Jó napot kívánok! Üdvözlöm önöket. Az Országgyűlés őszi ülésszakának 4. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Tiba István és Szávay István jegyző urak lesznek a segítségemre. Köszöntöm mindazokat, akik figyelemmel kísérik a munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend előtti felszólalásokkal kezdjük a munkánkat. Ezt követően 11 óra 50 perctől 13 óra 20 percig a kérdésekre, majd körülbelül 13 óra 20 perctől 14 óra 20 percig az azonnali kérdések és válaszok órájára kerül sor, végül a napirend utáni felszólalásokkal fejezzük be az Országgyűlés ülését. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett a Jobbik képviselője, Z. Kárpát Dániel képviselő úr: „Ki akarja letelepíteni azokat, akik ellen kampányolnak?” címmel. Képviselő úr, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Azon nem lepődünk meg, hogy a fizikai határzár által elvileg feltartóztatni kívánt migránsok tekintetében a kormány egy ellenkező álláspontot hangoztat, mindemellett a gazdagabb migránsokat a letelepedési államkötvény formáján és csatornáján keresztül engedi bejönni Magyarországra, a költségvetés ráfizetése mellett is. Az ugyanakkor vérlázító, ami a pozsonyi csúcs végén és annak következtében napvilágra került, hiszen azt látjuk, hogy az itteni dokumentum tekintetében Orbán Viktor kudarca egyértelműen bebizonyosodott, hiszen áldását adta a V4-ek egy olyan közös dokumentumára, amely teljes mértékben egy 180 fokos fordulatot valósít meg az eddigiekhez képest. Tehát önmagában egy olyan dokumentumot szentesíteni, amelyben a következő szerepel: „a munkaerőhiánnyal küzdő országok akár jelentős számban is befogadhatják az érintett migránsokat”, röhejes, közröhej tárgyát képezi egy olyan országban, ahol pontosan az említett folyamattal szemben rendeznek egy referendumot, és azzal szemben tartanak fenn egy olyan retorikai kampányt, aminek a valóság némiképp ellentmond, hiszen tízezrével özönlenek be Magyarország határain most is a migránsok. Azt is elmondhatjuk, hogy önálló határőrséget továbbra sem állítottak fel, de az tökéletesen látható, hogy ez a záródokumentum Orbán Viktor nemzetközi politikájának kudarca; nemhogy Európa erős emberévé nem vált, de tulajdonképpen feladta azokat a pozíciókat, amelyeknek a jelei már korábban látszottak, például Varga Mihály elképesztő, vérlázító kijelentései kapcsán, aki elmondta, hogy álláspontja szerint - és egyébként több fideszes vezető álláspontja szerint - a munkaerőhiánnyal sújtott ágazatokba idegen munkáskezeket kíván a Fidesz-KDNP kormánya betelepíteni Magyarországra. Először csak szezonális jelleggel beszéltek ilyen őrületről, de aztán egy fideszes vezető elkezdett arról eszmét cserélni az újságíróval, hogy bizony olyan harmadik országokból hoznának munkaerőt, ahonnan az ideérkezők beilleszkedése könnyebb. Adódik a kérdés, hogy szezonális munkavégzéshez milyen szükség lehet beilleszkedésre, és kik azok, akiket ide akar telepíteni Orbán Viktor és kormánya egy olyan politikai hadjárat közepette, amely elvileg a kvótareferendum kapcsán pontosan a betelepítések ellen kellene hogy szóljon. Jelen pillanatban azt is látjuk, hogy érvényben van egy európai uniós döntés a kényszerbetelepítésekről, és azt is látjuk, hogy az ennek végrehajtásáról szóló záródokumentum tekintetében Orbán Viktor nem emelt látványos vétót. Azt is látjuk, hogy bizony Navracsics biztos úr egy konszenzuális, ugyanerről szóló döntés esetében nem verte az asztalt, nem tartott rendkívüli sajtótájékoztatót, hanem befeküdtek az európai uniós rendszernek. És azt is látjuk, hogy az Európai Tanács egyik ülésén öt fideszes képviselő vagy megbízott bizony egy hasonló témakörben szintén áldását adta a kötelező szétosztási mechanizmusra. Tehát megint csak kettős játékon kapjuk a kormányzatot: egészen mást művel az európai uniós térben, mint itthon, és ott tartunk jelen pillanatban, hogy Fico és Sobotka miniszterelnökök szerint a kvóta egy halott ügy, amely nincs napirenden. Valóban, az Európai Tanács utolsó ülésén sem szerepelt napirenden; jelen pillanatban csupán egy belügyminiszteri szintű döntés van érvényben. Adódik a kérdés, hogy ha Magyarország ennyire harcos a hazai retorikai térben, akkor a Fidesz-KDNP megbízottja miért nem kezdeményezi ezen belügyminiszteri szintű, a kvótákról szóló döntés felfüggesztését, mi akadályozza meg önöket abban, hogy sokkal harcosabb kiállással valamit a nemzetközi térben is kezdjenek. Hiszen a V4-ek által hangoztatott és most hétvégén elfogadott záródokumentum egyértelműen arra enged következtetni, hogy sokkal megengedőbbek az érintett országok a migráció kérdéskörében, és arra enged következtetni, hogy Orbán Viktor és kormánya is megengedőbb, hiszen a gazdagabbakat letelepedési kötvényen keresztül, ordenáré jutalékok fejében, offshore cégek részvételével engedi idetelepedni, legalábbis a letelepedési jogot, az állampolgárság előszobáját biztosítja a gazdagabb idegenek számára. Ugyanakkor azt is látjuk, hogy miközben a határzáron keresztül a szivárgás folyamatos, elfogadnak, szentesítenek egy olyan záródokumentumot, amelynek értelmében harmadik országból telepítenének be munkaerőt Magyarországra. Varga Mihály hosszú interjúja, korábbi nyilatkozatai pedig egyértelmű beismerései annak, hogy valóban van ilyen szándék a kormány berkein belül. Eddig ezt tagadták, eddig ebből, mondjuk úgy, titkot csináltak, de most már látjuk és egyértelműen látjuk a tiszta szándékot: bizonyos gazdasági ágazatokban tudatosan akar idegeneket betelepíteni Magyarország Kormánya Magyarországra, miközben a kvótareferendum kapcsán ugyanez ellen kampányol. A South Park azon része jut az ember eszébe, amikor megbeszélik az öregek, hogy igen, háborút indítani kell, de azért tüntessünk is ellene, hogy a látszat meglegyen. Pontosan ugyanezt csinálják önök is. Tehát valljanak színt nyíltan: miért adták fel a pozícióikat, és hajlandóak-e az európai térben [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] végre kezdeményezni azt, hogy a pozsonyi záródokumentumban szereplő gyalázat, a tudatos betelepítés ne érinthesse Magyarországot? [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Kérdezem, hogy a kormány nevében ki kíván szólni. [[Jelzésre:]] Dömötör államtitkár úr, a Miniszterelnöki Kabinetiroda államtitkára. Tessék!
Tisztelt Képviselő Úr! A South Park vonatkozó részét nem láttam, de arról szeretném biztosítani, hogy a kormány továbbra is a leghatározottabban nemet mond a kötelező betelepítés bármely formája ellen, ezért is kezdeményezett népszavazást. Ha jól megnézi a visegrádi négyek állásfoglalásait, látni fogja, hogy az éppen arról szól, hogy továbbra is a tagállamok kezében kell hagyni a döntést a bevándorlók befogadásáról, a visegrádi négyek tehát elutasítják, hogy Brüsszel hozzon döntést a fejük fölött. Azt tudomásul veszik, ha valamely nyugat-európai ország [[Bangóné Borbély Ildikó közbeszól.]] ,mondjuk, gazdasági megfontolásból úgy dönt, hogy teret enged a bevándorlásnak, de ők maguk nemet mondanak a brüsszeli diktátumokra. Furcsa, nagyon furcsa, hogy ön teljesen összekeveri az Unión belüli szabad munkavállalás jogát az Európába irányuló tömeges és ellenőrizetlen bevándorlással; valószínűleg tudatosan teszi ezt. Sajnálom, hogy a Jobbik ezzel beállt azok sorába, akik félretájékoztatják a magyarokat a népszavazással kapcsolatban, ezzel a baloldallal kerültek egy csoportba - sajnálatos fejlemény egy magát nemzetinek valló párttól. A múlt héten egyébként sok más ellenzéki szereplő is kísérletet tett arra, hogy elhitesse a magyar közvéleménnyel, hogy az október 2-ai népszavazás valójában okafogyott, hiszen Brüsszel azt fontolgatja, hogy visszavonja a kötelezőkvóta-csomagot; ön is erre utalt az imént. Akik így tettek, szándékosan hallgatták el az alapvető tényeket a magyarok elől. Lássuk, hogy melyek is ezek a tények! Múlt csütörtökön egy magyar újságíró megkérdezte az Európai Bizottság szóvivőjétől, hogy Brüsszel tervezi-e, hogy visszavonja a kötelező elosztási kvótára vonatkozó döntéseit. A szóvivő nemes egyszerűséggel azt válaszolta, hogy erről szó sincs, tehát: erről szó sincs. Az ellenzék megpróbálja elvitatni, de ettől még tény marad, hogy Brüsszel májusban írásba is adta a kényszerbetelepítésre vonatkozó döntését; abban az írásos anyagban egyébként még az is szerepel, hogy minden olyan tagországot, amely nem akar részt venni a betelepítési programban, akár 78 millió forintos fejenkénti büntetéssel is sújtanának. Az is tény, hogy az Európai Bizottság jelenlegi munkaprogramjában is szerepel ennek a döntésnek a végrehajtása, természetesen más néven, más címszó alatt. A Bizottság elnöke múlt heti évértékelőjében is arra kérte a szlovák elnökséget, hogy gyorsítsa fel a tárgyalásokat az elosztási eljárások felgyorsítása érdekében. A brüsszeli döntéseket egyébként az Európai Parlament is sokszor megerősíti, egy múlt héten elfogadott parlamenti állásfoglalás felgyorsítaná a betelepítési programokat, kiterjesztené azt újabb országokra, szankciókat vezetne be, és egyszerűsítené a családegyesítéseket is. [[11.10]] Rendkívül beszédes, hogy ezt a parlamenti állásfoglalást a magyar baloldali képviselők is megszavazták, itthon aztán meg azt állítják, hogy hogy nincs is brüsszeli kvótaprogram. Ennél köpönyegforgatóbb magatartást régen láthattunk. Aki nem ismeri fel, hogy Magyarország mekkora nyomás alatt van a betelepítések és a visszatoloncolások ügyében, azt szeretném emlékeztetni arra, hogy az elmúlt időszakban 54 ezer bevándorlót próbáltak a nyugati országok visszatoloncolni Magyarországra. Van még két hét a népszavazásig. Nem késő ahhoz, hogy az ellenzék is felismerje, hogy október 2-a nem a belpolitikai csatározásokról, hanem az ország jövőjéről szól. Arról, hogy saját kezünkben tudjuk-e tartani a döntést arról, hogy kivel élünk együtt. Ami pedig a Jobbikot illeti: nagyon sajnálom, hogy elvileg nemzeti pártként nem tesznek meg mindent a népszavazás sikeréért. Beszédes tény, hogy az ATV-ben egyébként otthonosan mozgó pártelnökük nemrég kijelentette, hogy még csak kampányfőnökük sincs erre a népszavazásra [[Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Miről beszélsz?]] és egyébként is az október 2-ai népszavazás utáni időszakra koncentrálnak. Mindez azt jelenti, hogy a baloldal után a Jobbik sem képviseli a saját szavazóit. Kár ezért; biztos, hogy tudják, hogy miért csinálják, és hogy ki kérte önöket erre. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Egy hang a Jobbik padsoraiból: Kovács Béla?]]
Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, az MSZP képviselője, napirend előtti felszólalásra jelentkezett: „Eltékozolt jövő” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! A mai felszólalásomban szeretném felhívni a figyelmet arra a jeles napra, amelyet holnap ünnepel a világ. 1954 óta szeptember 20-a a gyermekek világnapja. Sajnos a kormány vagy nem veszi észre azt, hogy mi folyik ebben az országban a gyermekekkel, vagy ami még rosszabb, nem érdekli a jövő generációja. Gondolhatunk az oktatási rendszer lezüllesztésére, a kormány tudásellenes oktatáspolitikájára. De gondolhatunk a családi támogatások elértéktelenítésére vagy a szociális támogatási rendszer szétverésére, ami több százezer gyermekes család életét tette még nehezebbé. Gondolnunk kell a gyermekvédelem rendszerére is, amely sokkal jobban kihat gyermekeinkre, mint azt gondolnánk. Magyarországon ma körülbelül 200 ezer gyermek van veszélyeztetettként nyilvántartva, több ezren vannak gyermekvédelmi gondoskodásban. Ma nagyon nagy bajok vannak a gyermekvédelmi rendszerrel, ami a kormány beavatkozásának következménye. Egyre több hír jelenik meg arról, milyen súlyos visszaélések, bűncselekmények történnek meg gyerekekkel. Az esetek egy része olyan gyermekekkel történik, akik a szakemberek szeme előtt vannak, mégsem tudja a rendszer megakadályozni az őket ért különböző bántalmazásokat. Rontott a helyzeten az is, hogy a kormány összevonta a családsegítő és gyermekjóléti szolgálatokat, bizonyos feladatokat csak a járási központok láthatnak el, így helyben szinte eszköz és erőforrás nélkül maradtak a szolgálatok, a családok. A napokban adtak hírt arról, amely az ellátórendszer másik területén, a szakellátásban történt. A gyermekvédelmi otthonokban elkövetett bántalmazások különösen súlyos helyzetre hívják fel a figyelmet, ami összefüggésbe hozható a szakemberhiánnyal, a dolgozók képzettségének hiányával, a megfelelő szakmai ellenőrzés hiányával. A szociális területen dolgozók bére a legalacsonyabb ma a közszférában. Nem lehet figyelmen kívül hagyni azt a tényt sem, hogy a kormány 2011 óta nem hajlandó ratifikálni az isztambuli egyezményt, amely a családon belüli erőszak elleni fellépés egyik eszköze. De mit is várhatunk egy olyan kormánytól, kormánypárttól, amelynek tagjai nyíltan nőellenesek? Kubatov Gábor minap kifejtette az alábbiakat: „Az én okom a fiam jövője. Van két lányom is, de remélem, hogy őket majd elveszi valami fiatalember, és eltartja őket.” - ennyi a kormány családpolitikája számunkra. Ennyit érnek a leánygyermekek a XXI. században Magyarországon a kormánynak. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az MSZP benyújtott egy határozati javaslatot: a testi, lelki vagy szexuális bántalmazások hatékony megelőzése érdekében szükségesnek tartjuk, hogy a kormány vizsgálja felül a gyermekvédelmi ellátás rendszerét, továbbá erről nyújtson be jelentést az Országgyűlésnek. Mindez összecseng a TASZ által indított kampánnyal, amelyben felhívják a figyelmet arra, hogy évről évre egyre több gyermek nevelkedik állami gondozottként. A legfrissebb adatok szerint Magyarországon ma több mint 23 ezer fiatal él ilyen otthonokban. A legszörnyűbb, hogy bár a törvény kifejezetten tiltja, a családok szétszakításának elsődleges oka még mindig a családok nagyfokú szegénysége. Közben Lázár János azzal fenyegeti a szegénységben élő családokat, hogy a menekültek miatt majd még a segélyeket is el fogják venni - mintha egyébként ezt nem tették volna már meg. Hiszen tavaly szüntette meg a kormány a lakásfenntartási támogatást, a rendszeres szociális segélyt, az óvodáztatási támogatást és az összes méltányossági ellátást. Négy évvel ezelőtt a 28 500 forintos segélyt 22 800 forintra csökkentették. A közmunkáért ma kevesebb pénz jár, mint 2009-ben. De hazudozásban amúgy is erős a kormány. Rétvári Bence parlamenti államtitkár, kereszténydemokrata politikus sem fogadta meg a Ne hazudj! parancsolatot, államtitkár úr. A napokban ugyanis azt mondta, hogy 6 év alatt megfeleződött az óvodákban, általános iskolákban és középiskolákban a hátrányos helyzetű gyermekek száma. Azt nem részletezte államtitkár úr, hogy e mögött csak a hátrányos helyzet fogalmának módosítása áll. Államtitkár úr egy kérdésemre adott válaszában elismerte, hogy a módosítás miatt nem összehasonlíthatóak a 2013 szeptembere előtti adatok a későbbi adatokkal. Akkor miről is beszélt Rétvári Bence államtitkár úr? Tehát hazudott. Csak két adatra hívnám fel a figyelmet, államtitkár úr. 2016-ban mostanáig annyi gyermekgyilkosság miatt kellett nyomozást indítani, mint 2015-ben egész év alatt. Eddig 17 gyermeket gyilkoltak meg Magyarországon 2016-ban. És a 7 év alatti gyermekek 42,2 százaléka szegénységben nő fel ma Magyarországon. Végezetül egy UNICEF-jelentésben megfogalmazott [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ondattal zárnám a felszólalásomat: országunk helyzetét az fogja meghatározni holnap, hogy vannak a gyermekek ma, államtitkár úr. Köszönöm, elnök, úr.
Köszönöm szépen. Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Mielőtt megadom a szót, tisztelettel felhívom a figyelmüket a házszabály betartására az időkeretek tekintetében is. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Azt hiszem, a gyerekek ma egy pozitívabb jövőképpel nézhetnek a jövőbe, mint hat évvel ezelőtt, hiszen ha megnézzük, hogy milyen támogatásokat nyújt a gyermeket nevelő családoknak ma az állam, és miket nyújtott korábban, arról nem is beszélve, hogy miket vett el a szocialista kormányzat - visszatekinthetünk itt akár az otthonteremtési rendszer szétverésére, amelyet 2002-2004 között több törvényjavaslattal vittek végig; visszagondolhatunk arra az időszakra, amikor a szocialisták elvettek egyhavi gyest minden magyar családtól, minden egyes magyar családtól elvették a harmadik év lehetőségét [[Dr. Szakács László: Megkérdezzük a mai 12 éveseket? Közbeszólások az MSZP padsoraiban.]] szigorítottak a szabályokon, mindig úgy, hogy a családok jártak rosszul. [[Bangóné Borbély Ildikó: Az elmúlt hat év, államtitkár úr! Gőgös Zoltán: Ne mutogass, dolgozz inkább!]] Amikor a gyermeket nevelő családokról beszélünk, sosem felejthetjük el, hogy akár például a bércsökkentések 2008-ban, az egyhavi bér elvétele és sok más intézkedés milyen hátrányosan érintette a magyar családokat, vagy akár a tankönyvcsomagok árának emelkedése, vagy pedig az, amit pluszként a menzára kell kifizetni a családoknak. [[Gőgös Zoltán: Te vagy pozícióban! Nem ellenzéki vagy, kormánytag!]] Ezzel szemben 2010-ben mi úgy gondoltuk, hogy inkább fizessenek több adót a nemzetközi nagyvállalatok itt Magyarországon, és támogassuk ebből a pénzből a családokat. Ezt az adóterhet vegyük le a családok válláról. Ennek az eredménye az, hogy ma Magyarországon a teljes nemzeti össztermék 4,3 százalékát fordítjuk családtámogatásra, gyermekek támogatására, szemben az OECD 2,5 százalékával, és ez az összeg a következő évben is növekedni fog, hiszen a számításaink szerint jövőre a GDP 4,3 százalékáról 4,7 százalékára nő a családtámogatások összege. Ez az a több mint 1000 milliárd forint, amivel többől gazdálkodhatnak a családok 2017-ben, mint amennyiből gazdálkodhattak 2010-ben. Fontos emellett megemlíteni azt, hogy minden évben most már egyre több és több évfolyam kapja ingyenesen a tankönyveket, a családoknak nem kell kigazdálkodni a tankönyvek árát, hiszen ingyenesen kapják idén az első négy, jövőre az első öt osztályban a tankönyvcsomagokat. Fontos elmondani azt, a szocialisták idején azt örököltük, hogy 29 milliárd forintot fordítottak a legnehezebb sorsú gyermekek érkeztetésére. [[Bangóné Borbély Ildikó: Mi csak megoldjuk, amit ti elvettetek!]] 29 milliárdot. Most, az idén elfogadott jövő évi költségvetésben 74 milliárd forintot fordítunk, két és félszer ennyit. Azt hiszem, hogy a szocialistáknak van miért lesütni a szemüket, amikor nélkülöző gyerekekről beszélnek, hogy ők csak 29 milliárd forintot adtak arra, amire ez a kormányzat 74 milliárd forintot ad. [[Bangóné Borbély Ildikó: Nem volt gyermekszegénység, államtitkár úr!]] [[11.20]] Nem is beszélve a családok otthonteremtési kedvezményéről, a CSOK-ról, amellyel szemben ők a szocpol leépítését tartották fontosnak; ez a kormányzat viszont kibővítette, és most már több tízezres nagyságrendű azoknak a családoknak a száma, akiknél segített a kormányzat, kinél kevesebb, kinél nagyobb összeggel, de maximálisan kétszer tízmillió forint vissza nem térítendő támogatással abban, hogy a gyermekeknek otthont szerezzenek. A Diákhitel2 az idősebbeknek nyitja meg a továbbtanulás lehetőségét. Ami a hátrányos helyzetű gyermekek számát illeti: ha önnek igaza lenne, képviselő asszony, hogy e mögött csak módszertani változtatás áll, akkor nem mondhatnánk azt, hogy évről évre minden évben csökkent a hátrányos helyzetű gyerekek száma és aránya az iskolákban. De mivel minden évben csökkent, egyik évről a másikra, ahogy minden évben nőtt a családtámogatások mértéke - nem tud a kormányzásunkból olyan időszakot mondani, amikor egyik évről a másikra ne adtunk volna többet a családoknak -, ugyanígy a hátrányos helyzetű gyermekek száma, aránya, ezeknek a családoknak a köre is egyre szűkült évről évre. És miért? Azért, mert most már nem 15 százalék a munkanélküliség, tisztelt képviselő asszony, hanem 5 százalék a munkanélküliség. Azért, mert most már nem 32 százalék a legfelső adókulcs, hanem 16 százalék. Azért, mert most már a gyermeket nevelő családoknak nemcsak adót nem kell fizetni, hanem 2014-től egy átlagos jövedelmű családnak három gyerek esetén járulékot sem kell fizetni. Önök megadóztatták azokat a legalacsonyabb jövedelmű családokat, akiknek ez a kormány adó- és járulékmentességet adott a családi adózási rendszeren keresztül. Ami a gyermekjóléti szolgáltatások átalakítását illeti, amit ön kritikával illetett: az az volt, tisztelt képviselő asszony, hogy 48 központ helyett most már 198 központ működik Magyarországon, és minden járásba eljutott a gyermekjóléti szolgáltatás. Ezt kritikával illetni elég erős bukfenc, még egy ellenzéki párt részéről is. A gyermekbántalmazások kérdése fontos kérdés, ebben fel kell lépnünk. Éppen ezért az a kormányzati háttérintézményünk, amelyik ezt hivatott szolgálni, a betegjogi, ellátottjogi központunk az elmúlt évben minden negyedik gyermekhez eljutott, és egyenként igyekezett nekik segítséget nyújtani, s ha bárkinél azt tapasztalta, hogy panasza van, vagy bármifajta bántalmazásra sor került, akkor megadta a tájékoztatást és segítséget nyújtott. Az a célunk, hogy minél kevesebb gyermek éljen otthonban, és minden többen nevelőszülőknél. S tudja, kedves képviselő asszony, mi a családok jövőjét Magyarországon egy bővülő társadalomra építjük. [[Fölemeli a 2004-es, kettős állampolgárságról szóló népszavazás kampányában az MSZP egyik óriásplakátjának másolatát, amelyen Bangóné Borbély Ildikó szerepel a családjával.]] De amikor ön ezelőtt jó pár évvel a saját nevét, a saját arcát adta ahhoz, hogy magyar családok magyar családokat utasítsanak el, ezek után, azt hiszem, önnek ilyen felszólalási joga nem nagyon van. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet frakcióvezető asszony, az LMP képviselője, napirend előtti felszólalásra jelentkezett: „A magyar reformok nem működnek” címmel. [[Nagy zaj, közbeszólások az MSZP soraiban.]] Javaslom, hogy most Schmuck frakcióvezető asszonyt hallgassuk, merthogy most neki van joga hozzászólni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Múlt héten a Standard & Poor’s felminősítette Magyarországot, és Varga Mihály rögtön arról kezdett beszélni, hogy jövőre és az elkövetkezendő években 3 százalék fölött lesz majd a GDP. Mi úgy látjuk, ez a felminősítés egyáltalán nem jelenti azt, hogy stabil lábakon áll a gazdaság, és az embereknek az elkövetkezendő években jobb lesz. Vajon ha megkérdeznénk az embereket, hogy ők felminősítenék-e az országot, akkor azt gondoljuk, a válasz bizonyára az lenne, hogy nem. De nézzük meg, hogy mi található a kiváló pénzügyi adatok kirakata mögött. Egyrészt azt kell látnunk, hogy a reálgazdaság és a társadalom romló folyamatai egyre inkább felgyorsulnak. A vidék leszakad, a falvak elnéptelenednek, az emberek elmennek külföldre dolgozni, és már nemcsak a szakképzett munkaerő, hanem a szakképzetlen munkaerő is hiányzik. Varga Mihály arról beszél, hogy 250 ezer vendégmunkásra van szükség. Jelentjük Varga Mihálynak, hogy mi a 250 ezer főt megtaláltuk: ott találhatók Londonban, Németországban, Ausztriában, és megtalálhatók a 236 ezer közmunkás között. Mindemellett azt látjuk, hogy az oktatás ki van véreztetve, az elmúlt években, 2010 óta évente 200 milliárdot vontak ki az oktatásból. Márpedig nincs olyan ország, amelyik a gazdaság fejlődése terén jelentősen előrelépett volna anélkül, hogy az oktatásba ne fektetett volna be jelentős összegeket. Mindemellett ma Magyarországon az emberek 41,5 százaléka létminimum alatt él, azaz kevesebb mint havi 88 ezer forintból. A magyar társadalom a rendszerváltás óta nem volt soha ilyen egyenlőtlen, mint ma. A Fidesz-kormány 2010 után tudatosan a legmagasabb jövedelmű rétegeknek kedvezett. Emlékezzünk arra, hogy amikor az egykulcsos személyi jövedelemadót bevezette, akkor a legmagasabb jövedelműeknek 500 milliárdot tett a zsebébe, a legalacsonyabb jövedelműektől pedig 134 milliárdot vont el. De ugyancsak ezt jelentette a minimálbér megadóztatása és a felső rétegeket kedvezményező intézkedések. Itt két példát is szeretnék hozni. Ilyen volt például, amikor a devizahitelesek esetében a végtörlesztést megvalósították, vagy amikor a bérplafont megemelték az állami cégek vezetőinél. Nem gondoljuk azt, hogy például Matolcsy Györgynek szüksége lett volna az 5 millió forintos fizetésre. Egyébként gyakran hivatkoznak arra, hogy a reálbérek az elmúlt három évben folyamatosan nőttek, csakhogy az átlag eltakar. Arról nem beszélnek, hogy a minimálbér továbbra is 15 ezer forinttal a létminimum alatt van, a közmunkabér a szegénységi küszöb alatt van, ami 70 ezer forint. S arról is mélyen hallgatnak, hogy milyen nagyok a területi különbségek az országban. A statisztikai adatok szerint a húsz megyéből csak Győr megye és Budapest haladja meg az átlagbérszínvonalat. A leggazdagabb és a legszegényebb megyék között a nettó átlagkeresetben több mint 100 ezer forint a különbség. Visszatérve egy picit a makrogazdasági adatokra: mi úgy látjuk, hogy ez egyrészt a kedvező nemzetközi környezetnek köszönhető. Minden más kelet-európai országban javultak ezek a mutatók, csökkentek a kamatok, csökkent a költségvetési hiány, nőtt a gazdaság, és több országban jobban, mint Magyarországon. Mi azt gondoljuk, hogy csak erre a nemzetközi környezetre nem lehet építeni, mert a nemzetközi környezet bármikor elindulhat negatív irányba. Ráadásul a magyar gazdaság állapota továbbra sem túl biztató, a beruházások zuhannak, és például az ipari termelés júliusban 4,7 százalékkal csökkent. Az LMP úgy látja, hogy radikális változtatásra van szükség, ha a gazdaságot stabil lábakra akarjuk állítani. A legfontosabb, hogy meg kell állítani a gyorsuló elvándorlást, és a munkaerőhiányt nem lehet Magyarországon vendégmunkásokkal pótolni. Jelentős béremelésre van szükség mind a közszférában, mind a magánszférában. Az LMP első lépésként a munkavállalói járulékok csökkentését szorgalmazza, a munkavállalói járulékokat 18,5 százalékról 12 százalékra csökkentenénk, és emellett azonnal bevezetnénk a többkulcsos személyi jövedelemadót. A kettő hatására a minimálbér nettó 23 ezer forinttal, az átlagbér pedig 37 ezer forinttal nőne. Mindemellett be kell fejezni az oktatási rendszerből a pénzek ellopását és a pénzek kivonását.
Nagyon szépen köszönöm. A kormány nevében Tállai András államtitkár úr reagál. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Frakcióvezető Asszony! Köszönöm az újbóli felszólalását, ugyanis ugyanezeket az elmúlt hétfőn már elmondta. Azt látom, hogy a kormányzati érvek önre nem hatnak, de nemcsak a kormányzati érvek, hanem a tények és a számok sem. Most már ott tartunk, hogy nemcsak hogy a kormánynak és az országnak nem hisz ön, hanem az országon kívüli nemzetközi szervezeteknek sem hisz, amelyek elismerik a magyar gazdaság teljesítményét. Így nem fogadja el az Európai Unió álláspontját, s nem fogadja el az IMF és az OECD álláspontját sem, amelyek igenis elismerik a magyar gazdaság teljesítményét, és péntek óta nem fogadja el a nemzetközi hitelminősítő, a Standard & Poor’s álláspontját sem, amely befektetési kategóriában ajánlásra javasolja Magyarországot, a magyar gazdaság teljesítménye alapján. Tehát ön most már nem a magyar kormánnyal vitatkozik, hanem ezekkel a szervezetekkel. Üljön le velük, vitassa meg, hogy nem érti, miért ismerik el a magyar gazdaság teljesítményét. Ezek szerint ön nem fogadja el, hogy Magyarországon csökkent a költségvetési hiány az Európai Unió elvárásainak megfelelően, és az ország kikerült a túzottdeficit-eljárásból, s most már Magyarország költségvetési teljesítményének hiánya 2 százalék alatti lesz, ami nemzetközi szinten is elismerésre méltó. Ön nem fogadja el azokat a számokat, amelyek azt bizonyítják, hogy Magyarországon csökken az államadósság. Nem nő, holott 2010-ig jelentősen növekedett. Akkor 80 százalék fölött volt a GDP-hez viszonyítottan, most pedig 75 százalék, és ez még tovább fog csökkenni. [[11.30]] Nem fogadja el, hogy Magyarországon lényegében megszűnt az infláció, ahogy mondják, a kisemberek adója lényegében nem létezik Magyarországon, mert nincs inflációs növekedés. Ön, az LMP nem fogadja el, hogy Magyarországon 2010 óta jelentősen csökkent a munkanélküliség, az akkori számok 11 százalék fölött voltak, most pedig 5 százalék alatti a munkanélküliség. [[Dr. Szél Bernadett: Mindenki kiment külföldre.]] Az elmúlt hat évben 600 ezer új munkahely jött létre Magyarországon, és ennyivel több ember dolgozik. Ön nem fogadja el azt sem, hogy a magyar emberek fogyasztása is jelentősen növekedett, hozzájárulva a gazdasági növekedéshez, hiszen 2010 óta 9 százalékkal növekedett a magyar emberek fogyasztása. [[Dr. Szél Bernadett: Az államtitkároké.]] Ez abból adódhat egyébként, hogy magasabb a jövedelmük, több pénzük van az embereknek. A jövedelmekre visszatérve, mert erről is próbált részleteket mondani, a minimálbér 51 százalékkal, a bruttó átlagkereset 27,4 százalékkal nőtt 2010 és ’16 között [[Dr. Szél Bernadett: Ne a bruttóról beszélj!]] , a költségvetési intézményekben - közfoglalkoztatás nélkül - 28,3 százalékkal, és ha a családi adókedvezményt is figyelembe vesszük, akkor a korrigált nettó átlagkereset bő öt év alatt 34,8 százalékkal növekedett. Tehát ön nem fogadja el ezeket a makroszámokat, nem fogadja el olyan minősítésnek, hogy ezzel nőtt és javult az ország teljesítménye. De ami a legcsúnyább talán a felszólalását illetően, az az, hogy nem fogadja el a gazdasági növekedési számokat sem, az eredményeket sem. Pedig ezzel az Európai Unió élvonalában vagyunk. [[Dr. Szél Bernadett: Micsoda?!]] Hiszen az elmúlt fél évben az Európai Uniót tekintve a második volt Magyarország gazdasági növekedése. És a következőt mondja erről a Standard & Poors, ha már nekünk, a kormánynak nem hisz. Tehát a Standard & Poors elemzői kiemelték, hogy a korábbi, márciusban készült előrejelzésükhöz képest hazánk növekedési kilátásainak javítását is indokoltnak látják. A hitelminősítő intézet szerint a 2016 és ’19 közötti időszakban Magyarország GDP-je a korábbi 2 százalék helyett átlagosan 2,5 százalékra növekszik majd. Elismerték többek között a fizetési mérlegünk javulását, az államadósság devizaarányának csökkenését, és az önfinanszírozási programoknak köszönhetően jelentősen mérséklődött az ország és a pénzügyi szektor sérülékenysége. Tisztelt Képviselő Asszony! Mielőtt az LMP kritizálja az ország, a kormány teljesítményét, legyen tisztában, azt gondolom, a tényekkel, tisztelje a tényszámokat, ha már a kormány és a magyar emberek teljesítményét, amit a magyar gazdaság növekedéséért tettek, nem is ismeri el. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Firtl Mátyás képviselő úr, a KDNP képviselője, napirend előtti felszólalásra jelentkezett: „Gróf Széchenyi István születése 225. évfordulóját ünnepeljük” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Szeptember 21-én ünnepeljük gróf Széchenyi István születésének 225. évfordulóját. Széchenyi ma is korszerű államférfi, erkölcsi tartásában, személyes hitében és közéleti felelősségvállalásában egyaránt követendő példakép: keresztény, magyar és európai. Olyan rendszeres és gyökeres szellemi átalakítást indított, amely csak kettő volt ezer esztendő alatt, az egyik Szent István korában, a másik az újkor kezdetén, Széchenyinek köszönhetően. Ezért öröm a Széchenyi-jubileumra készülve, hogy a magyar kormány elkötelezettségének köszönhetően, hosszú évtizedek után megkezdődött a Széchenyi-emlékhelyeknek és a Széchenyi-örökségnek nemcsak rangjához, de értékrendjéhez is méltó helyreállítása és a további fejlesztések lehetőségeinek megteremtése is. Külön öröm, hogy ez a keresztény értékrend és világnézet folyamatos és következetes érvényre juttatásával történik. A Széchenyire jellemző keresztény erkölcsiség és felelősség mindig erőforrása volt a Magyarországot a hatalmasok közé emelő munkának. Ezért üzenetértékű, hogy elsőként a kormány támogatásával a Széchenyi-mauzóleum helyreállítása történt meg, jeleként a méltó kegyeletnek, ami a családi nyughely, a hithű elődök tiszteletét illeti. Tisztelt Ház! Ami példaértékű, az, ahogyan a nagycenki egyházközség, Nagycenk nagyközség önkormányzata egy közösségben, főpapi szentmisével nyitotta meg január 2-án az emlékév helyi eseményeinek sorát. Ugyanígy a keresztény értékrendiség adja a jubileumi ünnepség sziklaszilárd alapját és emelkedett méltóságát. Így dr. Veres András, a frissen kinevezett győri megyés püspökünk ünnepi főpapi szentmiséje méltó bevezetője lesz a jubileum előestéjén az azt követő ünnepeknek. Amint a helyi emlékévet hitbéli értékrendünk jegyében szentmisével indíthattuk, úgy legyen az évforduló hitvallása és látható jele az, hogy a Széchenyi-kastélykápolna visszakerül keresztény hitbéli méltóságába. Annak a kápolnának adjuk vissza eredeti rendeltetését, amely a Döblingből hazahozott földi maradványainak is helyet adott, míg végső nyughelyére nem lelt, és amelyet ’45 után egy hitehagyott, értékválságos rendszer évtizedekig gyalázatosan megfosztott szent rendeltetésétől. Köszönet a magyar kormánynak és az itt ülő L. Simon László képviselőtársamnak, hogy a Széchenyi-kápolna ismét az imádság helye lehet, így a legméltóbban ünnepelhetünk. [[Dr. Józsa István tapsol.]] Ezzel olyan erkölcsi adósságot törlesztettünk, amivel elsősorban a Mindenhatónak tartozunk, Széchenyi megrendíthetetlen istenhitének, majd lelkiismeretünknek és önbecsülésünknek. Köszönet az Eszterháza Központnak, a Széchenyi-emlékhelyek kezelőinek, hogy az örökség bemutatásának, fejlesztésének lehetőségét megteremtik és folyamatosan végzik. Tisztelt Ház! A 2014 óta Nagycenken megkezdődött fejlesztések célja, hogy a legnagyobb magyar szellemi örökségéhez méltó zarándokhellyé válhassanak az életművéhez kapcsolódó emlékhelyek, létesítmények. A 225. évfordulón a kormány támogatásával, a Széchenyi-emlékmúzeumban megújul és korszerű állandó kiállítás nyílik a modern Magyarországot megteremtő államférfi, polihisztor, közgazdász, nemzetépítő életművéről, és megtörténik a Széchenyi-kastélyegyüttes nemzeti emlékhellyé nyilvánítása is.Amikor az Országgyűlésben egyhangúlag döntöttünk a gróf Széchenyi István születésének 225. évfordulójáról való megemlékezésről, egy nemzeterősítő közös eszme érdekében itt mindannyian összefogásról tettünk tanúságot, most, hogy sorsfordító időket élünk, a nemzet érdekében hasonlóképpen kell összefognunk. Széchenyi szelleme, hagyatéka olyan ránk hagyott örökség, ami a nemzet sorsfordító pillanataiban a közgondolkodás számára mindig spirituális erőforrás volt, és példa. Széchenyi életművét az előttünk álló időknek, a jövő nemzedéke számára most tettrekészségben felmutatni, átörökíteni becsületbeli, hazafias kötelességünk. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Rétvári államtitkár úr reagál a kormány nevében. Tessék!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Köszönjük szépen, hogy nem először, hanem már többedik alkalommal idézi meg Széchenyi István személyiségét, teljesítményét, munkáját itt, az Országgyűlés falai között. Azt hiszem, már csak azért is mérce lehet, mert ha fölnézünk az egyik falfestményre, itt van Széchenyi, sok más reformkori, ’48-as nagy magyarral egyetemben. Ha felnézünk ezekre az elődökre, ezekre az ősökre, talán olykor össze is szedhetnénk magunkat itt, a magyar parlamentben, hogy jobban a szemükbe tudjunk nézni hétről hétre, amikor bejövünk ide az Országgyűlésbe. Engedjék meg, hogy két Széchenyi-idézettel kezdjem én is a felszólalásomat. Az első: „Akit magyarnak teremtett az Úristen, és nem fogja pártját nemzetének, nem derék ember.” - írja Széchenyi; míg később úgy szólt: „Minden becsületes szívnek legszentebb a hon.” Ebből is látszik, hogy Széchenyi István minden ember számára, akiknek a hazaszeretet jelent valamit, és fontos dolgot jelent, mennyire fontos kiindulópont a reformkor vagy a ’48-as forradalom és szabadságharc időszakában Magyarország. És nem lehet úgy végigmenni Magyarországon, akár csak másfél-két órát, vagy nem lehet úgy Budapesten egy nagyobb távot megtenni, akár gyalog is, hogy ne találkoznánk valamivel, ami Széchenyi István munkássága, Széchenyi István öröksége, Széchenyinek volt a javaslata vagy olyan terve, amiért sokat küzdött, sok mindenkit, sok mindent leküzdött, és így tudta megvalósítani. [[11.40]] Elég a lóversenyre, az első pesti lófuttatásra gondolni, amely mind a mai napig él. Nyilván a saját korában ennek sokkal több funkciója volt, mint manapság, hiszen egyrészről hadi erények szempontjából is fontos volt, a legjobb fajták kitenyésztése szempontjából az ország erősségét is szolgálta, ha nagy ménesbirtokok jó lófuttatási versenyeken tudták a legkiválóbb telivéreket sorba állítani, másrészről pedig, ahogy más javaslata is, ez is társasági eseményként, a magyar nemesség, a magyar köznemesség, a magyar főnemesség megerősítését szolgálta, hogy ne más országokban szocializálódjanak, ne az udvar közelségét keressék, hanem méltó társasági eseményekben a magyar akkori társadalmi vezető réteg együtt tudjon magyarként gondolkodni és a magyar nemzet érdekeit szolgálni. Emlékezhetünk a Magyar Tudományos Akadémia 1825-ös megalapítására, a Nemzeti Casino létrehozására, amely egy közművelődési és vitakör is volt, ahol szintén a magyar akkori elit összetartását és a nemzet érdekében való szolgálatukat segítette ez elő.A Duna-szabályozás 1833-ban vagy a Dunai Gőzhajózási Társulat 1831-ben, vagy a balatoni gőzhajózás 1846-ban, illetőleg a Lánchíd - amit Széchenyi lánchídnak is hívunk - 1849-ben, mind-mind olyan teljesítményei voltak, amelyek nyilván őt a miniszterségbe is predesztinálták, ha így mondhatjuk, 1848-ban. De még az olyasfajta dolgok is, talán aki a Hídember című filmet látta, külön emlékezhet is ezekre a jelenetekre, olyanok is a nevéhez fűződnek, mint az első vízöblítéses angol WC a Habsburg-uralom alatt álló országokban, ez is Cenken valósult meg először 1846-47 környékén.Ezek az eredmények, azt hiszem, hogy egyértelművé teszik az ő nagyságát. Nemhiába mondta egyik legnagyobb riválisa is róla, hogy ő a legnagyobb magyar. Mindig vállalta a magyarságát, mindig a maga saját módján, a maga tépelődő, moralizáló módján, éppen ezért, amikor a képviselő úr úgy fogalmazott, hogy államférfi, de egyben erkölcsi tartásában, személyes hitében is példakép. Azt hiszem, hogy aki a Naplóból itt-ott olvasott részleteket, ezzel megismerkedett, az pontosan látta, miként tépelődik önmagában, miként van óriási lamentálás egy-egy döntése meghozatala mellett, és miként vállalja még a néha szomorú végzetet is derűvel és humorral, amikor egy-egy döntés után a forradalom időszakában elmondja, hogy most már biztosan felakasztanak minket, csak azt kérem, hogy Kossuthnak háttal akasszanak fel. Tehát a derűt még a legnehezebb időkben sem veszítette el. Példakép jelleme megnyilvánul abban, hogy rengeteg nevét viselő program és szervezet van Magyarországon: a Széchenyi-díj, a Széchenyi-ösztöndíj, a professzori ösztöndíj vagy a Széchenyi-terv. Ugyanakkor fontos egy központ is mindehhez, amely nemcsak egy emlékhely, hanem egy kultuszhely is, a nagycenki Széchenyi-kastélyegyüttes, amely a kormány szándékai szerint egy valódi emlékközponttá válik, nemcsak egy olyan múzeummá, amit nem igazán fejlesztettek negyven év alatt. Engedjék meg, hogy egy Széchenyi-idézettel zárjam a felszólalásomat. „Bármily szerencsétlen helyeztetésű legyen is az ország, bármily láncok által legyen is lebilincselve a nemzet, előbb-utóbb mégis szabadabb létre vív, ha lakosaiban a polgári erény tiszta vére buzog.” Bízzunk benne, hogy sokak számára a polgári erényben Széchenyi lehet egy modern példakép is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Csenger-Zalán Zsolt képviselő úr, a Fidesz képviselője, napirend előtti felszólalásra jelentkezett: „A hétvégi berlini választások tanulságai” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Ház! Pénteken volt egy éve annak, hogy 2015. szeptember 16-án a röszkei csata néven elhíresült határtámadás megtörtént, ahol rendőreink első alkalommal védték meg azt a határt, amit egy jó döntéssel kialakítottunk. Akkor addig annyiban mindenképpen egy választópont volt ez, hogy korábban menekültválságról beszélt mindenki, egész Európa, és ekkor látszott először az, hogy itt nem menekültekről, hanem bizony agresszív migránsokról van szó. Akkor nagyon-nagyon sok kritikát kapott mind a kerítés, mind a határvédelem, mind pedig maga az egyébként teljesen jogszerű rendőri fellépés. Elég, ha csak Faymann kancellárra gondolunk, az ő kijelentéseire. Az persze árulkodó, hogy a kancellár úr ma már nem aktív politikus. Akkor kritika érte a magyar kormányzatnak ezt a lépését, ezt az irányvonalát, ma már egyre inkább nyilvánvaló, hogy ez a helyes, és Európa is kezd ebbe az irányba indulni. Ugyanakkor vannak még, akik makacsul kitartanak a mellett az elképzelés mellett, hogy menekültekről van szó, olyan emberekről van szó, akiket integrálni kell és lehet, és különösen a „lehet” szót hangsúlyoznám. Így van ezzel máig Brüsszel, de nyugodtan mondhatjuk, hogy az SPD-CSU vezette német kormány is Angela Merkellel az élén. Ugyanakkor az, hogy az integráció nem működik, ma már napnál világosabb; nem működik sehol Európában, és nem működik Németországban sem. Hogy mást ne mondjak, egymillió bevándorlóból alig száz körüli nagyságrendben vállalnak munkát, alig százan dolgoznak. Ez körülbelül olyan, mintha arányaiban nézve Pest megyében, ahol 1,3 millió ember él, az összes megyei közül, mindössze néhány százan dolgoznának. Az emberek látják a helyzetet Németországban is, és ki is nyilvánították a véleményüket. Mecklenburg-Elő-Pomerániában két hete az SPD mínusz 5, a CDU mínusz 4 százalékot kapott, és ezzel szemben a semmiből a migrációs válságra adott határozott válasszal a politikába betört Alternative für Deutschland, az AFD plusz 20 százalékot kapott. De ez nem egy elszigetelt jelenség, hiszen tegnap Berlinben voltak helyhatósági választások. Itt az SPD, a szociáldemokraták mínusz 6,8, a CDU mínusz 5,8 százalékot kapott a korábbi eredményéhez képest, és ezzel történelmi mélypontra kerültek, míg a baloldal, a Linke plusz 4 és az AFD plusz 14,1 százalékot kapott. Tehát teljesen nyilvánvaló, hogy a hibás migránspolitikát folytató néppártok történelmi mélypontra, míg a szélsőségek, a bal- és jobboldali szélsőségek pedig határozottan előretörtek. A német embereknek csak helyi választásokon volt most lehetősége kinyilvánítani a véleményét, ezzel szemben nekünk, magyaroknak Európában első ízben október 2-án lehetőségünk van arra, hogy megerősítsük azt a migránspolitikát, amelyet Magyarország folytat, megerősítsük azt, hogy mi akarjuk eldönteni azt, hogy kivel élünk együtt, kivel akarunk együtt, egy országban élni és dolgozni. Röszkén a rendőrök védték meg Magyarország határainak sérthetetlenségét, ha úgy tetszik, a magyar szuverenitást. Október 2-án mi mindannyian a szavazatunkkal, egy tollal a kezünkben a nemhez húzott x-szel tehetjük ezt meg. Meg kell tennünk! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr felszólalására a kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr reagál. Parancsoljon!
Tisztelt Képviselő Úr! Sokan mondják, hogy az európai és a németországi közbeszédet egyre nagyobb mértékben határozza meg a migráció kérdése. Én a választási eredményeket nem szeretném kommentálni, az Németország belügye, de engedje meg, hogy szóljak a migráció regionális hatásairól. Jól látszik, hogy az ellenőrizetlen bevándorlás fő terheit a helyben élők, a városokban, a falvakban élők viselik leginkább, a célzott betelepítést ugyanis nem úgy kell elképzelni, hogy egy helyre telepítenek migránsokat, hanem úgy, hogy elosztják azokat a régiók, megyék, települések és falvak között. Ezek az elosztási eljárások aztán rendkívül súlyos helyi konfliktusokat idéznek elő. Miért is robbannak ki ezek a helyi konfliktusok? Nézzünk pár példát! [[11.50]] Van olyan nyugat-európai nagyváros, ahol egy rendelet írja elő, hogy kijelölhetnek egy magántulajdonban lévő ingatlant a bevándorlók számára, a város hatóságai pedig folyamatosan mérik fel a potenciális ingatlanokat. Ugyanebben az országban arra is van példa, hogy folyami hajókon és tornatermekben helyeznek el bevándorlókat. Olyan megdöbbentő eset is előfordult, hogy azért lakoltattak ki önkormányzati albérletekben élő állampolgárokat, mert lakást kellett biztosítani a bevándorlók számára, akiket kvóták alapján osztottak el. Olaszország minden megyéjének be kell fogadnia bevándorlókat. Egy olasz kisvárosban például heves tiltakozásokra került sor azután, hogy a megye prefektusa üres házakban akart elhelyezni migránsokat, pedig a helyi polgármester is tiltakozott ellene. A helyben élők így Európa-szerte úgy érzik, hogy egyre kevesebb beleszólásuk van abba, hogy kivel élnek együtt, nem véletlen, hogy sok helyi közösség tiltakozó megmozdulásokat szervez, amelyeknek azután az országos politikában is megjelenik a hatása, lenyomata. Beszédes tény, hogy a múlt héten egy francia kisváros népszavazást kezdeményezett, mert Calais-ból akartak hozzájuk telepíteni migránsokat. Ezek a konfliktusok még akkor is tagadhatatlanok, ha jól tudjuk, hogy a bevándorlók túlnyomó része áldozat, leginkább áldozatai ők az elhibázott brüsszeli politikának, mert az emberek képlet szerinti elosztása a bevándorlók számára is rendkívül embertelen eljárás. Azt gondolom, hogy a magyar települések egyre inkább tisztában vannak a kockázatokkal, ezért is fogadott el több száz önkormányzat Magyarországon határozatot a betelepítések ellen, és ezért zajlik széles körű konzultáció a brüsszeli kvótacsomag ügyében az önkormányzatok és a képviselők, az országgyűlési képviselők részvételével. Ez az a konzultáció egyébként, amelyet az MSZP megtámadott ugyanazon a héten egyébként, amikor az Európai Parlamentben megerősítették a brüsszeli kvótacsomagot szavazataikkal. A fentiek miatt arra biztatjuk az önkormányzatok vezetőit, hogy mérlegeljék a kvótacsomag, a brüsszeli kvótacsomag kockázatait, és ennek megfelelően buzdítsák részvételre a településeik lakóit, pártpolitikai hovatartozástól függetlenül. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem most Szávay István jegyző urat, ismertesse a napirend utáni felszólalók névsorát. Tessék!
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varju László, független; Ikotity István, LMP; Dúró Dóra, Jobbik; Staudt Gábor, Jobbik; Szávay István, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik.
Tisztelt Országgyűlés! Áder János köztársasági elnök úr közigazgatási államtitkári megbízatás megszűnéséről és új közigazgatási államtitkár kinevezésről szóló átiratát megküldte az Országgyűlésnek. Felkérem most Tiba István jegyző urat, hogy ismertesse a köztársasági elnök úr átiratát. Tessék!
„Kövér László úr, az Országgyűlés elnöke részére. Tisztelt Elnök Úr! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 218. § (1) bekezdése alapján - a miniszterelnök javaslatára - dr. Dankó Istvánt, a Honvédelmi Minisztérium közigazgatási államtitkárát e tisztségéből 2016. szeptember 15-i hatállyal felmentettem, egyúttal az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 215. § (2) bekezdése alapján - a miniszterelnök javaslatára - dr. Firicz Lászlót 2016. szeptember 16-i hatállyal a Honvédelmi Minisztérium közigazgatási államtitkárává kineveztem. Budapest, 2016. szeptember 13. Üdvözlettel: Áder János”.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy az Országgyűlés és a magam nevében gratuláljak az új közigazgatási államtitkár megbízatásához és sok sikert kívánjak munkájához. Tisztelt Országgyűlés! Most, 11 óra 54 perckor elkezdjük a kérdések és azonnali kérdések tárgyalását. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés elnöke a határozati házszabályi rendelkezések 121. § (4) bekezdésének a) pontjában foglalt - a 124. § (1) bekezdésével kiterjesztett - jogkörével élve Egyed Zsolt képviselő úr K/11876. számú szóbeli kérdését visszautasította, mivel az indítvány nem tartozik a címzett, Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter úr feladatkörébe. Tisztelt Országgyűlés! Tukacs István képviselő úr, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mi maradt az egészségügyi államtitkár öt pontjából?” címmel. Képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Azt gondolom, hogy indokolt feltenni néhány kérdést az egészségügyi államtitkár meghirdetett öt pontjával kapcsolatban azért, mert már önmagában is furcsa volt, hogy nem programot, hanem néhány pontot akar végrehajtani, de a nyilvánosságból úgy értesülhettünk, hogy ezek végrehajtása is elég vontatottan halad, ami - zárójelben mondom - sok esetben talán nem is baj. Ezért, államtitkár úr, szeretném kérdezni, hogy most melyik szuperkórház-koncepció mellett tartanak ki Budapesten: egy, több, sok kicsi, sok nagy, felújítás, új építés? Szeretném kérdezni azt, hogy ez a szakmaiminimum-program, amit azért helyeztek kilátásba, mert a kórházak nem voltak képesek teljesíteni a mostaniakat, most jelenleg hol tart. Nyilván enyhébbeket akarnak, hogy a kórházak átcsússzanak ezen a vizsgán, a betegek pedig kevésbé jó körülmények között gyógyuljanak. Kérdezem, államtitkár úr, hogy amikor az államtitkár-kollégája azt mondja egy konferencián, hogy azért halad vontatottan vagy sehogy a krónikus osztályok, ismertebb nevükön elfekvők átalakítása, nehogy az ellenzéknek támadási lehetőséget adjanak, akkor vajon nem nevetséges-e ez. Ezzel az a probléma, hogy olyan embereket akarnak sújtani, akiknek egy bűnük van: egyszerre öregek és betegek. Ezért tehát azt gondolom, hogy ezt a pontot államtitkár úr elfelejthetné. Mi a helyzet a kancellária-rendszerrel? Rendeződik-e már a kormányon belüli vita a komisszárok kérdésében, akiknek egy feladatuk lesz: kevés pénzből összeeszkábálni egy nagyjából látszólag működő egészségügyet? Mi a helyzet a háziorvosi rendszerrel? Mi a helyzet az alapellátással? Hiszen úgy látom, hogy a védőnők helyzete nem változott. Önök találtak pénzt a kártalanításukra más zsebében, a fenntartókéban. Ez az önök szokásos módszere. Államtitkár úr, várom válaszát még akkor is, ha ennek nyilvánossága kicsit korlátozott lesz, mert a parlamenti közvetítés most már a parlament honlapján sem érhető el, ehhez viszont gratulálok, tisztelt képviselőtársaim. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen. Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Tessék!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Szerintem örömteli, hogy a parlament üléseit most már parlamenti alkalmazáson keresztül is követhetik, akik akarják. [[Dr. Szakács László: Mari néni az Ormánságból hogyan követi?]] Javaslom képviselő úrnak is, hogy töltse le [[Moraj az MSZP soraiban.]] onnan is sok információt tudhat meg szerintem a képviselői munkájához. [[Lukács Zoltán: Mi minek töltsük le? Itt ülünk!]] Csak röviden emlékeztetném önt négy számra a saját tevékenységük kapcsán [[Moraj az MSZP soraiból.]] amikor csökkentek az egészségügyre fordított források nem kevesebbel, mint 650 milliárd forinttal, mert annyit vontak ki, önök 6 ezer egészségügyi dolgozót bocsátottak el, az ágyak számát 16 ezerrel csökkentették [[Közbeszólások az MSZP soraiból: És az elmúlt hat évben? Moraj ugyanott.]] , és közben még sikerült 600 darab kispatikát is bezárni. Ehhez képest a mostani időszakban arról beszélünk, hogy ki, hol és mennyivel tud bővülni. Hogy pontosan mekkora új szuperkórház és hogyan épül Budapesten, képviselő úr, ebben semmifajta titok nincsen, ön is tudja, pár héttel ezelőtt megjelent a Magyar Közlöny, az pontosan kijelölte az észak-pesti és a dél-pesti szuperkórház helyszínét, ott az előkészítés meg is kezdődhetett. Ön is tudja, az idei évben tervezésre 1 milliárd forint, jövő évre pedig már konkrét építkezésre van 40+10 milliárd forint költségvetési és uniós forrás betervezve, tehát ezekből elindulhatnak a fejlesztések mind az észak-pesti, mind a dél-pesti helyszínen. Dél-Budán ki van jelölve az a körzet, ahol vizsgálni kell, hogy melyik lesz az a pontos helyszín, ahol a dél-budai szuperkórház felépülhet, és szintén az észak-budai feladatok is. Ebben a Magyar Közlönyben jó pár hete megjelent kormányhatározatban pontosan meg vannak jelenítve. Az alapellátás esetében, ön is tudja, hogy minden évben, így az idei évben is növekedett a finanszírozás lehetősége a háziorvosok számára 10 milliárd forinttal. Sőt, idén ezen túlmenően a védőnők külön 2 milliárd forintos támogatást is kaptak, és pár héttel ezelőtt jelent meg az a rendelet, amely biztosítja is, hogy ezt a 2 milliárd forintot, az utolsó fillérig a védőnők bérként kapják meg, 30-35 ezer forint pluszt jelenthet ez nekik, és ne tudja közben az intézményrendszer ezt másra fordítani. Ugyanígy folyik az előkészítése a minimumrendelet módosításának [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] és a nyilvánosság előtt is zajlik, azt hiszem, a térségi ellátásszervezéssel kapcsolatos polémia. Erre még biztos vissza is térünk. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Ismételten tisztelettel kérek mindenkit a házszabály betartására. Amennyiben erre önállóan nem képesek, szívesen segítek. Tisztelt Országgyűlés! Rig Lajos képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Meddig kell eltűrnünk az ilyen megdöbbentő állapotokat?” címmel. Parancsoljon! [[12.00]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Nemrégiben megdöbbentő videofelvétel került nyilvánosságra, amely a győri megyei oktatókórház nőgyógyászati és szülészeti osztályának tusolójában készült. A felvételen jól látható, ahogy a leharcolt, több évtizede felújítandó tusolót ellepték a férgek. Önmagában az a tény sokkoló, hogy a XXI. században ilyen előfordulhat, ilyen körülmények uralkodhatnak egyes magyarországi kórházakban, azonban még szomorúbb, hogy az eset napvilágra kerülését követően napokig semmilyen lépést vagy intézkedést nem tettek az illetékes szervek.Sajnos nem egyedülálló jelenségről van szó. Rengeteg más kórház kórtermeiről vagy vizesblokkjairól jelentek már meg hasonló megdöbbentő felvételek. Ezeket az eseteket két csoportba lehet osztani: az áldatlan állapotok vagy súlyos pénzhiány miatt állnak fenn, vagy egyszerűen a higiéniai feltételek betartásának mellőzése miatt. Felmerül a kérdés, hogy egy kórház, ahová a beteg, gyógyulni vágyó emberek mennek, hogy engedheti meg magának az ilyen mértékű mulasztásokat. Miért nincs megfelelő ellenőrzés az ilyen állapotok felszámolására? A kormány folyamatosan azt kommunikálja, hány milliárdot költenek épp kórházfelújításokra. Balog Zoltán miniszter úr honlapján olvasható egy 2013. február 28-ai bejegyzés, amelynek címe: „Csúcstechnológia várja a betegeket a 11 milliárd forintból felújított győri Petz Aladár Kórházban”, a cikk szerint pedig a projekt célja a mai kor színvonalának megfelelő intézmény. Maguk szerint a mai kor színvonalának megfelel egy olyan kórház, amelynek tusolójában az alapvető higiénia is hiányzik? Miért nem intézkednek haladéktalanul egy ilyen ügy kapcsán az illetékes szervek? Sor került-e azóta az Országos Tisztiorvosi Hivatal ellenőrzésére, és milyen lépések történtek a visszataszító állapotok megszüntetése érdekében? Várom államtitkár úr mindenre kiterjedő válaszát. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Rétvári államtitkár úr két percben!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ahogy ön is említette, egy nagyon átfogó és nagyon nagy mértékű fejlesztés volt a győri Petz Aladár Megyei Oktató Kórházban. 13,7 milliárd forint, amit arra a kórházra fordítottunk, egy új szárny is fölépült a fejlesztés során, amely teljesen modern, teljesen új. Nyilvánvalóan a fejlesztés nem érintette a kórház összes épületét, így azt sem, amelyiket ön idézett, és amelyikkel kapcsolatban ezt a videót az ön egyik jobbikos képviselőtársa az internetre is feltette, megosztotta, és azóta a Jobbik ezt a témát igyekszik minden fórumon elmondani. Ennek az épületrésznek és egyébként a vizesblokkoknak, a vizeshelyiségeknek a felújítása folyamatban van. Ugyanazon a folyosón - a kórház tájékoztatása szerint - egy másik, felújított tusoló is rendelkezésére állt mindenkinek, aki a vizesblokkot használni akarta, úgyhogy volt a betegek rendelkezésére álló másik helyiség. Ugyanakkor természetesen ez után az eset után a mentesítésre is sor került ebben a helyiségben, és ezt azóta lezárták, de ahogy mondtam, van egy másik, amelyiket használni tudtak és tudnak a betegek, ugyanakkor fontos volt ennek az érintett tusolónak is a rovarmentesítése, ami megtörtént. Az Országos Tisztifőorvosi Hivatal, amely vizsgálja, és kell is, hogy vizsgálja ezeket a kórházakat, ő is vizsgálatot folytatott le, úgyhogy azt kell mondjuk, hogy jelen pillanatban ezt a tusolót, amit ön is idézett, nem használják már, és bízunk benne, hogy hamarosan a kórháznak ez a vizesblokkja is felújítás alá kerül. De azt hiszem, az a 13,7 milliárd forint, amit a győri Petz Aladár Kórházra fordítottunk, olyan mértékű fejlesztés, amilyenre az elmúlt évtizedekben nagyon példa nem volt. Az viszont kétségtelen, hogy bizonyos helyeken olyan műszereket kell lecserélni és olyan állapotokhoz kellett hozzányúlni, amelyek nem 10 éve, hanem 30-40 éve változatlan és fejlesztés nélküli állapotok, 30-40 éves műszereket kellett lecserélni, és 30-40 éve nem ápolt részeit [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] kellett felújítani a kórházaknak. Ez bizony egy hosszú munka, 500 milliárd forint viszont egy bőséges forrás is volt ehhez. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! Sallai R. Benedek képviselő úr, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a földművelésügyi miniszterhez: „Már a miniszterelnök úrnak is feltűntek a zavarosban halászás következményei?” címmel. Képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Mindenki számára ismert, hogy a halászati és halgazdálkodási törvény átalakítása ellehetetlenítette a természetes vízi halászatot Magyarországon, és megszűnt ez a magyarság történetét jócskán meghaladó Kárpát-medencei ősfoglalkozás Magyarországon. Ez még csak az egyik szegmense a dolognak; a másik szegmense egyértelműen az, hogy míg a horgászati hasznosítással nem lehet Magyarország természetes vizeinek minden egyes halfaját fogni, emiatt egy ökológiai problémát is jelent az, hogy a szelektív, ökológiai célú halászat megvalósul-e a horgászati hasznosítónál. A parlament döntése értelmében gyakorlatilag a Mohosz kapta meg kizárólagosan Magyarország természetes vizeinek hasznosítását, és ezeknek az eredményei most már nyilvánvalóan láthatók az első év után. Az első év után a kérdéseket próbáltam pontosan megfogalmazni, ugyanis kíváncsi voltam arra, hogy van-e valamilyen stratégiája és terve a kormánynak arra vonatkozóan, hogy ez a helyzet változzon. Főleg annak a tükrében bátorkodtam ezt a kérdést feltenni, hiszen sajtóértesülések szerint a miniszterelnök úr is észrevételezte már azt, hogy a korábbi gasztronómiai kínálatból a magas minőségű természetesvízi hal eltűnt Magyarország természetes vizei mellett mindenhol. Érdeklődöm, tisztelt államtitkár úr, tudja-e a tárcájuk azt, hogy miből élnek most jelenleg a munkájukat elveszített halászok, és mi lett a családjaikkal. Zajlik-e velük valamilyen egyeztetés? Az, ami itt a korábbi kérdésekből kiderült, ez év elején több alkalommal kérdeztem meg a kormányzati álláspontot, az volt az ígéret, hogy történik valamilyen gondoskodás, a Mohosznál halőrként vagy másképp való foglalkoztatásról lesz szó. Érdeklődnék, hogy az ökológiai célú problémákra lesz-e valamilyen változás. Lesz-e kikényszerítése az ökológiai célú halászatnak? Van-e a kormánynak olyan terve, hogy mi lesz a konkrétan megélhetés nélkül maradt halászokkal, hiszen azóta sem sikerült rendezni ezt a kérdést. A halfauna kedvezőtlen ökológiai változásaira van-e bármilyen stratégiai terv, és van-e bármilyen lehetőség, hogy ebben történjen változás? És utolsó kérdésemként arra vártam volna választ, hogy az őszi ülésszakban, láttam, hogy a halgazdálkodási törvény módosítása napirenden lesz, érdeklődtem volna [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , hogy esetleg ezeket a problémákat fogja-e ez a módosítás rendezni. Erre várom megtisztelő válaszát. Köszönöm a szót, elnök úr.
Bitay Márton Örs államtitkár úr válaszol, tessék!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm szépen a kérdését, és ez nem egy szófordulat, mert tényleg azért itt a halászat vonatkozásában vannak fontos dolgok, amiket meg kell beszélni. Én azt gondolom, hogy ökológiai szempontból az egy helyes döntése volt az Országgyűlésnek, és ha jól emlékszem, talán ön is tartózkodott, nem szavazta meg a halgazdálkodási törvény módosítását, ezzel is talán jelezve, hogy nem az az álláspontja volt, hogy nem ért egyet az egésszel. Tehát ökológiai szempontból szerintem abban van ráció, hogy a XXI. században a természetes vizeken a nagyüzemi és ipari, úgy szoktuk mondani, kereskedelmi célú halászatot betiltotta ez a törvény; én azt gondolom, hogy ennek ökológiailag sokkal nagyobb haszna lesz, mint hogyha ezt fenntartottuk volna. Ha mondjuk, megnézi a Duna-deltatorkolatban lévő hivatalos fogási naplókat - a nem hivatalos részre sajnos nincs információm -, akkor látható, hogy például méret szempontjából milyen óriási csökkenések vannak az utóbbi évtizedek kapcsán. Tehát jól érzékelhető, bármelyik részére nyúlunk, mondjuk, a Dunának, szakaszokra bontva is, hogy komoly problémát okozott egyfajta túlhalászás. Erre a kérdésre szerintem egy jó válasz az, hogy ezt a nagyüzemi, ipari méretű halászatot betiltotta Magyarország, és szerintem ez kifejezetten ökológiai szempontokat takar. Ettől függetlenül önnek abban is igaza van, hogy a halászok, szám szerint nagyjából 250 vállalkozás érintett ebben, és nyilván nekik ez megélhetési problémát okoz, ezért is kértük a Mohosszal egyeztetve, amit ön is említett, hogy akár a haltermelésben, akár a tógazdasági halászatban, akár később más formában, halőrzésben járuljanak hozzá ehhez a tevékenységhez. Nem mindent a Mohosz kapott meg. Nagyon sok vízterületet kijelöléssel a Mohosz kapott meg, de azt tegyük hozzá, hogy azért van 350 ezer horgász, akinek szintén azért nagyon nyomós érdekei vannak, nemzetgazdasági szempontból is sokkal nagyobbat nyom a latban. Összességében, azt gondolom, hogy ez egy jó döntés volt, és bár a halászok kérdését meg kell még oldani, ez valóban előttünk áll, de kifejezetten ökológiai szempontból ez egy helyes döntés volt. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Köszönöm szépen, elnök úr, a türelmét.
Tisztelt Országgyűlés! Simon Miklós képviselő úr, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszterhez: „Újabb Jobbikhoz köthető korrupciós botrány” címmel. Képviselő úr, tessék! [[Gőgös Zoltán: Pont te kérdezed? Közbeszólás az MSZP soraiból: Az újfehértói földekkel mi van?]]
Tisztelt Államtitkár Úr! Újabb, Jobbikhoz köthető korrupciós botránytól hangos a magyar sajtó. Érpatak polgármesteréről van szó. Talán emlékeznek önök is, a település az úgynevezett érpataki modellről lett híres. Ez a radikális, szélsőjobboldali polgármester által meghirdetett módszer abból áll, hogy a szociális kérdések helyett csak a törvény betűjének szigorú betartatásával foglalkozik, és a cigányok megnevelése a célja. Az érpataki polgármester és a képviselők között gyakorlatilag a választások óta feszült a viszony, miután Orosz Mihály Zoltán kisebbségbe került a testületben. Rendszeresen visszatérő kérdés volt az elszámolások hiánya, a képviselői indítványok semmibevétele, Orosz diktatórikus ülésvezetése vagy a jegyző kioktatása. [[12.10]] A feszültség akkor tetőzött, amikor a képviselők feltételekhez kötötték a 2015-ös zárszámadás elfogadását. Azt követelték teljesen jogosan, hogy a polgármester számoljon be, és bizonylatokkal, számlákkal igazolja a 2015-ös mezőgazdasági bevételek és 15 millió forint hollétét, valamint a jelentősen megemelkedett kiadások tételeit. Érpatak önkormányzatának az el nem fogadott zárszámadása miatt a Magyar Államkincstár szüneteltette az alapfinanszírozást. A törvény szerint, amennyiben a településnek nincs elfogadott zárszámadása, így költségvetése sem, az állam a normatívát zárolja. Így a település bevétel nélkül maradt, és csak a bankban elhelyezett tartalékból tudott gazdálkodni. Tisztelettel kérdezem tehát: meddig lehetnek Magyarországon szélsőjobboldali korrupt vezetők? Várom megtisztelő válaszát. [[Gőgös Zoltán: Ezt mind te kérdezed? Marha jó! Testhez álló. Taps a kormánypártok soraiból.]]
A kérdésre Pogácsás Tibor államtitkár úr válaszol. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, számtalan újságcikk és híradás jelent meg Érpatak önkormányzatának, Érpatak polgármesterének a működéséről, tevékenységéről, és ez egy igen vitatott időszak, egy igen vitatott tevékenységsorozat. Az önkormányzatoknak saját feladatuk az, hogy a rájuk bízott települést és a rájuk bízott, az állam által biztosított finanszírozást az ott élők, a lakosság érdekében, a lakosság legnagyobb megelégedésére használják fel, és ha a polgármester tevékenységével a település önkormányzata nem elégedett, akkor nyilván elsősorban és először is a település önkormányzatának kell a szükséges lépéseket megtenni. De az állam, a kormány is figyelemmel kell hogy kísérje a szabályszerűséget. A kormányhivatal, a megyei kormányhivatal meg is tette ezt, és számos kifogásolnivalót talált az érpataki önkormányzat, illetve a polgármester tevékenységében. A kormányhivatal mellett egyébként magánszemélyek, illetve az ügyekben érintettek is tettek bejelentést, így a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Rendőr-főkapitányság gazdaságvédelmi osztálya folytat eljárást jelen pillanatban az érpataki polgármesterrel szemben, illetve ellene, többek között feltételezett csalás miatt, tűzifaosztással kapcsolatos anomáliák miatt, járművek jogtalan használata miatt, illetve az önkormányzat területén, a település területén élőktől megvásárolt vagy megszerzett ingatlanok ügyében. Nyilván ennek a folyamatnak a lezárása után tudunk csak a konkrét ügyekről beszámolni. Mindamellett meg kell jegyeznem, hogy közvetlenül a kormánynak nincs lehetősége beavatkozni ilyen ügyekben az önkormányzat működésébe. Erre a kormányhivatal, illetve az igazságszolgáltatás szervei alkalmasak. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Gúr Nándor képviselő úr, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszterhez: „Egyre jobban nő Magyarország megyéi között a bérszakadék.” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! Nem elvitatható, hanem mindegyikünk tapasztalja, tényleg egyre nagyobb a bérszakadék Magyarország különböző pontjai között. Egy év alatt, példaként mondom, míg Budapesten adott esetben 17 ezer forintot meghaladóan nőtt, addig Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében 5 ezer forinttal nőtt a nettó jövedelmeknek az átlaga. Azt gondolom, hogy ezen előbb-utóbb mindenképpen változtatni kell, mert olyan szintű torzók alakulnak ki, amelyek elfogadhatatlanok. Tudják, akkor, amikor Pesten az átlag nettó jövedelmek tekintetében 87 százalékot meghaladó módon keresnek többet, mint például a keleti megyékben, akkor nagy a baj, mert ezek a differenciák már elviselhetetlenek. Nem a budapesti keresetekkel van bajom, azokat sem tartom olyannak, ami elégséges lenne, de azzal igenis bajom van, hogy 87,3 százalékos mértékű különbség az, ami jellemzi a kettő közötti differenciát. Azt gondolom, hogy ennek a bérszakadéknak, ennek a növekedési ütemnek véget kellene vetni. Abból a pénzből, ami száztizenezer forintos nagyságrendű nettó átlagot jelent a keleti megyékben, abból nem lehet tisztességesen megélni, családot eltartani, gyermekeket nevelni. Azt gondolom, hogy ugyanazért a munkáért nyilván az adott elv alapján hasonló jövedelmeket is kellene tudni szerezni, és hozzáteszem azt is, hogy ha ilyen bérpozicionális helyzetek maradnak Magyarországon, mint amilyeneket önök hat éve fenntartanak, akkor gyakorlatilag további százezrek fogják elhagyni ezt az országot, mert nem tudják tisztességes módon a családjaikat eltartani. Igazából az egyetlen kérdésem az, hogy mikor akarnak ezen változtatni, mikor akarnak olyan helyzetet teremteni, amikor a tisztes megélhetés alapját biztosító pénzek kerülnek az emberek kezébe, zsebébe, hogy a családjaikról tisztességesen tudjanak gondoskodni. Elnök úr, köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Mielőtt államtitkár úrnak megadnám a szót, az önök nevében is tisztelettel köszöntöm a Lónyay Utcai Református Gimnázium és Kollégium, valamint az Újpesti Két Tanítási Nyelvű Műszaki Szakgimnázium és Szakközépiskola diákjait és pedagógus kollégákat. Örülök, hogy itt vannak. Jó napot kívánok! Most pedig Cseresnyés Péter államtitkár úr válaszol. Tessék!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Mikor a válaszon gondolkoztam, mit is adjak válaszképpen, vitatkoztam saját magammal, hogy meg kell-e tenni azt a mondatmegfogalmazást, amelyet most megteszek vagy sem, mert akár kérdésként vissza is kérdezhetnék: ha ennyire vehemensen kérdez, ilyen kérdéseket tesz fel [[Gőgös Zoltán: Visszakérdezni nem lehet! Válaszolni kell!]] , akkor vajon mit tettek azoknak az embereknek az érdekében, akiknek a jövedelme alacsony volt, akik a munkájukat veszítették el, akiknek a bérkülönbség tekintetében ugyanilyen aránnyal kellett megküzdeni? De nem az én tisztem most a kérdést feltenni, ezért válaszolni szeretnék mindenképpen önnek. Például azt, hogy amikor önök átadták a kormányrudat, közel 3 millió 800 ezren dolgoztak Magyarországon, most közel 4 millió 400 ezren, úgy, hogy az elmúlt három évben folyamatosan nőttek a reálbérek, míg az önök idején - 2008-2009 idején - csökkentek a reálbérek nem kis mértékben. Visszatérve a válaszadásra, szeretnék konkrétan válaszolni, például azt, hogy a megyék közti bérkülönbség, igen, létezik, ez egy tény. Ebben önnek igaza van, de az elmúlt időszakban pont az ön által említett megyékben, Szabolcs-Szatmár-Beregben, Borsod-Abaúj-Zemplénben az átlagbérek emelkedése nagyobb ütemű volt, mint az nemzetgazdasági szinten történt. Arra is felhívnám a figyelmet, hogy a béreket a munkáltató állapítja meg, a kormány a minimálbér és a szakképzettek garantált bérminimumának a megállapításával tud foglalkozni. Azt szeretném elmondani, hogy az egyenlő bánásmód követelménye azt jelenti, hogy egy konkrét munkahelyen nem lehet különbséget tenni az azonos munkát végzők és - tessék hallgatni - az azonos teljesítményt nyújtók közötti bérek tekintetében. Ehhez képest a megyei szintű átlagbéradatok egy rendkívül heterogén összetételű munkaerő-állomány bérének átlagolásával keletkeznek. Ezért nem valós az, amit ön mond. Nem mond igazat egyszerűen, képviselő úr, bármennyire is bólogat. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Gúr Nándor: Egyes! Üljél le! Taps a kormánypártok soraiból.]]
Ander Balázs képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszterhez: „Meddig tartja még cselédbéren a kormány a felügyelete alá tartozó magyar állami vállalatok dolgozóit?” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Seszták Miklós nemzeti fejlesztési miniszter úr megbízásából Fónagy János államtitkár úr fog majd válaszolni. Képviselő úr, tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Szinte berobbantak a politikai közbeszédbe a hazai munkaerőhiányról szóló hírek. A 8 plusz 6 évnyi szocialista és fideszes uralomnak betudhatóan százezerszám vándoroltak Nyugatra honfitársaink, miközben most itthon egyre nagyobb az aggodalom, hogy nem találni valamirevaló szakmunkást. Pedig a magyar exodus felelősei igazán járhatnának elöl jó példával bérügyben, hiszen a kormány jelentős munkaadó is. A Magyar Nemzeti Vagyonkezelőn keresztül több mint 170 cégben van többségi tulajdonrésze, így ezeknél a cégeknél ő diktálja a bérpolitikát. A bérfelzárkóztatást saját vállalatainak munkásain is elkezdhette volna az állam, de ehelyett a saját oligarcháinak zsebét milliárdokkal degeszre tömő, a külföldi multicégektől pedig semmiféle támogatást nem sajnáló kormányzatok bizony meglehetősen sanyarúan bántak a MÁV, a Volán vagy a Posta százezernyi dolgozójával. A Fidesz első négy éve alatt az inflációt mindössze 2,5 százalékkal meghaladó mértékben emelték ezeknek a munkavállalóknak a bérét. Ráadásul, miközben az állami cégek vezetői havi 5 millió forintot kaszálnak, a korán kelő, keményen dolgozó, de nyomorúságosan fizetett dolgozóikat a latin-amerikai egyenlőtlenségeket idéző bérszakadék aljára taszították. [[12.20]] Nem véletlen tehát, hogy egyre gyakrabban hallani fenyegető munkaerőhiányról a vasúti vagy a buszos közlekedés területéről is. Fentiek alapján kérdezem: miért nem kívánják érdemben fejleszteni ezeknél az állam normális működésének szempontjából kulcsfontosságú cégeknél dolgozóknak a bérét? Vagy előbb-utóbb nemcsak a gyárosok telepítenének ide 250 ezer idegen munkavállalót, hanem titkon a kormány is olcsó bangladesi buszsofőrökben és kongói váltókezelőkben látja a megoldás kulcsát? Ha pedig államtitkár úr, ha a válaszában a most beharangozott MÁV-os béremelésre hivatkozna, kérem, ne feledje el hozzátenni, hogy a 2017-es költségvetést megalapozó salátatörvény 10 százalékkal csökkentette a készenléti munkakörben dolgozó vasutasok fizetését, így csak azt adják most vissza, amit korábban elvettek, ez viszont nem emelés. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Köszönöm a figyelmet, várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Államtitkár úr, Fónagy államtitkár úr válaszol, tessék!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kérdéses és ön által említett társaságok alapszabálya, illetve a magyar állam többségi tulajdonában lévő társaságok létesítő okirata értelmében a tulajdonosi jogok gyakorlója kizárólag a vezető tisztségviselők bérezésének megállapítására jogosult. A munkavállalók bérének megállapítása, mint ön is tudja, a társaságok illetékes döntéshozóinak a hatásköre, ami minden évben az érdekvédelmi szervezetekkel folytatott érdekegyeztető egyeztetések eredményeként, az ezeket lezáró megállapodásokban rögzített módon történik. A társaságok többségénél az elmúlt évekhez hasonlóan a munkáltatói és munkavállalói oldal a tulajdonosijog-gyakorló támogatásával folytatták egyeztetéseiket. A magyar állam többségi tulajdonában álló társaságok jellemzően olyan kiemelt közfeladatokat látnak el, amelyek állami szerepvállalás nélkül nem lennének megoldhatók. Ezért a bérpolitika kialakításában fontos szerepet játszik a költségvetés teherviselő képessége is. Az elmúlt években a többségi állami tulajdonú társaságok döntéshozó szervei kiemelt figyelmet fordítottak a legalacsonyabb munkabérű dolgozók bérrendezésére, követve ezzel a kormányzat célkitűzéseit. Ennek eredményeként került sor az alapbér differenciált fejlesztésére, illetve különböző, öngondoskodást elősegítő intézkedésekre. A kormány egyébként életpályamodellek kimunkálásával igyekszik ezeket a polémiákat feloldani. A munkáltatói oldal, a vállalatok a jól képzett, szakmai gyakorlattal rendelkező munkaerő megőrzésére külön figyelmet fordítanak, és ezt esetenként egyszeri kifizetéssel is megtámogatják. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Sallai R. Benedek képviselő úr, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a földművelésügyi miniszterhez: „Miért mondott le a lakosság védelméről?” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Próbáltam több írásbeli kérdésben tisztába tenni azt, hogy mi is zajlik Ferihegyen és mi is zajlik az ottani környezetterheléssel és a nagy szintű zajterheléssel, de sajnos a magyar közigazgatási rendszerben, a nemzeti együttműködés rendszerében, az ide-oda passzolgató, tiszta választ nem adó, más-más hatásköröket átpasszoló rendszerében nem kaptam egyenes választ, ezért gondoltam, hogy megpróbálom most itt, a tisztelt Ház falai között megkérdezni azt, hogy mi is zajlik. ’93 óta kellene környezetvédelmi engedéllyel rendelkeznie a repülőtér fenntartójának, és ennek egyik sarkalatos kérdése a zajszennyezés és a zajterhelés kérdése. Korábban 2011. december 31-éig volt érvényes a 2006-ban megkapott engedély, de 2011-ben érdemi mérlegelés nélkül meghosszabbították az engedélyt, mert azt mondták 2006-ban, hogy semmiféle érdemi változás nincs. A ’11-ben kiadott engedély lejárt 2015-ben, ezt már több fideszes, tehát kormánypárti önkormányzat is megtámadta, fellebbeztek állampolgári kezdeményezéssel, és egyre többen állítják azt, hogy mindenféle egészségügyi határértéket meghaladó zajterhelés van az érintett területeken, Budapest X., XIV., XVI., XVII. kerületében, Ecser, Vecsés és Üllő térségében. Azért érdekes ez, mert azt mondják, hogy átlagzajt mérnek. Ez azt jelenti, hogy ha önöknek alvás közben éjfél és hajnali öt között óránként egy üstdobbal a füle mellett ütnék egyet, és utána átlagolnák ezt a zajt, akkor azt mondanák, hogy ez határértéken belül van, önök jól tudnak pihenni, mert ez az átlagzaj. Így zajlik jelenleg ez a zajmérés Magyarországon, és erre mondják azt, hogy így jogszerű az engedély. Ezen fellebbezések bírósági felülvizsgálata jelen pillanatban zajlik, de nem tűnik úgy, hogy bárki érdemben tenne annak érdekében, hogy a zajszintterhelés bármit is csökkenjen. Tisztelettel kérdezem, hogy lesz-e megoldás. Várható-e az, hogy a környezetvédelmi zajszint-határértékek betartatására ezeknél az egyébként fideszes vezetés alatt álló önkormányzatoknál érdemi előrelépés történik? Kérdezem azt: lehet-e az, hogy most az egyszer ne a határértékeket igazítsák a repülőtér igényeihez [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , hanem esetleg az egészségügyi határértékek betartatását próbálják meg megtenni a reptéren? Erre várnám megtisztelő válaszát államtitkár úrnak. Köszönöm a szót.
Nagy István államtitkár úr válaszol. Tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársam! A Budapest Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtérről beszélve fontos kiemelni, hogy egy évtizedekkel ezelőttről megörökölt problémával állunk szemben. A repülőtér közel hetven éve, a környezet védelmét biztosító jelenlegi jogi környezet kialakulását megelőzően létesült, így megelőző jellegű környezetvédelmi intézkedések meghozatalára nem volt lehetőség. Az évek során a repülőtér környezete beépült, miközben a légi forgalom nagymértékben megnövekedett. Ennek eredményeképpen alakult ki a repülőtér mai sajátos helyzete, melyben sajnos leszűkültek azok a lehetőségek, amelyekkel érdemben csökkenthető a zaj. Képviselő úr az egyedi átrepülésekre vonatkozó maximális határértékek bevezetését tartaná üdvösnek. Attól tartok azonban, nincs tisztában azzal, hogy az egyes fel- és leszállások végrehajtásának rendje mind nemzetközi repülésbiztonsági előírások által meghatározott, illetve az aktuális időjárástól is függ. Ezek betartása mellett nem marad elegendő mozgástér a környezetvédelmi szempontok érvényesítésére. Azt bizonyára képviselő úr sem vitatja, hogy a repülésbiztonság életvédelmi okokból meg kell előzze a környezetvédelmet. Sajnos, a repülőtér szoros körbeépítettsége miatt a környezetvédelmi követelmények bárminemű szigorítása csak a repülőtér forgalmának korlátozásával vagy a repülőtér áthelyezésével érhető el. Ezeknek a lehetőségeknek ma a nemzetgazdaság teherbíró képességét figyelembe véve nincs realitása. Képviselő úr az Európában általánosan elfogadott határértékek betartását követeli. Meg kell jegyeznem, hogy Európában nincsenek a légi közlekedési zajra vonatkozó, általánosan elfogadott határértékek, ezek tagállamonként változnak. Ami egységes Európában, az a repülés repülési zajstratégiai zajtérképre alapuló intézkedési tervekkel való kezelése, valamint a légi járművekre érvényes egyedi zajkibocsátási határértékek. Ezek betartását hazánkban is megköveteljük, ezen túl pedig zajgátló védőövezetek kijelölésének, illetve zajmonitorrendszer működtetésének [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] kötelezettsége is fönnáll. Az említett kötelezettségen keresztül a légi forgalom zajhatásának…
Államtitkár úr, kérem szépen…
… ellenőrzése biztosított. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Font Sándor képviselő úr, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a földművelésügyi miniszterhez: „Mikor állnak át a magyar tehenek ’GMO-mentes üzemmódba?’” címmel. Képviselő úr, parancsoljon! [[Közbeszólások az MSZP és a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Hazánkat az Európai Unióban hagyományosan a GMO-mentesség élharcosai között tartják számon. Az, hogy az Unióban valóban tagállami szinten dőlhet el egy-egy termesztésre szánt, genetikailag módosított növényfajta sorsa, nem kis részben a magyar diplomácia eredménye. Ennek köszönhetően ma hazánkban továbbra sincs lehetőség GMO-s növények köztermesztésbe vonására, a Kárpát-medence jelentős részén nem nyerhetnek teret a manipulált génállományú fajták. Ellenzéki képviselőtársaink sokszor próbálják ezt az eredményt kisebbíteni vagy félsikerként beállítani, hiszen állításuk szerint a kormány a növénytermesztésben bevezetett tiltáson túl nem tesz semmit például azért, hogy a boltok polcaira is GMO-mentes élelmiszerek kerüljenek. Szeretném eloszlatni ezt a tévhitet. A parlamentben vagy a sajtó mikrofonjai előtt könnyű bármit mondani, a háttérben viszont komoly munka folyik, és ismét kemény harcok dúlnak ezen a szinten. Hogy csak két példát említsek: egyrészt hosszú hónapokat vett igénybe a GMO-mentes termelésből származó élelmiszerek jelölési szabályaira vonatkozó rendelettervezet brüsszeli engedélyeztetése, amelyet a tej, a hús, a hal, a méhészeti termékek, a növényi élelmiszerek és a tojás, illetve a belőlük készült élelmiszerek esetében lehet majd hamarosan felhasználni. A múlt hét végén végre megjelent az erre vonatkozó rendelet is; másrészt komoly támogatási összegeket lehet igénybe venni a hazai szójatermesztésre, amely kiválthatja a GMO-s szóját, ezáltal az élő állatok etetését GMO-s takarmányokkal. [[12.30]] Folyamatosan zajlik tehát a munka, és komoly lépések történnek annak érdekében, hogy megőrizzük és minél jobban kihasználjuk a magyar mezőgazdaság egyik erősségét, a genetikailag manipulált élelmiszerek kiszorítását. Kérdezem ezért tisztelt államtitkár urat: mikor és milyen feltételekkel lehet majd alkalmazni a GMO-mentes termelés védjegyét, miért tartott ennyi ideig a brüsszeli engedélyeztetés? Várom megtisztelő válaszát.
Mielőtt megadnám a szót Nagy István államtitkár úrnak, az önök nevében is barátsággal köszöntöm a nagyatádi Ady Endre Gimnázium, Szakgimnázium, Szakközépiskola és Kollégium, illetve az Árpád-házi Szent Erzsébet Gimnázium, Óvoda és Általános Iskola diákjait és pedagógusait. Örülök, hogy itt vannak. Jó napot kívánok! Államtitkár úr, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársam! Hosszú előkészítő munka után szeptember 15-én megjelent és a holnapi napon hatályba is lép az a miniszteri rendelet, amely lehetővé teszi az élelmiszerek GMO-mentes jelölését. A jelölés használata önkéntes lesz, tehát nem kötelezettséget, hanem lehetőséget jelent az élelmiszer-előállítók számára. A gyártó a csomagoláson feltüntetheti a GMO-mentességet jelző szöveget. Amennyiben bizonyítani tudja, hogy az összetevők nem tartalmaznak GMO-t, állati eredetű termékeknél azt is igazolni kell, hogy az állatokat GMO-mentes takarmánnyal etették, és ez az élelmiszerláncban nyomon követhető.Szeretném hangsúlyozni, hogy a GMO-mentes élelmiszerek, hazai gyártású növényi eredetű élelmiszerek, méhészeti termékek, a Magyarországon termesztett takarmányt fogyasztó állatoktól származó élelmiszerek már eddig is ott voltak az üzletek polcain. Azon élelmiszer-előállítók számára, akik alapvetően hazai alapanyagokkal dolgoznak, nem fog gondot jelenteni, hogy megfeleljenek az új szabályozásnak. Ezért arra számítunk, hogy számos gyártó fog élni a rendelet adta lehetőséggel, és gyártási folyamatait a jogszabályhoz igazítva már idén feltünteti a jelölést a termékein. Azt reméljük, hogy új piaci lehetőség lesz ezen termékekben. A legnagyobb kihívást a GMO-mentes takarmányok biztosítása jelenti, mivel azok jelentős része jelenleg valóban tartalmaz szóját, amelynek döntő hányada génmódosított. Szeretném a jó hírt közölni itt, a Ház nyilvánossága előtt, hogy a Széchenyi István Egyetem Mezőgazdasági és Élelmiszer-tudományi Karán, Mosonmagyaróváron tudományos kísérletek zajlottak a szója kiváltása tárgyában. Szeretném bejelenteni, hogy ezek a kísérletek eredménnyel zárultak, extrahált repcedarával, extrahált naprafogódarával, kukoricaglutén és DDGS adagolásával olyan új takarmány-összetevőt lehetett elkészíteni, amely teljes egészében képes kiváltani a takarmányban az importszója jelenlétét. E takarmány-összetevőknek az ára alacsonyabb, mint az importszójából származó, ezért gazdaságilag is mindnyájunk számára megéri. Köszönöm szépen kérdését, kedves képviselő úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Kiss László, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszterhez: „Hol tart az állatvédelem ügye?” címmel. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Ma Magyarországon megtörténhet az, hogy egy hivatásos vadász a gazdája szeme láttára gyilkolja meg szinte mellőle a kutyáját, megtörténhet, hogy tízezrek dobják el minden büntetés nélkül háziállataikat, megtörténhet, hogy közterületre kitett mérgekkel vagy állateledelbe tett szögekkel gyilkolnak kutyákat, macskákat. Az MSZP-nek az a célja, hogy az állatgyilkosok, állatkínzók börtönbe kerüljenek. Éppen ezért törvényjavaslatokat is nyújtottunk be, és állatvédelmi munkacsoportot is alakítottunk ezzel a céllal. Amikor hírét vettük annak, hogy önök is dolgoznak a törvények szigorításán, akkor a nyár folyamán elküldtük javaslatainkat, amelyekben többek között javasoltuk a büntető törvénykönyv és az eljárási törvények szigorítását, megváltozását a tekintetben, hogy aki feljelentő az állatkínzás ügyben, az is legyen fél, annak is legyen szerepe a nyomozás, illetve a büntetendő cselekmény leállítása kapcsán. Javasoltuk, hogy az állat ne legyen dolog a Ptk.-ban, hanem legyen egy más megfogalmazás, amely szintén az állatok jogait jobban megfoghatóvá teszi. Javasoltuk, hogy az állatvédelmi jelzőrendszer épüljön újra és javasoltuk, hogy egy differenciáltabb, szigorúbb büntetése legyen az állatkínzóknak, az állatgyilkosoknak. Azt gondoljuk, hogy állatgyilkosok közt is cinkos, aki néma. Éppen ezért szeretném kérdezni az államtitkár urat, hogy miközben önök a törvények szigorítását ígérték az állatvédőknek, hol tart az ügy, és történt-e bármi az ügyben a vonatkozásban, hogy a felelős állattartás kérdése, az állatvédelem ügye megjelenjen a képzésekben, az oktatási intézményekben, a tantervekben. Várom államtitkár úr válaszát.
Völner Pál államtitkár úr válaszol. Tessék!
Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ismételten le kell szögeznünk, hogy jogos az állatvédőknek és a jóérzésű állampolgároknak azon igénye, hogy az állatok megfelelő védelemben részesüljenek. A problémák azonban sokkal összetettebbek annál, hogy az MSZP által javasolt hangzatos, de eredményre nem vezető „emeljük meg a büntetési tételt” megoldással egyszerűen rendezhetőek lennének. Ezt mondják a civil szervezetek is. A minisztérium április elején konzultációt tartott a civil szervezetekkel és a tárgyalás során egyértelművé vált, hogy a civil szervezeteknek is elsődleges célja a hatékony megelőzés, azaz, hogy ne forduljon elő az, hogy bárki állatot kínoz, bántalmaz. A szervezetek úgy látják, hogy az állatok sérelmére elkövetett cselekmények megelőzése és visszaszorítása céljából az első és legfontosabb feladat a megfelelő magatartás, az állatokról való gondoskodásra való nevelés, oktatás és a felelős állattartás körülményeinek a megteremtése.A másik fontos feladat annak elérése, hogy a civil szervezetek és a hatóságok hatékonyan tudjanak együttműködni. Ez tehát az a szabályozási vonal, amely együttesen eredményezheti, hogy javuljon a helyzet. A konzultáció eredményeként megállapodás született arról, hogy a civil szervezetek e három kérdéskörnek megfelelően munkacsoportokban teszik meg majd a javaslataikat, és ez a munka azóta is folyik, ebbe a munkába be lehet kapcsolódni, náluk lehet érdeklődni, hogy pontosan hol tart. A büntetőjogi szankciókra visszatérve elmondható, hogy a bíróság jelenleg is kiszabhat végrehajtható szabadságvesztést. Ennek három év lehet a felső határa. Tehát inkább a jogalkalmazás körülményei, amelyek az új szabályozásnak megfelelően alakulnak, nem követték talán még a társadalmi igényeket, és abban az esetben szabható ki, amennyiben ez valóban indokolt. Elsősorban az emberi élet védelmére kell koncentrálnunk, ehhez viszonyítva lehet az állatok védelmét megvalósítani. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Hegedűs Lorántné képviselő asszony, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszterhez: „Mikor számoltatják el végre a hanyagul működő víziközmű-társulatokat?” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt években Magyarország jelentős területén valósult meg EU-s támogatásból csatornahálózat-építés. Sajnos, a hozzánk érkező számtalan panasz arra utal, hogy a beruházások alatt jó pár szabálytalanság történhetett, így például az azok lebonyolításában közreműködő víziközmű-társulatok működése kapcsán. A csatornahálózat építésébe bevont lakosság komoly anyagi áldozatot vállalt a kivitelezés költségeinek fedezésére, ezért joggal várnák el a víziközmű-társulatoktól a rendszeres tájékoztatást, az átlátható működést, de sok esetben hiába. Ezzel kapcsolatban hadd utaljak arra, hogy a Belügyminisztérium államtitkára, Hoffmann államtitkár úr levélben kérte a vízügyi igazgatóságoktól, hogy különös figyelmet fordítsanak a KEOP-támogatásból megvalósuló beruházásokra, mivel a legtöbb esetben az egyes víziközmű-társulatok különböző indokokkal, például az alaptevékenységüktől eltérő beruházások, a beszedett érdekeltségi hozzájárulások elszámolásával késlekednek. Egypár esetet most hadd említsek: ilyen volt például Karánycsond, Bükkösd, Kistelek, Baks, Simontornya, Jánoshalma - tényleg csak hogy a legutóbbi néhány példát felsoroljam. Ugyanakkor az is tény, hogy a kormányzat elősegítendő a csatornaberuházások mielőbbi befejezését, BM-önerőalapból majd’ minden település számára juttatott kiegészítő támogatást a legutóbbi években. Így ezen fejlesztések százszázalékosan központi finanszírozásból valósulhattak meg, azaz az eredetileg kalkulált lakossági hozzájárulásoknak csak töredék részére lehetett szükség. Csakhogy erről a lakosokat nem értesítik az illetékesek, sőt sok esetben megtagadják az ezzel kapcsolatos információszolgáltatást. Kérdezem: mikor számoltatják el végre a hanyagul működő víziközmű-társulatokat, mikor tesznek már érdemi lépéseket ezen ügyekben a szakmai felügyeletet ellátó hatóságok? Várom érdemi válaszát. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Pogácsás Tibor államtitkár úr válaszol. Tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Az önkormányzati csatornaberuházások, illetve a települési csatornaberuházások megvalósításánál valóban az egyik leggyakrabban alkalmazott módszer, amikor is a településen egy víziközmű-társulatot hoztak létre. [[12.40]] Ez a víziközmű-társulat, bár nem az önkormányzati törvény alá tartozó társaságként működik, és így a szabályozás kapcsán sem az önkormányzatokra vonatkozó szabályozás érvényes rá, de mégiscsak úgy működik egy picit, mint egy önkormányzat, hiszen a településen élők, akik tagjai, a törvény erejénél fogva egyébként kötelezően tagjaivá válnak egy ilyen társulatnak, ők dönthetik el és ők döntik el taggyűlésen, hogy mekkora támogatást fizetnek be, és azt mire lehet használni. Amikor a beruházás végére érnek, akkor el kell hogy számoljanak a lakossággal, illetve át kell hogy adják a követeléseket, illetve a megmaradt pénzeszközt és a vagyont az önkormányzatnak. Való igaz az - és itt nem feltétlenül csak a hanyagság jelenik meg -, hogy a víziközmű-társulatok egy részénél magánál a társulati szervezésnél, a lakossági önerő meghatározásánál, közvetlenül a víziközmű-beruházás létesítéséhez kapcsolódó helyreállításon túl, magyarul új utak építését is bekalkulálják a lakossági befizetésekbe, és amennyiben ezt a társulat tagjai elfogadják, így is járnak el. Az önkormányzatok részére biztosított önerő feltétele egyébként az, hogy nincs meg a teljes fedezet a beruházásra, tehát az állam, a Belügyminisztérium az önkormányzati önerő alapból azért biztosít fedezetet, hogy a hiányzó önerő kipótlásra kerüljön. Tehát ha a társulat rendelkezik ezzel, akkor itt gyakorlatilag egy dupla finanszírozás jön létre, azonban ezeknek a számonkérése, visszaszolgáltatása nem az önkormányzati törvény alapján történhet, illetve nem a hagyományos úton történhet, hanem ezeket sajnos [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] mind egyedi úton kell visszaszerezni a lakosságnak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Hadházy Ákos képviselő úr, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Adventi humánerőforrás-fejlesztés?” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Nem gondoltam, hogy ennyire aktuális lesz a kérdésem: most hallottuk a hírt, hogy az egyik képviselőtársuk feleségénél elvileg házkutatást tartottak. A Dél-Békés Mezőgazdasági Termelőiért Alapítvány kurátora szintén köthető Simonka Györgyhöz, mert a fideszes képviselő több korábbi cégében is megjelent tulajdonosként. Ez az alapítvány elvileg több száz millió forintért fejlesztette Dél-Békésben a humán erőforrást, azonban sok kérdés vethető fel. Például, hogyan magyarázza ön, hogy ez az alapítvány egyszerű egészségügyi szűrővizsgálatokra, vércukormérésekre, vérnyomásmérésekre ugyanazt a három, egészségügyi profillal nem rendelkező budapesti kft.-t, többek között a Mengyi Rolandnál bábáskodó Public Sector Kft.-t kérte fel ajánlattételre Pusztaottlakán is, Cecén is és Lajoskomáromban is - ezek több száz kilométerre vannak Békés megyétől. Ön szerint miért nem egy helyi orvos vállalkozót kértek fel ajánlattételre? Illetve ön szerint hány százalék a valószínűsége annak, hogy a Magyarországon jelen lévő több ezer egészségügyi kft.-ből pont ezt a három, nem egészségügyi kft.-t választották ki minden helyszínen? Illetve hogyan magyarázza meg ön, hogy emberierőforrás-fejlesztési programra irányuló szakértői kapacitásra 88 millió forintért, azaz naponta 40 ezer forintért bíztak meg cégeket? És ön szerint mi köze volt ennek a megbízásnak a TÁMOP 4.2.2.D/15/1/KONV jelű, „Interdiszciplináris kutatói teamek felkészítése nemzetközi programokban való részvételre az alapkutatás és a célzott alapkutatás területén” projekthez a Kodolányi Főiskolán? Illetve azt is tudni kell, hogy keretmegállapodást kötöttek emberi erőforrás fejlesztésére 125 millió forintért 1100 szakértői napra, ebből 320 marketingszakértői nap volt. Ennek időpontja 2015. november 30. és 2015. december 31. volt. Hogyan fejlesztették ön szerint adventkor a humán erőforrást? Illetve van-e szükség arra, hogy 113 ezer forint/napért adventkor humán erőforrást fejlesszen [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] a Simonka Györgyhöz köthető alapítvány? Köszönöm szépen.
Rétvári államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! [[A dr. Hadházy Ákos mellett helyet foglaló dr. Harangozó Tamás felé:]] Látom, hogy az LMP és az MSZP együttműködése már tökéletesen jól működik, hiszen önök egyeztettek itt a felszólalás előtt. Gondolom, a pontos szöveget is tisztázták egymás között, hogy minek kell elhangzania. [[Z. Kárpát Dániel közbeszólása. Gőgös Zoltán: Államtitkár úr! Válaszolni kellene a kérdésre. Cseresnyés Péter: Éppen azt teszi!]] Érdekes, hogy azok, akik az LMP önállóságának ígéretével érkeztek a parlamentbe, már az első felszólalásaiknál se tesznek mást, mint a Szocialista Párt frakcióvezető-helyettesével egyeztetnek itt, mindnyájunk orra előtt, nyilvánosan, nem is titkolva, hogy ennek a felszólalásnak a tartalmát is közösen hozták létre. [[Gőgös Zoltán: Mi lesz Simonkával? Mikor megy a börtönbe?]] Nem tudom, arra szavaztak-e az LMP választói 2010-ben vagy 2014-ben [[Dr. Hadházy Ákos: Mi a válasz?]] , hogy a szocialistákkal egy követ fújjon az LMP, de lehet, hogy ez önnek nyilvánvalóan másfajta képviselői krédóját jelenti itt a parlamentben. Ami a kérdéseit illeti, tisztelt képviselő úr, ön is nagyon jól tudja, hiszen nagyon sok sajtótájékoztatót tartott már ilyesfajta kérdésekről, nem volt olyan nyilvános adat, amit össze ne kötött volna más nyilvános adattal a TÁMOP-ok, TIOP-ok és egyéb európai uniós források kapcsán, és aminél ne mondta volna, hogy bármekkora összeg kerül elköltésre, az ne lenne korrupció. Ha valami magas összeg volt, azért mondta, hogy ez korrupt; ha valami alacsony összeg volt, akkor meg azt mondta, hogy ez ezért szabálytalan. Itt is önnek nyilván nem minket kell megkérdezni, hanem az ajánlatkérőket, tehát Cece nagyközség önkormányzatát, Lajoskomárom önkormányzatát. Nekik vannak nyilvános döntéseik is, amelyeket a képviselő-testület meghozott, ezeket ön is nagyon jól tudná tanulmányozni. De önnek nem az a célja, hogy felderítse a valóságot, nem az a célja, hogy ezekre a kérdésekre, amiket feltesz, valós választ kapjon, hiszen akkor az önkormányzatok honlapján nézné meg a határozatok tárát, és abból silabizálná ki a megoldást, hanem az a célja nyilvánvalóan, hogy itt folytassa azt a sajtótájékoztató-sorozatát, amit eddig elkezdett, és ami önt a parlamentbe is bejuttatta ezek szerint az LMP döntéshozó testületei nyomán. Azért arra felhívnám a figyelmét arra, tisztelt képviselő úr, hogy [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] az ön által is megismerhető pályázati útmutató hetedik része szerint a közbeszerzési eljárások szabályos lefolytatásáért kizárólag a kedvezményezett mint ajánlatkérő felel. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! Varga László képviselő úr, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszterhez: „Miért különböztetik meg az oktatást segítő munkatársakat, technikai dolgozókat?” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Balog Zoltán miniszter úr képében Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni, aki már önként jelentkezik is arra, hogyha nem ismertettem volna. Először halljuk a kérdést!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Februárban önök fűt-fát ígértek akkor, amikor tele volt a Kossuth tér tüntetőkkel a pedagógusdemonstrációk idején, amelyek Miskolcról indultak. Akkor megígérték azt is, hogy kétszer 35 ezer forint bérkiegészítést adnak az oktatást segítőknek, technikai dolgozóknak, azoknak, akiknek a legkisebb a bére a magyar oktatás rendszerében. Sokuk nettó bére épphogy meghaladja ezt az összeget havonta, hiszen alig van nettó 70 ezer forint fölött. Aztán pedig mi lett a valóság? Igazából csak az állami intézményfenntartás rendszerén belül dolgozó, ilyen oktatást segítő technikai dolgozók kapták meg ezt a bérkiegészítést, a többiek kimaradtak, pedig nem erről szóltak az ígéretek. Kik maradtak tehát ki? Nyilván az önkormányzati intézményfenntartók körében dolgozók vagy adott esetben az óvodai dajkák, karbantartók, tényleg olyan emberek, akik áldozatkészen dolgoznak a magyar oktatásért, a gyermekeinkért, de ugyanakkor a legnehezebb sorban vannak. Ha egy kicsit is fontosnak tartaná a Fidesz és a kormány az oktatást ma Magyarországon, és a technikai dolgozók sorsát is, akkor nyilván nem különböztetnék meg őket aszerint, hogy milyen fenntartó alatt dolgoznak. A béremeléshez, illetve a bérkiegészítéshez szükséges összegek egyébként rendelkezésre állnának a költségvetésben, tehát létre lehetne hozni olyan sort, amiből ezt támogatni lehetne. Számtalan luxuskiadást lehet sorolni, amelyből ezt finanszírozni lehetne ezeknek a munkavállalóknak. A kérdés tehát adott: kívánnak-e valóban segíteni az oktatást segítő technikai dolgozóknak? Megadják-e nekik a megígért kétszer 35 ezer forintos bérkiegészítést, attól függetlenül, hogy ők milyen fenntartó alatt dolgoznak, vagy tovább hazudoznak nekik? Várom válaszát, államtitkár úr.
Rétvári államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ön is tudja, hogy jóval többről van szó, jóval több többletforrásról és jóval több juttatásról is, amit a nevelő-oktató munkát közvetlenül segítő dolgozók, munkatársak kaphattak az elmúlt időszakban. Úgy gondoltuk, hogy nyilván a pedagógusok azok, akiknek elsősorban az életpályát, az ebből fakadó nagyobb megbecsültséget kell kínálni, de igyekeztünk másoknak is további előrelépési lehetőséget adni. Ennek az egyik legfontosabb része szerintem az, hogy a jövő évi költségvetésben az idén eredetileg elfogadotthoz képest 104 milliárd forinttal többet fordítunk az oktatás egészére. Tehát itt mindegy, hogy milyen fenntartóról beszél a képviselő úr, 104 milliárd forint pluszforrás lesz jövőre, amit az ott dolgozókra, de legfőképpen a diákokra tudunk fordítani. Már 2015. szeptember 1-jétől azok a dolgozók, akik az ön által említett körben vannak, de pedagógus képzettséggel rendelkeznek, bekerültek a pedagógus életpályába, ez jóval magasabb jövedelmet jelentett nekik. [[12.50]] A Klebelsberg Intézményfenntartó Központ a tavalyi évben 50 ezer forintot biztosított, az idei évben pedig kétszer 35 ezer forintot biztosít nekik mint plusz béren kívüli juttatást. De az igazán fontos előrelépés szerintem nem ez lesz, hiszen ezek egyszeri évi juttatások voltak, hanem az a mindenkire kiterjedő többlet, ami 2017. január 1-jén történik, és ami egy 10 százalékos bérnövekedést jelent. Ennek a 7 százaléka fix, amit mindenki meg fog kapni a nevelő-oktató munkát közvetlenül segítők közül, 3 százaléka pedig teljesítményarányos, amiből a jobbak bérét nagyobb mértékben lehet emelni, pont azért, hogy ez a 3 százalék szabad döntése legyen az intézmények vezetőinek. S azt kell mondanom, hogy ezek a bérek igencsak szépen emelkedtek az oktatásban a pedagógusok között is. Egy egyetemi végzettségű általános iskolai matematika-fizika szakos tanár például 226 ezer forintról 346 ezer forintra emelkedett jövedelemmel rendelkezik, míg egy logopédus esetében 147 ezer forintról 215 ezer forintra, egy tanító esetében pedig 181 ezer forintról 317 ezer forintra emelkedett a bér. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Pintér Tamás képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszterhez: „Miért nem érdekelt a kormány Magyarország utolsó vasgyárának megmentésében?” címmel. Tessék!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Ha él a gyár, él a város. Dunaújvárosban szállóigévé vált ez a mondat, amióta a Dunaferr Zrt. vezetői tömeges létszámleépítést jelentettek be évekkel ezelőtt. Jelenleg komoly aktualitása van a fenyegetésnek, hiszen a mai napig több száz vasműs dolgozót bocsátottak el, az idén pedig újabb háromszáz fő menesztését ígérte a cégvezetés. A probléma tehát országos jelentőségű, hiszen a cég 2014-es mérlege már 21,1 milliárd forintos veszteséget mutatott. Ebből a számból is érzékelhető, mekkora veszélyben van a hazai acélgyártás utolsó bástyája. A vasmű fenntartása tehát kormányzati beavatkozást igényelne, amit mind ez idáig hangzatos ígérgetésekkel helyettesítettek. Szijjártó Péter miniszter úr július 25-én Dunaújvárosban járva személyesen is szembesülhetett a problémákkal Szergej Gorkovtól, a Vnyesekonombank vezérigazgatójától, ennek ellenére konkrét megoldási javaslatról nem értesülhettünk. A Jobbik már három éve megoldási javaslatcsomagot nyújtott be, amelyben javasolta, hogy a kormány kössön stratégiai partnerségi megállapodást az ISD Dunaferr Zrt.-vel, javítva a térség foglalkoztatási helyzetét, elősegítve a jövő szakembereinek képzését és helyreállítva az együttműködést a vasmű magyar beszállítóival. Személyes célom egyébként a vasmű megmentésével egyben a városom, Dunaújváros megmentése is, illetve hogy a stratégiai fontosságú hazai acélgyártást megőrizzük. Éppen ezért három kérdés merül fel. Miért érdekelt a kormány Magyarország utolsó vasgyárának tönkretételében, illetve miért nem érdekelt a Dunaferr Zrt. megmentésében? Mennyiben segíti a cég életben maradását, ha az OTP felvásárolja a Vnyesekonombank ukrán pénzintézetét, Prominvest Bankot? Mi valósul meg a közeljövőben miniszter úr Dunaújvárosban tett hangzatos ígéreteiből, ami a paksi fejlesztésben való vasműs részvételről, illetve a Dunaferr modernizálásáról szólt? Megtisztelő válaszát előre is köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Varga Mihály miniszter úr képében Cseresnyés Péter államtitkár úr válaszol. Tessék!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Először is szeretném leszögezni, a kormány érdekelt abban, hogy a Dunaferrnél megmaradjanak a munkahelyek és a Dunaferr továbbra is működjön. Azt mondhatom, az elmúlt időszakban minden intézkedést megtett és most is megtesz annak érdekében, hogy ez így folytatódjék, hogy a Dunaferr a továbbiakban is munkát tudjon adni és munkát tudjon végezni. A Nemzetgazdasági Minisztérium az OFA közreműködésével működtetett munkaerőpiaci program keretében 2017 végéig biztosítja a támogatást és az együttműködést a foglalkoztatási kérdésekben, tehát ez jelenthet valami garanciát az ön számára is, hogy az előbb elhangzott mondat komoly valóságtartalommal rendelkezik. Egyébként szeretném megjegyezni, a térség mindamellett, hogy a Dunaferr nehézségekkel küszködött az elmúlt években, jelentős eredményeket tud fölmutatni a foglalkoztatás területén, hisz a munkanélküliségi mutatója a 2010-es 8 százalékról 2016-ra 4 százalékra csökkent. A Dunaferr finanszírozását sajnos az ukrajnai konfliktus is hátrányosan érintette, és a cég versenyképessége folyamatosan csökkent. Szijjártó Péter miniszter úr 2016. július 25-én találkozott Szergej Gorkovval, a Vnyesekonombank újonnan kinevezett elnökével. A tárgyalás során a miniszter úr elmondta, hogy Magyarország érdekelt a Dunaferr továbbfejlődésében és a munkavállalók munkahelyének megmentésében. Felvetette, hogy a magyar kormányzat kész lenne beszállni a vállalatba, ami segíthetné a Dunaferr pénzügyi és gazdasági helyzetének normalizálását. Ezzel szeretném igazolni az első mondatomat, hogy érdekelt a kormány abban, hogy a Dunaferr fennmaradjon. A tulajdonosok jelezték, hogy a cégcsoporton belül a Dunaferr helyzete a jobbak közé tartozik, így mindenképpen érdekeltek a magyarországi vasmű fejlesztésében. Ennek jó példája az új vaskohó júliusi átadása, ami komoly minőségi fejlődést eredményez a Dunaferr számára. Remélem, hogy ezek az érvek, ezek a tények megerősítik önt abban, hogy a kormány mindent megtesz annak érdekében, hogy a Dunaferr folytathassa a munkát. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Sallai R. Benedek és Ikotity István képviselő urak, az LMP képviselői, kérdést kívánnak feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Belátja-e a Kormány a hibáját, és megadja-e minden nyugdíj előtt álló pedagógusnak a béremelést?” címmel. Ikotity képviselő urat illeti a szó. Tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány tavasszal egyértelmű ígéretet tett a pedagógustársadalom felé, megígérték, hogy a nyugdíj előtt álló pedagógusokat automatikusan továbbléptetik a pedagógus II. kategóriába, amivel természetesen béremelés is jár az életpályamodell szerint. A tanévkezdéskor kiderült, hogy a kormány megszegte ezt az ígéretét is. A vonatkozó kormányrendelet értelmében ugyanis kivételt képeznek azok, akik korábban sikertelenül vettek részt a minősítési eljárásban. Így akik korábban jelentkeztek minősítési eljárásra, de például nem töltötték fel a portfóliójukat, büntetésül nem léphetnek tovább a pedagógus II. kategóriába, és nem kapják meg az ezzel járó béremelést sem. Összesen 1323 pedagógust büntettek meg így. Az LMP szerint a kormány diszkriminálja ezeket a pedagógusokat, ezért fordultunk az ombudsmanhoz is, eljárását kérve. Álláspontunk szerint a kormány azzal, hogy kizárta az automatikus átsorolás alá eső személyek közül azokat, akik korábban sikertelenül vettek részt a minősítési eljárásban, miközben minősítési eljárás nélkül tette lehetővé a pedagógus II. fokozatba történő átsorolását azon személyeknek, akikre 2016. szeptember 1-jén hét év vagy annál kevesebb idő volt irányadó az öregségi nyugdíjkorhatár betöltéséig és az öregségi teljes nyugdíjhoz szükséges szolgálati idő megszerzéséig, hátrányos megkülönböztetést valósított meg. Tisztelt Államtitkár Úr! Hogyan lehetséges az, hogy azonos korú, azonos tudású pedagógusok között különbséget tesznek? Azokat pedig, akik nem töltöttek fel portfóliót, bár jelentkeztek az eljárásra, miért büntetik azokhoz képest, akik nem is jelentkeztek eljárásra korábban sem, és az idén már nem is kell jelentkezniük? Korrigálja-e a kormány a hibáját, megadják-e végül minden nyugdíj előtt álló pedagógusnak a béremelést? Várom válaszát.
Rétvári Bence államtitkár úr válaszol.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A pedagóguséletpálya-rendszer számtalan ösztönzőt tartalmaz arra, hogy a pedagógusok maguk is képezzék magukat tovább, s minél jobb minőségben oktassák a diákokat. Ennek része a pedagógus I.-ből a pedagógus II. fokozatba lépés, s ennek fontos része a mestertanári vagy más címeknek a megszerzése. Éppen ezért ez egy jelentős anyagi előrelépést is jelent minden tanárnak. Így próbáljuk ösztönözni azt, hogy ki-ki többet vállaljon a gyermekek érdekében. Aki többet és jobban foglalkozik a gyerekekkel, s ezáltal a gyerekek teljesítménye is jobb, azok magasabb fizetést kapnak, mint akik csak az átlag normál munkavégzést kívánják elvégezni. Bízunk benne, hogy ezzel javul az oktatás színvonala is, hiszen már van lehetőség a minőség elismerésére. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] A köznevelési kerekasztallal párhuzamosan köznevelési fórumok zajlottak országszerte, s itt nagyon sokan fölvetették, hogy azok esetében, akik már nem sok évvel állnak a nyugdíj előtt, megtartsuk ezt a rendszert, tehát a 30-40 éves pedagógusokhoz hasonlóan náluk is akkor legyen fizetésemelkedés, ha többletteljesítményt nyújtanak - hiszen mi nyilván készek vagyunk minél többet fizetni a pedagógusoknak -, de a többletért többletteljesítményt is várunk el. Végül a köznevelési kerekasztalon az a megállapodás született, hogy legyen egy kedvezményezett kör, akiknek ehhez a többletfizetéshez pontosan az eltöltött, mondjuk, 35 év munka okán nem kell többletteljesítményt is letenni, tehát nem kell a minősítési eljáráson végigmenni. [[13.00]] Éppen ezért, ahogy ön is mondta, 15 ezer pedagógus került átminősítésre. Ugyanakkor, ahogy az a 2016. június 21-én készült tájékoztató anyagban - amit az iskolák is megkaptak az Oktatási Hivatalon keresztül, az a címe, hogy A kerekasztal-tárgyalások eddigi eredményei, ez egybecseng az előtte, május 12-én és máskor olvasható hírekkel - volt egy olyan rész, hogy akik a minősítési eljárást elindították, de azt nem fejezték be sikeresen, náluk ez az emelés nem automatikus.Hogy az ő esetükben mi okozta azt, hogy ők jelentkeztek a vizsgára, de mégsem lett sikeres, most is vizsgáljuk, most is megnézzük, hogy ez azért van-e, mert ők maguk nem nyújtottak kellő teljesítményt, vagy más ok volt emögött, és igyekszünk egy mindenki számára méltányos megoldást találni. De 15 ezer, nyugdíj előtt álló pedagógusnál így is rendeztük ezt a kérdést. Köszönöm.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat. Heringes Anita képviselő asszony, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Nem kéne szemétre dobni az NKHV-t?” címmel. Heringes Anita képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen a szót. Önök április 1-jével államosították a hazai szemétszállítás díjfizetését, és létrehozták a Nemzeti Hulladékgazdálkodási Koordináló és Vagyonkezelő Zrt.-t. Április 1-jétől augusztus végéig mégsem volt képes kiküldeni az előző negyedéves számlákat a lakosság számára. Mi nyáron önöket figyelmeztettük, azt a választ kaptuk, hogy nyugodjunk meg, augusztus végéig minden lakos megkapja ezt a számlát. Hát, a mai napig sokaknak nem érkezett meg a számla, pedig most már a következő negyedévet kéne kiküldeniük. Az emberek vidéken joggal aggódnak, hogy két negyedéves számlát 30 napon belül hogy fognak tudni kifizetni. Nagyon sok család számára ez egy megterhelő összeg lesz. Egyetlenegy dolog van, amiben ez a cég jobban teljesít ma: a pazarlás és a pénzköltekezés saját magára. Havonta 11 150 euróért bérel magának belvárosi irodát, ez 3,5 millió forint. Az átlagbér 410 ezer forint azoknak, akik itt dolgoznak, és 18 darab, felső középkategóriás gépjárművet béreltetnek maguknak közbeszerzéssel. Számoljuk ki: ha 58 ember dolgozik itt, és 18 felső középkategóriás gépjárművet bérelnek, akkor minden harmadik ember felső középkategóriás kocsival fog járkálni ennél a cégnél. Egy a kérdésem, uraim: összekeverte valaki a személyszállítást a szemétszállítással? Mert csak akkor tudom elképzelni, hogy ilyen kocsikat kell maguknak beszereztetni. Éppen ezért kérdezem: egy monopolhelyzetbe hozott állami cég - ugye, a lakosság nem választhat más szolgáltatót, mert csak ez az egy van -, ha hibázik, akkor nem az lenne a normális, hogy a kormány vállalja a felelősséget ezért a hibáért? Létrehozott egy céget. A felelősség egy dolog lenne, hogy egy negyedéves számlát elengednek a lakosság számára. Nem sikerült kiküldeni, nem sikerült teljesíteni a szolgáltatást, a minimum, hogy vállalják a felelősséget érte. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A választ Szabó Zsolt államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Szeretném felvilágosítani, hogy az NKHV nem szolgáltató, hanem közszolgáltató cég. Az MSZP már számtalan alkalommal vizionálta az összeomlást [[Dr. Rétvári Bence: Csak az MSZP omlott össze.]] július 1-jétől megáll ez a szolgáltatás, ez történik, az történik. Az önök állításai akkor és most sem felelnek meg a valóságnak. [[Folyamatos közbeszólások az MSZP padsoraiból.]] A számlák közel 70 százalékát már megkapták a fogyasztók. A maradék 30 százalék nyomdai feldolgozás alatt áll, vagy éppen postai kézbesítés alatt van. Az NHKV 15 napos határidőt állapított meg a díjfizetési kötelezettségek teljesítésére, csúsztatott fizetési lehetőséget nyújt, és akiknek fizetési nehézségeik vannak, részükre egy halasztott fizetést, úgynevezett részletfizetést biztosít. Egyébként csak megjegyzem, hogy a tárgyalások Budapest fővárossal is lezajlottak, és itt is a következő közgyűlésre már a megállapodás beterjesztése kerül.Április 1-je óta megtörtént a közszolgáltatási terv kidolgozása, a szolgáltatási díj előfinanszírozása megindult. Folyamatban van a vagyonkataszter fölállítása és az ehhez kapcsolódó pályázatok és fejlesztések kiírása és megvalósítása. Az NHKV saját számlázási rendszerének kialakítása pedig folyamatosan történik. Önök néhány hónappal ezelőtt még azt mondták, hogy nem működik a hulladékszállítás, ezért mindenképpen lépjünk gyorsan. Itt vannak a gyors lépések. A hulladékgazdálkodási közszolgáltatási rendszer átalakítása még nem zárult le. A kialakított rendszer már üzembiztosan működik. Kérem, hogy hagyjanak fel a lakosság félrevezetésével és azzal a politikával, amivel próbálnak zavart okozni. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Arra kérem képviselőtársaimat, hogy a hangos, kicsattanó örömteljes üdvrivalgásokat, ha lehet, egy kicsit mellőzni szíveskedjenek. Tisztelt Országgyűlés! Szávay István képviselő úr, a Jobbik képviselője, az Országgyűlés jegyzője kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszterhez: „Miközben a Kormány minden erejével megpróbálja az urnáktól távol tartani az országot elhagyó, lakcímmel rendelkező állampolgárokat, aközben az elszakított területeinkről akár halottak nevében is lehet szavazni?” címmel. Parancsoljon, jegyző úr! Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Egy névjegyzékbe felvett, magyarországi lakcímmel nem rendelkező választópolgár, tehát határon túli vagy a világ más pontján élő magyar halála esetén a hozzátartozóknak kell kérni a névjegyzékből való törlést, ellenkező esetben a Nemzeti Választási Iroda akár tíz évig is postázza neki az éppen aktuális szavazásilevél-csomagot, mivel ennyi ideig nem kell az illetőnek ismét regisztrálnia. Számos olyan eset képzelhető tehát, amikor visszaélhetnek az elhalálozott választópolgárok levélszavazataival. Miközben tehát a magyarországi lakcímmel rendelkező, de külföldön élő magyarok a kormánypártok felháborító ellenállása miatt csak nagy nehézségek árán, a külképviseleteken tudnak szavazni, a magyarországi lakcímmel nem rendelkezők helyett akár azok halála után tíz évvel is voksolhatnak illetéktelenek. Ez pedig megingathatja a választások tisztaságába vetett közbizalmat, különösen annak fényében, hogy a fenti visszaéléseknek ily módon tág teret adó levélszavazatok döntő többségét 2014-ben a kormánypártok kapták.A Jobbik szerint ez a szabályozás semmiképpen sem tartható fönn a 2018-as választások esetében. Az csak akkor lehet legitim, ha külön regisztrálnak a részt venni szándékozó, lakcímmel nem rendelkező magyar állampolgárok. Ezek alapján kérdezem államtitkár urat, a kettős állampolgárság bevezetése óta összesen hány, magyarországi lakcímmel nem rendelkező magyar állampolgár esetében jelentették a hozzátartozók az adott személy halálát a magyar hatóságok felé. Szándékában áll-e a kormánynak az elmondottak alapján módosítani a választási eljárásról szóló törvényt? A törvény változatlanul hagyása esetén ön szerint maradéktalanul garantálható-e a jövőben megrendezendő választások tisztasága? Végül pedig: helyesnek és igazságosnak tartja-e ön azt, hogy miközben minden erővel a kormány és a kormánypártok megpróbálják az urnáktól távol tartani az országot elhagyókat, aközben az elszakított területeinkről akár halottak nevében is lehet szavazni? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. A választ Völner Pál államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr! [[A jegyzői széket Földi László foglalja el.]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az első kérdéssel összefüggésben jelzem, hogy a minisztérium nem rendelkezik semmilyen információval arról, hogy hány, magyarországi lakcímmel nem rendelkező személy esetében jelentették a hozzátartozók az adott személy halálát, mivel a választási eljárásról szóló törvény rendelkezése szerint a Nemzeti Választási Iroda törli a központi névjegyzékből azt, aki elhunyt, vagy aki elveszítette a választójogát. Tehát itt nincs minisztériumi hatáskör. Amennyiben változtatásokra vannak javaslatok, természetesen a kormánypártok erre nyitottak. Megjegyzem, ez kétharmados törvény, tehát az ötpárti egyeztetés mindenképpen szükséges hozzá. Ha a gyakorlatban is keresztülvihető és biztonságosabb javaslatokat tudnak tenni, ezeket meg tudjuk tárgyalni. A negyedik kérdés kapcsán elmondhatom, hogy a szabályozásban foglalt különbségtétel azért indokolt, mert ha a választópolgárok széles köre számára biztosítaná a törvény a levélben szavazás lehetőségét, az adhatna éppen visszaélésekre lehetőséget. Nézzük meg, mi történt a szomszédos Ausztriában nemrégiben! Ugyanis egyáltalán nem ellenőrizhető, hogy aki bejelenti, hogy külföldön fog tartózkodni, az valóban ott is fog tartózkodni, így tehát következmények nélkül tehetnének olyan nyilatkozatot, amellyel veszélyeztetnék a választás tisztaságát.A levélben szavazással kapcsolatban az Alkotmánybíróság határozatban kimondta, hogy a kifogásolt szabályozás nem érinti, ezért nem is korlátozza az aktív választójog részét képező szavazati jogot, az alapjog gyakorlását, a szavazás módját meghatározó technikai szabály nem zárja ki a szavazásból a külföldön tartózkodó magyar állampolgárokat, szavazhatnak külképviseleten, hazatérhetnek, akárcsak a korábbi szabályozás szerint, és ahogy az uniós államok többségében ez le van szabályozva. Fontos megjegyezni, hogy a magyarországi lakóhellyel rendelkező választópolgár esetében sokkal közvetlenebb és erősebb a kapcsolat, mint akik külhoni magyarként szerezték meg az állampolgárságot, így intenzívebb kapcsolat keretében a szavazás e módja fenntartható. Köszönöm a kérdést. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Sallai R. Benedek és Ikotity István képviselő urak, az LMP képviselői, kérdést kívánnak feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mikor teszik nyilvánossá a riói olimpia beszámolóját?” címmel. Ikotity István képviselő úr fog szólni az interpelláló képviselők nevében. Parancsoljon, képviselő úr! [[13.10]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az LMP nevében szeretnénk ismételten köszönetet mondani a sportolóknak, akik hazánkat képviselték a riói olimpián. Méltán lehetünk büszkék a csapatunkra. Arról nemrég értesültünk a kormányinfón Lázár János miniszter úrtól, hogy a kormány már meg is hallgatta Szabó Tünde sportügyért felelős államtitkár értékelését a riói szereplésünkről. Mivel a kormány erőn felül tesz pénzeket a magyar sport fejlesztésébe, elsősorban az olimpiai sportágakra és a versenysportokra koncentrálva, különösen fontosnak tartjuk, hogy a tőlünk kapott adóforintokkal részletesen elszámoljanak, az EMMI és a MOB egyaránt. Ezért az a kérdésünk a kormányhoz, hogy mikor teszik a beszámolót nyilvánossá, konkrét adatokkal és költségelszámolásokkal.Ugyanilyen fontosnak tartjuk, hogy a szakmai szövetségek támogatását eredményességi elvárásokhoz kösse a kormány. Örömmel hallottuk ezért, hogy egyeztetést kezdenek a kiemelt sportágak szakszövetségeivel a sportélet hatékonyabb fejlesztése érdekében. Az LMP támogatja ezt az elképzelést. Lássuk tisztán: felelősen bánnak-e a szövetségek a rájuk bízott közpénzekkel? Hatékony-e a szakmai munka? Mennyi megy el a vezetői fizetésekre, jutalmakra, reprezentációra, operatív működésre? Bővült-e a sportolói bázis? Hangsúlyt fektettek-e a rekreációs célú sport fejlesztésére? S milyen alvállalkozói körrel dolgoznak együtt? Arra kérjük a kormányt, hogy mivel a sportot nemzeti ügynek tekinti, a sportági szakszövetségekkel folytatott egyeztetési folyamat legyen nyilvános, és vonják be az ellenzéki pártok által delegált szakértőket is. Kérdésem: nyilvánossá teszik-e, és mikor teszik nyilvánossá a beszámolót, ami elhangzott? Várom válaszát.
Köszönöm szépen, jegyző úr. A választ Rétvári Bence államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Mindkét elismeréshez csatlakoznék. Azt hiszem, hogy ezen a nyáron mindenki, aki akár a foci-Eb-t, akár az olimpiát nézte, látta azokat a sikereket, nagyon jó érzéssel telhetett el, és ezt a jó érzést, ezt a kellemes összetartozás-érzést azoknak a sportolóknak, az ő kitartásuknak, szorgalmuknak, tehetségüknek köszönhetjük, akik tényleg kiváló eredményeket értek el az olimpián és előtte a foci-Eb-n is. Köszönjük a kormányzat nevében azokat az elismerő szavait képviselő úrnak, amelyekben ön is mondta, hogy a magyar kormány kiemelten, akár még bizonyos tekintetben erőn felül is igyekszik a sportnak támogatást adni, a tömegsportnak, versenysportnak egyaránt. Nyilván a kettő között összefüggés is van akár utánpótlásban, akár példaképadásban. Úgyhogy ezt szeretné a kormányzat a továbbiakban is folytatni. Idén nyáron valóban ennek a két nagy nemzetközi versenynek köszönhetően igazi nemzeti üggyé is vált a sport, ahogy azt ön is mondta, úgyhogy bízom benne, hogy ez kicsit majd enyhíti az ezzel kapcsolatos vitákat, és sokkal masszívabbá teszi a célokat.Az a javaslat, amit egyébként önök tettek, bizonyos szempontból nagy hagyománnyal bíró sportszövetségeket vagy ágazatokat veszélyeztetne; nyilván azt önök nem szeretnék, ez lehet, hogy csak egy félreértés volt. Ugyanakkor a kormány nem most kezdi a konzultációt a sportági szövetségekkel, 16 kiemelt sportág tekintetében már évek óta zajlik a támogatás miatt is, és a felzárkózásban részt vevő további 20 sportág esetében is évek óta zajlik a folyamatos, szoros együttműködés. A Magyar Olimpiai Bizottság nyilván a csúcsszerve az olimpiai felkészülésnek, a pénzeknek is a gazdája, úgyhogy az egyeztetések mellett az ő támogatásukat is nyilván a magas színvonalú szakmai programokhoz kötjük, ez az eddigiekben is így volt. Ezek a beszámolók, programok a honlapjaikon szerepelnek. A szakmai beszámolót az Olimpiai Bizottság fogja megadni az olimpiáról, a sportági szövetségek pedig a honlapjaikon közérdekű adatként mindig felteszik az elszámolásaikat, ezeket tehát innen tudja képviselő úr is megismerni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Teleki László képviselő úr, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a miniszterelnökhöz: „Mi lesz a Zala megyei fejlesztésekkel?” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Lázár János, Miniszterelnökséget vezető miniszter úr nevében Csepreghy Nándor államtitkár úr fog válaszolni. Képviselő úr, öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Azért teszem fel ezt a kérdést, mert Orbán Viktor miniszterelnök úr mind a 23 megyeszékhelyre ellátogatott, és beígért olyan fejlesztéseket, amelyek nagyon fontosak a megyei jogú városoknak. Így Zala megyében is járt Nagykanizsán és Zalaegerszegen, és ott is beígért különböző fejlesztéseket, aminek nagyon örültünk mi, ellenzéki politikusok is, mert azt gondolom, nagyon fontos megoldani azokat a problémákat, amelyek tapasztalhatóak akár Zala megyében, akár más megyei jogú városban. Ezért tehát az a kérdésem, hogy mi lesz a Zala megyében beígért fejlesztésekkel. Nevezetesen Zalaegerszegen olyan ígéret volt, amely mindenképpen az ott élőknek segítséget tudott volna nyújtani. Például szeretném aláhúzni, hogy 5,4 milliárd forintos kórházfejlesztést ígért be 2018-ig - azt gondolom, ez minden Zala megyeinek nagyon fontos lehetett volna -, kétszer kétsávos autóutat, amely összeköti a 76-os utat és az M7-es autópályát, szintén 2018-ig ez elkészült volna. Nagykanizsán is hasonló módon beígért olyan támogatásokat, amelyek fontosak lettek volna, például egy új ipari park létrejöttét, egy déli elkerülő utat épített volna, illetve multifunkcionális sport- és rendezvénycsarnokot, a városközpontban különböző konferencia- és rendezvényközpontot szeretett volna fejleszteni. Ebből adódóan, én azt gondolom, mind a két nagyvárosban, megyei jogú városban nagyon fontosak lettek volna a fejlesztések. Közben kaptuk azt a hírt, hogy mégsem lesz ez megfinanszírozva magyar forrásból, ahogy ígérte a miniszterelnök úr, hanem majd különböző európai forrásokra lehet igényt tartani, és európai uniós forrásokból majd talán ezt a programot, amit meghirdetett a megyei jogú városokban, végre lehet hajtani. Tehát az lenne a kérdésem, hogy ezek a fejlesztések valóban megtörténnek-e, és valóban csak európai uniós forrásokat kívánnak-e erre fordítani. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ - mint már említettem a fölvezetőben - Csepreghy Nándor államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm szépen a lehetőséget, hogy a kormány egyik legfontosabb vidéki programjáról, a „Modern városok” programról beszélhetek. Ön megelőlegezte a miniszterelnök úr jövőbeni tetteit, mert a 23 megyei jogú város közül eddig csak 19-be látogatott el, de év végig a hátralévő négy város, Salgótarján, Szeged, Győr és Hódmezővásárhely is sorra fog kerülni.A programok tekintetében a beruházások teljes költsége várhatóan mintegy 1700 milliárd forintot tesz ki. Ezek részben tartalmazzák azokat a beruházásokat, amelyek azokat a megyei jogú városokat, amelyek nem rendelkeznek gyorsforgalmi úthálózattal, nem kapcsolódnak autópályákhoz, bekötik ebbe a hálózatba; jelent egy olyan fejlesztési csomagot, amely az ipari parkokat fejleszti többek között, és számtalan olyan beruházást tartalmaz, ami az adott településeken, így például a Zalaegerszegen vagy Nagykanizsán élők életminőségét javíthatja, akár például egészségügyi vagy szociális ellátórendszert érintő beruházásokról beszélünk.Zalaegerszeg esetében azonban született egy másik kormánydöntés is, amely szerint létrejön egy olyan autóipari tesztpálya, ami az autonóm, úgynevezett önvezető autók kiszolgálására, működésének a tesztelésére jön létre. Ez azért fontos Magyarország esetében, mert 500 kilométeres sugarú körben nincs Magyarországhoz viszonyítva ilyen típusú beruházás, annak ellenére, hogy Magyarországon három, illetve négy nagy autóipari gyártó is jelen van. Ez egy 40 milliárdos beruházás, amely tekintetében az önkormányzat múlt hét csütörtökön hozott támogató döntést, és felhatalmazta a polgármestert a szükséges támogatói okirat aláírására. 1700 milliárd forint támogatás azonban részben uniós, részben hazai költségvetésből valósul meg. Amikor a miniszterelnök úr aláírta ezeket a megállapodásokat konkrét projektekre vonatkozóan, akkor azt a pénzügyi forrást nem determinálta a kormány, hogy ez európai uniós vagy költségvetési forrás. Arra tett garanciát, hogy ennek a beruházásnak mindenképpen meg kell történnie. Az illetékes tárcáknak pedig az a feladatuk, hogy ezeket a beruházásokat úgy finanszírozzák, hogy figyelembe veszik az ország költségvetési érdekeit is, tehát mindig a legoptimálisabb finanszírozási szerkezetben. Tehát meg tudom erősíteni, hogy a miniszterelnök úr által vállalt programok az ott vállalt határidőkben egytől egyig megvalósulnak. Köszönöm szépen a figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Farkas Gergely képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Miért nem tesznek lépéseket a szakmai gyakorlatok körüli problémák orvoslása érdekében?” címmel. Farkas Gergely képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A Jobbik kiemelt célja, hogy a fiatalokat érintő legtöbb területen egyfajta érdekképviselet legyen az Országgyűlésben, továbbá az is, hogy az ifjúságot érintő problémákat felvesse, illetve megoldási javaslatokat fogalmazzon meg. Az utóbbi időben többször szólaltam fel a szakmai gyakorlatok helyzetével kapcsolatban. [[13.20]] Bár azóta a duális képzés bevezetésének köszönhetően történtek előremutató intézkedések, de még továbbra is számos olyan probléma megoldatlan, mely hallgatók ezreinek boldogulását nehezíti meg. A problémák sora a megfelelőnek vélt gyakorlati hely megtalálásával kezdődik, a leggyakoribb probléma azonban az, hogy ahelyett, hogy a gyakornokok valóban hasznosítható tudást szereznének, a munkaadók sajnos sokszor csak saját előnyeiket szem előtt tartva foglalkoztatják a hallgatókat, számos esetben nem éppen szakmai munkákra. Legendákat tudnánk mesélni arról, hogy milyenfajta fénymásolásra, kávéfőzésre és egyéb dologra alkalmazzák a gyakornokokat. Emellett szinte minden intézményben rendezetlen a gyakorlatok teljesítése, illetve azok minőségének ellenőrzése is, a szakmaiságról, a gyakorlati helyek értékelésének lehetőségéről, a munkaadók által létrehozott gyakorlati helyek ösztönzéséről nem is beszélve. Egyszóval: van bőven probléma és fejlesztenivaló a területen. A hallgatókat érintő problémák sorát folytathatnánk a gyakornokokkal szembeni jogsértésekkel is, melyekre számos példát lehetne említeni. Emellett pedig továbbra is tisztázatlan kérdés a sokak által nevetségesen alacsonynak tartott kötelező díjazás mértéke is. Az álláshirdetéseket böngészve tapasztalhatjuk, hogy a munkaadók elvárása akár több évnyi munkatapasztalat, és nem számolják bele a képzésen belül teljesített szakmai gyakorlatokat, így pedig nem egyszerű elhelyezkedni. Összefoglalva: tehát sajnos semmilyen előrelépést nem tapasztalhatunk a szakmai gyakorlatok helyzetét illetően. Ez pedig sok tízezer fiatalt érint évről évre, akiknek ezért is lenne elengedhetetlen, hogy a kormány megtegye a szükséges lépéseket, hogy a jelenlegi hibák kiküszöbölésre kerüljenek, ami segítségére van a fiataloknak, de a munkaadóknak is. Tisztelt Államtitkár Úr! Kérdezem tehát, hogy miért nem tettek lépéseket a szakmai gyakorlatok körüli problémák orvoslása érdekében. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Nyilván az ön felszólalásának az eleje jelzi azt, hogy pontosan miket tett a kormányzat; itt a végén már olyan szófordulatokat alkalmazott, mintha semmi nem történt volna, miközben a duális képzés pontosan ennek a problémának a megoldására egy nagyon jó és eddig sikeres eszköze a kormányzatnak, amit ez a kormányzat vezetett be. Most már 46 szak esetében van duális képzés: agrár-, műszaki, gazdasági, természettudományos, informatikai képzések esetén; immár 2600 képzési helyen tanulhatnak így duális képzési formában a fiatalok [[Farkas Gergely közbeszól.]] , ami azt jelenti véleményem szerint, hogy az elméleti tudás mellett párhuzamosan folyamatosan tapasztalják meg egy munkahelyen - amiért fizetést is kapnak, úgy hívják ezt pontosan, hogy hallgatói munka díja a képzési idő alatt - azt a tevékenységet, amelyet később el kell hogy lássanak. Arra a problémára, amit ön is mond, és mindenki más is mond, hogy sok esetben egy pályakezdőt azért nem vesznek fel, mert nincs gyakorlata, jelent egy ilyesfajta megoldást. Ennek is és a kormány más intézkedéseinek is köszönhető az, hogy 25 százalékos magasságokból 13 százalékra esett vissza az ifjúsági pályakezdő-munkanélküliség. Ebben nyilván része van a munkahelyvédelmi akciótervnek is és más gyakornoki programoknak is. De ebbe a duális képzési rendszerünkbe már 500 - félezer - vállalat kapcsolódott bele, amelyek most már a diákoknak a képzési idő alatt nyújtanak pluszlehetőséget, és ön is nagyon jól tudja, hogy azon diákok egy jó része, akik ott vannak a munkáltatóknál duális képzés keretében, ott is marad, ott is tartják a munkáltatók. Nekik már nemcsak hogy gyakorlatra nincs szükségük, hanem álláskeresési idő sincs, nulla nap, mert ott tartják őket, mert beváltak, és jól működik ez a rendszer. Ez, mondom, most 2600 képzési helynél van így, de bízunk benne, hogy ez még följebb fog emelkedni. Felhívnám a figyelmét a munkajogi védelemnek a megerősítésére, hiszen kormányrendeletet módosítottunk a hallgatói munkaszerződés intézményével kapcsolatban, így a gyakorlaton részt vevő hallgatók számára nagyobb a biztonság, illetőleg az Oktatási Hivatal feladatai közé beépítésre került a felsőoktatási képzésekhez kapcsolódó szakmai gyakorlóhelyek nyilvántartása, ennek részeként a felsőoktatási intézmények [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] szakmai gyakorlóhelyeinek vizsgálata - ez szintén segítség minden felsőoktatási hallgatónak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Sallai R. Benedek és Ikotity István képviselő urak, az LMP képviselői, kérdést kívánnak feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Megsemmisülhetnek a Nagy Imre-per iratai? Megvédi-e a Kormány a nemzeti emlékezetünket?” címmel. A kérdést Ikotity István képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője ismerteti. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Orbán Viktor Várba költözése miatt kiebrudalják a jelenlegi helyéről a Magyar Nemzeti Levéltár Országos Levéltárát is. Most hagyjuk, hogy az LMP a kormányszervek Várba költözését egy iszonyatosan drága és megalomán tervnek gondolja, foglalkozzunk a levéltár értékes iratanyagával, hogy mi lesz a több mint 70 ezer iratfolyómétert kitevő, páratlan gyűjteménnyel, amely a Rákóczi-kori iratoktól kezdve a céhkatasztereken át épp az ’56-os kordokumentumokat is tartalmazza. A Fidesz-KDNP-kormány, úgy látszik, olyan fontosnak tartja ezen emlékek megőrzését, hogy ideiglenes jelleggel egy penészes és párás, Daróczi utcai ingatlant jelölt ki a számukra, amely ha valamire, akkor sérülékeny iratok tárolására teljes mértékben alkalmatlan. Mintha direkt meg akarnák semmisíteni ezeket a dokumentumokat. Az LMP már korábban is felszólalt az iratanyagok felelőtlen szállítása kapcsán, de akkor egy olyan semmitmondó választ kaptunk éppen Rétvári Bence államtitkártól, miszerint majd védőcsomagolással fogják ellátni, védeni ezeket az anyagokat. Június 17-étől azonban a levéltár költözését felfüggesztették, mert a szakhatóságok is jelezték, hogy az ideiglenes raktárban súlyosan károsodnak az iratok. Eddig ide-oda pakolták az iratkincseket - most vajon mi történik majd velük? Nem tudjuk, mi áll a történet hátterében, talán nagyzási hóbort, esetleg súlyos felelőtlenség vagy a hozzáértés teljes hiánya, esetleg mindhárom, de a lényegen nem változtat: a nemzeti emlékezetünk veszélybe került, itt azonnal lépni kell. Most, hogy a fontos történeti dokumentumokat elkezdte belepni a penész, mit lép a kormány? Megmentik-e az államosítások dokumentumait, a Nagy Imre-per dokumentumait, az ’56-os peranyagokat vagy éppen az MSZMP teljes archívumát? Megvédi-e a kormány a nemzeti emlékezetünket? A válaszát előre is köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Rétvári Bence államtitkár úr válaszol az elhangzottakra. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Meg tudom önt nyugtatni, tisztelt képviselő úr, hogy ezek a dokumentumok semmifajta veszélyben nincsenek, a tárolásuk biztonságos. Engedje meg, hogy pár számot pontosítsak abból, amit ön mondott. Itt a Magyar Nemzeti Levéltárnak az egyik telephelyéről van csak szó, ahonnan átviszik ezeket az iratokat, teljes mértékben szakszerűen, előkészítetten, ez a Szentháromság tér 6. alatt lévő intézményegység. A 84 ezer iratfolyóméter közül nem 70 ezret érint, mint ahogy ön mondta, hanem 18 ezer iratfolyómétert, és természetesen ebben nincsenek benne sem céhkataszterek, sem Rákóczi-korabeli dokumentumok, ezek frissebb dokumentumok, amelyek átszállításra kerülnek. Nem tudom, miért beszél ön penészedésről, képviselő úr, semmifajta penészedésről releváns hír nem keletkezett, nem volt, mert ilyenre nem is került sor. Az új, Daróczi úti telephelynél megkezdődött az iratok odaszállítása előtt megfelelő időben a telephely előkészítése. Nyilván azokat a különböző munkákat, akár a festéssel, más munkálatokkal elvégezték, amelyeket előírnak a jogszabályok az iratok tárolásához, utána ezeket a helyiségeket a festés után ki is szárították, és amint ezek kiszárítása megtörtént, azután kezdték el odaszállítani az iratokat. Ezeket a klimatikus viszonyokat folyamatosan vizsgálják, egyetlenegy esetben volt csupán a nyári esőzéseket követően a páratartalom magas, de ez nyilván nem a belső, hanem a külső körülmények okán, viszont a levéltári kollégium állományvédelmi ajánlásának megfelelően folyamatosan vizsgálják, hogy ezek az állapotok, ezek a klimatikus körülmények fennállnak-e. Ezek mindvégig megfelelőek voltak, és egyetlenegy esetben sem mértek magasabb értéket a megengedettnél. Úgyhogy a Daróczi úton is a nemzeti emlékezetünknek ez a része, a 18 ezer iratfolyóméternyi irat jó helyen lesz, és bízunk benne, hogy a későbbiekben a kutatásaiból minél több tényt megtudunk a XX. század történelméről. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Egyed Zsolt képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszterhez: „A kormánypárt minden médiája hazudik?”címmel. Egyed Zsolt képviselő úré a szó. Parancsoljon! [[Dr. Harangozó Tamás közbeszól.]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Miskolcon, sőt egész Borsod-Abaúj-Zemplén megyében erkölcsi mélyponton van a nagyobbik kormánypárt. Ehhez elég az ide kötődő országos sajtóhíreket olvasni, a fideszes Kriza Ákos, Miskolc polgármestere körüli ügyeket figyelemmel kísérni. Ma már ott tartunk, hogy bírósági végzés is van róla, hogy a miskolci Jobbik frakcióvezetőjéről azt hazudta a kormánypárt helyi ereje, hogy a Salkaházi-program kapcsán azt állította: a nyugdíjasok csak bulizni akarnak, és megvásárolhatók tízezer forintért. A miskolci frakcióvezető ilyet sosem mondott, e miatt a nyilvánvaló lejárató kampány miatt feljelentést tett, amelynek eredményeként a bíróság jogerős döntésben neki adott igazat. Ennek értelmében a Kriza-féle városvezetés szócsöveként működő Miskolci Naplót elmarasztalta a bíróság, és helyreigazításra kötelezte. Ezek után joggal tesszük fel a kérdést, hogy az általános, a kormányhoz köthető médiumoknál mi a helyzet: erkölcsileg helyénvaló egy elmarasztalt lapban állami pénzen üzenni Brüsszelnek? [[13.30]] Vajon mit higgyenek el ezek után a miskolciak a Fidesznek és a Miskolci Naplónak, az önök többi médiáinak? Vajon annyira fél a Fidesz a Jobbiktól Miskolcon, hogy szakmai érvek híján közönséges hazugságokkal próbálja megállítani az ellenzéki párt erősödését? Városvezetéshez méltó, felelős keresztény magatartás ez? Várom megtisztelő válaszukat. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Dömötör Csaba államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr! [[Közbeszólások az MSZP padsoraiból: Húúú! Egy hang az MSZP soraiból: Kis Goebbels.]]
Tisztelt Képviselő Úr! A kormány Jobbikkal kapcsolatos határtalan félelmére vonatkozó felvetést nem szeretnénk kommentelni, de megpróbálom összerendezni, hogy az egymással egyébként vékony összefüggésben lévő kijelentéseivel mit is akart kérdezni. A Miskolci Naplóhoz a kormánynak értelemszerűen semmi köze nincs, lévén, ha jól gondolom, egy helyi újságról, helyi lapról van szó. [[Dr. Varga László: Amiben csak kormánypárti híreket hoznak le. Dúró Dóra közbeszól.]] Hogy egy helyi nézeteltérés és egy helyreigazítás ügyében miért a kormányhoz fordul, azt őszintén megmondva, nem nagyon értjük, főleg úgy, ahogy ön is említette, hogy az eljárás helyben már lezárult. De ha már itt vagyunk, ami az egyes médiumok helyreigazítási kötelezettségeit és pártosságát illeti, ha ilyen felvetései vannak, elsősorban a saját pártjához forduljon. Miért is mondom ezt? A Jobbik pártalapítványa ugyanis finanszíroz egy portált, ön is biztosan ismeri. [[Szilágyi György: Beszéljünk a Habony-médiáról!]] Volt olyan hónap, amikor ennek a portálnak négy helyreigazítást is kellett közölnie - egyetlen hónap alatt. Hogy egy másik portált, a kurucz.infót ide, ebbe a körbe sorolhatjuk-e, bevallom őszintén, nem tudom; pár hónapja még biztosan a Jobbikhoz tartozott. Van a Jobbiknak egy hetilapja is, hiszen a szóban forgó hetilapot kiadó cég bevételeinek meghatározó része a Jobbik pártalapítványától származik. A párt szócsöveként használt lapban korábban még az ön pártelnöke is tulajdonos volt, de még a felesége és a sógornője is. Tisztelt Képviselő Úr! Ha a helyi vitás ügyekben szeretne válaszokat kapni, kérem, forduljon a helyi szerkesztőségekhez vagy a helyi hatóságokhoz. Ha pedig a sajtó függetlenségével kapcsolatban késztetést érez magában a cselekvésre, kérem, az előbb említett jobbikos médiumok ügyében kezdje meg tevékenységét. Ehhez a munkához sok sikert kívánok. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Éljen a TV2! Éljen Habony Árpád! Dr. Varga László: Az a probléma, hogy közpénzből van finanszírozva, államtitkár úr!]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel a kérdések időszakának végére értünk. Most pedig áttérünk az azonnali kérdések órájára. Tisztelt Országgyűlés! Harangozó Tamás képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnökhöz: „Ön miért nem lép föl az ellen, hogy magáncégek és fideszes haverok nyúlják le a letelepedési kötvények százmilliárdos hasznát, ráadásul pár év múlva a magyar adófizetőknek kell kamatostul visszafizetniük ezt a hatalmas összeget?” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Lázár János, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a miniszter úr személyét, avagy pedig személyesen a miniszterelnök úrtól várja a választ.
Nem fogadom el a miniszter úr személyét.
Köszönöm szépen. A miniszterelnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Gúr Nándor képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnökhöz: „Ön miért tűri azt az emberekben félelmet keltő gyakorlatot, hogy a letelepedési kötvénnyel eddig már 16 ezer külföldi letelepedését engedték meg, akik között elítélt orosz bűnöző is van, és ezzel a Fidesz pénzért eladja Magyarország biztonságát?” címmel.A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt a válaszadásra Lázár János, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem a jegyző urat, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy megvárja azzal a miniszterelnök úr jelenlétét.
Elnök Úr! Miniszter Úr! Sajnálom, hogy egy időn túli kérdést is meg kellett hallgatnia meg arra a választ is, de engedje meg, hogy megvárjam a miniszterelnök urat. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. A miniszterelnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Szakács László képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Magyar Nemzeti Bank elnökéhez: „Mi lesz még?” címmel. Elnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Nagy Márton alelnök urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e az alelnök urat válaszadónak, vagy megvárja azzal elnök úr jelenlétét az Országgyűlésben.
Köszönöm, inkább elnök úrtól kérdezném meg, hogy mi lesz még, úgyhogy meg fogom várni, tisztelettel. Köszönöm.
Nagyon szépen köszönöm. Elnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Kunhalmi Ágnes képviselő asszony, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a legfőbb ügyész úrhoz: „Választási csalás Terézvárosban és Budapesten is?” címmel. Kunhalmi Ágnes képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Legfőbb Ügyész Úr! A 2014. évi önkormányzati választások során Terézvárosban választási csalás történt. Kiderült, hogy a volt Schmuck-féle párt legalább 148 esetben hamis aláírással ellátva más jelölőszervezet, azaz a Fidesz ajánlóinak adatait használta fel. Már az ajánlóívek lefoglalása is nyögvenyelősen ment. Eddigi ismereteink szerint a közel kétévnyi vizsgálat során a hamisító szervezet részéről csak az elnököt hallgatta meg a hatóság. A fővárosban számos kerületben állított önálló jelölteket a Schmuck-féle párt. Szinten mindenhol látványosan, akár nagyságrenddel kevesebb szavazatot kaptak, mint ajánlást. Feltételezhető, hogy nemcsak Terézvárosban, hanem máshol is - például a VIII., a XI. vagy a XIX. kerületben - csaláshoz kellett folyamodniuk, hogy elérjék céljukat, hogy a közös demokratikus ellenzéki jelölttel szemben ők is tudjanak a választásokon indulni. Vélhetően minden ilyen kerületben - Terézvároshoz hasonlóan - a Fidesz volt az együttműködő partner, aki átadta saját szimpatizánsainak adatait, hogy ezzel befolyásolni tudják a választások eredményét. Minderre a választási törvény adott lehetőséget azzal, hogy nem kellett az összes leadott ajánlást, különösen pdig az aláírások hitelességét ellenőrizni. Tisztelt Legfőbb Ügyész Úr! Kérdezem öntől: mit tesz ön a törvénnyel lehetővé vált csalások kiszűrése, különösen pedig azok megelőzése érdekében? Kezdeményezi-e a választási törvény módosítását? Mit tesz ön a kizárólag a terézvárosi szocialistáknak köszönhetően leleplezett csalás felderítése, a helyi közbizalom helyreállítása érdekében? Köszönöm megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A válaszra megadom a szót Polt Péter legfőbb ügyész úrnak, akit nagy tisztelettel köszöntök.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Az ön által említett ügyben a 2014-es önkormányzati választásokat érintően a BRFK korrupció és gazdasági bűnözés elleni részlege folytat nyomozást. Ezt a nyomozást legutóbb 2017 januárjáig hosszabbította meg az ügyészség. Ahogy ön is mondta, a megalapozott gyanú fennáll. Az eddigiekben két személyt azonosítottak, aki ebben a bűncselekményben részt vehetett. Az egyik időközben elhunyt, a másik személyazonosságának felderítése azonban folyamatban van. Reméljük, hogy ez sikerrel fog járni. Más kerületben, ahogy ön erre utalt, nem folyik nyomozás, arra is figyelemmel, hogy a feljelentés és minden más ezzel kapcsolatos adat kizárólag erre a kerületre korlátozódott. Megjegyzem, hogy nemcsak önök tettek feljelentést, hanem mások is. Képviselő asszony egyébként folyamatosan tájékoztatva van erről az ügyről, hiszen csak a képviselő asszony 17 írásbeli kérdést intézett ebben az ügyben hozzám, mások még hármat, többek között a közjogi részre is. A közjogi részben az ügyészségnek nincs olyan hatásköre, ami ebben az ügyben felhasználható lenne. Ez a jogalkotónak lehet esetleg a feladata, ha úgy találja. Ami pedig a budapesti választásokat, parlamenti választásokat illeti, a képviselő asszony egyik írásbeli kérdése feljelentésként lett értékelve, ott viszont bűncselekmény gyanúja nem volt megállapítható, ezért az önnek kézbesített határozat szerint szeptember 16-án a Fővárosi Főügyészség ezt a feljelentést elutasította. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra Kunhalmi Ágnes képviselő asszonyé a szó. [[A jegyzői székben Földi Lászlót Tiba István váltja fel.]]
Tisztelt Legfőbb Ügyész Úr! Tisztázzuk azt is, nyilván ön is tudja, hogy ön nem azért válaszol most nekem, mert ez a házszabályban kötelessége, hanem azért, mert a rendőrségi vizsgálat megállapította azt, hogy itt tömeges csalás történt, és a kihallgatások során bizony kiderült az, hogy a fideszes állampolgárok, a jobboldali állampolgárok egyöntetűen és egybehangzóan azt állították, hogy ők a Fideszre adták az ajánlásukat, és nem a Szociáldemokrata Pártra. Nézze, két héttel a kormány önigazoló népszavazása előtt nem mindegy, hogy a magyar ügyészségek mennyire megbízhatóak, ezért újfent kérdezem öntől, legfőbb ügyész úr, hogy így október 2-a előtt mit kíván tenni még, hogy nyilvánosan folyjanak ezek a vizsgálatok, és hogy mit tesz ön azért, hogy a Quaestor-ügy, az NVI-ügy és a kopaszok ügye - de akár az MNB-ügyet is említhetném - és a terézvárosi választási csalások kapcsán ne csak a közbizalom, hanem az ügyészség iránti bizalom is helyreálljon Magyarországon. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválaszra a legfőbb ügyész úré a szó. Parancsoljon!
Elég nehéz lenne egy percben az összes felsorolt ügyre válaszolni, de ha már a Quaestor-ügyet említette, az bírósági szakban van, tehát úgy gondolom, hogy az egy igazi nyomozati sikerként és vádemelési sikerként könyvelhető el. Ami pedig ezt az ügyet illeti, remélhetőleg ki fog derülni, hogy mi történt benne, és az elkövetők, ha azonosítva lesznek, bíróság elé állhatnak ugyancsak. Megjegyzem, az eddigi adatok szerint 152 hamis aláírást, pontosabban hamis adatot lehetett azonosítani, ez úgy történt, hogy valaki megszerezte az ajánlóívet, átmásolta a neveket, és utána aláírta. Tehát körülbelül ez lehetett a bűncselekmény menete. Az elkövető tehát nem 152 ember, hanem valószínűleg ennél jóval kevesebb. Persze, ez a 152 se biztos, hogy végleges szám. Megnyugtatom, hogy a végére fogunk járni. Köszönöm szépen. [[13.40]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Volner János képviselő úr, a Jobbik frakcióvezetője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnökhöz: „Miért nem tesz semmit a Kormány a dolgozó magyar emberek munkabérének érezhető emelése érdekében?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem frakcióvezető urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy megvárja azzal a miniszterelnök úr jelenlétét.
Megvárom a miniszterelnök urat. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Dúró Dóra képviselő asszony, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Kevesebbet ésszel, mindent erővel?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. [[Jelzésre:]] A képviselő asszony jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét, a metakommunikáció élt, képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A Pillanatkép az oktatásról című OECD-jelentésből kiderült, hogy Magyarország az OECD-tagországok közt az utolsó helyen áll az oktatásra fordított százalékos arányban. 2010 után az OECD kimutatása szerint csökkent az oktatásra fordított összeg aránya, tehát nemcsak arról van szó, hogy azért költ Magyarország kevesebbet az oktatásra, mert eleve egy szegényebb ország, hanem arról is szó van, hogy a meglévő GDP-ből a legutolsó helyen állunk a tekintetben, hogy mennyit fordítunk oktatásra. Az OECD-átlag 5,2 százalék, a magyar ráfordítás 3,8 százalék. A vizsgált időszakban a legnagyobb csökkenést Magyarország produkálta, és a legnagyobb csökkenést az egy tanulóra jutó forrás mértékében is hazánk tudhatja magáénak. Mindezek ellenére azzal indokolták az állami fenntartásba vételt, hogy az önkormányzatok azok, amelyek nem költenek megfelelő mennyiségű pénzt az oktatási intézményeikre, majd ha állami fenntartásba veszik az iskolákat, akkor ez kiegyenlítődik, és biztosítják a megfelelő pénzt. Ez nem így történt, államtitkár úr, ebből az adatsorból is kiderül. Másrészről Györgyi Zoltán oktatáskutató éppen az OFI lapjában írta meg, hogy a centralizáltság és a tudáseredmények között nagyon laza a kapcsolat, ez teljesen világosan látszik a PISA-eredményekből is. Ugyanő a tankerületek átalakításával kapcsolatban azt írta: nem látszik átgondolt szervezeti felépítés, megfelelő mechanizmusok nélkül érdemi célokat nem lehet megvalósítani. Tisztelt Államtitkár Úr! A számok is azt mutatják és a szakértők is azt mondják, hogy az önök koncepciója az oktatásra vonatkozóan hibás. Hajlandóak-e változtatni ezen, s minek kell még történnie, milyen adatokat kell még megismernünk, hogy belássák, hogy tévedtek és nem jó úton járnak? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A válaszra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Egyetlenegy fontos tényt nem mondott a felszólalásában, hogy az OECD 2013-as adatokból dolgozott akkor, amikor ezt a jelentését megfogalmazta, és ez az az év, amikor Magyarországon elindult a pedagógus-életpálya, éppen ezért 2012-ről 2013-ra 32 milliárd forinttal költöttünk már többet az oktatásra, mint az azt megelőző évben; a következő évben, a nagy bevezetés évében, amikor már teljes évre járt a megemelt fizetés, és a nagymértékű emelés, akkor 120 milliárd forinttal költöttünk többet 2014-ben, mint az azt megelőző évben; és folytathatnám, hogy hogyan, 34, 38 milliárd forintokkal növeltük évről évre az oktatási bérekre fordítható keretet, és a következő évben is ez tovább fog emelkedni. Sőt, ha a teljes oktatásra fordított összeget nézzük, akkor 104 milliárd forinttal költünk jövőre többet az oktatásra, mint korábban.Valóban volt az oktatásnak egy lejtmenete, amikor akár elvették a szocialisták a 13. havi fizetést - ez több mint 78 milliárd forintos forráskivonást jelentett az oktatásügyből -, de volt olyan pár esztendő, két esztendő, az utolsó két szocialista kormányzás, amikor 17 százalékkal csökkent GDP-arányosan az oktatás finanszírozása, és ezután 2013-tól kezdhetett el felfelé kúszni újra, hiszen a magyar gazdaság most már megtermelte azt a többletforrást, amiből elsőként az oktatásba tudtunk pénzeket tenni.Az első terület, ahol életpályát indítottunk, az első terület, ahol nagyon jelentős többletforrást vállalt a költségvetés azért, hogy azon a pályán valóban életpálya tudjon elindulni és érdemi, legalább 50 százalékos emelés legyen átlagosan az ágazatban dolgozók számára, az pont az oktatásügy volt, mert mi is azt mondtuk, hogy elsőként ezzel kell foglalkozni. Még hogy más OECD-megállapítást is idehozzak, pontosan azért, hogy elegen jelentkezzenek, hogy legyen pedagógus-utánpótlás, hogy ne legyen szaktanárhiány, ezért indítottuk a Klebelsberg-ösztöndíjat is, hogy azzal is minél többeket tudjunk ösztönözni a pedagóguspályán való elhelyezkedésre. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Dúró Dóra képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon, képviselő asszony!
Tisztelt Államtitkár Úr! A felszólalásom második részében felvetett kérdéseimre, tehát az államosítás mikéntjére és annak működésére egyáltalán nem reagált, úgyhogy kérem a rendelkezésére álló egy percben ezt is tegye meg. Az én összehasonlításom, ez a számsor a GDP-arányos ráfordítást jelentette; tehát azt, hogy a meglévő költségből mennyit fordítanak oktatásra. Ebben Magyarország Orbán Viktor kormányzása idején az OECD-országok között utolsó helyen állt 2013-ban. Holott egyébként a 2010-13 közötti időszakban is voltak olyan országok, amelyek növelték a ráfordítást, annak ellenére, hogy semelyik ország nem tudott jó gazdasági mutatókat produkálni, és ebben az időszakban is Magyarország GDP-je növekedett. Tehát növekedett a GDP, és ennek ellenére költöttek kevesebbet az oktatásra 2013-ban, mint tették azt 2010-ben, tehát a kiindulóponthoz képest is csökkentették addig a forrásokat. A szerkezetváltoztatások működésképtelenségéről is kérem, hogy akkor mondja el véleményét. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Az egyperces válasz Rétvári Bence államtitkár úré. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Szerintem egyikünk sem akar matematikaórába átmenni, de, tisztelt képviselő asszony, ha a szocialisták egy csökkenő GDP mellett is csökkentették még az oktatásra fordíthatót, az azt jelenti, hogy kevesebből is arányaiban még kevesebbet adtak. Tehát duplán adtak keveset. Míg a mi időnkben végre megindult a GDP növelése, és jóval többet adtunk pluszforrásként az oktatásügynek minden évben, mint a GDP növekedése. És nem sok országot tud mondani, képviselő asszony, ami az utolsó négy évben 50 százalékos béremelést adott a pedagógusoknak. Nem sok ilyet talál.Nyilvánvalóan Magyarországon volt is okunk arra, hogy ezt megtegyük, hiszen elvettek a szocialisták egyhavi bért, ezt nekünk pótolni kellett, és ezen túl is jóval többet tettünk hozzá a pedagógusok béréhez, de nem nagyon talál Európában még egy olyan országot, ahol ilyen mértékű volt. Amikor én megnéztem, talán két ország volt, ahol hasonló mértékű volt a pedagógusok béremelkedése, mint Magyarországon. Ami pedig a fenntartási szerkezetet illeti, tisztelt képviselő asszony, Magyarországon óriási különbségeket mutatott az önkormányzatok teljesítőképessége, ebből az iskoláknak is a stabil finanszírozhatósága az országon belül. Ezt kellett megállítani, ezért kellett mindenhol egy stabil anyagi hátteret tenni az iskolák mögé, és ezt az állam tudta Magyarországon kínálni, nem az önkormányzatok. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet képviselő asszony, az LMP frakcióvezetője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnökhöz: „Mikor határolódik el végre a kormány a CETA-tól?” címmel. Miniszterelnök úr, halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt, válaszadásra Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem frakcióvezető asszonyt, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy megvárja azzal a miniszterelnök úr jelenlétét. Parancsoljon, frakcióvezető asszony!
Igen, elfogadom. Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Nem olyan régen szembesült a közvélemény azzal, hogy sokáig teljesen titokban, az emberek háta mögött, a multinacionális cégeket bevonva készül az USA és az EU, Kanada és az EU közötti szabadkereskedelmi egyezmény. [[13.50]] Az LMP már sok esetben felhívta a figyelmet arra, hogy ezek az egyezmények arra szolgálnak, hogy a tőke szabad mozgása elől lebontsák a korlátokat, és gyakorlatilag a gazdag országokat még gazdagabbá, a szegény országokat pedig még szegényebbé teszik.Mindkét egyezmény veszélyezteti Európában az élelmiszer-biztonságot, a GMO-mentességet, a környezetvédelmi normákat, az emberi jogok és a munkajogi garanciák jelenlegi szintjét, valamint antidemokratikus vitarendezési eljárásokat tartalmaznak. A CETA legalább annyira veszélyes, mint a TTIP, mondhatni, a trójai falónak a falova.Szintén tartalmazza a befektető-állam vitarendezési mechanizmus kicsit átalakított formáját, a befektetési bírósági rendszert. A multinacionális vállalatok továbbra is perelhetik a kormányokat, hogyha úgy vélik, hogy a profitjukat egy adott országban veszélyezteti az egészségvédelmi, élelmiszer-biztonsági vagy környezetvédelmi szabályok szintje. Az Európai Bizottság július 5-én terjesztette a tagállamok elé az EU és Kanada közötti szabadkereskedelmi egyezményt ratifikálásra. A következőkre szeretnék választ kapni, igen vagy nem. Támogatja-e a kormány, hogy a CETA-ban közös EU-s célkitűzésként szerepeljen a GMO zéró tolerancia elvének feladása? Támogatja-e a kormány a CETA-ban az antidemokratikus befektetési bírósági rendszert? Tesz-e lépéseket a kormány az ideiglenes hatályba lépés ellen? Végül, de nem utolsósorban: támogatja-e a kormány a CETA magyar parlament általi ratifikációját?
Köszönöm szépen, frakcióvezető asszony. A választ Lázár János miniszter úr fogja megadni. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Ha megengedik, azzal kezdeném, hogy Orbán Viktor miniszterelnök úr arra kérte a Fidesz-Magyar Polgári Szövetség és a Kereszténydemokrata Néppárt országgyűlési frakcióját szeptember elején a közös frakcióülésünkön, hogy a szabadkereskedelmi egyezményekkel kapcsolatban mihamarabb kezdeményezzük az Országgyűlésben a viták lefolytatását. Tettük ezt azért, mert az Európai Tanács hosszú vita után, az Európai Bizottság eredeti döntésével ellentétben a szabadkereskedelmi megállapodások közül elsőként a kanadai és európai uniós megállapodást oly módon alakította át az Európai Tanács döntése alapján, hogy kötelező a nemzeti ratifikáció. Ismert az LMP frakciója előtt és a képviselő asszony előtt is, hogy az Európai Bizottság mindent megtett annak érdekében, hogy ne kerüljön sor nemzeti ratifikációra, hanem egy, a tárgyalásokat követő automatikus eljárás lépjen érvénybe. Tehát arra a kérdésére, hogy a parlament jóváhagyását szükségesnek tartjuk-e: megkerülhetetlennek tartjuk a parlament jóváhagyását. Orbán Viktor a miniszterelnökök együttműködő fórumán, az Európai Tanács ülésén követelte másokkal együtt, hogy az Európai Bizottság eredeti szándékával ellentétben a megállapodás kerüljön a nemzeti parlamentek által ratifikálásra. Úgy gondolom, hogy ez kellő garancia lesz az álláspont kialakítására is. Ami az általános hozzáállásunkat illeti, hiszen mindkét szabadkereskedelmi megállapodás kapcsán felmerülnek ugyanazok a kérdések részben, azt tudom önnek mondani, hogy azt szeretnénk, ha a parlament alakítaná ki először az álláspontját, ami kötelezni fogja a kormányt, mert meggyőződésünk szerint mind a két esetben nemzeti ratifikációra van szükség, anélkül a megállapodások nem léphetnek még csak ideiglenesen sem érvénybe. Ez a kormány álláspontja, és a parlament álláspontjához fogja tartani a kormány magát. Hozzáteszem természetesen, hogy a kormány partnerei közül nagyon sokan Németországban és Európában a szabadkereskedelmi egyezmény megkötése mellett érvelnek, mondván, hogy komoly gazdasági érdekek fűződhetnek ehhez. A kormány azonban a parlament döntésének veti magát alá. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Egyperces viszonválaszra a frakcióvezető asszonynál a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Én pedig, államtitkár úr, arra szeretném önnek felhívni a figyelmét, hogy Nyugat-Európában egyre több állam a TTIP és a CETA ellen foglal állást. Ugyanakkor az LMP örvendetesnek tartja a kormánynak azon szándékát, hogy erről legyen vita, már csak azért is, mert azt látjuk, hogy Európában a közvélemény tiltakozása is csak erősödik. Csak felhívom a figyelmet arra, hogy múlt héten szombaton Németországban hét helyszínen 320 ezren mentek ki az utcára, hogy tiltakozzanak a TTIP és a CETA ellen, és ugyanígy Ausztriában pedig 25 ezren. A mai napon közel száz hazai civil szervezet levelet írt a kormánynak, amelyben gyakorlatilag arra szólítja fel a kormányt, hogy határolódjon el mind a TTIP-től, mind a CETA-tól, vagyis nem javasolják, hogy a magyar parlament később ratifikálja a CETA-t. Köszönöm.
Köszönöm szépen, frakcióvezető asszony. Egyperces viszonválasz illeti meg Lázár János miniszter urat. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm szépen. Csak nyomatékosítani szeretném, a kormány azt kéri az Országgyűléstől, hogy az Országgyűlés mind a két ügyben vagy akár az ilyen típusú megállapodásokat illetően általános érvényességben is foglaljon állást, mert meggyőződésünk szerint a kormánynak ezt a törvényhozási aktust, ezt a törvényhozási álláspontot kell képviselnie majd ezekben a vitákban. Amikor a kormány a gazdasági partnerekkel találkozik Nyugat-Európában vagy itthon, azok közül - még egyszer hangsúlyozom - jó néhányan a megállapodás előnyös oldalára, kínálkozó előnyeire hívják fel a figyelmet. Én osztom személy szerint képviselő asszony aggályait, és az LMP aggályaival értek egyet a vitában. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Szatmáry Kristóf képviselő úr, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszterhez: „Beválik-e az új iskolaszövetkezeti modell?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt válaszadásra Cseresnyés Péter államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] A képviselő úr jelzi, hogy elfogadja Cseresnyés Péter államtitkár urat válaszadónak. Szatmáry Kristóf képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A tavaszi ülésszakon az Országgyűlés elfogadta az egyes diákszövetkezetekkel összefüggő törvények módosításáról szóló törvényjavaslatot. Erre szükség is volt, hiszen Magyarországon évente átlagosan 200 ezer diák vállal valamilyen alkalmi munkát, jelentős részük ezt diák-, illetve iskolaszövetkezetek keretében teszi meg. A javaslat célja az volt, hogy új alapokra helyezze a diákok által történő munkavégzéssel kapcsolatos szabályozást, valamint az ilyen tevékenység szervezésével foglalkozó iskolaszövetkezetek működésének új jogi keretet adjon. Erre már csak azért is szükség volt, mert néhány olyan visszaélés is köztudottá vált, illetve aktuális fejlemény van a diákszövetkezetek háza táján, ami szükségessé tette a szigorúbb szabályozást. Aktuálisan érdemes idehozni azt a csalássorozatot, amelynek központjában az MSZP egyik ambiciózus és nagyratörő szombathelyi politikusa, Czeglédy Csaba áll. Azért is vált ez most időszerűvé, mert tudomásunk szerint már a Nemzeti Nyomozó Iroda is vizsgálódni kezdett az ügyben. Egyébként nem előzmények nélküli a cselekmény, hiszen a Kopernikusz Iskolaszövetkezet két korábbi vezetőjét az ügyészség 2015 június végén kelt vádiratában üzletszerűen elkövetett, mintegy 550 millió forintos vagyoni hátrányt okozó költségvetési csalás bűntettével, továbbá a számvitel rendjének megsértésével vádolta meg. Korábban egyébként jelentős adótartozás miatt indult eljárás több, ugyancsak Czeglédy Csabához köthető szövetkezetnél, a Cooperitas, a Rébusz Iskolaszövetkezet, valamint a Studentka Work Iskolaszövetkezet kapcsán is, jelentős adótartozást hagyva maguk után szűntek meg. De szerencsére az új szabályozás kereteket kíván biztosítani, illetve pluszjogokat a diákoknak. Kérdezném államtitkár urat, hogy a fentiekre tekintettel az új, szigorúbb szabályozás a diákok számára pozitív módon, illetve a visszaélések visszaszorítása szempontjából hasznos volt-e, mik az első tapasztalatok. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ, mint már említettem, Cseresnyés Péter államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! Ha röviden akarnék válaszolni a kérdésére, akkor azt kell mondani, hogy úgy néz ki, bevált. Bevált maga az iskolaszövetkezeti rendszer és a módosítások, amelyek a tavaszi vita után történtek, a parlamenti vita után történtek meg, ezt erősítik, ezt bizonyítják. [[14.00]] Ha szabad, akkor néhány gondolatot szeretnék mondani arról, hogy milyen változtatások következtek be és ennek milyen eredménye várható. Legfőképpen és a legfontosabb az, hogy azok, akik passzív jogviszonnyal rendelkeztek felsőoktatási intézményben, eddig nem végezhettek iskolaszövetkezetben munkát, a változtatás után most már megtehetik, tehát nem esnek ki a munka világából. Egy régi problémát oldottunk meg ezzel, hisz elsődleges célja és feladata az iskolaszövetkezeteknek az, hogy azokat a diákokat, azokat a fiatalokat, akik nappali tagozatos tanulmányaik mellett dolgozni akarnak, bevezesse a munka világába, így tulajdonképpen egy könnyebb átmenetet tudjanak a tanulás világából a munka világába való átmenetben részükre biztosítani. Egy másik változtatás, ami nagyon fontos volt, az, hogy gyakorlati helyként az iskolaszövetkezetben végzett munka során elvégzett munka nem számíthatott be a diákok tanulmányaiba. Most ez a változtatás ezt a lehetőséget biztosítja. Tehát ha megfelelő helyen végzi az iskolaszövetkezeti munkát a diák, ebben az esetben gyakorlatnak el tudja számolni, gyakorlatként az iskola elismeri. A módosításokra azért is volt szükség, mert az Európai Unió több esetben nem értette, hogy mi is ez az unikális szövetkezeti forma, és meg kell magyarázni, meg kellett magyarázni nekik néhány módosítással is. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Remélhetőleg a következő időszakban, miután bizonyíték van erre, ezt meg fogják érteni, és már jobban, pozitívabb módon állnak hozzá az iskolaszövetkezetekhez. A viszonválaszban folytatom majd. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Szatmáry Kristóf képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Azért is örülök államtitkár úr válaszának, mert az azzal kecsegtet, hogy valószínűleg a kormány, illetve a frakció részéről mondhatom, hogy a frakció továbbra is szeretne pozitívan foglalkozni a diákszövetkezetekkel. Két okból is nyomon követné a fejleményeket, hiszen egyrészt egyre fontosabbá válik a diákmunka, nagyon fontos lesz az, hogy a fiataljaink munkáját megbecsüljük. Itt nincs helye kalandoroknak, nincs helye visszaéléseknek, még akkor sem, hogyha ezek bármilyen párthoz, akár az MSZP-hez kötődnek. Másrészt szeretnénk egy missziót ezzel folytatni, hiszen a fiatalok munkanélkülisége egész Európában gond, és szeretnénk ezt a magyar hungarikumot lényegében elvinni Európába, megmutatni azt, hogy hogyan lehet az Európát sújtó, egyébként a fiatalok munkanélküliségét jelentősen, állami segédlettel leküzdeni, hogyan lehet egy olyan rendszert fölépíteni, ami Magyarországon egyre jobban működik. Ehhez mi a frakció részéről minden támogatást megadunk, és kérjük, hogy a kormányzat is így viszonyuljon a diákszövetkezetekhez. Köszönöm szépen a válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra Cseresnyés Péter államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Képviselő úr, számmal is szeretném bizonyítani azt, hogy jelentős eredménye van a diákok foglalkoztatásának abban az eredményben, amit a fiatalok munkanélkülisége vagy foglalkoztatása terén sikerült elérni, hisz 2010, amikor közel 30 százalékos volt a munkanélkülisége csak a fiataloknak, a 25 év alatti fiataloknak, ezt sikerült többek között ennek az iskolaszövetkezeti mozgalomnak is köszönhetően 13 százalékra leszorítani, és a foglalkoztatásuk pedig fordított arányban növekedett, jelentős mértékben nőtt a fiatalok, a 25 év alatti fiatalok foglalkoztatása. Így, ahogy már elhangzott, közel 120-130 ezer fiatal diák tud az iskolaszövetkezeti rendszerben dolgozni, és úgy néz ki, hogy az Európai Unióval való vitában, érvelésekben Lengyelországtól például komoly segítséget tudunk kapni. Az pedig, amit említett a visszaélésekkel gyanús esetek kapcsán, miután nem tartozik hozzánk [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] mindenképpen az lenne a jó, ha a konkrét jogeljárás során majd azok a bírósági intézkedések megtörténnek vagy ítéletek megtörténnek, amelyek a ténymegállapítás után esetlegesen szükségesek. Remélhetőleg az iskolaszövetkezeti rendszer tisztulni fog, és tisztán fog a továbbiakban is működni, úgy, ahogy eddig is nagyrészt működött. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Varga László képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Miért tesznek különbséget két ugyanolyan érem, két ugyanolyan siker között?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt a válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét.
Elfogadom.
Nagyon szépen köszönöm. Varga László képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A tegnapi nap ért véget a 2016-os riói paralimpia, ez egy lehetőség a számomra, hogy gratuláljak minden érmesnek, hiszen várakozáson felül, 10 érmet vártak a paralimpikonjainktól, végül is 18 érmet szerzett a magyar küldöttség, de gratulálnék a 43 fős küldöttség minden tagjának és a szakmai stábnak is. Azt gondolom, nagyon nagy siker, amit elértek. A szereplésük kapcsán elindult egy közéleti vita egy szerintem nagyon fontos kérdésről, a paralimpikonok jutalmáról, a jutalmuk kérdéséről. Én nagyon szomorú vagyok abban a tekintetben, hogy az elmúlt hetekben ebben a kérdésben nem történt előrelépés, vagyis abban a kérdésben, hogy miért kapnak mindössze feleannyi jutalmat a paralimpikonok egy-egy siker után, mint ép sportolótársaik. 2008-ban ugyanannyi jutalmat kaptak még az MSZP kormányzása idején, 2012-ben a jutalmuk 70 százalékra csökkent, és ennek az olimpiának a kapcsán már csak 50 százaléka ép társaikénak. Nemcsak egy politikai vita alakult erről ki, hanem a Mozgáskorlátozottak Egyesületének Országos Szövetsége is tiltakozott ebben a tekintetben; mi egyetértünk velük. Eleinte még úgy tűnt számomra, hogy talán van értelme ennek a tiltakozásnak, és megváltoztatják a döntésüket. A kormánynak lehetősége van a módosításra, lehetősége volna arra, hogy teljes jutalmat adjon nekik, azonban ez nem történt meg, sőt az elmúlt hetekben ezzel ellentétesen is kommunikáltak. Azt gondolom, adott a kérdés; nem lehet különbséget tenni két hasonló teljesítmény, érem, siker között. Egy ország várja tehát, hogy mikor változtatják meg a döntésüket, és mikor adják meg ugyanazt a jutalmat a paralimpikonoknak a sikereik után, mint ép sportolótársaiknak. Köszönöm a szót, elnök úr. Várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kétperces válaszra Rétvári Bence államtitkár úrnak adok szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt hiszem, hogy mindnyájan gratulálhatunk mindenkinek akár az olimpián, paralimpián, foci-Eb-n elért eredményéhez a nyár folyamán. Azt hiszem, az, hogy a közmédiában nemcsak az olimpiát, de a paralimpiát is lehetetett követni, pontosan mutatja, hogy ez a kormány igyekszik ugyanolyan súlyt adni a sportteljesítménynek, igyekszik minél inkább bemutatni azt, hogy a paralimpián is micsoda emberi teljesítményt tudnak felmutatni, és gratulálunk az aranyérmes, ezüstérmes, bronzérmes sportolóinknak egyaránt. Ami a jutalmazás kérdését illeti, tisztelt képviselő úr, ha körbenézünk a világ országaiban, nem találunk egységes szabályozást, országonként más és más az olimpikonok, paralimpikonok jutalmazási gyakorlata. Svédországban, Luxemburgban és Izlandon például nem biztosítanak jutalmat sem az olimpiai, sem a paralimpiai versenyeken érmet szerző sportolók számára [[Közbeszólások a Jobbik és az MSZP soraiból.]] Dániában a paralimpián indulók 50 százalékos, Bulgáriában 20, Litvániában 15 százalékos jutalmat kapnak. [[Az elnök csenget.]] Érdemes a magyar szabályozás eredetét is ismerni, képviselő úr. Az elismerés összege a Magyar Olimpiai Bizottság fogyatékosok sportjáért felelős tagozata által 2013-ban kidolgozott, az érintett sportszövetségekkel és sportszervezetekkel egyeztetett sportszakmai javaslat alapján került kialakításra, amely arra irányult, hogy a jutalmazás helyett inkább a fogyatékosok sportjának állami támogatása emelkedjen. A sportszakma által javasolt és támogatott jutalmazási szabályozást a kormány elfogadta, nem változtatott rajta, 100 százalékban átvette az ágazati javaslatot, a sportolók felkészüléséhez pedig magasabb összegű támogatást biztosított. A szabályozás hatálybalépése óta két alkalommal került sor a szabályozás felülvizsgálatára, a felülvizsgálat során tartott társadalmi egyeztetések alkalmával nem fogalmazódott meg e téren változtatási igény, az érintett civil érdekképviseleti és sportszakmai feladatokat ellátó MOB a kormányrendelet tartalmával egyetértett. Nyilvánvalóan más és más az olimpián és a paralimpián a két versenyrendszer is, de akár még az olimpián belül is van differenciálás az ép sportolók esetében; más összeget kapnak például azok, akik egyéni számban állnak fel a dobogóra, páros versenyben vagy csapatjátékban érnek el eredményt. Felhívom a figyelmét arra is, hogy a fogyatékosok sportjában versenyengedéllyel rendelkező sportolók létszáma nem hasonlítható össze az épek sportjának sportolói bázisával [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , és innen fogom folytatni. Bocsánat!
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Azért tisztelettel arra kérem államtitkár urat is, hogy az időkeretet szíveskedjék betartani. Varga László képviselő urat illeti viszonválaszra a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Önök tényleg nem értik a helyzetet szerintem, tehát ez most már teljesen világos. Az a helyzet, hogy mindenféle nemzetközi kitekintést el lehet mondani, meg fel lehet olvasni ilyen válaszokat, de egy jó üzenet volt 2008-ig az, hogy ugyanannyi jutalmat kaptak a paralimpikonok a sikereik után, mint ép társaik, ép sportolótársaik, az olimpikonok; ez meg egy rossz üzenet. Az egész fogyatékkal élő társadalmi csoport felé egy jó üzenet volt az, hogy ugyanannyi volt ez a jutalom, azt üzente nekik, hogy figyel rájuk a kormány, figyel rájuk ez az ország, és hogy van értelme annak, hogy komoly teljesítményeket hoznak létre az élet minden területén. Az, amit önök tesznek ebben az ügyben, az egy rossz üzenet. Nem volna akkora költségvetési teher az, hogy egyébként megadják ugyanezt a jutalmat; számtalan luxuskiadásra rá tudunk mutatni a költségvetésből, ami helyett bizony ennek a pénznek sokkal jobb helye lenne a paralimpikonok sikereinek díjaként. Azt gondolom, hogy egyet tehetnek: visszavonják azt, amit eddig mondtak ebben az ügyben, és megadják ugyanazt a jutalmat a paralimpikonok sikerei után, mint az olimpikonok, az egészséges sportolótársaik után. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra Rétvári Bence államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Képviselő Úr! Elismétlem, hogy a kormány 2013-ban nem maga dolgozott ki egy javaslatot, hanem megkérdezte azoknak a közösségét, akik ebben a kérdésben illetékesek. [[14.10]] És ők azt a kérést fogalmazták meg a kormány felé, hogy a felkészüléshez nyújtott támogatások összegét emelje a kormányzat. Ennek nyilván többféle indoka van. Ha megnézi, összehasonlítja a riói olimpián elért eredményeket, amin 205 ország indult 11 544 sportolójával, közülük 306-an kaptak aranyérmet, a most befejeződött paralimpián 178 ország 4350 sportolója közül 526-an kaptak aranyérmet. Tehát jóval nagyobb arányban kapták ezeket az érmeket. Teljesen természetesen ezt a teljesítményt nagyon fontosnak tartjuk a felkészüléshez. Jóval több támogatást is biztosítunk, de ha képviselő úrnak vannak javaslatai, akkor azok a szervezetek, akik megfogalmazták a kormányzat számára a mostani támogatási rendszert, akik reprezentálják a magyar olimpiai, paralimpiai közösséget, velük folytassák le ezt a szakmai egyeztetést, és utána a kormány, ahogy korábban is elfogadta ezen szervezetek javaslatát, a későbbiekben is nyilván így fog tenni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Staudt Gábor képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszterhez: „Pontosan mikortól fog járni a könnyített magyar állampolgárság a letelepedési kötvények vásárlóinak?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Kontrát Károly államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e. [[Dr. Staudt Gábor: Igen.]] Köszönöm szépen. Staudt Gábor képviselő úré a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A múlt héten a letelepedésikötvény-konstrukció nemzetbiztonsági kockázatát feszegettem, erre hívtam fel a figyelmet, és erre nem kaptam kielégítő választ államtitkár úrtól, és most sajnos egy újabb tényre kell felhívnom az ön figyelmét, és ebben kérdést kell intéznem az ön, illetve az ön főnöke által vezetett minisztériumhoz. Úgy tűnik ugyebár, hogy nem múlhat el hét letelepedési kötvényes botrány nélkül, a monopolpiacon dolgozó közvetítő cégek arcátlansága és a kormány sunyítása újabb csúcsokat döntött, hiszen már nemcsak az EU-n belüli szabad mozgás és üzletelés lehetősége a közvetítő cégek által zászlóra tűzött hívó szó, hanem egyenesen magyar útlevél, szavazati jog, vagyis a magyar állampolgárság megszerzése. Az embernek egyszerre lesz libabőrös a háta, és szorul ökölbe a keze, amikor ezeket a reklámvideókat megnézi. Mintha nem is szeretett hazánkról, hanem valamilyen offshore banánköztársaságról szólnának a hírek, amikor az ügynökök fontosnak tartják kiemelni, hogy a jelenlegi szabályok szerint a letelepedési engedély megszerzése után nyolc évvel igényelhető a magyar állampolgárság. Hangsúlyozzák persze, hogy valójában nem kell itt élni, viszont sajnos egyelőre a helyi nyelvből - értsd: magyar - nyelvvizsgát kell tenni. De ha valaki elszomorodna, semmi vész, hamarosan ez is megváltozik, nyolc helyett öt év lesz a várakozási idő, sőt a kötelező nyelvvizsga követelménye is megszűnik. Hiába tagadja a kormány, hogy a letelepedési kötvénnyel állampolgársághoz is lehet jutni, hatályos jogszabályok alapján is, államtitkár úr, nyolc év kivárási idő után ezt meg lehet szerezni. Kérdezem ezért államtitkár urat, igaz-e, hogy könnyíteni fognak az állampolgárság megszerzésén, ami a jövőben csupán öt év várakozási időt jelentene, és a magyar nyelv ismeretét is kihúznák a kritériumok köréből, illetve, amennyiben tagadnák a könnyítés tényét, milyen jogi lépéseket tesznek a videón elhangzó állításokkal kapcsolatosan. Kivizsgálják és szankcionálják-e a történteket, vagy a kapzsiság megint minden nemzeti érdeket felülír? Köszönöm szépen. [[Szilágyi György: A biznisz az biznisz! Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ, mint említettem már a felvezetőben, Kontrát Károly államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az elmúlt héten a letelepedési kötvények nemzetbiztonsági szempontjaival kapcsolatos interpellációs kérdéseire korrekt, kimerítő és tényszerű választ adtam. Az igaz egyébként, hogy ezeket sajnálatos módon ön nem fogadta el, de szeretném hangsúlyozni, hogy a mostani kérdéseire is határozottan tudok válaszolni: a kormány nem tervezi az állampolgárság megszerzésének könnyítését, nincs szó ilyenről. Képviselő úr, azt javaslom önnek, hogy nyugodt legyen az álma, hogy ne nézzen különböző zagyva videoreklámokat és egyéb komolytalan híreket, hanem a kormánynak higgyen. [[Dúró Dóra közbeszól. Dr. Szél Bernadett: Írják elő, hogy mit nézzen!]] A kormánynak higgyen! Én csak javasolom tisztelt képviselő asszony, hogy megnyugodjon. Tehát nincs szó arról, hogy könnyítenénk az állampolgárság megszerzésének feltételeit. Ezeket törvény határozza meg, ezek a törvények hatályosak, ezeket a törvényeket nem akarjuk megváltoztatni, és Magyarország egyébként nem állampolgárságot, hanem tartózkodást biztosít a letelepedési kötvényt vásárló befektetőknek. A nemzeti letelepedési okmány érvényességi ideje legfeljebb öt év, a kérelmezők négyszeres biztonsági szűrőn esnek át, mielőtt egyáltalán beléphetnek az ország területére, a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal, az Alkotmányvédelmi Hivatal, a Terrorelhárítási Központ és a rendőrség is vizsgálja, hogy Magyarország számára jelentenek-e nemzetbiztonsági vagy közbiztonsági kockázatot, és az elmúlt héten adott interpellációs válaszomban kitértem arra, hogy hány kérelmet utasítottak el a magyar hatóságok, pontosan ilyen szempontok alapján. Kérem, elevenítse fel újra az ön kérdésére adott válaszaimat. Ismételten csak azt tudom hangsúlyozni, hogy a letelepedési kötvény miatt nincs ok az aggodalomra, a program megfelel az európai uniós szabályoknak, a nemzetközi gyakorlatnak, és megfelel Magyarország nemzeti érdekeinek is. Köszönöm szépen. [[Szilágyi György: Éljen az offshore üzlet! Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Staudt Gábor képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Az egyik cégnek a megbízott ügynöke beszél ezen a videón. Tehát ez nem egyfajta, senki által el nem ismert történet. Illetve, államtitkár úr, arra sem válaszolt, hogy megkeresték a Magyar Nemzetet, hogy adják ki az adatokat, hogy ki volt az az orosz állampolgár, aki bűnözőként letelepedési jogot kaphatott. Erre is kérem, hogy a viszonválaszban válaszoljon. Illetve nyolc év itt-tartózkodás után lehet állampolgárságot kérni, tehát lehet a hatályos jogszabályok alapján. Ezt megteheti az is, aki ezt a 300 ezer eurót kifizeti. Államtitkár úr, küldtek egy részletes kimutatást, amit köszönök szépen, amiben valóban benne van az elutasítások ténye, de az is benne van, hogy ha a letelepedési és tartózkodási engedélyeket nézzük, és összeadjuk a családtagokat is, akkor közel 18 ezer ember jött be a programon keresztül. Ez abban van, amit önök írtak: közel 18 ezer ember. Hogyha természetesen a számok nem valósak, vagy én értettem valamit félre, akkor folytassunk még szakmai vitát, de úgy tűnik, hogy a sajtó is ugyanúgy félreértette, mint mi. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg államtitkár urat is. Parancsoljon!
Én a tisztelt képviselő urat óvom az ilyen félreértésektől - és a nyilvánosságot is -, de én úgy tudom, hogy jogi egyetemet végzett ember, és csak arra hívom fel a figyelmet - én is az volnék -, hogy bizonyára tudja, hogy a videofelvétel nem jogforrás, az nem keletkeztet semmiféle jogot, és arra mint jogforrásra hivatkozni feltétlenül veszélyes, és nem ajánlom tisztelt képviselő úrnak, hogy azt mint komoly jogforrást vegye figyelembe, és arra hivatkozzon, bár ezt szíve joga megtenni, de akkor ennek a következményeit vállalja is. Még egyszer mondom, itt, a tisztelt Ház nyilvánossága előtt erősítem meg, hogy nem tervezi a kormány az állampolgárság megszerzésének könnyítését, nincs ilyen előterjesztés, nincs ilyen napirend a kormány előtt, nem tervezzük ezt, nem is fogjuk megtenni, és arra kérem tisztelt képviselő urat, hogy - ön nemcsak jogvégzett, hanem bizonyára okos ember is - a kormányra hallgasson és ne a videofelvételekre. Köszönöm szépen. [[Szilágyi György: Az üzlet mehet így tovább. Így jó! Az elnök csenget.]]
Képviselőtársaim! Még egy kis türelmet és visszafogottságot kérek. Tisztelt Országgyűlés! Szászfalvi László képviselő úr, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszterhez: „Milyen intézkedéseket tervez a kormány az adóelkerülés további csökkentéséért?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Tállai András államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Képviselő úr jelzi, hogy elfogadja. Szászfalvi László képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Magyarország és a magyar kormány tevékenységének óriási elismerése, hogy az Európai Bizottság tanulmánya sikeresnek és eredményesnek minősíti a Magyarországon meghozott gazdaságfehérítő intézkedéseket, hiszen egy év alatt több mint 4 százalékponttal csökkent az áfaadórés. A Bizottság tanulmánya alapján a magyarországi becsült áfaadórés mértéke a 2013. évi 22,24 százalékról - köszönhetően az adóelkerülés visszaszorítását célzó kormányzati intézkedéseknek - 17,95 százalékra csökkent 2014-ben. Ezzel az eredménnyel Magyarország a harmadik legnagyobb javulást érte el az EU-ban. A javulásban a legnagyobb szerepet kétségkívül az online pénztárgépek játszották, pedig csak 2014 utolsó négy hónapjában kellett kötelezően a vállalkozóknak ezt a kasszát használniuk. Minden valószínűség szerint a 2015-ös adatsor még jobb lesz, hiszen abban az évben debütált az EKÁER, és az volt az első teljes év, amikor már csak az adóhivatali összeköttetéssel bíró pénztárgépbe üthették bevételüket a vállalkozások. Brüsszel évről évre méri minden egyes tagállam esetében a várt áfabevételek és a ténylegesen beszedett összeg közötti különbséget. Ez az úgynevezett, fentiekben is hivatkozott áfaadórés, amelybe az adóelkerülés miatt elméletileg kieső költségvetési bevételeken kívül egyéb dolgok is beleszámítanak, de ez a leghangsúlyosabb. Az elmúlt idők legfontosabb feketegazdaság elleni intézkedései tehát bizonyítottak. Tisztelt Államtitkár Úr! A KDNP képviselőcsoportja bízik abban, hogy nincs megállás, és a kormány törekvése a feketegazdaság további csökkentése. Éppen ezért kérdezem államtitkár urat, tervez-e intézkedéseket a kormány az adóelkerülés további csökkentéséhez. Tisztelettel várom válaszát. [[14.20]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Tállai András államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, most már nemzetközi szinten is kimutatható és elismert eredményei vannak a kormánynak az adóbeszedés hatékonyságát illetően és kimagaslóan a feketegazdaság visszaszorítása tekintetében. Ahogy ön is elmondta, az áfarés 4,3 százalékkal csökkent, és ezzel Magyarország az egyik legjelentősebb eredményt tudja felmutatni. Mire alapozzuk ezt az eredményt? Kezdem a kisebb intézkedésekkel. Például az áfaösszesítő beküldésének a megvalósítása, ami alapján az adóhatóság látja, hogy milyen számlákat generáltak. A fordított áfa bevezetése bizonyos területeken. Az áfacsökkentés maga is a fogyasztás területén a feketegazdaság lehetőségét csökkenti. Az ön által is említett online pénztárgép, amit 220 ezer vállalkozás használ. Ezt már nemzetközileg is elismerik és érdeklődnek utána, különösen az EKÁER-rel összefüggésben, ez pedig az elektronikus árukövető rendszer, amely bevezetésével Magyarország úttörő szerepet vállalt. Ennek nagyon komoly eredményei vannak, hiszen az áfabevétel 2010-hez viszonyítottan több mint ezermilliárd forinttal növekedett. Tehát amikor a költségvetés lehetőségei bővülnek és a hiányt tudjuk csökkenteni, annak óriási lehetőséget biztosított az áfabevételek és az egyéb adóbevételek hatékonyságának a megnövelése. Természetesen erre alapozva tovább folytatjuk a szigorítást, illetve a feketegazdaság visszaszorítására újabb intézkedéseket tervezünk. Ennek lényegét, ha képviselő úr megengedi, a fennmaradt egy percben szeretném elmondani. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Szászfalvi László képviselő úré a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Köszönöm államtitkár úr válaszát. Azt gondolom, mindannyiunk közös érdeke és a közjó érdeke, hogy minél nagyobb mértékben csökkentsük a feketegazdaság mértékét, minél nagyobb mértékben tudjuk növelni a költségvetés bevételeit, hiszen mindannyian tudjuk azt is, hogy ezekből a pluszbevételekből lehet az oktatásügyet, az egészségügyet vagy akár a szociális szférát többletfinanszírozásban támogatni. Köszönjük a kormányzat ez irányú tevékenységét, és a KDNP továbbra is támogatja a kormánynak ezt a munkáját. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra államtitkár úré a szó, amennyiben él a válaszadás lehetőségével. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. 2017-ben az alábbi intézkedések várhatók. Az online pénztárgép kiterjesztése mintegy 20-30 ezer vállalkozás tekintetében. Ezzel kapcsolatban a rendelet már megjelent, abból mindenki megismerheti, hogy ez kire fog vonatkozni. A legnagyobb horderejű változás talán az online számlázás rendszerének a bevezetése, amit szeretnénk 2017-ben, de legkésőbb 2018. január 1-jéig megvalósítani. Ez egy nagyon szigorú rendszer lesz, és azokat a vállalkozásokat fogja érinteni, amelyek 100 ezer forint fölötti áfatartalmú számlát bocsátanak ki. Lényegében online módon be lesznek kötve az adóhatósághoz, és az adóhatóság látni fogja, hogy valós számlát adnak-e ki, valós vállalkozás adja-e ki, és valós vállalkozás számára. Ezzel, tehát az EKÁER rendszerrel és az online pénztárgéprendszerrel lényegében lezárul, bezárul az a kör, ahol az áfacsalásokat még jelenleg esetleg el lehet követni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szél Bernadett képviselő asszony, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnökhöz: „Ki hazudik a kormányban?” címmel. [[Dr. Józsa István: Mindenki.]] Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Lázár János, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem képviselő asszonyt, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy megvárja a válaszra a miniszterelnök úr jelenlétét.
Köszönöm szépen, kíváncsi vagyok a miniszterelnök úr válaszára, úgyhogy megvárom őt.
Köszönöm szépen. Józsa képviselő úr, máskor legyen szíves a véleményét megtartani. [[Dr. Józsa István: Legközelebb írásban fogom közölni.]] Hadházy Ákos képviselő úr, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnökhöz: „Blabla vagy az igazság?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Lázár János, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy megvárja a válasszal a miniszterelnök úr jelenlétét. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr, ennél a kérdésnél megvárnám a miniszterelnök urat.
Köszönöm szépen. Miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Ugyancsak Hadházy Ákos képviselő úr, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Ahol fűrészelnek, ott hullik a forgács?” címmel. Hadházy Ákos képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! Kezdő újfiúként sokat gondolkodtam rajta, hogy ilyenkor az értelemre vagy az érzelemre jó-e hatni egy ilyen felszólalásnál vagy érvelésnél. Ez nehéz kérdés, én inkább az érzelemnél maradnék, s nem azért, mert azt gondolnám, hogy önök nem tudják, mit miért tesznek. Gondolom, hogy nagyon is tudják, ezért is kell ma felszólalnom. A szégyenérzetre kell apellálnom. Ugyanazt csinálják, mint amit a kommunisták csináltak. A kommunisták előtt jóval, 1892-ben indult Magyarországon a társadalombiztosítás a kötelező egészségügyi pénztárról szóló törvényjavaslattal. Viszont 1951-ben Gerőék alatt szüntették meg az Országos Társadalombiztosítási Intézetet, ugyanúgy, ahogy most önök az országos egészségügyi pénztárt terveznek megszüntetni. Akkor egy racionalizálási bizottság áldozatául esett az egészségügyi biztosítás, most pedig az ön bürokráciacsökkentésének. Akkor Ratkó Anna csinálta, most pedig ön csinálja ezt a feladatot. Kormányhatározatok voltak. Itt van a kezemben egy kormányhatározat. Ennek a következménye az volt, hogy onnantól kezdve a kormány határozott például a VKM-klinikákon vagy a Népjóléti Minisztérium kezelésében lévő klinikákon az ágyszámokról, és Gerő Ernő maga saját kezűleg húzta át. Nem kétséges, hogy ezentúl is így fognak a döntések történni. Akkor még volt jegyzőkönyv, ez különbség, mert úgy tudom, hogy most már nincs jegyzőkönyv. Nem tudom, hogy van-e jegyzőkönyv, de hogy nem nyilvános, az biztos. A kérdés az, hogy mi az oka ennek a megszüntetésnek. Nem az-e az oka, hogy a biztosítási piacot akarják megnyitni a társadalombiztosítás beszántásával? Kérem, adja a szavát - nem tudom, hogy ez mennyit jelent -, de adja a szavát, hogy nem ezt készítik elő ezzel a lépéssel. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Lázár János miniszter úré a szó. Parancsoljon, miniszter úr!
Attól tartok, hogy képviselőtársaimon az érzelmi hatás kiváltása elmaradt ma, képviselő úr. Megpróbálom megérteni a kérdését, de az sem könnyű. Nem rovom fel önnek mint kezdő parlamenti képviselőnek, hogy ennek a műfajnak a keretében elmulasztotta képviselő úr világosan és egyértelműen feltenni a kérdését, hiszen mások számára is nehézség ez, ezért azt gondolom, nagyvonalúnak kell lennünk. Ami a kérdését illeti: azt gondolom, hogy aki a parlamentben esküt tett, annak a kezét és mozgásterét érdemben meghatározza a magyar egészségügy tekintetében a szociális népszavazás, jól mutatván, hogy egy népszavazásnak mindig van következménye. Akik 2008-ban a szociális népszavazáson részt vettek, elsöprő többségben szavaztak amellett, hogy Magyarországon ne legyen vizitdíj, szimbolikusan amellett döntöttek, hogy a magyar egészségügy soha ne legyen fizetős. Tekintettel arra, hogy honfitársaink döntő része úgy érzi, már megfizette az egészségbiztosítási hozzájárulást, ezért nem kíván és nincs is rá lehetősége, hogy kiegészítő biztosítással vagy kiegészítő pénzügyi hozzájárulással járuljon hozzá az egészségbiztosítási kassza működéséhez. [[14.30]] Tehát nemcsak lelkiismereti alapon tudom a szavamat adni, mint egyébként a 2008-as népszavazás előtt az egészségügyben a privatizáció ellen legjobban küzdő országgyűlési képviselők egyike, hanem az esküm szerint is a szavamat tudom adni képviselő úrnak arra, hogy amíg mi kormányzunk, addig Magyarországon nem lesz több-biztosítós modell, és föl sem merülhet a magánbiztosítási rendszer. Ha pedig nem merülhet föl a magánbiztosítási rendszer, az innentől kezdve technikai kérdés egyébként, hogy a nyugdíjalap, az Egészségbiztosítási Alap és a költségvetéshez hozzácsatolt pénzügyi alapok hogyan működnek. Technikai kérdésről van szó, amelynek lényege az, az Országos Egészségbiztosítási Pénztár és az egészségügy finanszírozása az egészségügyi politikán keresztül, átlátható formában, pontosan a parlamentnek elszámoltatható formában történjen meg. Erre vissza fogok térni majd a következő egy percben. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Hadházy Ákos képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, miniszter úr. Igazság szerint nem nagyon gondoltam arra, hogy érzelmeket, pláne szégyenérzetet fogok kiváltani, ezt nem sokszor láttam önöknél. Köszönöm, hogy szavát adja, hogy nem fog ebben részt venni. Egy picit ennek értékéből levon, hogy ön a trafiktörvény esetében azt mondta, hogy mutasson bárki bármilyen bizonyítékot arra, hogy a trafikokat önök osztották el. Azt gondolom, nagyon sok ilyen volt.Azt gondolom, azzal a felszólalással egy politikai csalást kell éppen ezért megelőznünk, mert akkor, amikor önök nagyon komoly erőfeszítéseket tettek a népszavazással azért, hogy állami kézben maradjon az egészségügy, azok a jelzések, amik azt mutatják, hogy az Országos Egészségbiztosítási Pénztárat azért kell beszántani, hogy a társadalombiztosítás előtt a biztosítási piacot kinyissák, akkor erről mindenképpen beszélnünk kell. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Egy percre Lázár János miniszter úré a szó. Parancsoljon!
Nekem nincs nagy törvényhozói tapasztalatom, 2002 óta ülök itt a parlamentben. De úgy gondolom, hogy a műfaj nem alkalmas a politikai viták lefolytatására, ezért nem tudok reflektálni az ön által elmondottakra. A konkrét kérdések megválaszolására és annak kapcsán vélemények ütköztetésére talán alkalmas, bár elég szűkre szabott. Az Országos Egészségbiztosítási Pénztár szabályozási értelemben ma egy olyan szervezeti struktúra, amely folyamatosan kifelé csúszik a kormány felelősségi köréből és az önállóság útján jár. Ha azt mondom önnek, hogy az Országos Egészségbiztosítási Pénztár főigazgatóját nem az egészségügyért felelős államtitkár vagy miniszter nevezi ki, hanem a miniszterelnök, akkor jól mutatja, hogy az egészségügy finanszírozása önálló hatalmi ággá kezd válni. Ez pedig nem helyes dolog, mert a mi véleményünk és meggyőződésünk szerint a minisztereknek felelősséget kell vállalni az általuk felügyelt teljes területért. Ezért a miniszteriális felelősségi rendbe kell betagozódnia az Országos Egészségbiztosítási Pénztárnak. A minisztériumhoz csatolt önálló pénzügyi alapnak kell maradnia, hozzáteszem, teljesen átlátható vezetői és irányítási struktúra alapján, hogy az egészségügy szervezése, az egészségbiztosítás finanszírozása és a munka hatósági felügyelete a miniszter, illetve az őt helyettesítő államtitkár kezében legyen. Az átalakításnak ez a célja és nem több ennél. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Lukács Zoltán képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszterhez: „Ennyire kíváncsiak?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt válaszadásra mindkét államtitkár urat kijelölte annak függvényében, hogy melyikük szakterületét érinti majd az ön kérdése. Tisztelettel kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadók bármelyikét vagy megvárja ezzel miniszter urat. [[Lukács Zoltán: Elfogadom.]] Képviselő úr jelzi, hogy elfogadja a válaszadókat, ennek megfelelően Lukács Zoltán képviselő úré a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Hölgyeim és Uraim! Magyarország utóbbi időben egyik legsúlyosabb politikai botránya, hogy egy állami intézményben, a Magyar Televízió Kunigunda utcai székházában titkos lehallgató- és képrögzítő berendezéseket helyeztek el. Azóta Vas Imre üzemeltetési igazgató, aki most már egyik gyanúsítottja ennek az ügynek, azt mondta, amikor a rendőrök először megkérdezték, hogy ezeknek az eszközöknek az elhelyezése magasabb célokat szolgált.Ez azt mutatja, hogy nyilvánvalóan Vas Imre nem magától fölkelt egy reggelen, és elhelyezett ilyen berendezéseket a székházban, hanem valamilyen megrendelésre tette azt. Azt is tudjuk, hogy Vas Várhegyi Attila bizalmi embere volt, az ő kérésére került oda a Televízióba. Annak a Várhegyi Attilának, aki egyébként szolnoki polgármesterként elítélt bűnözővé vált, és most is irodája van az MTVA Kunigunda utcai székházában úgy, hogy semmilyen jogviszonya nincs az MTVA-val. Ehhez képest úgy tudni, hogy ő a póráz az MTVA nyakán, és azt is tudjuk Várhegyi Attiláról, hogy a miniszterelnök bizalmasa. Nos, elhelyezték ezt a hang- és képrögzítő berendezést egy tárgyalóban, ahol nemcsak az MTVA dolgozói, hanem politikusok, diplomaták, szakértők és mindenki megfordulhatott. Ezért aztán kérdezem államtitkár urakat, hogy kinek az utasítására történt ezeknek a berendezéseknek az elhelyezése. Igaz-e, hogy a megfigyelés politikai céllal történt? Igaz-e, hogy a Fideszen belüli politikai háború részét látjuk? Miért nem hallgatják meg és vonják be Várhegyi Attilát ebbe az ügybe, aki, világosan látszik, politikai felügyeletet lát el az MTVA-nál? Megsemmisülhet-e ugyanúgy ez a felvétel, mint a Kubatov Gábornak írt Portik-levél, vagy Rogán Antal ügyében az ingatlanokat tartalmazó cédé? Kérem, válaszoljanak erre. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Kontrát Károly államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Önök, szocialisták rendszeresen összeesküvés-elméleteket gyártanak, akár az előrehozott választásokkal kapcsolatban, akár ezzel az üggyel kapcsolatban. [[Közbeszólások az MSZP és a Jobbik soraiból.]] Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország demokratikus jogállam, ahol a törvények mindenki számára kötelezőek, senki nem mentesülhet a törvények alól. És aki megsérti a jogszabályokat, megsérti a törvényeket, annak viselni kell a felelősséget. Úgyhogy abban bízom, tisztelt képviselő úr, hogy lesz türelme kivárni ennek az eljárásnak a végét. És, tisztelt képviselő úr, ezek a megalapozatlan gyanúsítgatásai, amelyek egyébként a magyar hatóságok törvényes eljárásával kapcsolatban is bizonytalanságot próbálnak kelteni, teljesen megalapozatlanok. Még egyszer mondom, amit ön elmondott, az összeesküvés-elmélet, ennek semmi alapja nincs. A törvények mindenki számára kötelezőek, mert az ország demokratikus jogállam, és az igazság ki fog derülni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Lukács Zoltán képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Ha összeesküvés-elméletet akartam volna mondani, akkor ennél jobbat is tudok. Arról van szó, hogy önök nem válaszoltak arra, hogy mit keres Várhegyi Attila irodája egy olyan intézményben, ahol semmiféle jogviszonya nincs. Nem válaszoltak arra, hogy ki volt az, aki Vas Imrét megbízta, hogy elhelyeztesse ezeket a lehallgatókat és képrögzítőket. Nem válaszoltak arra, hogy kik jártak abban az időszakban abban a tárgyalóban és hol vannak ezek a felvételek. Voltak-e köztük politikusok, közszereplők, kormányzati emberek? Nem válaszolt semmire. És arra sem válaszolt, amire most válaszolhat, hogy egyébként ha valaki, akár egy egyszerű magyar állampolgár bemegy egy közintézménybe beszélgetni, tárgyalni vagy bármilyen célból, akkor várhatja-e azt, hogy egyébként ezt a beszélgetést képpel, hanggal rögzítik és különböző titkos megfigyeléseket végeznek. Ez nem összeesküvés-elmélet, ez az önök gyakorlata, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra Kontrát Károly államtitkár úr válaszol. Parancsoljon!
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ezeket a megállapításait, ezeket a valótlan, megalapozatlan megállapításait, amelyek a magyar hatóságok, illetve a magyar hivatalos szervek eljárásával kapcsolatban minden alapot nélkülöznek, visszautasítom. Tisztelt Képviselő Úr! Milyen kérdést tett ön föl az azonnali kérdések órájában? Az a címe: „Ennyire kíváncsiak?” Képviselő úr, nem tudom, kinek van irodája az MTVA székházában. Nem tudom. Én tisztességesen akarok válaszolni [[Zaj, közbeszólások az MSZP és a Jobbik soraiban, többek között Szilágyi György: A hírekben benne volt. Apáti István: Sanyi bácsi tudja.]] és ebben a kérdésben, ha ön kíváncsi lett volna arra igazándiból, amit sérelmez, akkor megfogalmazta volna kérdése címében azt a tárgykört, amire ön valóban kíváncsi. Mert… - elnök úr, kérem, adja meg a lehetőséget, hogy válaszoljak a kérdésre. [[Az elnök csenget.]] Tehát, tisztelt képviselő úr, ezek a megállapításai teljesen megalapozatlanok. Még egyszer mondom, a magyar hatóságok törvényesen járnak el, minden hatóság betartja a törvényeket. Amennyiben ennek ellenére önnek másról van tudomása, tegyen följelentést. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel az azonnali kérdések órájának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varju László képviselő úr. Megadom a szót öt percben. Felszólalásának címe: „Az elmúlt hét eseményeivel kapcsolatosan”. Öné a szó. [[14.40]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az elmúlt hét is elég hangos volt attól, hogy a kormány milyen terveket szövöget a nyugdíjasok kizsigerelése érdekében, mégpedig azzal a szándékkal, hogy azoknak, akiknek nincs lehetősége vagy eddig nem volt szándéka arra, hogy bankkal kapcsolatban legyen és ilyen módon vegye át a nyugdíjat, hanem azt a postás hozza ki, ehelyett arra köteleznék, hogy ők is bankszámlát nyissanak. Így hát azokért fogok most szót emelni, azokért a nyugdíjasokért, akik ebben az értelemben igenis, nem kívánnak ilyen számlát nyitni.Az előbb a kormány tisztelt képviselői jogforrásra hivatkoztak, hogy tessék megnézni, hogy ez egy jogos állítás-e; tisztelettel jelzem, hogy itt a kormányrendelet megjelent, és október 15-étől gyakorlatilag minden banknak be kell vezetnie úgynevezett alapszámlát. A lényege, hogy csak alapszintű szolgáltatásokat nyújt, cserébe úgy gondolják, hogy ez elég olcsó. Erre majd a későbbiekben szeretnék kitérni, hogy akkor ez pontosan mit jelent. Tehát kifejezetten az a célcsoport, azokat az embereket célozzák meg ezzel a szolgáltatással vagy ezzel a számlával, akiknek a postás hozza a nyugdíjat, a pénzügyeik kezelésére eddig nem kívántak bankot igénybe venni, és igyekeztek megspórolni ezeket a költségeket.Mondhatnánk azt, hogy bizonyos értelemben akár ez jó is lehet, hiszen alapszámlához egyébként nem kapcsolható ugyan hitelkeret, de vannak ennek a megoldásnak kockázatai vagy hátrányai is. Hiszen kezdjük ott, hogy önmagában a rendelet is megállapítja: lehetséges, hogy a minimálbér 1,5 százaléka is legyen a költség, ami ma akkor azt jelenti, hogy egy ilyen számla vezetése 1575 forintba kerülhet egy-egy nyugdíjasnak. A bankkártya költsége hozzájöhet ehhez még, és még sorolhatnánk. Tehát számos probléma merül fel ezzel kapcsolatosan.Mindemellett nem világos, hogy az alapszámla kötelező lesz-e azoknak, akiknek még nincs banki kapcsolatuk. A kormány eddig mondott néhány elterelő nyilatkozatot, de nem tette egyértelművé, hogy ezt milyen módon és kik számára tervezi egyértelműen bevezetni. Az eddigi gyakorlatok alapján azt gondolom, hogy általánosan kívánják ezt megtenni. Számtalan kérdés vetődik fel éppen ezért, mert nem tudni, hogy kik kaphatják az ingyenes szolgáltatást például, hiszen itt egy következő, ma még meg nem jelent, el nem fogadott rendeletre, jogszabályra hivatkozik maga az eddig megjelent jogszabály. Tehát bizonytalanságban tartják az érintetteket. De mi történik azokkal, akik egyébként ágyhoz kötve élik életüket, szükség van egy közreműködőre, és ennek a közreműködőnek a lehetőségét is kizárja ez a rendelet? És akkor még nem beszéltem arról, hogy ez a havonta 1575 forint egyébként ilyen átlagnyugdíj mellett az évi 20 ezer forintot is elérheti, ami egyébként a nyugdíjasok számára kifejezetten hátrányt jelent. Éppen ezért én egyértelműen azt mondom, hogy ez a rendelet hátrányos a nyugdíjasok számára. Felháborító és embertelen, hogy ezt a 20 ezer forintot is egyébként a nyugdíjasok zsebéből akarják kiszedni. Már csak azért is felháborítónak tartom, mert amikor a magánnyugdíjpénztárak felszámolására került sor, akkor is a kormány, Orbán Viktor egy ilyen többlépcsős megoldást alkalmazott. Először azt mondta, hogy az állami rendszerben is lesz majd egyéni számla, legyen mindenki nyugodt, és ezt majd ott nyilvántartják, majd lenyúltak 3000 milliárd forintot, és azóta természetesen nem lett, legalábbis a Fidesz szerint természetes az, hogy nem lett egyéni számla, és eltűnt 3000 milliárd forint. Borítékolható, hogy a kormány kötelezővé fogja tenni, hogy havi 1500 forintos számlát nyissanak a nyugdíjasok, mindenki számára. A lépést ráadásul nemcsak a pénztárcájukon fogják érezni, mint ahogy említettem. Mi történik azokkal, akik nem értenek a bankautomatához? Mi történik azokkal, akik betegek és a házukat sem tudják elhagyni? Éppen ezért tiltakozunk, a Demokratikus Koalíció tiltakozik ezen alapszámla bevezetése ellen. Nem lehet kötelezni erre a nyugdíjasokat! Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. „Feladta a leckét a nyelvoktatás a kormánynak” címmel napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Jobbik képviselőcsoportjából Dúró Dóra képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony! Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A magyar közoktatásban valóban nagyon sok terület tekintetében nemzetközi összehasonlításban a rangsorok végén kullogunk, és ezek között van bizony a nyelvoktatás, illetve a nyelvi kompetenciák kérdése is. Magyarországon az a helyzet e tekintetben ugyanis, hogy magántanár és iskolán kívüli erőfeszítések nélkül a mai magyar iskolarendszerből csak a nagyon jó képességű vagy nagyon jó nyelvérzékkel rendelkező gyerekek tudnak megfelelő nyelvi kompetenciákkal kilépni az életbe. Megfelelő nyelvi kompetencia alatt értem itt azt az alapvető kommunikációs készséget, hogy az iskolában tartott nyelvórákat követően valaki el tud boldogulni az adott nyelv ismeretével. A közoktatás általános válságtünetei: alapvetően a forráskivonás és a fenntartói irányítás elhibázott átalakítása, és alapvetően a XXI. századnak megfelelő oktatási rendszer kialakításának a hiánya az, ami azt a környezetet jellemzi. Ezt mind megismerhettük a 2008-as Zöld könyvből vagy a Sólyom László által felkért Bölcsek Tanácsa által kidolgozott Szárny és teher című elemzésből vagy a 2013-as Fehér könyvből is. Ha csak a nyelvoktatás területére fókuszálunk, akkor azt látjuk, hogy az Eurostat 2014-es statisztikája szerint a 11-14 éves középiskolásoknak alig 6,3 százaléka tanul kettő vagy több idegen nyelvet Magyarországon, tehát a 11-14 éves korosztálynak 6,3 százaléka. Ha megnézzük, mondjuk, Romániát, ott 95,6 százalék; Olaszországban 98,4 százalék; Észtországban 96,3 százalék, akik tehát kettő nyelvet tanulnak, míg Magyarországon ugyanez az arány 6 százalék. Az elemzés szerint Magyarországon a 11-14 éves középiskolásoknak 90 százaléka tanul egy idegen nyelvet, tehát az általam említett országokban többen tanulnak kettő idegen nyelvet, mint Magyarországon egy idegen nyelvet. A nyelvi kompetenciák terén még rosszabb a helyzet, ha a nyelvtudások adataihoz hozzátesszük, hogy a magyarországi lakosságból hányan tudnak bizonyos nyelveket azért, mert az adott nemzetiséghez tartoznak. A 25-64 éves korú magyar lakosság mindössze 37 százaléka beszél legalább egy idegen nyelvet, ráadásul ennek a legnagyobb része angol, és az angolul beszélő magyaroknak mindössze negyede mondta azt, hogy jól beszéli ezt a nyelvet, tehát ennek a 37 százaléknak is a negyede az, aki olyan szinten beszéli ezt a nyelvet, hogy az valóban használható is a számára. A megoldási javaslatokat is természetesen az Országgyűlés elé kell tárnunk, illetve a legfontosabb cél az lenne, hogy egy érdemi, szakmai alapú társadalmi vita elinduljon ebben a kérdésben, amely konstruktív, és hajlandó félretenni az elmúlt 25 évre is sajnos jellemző begyöpösödéseket. Természetesen a nyelvoktatás teljes körű modernizálására szükség van, legyen itt szó módszertanról, illetve a pedagógusképzésről. Magyarországon még mindig sajnos nagy részben, bár voltak előrelépések a pedagógusképzés tekintetében, de még mindig túlzottan hangsúlyos a nyelvtanra alapuló módszertan a kommunikatív és digitális technikákra, valamint az autentikus nyelvi elemekre építő módszertan helyett, így nem fogjuk tudni felvenni a versenyt, nem fogunk tudni felzárkózni Európa többi országához a nyelvi kompetenciák terén. Holott ez nyilvánvalóan gazdaságilag is és társadalompolitikai szempontból is nagyon fontos célja kellene hogy legyen a magyar oktatásügynek, hogy a lakosság nyelvi kompetenciái fejlődjenek. Azt is le kell szögezni, hogy általános tapasztalat nemcsak a nyelvoktatás tekintetében, hanem más tudományterületek esetében is, hogy az óraszámok mechanikus emelése nem jelenti azt, hogy a nyelvi kompetenciák is ennek megfelelően javulnának, tehát alapvetően nem az óraszámok mértékével van gond, hanem például az általános, az eddig általam említett módszertanban is keresendő a probléma gyökere. Fel kell vetni azokat az eddigi gyakorlatokat, amelyek jól működtek vagy jól működnek a közoktatásban. Gondolok itt a nulladik évfolyam bevezetésére, illetve az erre vonatkozó gyakorlati tapasztalatok összegyűjtésére, illetve a csoportbontás fontosságára. [[14.50]] Hiszen szakértők szerint is egy nyelvoktatás csak akkor lehet igazán hatékony, ha tíz fő alatti csoportokban tudjuk a gyermekeket oktatni. Ezek tehát a megoldási javaslataink, a felvetéseink. Azt szeretném az oktatásért is felelős bizottság elnökeként, ha erről a kérdésről egy érdemi, szakmai alapú társadalmi vita kibontakozna. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Az elhangzottakra Nagy István államtitkár úrtól hallunk választ. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselő Asszony! Az első idegen nyelv oktatása legkésőbb az általános iskola 4. évfolyamán elkezdődik. Amennyiben az első három évfolyam idegennyelv-oktatásában képzett pedagógus alkalmazása megoldható és az iskolai pedagógiai programja erre lehetőséget ad, az első idegen nyelv oktatása ezen évfolyamokon is megkezdhető. Az első idegen nyelv megválasztásakor, mely az angol és a német lehet, biztosítani kell, hogy azt a tanulók felsőbb évfolyamokon is folyamatosan tanulhassák. A második idegen nyelv oktatása nálunk a 7. évfolyamon kezdődhet. A középiskolákban biztosítani kell a megkezdett első idegen nyelv folytatólagos oktatását és az érettségi idejére annak legalább a B2-es szintű elsajátítását. A kerettantervek idegen nyelv tanítására fordítható óraszámai meghaladják az európai átlag óraszámát, az idei érettségi vizsgaidőszakban 54 847 tanuló középszintű, 10 208 tanuló emelt szintű érettségi vizsgát tett angol nyelvből. Az emelt szintű érettségire jelentkező tanulói létszámadatok 2010-től szignifikáns emelkedést mutatnak. Az Emberi Erőforrások Minisztériuma háttérintézményének koordinálásában az Erasmus Plus Program keretében 2016-ban 340 oktatási és képzési területen megvalósuló projekt nyert támogatást Magyarországon. Az uniós program koordinálását végző Tempus Közalapítvány adatai szerint az oktatási intézmények több mint 29 millió eurót, 8,7 milliárd forintot fordíthatnak ezeknek az együttműködéseknek a megvalósítására. Ez közel 14 ezer fő nemzetközi tapasztalatszerzését, az idegen nyelvi kompetenciánk megerősítését teszi lehetővé a köznevelés, a szakképzés, a felsőoktatás és a felnőtt tanulás területén. Jövőre a program költségvetése terén 15 százalékos növekedés várható, ami a pályázatok számának további emelkedésében is megmutatkozik majd. Az Erasmus Plus a legjelentősebb nemzetközi együttműködéseket támogató európai uniós program, mely az oktatás minden szintjén kínál nemzetközi együttműködési lehetőségeket. 2016-ban csaknem 8000 magyar diák és hallgató mellett 5300 pedagógus, oktató és oktatási szakértő, valamint 670 intézményi munkatárs és diákokkal utazó kísérő vehetett részt a programban. Az idegen nyelv tanulását a táborozási programok támogatásával a tanulók részére a szünidőben is biztosítani kívánjuk. A magyar diákok versenyképessége és idegennyelv-tudása folyamatosan javul, ennek ellenére az idegen nyelv tanításának folyamatos módszertani megújítását fontosnak és támogatandónak tartjuk. A köznevelési kerekasztal a Nemzeti alaptanterv felülvizsgálatát, megújítását célul tűzte ki. Ennek keretében a NAT az alapkészségek fejlesztésére helyezi a hangsúlyt, amely pedagógiai módszertani támogatással a tanulók eredményesebb tudáselsajátításához vezethet. Tisztelt Képviselő Asszony! A köznevelés rendszere folyamatos megújulást és felülvizsgálatot kell hogy biztosítson a változó környezethez, gazdasági és munkaerőpiaci elvárásokhoz igazodva. Ez nem lecke, hanem teljesen érthető és teljesítendő elvárás, melyet mind a kormány, mind a köznevelés minden szereplője tud és megold. Nagyon örülök, hogy ebben nem vita van köztünk, hanem megoldandó feladat mindkét oldalról, amit teljesítenünk kell. Köszönöm szépen a kérdését.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. „Továbbra is kaotikus a helyzet a taxiszolgáltatás piacán, az Ubert szempillantás alatt betiltó kormány meglepően megértő a csaló taxishiénákkal szemben” címmel a Jobbik képviselőcsoportjából Staudt Gábor képviselő úr jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! - illetve a Ház azon része, amely a napirend utáni felszólalásokat is megvárta.Úgy gondolom, hogy egy nagyon fontos témáról kell szót ejteni. A kormányzat nem is olyan régen, amikor az Ubert és a hasonló szolgáltatókat betiltotta - hiszen itt nyilvánvalóan nemcsak egy cégről van szó, hanem a hasonló sharing economy megoldások teljes tárházát tiltotta be a kormány -, akkor azt ígérték, hogy a piacon rendet raknak, és talán jobban odafigyelnek arra, ami a taxisok, a taxistársadalom környékén történik. Sajnálatos módon azonban nemhogy a kedélyek nem ültek el, hanem egyre abszurdabb, egyre bizarrabb és az állampolgárokat egyre inkább veszélyeztető történetek jelennek meg a médiában. Sajnálatos módon kiderül, hogy ezek a történetek valósak, és már olyan szintet érnek el, amely nemcsak az itt élő állampolgárokat, hanem a turistákon keresztül a magyar országimázst is egyértelműen veszélyeztetik.Természetesen nem azt szeretnénk állítani, hogy minden taxis csaló lenne. Sőt, pont a tisztességes taxisok érdekében kellene beavatkozni a piacba, illetve a jogszabályokat, a jelenlegi szabályokat érvényesíteni. Az ő érdekük is az lenne, hogy egy olyan, szabályokban és törvényekben meghatározott eljárás induljon a taxishiénákkal és a csaló taxisokkal szemben, amely alapján ki lehet zárni, hogy a jövőben ezt a tevékenységet folytassák. Néhány példát említek, amelyek bejárták a sajtót is. Korábban, és ezzel kapcsolatban jómagam is a parlament előtt felszólalást intéztem, egy anyukát és a gyermekét inzultálták a ferihegyi repülőtéren, elvették a táskáját, és így próbálták a fuvarra rávenni. Később hallhattuk, hogy egy helyi reptéri dolgozót ütöttek meg a taxishiénák, szintén a ferihegyi reptéren. Ha pedig a közelmúlt eseményeit nézzük, a Sziget rendezvényen láthattuk azt a trükkös megoldást, amikor szigetelőszalaggal a 280 forintos tarifa elé egy egyest varázsolt oda a taxishiéna, és így már rögtön 1280 forintos fuvardíjjal tüntethette fel a saját tarifáját. De az is egy elég érdekes történet, ami Nyugaton vagy legalábbis demokráciákban azért ritkábban történik meg, hogy amikor a 25 ezer forintos tarifát nem szerette volna az ír utas kifizetni, a taxis felvitte a hegyekbe, és megverte, jó szokás szerint. Azt is lehet látni, hogy a sajtóban olyan, még abszurdabb hírek is megjelentek, hogy egy autós üldözés után egy taxis karambolozott, és kábítószert találtak nála. Tehát nagyon sok területen dolgoznak a hiénák; úgy tűnik, hogy nem elég nekik az ezerforintos tarifa, ki kell egészíteni egy kis kábítószer-kereskedelemmel is a tevékenységüket.Aztán hab volt a tortán, hogy a héten angol turistákat vertek meg taxisok, mert itt is taxishiéna volt az elkövető, bár taxisnak tulajdonképpen nem is nevezném. Ebben az esetben is azt láthattuk, és ez nagyon érdekes, figyelemfelhívó, hogy amikor egy vélt vagy valós sérelem éri a taxist vagy a taxishiénát, nagyon gyorsan 20-30 taxis vagy nem taxis vagy egyéb csaló jelenik meg az első hívásra, és anélkül, hogy megvizsgálnák, valós vagy nem valós, gyakran összeverik az adott utast. Azt hiszem, ez azt is felveti, hogy az ilyen eljárásokban nemcsak az ellen kellene büntetőeljárást indítani, aki elkövette, hanem akár pszichikai bűnsegédként azokkal szemben is, akik ezt végignézték, nem akadályozták meg. Közben azt látjuk a különböző kimutatások alapján, hogy bizony-bizony 10-15 százaléka a legálisan dolgozó taxisoknak sem szabályosan jár el, és tízezer ellenőrzés alapján majdnem 10 százalékos volt a taxishiénák, tehát a semmiféle engedéllyel nem rendelkező taxishiénák aránya. Elgondolhatjuk, hogy azért biztos nem minden ilyen hiénába bukkantak bele az ellenőrök, tehát sokkal nagyobb számban vesznek részt a taxisszolgáltatások piacán az úgynevezett hiénák. Eközben a kormány nem tud tenni semmit. Ha első fokon még egy szigorú büntetést is kapnak ezek az emberek, mire ez jogerős lesz, utána már semmi nem történik, folytathatják az eljárásukat, és folytathatják a turisták és a magyar állampolgárok becsapását. Miközben önök az Uber-sofőröket rendszámlevétellel fenyegették, pedig nem vertek meg senkit, csak adózási kérdéseket kellett volna tisztázni, addig a taxishiénák ezt elkerülik, és azt láthatjuk, és azt láthatják a becsületes taxisok is, hogy védelemben élnek, a kormány nem tesz semmit. Csak az adózási kérdések voltak azok, amiket fel tudtak hozni az Uber szempontjából. Kérdem én: a taxishiénák mennyit adóznak? Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]] [[15.00]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kormány nevében Nagy István államtitkár úr válaszol az elhangzottakra. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársam! Oly sokszor hangzott el a taxis foglalkozás itt, ebben a Házban negatív összefüggésében, hogy azért tisztáznunk kell valamit. Akikről ön beszélt, azok nem taxisok, hanem hiénák; olyan csalók, akik visszaélve egy foglalkozás lehetőségeivel, olyan piaci előnyre tesznek szert, amely teljesen jogtalan. De a taxistársadalom nagy részét nem lehet méltatlan körülmények közé helyezni, nem lehet elítélőleg nyilatkozni róluk, hiszen tisztességgel, a mindennapi élet küzdelmei között végzik a munkájukat. [[Dr. Staudt Gábor: Ezt mondtam, államtitkár úr!]] A 2016. VII. 21. napjától hatályos jogszabályi szigorítások kiemelt célja, hogy az engedély nélkül személygépkocsival végzett személytaxi-szolgáltatások piacán rend legyen, az ellenőrzések hatékonyabbak legyenek. Az intézkedések célja kizárólag a jogellenes tevékenységek végzésének megakadályozása. A módosítások azt a meggyőződést tükrözik, miszerint az előírásokat szándékosan figyelmen kívül hagyó és ezzel jogosulatlan versenyelőnyhöz jutó vállalkozásoknak nincs helye a taxiszolgáltatások piacán. Hangsúlyozzuk, hogy személytaxi-szolgáltatást kizárólag a kormányrendeletben meghatározott, azonos feltételek mellett lehet végezni. Ennek elérése érdekében megtörtént a következetes és szigorú szankciórendszer kialakítása. A közeljövőben az előírások betartásának fokozott ellenőrzése várható, függetlenül az Uber kivonulásától. Ennek érdekében az év végéig létrehozásra kerülő ellenőri csoport egy egysége kifejezetten a személygépkocsi-szállítási szolgáltatások, ezen belül különösen a taxiszolgáltatások ellenőrzését fogja végezni. A fejlesztési tárca a kormánydöntésnek megfelelően megkezdte az ellenőrzési csoport létrehozását a személyi állomány kiválasztásával, amely a Nemzeti Közlekedési Hatóság keretein belül fog működni. Az ellenőrzési csoport a képzést követően kezdi meg a munkát. Az ellenőrzési módszertan kidolgozás alatt áll, de mindenképpen frekventált területnek fog minősülni a személytaxi-szolgáltatás ellenőrzése. A cél a folyamatos jelenlét, az ellenőrzéseket napi 24 órában végezzük majd. Az elfogadott koncepciónak megfelelően a Nemzeti Közlekedési Hatóság elindította az ellenőri csoport felszereléséhez szükséges informatikai és egyéb műszaki beszerzéseket, valamint szerződést kötött a leendő közúti ellenőrök képzését végző megbízottal. Ezen túlmenően a hatékonyság növelése érdekében az ellenőrzésre jogosult hatóságok munkáját koordináló szerv kijelölésére is sor fog kerülni. Erre azért van szükség, mert az ellenőrzésre kerülő szempontok is széles skálán mozognak. A tevékenységhez és az engedélyhez kötődő feltételek ellenőrzésén túl az adózási szabályok betartásának vizsgálata is fontos. Az ellenőr nem tud eljárni abban az esetben, ha bűncselekményt tapasztal az ellenőrzés során, amely az úgynevezett taxishiénák ellenőrzése során egyáltalán nem elképzelhetetlen. Ezért bizonyos esetekben és a kritikus helyszíneken, így például a Keleti pályaudvar mellett vagy a Nyugati pályaudvar előtt, a Blaha Lujza téren található taxis drosztoknál elengedhetetlen lesz a rendőrség közreműködése is. Remélem, válaszom megnyugtatással szolgál az ön számára. Köszönöm megtisztelő figyelmét.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. „Vivát, Benyovszky! 275 évvel ezelőtt született Madagaszkár magyar királya” címmel Szávay István képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője, a Jobbik képviselője jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves jobbikos és egy szál MSZP-s Képviselőtársam! 275 évvel ezelőtt, 1741. szeptember 20-án a felvidéki Verbón született a Madagaszkár királyává választott magyar gróf, az akkor ismert világot keresztül-kasul bejáró Benyovszky Móric. Már 15 évesen hadnagy volt az osztrák hadseregben, ám sógorai kiforgatták apai örökségéből, ezért kénytelen volt Lengyelországban letelepedni. Nyughatatlan természete és szabadságvágya azonban belesodorta a növekvő orosz befolyás ellen az ország modernizálásáért küzdő 1767-es lengyel nemesi felkelésbe, ahol tábornokként került orosz fogságba. Kamcsatkába száműzték, ám a művelt, több nyelven beszélő, a zenéhez és főként az emberekhez kiválóan értő Benyovszky hamar elnyerte az ottani kormányzó jóindulatát, aki rövidesen megtette titkárává, sőt az egyik lányát is hozzá akarta adni. Ott-tartózkodása során elkészítette Kamcsatka első földrajzi, néprajzi és állattani leírását. Viszonylagos szabadságát kihasználva 1771 tavaszán felkelést szervezett a száműzött cári tisztek segítségével, majd Kelet-Ázsia partjai mentén hajón dél felé indult. Vélhetően első magyarként jutott el Tajvan, valamint Okinava szigetére, amelyekről értékes leírásokat készített. Egyes források szerint a tajvaniak királyukká akarták választani, hogy vezesse őket a hazájukba fokozatosan betelepülő kínaiakkal szembeni harcukban. Benyovszky azonban Párizsba ment, ahol XV. Lajos megbízta egy madagaszkári kereskedelmi telep létrehozásával. Az addig teljesen ismeretlen, flóráját és faunáját tekintve is egyedülállóan egzotikus szigeten 1773-ban alapította meg 250 emberével a ma is létező Louisbourgot. Utakat épített, mocsarakat csapoltatott, kiváló kapcsolatokat épített ki a helyi törzsekkel, akik saját bevallása szerint 1776 októberében királyukká választották. Benyovszky pedig elhatározta, hogy Madagaszkárból modern államot szervez. A mauritiusi francia gyarmat vezetőinek intrikái miatt azonban vissza kellett térnie Párizsba, ahol elutasították elképzeléseit. Londonban és Bécsben próbált támogatókat szerezni terveihez, de jó barátja, Benjamin Franklin ajánlólevelével az Egyesült Államokban is próbálkozott. Közben korát messze megelőzve foglalkozott Magyarország kereskedelmének fejlesztésével, Komárom és Fiume vízi összeköttetésével, hogy a kiváló magyar gabona eljuthasson a világpiacokra. Végül 1785-ben egy baltimore-i kereskedelmi társaság támogatásával indulhatott ismét Madagaszkár visszaszerzésére. Talán sejthette sorsát, mert erre az útjára feleségét, Hönsch Zsuzsannát és két lányát, Zsófiát és Rózát már nem vitte magával. 1786. május 24-én az elfogására küldött francia csapatokkal vívott küzdelemben kapott halálos lövést. Tisztelt Képviselőtársak! Madagaszkár magyar királyát távol hazájától temették el, sírját azóta benőtte a dzsungel, ám vannak néhányan, akik negyed évezred múltán is kitartóan ápolják emlékét. Közülük is kiemelkedő a 2002-ben alakult Magyar-Madagaszkári Emléktársaság Benyovszky Móric emlékére, röviden: a Benyovszky Móric Társaság munkája, amely azóta Benyovszky-szobrot és emléktáblát helyezett el Madagaszkáron, forrásértékű tudományos kötetet jelentetett meg francia, angol és magyar nyelven a kalandos életű grófról, számos előadást, rendezvényt szervezett itthon és a nagyvilágban. Tették mindezt elhivatottságból és az idei esztendőig mindenféle állami támogatás nélkül. A hollywoodi filmipart megszégyenítő kalandokat átélt, nyughatatlan magyar grófot ma lengyel barátaink és szlovák szomszédaink is saját nemzetük fiaként tartják számon. Szülőházán jelenleg csak szlovák nyelvű felirat hirdeti, hogy szlovák utazó volt, miközben tudjuk, hogy családjában csakis magyarul beszélt. A franciák ma is nagy becsben tartják, Madagaszkár fővárosában utca viseli a nevét, tajvani történészek kutatják életét. Ezért is tartom fontosnak, hogy születésének és halálának évfordulója idén először Magyarországon került a kiemelt nemzeti évfordulók közé. 2015 novemberében pedig a Benyovszky Móric Társaság kezdeményezésére és felkérésére emlékbizottság is alakult Budapesten, amely szeptember 26-án rangos nemzetközi konferenciát, kiállítást és gálaestet szervez az Országos Széchényi Könyvtárban. Ennek során pedig részletek kerülnek bemutatásra egy új magyar musicalből. Nagy Tibor, Bradányi Iván és Pozsgai Zsolt rangos szerzőtrió alkotásából hét dal csendül fel a Pesti Magyar Színház koprodukciós előadásában. Az idei Benyovszky-emlékév mozgásba hozta egyébként a turizmust is, a Vista Utazási Iroda „Benyovszky nyomában Madagaszkáron” címmel szervez utakat az érdeklődők számára. Tisztelt Országgyűlés! Benyovszky Móric életútja összeköt minket távoli földrészek népeivel, kultúráival, ami számos, eddig kiaknázatlan lehetőséget rejt magában. Ezért úgy gondolom, hogy a kormánynak is határozottabban kellene segítenie emlékének ápolását, például egy megfelelő, többnyelvű életrajzi kötet kiadásának támogatásával, hisz mindmáig számos olyan vitás kérdés van a gróf életében, amelyeket csak nemzetközi összefogással és együttműködéssel lehetne tisztázni. Emlékezzünk tehát tisztelettel Madagaszkár magyar királyára! Vivát, Benyovszky! Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik és az MSZP padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. A kormány nevében Nagy István államtitkár úr válasza következik. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Benyovszky Móric 1746. szeptember 20-ai születésének 275. évfordulóját idén több elemből álló programsorozattal ünnepli a Benyovszky Emlékbizottság, amelynek tagjai többek között dr. Hoppál Péter kultúráért felelős államtitkár, Íjgyártó István kultúráért és tudománydiplomáciáért felelős államtitkár, valamint számos rangos kulturális és tudományos intézmény vezetője. [[15.10]] A Benyovszky-emlékév kiemelkedő eseményei tovább erősíthetik a múlt értékei iránti tiszteletet, és ösztönzést adhatnak nemcsak a tudomány és a kultúra hivatalos és önkéntes követeinek, hanem mindnyájunk számára. A programok közt szerepel a 2016. szeptember 26-án, hétfőn 9 órától megrendezésre kerülő tudományos konferencia az Országos Széchényi Könyvtár dísztermében, illetve ugyanaznap este 18 órától egy Benyovszky-emlékest a Pesti Vigadóban. A műsorban először kerül bemutatásra a legújabb magyar zenés színpadi mű, a „Benyovszky, a szabadság szerelmese” című musical. Az előadás teljes körű bemutatására 2017-ben kerül sor a Pesti Magyar Színházban, majd más országokban is. A rendezvény a nemzeti történelmi hagyományok ápolása mellett a Benyovszky történelmi öröksége megőrzésében közreműködő országok összefogását is erősíti, a neves történelmi személyiség és Benyovszky Móric országokat, földrészeket átívelő történelmi példáján keresztül. Hallgatva az ön felszólalását, csak azt tudom mondani teljesen egyetértve önnel: vivát, Benyovszky!
Köszönöm szépen, államtitkár úr. „Meddig még?” címmel napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel képviselő úr, a Jobbik képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Jobbik napirend előtti felszólalása során már nyilvánvalóvá vált az az elképesztő kettős beszéd, amit Magyarország Kormánya folytat a nemzetközi térben és itthon. Ennek legújabb bizonyítéka a pozsonyi csúcson keltezett V4-es közös dokumentum, ahol bizony Magyarország ottani képviselője is szentesített egy olyan kijelentést, ami egészen elképesztő, így hangzik: a munkaerőhiánnyal küzdők akár jelentős számban is befogadhatnak érintetteket. Nyilván itt harmadik országból érkezőkről van szó, adott esetben viszont migránsokról is szó lehet, hiszen pontosan ez a kormány terjesztett már be olyan törvényjavaslatot, amely multinacionális cégek számára állítólag szezonális jelleggel, de megkönnyítené a harmadik országból vagy akár Nyugat-Európában ideiglenesen tartózkodók köréből kiválasztott munkavállalók idehordását és adott esetben letelepítését. Miért beszélhetünk letelepítésről? Szintén kormánypárti képviselő volt az, aki bár úgy indokolta, hogy szezonális jelleggel érkeznének ide harmadik országból munkavállalók, azért azt fontosnak tartotta kiemelni, hogy mindez olyan országokból történik, tehát olyan forráskibocsátással, ahonnan az érkezők könnyebben tudnak beilleszkedni a magyar társadalomba. A mi álláspontunk szerint viszont szezonális munka esetén sem lenne szükség beilleszkedésre, de amúgy sincsen, tehát nincs olyan feltétel, ami ezt szükségessé tenné, Magyarországnak önerőből kell a saját problémáit megoldania, semmiképpen nem Varga Mihály ötlete által 250 ezer, idegenből idehozott munkáskézzel. De más kormánypárti képviselők vagy egyáltalán Fidesz-tagok is kitettek magukért - itt hatalmas idézőjelbe tessék képzelni a kitettek szót -, hiszen például Navracsics Tibor EU-biztos volt az, aki jelen volt azon a bizottsági ülésen, amelyen a biztosok testületileg, konszenzussal hozták meg a döntésüket a szolidaritási hozzájárulásról. Arról a hozzájárulásról van szó, amely bevándorlónként 250 ezer eurónyi, tehát 78 millió forint támogatáselvonással zsarolja azokat az államokat, amelyek nem akarnak kötelező jelleggel migránsokat befogadni. Nyilvánvaló módon amellett, hogy Navracsics úr részt vett ezen az ülésen, ha elolvassuk az EB működési szabályzatát, szó szerint azt találjuk most is a honlapon, hogy a Bizottság testületileg felelős az általa meghozott döntésekért, a biztosok - tehát mindegyik - a döntéshozatal során egymással egyenrangúak, és a meghozott döntésekért azonos mértékben felelnek. Tehát hogy van az, hogy a hazai térben egy elképesztő ellenkampány tapasztalható a migráció tekintetében - amivel én egyébként egyetértek, a Jobbik is azonosulni tud -, de a nemzetközi térben önök ilyeneket csinálnak? Azt is látjuk, hogy amikor az Európai Tanács 2015-ös határozatában többek között azt ajánlja, hogy az EU egy állandó, jogilag kötelező szétosztási rendszerrel újítsa meg menekültügyi szabályait, akkor nem értjük, hogy az ezen a közgyűlésen részt vevő öt fideszes képviselő hogyan szavazhat meg egy ilyen határozatot. Tehát hogy van az, hogy a nemzetközi térben önök vélt hibák ilyen sorozatait vétik három-négy esetben egy akkor még kétharmaddal rendelkező, most már nem kétharmados, de igen masszív kormányzati többség tudatában, és egész egyszerűen nem értjük azt, hogy létezhet-e ilyen hibasorozat a Fidesz-KDNP berkein belül. Álláspontunk szerint sokkal inkább a kettős játék valószínű, az a kettős játék, amely a belpolitikai térben igyekszik a feszültséget fenntartani valódi és teljes körű megoldások nélkül, hiszen a hermetikusan lezártnak mondott határon tízezrével engedik átszivárogni az idegeneket, önálló határőrséget nem állítanak fel, a nemzetközi térben pedig bizony aláírnak olyan záródokumentumokat, amelyek a kötelező betelepítési döntések végrehajtásáról szólnak. Jelen pillanatban egy belügyminiszteri szintű rendelet van érvényben ebben a tárgykörben, ugyanakkor önök nem kezdeményezték ennek a felfüggesztését. Szeretném leszögezni: a Jobbik mindenképpen a hazai kvótareferendumon való részvételre buzdít, és a „nem” szavazatra buzdít, tehát arra, hogy a betelepítési kísérletek minden formáját zárjuk ki, ne csak a korábbi kötelező mechanizmusét, de a visszatoloncolásokét és egyéb módszerekét is. Azt látjuk ugyanakkor, hogy a Fidesz-KDNP saját maga kockáztatja ezen szavazás érvényességét, eredményes voltát. Azt viszont tudniuk kell történelmi felelősségük tudatában, hogy ha a hasonló csikicsuki és kettős játék miatt nem lesz érvényes ez a kvótareferendum, akkor taktikai atomfegyvert adnak Brüsszel kezébe, ha pedig így történik, akkor ennek a kormánynak személyesen kell vállalni a felelősséget a történtekért. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel a napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy az őszi ülésszak következő ülésére várhatóan 2016. szeptember 26-án kerül sor. Megköszönöm kéthetes munkájukat. Mindenkinek szép jó estét kívánok. Az ülést bezárom. [[Az ülés 15 óra 17 perckor ért véget.]]