je da nismo. Često su se nadležnosti poklapale pa se čak događalo da dvije inspekcije rade na istoj stvari i donesu različita rješenja. Na istom tragu oglasio se i Transparent International Hrvatska koji tvrde kako je već ranije trebalo ukinuti Državni inspektorat jer je njihov rad netransparentan i da su inspekcije selektivno primjenjivale zakone. Ostaje nam zaključiti kako je zapravo logično da se pojedine inspekcije vežu uz svoje resore kao što je to slučaj i u većini europskih država. Transformacijom Državnog inspektorata Ministarstvo gospodarstva preuzelo je inspekcijske poslove u području zaštite potrošača, elektroenergetike, rudarstva i opreme pod tlakom kao i državne službenike i namještenike koji su zatečeni na obavljanju preuzetih poslova. Zbog navedenih promjena djelokruga Ministarstva gospodarstva potrebno je urediti ustrojstvo ovlasti i postupanje inspekcija u gospodarstvu. Ovaj predloženi Zakon o inspekcijama u gospodarstvu predviđa odgovarajući zakonski okvir za djelovanje inspekcija kroz samostalnu upravnu organizaciju u sastavu Ministarstva gospodarstva. Predviđene inspekcije u gospodarstvu su tržišna inspekcija koja je zadužena za poslove u području zaštite potrošača elektroenergetska inspekcija, rudarska inspekcija, inspekcija opreme pod tlakom i inspekcija gospodarenja otrovnim kemikalijama koja je zadužena za nadzor nad provedbom posebnog zakona sukladno Konvenciji o zabrani razvijanja proizvodnje, gomilanja i korištenja kemijskog oružja i o njegovom uništenju. Detaljan opis svih poslova naveden je u prijedlogu zakona pa naravno neću sada nabrajati. Područne službe sa svojim ispostavama planiraju se ustrojiti u Zagrebu, Rijeci, Splitu, Osijeku i Varaždinu. Zakonom se jasno uređuju inspekcijski poslovi, ustrojstvo, način rada, prava i obveze i ovlasti inspektora te područje djelovanja pojedine inspekcije. Definiraju se radna mjesta na koja se inspektori mogu rasporediti, potrebni uvjeti za zapošljavanje i napredovanje te specifičnosti uvjeta rada koji se odnose na mogućnosti i potrebe za prekovremenim radom ili … [[Govornik se ne razumije.]] inspektora na neko drugo područje. Također se definiraju prekršajne odredbe odnosno iznosi novčanih kazni za prekršaj pravnih i fizičkih osoba. U prijelaznim i završnim odredbama zakon jasno definira da postupci koji su započeti prema odredbama Zakona o državnom inspektoratu a koji nisu pravomoćno dovršeni do dana stupanja na snagu ovoga zakona dovršiti će se prema odredbama Zakona o državnom inspektoratu. A žalbe protiv rješenja inspektora u području zaštite potrošača elektroenergetike, rudarstva i opreme pod tlakom koje do dana stupanja na snagu ovoga zakona nije riješilo Povjerenstvo za žalbe Državnog inspektorata, riješiti će povjerenstvo za žalbe ministarstva koje se u ovom slučaju konačno postaje i u pravom smislu riječi drugostupanjsko. Zakonom se također popisuju primjena provedbenih propisa do stupanja na snagu novih temeljem ovog zakon. A do stupanja na snagu pravilnika koji se propisuje oblik, sadržaj, način izdavanja službene iskaznice i značke inspektori će koristiti postojeće pa se ne može govoriti o totalnoj blokadi sustava. U cilju reguliranja inspekcijskih poslova u gospodarstvu a kako bi se izbjegle pravne praznine i nesigurnost Klub SDP-a podržati će donošenje predloženog zakona po hitnom postupku. Hvala.
Imamo prijavljenu repliku kolege Bore Grubišića.
Hvala lijepo. Kolegice Bagarić, ja sam radostan, sretan što imate vjeru i nadu u izvrsno funkcioniranje naših novoustrojenih reklo bi se iako preraspodijeljenih inspekcija po raznim ministarstvima. Ali prije nekoliko godina ovdje sam postavio pitanje na aktualnom satu u svezi krivo izdane koncesije od strane Ministarstva gospodarstva, odjel za rudarstvo u svezi iskorištavanja eksploatacije rudnog bogatstva na području Brodsko-posavske županije, radi se o kalcitu dakle brdima vapnenca. U igri su bile dvije firme i Ministarstvo gospodarstva koje, odjel za rudarstvo koje je odlučilo potpisom tadašnjeg ministra Polančeca da to ide jednoj firmi iako potpuno nepravilno. E sada, da se ona druga, treća, treći subjekt žali kome? Inspekciji koja je pri ministarstvu. Drugostupanjska kažete ima povjerenstvo za žalbe je li tako, istog ministarstva? A samo ministarstvo je stranka u sporu inspekcijskom. Kako će to izgledati evo ja se pitam bez imalo ovako da kažem na vas nekakvih kritika. Nego kako će to evo u ovakvom slučaju izgledati? Teško.
Na repliku odgovara poštovana Lidija Bagarić. Izvolite.
Evo kolega kao prvo drago mi je da sam vas usrećila barem malo a ne znam koliko ste upoznati sa, znači dosadašnji isti inspektori, znači koji su donijeli rješenje su odlučivali i u drugostupanjskom što je apsurd. A sada ipak u okviru ministarstva znači imamo upravu inspekcijsku i imamo povjerenstvo koje imenuje ministar koje je neovisno. Znači ipak imate treću stranu koja o tome odlučuje. Znači ne isti inspektori koji su donijeli određeno rješenje. Tako da mislim da ćemo se složiti da je ovo ipak korak unaprijed. I ne znam koga biste vi predložili da bi bio ta treba strana. Hvala.
U ime Kluba HDZ-a sada će govoriti poštovani kolega Davor Božinović. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče ministra. Evo ja mislim da je ovo jedna dobra tema, važna tema, bez obzira kako joj tko prilazi. Naime i kad se ovdje raspravljalo o ukidanju Državnog inspektorata pokušali smo reći, barem mi iz kluba HDZ-a da je ovo trenutak, barem je tako i najavljen, u kojem treba napravit korak naprijed u odnosu na postojeće stanje i zbog toga smo tu, zbog toga postoji institucija. Nažalost, uz sav trud iščitavajući ovo što je danas zastupnicima na stolu, taj korak naprijed ne možemo prepoznat, a ja ću probat objasnit zbog čega je to tako. Prvo, ovu priču treba stavit u kontekst onako kako je ona službeno i najavljena, reforme državne i javne uprave u Republici Hrvatskoj, reforme koju još nismo uspjeli vidjet, barem u onom njenom najvažnijem, cjelovitom, strateškom dijelu. I osobe u Vladi koje su zadužene za reformu državne uprave kad govore o reformi državne uprave govore o ukidanju Državnog inspektorata kao da je sav problem državne uprave u Hrvatskoj ležao u Državnom inspektoratu. Kolegice Bagarić, vi ste rekli u onom prvom dijelu, kasnije ste čitali što piše u zakonu, a ja bih se usudio reći više nego itko u Vladi koji je obrazlagao ovo. Ako ništa, bar ste pročitali taj nekakav web site Državnog inspektorata pa ste nešto rekli. Iz Vlade smo čuli samo dvije stvari, ovo se radi zbog ušteda i ovo se radi zbog velikog broja neriješenih predmeta, a da nemamo prvo analizu kako ćemo i hoćemo li uopće nešto uštediti sa ovim. To što je netko rekao da će uštedit, to nije ozbiljan pristup poslu, a to da će postat rad učinkovit ili učinkovitiji u odnosu na ono što je prije bilo, ja također ne znam iz čega se može crpiti takvo objašnjenje. Drugo, imamo određen broj ljudi koji prelazi iz inspektorata u inspekcije po ministarstvima. Ne znamo koji je to broj ljudi. Zar ljudi nisu bitni? Zar mi ovdje ne bismo trebali dobit informaciju o tome koliko ljudi ide u inspekciju rudarsku ili energetsku ili ne znam koju? To predlagatelju nije bitno, uostalom potrošio je manje od minute da nam objasni važnost ovog reformskog projekta. Naravno, čovjek je najmanje kriv zbog toga što mora govorit ovo što mora govorit. Naš problem je da ne shvaćamo iz ovog materijala koja je svrha inspekcije, koji je njezin konačni cilj i ono što se provlači kroz cijeli dokument, ali što se mentalno provlači kroz organizaciju i funkcioniranje državne službe na ovim prostorima je da je država ta koja ne griješi, a da griješe samo pojedinci i poslovni subjekti. Zato ćete vi u ovom prijedlogu zakona vidjeti kaznene odredbe, kaznit će se zbog ovoga, kaznit će se zbog ovoga, kaznena prijava, prekršajna prijava. A što će se dogodit kad ministarstvo pogriješi, kad država pogriješi? Ona ne može pogriješit i to je taj korak nazad. Nije korak nazad jer ste vi SDP pa je to sad nekakva socijalistička orijentacija ili povratak jačanju regulacije itd. Cijeli svijet ide prema tome da izvuče ono što je bitno pa i iz inspekcijskih nalaza kako bi unaprijedio sustav. Ja sam ministru Bauku dao jedan primjer na tragu ovoga što ste vi rekli a što je treće. Imate primjer američki, tamo su isto inspekcije po resorima, svaki resor ima svoju inspekciju ali svaka inspekcija ima glavnog inspektora. I znate kako se štiti njihova neovisnost, tako kad hoćete smijenit inspektora, glavnog inspektora u resoru, američki predsjednik Obama trenutačno mora unaprijed o tome izvijestit oba doma Američkog Kongresa. Tako se štiti neovisnost inspekcije. Ne kažem da je to jedini način, ali iz toga vidite koliko je to zapravo važno, koliko je važan taj nalaz do kojeg će inspektor doći jer ako on dođe na terenu do zaključka da je nekoliko subjekata iz bilo koje branše napravilo istu grešku, a primjenjivali su zakon na isti način, nešto nije dobro u zakonu. Zato je javni profil veoma važan, javni profil inspektorata gdje će se kao i u drugim zemljama njihovi nalazi objavljivati na web stranicama. Iz toga će se izvlačit zaključak kako bi reforma išla dalje. Znate, postoji samo jedno pravilo oko kojeg se svi slažu kad se govori o reformi, pogotovo reformi državne i javne uprave, a to je da je to proces bez kraja. Uvijek može bolje. A kako ćemo ići naprijed, kako će bit bolje ako ne koristimo i one informacije koje dobivamo sa terena pa i od strane inspekcije. Ali ne, o tome kod nas nema ni riječi. Mi ćemo samo kaznit prekršajima kazneno u zatvor. Sve je to u redu, ali to je samo jedan dio posla. Drugi dio posla je kako da zakoni budu što bolji i što primjenjiviji u praksi. Zato kad ide se u ovakav posao kao i kod svake reforme ona mora biti dobro iskomunicirana. Da bi ona bila dobro iskomunicirana vi morate poznavati problem, vi morate sa razine sa koje se ta reforma lansira otvorit sebe prema kritici svih kojih se to tiče. Mi smo ovdje napravili situaciju takvu da smo da te inspekcije sada idu u ministarstva. Ti ljudi su u ovom trenutku nejasnom statusu, osobnom. Pustite vi to jel' može koristiti staru iskaznicu, ovu, onu. Nitko od njih zapravo ne zna hoće li bit u ovom trenutku inspektor, neće bit inspektor. Ovo što je sadržaj njihovog rada je zapravo prepisano. Ono što su radili u Državnom inspektoratu sad je to prepisano i sad će to raditi u ministarstvu. To nije reforma. Ušteda koliko god bitna ne može biti cilj reforme. Cilj reforme mora biti učinkovitiji sustav, a o tome smo ovdje čuli samo da će on biti učinkovitiji. Kako? O tome nitko nije rekao ništa niti vjerojatno ima pojma jer nema analize. Naši zakoni niti jedan nema podlogu analitičku temeljem čega je predlagatelj zakona došao do određenih zaključaka koje je pretvorio u prijedlog. To je pokazala ova rasprava cijeli dan danas. Nema analize, neovisne analize instituta ovih, onih, ne znam ni ja koga. Neka netko stane svojim imenom i prezimenom iza analize dosadašnjeg rada inspektorata što je bilo dobro, što je bilo loše. Zbog toga što je bilo loše predlažemo da stvari od sada idu ovako. Ne, mi imamo samo izjavu od 16 sekundi, a u konačnici izjava jednog od ministara je bila nadam se da će bit neovisni. Kad su ga pitali hoće li bit neovisni. Mislim ministra možda ne ovoga jednog koji će dobit inspekciju u svoj resor. Je li nada nešto na temelju čega mi radimo reformu sustava? Drugo što je rekao vrijeme će nas demantirati jesmo li u pravu ili nismo. Pa drugo ni ne može reći kad je ovo jednostavno prelomljeno preko koljena. Dakle, nitko se ovdje ne zalaže da stvari ostanu kakve su bile niti se ja zalažem da Državni inspektorat ostane kakav je bio. Ali mi nemamo na temelju čega zaključiti u kom smjeru to treba ići. Ja sam vam iznio neke primjere izvana. Oni se ne mogu jednostavno precrtati na hrvatski slučaj, ali sam siguran da ovo što se ovdje predlaže da to nije to, da to nije rješenje. Mene veoma brinu ti zaostaci. Pazite 40 ili 50000 predmeta to je signal za uzbunu. Kako će to gospodine zamjeniče ministra, koji je vaš plan kako ćete riješit pitanje tih zaostataka. Koliko uostalom ima zaostataka koji su u vašem resoru, koliko tisuća. Jel' imate neki rok? Je li znate kako ćete se s tim nosit? Ne. Znate ako ovako budete nastavili raditi onda će za par godina netko zaključiti da je u vašem ministarstvu u inspekciji zaostataka možda 30000 zato što nema akcijskog plana kako se s tim suočiti i kako taj problem riješiti. Dakle, mi ne razmišljamo da naša uprava mora bit moderna. Imamo samo rješenja sadašnja koja mijenjamo sa rješenjima prošlim. Budućnosti ovdje nema. Nije ovo nikakva kvantna fizika. Ljudi vani rade na ovakvim problemima, rješavaju ovakve probleme. Nisu ih riješili, nitko ih nije riješio, ali rade korak naprijed. Ovo što mi radimo je korak nazad jer ja ne vidim kako ćemo mi sačuvati neovisnost ovog instituta kad vidite da su i zemlje koje su malo ranije uvele demokraciju od nas prije par godina donijele taj reformski zakon u kojem su čak predsjednika države kao šefa izvršne vlasti ovlastile da kad se želi smijeniti glavni inspektor o tome mora razgovarati Parlament. I osnovni i možda jedan od najvažnijih prigovora je ovdje Hrvatskog sabora nema. Dakle, mi o nalazima inspektora nećemo raspravljati, nećemo imati uvida u njihov rad. To će bit možda u nekakvom izvješću o radu Ministarstva gospodarstva na stranici vjerojatno 50 i nekoj i Sabor kao vrhovno političko tijelo u ovoj zemlji koje je na neki način, ne na neki način nego i kontrolira rad Vlade u ovom dijelu će biti osakaćen za veoma važne informacije. A ja vam kažem na ovome i na ovakvim stvarima počiva kvaliteta našeg života u budućnosti. Bez stvaranja jedne učinkovite, moderne uprave nema gospodarskog rasta i nema izlaska iz krize. Hvala vam.
Hvala lijepa. Sad ćemo prijeći na replike. Boro Grubišić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Božinović jako ste lijepo složili ovaj vaš govor ne ulazeći previše u samu problematiku ovih članaka u zakonu jer kako ste sami rekli ono što je inspekcija radila prije to radi i nadalje i to je samo prepisano u ovom materijalu. No, ono što je bilo prije mijenjajmo za sadašnjost dovodi do primjene onog načela tko stoji, a mi stojimo zapravo, taj nazaduje jer sve druge zemlje napreduju. 2 osnovne stavke i osobine inspekcije su učinkovitost i neovisnost. Kad se govori o učinkovitosti onda mogu navesti primjer kaže koji je grah najbolji, vojnički. A zašto? Pa zato što se tisuću porcija skupa kuha u jednom kazanu. Sada smo napravili 20-ak koliko više porcija, svak kuha za sebe. E sada, neovisnost razdijeljena po ministarstvima pa zaista mirišem sukob interesa u slučajevima kada je u inspekciji samo ministarstvo jedna od stranaka. Kako će to inspektor koji pripada ministarstvu recimo gospodarstva ocijeniti prijavu inspekcijsku na ministra gospodarstva ili nekakav odjel u ministarstvu? Kako će uopće raditi kad pripada Ministarstvu gospodarstva? Pa i ta drugostupanjska komisija, povjerenstvo, i ona je dio Ministarstva gospodarstva recimo. Ili zdravstva, nije bitno kojeg ministarstva. Dakle, a o tome da Hrvatski sabor nema nikakve ingerencije ili miješanja pa čak ni izvješća o tome što je radila bilo koja inspekcija to da ne govorimo. Zaista je dobar primjer ovaj američki u kojemu sam predsjednik Obama, a bilo koji predsjednik, ajde sad je trenutno Obama aktualni, odlučuje o sudbini glavnog inspektora dakle nakon
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, Davor Božinović. Nećete odgovoriti? Lidija Bagarić, replika.
Na samom početku rekli ste da je za vas ovaj prijedlog zakona u biti veliki korak nazad. U biti moram reći da se ja u tome ipak ne bih složila, makar čestitam, svaka čast na koji način ste obrazložili većinu teza u vašoj raspravi. Ali ako pogledamo da smo proteklih 15 godina imali jedan paralelni sustav gdje je bila dobra namjera da se pod istu kapu stave sve inspekcije ali koja očito nije zaživjela. Ako u 15 godina nije zaživjela nijedan ministar ne želi inspekciju dati iz ministarstva kad je već ima pretpostavimo da ni neće. Prije 4 godine je vaša Vlada je 5 inspekcija iz Državnog inspektorata već preusmjerila na Ministarstvo poljoprivrede. Tako da očito sustav kao ovakav ne funkcionira. Da može bolje, naravno da uvijek može bolje. Spominjali ste zaostatke i da nije napravljena analiza. Napravljena je analiza i baš su ti zaostaci bili jako zabrinjavajući i utvrdilo se da veliki broj inspektora ne radi na terenu nego su voditelji odjela. A sad se zato želi smanjiti taj broj voditelja odjela, a da veći broj inspektora bude na terenu baš iz tog razloga da se smanji broj neriješenih predmeta. A vrijeme će pokazati koliko se u tome uspjelo. A neovisnost je interesantna, da li Hrvatski sabor i kad politika općenito nešto bira kolika je tu neovisnost mislim da ćete se složiti da bi se oko toga dalo raspravljati. Evo, toliko. Hvala.
Odgovor na repliku, Davor Božinović.
Kolegice ja mislim da je stvarno odavna prošlo ali trebali bismo svi shvatiti to vrijeme vi ste vaša je Vlada ovo. Vi ste sad Vlada, vi sad imate Vladu. Barem evo ovi ljudi ovdje ako pogledate rasprave pokušavamo pomoći, stvarno pokušavamo pomoći. Ja ću vam reći ministar Bauk kod rasprave o ukidanju Državnog inspektorata je sam u završnoj riječi kazao da će neke od tih stvari i preporuka uzeti u obzir. Nažalost nije, vjerojatno zbog toga što nije ni na čelu reforme državne i javne uprave ali dobro, to je jedno drugo pitanje. Nemojmo se iscrpljivati na ovim stvarima što je kazao gospodin Grubišić, stajanje u mjestu u današnje vrijeme je voženje unatrag. Hrvatska zato nema luksuz, nema više vremena. Ovo su stvari koje nisu velika filozofija. Može se unaprijediti. Ja nisam rekao da Sabor treba igrat ulogu izvršne vlasti ni nekoga imenovati, neka ga imenuje premijer ali onda će biti drugačije. Onda će i taj inspektor se osjetiti da ima snagu u odnosu na ministra. Potpuno je nezamislivo da u ovakvoj situaciji i kad uzmete u obzir cjelokupnu našu tradiciju da tamo jedan od službenika kad treba optužiti ili iznijeti primjedbu na razinu ministra da će on to učiniti, pogotovo kad on nije više obvezan to staviti na web site. Vi ste nešto skinuli sa web sitea za ovu raspravu, ali sutra vjerojatno neće toga biti.
Hvala lijepa kolega. Martina Dalić, replika.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Božinović, ovaj proces rasformiranja državnog inspektorata obrazlaže se u svojoj suštini i potrebnom za poboljšanje toga procesa i toga posla i ostvarivanjem kvalitetnijih rezultata u tome dijelu državne službe. Međutim, ono što u cijelome tom, u cijelom tom obrazloženju i u cijeloj toj nakani ustvari nedostaje je odgovor na pitanje a kako će se ostvariti taj cilj poboljšanja rezultata bivšeg državnog inspektorata i da li ovi zakonski prijedlozi ustvari stvarno i realno utječu na ono što je eventualno te rezultate umanjivalo, da li ovi zakonski prijedlozi donose ikakve standarde kojima će se novonastale inspekcijske službe prisiljavati i motivirati na veću učinkovitost, da li ovi prijedlozi donose ikakve standarde, ikakve mjere, instrumente koji će djelovati na povećanje profesionalnosti tih državnih službenika, na kriterije kojima će se mjeriti njihov rad i rezultati rada jer u tim pitanjima o kojima nažalost u ovim prijedlozima nema niti jedne riječi, ja bih onda eventualno prepoznala da postoje odgovori, prepoznala bih napor da se postignu bolji i kvalitetniji rada državnih inspektorata različitih oblika. Toga nažalost nema. A sama promjena forme bojim se je najmanje važna u cijelom tom procesu i upravo zato ovi prijedlozi i ovo o čemu danas raspravljamo neće bojim se dati svoje stvarne rezultate i zasigurno ste u pravu u svom pozivanju na sveobuhvatno reformu državnu reformu.
Molim vas lijepo vodite računa o vremenu, imamo još 12 točaka za obraditi pa onda budite u vremenu koji po poslovniku određeno. Odgovor na repliku Davor Božinović, izvolite kolega.
Je, kolegice Dalić, upravo to. Ušteda ne može biti i ovdje službeni predlagatelj nije odgovoran jer njemu je napisano tamo u tim smjernicama jedna od mjera ukidanja državnog inspektorata uff, a onda se kaže da bi bio učinkovitiji i upravo fali to, fali analiza, sve ovo što ste vi rekli, kako poboljšat rad? Kako platit te državne službenike i namještenike odnosno inspektore u ovom slučaju? Kako vrednovat njihov rad? Kako će napredovati u struci? A to kad bi se Vlada i predlagatelj i nositelj reformskih napora time bavio onda vjerujte mi ne bi izašao pred javnost sa jednom ad hoc mjerom i kazao to je reforma uprave nego bi izašao sa reformom državne i javne uprave jer bi time pokazao da zna smjer kojim se ide a to je onda sveobuhvatni pristup, a to je onda ono kad se dođe tu pred zastupnike i pred javnost i kaže se to je reforma a ne se šalju uz svo dužno poštovanje kolega zamjenici ili ministri da tu brane nešto što je zapravo prepisivanje, nema, dobro ste rekli, nema ničeg novog, ono što je bilo, što su bile zadaće inspektorata u Državnom inspektoratu sad su zadaće inspektora u ministarstvu, to je sve samo nije reforma.
I Davorin Mlakar replika.
Hvala lijepa uvaženi kolega Božinoviću. Ako sam ja dobro razumio vašu raspravu vi ste se ustvari u svojem vapaju zalagali za sustav i za promišljene reforme državne a onda vjerojatno i javne uprave koje bi se morale dogoditi i čudite se ovakvom prijedlogu koji danas imamo prilike raspravljati, koji je vrlo sličan onome o čemu smo govorili jučer i o čemu ćemo govoriti u narednim točkama a ovo je šlamperaj ove Vlade za koji naravno kolege iz Ministarstva gospodarstva su možda najmanje krivi. Međutim kad govorimo o sustavu i to me potaknulo tome da se javim. Ovim zakonom osim što se ništa novo nije dogodilo krši se i ono malo sustava što smo imali bez obzira kako bi kolege iz SDP-a željeli pokazati da je to drugačije. Prvo što mogu reći u obrazloženju zakona da se donosi po hitnom postupku govorite da bi se izbjegle pravne praznine i da vam je to razlog. Rekao sam jučer to uopće nije razlog za hitni postupak. A ovaj zakon vam je ako hoćete pravna praznina koja je nastala stupanjem na snagu Zakona o državnom inspektoratu 1.siječnja, danas je datum 23. Prema tome krpamo nešto zato jer nismo bili u stanju to napraviti do kraja. A najvažnije što sam vam želio reći, sustav, ovaj zakon je protivan Zakon o sustavu državne uprave i Zakonu o općem upravnom postupku koji smo pristupanjem EU morali usuglasiti sa pravilima EU jer jednom tijelu daje pravo da donosi rješenja i da onda u svom povjerenstvu imenovanom od Ministra odlučuje o žalbama na ta rješenja. To je nedopustivo. To je nedopustivo bilo u svim sustavima a kamoli sada u naprednom sustavu EU ali nažalost predlagatelji to ne žele čuti.
Odgovor na repliku, Davor Božinović.
Gospodine Mlakar vi ovu problematiku znate bolje od mene, a i u svojim istupima ste kritičniji od mene. Ja recimo u činjenici da je ovaj zakon barem o čemu je jučer bilo razgovora onih 18 zakona da su raspravljani 22.siječnja, da su stupili na snagu 1.siječnja ja nisam vidio veliki problem jer mi smo imali primjenu jedne odredbe od mjesec dana po zakonu koji je prestao važiti prije 6 godina. Tako da kada usporedite te dvije stvari ovo je stvarno … [[Govornik se ne razumije.]] Slažemo se ja mislim više-manje svi o svemu. Javnost je reagirala kaže se ovako onako, javnost je reagirala prema količini dostupnih i objašnjenih informacija toj istoj javnosti. Nema reforme bez uvjerljive komunikacijske strategije, bez ponavljanja onoga što se želi napraviti, nema reforme bez lidershipa. Mi ovo ne možemo opet spominjemo kolegu zamjenika koji je najmanje kriv, mi ovo ne možemo doživjeti kao reformu kada tu nema reformskog lidershipa koji stane iza toga i kaže evo to je to, to smo mi napravili. Možete očekivati to, to i to, neće biti lako. To nitko nije kazao, barem ne ovdje.
U ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Petar Baranović.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Uvaženi gospodine zamjeniče, kolegice i kolege. Kolega Boro Grubišić danas moram mu dati kompliment, ova komparacija između Državnog inspektorata i tisuću porcija pasulja me je stvarno oduševila. Moji svi komplimenti uvaženi kolega. U ime Kluba zastupnika HNS-a nekoliko riječi davajući svoj doprinos uštedi vremena bit ću kraći od dopuštenih 15 minuta. Ovo je ista tema kao i sinoć u sklopu one rasprave objedinjene od 18 zakona. ista tema koja će biti na sljedećoj objedinjenoj točci dnevnog reda, moram biti iskren pa priznati da ne mogu naći motiv bar ne za sada koji je motivirao kolege iz kluba HDZ-a da se suprotstave objedinjavanju i ove točke zajedno sa ostalih 8 točaka, ali naravno to je njihovo pravo o kojem se ne raspravlja detaljno. Puno se govorilo o neovisnosti inspektorata, bivšeg Državnog inspektorata i o velikom benefitu koji iz te formalne neovisnosti proizlazi. Ja sam znate došao iz obrtništva i čitav svoj život sam proveo među tim malim i srednjim poduzetnicima i danas kada me kao saborskog zastupnika sretnu 50% kritika na funkcioniranje ovog društva, ove države odnosi se upravo na dosadašnji rad inspekcijskih službi, a vjerojatno i recentni današnji. Kako je to u naravi funkcionirala ta neovisnost? Ta neovisnost je funkcionirala poprilici jednako koliko funkcionira neovisnost jedne od neovisnih institucija u ovom društvu koja je prije 2 dana pokrila poklopcem teću grijeha koji se otkrio prije 4, 5 dana jednom izjavom kako se dalo zeleno svjetlo. Priča koja neko možda pije vodu ja sam tu pomalo skeptičan. Kako je funkcionirala ta neovisnost u konkretnom slučaju Državnog inspektorata nikad nisam imao prilike doživjeti da u velikom trgovačkom centru velikih firmi, jakih firmi koje nisu baš previše akceptirale ili neke druge neovisne institucije zateknem da su upali inspektori Državnog inspektorata, blokirali blagajne i krenuli u posao. Ali sam imao prilike nazočiti da se to događalo obrtnicima i srednjim i manjim poduzetnicima u sektoru trgovine koji imaju 2 zaposlena, 5 zaposlenih, 10 zaposlenih koje se deralo po principu baš one koji dobro posluju, koji nešto plaćaju, prikazuju promet, prikazuju konkretnu aktivnost, njih se deralo po principu treba napuniti državni proračun. Veliki baš nisu bili pod udarcima neovisnih institucija, kolega Šuker iznosim svoje mišljenje u Hrvatskom saboru sukladno Poslovniku. Istina ponekad boli, ali ona je takva. … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] Ali jako rijetko upadam u riječ kada govorite. To je neka druga karakteristika HNS-a. U svakom slučaju stavljanje u ovu ili onu formu nije temeljna determinanta efikasnosti. U ovom će društvu institucije i službe biti efikasne kada odgovorni budu snosili konsekvence za učinjeno pogrešno i za ne učinjeno. A činjenica je da u 20 godina i više postojanja ove zemlje, taj imperativ i taj cilj nismo dosegnuli u formi neovisnosti ili ovisnosti. Zato nemojmo formalizirati, pričajmo o istini i suštini stvari. Stavljanje inspektorata pod ingerenciju ministarstava vrlo jasno političke osobe koje svake 4 godine svoju vjerodostojnost testiraju pred biračima stavlja u poziciju da je nekom stalo da njihova služba radi, da bude efikasna i da posluje u skladu sa zakonom. Jer ministar kojem se sutra sa argumentima spočita da mu inspekcijske službe nisu radile ili da ih je zloupotrijebio je politički mrtav i kao što znate svi vi, ostaje na cesti. Politički a možda i egzistencijalno. I neće mu biti svejedno je li mu služba radi ili ne radi. Drugo, motiv ove ukupne reforme je između ostalog i odluka da se na taj način pokuša uštediti nešto sredstava a ja osobno ne znam i ne želim prognozirati koliko će to biti uspješno. Konkretno u slučaju prebacivanja u postojeće prostore i ukidanju najma u svakom pogledu ali i pitanje je koliko su te brojke bitke u ukupnom kontekstu državnih financija. On što je bitno je sljedeće, da ovako ustrojene inspekcijske službe pri svojim resornim ministarstvima odrade svoj posao i da se u ovoj zemlji kroz funkcioniranje nadzora i represije predviđeno kao funkcija inspektorata konačno počne uvoditi red. Činjenica je jedna, do sada Državni inspektorat nije polučio baš neke sjajne rezultate jel, samo za jedan primjer. Ako bi pogledali zapisnike koliko je taj Državni inspektorat puta napravio nadzor u prijavljenim frizerskim salonima? U odnosu na zapisnike koliko su puta pokušali suzbiti rad na crno koji se odvija iza zatvorenih vrata a svi znamo da je to istina. I svi znamo da ima rada na crno i u području mehaničarskog obrta, frizerskog obrta, u području ribarstva. Koliko je puta Državni inspektorat dok se nisu promijenili zakonski akti koje pokrivaju ribarstvo prije 6, 7 godina kada se konačno u nemoći da se to suzbije legalizirala prodaja ribe od ljudi koji zakonom nisu mogli izdati račun, dopunski ribolov. 14 tisuća registriranih dopunskih ribolovaca je jednim zakonom Republike Hrvatske imalo mogućnost da izlovljava ribu ne samo za osobne potrebe nego i za prodaju. Nije moglo izdati račun a moglo je prodati. A moglo je prodati. Moglo. Moglo je prodati. Koliko je Državni inspektorat detaljno kontrolirao takvu vrstu ekonomije u odnosu na one koji su plaćali i poreze i doprinose i mirovinsko i zdravstveno? Koliko je bio neovisan? Koliko je bio efikasan u kontekstu široke kontrole i koliko je bio neovisan kada se trebalo taknuti u one koji su vedrili i oblačili i vedre i oblače u dobroj mjeri danas? To je pitanje na koje mi moramo postići odgovor odgovor. Neovisni inspektor malo kome je polagao račune. Ovisni ministri kao šefovi ministarstava u okviru kojih će raditi ovi inspektorati polažu račune hrvatskim građanima svake 4 godine. Njihova uspješnost znači njihov opstanak na političkoj sceni, njihova neuspješnost znači njihov kraj. Ne samo njih nego i u dobroj mjeri i njihovih stranaka koje su delegirale u ministarstvo. Prema tome, ministri su preuzeli breme, bilo bi dobro da malo nakon konstantnog pesimizma koje se plasira u ovom Saboru, nakon stalnog prognoziranja crnih prognoza damo malo povjerenja ljudima koji u vrlo nezahvalnom vremenu obnašaju dužnost ministara i vode svoje resore. Hvala lijepa. … [[Govornik se ne razumije.]]
Replika, Boro Grubišić.
Hvala kolega Baranović. Naime, u odmah u prvoj rečenici ste me spomenuli pa sam bio ponukan odgovoriti replikom. Naime govorili ste o mom vojničkom grahu nazvali ste ga pasulj, možete i fažol, ali ja nisam rekao ni fažol ni pasulj nego vojnički grah aludirajući na ukupnost svih inspekcijskih službi da je dakle ta jedna ukupnost u kvaliteti rada svih službi inspekcijskih bolja nego li ovako rascjepkani inspektorat po ministarstvima. Ovdje u ovom polu bunkeru nisam baš dobro ni čuo svu vašu raspravu ali se sa mnogim stvarima slažem. Naime, vrlo često od strane inspekcije i inspekcija nastradali su mali. Imam prijatelja koji je otvorio suvremeno skladište građevinskog materijala i onda mu je došao inspektor i kaznio ga sa 10 tisuća kuna kazne zato što je zaboravio staviti na ulazu znak ograničenja brzine od 5km. Tolika brzina smije se postizati u samom skladištu. E on to nije stavio na ulaz i došla mu je kazna od 10 tisuća kuna. E sada ne znam, kako će sada biti gospodine Mlakar, ali evo vidjeti ćemo je li. Dakle, inspektori da bi bili neovisni, da bi bili učinkoviti teško, dakle teško je očekivati neovisnost i učinkovitost u situaciji kada one pripadaju ministarstvu. A kada je ministarstvo jedna od strana koju inspekcija treba nadzirati. Shvaćate o čemu govorim. Dakle, kada je ministarstvo jedna od stranaka u sporu inspekcijskom, sporu i nadzoru. Kako će onda oni biti potpuno neovisni i potpuno učinkoviti. O tome, a to sam prije rekao u jednoj replici kada se radilo o eksploataciji kamena u Slavonskom Brodu, mlada … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Odgovor na repliku, Petar Baranović.
Pa odgovor je primjeren toru koji je obilježio na našim raspravama u Saboru i ovako na simpatičnu repliku kolege Grubišića će ići takav odgovor. Odista iskustvo svih nas koji smo prošli i Hrvatsku i onu bivšu vojsku, netko jednu, netko drugu, netko obadvije je da je taj grah kako ste vi rekli dobro ste me ispravili koji se kuha na veliko u većini slučajeva dobar ali ja vam moram reći da sam ja doživio u životu i probati grah koji se skuhao vrlo malom broju porcija a da je bio puno bolji od onog u velikom kazanu.
Martina Dalić, replika.
Hvala lijepo. Pa u prirodi stvari ne mogu ništa se očitovati o ovom grahu ili pasulju. Međutim kolega Baranović, iz vaše rasprave ja sam zaključila da jedna od osobina Državnog inspektorata koja vas posebno zanima i kojoj pridajete posebnu pozornost jest jednako postupanje prema svim građanima i ja mislim da ste tu u pravu i da to svakoga i od nas ovdje, a mislim i svakoga u našoj državi, da je to jedan cilj koji bismo željeli ostvariti da državne službe na jednak način postupaju prema svima. E pa onda u ostvarenju toga cilja jedan od nezaobilaznih načina jest politička neovisnost državnih institucija i državnih službi i instrumenata kako je i na koji način je ta politička neovisnost ugrađena u institucijama kojima po definiciji na čelu stoji politički izabrana osoba. Odgovor na to pitanje davale su mnoge zemlje i uvijek otprilike na isti način, a to je da se onda državnim službenicima i državnim institucijama takvog tipa određuju jasni kriteriji profesionalnosti, načina izbora, javnih načina izbora tih službenika, procedure njihova izbora, procedure njihova smanjivanja i tako dalje i tako bliže, kako bi se osiguralo jednako postupanje prema svima jer te su institucije između ostalog i sastavni dio ekonomskog života. Ovo za što se vi zalažete je ustvari jedan upravo suprotan pristup. Politička odgovornost jest naravno realna i događa se svake četiri godine, ali u međuvremenu zbiva se ekonomski život koji zahtijeva profesionalne, motivirane, učinkovite službenike čiji se rad vrednuje objektivno, a ne po političkoj volji politički odabrane osobe. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, Petar Baranović.
Poštovana potpredsjednice hvala lijepa. Uvažena kolegice Dalić, vi ste postavili političku neovisnost kao conditio sine quanon uspješnosti rada inspekcije i drugih državnih institucija kojima smo davali političku neovisnost svo ovo vrijeme. Nisam primijetio baš fascinantne rezultate niti u suzbijanju kriminala, ni u suzbijanju korupcije, niti u suzbijanju odnosno represivnom djelovanju u ovoj sferi koja ne mora baš bit kaznena, može bit i prekršajna kad je u pitanju rad Državnog inspektorata. Nismo se baš proslavili u tom modelu politički neovisnih svo ovo vrijeme. A koliko su bili politički neovisni, znate Šibenik je mali grad, teško je stvoriti percepciju i jasnu sliku kad bi išli analizirat broj inspektora recimo u Zagrebu, ali moj grad je mali, svi se mi znamo, svi znamo tko je iz kojeg … ispao i kako i na koji način su se pojedine strukture službe slagale. Pa sa reference vaše stranke baš i nije zahvalno, nemojte se ljutiti, govoriti o politički neovisnim institucijama. … [[Upadica se ne razumije.]]
Mladen Novak, replika.
Hvala lijepo. Kolega Baranoviću, isprovocirala me vaša konstatacija da ministar koji inspekciju stavi u svoju funkciju ili zloupotrijebi tu inspekciju on je politički mrtav. Pa hrvatska realnost, hrvatska stvarnost vas demantira. Imate slučajeve na prošlim izborima da u drugi krug izbora ulazi kandidat za gradonačelnika koji ima pravomoćnu presudu za zatvorsku kaznu. Prema tome, ne možemo pričat da je zloupotreba pozicije, toga je ako ičega je bilo do sada u praksi u Hrvatskoj onda je toga bilo. Spomenuli ste razlog, ovu samu temu ovih zakona odnosno paketa zakona i obrazlažete to, dajete neke argumente. Ja bih volio da vi vjerujete u njih, ali bojim se da ni vi sami ne vjerujete u te argumente koje ste iznesli. Ali ja ću vas podsjetit kako je to izgledalo sa fiskalizacijom. Sjetite se ovdje rasprava da li je netko ulazio u Konzum, da li je netko ulazio u bilo koju od tih velikih centara, a sjetite se kako je država zaštitila jednog običnog građanina u Zadru. Tako da to s tom podjelom, tom organizacijom baš i nema previše dodirnih točaka nego ako postavite sustav, ali sustav odgovornosti da onaj tko radi odgovara za ono što radi onda možemo očekivat neke rezultate. A na ovaj način da ćemo samo promijenit organizaciju i nešto veliku, što bi rekao kolega Grubišić podijelit na 20 malih novaca, od toga nema sreće. I ono što na kraju da vam je dosta konstantno pesimizma, pa ja vas pitam a gdje je razlog za optimizam.
Odgovor na repliku, Petar Baranović.
Razlog je za optimizam kolega u tome što Bogu hvala evo dvije godine još nismo zabilježili jedan krupan slučaj kriminala i korupcije u najvišoj državnoj politici u ministarstvima. Ostavimo se prognoza kolega, prognoze mogu bit nezgodne i mogu se vratit kao bumerang, a bumerang kad vam se vrati, a niste spremni onda vas može pogodit u glavu. Dakle ja govorim o dosadašnjem radu ove Vlade, o naporima koje ova Vlada ulaže da bi brod ostao na površini. Konkretno, došla je s idejom da na ovaj način će inspekcijske službe efikasnije i jeftinije funkcionirat i dajmo šansu modelu da se pokaže. Neće trebati 6 godina da shvatimo je li rade ili ne rade kako treba, trebat će puno manje. Pa kad se pokaže da nešto ne valja onda dajmo sebi prostora i potrebe i odgovornosti da kritiziramo to kao saborski zastupnici. Hvala lijepa.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Kolega Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Pa da ovo što se događa jučer popodne i danas popodne nije istinito, bilo bi smiješno, ovako je žalosno. Dakle, mi 30 zakona mijenjamo samo zbog toga što je Vlada odlučila promijeniti jedan zakon. Međutim, kako to radimo? Jučer zakoni, mijenjamo zakone koji su stupili na snagu 1. siječnja, a danas mijenjamo zakone na jedan poprilično čudan način. Bilo bi logično da je išlo prvo ovih 8, 9 zakona kojim konstatiramo da nešto neće raditi Državni inspektorat nego nekakve inspekcije i da kao rezultat toga bude ovaj Zakon o gospodarskoj inspekciji, tako to rade oni koji znaju što rade. Međutim, u ovoj sabornici se vole koristiti teške riječi, voli se bacati blato prema političkim protivnicima a sebe se ne vidi. Dapače, ono što je loše kod njega to je divno i krasno. Kad se ukida jedna ovakva služba onda bi bilo logično da ima nekakvu analitičku podlogu što su oni dobro radili, što su loše radili i što će se u principu postići sa ovim novim ustrojem. Međutim, kolegice i kolege vi ako pogledate obrazloženje za ovih svih 30 zakona vama ključni i temeljni dokumenat za sve te, izmjenu tih zakona su fiskalne smjernice i projekcije koje je Vlada donijela 26.9. To je ključni dokumenat. U svim ovim zakonima osnovni razlog za izmjenu ovih zakona je taj dokumenat. Međutim, ako govorimo o smjernicama i fiskalnim projekcijama, onda bi bilo logično da u svakom tom zakonu piše koliko se novaca do sada trošilo, a koliko će se novaca sad trošiti. I onda kad onog kog to interesira zbroji te sve zakone, onda bi vidio da li on stvarno zadovoljava i u skladu je sa fiskalnim projekcijama ili to baš nije tako. Međutim, dakle nemate druge elementarne stvari. Treća elementarna stvar je zakon koji je usvojila ova Vlada, u stvari odluku o proglašenju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustroju i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela sa danom 4. prosinac 2013. Imate vrlo interesantan članak 13. i članak 14. I ako se držite tog članka 13. i 14. onda bi bilo logično da isti dan na toj sjednici Vlade je bilo svih ovih 30 zakona. Zašto? Zato što ova odluka o ustrojstvu se direktno odnosi na te zakone i logična stvar kad se raspravi u Saboru ovaj zakon da sljedećih 30 točki dnevnog reda bi trebali biti ovi zakoni. Ali kažem sa svim ovim obrazloženjima reći meni netko da će postići neovisnost, da je to reforma vraćate se na nešto što je bilo ne znam kad je naprosto smiješno. Jer ako idete određene promjene onda kažete idemo u promjene zbog toga, toga i toga. Nisu se postigli rezultati u tome ti, ti i ti. Želimo postići to, to i to. Međutim, vi toga nigdje tu nemate. Imate šturo obrazloženje. Imate isplatu plaća u prvom mjesecu. Meni nije jasno iz kojih sredstava i na temelju čega. Jer ako još uvijek u svim ovim zakonima stoji da poslove po ovih 30 zakona obavlja Državni inspektorat, a Državni inspektorat od prvoga ne postoji. Znači nema niti pozicije u proračunu. Ovi ljudi ne znam na temelju čega je inspektor u ribarstvu na temelju nekakve odluke Vlade mogao raditi inspekcije ako zakonom nije rečeno da to sad radi inspektor ribarstva ili netko od ovih 6, 7 inspekcija koje se ustrojavaju temeljem ovog zakona. Znate zašto ovo govorim. Pa to govorim iz razloga nije ovo prvi mjesec ove Vlade pa mi smo shvatili da ćemo nešto promijeniti pa mi to idemo promijeniti nego ova Vlada je već dvije godine na vlasti. I bilo je logično da su ovi svi zakoni doneseni prošle godine u 10 mjesecu ako su u 9 mjesecu donesene fiskalne smjernice i da svi oni koji trebaju sudjelovati u ovom procesu se pripreme na ovo. I možemo se mi složiti i ne složiti da to je dobro ili nije dobro. Ja se sjećam ukidanja i financijske policije. Netko je ukinuo iz čistog hira, pa se ponovo osnovala, pa je imala opet neke rezultate, pa je opet netko došao i opet je ukinuo ali bez obrazloženja. Tako je ista priča sa tim Državnim inspektoratom. Ono što je ključno kod represivnih aparata u ovoj državi, a sve inspekcije su represivni aparati to je njihova neovisnost. To je odmicanje politike od njihovog rada i to je ključ svega. A jedini koji može odmaknuti politiku od represivnog aparata je ovaj Visoki dom. Ovaj Visoki dom je jedini koji na određeni način sa svojim raspravama može zaštititi te ljude da rade svoj posao. Ili ako pogledate kako se ovdje predviđaju riješiti žalbe hrvatskih građana i žalbe hrvatskih poduzetnika. Ne radi se tu o žalbama 100 ili 200 ljudi. Vi kad pogledate koliko imate trgovačkih društava, koliko imate obrtnika, koliko imate niz drugih djelatnosti to je nekoliko stotina tisuća pravnih subjekata, dakle hrvatskih građana i trgovačkih društava koji tangiraju te žalbe. Ministar će imenovati povjerenstvo od 3 člana i 3 zamjenika i to povjerenstvo će odlučivati o žalbama. Pa zar vi stvarno mislite da će na žalbe ovih 6 inspekcija, zapravo na njihov rad biti samo nekoliko stotina žalbi u jednoj godini i da će to moći riješiti povjerenstvo. Sastat će se s vremena na vrijeme, naprosto nemoguće. Međutim, zaboravili smo svi nešto i od toga ne možemo pobjeći, a to je osobni ego ljudi koji rade taj posao. I vi nekada zbog osobnog ega vam … [[Govornik se ne razumije.]] niz problema, sukoba prilikom same inspekcije. Taj problem ne može rješavati Povjerenstvo koje imenuje ministar, ne može. Zašto vam to govorim? Pa govorim iz nekakvog osobnog iskustva. Ministarstvo financija u sklopu ministarstva ima poseban odjel za drugostupanjski postupak. Dakle, to je čelni čovjek koji je bio u rangu ministra i bio je potpuno neovisan i imaju tisuće i tisuće žalbi. Ne, mi ovdje idemo sa povjerenstvom koje će se sastajati, ja ne znam koliko jedanput u tjednu, jedanput u tri mjeseca. Druga stvar, ti ljudi u povjerenstvu moraju biti stručniji sa daleko većim iskustvom od onih koji provode inspekciju. Zašto? Pa zato što svaka žalba iziskuje složeniji posao od utvrđivanja i pisanja zapisnika. To su činjenice, kolegice i kolege. A s čim se mi ovdje bakćemo? Sa političkim prepucavanjima. Sutra ćemo mi ili netko od naših se naći u situaciji da ga je ova inspekcija neopravdano da tako kažem klepnula po džepu. I onda dobivate ovu situaciju kadija te tuži, kadija te sudi. Da li je to korak naprijed? Nije. Ali da smo napravili jednu analitičku podlogu što je bilo dobro, kolegica Bagarić je lijepo skinula što Državni inspektorat ne radi. Pa to su oni napisali da to nije njihov posao i svi znamo da raznorazna ministarstva imaju svoje inspekcije, ali Državni inspektorat je dobio neke poslove koji su koliko toliko srodni prije svega u dva ministarstva, Ministarstvo poljoprivrede i Ministarstvo gospodarstva i jedan dio radnog zakonodavstva. Dakle, koliko toliko srodni i to je držao Državni inspektorat. I mi sada bez takve analize, bez takve podloge, bez konstatacije da se nešto nije dobro radilo ukidamo Državni inspektorat i vraćamo se na nešto što je bilo prije ali je sad sasvim drugačije. Sa praktički 5 ispostava jer Varaždin je zbog koalicijskog sporazuma morao dobiti ispostavu, međutim postavlja se pitanje iskreno govoreći što je sa Istrom tu? Da li je za cijelu Dalmaciju dovoljno da centar bude Split? O tom potom. Ali kažem, to su sve stvari koje mogu biti predmet političkog prepucavanja. Međutim, da smo išli sa nekakvim analitičkim podlogama koliko je bilo kontrola, a dobro znate kolegice i kolege da u ljetnim mjesecima i financijske inspekcije i Državni inspektorat su najveći dio snaga iz kontinenta povlačile na obalu jer je tamo normalna stvar najveća dinamika, najveća gospodarska aktivnost da se kontrolira. Dakle, sve su to činjenice od kojih mi ne možemo pobjeći i činjenice kojih se naprosto treba držati kad donosimo zakone. Međutim, kad govorimo da su ovo reformski zakoni onda reforma mora imati svoj cilj, reforma mora biti mjerljiva. A vi ovdje nemate nitijedan parametar po kojem bi mjerili da li je ta reforma uspjela ili ta reforma nije uspjela. Opet se igramo, ukidamo nešto što su prethodnici napravili pa će opet doći neka druga politička opcija pa će ona sve svoje napraviti umjesto da gradimo sustav. Da eliminiramo ono što je loše, a da iz tih inspekcijskih nalaza vidimo ono što je loše zakonsko rješenje i da temeljem toga mijenjamo zakone onda bi to bila prava stvar. Međutim nažalost, mi se ne bavimo s tim. Mi nešto mijenjamo samo zbog toga što je to napravila nekakva politička opcija bez obzira da li je to dobro ili nije. Ali ponavljam, kolegice i kolege, sramota je za ovaj Visoki dom, i s tim ću završiti, za nas je ovdje zastupnike bez obzira kojoj političkoj opciji pripadamo za nas je sramota ovih 30 zakona. Netko nam je bacio doslovno blato u lice, vi to morate izglasati iako se netko morao potruditi da mu evo izglasamo zapravo do 31.12.
Hvala kolega. Imate dosta replika pa ćete odgovoriti. Lidija Bagarić, replika.
Zahvaljujem se gospođo potpredsjednice. Pa evo na početku prvo na neki način ako sam dobro primijetila ste ismijali logiku redoslijeda zakona, da je prvo Zakon o Gospodarskoj inspekciji pa ovo. Meni logika baš ne govori tako jer zakon predviđa određene inspekcije na koje se poslije ovi drugi zakoni moraju pozvati ako ne postoji Zakon o Gospodarskoj inspekciji znači na što će se onda? Ali dobro, tehnički dio. Drugi dio na koji bih nešto rekla u raspravi ste spomenuli da se inspekcija odnosi na obrte i trgovačka društva, a stalno govorimo o problemu neovisnosti. I onda paralelno s tim govorite da će inspekcija kontrolirati ministra. Mislim ne razumijem, ako se inspekcija odnosi na obrte i trgovačka društva, ministarstvo je tijelo koje predlaže zakone zadužene za provedbe zakona i logično je da onda i inspekcija bude unutar toga ministarstva. Ja osobno ne vidim problem ako se unutar ministarstva imenuje neovisno tijelo koje će biti drugostupanjsko. Evo možda se ne razumijemo.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker. Ali se prijavite.
… [[Govornik isključen, ne razumije se.]] koji su tzv. vezani lančani zakoni. Dakle, odlukom Vlade ukida se Državni inspektorat. U svim zakonima gdje se spominje Državni inspektorat se miče Državni inspektorat i pišu se neka nova imena. A ovaj zakon o kojem mi raspravljamo regulira kako će ta nova imena biti organizirana u Ministarstvu gospodarstva. Dakle, dok mi nismo konstatirali u lex specialis zakonima da će to raditi netko drugi umjesto Državnog inspektorata nismo mogli konstatirati da će to raditi nekakve gospodarske inspekcije. Dakle, toliko o redoslijedu. A očigledno niste dobro razumjeli kad sam govorio o neovisnosti inspektora. Ja nisam rekao da će inspekcija kontrolirati ministra, nego inspekcija kontrolira provedbu zakona. Svaki inspektor treba imati dozu samostalnosti i ne političkog ili bilo kakvog pritiska. I dakle, to je bit neovisnosti da on radi samostalno, temeljem savjesti i svog stručnog zakona da radi svoj posao. A svi nedostaci koje ti inspektori otkriju na terenu su nam mjerilo da li nam je zakon jasan, dobar i provediv ili nam ne valja. I kad bi mi na takav način mjerili svoje zakonodavstvo uz one fiskalne, procjenu fiskalne učinkovitosti onda vjerojatno se ne bi bavili na ovakav način zakonima nego na drugi način. Jer ponavljam, vi ćete vidjeti Zakon o fiskalnoj odgovornosti o njemu ćemo raspravljati vjerojatno sljedeći tjedan, svaki zakon naprosto morat će zbog pravila koja su nam nametnuli oni gdje uzimamo zajednička sredstva tj. EU morat će napraviti procjenu utjecaja zakona na ovaj ili na onaj način. A to ne možete napraviti drugačije nego iz inspekcijskih nalaza kad vidite koje se greške pojavljuju. I onda jasno se mora zakon mijenjati. A zato inspektor mora biti neovisan, a osobito u slučaju drugostupanjskog postupka tu mora biti maksimalna neovisnost.
Tomislav Klarić, replika.
Hvala gospođo potpredsjednice. Pa eto kolega Šuker rekli ste nije logično kako se mijenja ovaj zakon i 30 drugih zakona u paketu. Ja mislim suprotno, da je upravo vrlo logično kako na ovaj način mijenjaju ovaj zakon upravo iz razloga što nisu postupili na onaj način i pristupili ovom poslu na onaj način kako je to u svojoj raspravi detaljno obrazložio kolega Božinović. Ovdje se govori da se kreće u promjenu ovog zakona. Prema smjernicama ekonomske i fiskalne politike za razdoblje 2014.-2016.i mjera za smanjenje deficita i transformacije državnog inspektorata koji više ne djeluje, ne postoji valjda od 1.siječnja 2014. E sad bi trebalo vidjeti i na koji način će se smanjiti taj deficit i racionalizirati svi ti troškovi kad ovdje u obrazloženju pište da će sve djelatnike, službenike, namještenike i sve ostale ustrojbene jedinice prema članku 8.kao područne jedinice ostat i u Rijeci i u Zagrebu, Splitu, Osijeku, Varaždinu pa se sad postavlja pitanje logičnosti i nelogičnosti. Mislim da je vrlo logično što na ovaj način idu u promjenu ovog zakona imajući u vidu na koji način smo u svega šest mjeseci mijenjali jedan zakon dva puta pa čak i pokrenuli nekakve ustavne promjene zbog njega. Mislim da ova vaša rečenica dal će se postići neovisnost sugerira upravo na suprotno da će se postići ovisnost i ovo isključivo politička stvar i mislim da inspekcije na ovaj način će itekako biti politički kontrolirane, motivirane a posljedice bit dalekosežne po svih nas. Evo hvala.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Klarić, dakle kad bi u svim zakonima bilo napisano koliko će koštati ovaj novi ustroj i kad bi mi iz svega toga vidjeli kolika je razlika između ukupnih troškova državnog inspektorata i ovoga svega skupa mogli bi govorit o uštedi. Međutim, usto nemate niti analitičku ocjenu kako je radio taj bivši državni inspektorat, ali gledajte vrlo interesantno politički vam baš ne pašu oni koji su na čelu tog državnog inspektorata i njihovih podružnica i vi bi ih htjeli maknuti, kako ćete ih drugačije maknuti nego da ih restrukturirajte, da kažete da to ne ide tako nego ovako pa ih podijelite jednostavno, pometete kompletno čelom garnituru i stavite svoje ljude. To se nije napravilo samo u državnom inspektoratu, to se napravilo u svim praktički službama jer to je bio jedini način da eliminirate ljude koji iza sebe imaju ipak nekakve rezultate rada. Možda su mogli biti bolji, možda jesu ali ovakav jedan nemošt način na koji je ovo napravljeno me jednostavno upućuje da je to jedini razlog za to, jer ako već hoćeš biti frajer pa nešto ovako napraviti onda to napravi onak kako se to šika, kaj ne, da baš se to ne vidi iz aviona zašto se to radi.
Tomislav Žagar, replika.
Hvala potpredsjednice. Kolega Šuker, u ovoj jednoj vrlo kratkoj replici pokušat ću se osvrnut na ovaj dio čisto na onoga što ste vi spominjali a to je razlozi zapravo promjene ovim zakonskim rješenjem. Puno stvari bih, ja bih se složio s vama kada bi sve bilo u redu, kada bi državni inspektorat obavio svoj posao. Ono što je kolegica Bagarić a vi ste to naglasili rekla što sam državni inspektorat govori a što su glavne poteškoće u radu je zapravo nedostatak koordinacije između pojedinih ministarstava i zbog toga ima i 50 tisuća neriješenih predmeta i tu bi ja na tragu onoga što je kolega Baranović rekao složio se s njim da učinkovitiji rad će zapravo biti postignut ako ministarstvo stoji iza svakog pojedinog inspektora u nadležnosti koju ono ima. Na taj način mislim da bi se puno stvari puno riješilo u onoj misiji, viziji zapravo inspektorata koji on ima a to je ili inspektora a to je prije svega poštivanje zakona, zakonskih propisa, evo hvala.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Kolega Žagar, ja bi se složio s vama da u materijalima kao osnov za sve ove promjene ne stoje fiskalne projekcije nego broj neriješenih predmeta. Međutim u upravi imate jednu vrlo interesantnu stvar, što u inspekcijskim službama znači neriješen predmet, jer u inspekcijskim službama neriješen predmet je jedino nalog za inspekciju pa ga netko nije izvršio. Znači ovdje je moralo u obrazloženju stajati da je netko izdao recimo tisuću naloga za kontrolu, a da je izvršeno njih samo sto. Jer u onom trenutku kad inspektor napravi zapisnik i ako se na njega stranka ne žali, to je završen predmet to nije ne završen predmet, da li je kazna naplaćena ili nenaplaćena po tom zapisniku, to je drugi par cipela. Prema tome uprava je poprilično komplicirana i složena i treba je poznavati. Prema tome, reći da je bilo puno nezavršenih predmeta, šta to znači, da su ostali poluzavršeni zapisnici? Ne može biti poluzavršen zapisnik ako je netko otišao u kontrolu ali onda to neka stoji ovdje pa ćemo znati da u državnom inspektoratu ima toliko i toliko recimo drugostupanjskih predmeta koji nije riješio drugi stupanj, zbog toga drugi stupanj će biti drugačije organiziran i nemam ja ništa protiv toga. Pravo je onoga koji je na vlasti da organizira službu kako mu paše i kako misli da će biti efikasnije, a daj mi ponudi nekakve argumente da možda ja sumnjam u to, pa ću biti suzdržan ali nakon godinu il dvije ću te moć pitat, pa dobro čekaj malo, rezultati rada ti baš nisu takvi. Međutim kad vi toga nemate, nego kažete da vam je jedini razlog za ovo sve skupa fiskalne projekcije onda mi još usput ne napišete koliko bu to sve skupa koštalo, a kako očekujete da onda mi to vjerujemo? Dakle, radi se o tome isključivo, mislim možemo oko organizacijskog oblika prepucavati, logična stvar, više ljudi, više načina organizacija i da nije tako vjerojatno bi još uvijek negdje na drveću bili i daj Bože da ima više ideja, al daj mi podlogu da raspravljamo ideje.
Hvala. Boro Grubišić replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Ja bih nastavio odmah za gospodinom Šukerom, iako je replika njemu, dakle fiskalne projekcije koje nisu obrazložene razlozi su uz reformu javne uprave razlozi su u obrazloženju barem ovog materijala za ovakvu promjenu odnosno ukidanje državnog inspektorata. Ukidanje državnog inspektorata na način da se njegovi dijelovi pripajaju određenim ministarstvima zapravo se možemo slobodno reći gubi neovisnost tih inspektorata jer ukoliko je ponavljam ponovo, već po treći put samo ministarstvo ili ministar ili netko iz ministarstva stranka u postupku inspekcijskom, kako će taj inspektorat koji je pri tom ministarstvu donositi odluku ili bilo kojem drugom. Vrlo teško. Drugostupanjski postupak je postupak kod povjerenstva koje imenuje ministar. Kako stranka u postupku uopće kod takvog jednog nadzora može očekivati pravičnost, pravednost ili ne znam ni ja što u takvom postupku u kojemu je jedna od strana samo ministarstvo? Ajde kako? Podržavam zapravo ovu vašu raspravu upravo u tom smislu da se gubi veliki dio neovisnosti inspekcije, jel.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Gledajte, kolega Grubišić, neće gospodin Leverić kao zamjenik ministra i ministar ni neki pomoćnik ujutro skupiti inspektore, tu ih imate 6 i reći im nalog vi idete tu i tu. Dakle tih 6 inspekcija ili 7, koliko ih je ovdje pobrojano, 8, nije bitno ili onih jučer 18 kod kolege Jakovine, mora imati nekog čovjeka, prvog u ministarstvu koji će slagati nekakvu priču kako to treba raditi, a isto tako i po nekakvim ispostavama kako će biti organizirano opet mora biti netko tko će to sve skupa slagati. Sad gledajte, umjesto glavnog državnog inspektora i njegovih 4, 5 pomoćnika vi ćete sada za ovih, koliko smo mi promijenili pitaj Boga, 28, 27 zakona, dobiti u svakom ministarstvu 28 šefova inspekcija. Pa ćete vjerojatno dobiti njihovih 28 puta 2 zamjenika. Pa ćete onda dobiti isto toliko šefova jer ovdje idu specijalizirane inspekcije, nema tu više zafrkancije da će baš svatko kontrolirati svašta. Po ispostavama opet ćete imati šefa i šefovog zamjenika. E sad neka meni netko kaže kad se sve to skupa zbroji jel to više, jel to manje? Zašto sam govorio o drugostupanjskom? Drugi stupanj naprosto mora u datom momentu reći i tom inspektoru sa velikim egom i velikom ministru da to što je napravljeno i što se želi nekome reći da nije radio u pravu, da nije baš tako nego da je taj radio po zakonu i da ako hoćemo to napraviti da treba promijeniti zakon. To je smisao drugog stupnja je praktički rasterećenje sudova u Hrvatskoj jer ako se problem ne riješi na drugom stupnju, praktički ide na upravni postupak i do Vrhovnog suda možemo ići. Prema tome nemojmo misliti da ove službe su baš tako bezveze. I zato ako se i za išta mi u ovom Visokom domu trebamo zalagati, trebamo se zalagati za neovisne represivne službe, da odgovaraju ovdje, ali isto tako da njima nitko ništa ne naređuje što da rade i kako da rade.
I Branko Kutija, replika.
Zahvaljujem se gospođo potpredsjednice. Kolega Šuker, spomenuli ste dvije ključne riječi, neovisnost i gradnja sustava. Da dogradnje sustava neće biti ništa, Vlada je pokazala na samome startu prije dvije godine, podsjetit ću vas pa i sve nas ovdje koji smo sada da je istom takvom odlukom pera smijenjeno 162, čini mi se načelnika uprava i na taj način je sustav obezglavljen. Evo, znači to je jedan od primjera na koji način se je startalo i dalo do znanja u kojem pravcu će se ići.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Da, kolega Kutija, ja sam rekao kad želite izvršiti kadrovske promjene, a tim ljudima koji trenutno obnašaju dužnosti nemate valjanih razloga da ih smijenite, a to znači da rezultati nisu loši, onda idete na reorganizaciju. Jer vi kad osnujete novo tijelo, onda je logična stvar pa možete raspisati natječaj da ćete imenovati onoga tko će. Jer gledajte, ovdje vi baš nemate nekakvih čvrstih okvira osim obrazovnog stupnja, obrazovnog. Nemate čvrstih okvira, a to je radno iskustvo. Ključ za inspekcijske poslove je radno iskustvo. Dakle, ljudi koji nemaju radnog iskustva u struci nemaju biti inspektori. Nakon toga moraju proći naobrazbu. Jer gledajte, zapisnik treba napraviti u konstataciji da se po zakonu nešto ne radi, vi se morate pozvati na članak i reći temeljem članka toga, toga, nekada se zna pobrojati 10, 15, to je onaj koji je prekršio, ne koji je napravio grešku. Znači, ti ljudi moraju imati posebnu izobrazbu i nemojmo se zavaravati. Zato mene smeta kad danas u ovom Saboru se olako raspravlja o tim ljudima i baca se blato na te ljude. Nije ni tim ljudima ugodno uopće raditi. Prema tome, nekada ti ljudi utvrđuju i milijunske, a da ne govorim rudarski inspektori. Vi dobro znate šljunčarenje i slične stvari koje su se događale u Hrvatskoj i što se dogodilo pročelniku za gospodarstvo Zagrebačke županije '98. godine kad smo … [[Govornik se ne razumije.]] pa se izokretala nekoliko puta. Prema tome nije to ugodan posao i zato da ni mi kao narodni zastupnici nije dobro da na takav način raspravljamo. Mi bi njima trebali biti oslonac da rade pošteno svoj posao, a ako mi raspravljamo na ovakav način, mi njima nismo oslonac. Pa bez obzira dal će to biti organizirano ovako i onako. Dakle ja svoju raspravu želim gledati na takav način, a ne kao HDZ-ovac ili kao SDP-ovac. Dakle, ti ljudi u nama trebaju vidjeti oslonac koji će im dati podršku da pošteno rade svoj posao i da na njih nitko ne vrši pritisak. Jer kažem, utvrditi nekome 10 milijunski i više obveze prema državi, nije baš lak posao.
Hvala. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo kasnije. Konačni prijedlog Zakona o inspekcijama u gospodarstvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 580. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane je podnio Klub zastupnika Hrvatskih laburista – Stranke rada. Molim zamjenika ministra Alena Leverića da se izjasni o amandmanima. Amandman 1.
Ne prihvaća se zato što sadrži predmetni amandman je u suprotnosti sa odredbama članka 21.
Predlagatelja nema pa ćemo glasovati. Tko je za? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 2. na članak 22.
Amandman se ne prihvaća zato što propisivanjem obaveze obavješćivanja u svim slučajevima provedbe nadzora protivilo bi se prirodi pojedinog nadzora.
Moramo glasati. Tko je za? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 3. na članak 24.
Amandman se ne prihvaća zato što odredbom članka 24. stavkom 3. propisane obaveze inspektora da zapisnikom konstatira privremenu obustavu što podrazumijeva i navođenje okolnosti zbog kojih se treba privremeno obustaviti poslovanje nadziranog objekta.
Tko je za amandman koji Vlada ne prihvaća? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 4. na članak 28.
Amandman se ne prihvaća zato što odredbom članka 28. stavak 1. dana je mogućnost pokretanja postupka po zahtjevu stranke ukoliko je to propisano posebnim zakonom.
Tko je za amandman koji Vlada ne prihvaća? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 5. na članak 31.
Amandman se ne prihvaća. Zakonom o općem upravnom postupku nije propisano trajanje postupka ispitnog ili neposrednog rješavanja no propisani su rokovi u kojima podnositelj predstavke mora biti obaviješten.
Tko je za amandman koji Vlada ne prihvaća? Nije dobio potrebnu većinu. I amandman 6. na članak 32.
Amandman se ne prihvaća jer je materija uređena Zakonom o općem upravnom postupku i stoga nema potrebe za opterećivanjem ovog zakona tom materijom.
Hvala lijepa. Rasprava o prijedlogu je zaključena. Dajem na glasovanje … [[Upadica se ne razumije.]] Aha, oprostite. Da se još izjasnimo o amandmanu br. 6. koji Vlada ne prihvaća. Tko je za? Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. I sad ćemo se izjasniti o konačnom prijedlogu zakona. Tko je za? I za ovaj zakon potrebno je 76 glasova. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je sa 76 glasova za prihvaćen zakon br. 580. Sad ćemo objediniti raspravu o prijedlozima zakona u točkama dnevnog reda 24. do 33. Dozvolite samo ću pročitati brojeve zakona da ne čitam čitav tekst. Dakle, zakoni pod brojevima P.Z. br.578, 581, 585, 587, 577, 574, 586, 590, 579 i 599. 24. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA ZAKONA O RUDARSTVU, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P. Z. br. 578; 25. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA ZAKONA O ISTRAŽIVANJU I EKSPLOATACIJI UGLJIKOVODIKA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P. Z. br. 581; 26. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENI ZAKONA O STRATEŠKIM ROBNIM ZALIHAMA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P. Z. br. 585; 27. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA ZAKONA O ENERGIJI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P. Z. br. 587; 28. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA ZAKONA O TRŽIŠTU ELEKTRIČNE ENERGIJE, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P. Z. br. 577; 29. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA ZAKONA O BIOGORIVIMA ZA PRIJEVOZ, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P. Z. br. 574; 30.PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENI ZAKONA O TEHNIČKIM ZAHTJEVIMA ZA PROIZVODE I OCJENJIVANJU SUKLADNOSTI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P. Z. br. 586; 31.PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA ZAKONA O OPĆOJ SIGURNOSTI PROIZVODA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P. Z. br. 590; 32. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA ZAKONA O POSREDOVANJU U PROMETU NEKRETNINA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P. Z. br. 579; 33. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENI ZAKONA O TRŽIŠTU TOPLINSKE ENERGIJE, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P. Z. br. 599; Predlagateljica ovih zakona je Vlada RH. Prijedloge akata ste primili. Sukladno članku 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za gospodarstvo i Odbor za zakonodavstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Uvodno će prijedloge zakona obrazložiti zamjenik ministra gospodarstva gospodin Alen Leverić, izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjenice. Pa neću, evo, isti je uvod kao i za Prijedlog zakona o inspekcijama u gospodarstvu. Znači, sukladno transformaciji Državnog inspektorata, itd. Ono što je bitno, s obzirom na poslove nadzora iz upravnog područja pojedinog koji ovi zakoni uređuju, definira se nadležnost za svaki pojedini zakon kako bi se mogli izvršavati poslovi Državnog inspektorata. Mislim to je ukratko.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Na redu su klubovi. U ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će kolege Ivan Šuker i Davorin Mlakar. Tko će prvi? Izvolite kolega Mlakar.
Poštovana potpredsjednice, kolegice i kolege. Što reći, a da ne ponavljamo sve što smo rekli jučer? Dakle svi ovi zakoni i ovaj koji smo upravo odradili ovi o kojima ćemo govoriti koje niste željeli ni čitati nego ste ih brojčano označili su posljedica donošenja zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu ministarstava i djelokrugu ministarstva i drugih središnjih tijela državne uprave. Jedini problem je što je taj posao vrlo šlampavo obavljen. Naime, zakon o izmjenama i dopunama stupio je na snagu 1.siječnja ove godine, ali predlagateljica nije imala vremena ili dovoljno pažnje da blagovremeno zajedno s tim zakonom predloži i ovih 20-ak zakona koje sada prekasno raspravljamo i to u hitnom postupku, a sada stvarno za hitnost nema nikakve potrebe s obzirom na propušteno što ste trebali uočiti pa donijeti sve ove zakone do 1.siječnja. Tim više jedino obrazloženje dakle kod gotovo svih zakona nije bilo velike kreativnosti. Obrazloženje hitnog postupka je u tome da bi se spriječile nastanak pravnih praznina pa je to osobito razlog za hitni postupak. S obzirom da smo promašili vrijeme, da smo zakasnili s tih 20 i nešto zakona, onda je po vama pravna praznina već nastala. Netko je kriv za tu pravnu prazninu, ali to bi se jako nategnuto u pravnoj teoriji uopće moglo zvati pravnom prazninom. Nije ovo pravna praznina ovo je jednostavno neokretno priređen zakon pa onda pati od anomalija koje treba uskladiti donošenjem ovih silnih izmjena. To nije osnovni smisao pravnih praznina koje postoje u propisima, a kada bi one i bile pravne praznine to ne bi bio razlog da se ti zakoni donose po hitnom postupku. Zašto se uporno borim protiv toga da zakone donosimo po hitnom postupku? zato što sam duboko uvjeren, a vjerojatno nisam jedini da time ustvari obezvređujemo ulogu Parlamenta, da obezvređujemo ulogu svih nas koji želimo raditi u Parlamentu, raspraviti zakone, bez obzira koliko se nekome sviđalo iznijeti svoje mišljenje i reći ono što mislimo o tim zakonima. Ja bih o ovim zakonima s obzirom da sam jučer govorio na jedan način, danas govorio na drugačiji način. Ovi zakoni se tiču i konkretnih ljudskih sudbina. Mi ovdje govorimo o državnim službenicima i to i onima s posebnim ovlastima i odgovornostima, ali govorimo o njima kao o balvanima. Nabacujemo se ovdje tu će u ministarstvo otići njih 40, ovi će preuzeti 5 inspektora, ovi će preuzeti 7. Priča se da je taj Državni inspektorat dalo bi se zaključiti bila promašena institucija bez analize što su oni radili, koliko su oni nadzora izvršili, koliko su mjera po inspekcijskim nadzorima izrekli, koliko su novčanih kazni naplatili, koliko su recimo u konkretnom slučaju zatvorili ako hoćete obrta, trgovina, ugostiteljskih objekata, pa i sigurno ne samo da su se ticali malih i srednjih poduzetnika nego su vjerojatno njihove mjere utjecali i na rad onih velikih poduzetnika. O tome ni slova. Ali moram vas upozoriti kolegice i kolege iz pozicije u članku 12.ovog zakona koji je uzrokovao promjene svih ovih zakona, ima odredba i o drugim službenicima, ne samo o inspektorima. Pa ona kaže: "Danom stupanja na snagu ovog zakona ministarstva iz stavka 1.ovog članka razmjerno preuzetim poslovima" to je onako uobičajena kriva fraza "preuzimaju i državne službenike i namještenike Državnog inspektorata koji su zatečeni na obavljanju poslova koji nisu inspekcijski poslovi". Kako će razmjerno preuzetim poslovima 4 ministarstva preuzeti jednog šefa računovodstva, to nitko nije odgovorio ali bi bilo vrlo zanimljivo čuti kako bi to izgledalo. Radi se o živim, konkretnim ljudima za koje rješenja, a pitanje da li su kvalitetna, da li su na vrijeme i da li su odrađena na način kako bi zakonodavac trebao donositi propise. A to govorim zato jer svi ovi zakoni po prijedlogu Vlade trebaju stupiti na snagu danom nakon objave u Narodnim novinama. Bez vacatio legisa od 8 dana što je u pravilu pridržano pravo samo za najvažnije dokumente jedne države, za objavu rata ili za nekakve izuzetno bitne dokumente. Vi sada ne dozvoljavate ni 8 dana da zakoni stupe na snagu jer iz ove hitnosti kada ste već promašili rokove sada i to radite. I da zaključim, kao još jednu ali vrlo važnu primjedbu, a razbit će se svima u Hrvatskoj o glavu. Ne može isto tijelo rješavati u prvom i drugom stupnju. RH u pristupanju EU mijenjala je 127 zakona koji su imali posebne odredbe o postupku koje nisu bile u skladu sa odredbama Zakona o općem upravnom postupku. Vi sada ponovo u ovaj zakon o gospodarskim inspekcijama uvodite poseban postupak a samo … [[Govornik se ne razumije.]] primjenu Zakona o općem upravnom postupku. I u isto vrijeme propisujete da će isto ministarstvo rješavati o pravima građana u prvom i u drugom stupnju. Danas se to čini nebitnim, sutra kada će takva rješenja zaživjeti, kada će se građani početi žaliti istom tijelu koje mu je i odredilo prvu mjeru koja će inspekcijski obično biti protiv interesa te poslovne zajednice onda ćemo se čuditi kakve smo propise donijeli. S obzirom na hitnost postupka nema puno vremena i na objedinjenu raspravu sugeriram predlagateljici da u svim tim zakonima barem poštuje Zakon o općem upravnom postupku i time pokaže da razumije sustav zakonodavstva u Republici Hrvatskoj u protivnom prouzročiti će vrlo velike štete koje će kasnije biti teško popravljati. Hvala vam lijepo.
Kolega Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjedniče i gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Dakle, da nastavim ovdje gdje je kolega Mlakar stao. Dakle, odlukom Vlade u članku 13. se kaže da će Vlada Republike Hrvatske u roku od 30 dana od stupanja na snagu ovog zakona uskladiti uredbe o unutarnjem ustrojstvu središnjih tijela državne uprave koje mijenjaju ustrojstvo odnosno djelokrug. Danas je 23. siječnja, danas je bila sjednica Vlade, ja koliko se sjećam uredbe nove o ustrojstvu ministarstva koje preuzimaju poslove od državnog inspektorata nisu bile na Vladi. Ako su bili i to je već, i nakon toga treba donesti pravilnik o tome kako će to sve skupa funkcionirati jer kaže čelnici središnjih tijela državne uprave koji mijenjaju ustrojstvo odnosno djelokrug dužni su uskladiti pravilnike o unutarnjem radu prema odredbama ovog Zakona u roku od 15 dana od stupanja na snagu uredbi iz stavka 1. ovoga članka. Dakle, ako su ove uredbe danas donesene i recimo neka danas stupe na snagu znači pravilnik o unutarnjem ustrojstvu se može donijeti najranije tamo negdje do kraja prvog tjedna u veljači. E sada ja vama postavljam pitanje sa kojim iskaznicama su inspektori na terenu tih 40 dana. Sa iskaznicama koje im je potpisao bivši glavni državni inspektor ili predsjednik Vlade i na teren idu kao državni inspektori ili po iskaznica temeljem ovih zakona. Zato kažem da, a to je nažalost često da kada se donose ovakvi zakoni ona se naprosto to sve mora donositi u paketu. Jer da uz ovu odluku o ukidanju Državnog inspektorata je doneseno ovih 30 zakona onda bi sve sa 1. siječnjem praktički bilo gotovo. I ono što je kolega Mlakar govorio državni inspektorat je imao svoje zajedničke službe kako u središnjem uredu tako i po svojim ispostavama. Što će biti sa tim ljudima? Kako ćete rasporediti one ljude iz zajedničkih službi? Jer gledajte iste te nekakve zajedničke poslove u ministarstvu će morati raditi netko drugi. Nije problem obračun plaća, obračun plaća je na kraju krajeva najmanji problem, ali niz drugih stvari. I to samo govori o tome, govorimo da Državni inspektorat nije dobro radio. Sada smo u sustav obezglavili i očekujemo da već praktički u trenutku ono što nam je vrlo bitno dakle kada su najjače aktivnosti a to je 4. i 5. mjesec, već za Uskrs kada kreće turistička sezona da oni djeluju i mi očekujemo da će oni raditi. Praktički vrlo teško. Ali s obzirom da su ovi zakoni mjera za smanjenje deficita Republike Hrvatske stvarno Vladi treba čestitati jer će vjerojatno za nekakvih tisuću i dvije kuna smanjiti ovaj deficit ove godine koji će biti negdje 21, 22 milijarde. I to će sigurno impresionirati čelnike Eurostata, čelnike Europske komisije osobito one koji su zaduženi za budžet. Jer gledajte, mi smo promijenili one koji bi na određeni način trebali uvoditi reda i njih obezglavili da bi eventualno ušparali tisuću kuna u državnom proračunu. Sjajno. Ali ponavljam, pozadina ove cijele priče je isključivo smjena čelnih ljudi i ovo je idealan način da se to napravi. Niti u jednom od ovih zakona opet nemate u ocjeni potrebnih sredstava, svugdje piše da nisu potrebna nova sredstva. Naprosto nije istina jer vi u Ministarstvu gospodarstva niste imali ovih sredstava u prošloj godini, niste ih imali. Ove godine morate osigurati nova sredstva na poziciji Ministarstva gospodarstva. Druga je stvar što ste vi u nadopunu, u napomenu trebali staviti da će se ta sredstva uzeti sa pozicije bivše državnog inspektorata jer te pozicije praktički od 1.1. više nema. Ali ovi zakoni iziskuju nova sredstva jer ti ljudi će i dobivati plaće, ti ljudi će imati nekakve druge materijalne troškove i vi ćete to njima naprosto u onom dijelu ne znam kako ćete nazvati taj dio u Ministarstvu gospodarstva morati osigurati ta sredstva. I vi ste u svakom od ovih zakona morali napisati koliko su potrebna sredstva. Dapače, a da se držite onoga što će, ja se nadam da će takav zakon, takve odredbe u Zakonu o fiskalnoj odgovornosti biti onda ste već ove godine praktički morali napraviti to jer vi prilikom donošenja svakog zakona morate napraviti njegov fiskalni učinak bez obzira koliko će on koštati ili koliko će on sa svojim mjerama donijeti u državni proračun ili koliko će primjena tog zakona koštati državni proračun. Vi to nažalost ovdje nemate. I zato ovaj zakon ovako predložen nema nikakve veze sa reformama niti se on može nazvati bilo kakvom reformom. Jer ne možete nazvati nešto da provodite reformu ako nemate ciljeve te reforme, ako ne znate što želite sa time postići osim nekakvih paušalnih političkih ocjena i procjena. Jer ponavljam, razlog za sve ove promjene u svih ovih 30 zakona su fiskalne projekcije Vlade od 26.9. i ništa drugo. Pa čak niste imali hrabrosti niti napisati da je Državni inspektorat bio neefikasan. Jer da ste napisali da je Državni inspektorat bio neefikasan onda ste to morali argumentirati sa nekakvim podacima. I ne želim reći da svaka služba ne može biti još efikasnija nego što je bila jer naprosto nikada se radi maksimalno dobro. Ali ponavljam i s tim ću završiti, klub HDZ-a ne može podržat ovo i ajde, Ministarstvo gospodarstva si bar nije dalo takvu slobodu kao Ministarstvo poljoprivrede da napiše da će ovaj zakon stupit na snagu 1. siječnja 2014. nego ste napisali dan nakon objave u "Narodnim novinama" pa klub SDP-a ne mora štancat ili klub HNS-a, s obzirom da ste vi ministarstvo koje pripada HNS-u, ne mora štancati na brzinu amandmane da bi se to ispravilo. Dakle, zbog svega ovoga skupa i zbog ovoga cirkusa koji se događa sa Državnim inspektoratom klub HDZ-a oštro protestira i nećemo sigurno podržat ove prijedloge.
Sad ćemo čuti replike, ali na izlaganje kolege Mlakara. Branko Kutija, izvolite.
Zahvaljujem se gospođo potpredsjednice. Kolega Mlakar, svoje izlaganje počeli ste da je posao šlampavo napravljen. Jedan od ovih osam zakona jeste i izmjena Zakona o rudarstvu. Čini se da smo mi u travnju prošle godine, znači 2013. donijeli novi zakon, neizmijenjeni Zakon o rudarstvu i on ima 175 članaka. Od tih 175 članaka u ovim izmjenama vidljivo je da su 32 članka vezana uz nazivlje Državni inspektorat do sada, a ubuduće rudarski inspektor. Znači sama ta činjenica da svaki peti praktički članak je vezan uz inspekciju odnosno inspektorat dovoljno govori sama za sebe. Evo uzmimo primjer eksploatacije kamena. Znači to je rudno bogatstvo u vlasništvu Republike Hrvatske. Postavljam pitanje svima nama na koji način, odnosno koliko će učinkovita biti kontrola eksploatacije kamena ako u istoj kući se izdaju dozvole i kontrolira se kompletan postupak eksploatacije kamena.
Odgovor na repliku, Davorin Mlakar.
Kolega Kutija, drago mi je da ste spomenuli baš tu inspekciju jer je ona bila dosta opterećena kontrolama, osobito zbog činjenice da je vrlo teško bilo utvrditi količine eksploatiranih sirovina. To više govori u prilog da neovisno tijelo koje je trebalo raditi inspekcijske poslove, ako se sumnjalo u njegovu stručnost ili političku ili bilo koju drugu, ovisnost ili neovisnost, možda se moglo urediti mjerama u samom Državnom inspektoratu. Tako sam ja razumio i vladinu strategiju koja govori o transformaciji Državnog inspektorata koja se prevodi svakako, ali ne kao ukidanje i gašenje neke institucije. Ali bojim se, jer vladajući uporno to ne žele čuti da je problem ustvari u nečem drugom, u podjeli da tako kažemo resora, da ne govorim grublje, a da će svaki ministar biti ona kapa koja će odlučivati u svakom konkretnom postupku. Dakle po žalbama svih onih koji će se dotaknuti njihovi inspektori odlučivat će ministarstvo i time će se zatvorit cijeli krug i cijela priča. Da ne govorim o mogućim financijskim učincima. Ja sam posebno inzistirao na tome, ali vladajući ne čuju. Pristupanjem Europskoj uniji morali smo riješiti i to pitanje koja su tijela nadležna za rješavanje po žalbama. Sad se vraćamo 40 ili 50 godina unatrag i svu vlast ponovo ostavljamo u ministarstvima pa neka nam oni režu i sude kako im odgovara.
Đurđica Sumrak, replika.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Mlakar, želim večeras bez obzira što to zaista ovdje govorimo jedni drugima ali reći i to, govorili ste o inspektorima kao ljudima koji zaista moraju biti stručni i njihov posao je naporan. Ono što mene brine, a iz vašeg isto dijela izlaganja kao i gospodina Šukera isto to, zbog čega je sve to. Ovo je čast, zamjenik ministra gospodarstva šuti. Jučer smo navečer malo kasnije, negdje oko pola 9 završavali i ministar poljoprivrede je rekao ovako, najprije se osvrnuo na '92. godinu pa se osvrnuo na bivšeg ministra da bi na kraju optužio ovaj Hrvatski sabor jer da su oni te zakone iz Vlade poslali, eto mi nismo radili pa se to nije moglo, a i konačno će ti koji prelaze iz Državnog inspektorata inspektori dobiti sada kontrolu na način da će dobiti lokatore za GPS pratnju pa će onda kako je rekao ja ću izvadit fonograme, još jedanput Jakovina znati gdje su oni i gdje se kreću. To je vrlo ružno, to je na neki način užasno na taj način uopće govoriti o tom zakonu. Da li je to istinita i koja je to namjera to sad više ne znam. Evo vi barem zamjeniče šutite i to je dobro.
Davorin Mlakar, odgovor na repliku.
Kolegice Sumrak, neću se u potpunosti složiti s vama, zato sam i replicirao. Vi ste sada govorili o nečem drugom, govorili ste o kulturi ophođenja i govorili ste o onom o čemu mi pričamo ali nas nitko ne čuje, o aroganciji ove Vlade koja sebi dozvoljava držati prodike Hrvatskom saboru, svim zastupnicima i nametati svoju političku volju i svoju kako ona vidi istinu cijelom ovom parlamentu. Ona je to uspjela postići svojom većinom u parlamentu pa tako smo mi osim što smo izgubili vrijeme za raspravu s njima ostali u podređenom položaju u svakoj od rasprava pa onda ne možete odgovoriti ni ministru Jakovinu, kao ni ja neki dan predsjedniku Milanoviću koji me isto optužio da nisam pročitao Ustav i čudio se recimo činjenici da se HDZ protivi osnivanju saborskog povjerenstva, a siroti ne zna jer nije izgleda ni on pročitao ne samo Ustav nego i određene zakone, da Sabor takvo povjerenstvo po zakonu ne smije osnovati dok traju procesi. Ali to je već pitanje koje hrvatska javnost na žalost najčešće nema prilike vidjeti. I za pohvaliti je da zamjenik ministra barem ne replicira na taj način, a bojim se da o ministru o kojem ste govorili je javnost koliko toliko upoznata. Rezultate njegova rada bojim se da ćemo tek imat vidjet u godinama koje dolaze.
A šta bih ja sad kolega Mlakar trebala reći na ovaj vaš odgovor? … [[Upadica Mlakar, ne čuje se.]] Šta bi ja sad trebala reći na ovaj vaš odgovor da nije u skladu sa Poslovnikom?
Oprostite gospođo potpredsjednice vi ne bi trebali reći ništa jer sam replicirao kolegici Sumrak.
Da, ali niste replicirali, nije ona govorila ni o povjerenstvu, ni o Ustavu. I kolegica Lidija Bagarić, replika.
Zahvaljujem se. Pa evo kolega Mlakar je u svom izlaganju izjavio da se išlo u pristupanje transformaciji inspektorata ama baš bez ikakve analize i da ne znamo da li je jedan osoba ravnatelj koji je ide, da li se dijeli na pola što nije istina. Slažem se sa vama da je to moglo bit u obrazloženju ovog zakona, to je točno ali nije istina da nije napravljena nikakva analiza. Jer ja evo ovdje ispred sebe imam točno koliko je postupaka nezavršeno po područnim jedinicama, pa tako imamo u sjedištu drugostupanjskih 39, prvostupanjskih 177, neupravnih 1052, Osijek prvostupanjski 324, neupravni 2902 da ne nabrajam dalje znači po svim područnim jedinicama. Ukupno 39 drugostupanjskih, 5167 prvostupanjskih, neupravnih 31435. Znači ne možete reći da nije rađena analiza. Znači ovo su samo jedni detalji. Isto tako, točno se zna da konkretno evo Ministarstvo gospodarstva ide 140 inspektora, broj službenika je 16 što je ukupno 156 ljudi. Moglo je stajati to i u obrazloženju točno, konkretno ali da ne ostane tvrdnja da nije nikakva analiza napravljena.
Odgovor na repliku, Davorin Mlakar.
Oprostite smijem ja replicirat sada?
Kolega Mlakar ja sam samo rekla vi često opominjete da se ne govori u skladu sa Poslovnikom. Vi ste odgovarali na repliku kolegici Sumrak koja nije govorila ni o istražnom povjerenstvu, ni o Saboru, ni ničem drugom. Utoliko sam. Izvolite.
Kolegice ako ja moram biti limitiran na dvije rečenice [[Upadica Zgrebec: Izvolite, kao da nisam ništa rekla.]] Evo pokušat ću. Možda me niste kolegice dobro razumjeli. Rekao sam Državni inspektorat je institucija koja postoji negdje u grubo ću reći petnaestak godina. Analiza koliko je napravljeno pregleda, koliko je izdano rješenja, naplaćeno kazni, izdano prekršajnih prijava, pa i kaznenih prijava mi to nigdje nismo vidjeli. Ako vi imate takvu analizu hvala Bogu. Mi je nismo vidjeli, niti smo dobili prijedlog ovih zakona na temelju takve analize. Ja sam o tome govorio. A da je Državni inspektorat radio toga smo svjesni ako hoćete i iz informacija koje smo dobijali u javnosti. Ja sam se čak zalagao za to da mi vidimo stvarne razloge. Ja uopće nisam pristalica niti da imamo inspektorat. Dapače, mogu se prikloniti ideji da su sve inspekcije podijeljene u ministarstvima. Jučer ne znam da li ste slušali govorio sam kod stvaranja inspektorata, inspektorat nije ni želio neke inspekcije imati pod sobom niti mu one prirodno pripadaju ili potpadaju pod Državni inspektorat. A ovo o čem vi govorite, neupravni predmeti morali biste znati o čemu pričate, jer neupravni predmeti uopće nisu bitan dio rada jednog državnog tijela. Ono što se mjeri, mjere se predmeti upravni u prvom i drugom stupnju i to su ova dva stupnja koje ste ovakvim prijedlogom sada spojili i dali ministarstvu da radi. A ne bih želio, ali ako vam se ikad dogodi da budete na neki način pod nadzorom takvog ministarstva prvi ćete se vi buniti kad će vam to ministarstvo donositi i rješenje na koje ćete se žaliti, pa će vam onda rješavati o toj žalbi. O tom sam ja govorio, ali to vi niste čuli.
U ime Kluba zastupnika SDP-a kolegica Lidija Bagarić.
Zahvaljujem se gospođo potpredsjednice. Evo neću dugo jer očekivali smo da će biti objedinjena rasprava i ove prethodne točke i ove. Dakle, ovdje se stvarno radi samo o tehničkim izmjenama, odnosno prilagodbi gdje od 10 zakona, znači o kojima raspravljamo 2 se odnose da se definira nadležnost nad provedbom zakona i ovlasti inspektora. Znači to je u Zakonu o izmjenama Zakona o tržištu električne energije, izmjene Zakona o biogorivima za prijevoz. U ostalih 8 zakona riječ je da se jednostavno, riječ "državni inspektorat" se zamjenjuje riječju "nadležne inspekcije". Naravno da će klub SDP-a podržati ove prijedloge zakona. Hvala.
I u ime kluba Hrvatskih laburista – Stranke rada kolega Mladen Novak.
Poštovana potpredsjednice Sabora, uvaženi zamjeniče ministra. Raspravljamo sad o paketu zakona koji se moraju mijenjati zbog usklađivanja sa drugim zakonom, zakonom koji se odnosi na inspektorat i toplo se nadam da nije namjerno prešućeno, nego da je stvarno previd zamjenika ministra da je to jedino što se mijenja. A želim upozoriti da se ujedno u Zakonu o tržištu električne energije predviđa brisanje stavka 3. članka 65. Taj stavak predviđa određenu obavezu nadležnog tijela za socijalnu skrb. A određena obaveza se odnosi o nužnom planiranju i osiguravanju sredstava za plaćanje isporučene električne energije ugroženom kupcu. Nevjerojatno da to prolazi onako ili čak svjesno da ta odredba prolazi onako potajice u paketu evo tehnički prilagođavamo hrpu zakona. Ne znam, netko je spomenuo mislim da 28 zakona da je spomenuo, a da između ostalog smo ubacili u ovu jednu zakačku koja se odnosi na socijalni dio. Obrazloženje za brisanje ovog stavka je da nadležno tijelo nije planiralo niti u mogućnosti osigurati sredstva za isplatu isporučene električne energije ugroženom kupcu. I sad pazite što to znači, Ministarstvo socijalne politike i mladih i ova Vlada nisu sposobni izvršiti zakonsku odredbu koju su sami sebi propisali a u skladu sa direktivom koju smo mi uvrstili u naše zakone pa jednostavno kažemo ok mi nismo sposobni i nemamo sredstva, ne znamo ih osigurati i onda ćemo promijeniti zakon. Pa to je van svake pameti. Ovakva odredba da prolazi i to bez, pri tome ne mislim na vas zamjeniče ministra ništa osobno, ali činjenica je da je po mome ovo pa bojim se da ne upotrijebim neku riječ koja možda baš i nije primjerena ovom mjestu. Pri tome je zanemarena činjenica da je riječ o direktivi EU. Prema toj direktivi država članica je dužna osigurati ugroženim kupcima energije povlastice u sustavu socijalne sigurnosti kako bi osigurale neophodnu opskrbu osjetljivih kupaca električnom energijom. Mi smo tu spomenutu direktivu ugradili u Zakon o energiji u studenom 2012. godine. Vladin rok za donošenje uredbe kojom se definira energetsko siromaštvo bilo je 6 mjeseci od dana stupanja na snagu. Točnije to je bilo, taj rok je istekao 8. svibnja prošle godine. Jučer je na sjednici odbora, žao mi je što nema kolege tu, jučer je na sjednici Odbora za gospodarstvo predstavnica ministarstva rekla da se radno tijelo sastalo već nekoliko puta te da se uskoro očekuje cjelovit tekst uredbe. Već nekoliko puta i uskoro se očekuje tekst uredbe. A rok im je bio prije više od pola godine. Poražavajuće je još uz to što je jedan od članova radne grupe dao medijima izjavu pa su to mediji prenijeli pa u medijima možemo iščitati da se donošenje uredbe, po izjavi člana, da se donošenje uredbe ne očekuje prije jeseni a upitno je i do kraja godine. Da li vam treba obrazloženje zašto? Zato što to iziskuje određene novce koje je država morala osigurati da bi socijalno ugroženima osigurala minimum, a ista je stvar ne samo kad je u pitanju ovaj zakon ima još toga. Ne znam jel' koga treba podsjećati da je zima davno počela, sad smo i svjedoci toga da i meteorolozi najavljuju neko znatnije zahlađenje pa ugroženi kupci od ove Vlade mogu vjerojatno očekivati samo ono kako je to premijer jučer u nekoliko navrata spominjao da će on izvršiti apel prema isporučiteljima od kojih se očekuje valjda da preuzmu troškove ali i da sprovedu socijalni dio politike za koji očito ova Vlada niti je spremna, niti je sposobna. Ne znam da li su članovi Vlade svjesni da po statistikama u Hrvatskoj je 21% građana spada u kategoriju ugroženih od siromaštva. To je podatak za, ne za zabrinuti se nego za što je maloprije kolega rekao čemu stalno pesimizam, ne znam da li je ovo razlog za optimizam? Još pogotovo donošenje ovakvog zakona i na ovakav način. Klub Hrvatskih laburista je predložio amandman na ovaj dio zakona i ja ne znam što da kažem u ime ovih 21% apeliram na ministarstvo da se nešto poduzme. Ja znam da to nije samo vaše, to je prvenstveno se odnosi na drugo ministarstvo, Ministarstvo socijalne politike i mladih, ali ne očekujem da će jedno ministarstvo samostalno donijeti neku takvu odluku. Ovo je ipak nešto što se odnosi, što bi se trebalo odnositi na cjelokupnu Vladu. O ostalim zakonima iz ovog paketa danas je bilo dosta toga rečeno i moram priznati da sam stekao dojam da je oporba zauzela kompletno oporba da je zauzela identičan stav. Svaka vlast pravo propisati ustroj i djelokrug nadležnosti ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave onako kako ona to smatra da je najbolje da će biti najefikasnije. Ova Vlada doduše često voli naglašavati kako svojim odlukama uvodi red u državnim institucijama. Vidjeli smo da im je ponekad potrebna i pomoć pa im je jučer recimo uskočila KRIM Policija u pomoć da u nadzornom odboru u kojem sjedi 6 ministara valjda malo doradi zaključke tog nadzornog odbora. Ali dobro, sve je to za žive ljude pa kažu da je i zatvor za žive ljude. Kada je riječ o ovom paketu zakona, ali i onom jučerašnjem moj je dojam da je ova Vlada uspjela napraviti kompletan kaos. 26.11. prošle godine u večernjim satima raspravljali smo o konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave. Isti zakon je usvojen 29.11., ovo sam si zapisao baš zato što je 29.11. 78 glasova je bilo za iz čega se vidi da je oporba i tad bila protiv toga i zakon je stupio na snagu 1.1.što je kolega rekao, kad idete sa pripremom nekog takvog zakona koji je ipak obuhvatio neko šire područje onda napravite i neku analitiku i neki plan i ne znam ovdje je rečeno sa tim prvim zakonom koji sam malo prije spomenuo, odgode i primjena do 1.1. i sad mi gotovo mjesec dana iza toga dolazimo do zaključka da sad trebamo 30 zakona prilagođavat onome što smo radili u 11. mjesecu, a što smo radili svo ovo vrijeme, zašto u međuvremenu to nismo odradili, nitko nema pojma. Ajde sad jedno onakvo retoričko pitanje, u tom inspektoratu su inspektori za koji, čiji je djelokrug radnopravni sporovi, on je ostao, svaki od tih inspektora je ostao u nekakvom vakuumu jer državni inspektorat je prestao da radi sa 1.1.ovo još nije ustrojeno odnosno nisu još prešli. Da li je logično za očekivat da se inspektor koji je zadužen za ugovore o radu odnosno radnopravne odnose da se obrati svom kolegi koji je u istom tom položaju i da kaže ja nemam temeljem čega raditi jer ugovor o radu mi je s poslodavcem koji više ne postoji. To je namjerno iskarikirana stvar do maksimuma ali govori o ljevašluku, govori o šlamperaju, netko je danas upotrijebio i taj izraz. Mislim da je to krajnje neozbiljno i neodgovorno pristupanje, ipak je ovo neki ozbiljniji, barem bi trebao biti posao. Na kraju moram još samo jedno dodat opasku na ovo što su kolege iz HDZ-a govorile danas ovakvim načinom radom moram priznat da su i moje duboko uvjerenje, ne znam trebalo bi kontaktirat te ljude pa ih pitat. Mislim da je kolega Šuker, da riječ je o živim ljudima i ne treba se samo tako pošutavat s njima, a zar nemate dojam da su sad ti isti ljudi sad kroz ovaj sav period proživljavali neki strah, gdje ću ja sad bit, što će biti samnom? Zar ne mislite da ti isti ljudi više ne da nisu neovisni nego da su itekako podložni onima koji su im dokazali da se mogu s njihovim sudbinama šutat kako želi. Ljudi smo, riječ je o živim ljudima, tako da duboko sam uvjeren da će ovo sigurno ostaviti posljedice na to. Inače nema razloga taman da i prihvate što evo ponizno molim prihvatite ovaj amandman jer je u interesu 21% građana RH koji su ugroženi siromaštvom, ali taman da i prihvatite taj amandman ne možemo dat podršku ovom zakonu jer smatramo da je ipak zakon loš. Hvala lijepo.
Zaključujem raspravu. O prijedlogu ovih zakona glasat ćemo naknadno. Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o rudarstvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 578. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandman je podnio zastupnik Branko Kutija. Molim gospodina Leverića da se izjasni o amandmanu.
Amandman se ne prihvaća zato što člankom 76. stavkom 2. Zakona o rudarstvu propisana je obaveza rudarskog gospodarskog subjekta kojim se daje koncesija za eksploataciju mineralnih sirovina na eksploatacijskom polju da je dužan tijelu nadležnom za rudarstvo a prije sklapanja ugovora o koncesiji za eksploataciju mineralnih sirovina na eksploatacijskom polju dostaviti imenovanje odgovornog voditelja izvođenja rudarskih radova koji ispunjava uvjete iz članka 149. Zakona o rudarstvu.
Tko je za amandman koji Vlada ne prihvaća? Nije dobio potrebnu većinu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Za donošenje zakona potrebna je većina od 76 glasova. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je sa 76 glasova za prihvaćen zakon br. 578 u tekstu kako ga je predložila predlagateljica. I sada ćemo raspraviti 34. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o učinkovitom korištenju energije u neposrednoj potrošnji, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 591. Predlagateljica Zakona je Vlada RH. Prijedlog akta ste primili. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. Njihova ste izvješća primili na sjednici. Uvodno će prijedlog zakona obrazložiti zamjenik ministra gospodarstva gospodin Alen Leverić, izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Znači, predloženim izmjenama zakona nastoji se ukloniti prepreke u postupku provedbe javne nabave za energetsku uslugu koje su postojale u odnosu na dostašnu nadležnost Centra za praćenje, poslovanje energetskog sektora investicija a koje se prvenstveno odnose na potrebne kapacitete za provođenje postupka javne nabave za energetsku uslugu a s kojim Agencija za pravni promet i posredovanje nekretninama raspolaže kao i da bi uspostavio jasan i transparentan okvir načina financiranja mjere energetske učinkovitosti u sektoru zgradarstva. Time su ostvarene i pretpostavke za provedbu program energetske obnove zgrade javnog sektora. Za provedbu postupka javne nabave za energetske usluge koje se ne odnose na zgradarstvo naručitelji mogu ovlastiti centar za praćenje, poslovanje energetskog sektora investicija ili drugog naručitelja u smislu propis o javnoj nabavi uz plaćanje troškova u svezi s provedbom samog postupka javne nabave. Slijedom svega navedenoga predlažemo da se navedeni zakona o izmjenama Zakona o učinkovitom korištenju neposredne potrošnje i prihvati.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Imamo samo prijavljenu pojedinačnu raspravu kolegica Mirela Holy, izvolite.
Hvala vam poštovana potpredsjednice. Pa ja neću dugo s obzirom da su već dosta kasni sati. Prvo ću se osvrnuti na nešto što ne piše u zakonu a trebalo bi pisati u Zakonu. Naime, trebamo imati na umu da smo relativno nedavno u ovom Saboru raspravili u drugom čitanju Zakon o gradnji koji u članku 202.govori a to je članak koji se odnosi na prestanak važenja propisa se između ostalih i spominje ovaj zakon odnosno Zakon o učinkovitom korištenju energije u neposrednoj potrošnji pa tako u članku 202.u stavku 2.kaže da se danom stupanja na snagu ovog zakona prestaje važiti članak i sad nabrajaju se različiti članci različitih zakona ali i članci 20., 21., 22., 23. I 34. Zakona o učinkovitom korištenju energije u neposrednoj potrošnji u dijelu koji se odnose na zgrade, energetske preglede, energetsko certificiranje zgrada, energetske preglede sustava grijanja u zgradama te sustave hlađenja i klimatizacije u zgradama, kontrolu izvješća o energetskim pregledima zgrada, uključivo sustava grijanja i sustava hlađenja i klimatizaciju zgradama i energetskih certifikata zgrada, ovlaštene osobe za energetske preglede i energetsko certificiranje zgradama i članci 28. i 29. u dijelu koji se odnosi na energetski certifikat zgrade i na sustave grijanja i sustave hlađenja i klimatizaciju u zgrada i članka 30., stavka 2. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o učinkovitom korištenju energije u neposrednoj potrošnji, "Narodne novine", br. 55/12. Dakle, ako je već Zakonom o gradnji ukinut cijeli niz članaka ovoga zakona onda je bilo potrebno, po mojem mišljenju, osim ovoga o čemu ste vi sada maloprije govorili, a odnosi se u stvari na prelazak nadležnosti sa CEI-a na Agenciju za pravni promet i posredovanje nekretninama, obuhvatiti i ovo što propisuje ustvari Zakon o gradnji. To bi bilo logično i to bi bilo normalno, a treba imati na umu da je Zakon o gradnji već stupio na snagu pa nadam se da to neće dovesti do određenih problema u primjeni. I druga stvar, naime pozitivna intencija da se podigne energetska učinkovitost posebice u javnim zgradama, zgradama kojima se koriste tijela javne vlasti, međutim ja se bojim da bez obzira na to što je ovaj posao prebačen sa Centra za energetske investicije na Agenciju za pravni promet i posredovanje nekretninama da neće doći do velikog poboljšanja u provedbi samih projekata, a tu bih htjela spomenuti da CEI je bio prilično neuspješan u tom djelu zbog cijelog niza razloga, a mislim da je glavni razlog te neuspješnosti u tome što se ovim zakonom ustvari propisuje da financiranje tih projekata provodi onaj koji izvodi radove. I tu bih podsjetila da ESCO model u drugim državama se provodi na potpuno drugačiji način i to na način da oni koji su pružatelji energetskih usluga su ti koji financiraju te projekte, a onda im se znači investicija vraća kroz povrat, kroz plaćanje nešto većih računa, odnosno računa kakvi bi bili da nije realiziran taj projekt energetske učinkovitosti. Mislim da bi u tom smislu bilo dobro promijeniti sam sustav na način da se obveza financiranja projekta prebaci sa onih koji izvode radove na one koji su pružatelji usluga zbog toga što se to pokazalo učinkovitim u cijelom nizu drugih europskih država pa ću tu spomenuti i Veliku Britaniju, a takvi projekti bi se mogli primijeniti i u smislu borbe protiv energetskog siromaštva o kojem je govorio maloprije i kolega iz Laburista. Eto, toliko.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo naknadno. Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o učinkovitom korištenje energije u neposrednoj potrošnji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 591. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim gospodina Leverića da se izjasni o amandmanu.
Amandman se prihvaća.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je sa 76 glasova za prihvaćen prijedlog zakona 591 u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanom. I raspravit ćemo još 35. konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o tržištu plina, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br.592; Predlagateljica zakona je Vlada RH, prijedlog akta ste primili. Sukladno članku 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. Njihova ste izvješća primili na sjednici. Uvodno će obrazložiti prijedlog zakona zamjenik ministra gospodarstva gospodin Alen Leverić.
Hvala lijepo. Postojeće zakonsko rješenje kad se govori o samoj opskrbi plina kojem određen dobavljač plina određuje se opskrbljivačem opskrbljivača u obvezi javne usluge do 31. ožujka 2014. godine što znači da tvrtka Prirodni plin trenutno ima obavezu opskrbe opskrbljivača u obavezi javne usluge do kraja ožujka. Kad ističe ugovor o skladištima plina s tvrtkom Podzemno skladište plina i nije dostatno za daljnje osiguranje opskrbe plinom za kućanstvo. Znači imamo situaciju da do 31. ožujka prirodni plin ima tu obavezu. S obzirom da u RH još nisu ispunjeni nužni preduvjeti za potpunu liberalizaciju plinskog tržišta na maloprodajnoj razini, pojedina zakonska rješenja mogla bi imati značajan utjecaj na daljnji razvoj maloprodajnog tržišta plina u RH. Dakle, kako bi se osigurala sigurnost i pouzdanost opskrbe plinom kupaca iz kategorije kućanstva, znači građana, ovim zakonskim rješenjem otvara se mogućnost proglašavanja strateškog dijela proizvodnje prirodnog plina na teritoriju RH, odnosno otvara se mogućnost da opskrbljivača na veleprodajnom tržištu koji je dužan kupovati plin od proizvođača prirodnog plina i predavati ga opskrbljivačima u javnoj usluzi opskrbe po reguliranoj cijeni i to isključivo za kupce iz kategorije kućanstva i opskrbe plinom onih energetskih subjekata, pravnih i fizičkih osoba koje se toplinskom energijom proizvedenom iz plina opskrbljuju kućanstava u skladu za zakonom kojim se uređuje toplinska energija imenuje Vlada RH. Uzimajući u obzir sve nužne preduvjete za potpunu liberalizaciju plinskog tržišta, odnosno deregulaciju krajnje cijene plina za kućanstva kao što su uspostavljanje sustava zaštite ugroženih kupaca, odgovarajuća razina razvijenosti veleprodajnog tržišta, ostvarenje tehničkih preduvjeta za efikasnu promjenu opskrbljivača plinom na razini kućanstva, raspoloživost prirodnog plina proizvedenog u RH sudionicima na tržištu plina pod jednakim uvjetima gospodarski rast i drugo, a koji su u RH još uvijek nisu ispunjeni, otvara se mogućnost upravo uvođenja prijelaznog razdoblja u kojem bi veleprodajna komponenta krajnje cijene plina za kućanstva ostala regulirana. Isto tako, trenutno za obavljanje energetske djelatnosti opskrbe plinom posjeduje 56 energetskih subjekata od čega 35 su obavezne javne usluge, sukladno Zakonu o tržištu plina, u registar voditelj bilančnih skupina koji vodi rotten, upisano je 12 voditelja bilančnih skupina od kojih 8 aktivno sudjeluju na tržištu plina. Od voditelja bilančne skupine najveći tržišni udio trenutno ima prirodni plin koji je u 2011. godini iznosio 100%, 2012. godine 93,3%, dok je u 2013. godini iznosio 82%. Tvrtka Prirodni plin je do 31. ožujka imenovana za opskrbljivača opskrbljivača u obavezi javne usluge ponuditeljem energije uravnoteženja na godišnjoj razini te zbog tog datuma jedini korisnik sustava skladišta plina. Isto tako odluka Vlade o cijeni za dobavu, a sukladno Zakonu o tržištu plina vrijedi do 31.ožujka 2014.godine te iznosi 0,23756 kune po kilovat satu. Hvala.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi na redu je u ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista-Stranke rada kolega Mladen Novak. Izvolite.
Hvala lijepo. Bit ću kratak. Ponovit ću onaj uvodni dio od prošlog zakona, a otprilike odnosi se opet sve na isto. Članak 65.stavak 3.opet Vlada ne predviđa tko bi preuzeo obvezu plaćanja troškova plina ugroženim kupcima. Sada ću biti malo zločest pa ću reći da vjerojatno podrazumijeva da opskrbljivač će biti taj koji će preuzeti karitativnu ulogu pa će glumiti neku dobrotvornu ustanovu i snositi te troškove i preuzeti na sebe socijalni dio politike Vlade RH što znamo i sami da nije istina. Ali ću podsjetiti na obavezu RH da definira tzv. energetsko siromaštvo i taj rok je bio do 8.svibnja prošle godine i to ponavljam opet ovu priču bit će već nekoliko puta se sastalo radno tijelo i bit će uskoro i onda čujete člana radnog tijela koji kaže neće biti do jeseni, a najvjerojatnije ni do konca godine. Moram naglasiti da u ovakvim postupcima Vlada RH se izlaže i mogućim sankcijama jer je riječ o kršenju direktive EU. Pa prema tome, nadam se da će predstavnici Vlade uzeti u obzir da nas ne bi na kraju te novce koje smo mogli dati i koje smo obavezni dati ovim ugroženim kupcima, odnosno opskrbljivačima da nećemo morati investirati u zajedničku kasicu u Bruxellesu. Amandman i na ovo smo predložili i apeliram da se to prihvati jer ovo je stvarno minimum minimuma, na kraju krajeva opredijelili smo se odnosno ova država je čak i po Ustavu socijalna država, samo ne vidim sa ovakvim odredbama po čemu to dokazuje u praksi. Hvala vam lijepo.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Pred ovako jednim velikim auditorijem raspravljamo o zakonu koji je zamjenik ministra poprilično ovako benevolentno pojasnio i objasnio. Međutim ovaj zakon bar iz onoga što je prva potpredsjednica Vlade neki dan govorila u svom intervjuu itekako bi mogao imati i pozitivne i negativne efekte na standard hrvatskih građana u 2014.godini. Jer volimo se često igrati sa političkim prepucavanjem, a ovaj prirodni plin vam nije ništa drugo nego onaj famozni plinski biznis u sporazumu INA-e i MOL-a, to vam je taj prirodni plin. Ovo skladište plina nije ništa drugo nego ono famozno Skladište plina Okoli u koji se skladišti plin koji se iscrpi da tako kažem iz sjevernog Jadrana i onaj hrvatski dio što ostane u Hrvatskoj temeljem napravljenog magistralnog cjevovoda za vrijeme one nesposobne HDZ-ove vlade kako kolege vole često reći, ali gledajte taj plin sada je u Skladištu plina Okoli i sada kada dolaze ovi hladni zimski dani to Skladište plina Okoli je napucano do daske sa plinom puno, a dok recimo prije to je Skladište plina Okoli je bilo napucano sa ruskim plinom jer ovaj plin iz Italije je završavao negdje zapravo iz sjevernog Jadrana putem plinovoda u Italiji i Sloveniji završavao negdje drugdje. Zašto ovo sve govorim pa pomalo ironično i šaljivo? Iz razloga reći samo da 2011.je prirodni plin bio 100%-tni opskrbljivač, a 2012. 95%, a 2013. 82% ne reći pravu istinu mislim da nije dobro. Nije dobro zbog toga što oni na koje se primjenjuje ovaj zakon moraju znati pravu istinu. Dakle sa izgradnjom ovog plinovoda od Fažane do Zagreba i sada mislim da je on došao do Dugopolja ako se ne varam do Splita i ono što je daleko bitnije interkonekcija do Donjeg Miholjca i mađarske granice dakle Hrvatska je dobila sa tom interkonekcijom jedan dobavni pravac plina i stvorila je preduvjet za liberalizaciju plinskog biznisa u RH. Ja inače nisam volio ni tada dok je bila vlada HDZ-a koristit izraz plinski biznis jel to naprosto nije istina. To nije nikakav plinski biznis, to je trading kompanija koja se bavi sa trgovinom plina i ništa drugo. Dakle oni su plin koji su kupili od onih naših naftnih bora na sjeveru Jadrana i plin koji su kupili na tržištu od Rusa ili nekoga drugoga prodavali hrvatskim građanima. Prema tome nije to nikakav plinski biznis nego trgovina koja u svom posjedu nema ništa osim što je imala nekakve ugovore sa Rusima i trguje i prodaje plin. Međutim zašto to govorim? Pa zato što od 1.4.2014.godine oni praktički gube nekakvu obvezu i gube monopol. I sada se postavlja jedno realno pitanje, što će Vlada poduzeti ili što će Vlada napraviti ako oni jednostavno kažu mi se više nećemo baviti s tim? Mislim govorimo ovako. Dakle mislim da je u ime predstavnika trebalo malo više pojasniti ovaj zakon i kažem tu su šturo nabrojane, pa je zamjenik ministra pročitao samo što ovdje piše iz jednostavnog razloga što praktički pitanje je da li u ovom trenutku cijena plina za koju iskreno govoreći malo koji hrvatski građanin u ovom trenutku zna kolika mu je stvarna cijena plina. Jer svi mi koji se grijemo na plin i imamo obiteljske kuće ili građani koji žive u … [[Govornik se ne razumije.]] zgradama, kolektivnog stanovanja pa imaju one kombi bojlere su ostali pomalo iznenađeni sa računima koje su dobili sada u 12. mjesecu i 1. mjesecu. Jer gledajte nelogično kada praktički nemate niti jedan dan ispod nule a račun za plin zbog toga što više ne plaćate kubik nego plaćate nekakve kilovate, kalorije, kilokalorije i što već hoćete vam dolaze daleko veći. I sada ljudi se naprosto pitaju što se tu događa. I nitko nije, zato se tržište liberalizira, međutim, pitanje je od ovih 56 ili koliko ste već rekli jedinica, ispričavam se ako sam pogriješio, koliki od njih su u silnim problemima. I zašto je ono što je ključno stalo u Hrvatskoj plinofikacija. Što nama vrijedi magistralni cjevovod koji je napravila tvrtka Plinacro do Dugopolja kada oni koji su trebali a po zakonu to više ne mogu raditi jedinice lokalne samouprave nego to rade koncesionari ili opskrbljivači plina nisu razvili mrežu po svim tim gradovima kako u kontinentalnom dijelu tako i u morskom dijelu Hrvatske. A da ne govorim kada pogledate i kontinentalni dio Hrvatske, kada zanemarite ovaj sjeverni dio i Zagreb i okolicu Zagreba onda ćete vidjeti da malo praktički gradova a da ne govorim od toga, evo ja ću reći primjer Velike Gorice, sablažnjavam se da HEP nije sve toplane koji su itekakvi zagađivači, ima ih mislim 6 ili 7 u Velikoj Gorici a možemo govoriti i o Zagrebu, oni još uvijek koriste ono najzamazanije gorivo a to je mazut recimo a da ne koriste plin. Dakle, niz pitanja koje naprosto kroz ove nekakve tehničke promjene zakona treba otvoriti iz razloga što ja možda nisam dobro pročitao, možda ne znam čitati ali nisam vidio u principu koje mogućnosti se otvaraju. Jer vi uz prirodni plin imate Zagrebačku plinaru koja je nekada sama proizvodila plin i onda kada je prestala proizvoditi plin praktički kupuje plin od prirodnog plina, onda ga to prodaje građanima Zagreba i okolice jer mislim da svi gradovi Zagrebačke županije, ne svi nego njih nekoliko praktički opskrbljivač plina im je Zagrebačka plinara. I dakle, kada riješimo ovaj dio, građana Republike Hrvatske koji hvala Bogu još uvijek mogu plaćati ili moći će plaćati plin i svoje grijanje onda dolazimo do onoga što je problematično i što ustvari je problem svih nas a to su ti tzv. ugroženi kupci ili naši sugrađani koji žive na, na žalost žive, životne nekakve stvari su ih bacili na margine društva. U centrima za socijalnu skrb su nekada ti ljudi tamo gdje nemaju plina dobivali godišnje da li do četiri ili nekoliko metara drva, to je tzv. ogrjev a sada toga više praktički nema. Isto tako tim obiteljima se pomagalo plaćati plin jer ga nisu imali otkuda plaćati s obzirom da ne koriste drva. Međutim, iz ovoga prijedloga zakona, možda sam kažem krivo vidio, ispričavam se ako jesam, ministarstvo rada i socijalne skrbi, zapravo Ministarstvo socijalne skrbi, ispričavam se, tu poziciju više nema kod sebe. Bar je tako ovdje napisano, ispričavam se kažem ako sam krivo vidimo. Ali ovako, kaže, samo čas, da nađem, kaže veli, nadležan, dalje … [[Govornik se ne razumije.]] zakonom predlaže se brisanje odredbe koja je određivala obvezu u tijelu nadležnom za socijalnu skrb da planira i osigura sredstva za plaćanje isporučenog plina ugroženim kupcima, odnosno da plaća plin opskrbljivaču u okviru javne usluge u slučaju kada ugroženi kupac ne plaća takvom opskrbljivaču plina. Dakle, mi ovim zakonom opet kroz nekakve tehničke promjene i kao što je govorio kolega Novak o tržištu električne energije, još takvih stvari imamo, guramo stvari koje su vrlo opasne. Kolege iz … [[Govornik se ne razumije.]] , mi ćemo dignuti ruku protiv ovoga zakona, ja mogu sutra reći ja sam digao ruku protiv, međutim, za svoje sugrađane koji neće imati novaca platiti ovaj plin njima to ništa neće značiti. Ali postavljam pitanje kolegama iz vladajuće koalicije zar čete vi stvarno dignuti ruku za, zapravo podržati zakon koji u sebi kaže da se predlaže brisanje odredbe koja je određivala obvezu tijelom nadređenom za socijalnu skrb da planira osigurati sredstva za plaćanje … [[Govornik se ne razumije.]] plina. To znači vi dragi naši sugrađani koji kažem nažalost ste se našli iz ovog ili onog razloga na marginama društva, evo mi sada Zakonom o trgovini plinom kažemo da Ministarstvo socijalne skrbi nije dužno osigurati sredstva za taj plin. Dakle to se isto nalazi u ovom zakonu. Ja ne znam, kažem, ja čitam iz obrazloženja ovog vašeg zakona ja ne bih htio da krivo nešto interpretiram zato sam i citirao da kažem, jer ovo je vrlo osjetljiva stvar i ne bih htio sada da netko kaže da politiziram ili da napadam potpredsjednicu Vlade i vladajuću koaliciju da to u Ministarstvu socijalne skrbi nije osigurano, to naprosto ovdje piše. I stvarno me zanima s obzirom na tu veliku pompu pa na kraju i sudske procese oko tog prirodnog plina, doduše meni je savjest čista jer sam bio od prvog dana protiv toga da to Hrvatska država kupuje, me zanima što će se dogoditi na tržištu Republike Hrvatske. Jer gledajte sada kada je cijena plina već poprilično tržišna ja sada već mislim da INA, dakle hrvatska Vlada i njen strateški partner MOL sa tvrtkom Prirodni plin više ne ostvaruju gubitke, da ta tvrtka sada već negdje posluje kada se uzme koja je cijena plina na sjevernom Jadranu. I mene sada zanima da li će plin koji se izvadi na sjevernom Jadranu biti pod istim uvjetima dostupan i nekom drugom opskrbljivaču u Republici Hrvatskoj kao što cijena po kojoj taj plin plaća prirodni plin INA-i. Jer INA je u ovom trenutku sa … [[Govornik se ne razumije.]] suvlasnik tih bušotina u sjevernom Jadranu. Dakle, toga ovdje nema. Jer gledajte ako INA koja je 100%-tni vlasnik prirodnog plina osjeti da će izgubiti jedan dio kupaca koji plaćaju sigurno. Jer gledajte, prodaja bilo kakve usluge hrvatskim građanima, hrvatskim domaćinstvima je najlakše zarađen novac. Imate naplatu vrlo visoku, cijenu takvu kakva je. I logična stvar da onome to, s obzirom da je cijena plina u Hrvatskoj došla na već popriličnu tržišnu razinu a da ti imaš vlastite izvore plina koji je daleko niži kad uzmeš ukupnu cijenu od one cijene koju trebaš platiti plin iz Rusije, onda se postavlja pitanje koliko je to ravnopravna tržišna utakmica sutra na Hrvatskoj. Da recimo bilo koji Hrvat se sjeti ili ćemo otvorit tržišnu utakmicu, a sad je pitanje da li je ona interkonekcija prema Mađarskoj dovoljno velika, da netko tko je zainteresiran ući na hrvatsko tržište, da li je to jer gledajte, mi sad zbog ove interkonekcije i ovoga svega skupa mi možemo kupovat plin iz sjeverne Afrike jer preko talijanskog plinovoda i Slovenije dolazi u Hrvatsku danas. Dakle Hrvatska nije danas više da tako kažem sakata što se tiče nabavke plina. Sa izgradnjom ove interkonekcije i sa izgradnjom ovog magistralnog cjevovoda od Fažane do Zagreba mi smo itekako stvorili uvjete i bez obzira što kolege danas iz vladajuće koalicije, recimo kolega Radoš kad je govorio u ime kluba HNS-a nije nijednom rječju spomenuo da dva ključna objekta što se tiče plinske neovisnosti Hrvatske je ovaj magistralni cjevovod od Fažane do Zagreba i ova interkonekcija koja se napravila od mađarske granice, od Miholjca prema Hrvatskoj. Jer gledajte kolegice i kolege, da nema te interkonekcije danas priča oko privatizacije Petrokemije bi bila sasvim drugačija i to gospodin zamjenik dobro jako zna. Jer danas netko ako kupi Petrokemiju i s iste strane ima vezu da može nabaviti, mislim vezu pod navodnicima, dakle u tržišnim uvjetima, da li sa financijskim sredstvima ili ovaj način može nabaviti jeftiniji plin, a ima uvjete da ga praktički dovede do Kutine jer s tom interkonekcijom on može sasvim normalno i tržišno poslovat za razliku od Petrokemije koja je do sada prinuđena kupovati plin na onaj način koji je to određivala INA. To su bili razlozi zašto se Petrokemija u proteklih 15 godina tri-četiri puta našla na koljenima. Ne zbog toga što je bila nesposobna politika nego naprosto što INA koja je vodila socijalnu politiku kroz cijenu energenata je dovela do svega toga skupa …. I ovaj zakon bi mogao još, o njemu bi čovjek mogao pričati o utjecajima ovoga zakona i pozitivnim i negativnim jer znate što znači liberalizirat tržište gdje ste vi na ovaj ili na onaj način administrativno određivali cijenu plina do sada i u uvjetima kad imate ovoliki broj nezaposlenih, dakle kad imate nažalost ovakvu socijalnu kartu kakvu jesmo, dakle imate totalnu liberalizaciju, a s druge strane donosite odredbu da Ministarstvo socijalne skrbi nije više dužno osigurat sredstva za ugrožene kupce onda mislim da ovaj zakon itekako može imati jedan negativan socijalni utjecaj na ovu cijelu priču. A isto tako kažem, možemo se mi politički prepucavat ovako ili onako, međutim situacija kad je danas kubik plina recimo negdje ja mislim da je oko 3,70-3,80, jel tako kolega Leverić… … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro, 2,20 ali kupci ga plaćaju, ja na svojem kućnom računu nisam osjetio da je 2,20 tako da ja govorim o cijeni koliko hrvatski građani plaćaju, a nekada je taj plin bio 1,50 ili još nešto slično. Prema tome, mislim da ovaj zakon nismo trebali usvajati na ovakav način, mislim da nije trebao ići po hitnom postupku, mislim da smo o njemu trebali raspraviti, kažem posebno oko ovog dijela liberalizacije, posebno oko stava Vlade što se tiče prirodnog plina. Ja kažem, to je tvrtka u vlasništvu INA-e koja 60% hrvatskih potreba, toliko se navodno proizvodi na sjevernom Jadranu, dobiva po cijeni kakva je politika INA-e, a ne mogu reći da svojoj tvrtci to prodaje po nižoj cijeni i one automatski sa tako niže nabavljenom cijenom plina mogu gušit liberalizaciju tržišta u Republici Hrvatskoj i mi to ne možemo zabranit. Ali ako se zakonom kaže da praktički ta prodaja plina, sad je to opet problem tržišne utakmice, ali ispričavam se nemam …. Hvala lijepo.
Hvala. Mirela Holy, replika.
Vrlo kratka replika. Kolega Šuker, rekli ste da je Vlada predvođena HDZ-om zaslužna za izgradnju magistralnog cjevovoda, plinskog cjevovoda do Dalmacije i to je apsolutno točno. Međutim, postavlja se pitanje koliko je taj projekt ustvari potreban s obzirom na činjenicu da tamo nemamo nikakvog velikog korisnika pa imamo cijev za koju ste i sami sada rekli da ne postoje baš jako veliki interes od strane lokalnog stanovništva da se priključe, pa kome ćemo distribuirati uopće taj plin. Radi se o vrlo skupom projektu i ja mislim da je pametna država koja strateški razmišlja trebala predvidjeti nekog potrošača na kraju te cijevi, npr. nekakvu termoelektranu na plin na području Sinja, na području Splita možda pa bismo imali proizvodnju energije iz takve termoelektrane na plin, imali bi ipak korištenje tog cjevovoda za potrebe energetske opskrbe stanovništva i mislim da bi priča daleko bolje i kvalitetnije se realizirala da smo malo više razmišljali o načinima realizacije ovog projekta. Ali nažalost, energetski projekti u Hrvatskoj se događaju tako kako se događaju pa mislim da bi se trebalo zapitati koliko se trebate ustvari hvaliti sa ovakvim projektima koji na kraju krajeva ne pokazuju jako veliku učinkovitost.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Pa gledajte kolegice Holy, ne slažem se u ovom dijelu s vama. Vi ako želite nešto radit onda morate stvorit infrastrukturnu predispoziciju za to, a ako vi sad radite plinovod i napravite poddimenzioniran vi sutra ne možete ništa planirat na to. Ali ako se ne varam, vi to jako dobro znate isto kao ja samo što ste to prešutili, ne znam zašto. Vi dobro znate da je taj plinovod rađen sa ciljem da od Albanije dođe drugi plinovod, a to je sa jednom drugom grupacijom. Prema tome, vi dobro znate da je taj plinovod rađen u nekakvim projekcijama prave energetske neovisnosti Hrvatske. To južni tok nije, ali ovaj pravac je i vi to jako dobro znate. Dakle, taj plin je rađen i zbog ovoga što ste vi rekli što se ja s vama u potpunosti slažem jer smatram da ljudi u Dalmaciji tamo gdje je turizam će daleko lakše prihvatiti nekakvu proizvodnju električne energije na plin i dakle i tako nešto. Druga stvar, nemojmo zaboraviti da je Dalmacija imala nekada jaku industriju koja je nažalost koristila jako prljave energetske izvore, prema tome moramo razmišljat i o tome. Jer ako govorimo o tome da će se Hrvatska gospodarski oporaviti, da mi naprosto određene industrijske pogone moram vratiti, ne na onakav način, ne onako prljavo. Ali da smo tako razmišljali o autocestama vjerojatno ih nikad ne bi napravili. Nekada kad gradite onda je jeftinije ugraditi, govorim sad na pamet 80 nego da ugradite 40. Ako netko za 10 ili 15 godina bude morao raditi novu … [[Govornik se ne razumije.]] od 40. Jer ova … [[Govornik se ne razumije.]] od 80 s obzirom da je gradila tvrtka koja ima takve prihode da to može podnesti će se pogađati sutra isplativo. Da li sa nekakvim krajnjim korisnicima i ovo što ste između ostalog vi rekli. Ali mislim da je Hrvatskoj daleko interesantnija ova varijanta ovog plinovoda koji bi došao preko Albanije, Crne Gore praktički sa istoka. I onda praktički Hrvatska postaje jedan od ključnih plinskih pravaca u Europi. Kao što je ovaj JANAF-ov naftovod tako bi ovaj plinski naftovod. I zato sam ja ponosan na taj plinovod, upravo zbog toga, isto kao što sam ponosan na interkonekciju od mađarske granice na ovamo jer ta Vlada bez obzira koliko se pljuvalo po njoj [[Upadica Zgrebec: Vrijeme.]] je uspjela to napraviti, … [[Govornik se ne razumije.]] I zato danas Petrokemija nešto vrijedi, jer da toga nema Petrokemija ne bi vrijedila ništa. A inače se slažem sa ovim što ste rekli.
Završna riječ zamjenika ministra gospodarstva gospodina Alena Leverića.
Evo hvala lijepo. Samo kratko, čisto. Evo slažem se u potpunosti sa uvaženim gospodinom Šukerom vezano za plinovode i transportni sustav koji je izgrađen, ali nije to jedini razlog zašto Hrvatska može, odnosno Petrokemija nabavljati plin. To je u Zakonu o tržištu plina iz prošle godine koji smo ovdje donijeli, a to je da može imati dva dobavljača koji je ugrađen, do tada nije bilo. A isto tako infrastruktura postoji a zakonski je to riješeno. Isto tako, liberalizacija ovdje kroz ovaj zakon je da se radi o opskrbljivaču na veleprodajnom tržištu može imenovati Vlada sukladno odredbama i da bi se izbjegao bilo koji rizik za distribuciju, sigurnost građana nakon 1.4. onda je upravo se išlo sa tim izmjenama. Što se tiče ovog dijela da se briše onaj članak određivalo obavezu tijela nadležno za socijalnu skrb ja stvarno nisam vidio izjavu navedene osobe koju ste mi spomenuli u prijašnjem Zakonu o tržištu električne energije. … [[Govornik se ne razumije.]] odredbe je skinuta, a ono što mogu reći Uredba o kriterijima za stjecanje zaštićenog kupca, odnosno uredba koja će to regulirati je u izradi. Vjerujte mi bit će puno prije donešena nego što ste vi, što je nekako osoba iz povjerenstva. Jer upravo je to u nadležnosti Ministarstva gospodarstva. Uredba inače je pri kraju, ona je još sa određenim znanstvenim institucijama da ne bi došlo do lošeg definiranja što je ugroženi kupac. Hvala.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo kasnije. Sutra ćemo nastaviti sjednicu u 9,30 sa raspravom o Konačnom prijedlogu zakona o inspekciji cestovnog prometa i cesta. Hvala lijepa i laku noć! Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 592. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo i Klub zastupnika Hrvatskih laburista. Najprije ćemo se izjasniti o amandmanu Odbora za zakonodavstvo. Gospodine Leverić izvolite.
Amandman se prihvaća.
Hvala. I sada ćemo prijeći na amandmane Kluba zastupnika Hrvatskih laburista na članak 9.
Amandman se ne prihvaća zato što je Zakonom o energiji određeno da Vlada RH utvrditi posebnom uredbom kriterij za stjecanje statusa zaštićenog kupca.
Tko je za amandman koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. I sada zaključujem raspravu i dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Tko je protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je sa 75 glasova za i jednim suzdržanim prihvaćen zakon P.Z. br. 592 zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Time smo priveli kraju glasovanje. Kolegice i kolege nastavit ćemo u utorak u 9,30 sa točkom Izvješće predsjednika Vlade RH o održanim sastancima Europskog vijeća u 2013.godini. Želim vam ugodan vikend. Do viđenja! SJEDNICA PREKINUTA U 13,20 SATI.