[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 5. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Földi László és Z. Kárpát Dániel jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásokkal kezdjük munkánkat. A mai napon 12 óra 35 perctől 14 óra 5 percig a kérdésekre, majd 14 óra 5 perctől 15 óra 5 percig az azonnali kérdések és válaszok órájára, ezután a napirend utáni felszólalásokra kerül sor, majd képviselői eskütétellel fejezzük be az Országgyűlés ülését. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Csárdi Antal képviselő úr, LMP-képviselőcsoport: „Aktuális ügyeinkről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Kormánypárti Képviselők! Önök hadat üzentek az oktatási rendszernek, háborút folytatnak a pedagógustársadalom ellen. Gyakorlatilag ez azt jelenti, hogy önök háborút folytatnak a saját nemzetük ellen. Ebben a háborúban mindent bevetnek, ami rendelkezésükre áll: megfélemlítést, igaztalan sározását a pedagógusoknak és az anyagi ellehetetlenítést is. Igen, képviselőtársaim, a mai magyar kormány beveti a rendelkezésére álló legerősebb fegyvert: a pénzt. Megpróbálják teljes mértékben ellehetetleníteni, megfélemlíteni a Magyarországon dolgozó pedagógusokat, úgy, hogy egyébként az ő fizetésük, az ő megélhetésük most is kétségbeejtően gyenge. És hogy ne mondják, hogy a levegőbe beszélek, csak az elmúlt hetekből néhány példa. Az I. kerületi Batthyány Lajos Általános Iskolában öt pedagógus fizetését csökkentették létszámhiányra hivatkozva. Szerencsére 120 szülő határozott és sikeres kiállása következtében önök itt még visszakozásra kényszerültek. De azt is látjuk és azzal is napról napra találkozunk, hogy tömegével kézbesítik a figyelmeztető és elbocsátó leveleket a pedagógusoknak, azoknak a pedagógusoknak, akik ki mernek állni egy működőképesebb, egy jobb oktatási rendszer mellett, akik fel merik emelni a szavukat, hogy a fizetésük megalázóan alacsony. Elég példaként a Kölcsey Gimnáziumot mondani, ahol öt pedagógusnak szüntették meg a munkaviszonyát, vagy a Karinthy Gimnáziumot, ahol szintén egy egész csomag figyelmeztetést és talán megrovást postáztak a pedagógusok számára. De a sor itt nem áll meg. A mai napon önök rendőrt hívtak a szülőkre, mert át akartak adni egy petíciót a tankerület számára. Tehát ma már ott tartunk, hogy a magyar kormány képviselői rendőrt hívnak a tiltakozó szülőkre, mert át akarnak adni egy petíciót. És azt is pontosan látjuk, hogy az alapvető, minimális követelményeket sem tudják biztosítani az oktatásban. Erre is van konkrét példa. Gödöllőn a Török Ignác Gimnáziumban olyan tarthatatlan állapotok vannak, amelyek teljes mértékben ellehetetlenítik az oktatási tevékenységet. Az önök háborújának egyértelmű vesztesei a diákok és mindannyiunk közös jövője, az ország jövőbeli versenyképessége, az itt élő fiatalok jövőbeli versenyképessége, piaci helyzete. Az önök harca embertelen, jogszerűtlen és a végletekig káros. Döbbenet azt látni, hogy önök ellenséget látnak a pedagógusban, mert azt mondja, hogy nem tudok megélni 200-300 ezer forintból, úgy, hogy egyébként ebben az évben az infláció meghaladja a 20 százalékot, az élelmiszer-infláció a 30-at, és úgy néz ki, hogy jövőre is lényegesen 10 százalék fölött várható az infláció. Önöknek erre az a válasza, hogy majd adunk januártól 10 százalék béremelést, ami azt jelenti, hogy nemcsak idén vettek el a reálbéréből a pedagógusoknak, hanem jövőre is el akarnak venni a reálbéréből a pedagógusoknak, pedig pontosan tudjuk, hogy lehetne gyors, hatékony és egyértelmű megoldást találni a pedagógusfizetések helyzetére. Ma a 2014-es minimálbér alapján számított vetítési alapból van kiszámolva a pedagógusok fizetése. Nem kellene mást tenniük, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, mint hogy a vetítési alapot nem a 100 500 forintos ’14-es minimálbérhez kötik, hanem például a mindenkori bérminimumhoz. Ebben az esetben már holnaptól lehetne a pedagógusok fizetése két és félszer annyi, mint most, és legyünk őszinték, a pedagógusok megfizetése sokszorosan fog megtérülni nemcsak a pedagógusok számára, hanem a költségvetés számára, a magyar gazdaság számára, mindannyiunk jövője számára. Önöket arra szólítom föl, hogy hagyják abba ezt az embertelen háborút, és végre oldják meg, mert a költségvetésben ott a forrás. Nem győzöm hangsúlyozni: ahol van pénz mobilcég felvásárlására, teljesen ok nélkül, ott kell hogy legyen pénz és van is a pedagógusbérek rendezésére. Köszönöm szépen. [[Taps az LMP, a Momentum és a Párbeszéd soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselők! Tisztelt Ház! Újsütetű az ön érdeklődése a köznevelés kérdése iránt, korábban nem ilyen kérdésekben szólalt föl itt a parlamentben, pedig, azt hiszem, legalább már második ciklusát tölti itt köztünk. Ezért engedje meg, hogy fölhívjam pár dologra a figyelmét, hiszen mivel nem ezzel a kérdéssel foglalkozott, talán nem is ismerte az elmúlt időszakból. Amikor az idei évben szavaztunk a jövő évi költségvetésről, akkor az egyik legfontosabb kérdés az volt, hogy növeljük az oktatási forrásokat is, így 86 milliárd forinttal növeljük jövőre az oktatásra fordítható kereteket. Ennek pedig a legnagyobb részét pedagógusbér-emelésre fogjuk költeni. Önök ezt nem támogatták akkor a szavazatukkal. Nem tudom, átgondoltáke, hogy ezt a részt érdemes lett volna esetleg támogatni, de nem támogatták a szavazatukkal a jövő évi költségvetést, így ezt a 86 milliárd forintos többletet sem. Arról a kormány tehát már döntött, és itt a parlamentben is a fedezetét megszavaztuk, hogy négy hónap múlva emelkedjenek a pedagógusbérek. Arról is döntöttünk már korábban, hogy nyilvánvalóan két számjegyűnek kell lenni ennek a béremelésnek. A mostani kérdés, ami előttünk van, hogy a pedagógusok bére azzal a 10 százalékkal emelkedik jövőre, amivel idén is emelkedett, és amivel a terveink szerint a jövő év után is emelkedik, vagy lesze olyan változás, elsősorban külső változások, amelyek lehetővé teszik, hogy ennél magasabb fokú béremelés is legyen. Mielőtt erre még kitérnék, azért szerintem ön, ha jóérzésű ember, akkor egyetért azzal az állítással, hogy nem helyes, hogyha egy gazdasági nehézség árát a pedagógusokkal fizettetik meg, nem helyes, hogy ha egy országban gondok vannak, akkor a pedagógusok bérét csökkentik. [[11.10]] Egyetért ön ezzel, képviselő úr, hogy nem helyes dolog a pedagógusok bérét csökkenteni akkor, amikor egy országban gazdasági nehézség van? Üveges tekintettel néz, tehát nem válaszol. [[Szabó Timea: Miért, válaszolhat? Közbeszólások az LMP és a Párbeszéd soraiból. Az elnök csenget.]] Azért teszi ezt, mert ön is nagyon jól tudja, hogy ön viszont olyan politikusokkal indult egy listán, olyan pártok logóit tette a saját választókerületében a neve mellé, akik bizony pedagógusbért csökkentettek akkor, amikor nem tudták az ország gazdasági nehézségeit kezelni. Most az egész világban, Európában meg különösen gazdasági nehézségek vannak, ez a kormányzat mégsem azt az utat választja, és eszünkbe sem jutott azt az utat választani, amit az önök szövetségesei gyakoroltak ebben az országban, amikor bizony 2008 környékén a pedagógusoktól elvettek egyhavi fizetést. [[Csárdi Antal közbeszól.]] Itt most a vita arról folyik, hogy milyen forrásból és mekkora léptékű pedagógusbér-emelés legyen. Ha tehát az a kérdés, hogy ki a pedagógusok szövetségese, és ki az, aki nekik rosszat tett az elmúlt harminc esztendőben, akkor önök azok, akik azon az oldalon ülnek, akik a pedagógusoktól elvettek, mi pedig azok vagyunk, akik amikor a kormányzásunkat elkezdtük 2010 után, akkor az első olyan társadalmi csoport, amelynek nagyobb léptékű béremelést tudtunk biztosítani 50 százalékos béremelést , azok pontosan a pedagógusok voltak. Az más kérdés, hogy időnként önök hangosan megpróbálnak úgy tenni, mintha a pedagógusokat támogatnák, csak akkor, tisztelt képviselő úr, jó lett volna, ha a jövő évi 86 milliárd forintot is támogatják, jó lett volna, ha nem azokkal kötik össze a politikai jövőjüket, akiknek a politikai múltja igencsak rovott, a pedagógusok előtt pedig különösen rovott, tisztelt képviselő úr. [[Csárdi Antal közbeszól.]] Ha minél hamarabb véget ér a háború, véget érnek a szankciók, és visszatér minden a régi kerékvágásba, és Magyarország újra abba a lendületbe tud visszakerülni, mint a koronavírus-járvány után, amikor 7,1 százalékos rekordmagas gazdasági növekedésünk volt, magasabb, mint az elmúlt harminc évben bármikor… [[Csárdi Antal: Hogy jön ez ide?!]] Azt kérdezi, hogy jön ez ide? Azért, tisztelt képviselő úr, elmagyarázom szívesen [[Közbeszólás az LMP és a Párbeszéd soraiból.]] szívesen elmagyarázom. Azért, mert a költségvetésnek vannak bevételei, ha a gazdaság növekszik, akkor több bevétele van, és többet tud a pedagógusoknak is emelni. [[Csárdi Antal: Tíz év konjunktúra volt! Szabó Timea: Tíz évig növekedett, és… Az elnök csenget.]] Majd ön is következik, tisztelt képviselő asszony, akkor meg fogjuk hallgatni önt. Ha több bevétele van tehát a költségvetésnek, akkor nyilván a pedagógusok béremelésére is többet tud fordítani. Ezért 2013-ban indult a béremelési program, mert 2010-11-12-ben nem volt olyan többlet, amiből ezt meg lehetett volna lépni, akkor még a baloldali kormányzás utáni romeltakarítás volt ebben az országban, de amint lett többletbevétel, mert a gazdaság elkezdett növekedni, mi elsőként a pedagógusoknak igyekeztünk egy többletbéremelést adni. Ha véget ér hamarabb tehát visszafordítva a mába a háború, ha véget érnek a szankciók, újra lehet nagyobb a gazdasági növekedés Magyarországon, és nagyobb forrásunk lesz arra, hogy a pedagógusok bérét is nagyobb mértékben növeljük. Emellett pedig, ha végre-valahára abbahagynák azt a tevékenységüket, hogy eljárnak Brüsszelbe, ott lediktatúrázzák a saját hazájukat [[Csárdi Antal: Életemben nem voltam Brüsszelben! Közbeszólások a Párbeszéd, az LMP, a Momentum soraiból.]] hogy ezzel késleltessék és akadályozzák azt, hogy Magyarország a saját forrásaihoz hozzájusson, és nem akadályoznák azt, hogy ezt például a pedagógusok béremelésére tudjuk fordítani [[Az elnök jelzi az időkeret leteltét.]] akkor bizony ez az összeg magasabb is lehet. Ebben kéne élen járni, tisztelt képviselő úr! [[Vitályos Eszter: Így van! Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Dúró Dóra képviselő asszony, Mi Hazánk-képviselőcsoport, az Országgyűlés alelnöke: „A Covid-típusú lezárások ellen tiltakozik a Mi Hazánk” címmel. Öné a szó, alelnök asszony.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! „Önrendelkezés, létbiztonság, nemzetvédelem” ezzel a címmel fogadott el kiáltványt a Mi Hazánk Mozgalom harmadik kongresszusa, mert ezek azok a sarokpontok, amelyeket a válságból való kilábaláshoz vezető úton rendkívül fontosnak tartunk. Az önrendelkezés elsősorban az élelmiszer-önrendelkezésünk megteremtésére vonatkozik, tehát a Mi Hazánk Mozgalom azt tűzi zászlajára, hogy a mezőgazdaságot meg kell erősíteni. Ebben a családi gazdaságokat kellene támogatnia a kormánynak az oligarchák helyett, és nem a külföldi tőkebeáramlás növelése kellene hogy a cél legyen, ugyanis Orbán Viktor, amikor közzétette azt a listát, azt a tízpontos listát, hogy ő miben látja a válságból való kilábalás sarokpontjait, akkor ebben az önrendelkezés nem szerepelt, ezzel szemben a külföldi tőkebeáramlást növelni akarja a kormány. Olyan helyzetben tűzi ezt a célt zászlajára Orbán Viktor, amikor a magyarországi autógyártók és a multinacionális kereskedelmi láncok nagyságrendileg annyi pénzt visznek ki Magyarországról évente, amennyit a kormány teljes egészében a Rezsivédelmi Alapba betervezett. Ez egy gazdasági tévút, ehelyett vagyonadót kellene kivetni az oligarchákra, és digitális adót az óriás techcégekre. A létbiztonság vonatkozásában a rezsi áfáját el kellene engedni, ahogyan azt már a Mi Hazánk Mozgalom itt a Házban is többször követelte a kormánytól, illetve a rendszerhasználati díj eltörlését is a zászlónkra tűztük, de az élelmiszerárak elszabadulása sem lenne ilyen mértékű, ha a gazdasági és elsősorban a mezőgazdasági önrendelkezés irányába mozdulna el a kormány, vagy mozdult volna el az elmúlt 12 évben, amelyre a lehetőségük megvolt, de ezt elszalasztották. Ahelyett, hogy a multik támogatását vonnák meg, hétről hétre egyre szívszorítóbb történeteket látunk, amikor embereket, családokat lakoltatnak ki a saját otthonukból. Ezt az ígéretüket sem sikerült megtartani. Önök azzal nyertek választást többször Magyarországon, hogy senkit nem hagynak az út szélén, és a devizahiteleseknek segíteni fognak. Most látjuk, hogy ezt az ígéretüket sem tartották be. A nemzetvédelem vonatkozásában ki kell emelnünk Magyarország határainak a védelmét, amit szavakban a miniszterelnök is a zászlajára tűzött, de ezzel szemben a valóság az, hogy Magyarországon az ásotthalmi mezőőröket, akik a saját testi épségüket kockáztatva védik Magyarország határait a migránshordáktól, a TASZ bejelentése alapján a magyar bíróság elítéli, azért ítéli el, mert feltartóztatják a migránsokat a rendőrség megérkezéséig. Döbbenetes, felháborító, hogy azokat a családapákat, akik egyébként ketten tíz gyermeket nevelnek, megbírságolja a magyar bíróság a nemzetellenes TASZ bejelentése alapján, mert a kukoricásban több tucat migránst feltartóztatnak. Semmilyen erőszakot velük szemben nem foganatosítanak, csupán megvárják a rendőrség érkezését, és egyébként végig kell nézniük, hogy ezeket a Magyarországra illegálisan betörő migránsokat ezt követően a rendőrség már ha van elég létszám, és ténylegesen tudnak intézkedni visszakíséri szépen a határ túloldalára, hogy másnap ismételten megpróbálkozhassanak betörni Magyarországra. Olyan emberekről beszélünk, akik éjszaka is a családjukat hátrahagyva sokszor száz migránssal szemben intézkednek, és őrzik Magyarország határát, rendészeti vizsgával rendelkeznek, és az esküjükhöz híven azon a területen, amely az ő illetékességükbe tartozik, igyekeznek Magyarországot és a magyar nemzetet védeni. A nemzeti kultúra védelméről szóló kormányzati szólamok szintén hasonló hazugságok csupán, hiszen sorra zárnak be vidéki és budapesti művelődési házak, színházak, közösségi terek, uszodák, sportlétesítmények, mert nem tudják kigazdálkodni a rezsit, és a kormányzat semmiféle támogatást, segítséget nem nyújt azoknak az embereknek, akik egyrészt használnák ezeket a létesítményeket, másrészt ott dolgoznak. Még azt sem teszik meg például a kultúra területén, hogy a Covid-időszakhoz hasonló alapokat, programokat hoznak létre a művészeknek, most semmilyen segítséget nem nyújtanak. Önrendelkezés, létbiztonság, nemzetvédelem ez a kilábalás útja a Mi Hazánk Mozgalom szerint. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Mi Hazánk Mozgalom soraiból.]]
Köszönöm szépen, alelnök asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Farkas Sándor miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Az ön napirend előtti felszólalása elég széles témákat hozott fel, úgyhogy erre így válaszolni, ennyi idő alatt, rendkívül nehéz, de azért megpróbálkozom. Ön legelőször is az élelmiszerárakra vonatkozóan tett fel kérdéseket, gondolatokat. Itt szeretném határozottan elmondani önnek, hogy ezek az élelmiszerárak, amelyek Magyarországon az elmúlt hónapokban kialakultak, jelentős részben azoknak az energetikát érintő brüsszeli szankcióknak a hatására alakultak ki [[Szabó Timea közbeszól.]] , ami egyértelműen a háborúnak is a következménye. Magyarországon ezek az élelmiszerárak jelentős részben energiát, energiafelhasználást is tartalmaznak energiára van szükség , és ezek az energiaárak jelentős részben átmentek a fogyasztói árakba. [[11.20]] Ugyanakkor azt is el kell mondanunk, hogy évszázados aszály van Magyarországon, ami sajnos még a mai napig is tart. Szerencsére elmondhatjuk, hogy hiányként nem tudunk egyetlenegy élelmiszerről sem szólni, mert a biztonságos élelmiszertartalék megvan az országban, megtermeltük azokat az alapélelmiszereket, amelyekre szükségünk van, és ezekből különösebb fennakadás nem lehet. Ugyanakkor Magyarország Kormánya azért, hogy a lakosságot támogassa, s ebben a helyzetben minél kevesebb hatás érje a háborús és a szankciós politikából, meghozta azokat a legfontosabb élelmiszerár-stopokat bizonyos élelmiszerekre, ami nagymértékben segíti a családok fennmaradását, a családok gazdálkodását. Itt említést teszek arról, hogy tavaly október közepe óta rögzített a kristálycukor, a búza finomliszt, a napraforgó-étolaj, a sertéscomb, a csirkemell, a csirke far-hát és a 2,8 százalékos UHT-tehéntej ára. Ezek az árucikkek mind a legalapvetőbb élelmiszer-szükségletünket fedezik, és ebből meg is van az a mennyiség, ami a biztonságos ellátáshoz és a biztonságos étkezéshez szükséges. Azok az áruféleségek, amelyekről ön is szólt és én is szóltam, egyértelműen a magyar gazdák teljesítményét, a magyar gazdálkodók eredményét tükrözik. Volt egy másik felvetése is, ami, azt gondolom, a pártjuk elnökének a hovatartozásához és munkájához kapcsolódott, és ez az ásotthalmi mezőőri szolgálat. Az ásotthalmi mezőőri szolgálatról annyit szeretnék mondani, hogy az elkövetkezendő hetekben, hónapokban várhatóan ugyanolyan támogatásban fognak részesülni a mezőőrök, mint eddig is. Ott a kiemelt szolgálat a határon a több mint 200 ezer migráns megállítása, aki Magyarország határát döngeti. Azok az emberek, akik esetleg átjutnak a határon, rendkívül komoly mezőgazdasági és anyagi károkat okoznak az ott lévő embereknek, ezért Magyarország Kormánya úgy döntött, hogy a mezőőri szolgálatot is megerősítve Ásotthalmon és a déli határvidéken egyértelműen biztosítja a szükséges feltételeket, hogy ne csak a határvadász egységek, ne csak a honvédség, ne csak a rendőrség, hanem a mezőőri szolgálat is megfelelő védelmet nyújtson minden magyar állampolgár számára. Tisztelt Képviselő Asszony! Az ön által felvetett kérdések mind olyan kérdések, amelyek arról szólnak, hogy hogyan lehet Magyarország Kormányát minden esetben, minden felszólalásban negatív módon feltüntetni. Nagyon kérem önt és párttársait arra, hogy higgyék el de ez nem csak hit kérdése , hogy a kormány döntései, a kormányhatározatok mind azt bizonyítják, hogy mindent megpróbálunk és mindent meg is teszünk a magyar lakosság, a magyar társadalom minden egyes személye iránt. Mindent támogatást megkapnak annak érdekében, hogy ne vesztesként, hanem mondhatnám azt, hogy megerősödve kerüljünk ki ebből a helyzetből. Ugyanakkor elfogadhatatlan számunkra az, hogy a magyar emberekkel próbálják Brüsszelből megfizettetni a háború és a szankciók költségeit. Kérem önt, hogy ezeket reálisan értékelje. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Szabó Timea képviselő asszony, Párbeszéd-képviselőcsoport: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Tisztelt Képviselőtársaim! Rétvári Bence államtitkár az imént számonkérte egy ellenzéki képviselőtársamon, hogy miért szólal fel oktatásügyben, amikor eddig nem is szólaltak fel ebben. Én erre azt szeretném mondani, hogy ön pedig eddig az EMMI-nek volt az államtitkára és nem a Belügyminisztériumé, akkor lehet, hogy önnek sem kéne ebben felszólalni, mert a belügynek körülbelül annyi köze van az oktatáshoz, mint ahogy ön azt gondolta más képviselőtársaimmal kapcsolatban. De térjünk rá a másik nagyívű mondására: ön szerint, ha nő a gazdaság, akkor többet lehet költeni az oktatásra. Az elmúlt tíz évben folyamatosan nőtt a gazdaság egy világgazdasági fellendülésnek köszönhetően, ehhez képest azt látjuk, hogy Magyarország, Orbán Viktor és az önök kormánya összesen a GDP 2,5 százalékát költötte a közoktatásra, ami a harmadik legrosszabb arány az Európai Unióban. [[Rétvári Bence: Ezt ki mondja?]] Palkovics László 2016-ban azt mondta, hogy ’17-re a pedagógus-átlagbér eléri a diplomásátlagbér 80 százalékát. Akkor még köze nem volt ennek az egészhez, uniós pénzekhez, szankciókhoz és egyebekhez. Ehhez képest ezt sem sikerült betartaniuk. 2019-re a középiskolákra szánt összeg a 2014-es összeghez képest megfeleződött, miközben mindenhol, itt is nőtt a gazdaság. Tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, ez nem hiba, ez történelmi bűn, ez nemzetárulás. Az a kormány, amelyik kizárólag a hatalom megtartása érdekében lepusztítja a közoktatást, az történelmi bűnt követ el, elárulja a saját jövőjét, elárulja a saját fiataljait, elárulja a saját országát. Az a kormány, amelyik a KSH bértáblája szerint egy kezdő pedagógusnak még mindig nettó 220 ezer forintot fizet, egy húsz éve a pályán lévő tanárnak pedig nettó 280 ezer forintot, miközben Orbán Viktor havi 5 millió forintos bért kap, az nemzetárulást követ el. Itt van a KSH bértáblája, 220 ezer forintot keres ma egy kezdő pedagógus. Az a kormány, amelyik annyira lepusztítja a közoktatást, hogy a nemzetközi kompetenciafelmérésen a magyar diákok teljesítenek az egyik legrosszabbul [[Vitályos Eszter: Ez nem igaz!]] itt van a PISA-teszt ábrája [[Felmutatja.]] , a zöld Magyarország, a piros Lengyelország, a sárga pedig az OECD-átlag; ilyen zuhanást produkáltak a magyar diákok annak köszönhetően, hogy önök lepusztították a közoktatást , nos, az a kormány, amelyik ezt csinálja, nemzetárulást követ el. Az a kormány, amelyik 540 milliárd forintot akar egyetlen kínai titkosszolgálati egyetemre költeni, a Fudan Egyetemre, miközben az egész magyar felsőoktatásra 450 milliárd forintot költ a költségvetésből, az nemzetárulást követ el. Az a kormány, amelyik 70 milliárd forintot költ Semjén Zsolt vadászati kiállítására, és nem hajlandó emelni a közoktatásra fordított pénzeket, az nemzetárulást követ el. Az a kormány, amelyik több száz településen az éhbér ellen tiltakozó pedagógusokat megfenyegeti, lekomcsiztatja a saját propagandamédiájával és kirúgattatja, az nemzetárulást követ el. Az a kormány, amelyik a Kölcsey Ferenc Gimnázium 34 éve ott dolgozó pedagógusát hat hónappal a nyugdíj előtt kirúgatja, az nemzetárulást követ el. Tisztelt Képviselőtársaim! Önök nemzetárulást követnek most el, elárulják a saját fiataljaik, a fiataljaink jövőjét. Nincs tanár, nincs jövő, zúgott még ma reggel is Budán a Közép-budai Tankerület előtt, mert önök ott is fenyegetik a pedagógusokat, ahogy a Kölcsey Gimnáziumban, a Szent Istvánban, a Karinthyban, az Óbudai Gimnáziumban, a II. Rákóczi Ferenc Gimnáziumban is. De ez nem egy budapesti probléma, hiszen több száz településen is ugyanez zajlik, és nemcsak az állami gimnáziumok és iskolák, hanem az egyházi iskolák is tiltakoznak. A pécsi Ciszterci Rend Nagy Lajos Gimnáziumának tanárai közül negyvenen írták alá a tiltakozó petíciót, a Budai Ciszterci Szent Imre Gimnázium tanára a Hír TV-ben elmondta, hogy hány Karikó Katalint veszítünk el az önök pusztítása miatt. Tisztelt Képviselőtársaim! A Párbeszéd 286 milliárd forintos béremelési javaslatot nyújtott be a költségvetéshez, de önök ezt lesöpörték. Van pénz a közoktatásban, csak önök fenyegetnek, büntetnek, retorziókat alkalmaznak. Sem a diákok, sem a szülők, sem a pedagógusok nem fogják ezt tűrni. Tessék befejezni a fenyegetést, és tessék rendbe tenni az oktatás helyzetét! Köszönöm. [[Taps a Párbeszéd és a Momentum soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Nem tudom pontosan, hogy honnan idéz ön számokat. Az oktatásra fordított források: felmentem az Eurostat honlapjára, mert ön arra hivatkozott, hogy 2,5 százalék szerepel ott. Nos, 4,7 százalék szerepel ott, képviselő asszony. [[Vitályos Eszter: De érdekes! De érdekes!]] Az euróövezetben 4,9, az Unióban 5 százalék, nálunk pedig 4,7. Ott egy szinten vagyunk a német költési aránnyal, többek vagyunk, mint a spanyol, a szlovák, az olasz vagy az ír. Önök megint összekeverik a dolgokat. Önöknek a kormány nem szimpatikus, ami természetes, de azért az egész országukat ne próbálják olyan színben feltüntetni, mint amit próbált ön itt megtenni. Csak aztán a saját ábrája is cáfolta önt. [[Szabó Timea: Az ábra nem cáfolt, hanem igazolt engem!]] A PISA-méréseken jól látható, hogy fölfele megy Magyarország. [[Szabó Timea ismét felmutat egy ábrát: Nem fölfele, hanem lefele megy.]] Ha az utóbbi két mérést összeveti, képviselő asszony… [[11.30]]
Képviselő asszony! Bocsásson meg, miniszterhelyettes úr! Nem emlékszem, hogy államtitkár úr, miniszterhelyettes úr közbeszólt volna. Kérem, tegyen így ön is!
Pedig higgye el, nekünk sem volt könnyű megállni! Tehát, tisztelt képviselő asszony, bízom én is abban, hogy amit ön felmutatott, az is mutatta, hogy emelkedőben van, hála istennek, a magyar diákok teljesítménye. Ön rendkívül éles szavakkal, érzelmi töltettel adott elő nekünk egy jelenetet, valljuk be, amelyben azt mondta, hogy nemzetárulást, történelmi bűnt követ el, elárulja az országát az, aki leépíti az oktatást, aki lepusztítja az oktatást. [[Szabó Timea: Így van!]] Azt hiszem, hogy mielőtt még mi elgondolkodnánk, hogy ezt magunkra vegyüke vagy sem, egy sorral ön elé, Gyurcsány Ferencnek, a saját szövetségesének intézheti ezt a mondást. Mi más volt, mint az oktatás leépítése [[Szabó Timea és Kunhalmi Ágnes közbeszól. Zaj az ellenzéki padsorokból.]] amikor elvettek egyhavi bért a tanároktól? Az az oktatás leépítése, vagy nem? Mert ha az oktatás leépítése, akkor az nemzetárulás, történelmi bűn, az ország elárulása. De ezt nem mi tettük, tisztelt képviselő asszony [[Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Dehogynem!]] , hanem az ön szövetségesei, ott ülnek ön körül az akkori miniszterek, államtitkárok, képviselők. Itt vannak, az ön szövetségesei, ön kampányolt nekik. 15 ezer pedagógus elbocsátása mi ez, ha nem az oktatás leépítése és lepusztítása? De ezt nem mi követtük el, tisztelt képviselő asszony, ezt az önök szövetségesei követték el. [[Szabó Timea közbeszól.]] Mi más akkor a nemzetárulás, történelmi bűn, az ország eladása, ha nem 15 ezer pedagógus egyik tanévről a másikra történő utcára tétele? [[Kunhalmi Ágnes: Önkormányzati fenntartásúak voltak, nem állami! Folyamatos zaj és közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]] Akkor ezek szerint [[Kunhalmi Ágnes: Önkormányzati fenntartású, nem állami!]] ezeket a szavakat ön a saját szövetségeseinek mondja. [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] 381 helyen bezárták az iskolákat. Ezeknek az iskoláknak a kulcsait szimbolikusan idehozták a Szalay utcába [[Szabó Timea: És ennyi idő alatt nem bírtátok rendbe tenni?]] és a baloldali kormány képviselői vették át. Arató képviselő úr vette át. Ön kampányolt Arató úrnak [[Szabó Timea: Mikor?]] Arató úr kampányolt önnek. Csakhogy neki vitték oda a pedagógusok a 381 kulcsot a 381 bezárt iskola jelképeként. Mi az ország leépítése, ha nem 381 helyen az iskolák bezárása? [[Szabó Timea közbeszól.]] Mi az oktatás lepusztítása, ha nem ez? De akkor tulajdonképpen ki a nemzetáruló? [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból, köztük: Ti!]] Ki követett el történelmi bűnt? Ki az, aki elárulja az országot? És még folytathatnám a pedagógusképzés fizetőssé tételével. Erősíti vagy gyengíti a magyar pedagógusképzést [[Szabó Timea: Te gyurcsányozol?! Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] ha tandíjat vezetnek be a pedagógusképzésben is? A Nemzeti Tankönyvkiadó privatizálása erősíti vagy gyengíti a köznevelést, tisztelt képviselő asszony, ez leépíti, lepusztítja az oktatást? Mert ha lepusztítja, akkor ez nemzetárulás, történelmi bűn [[Kunhalmi Ágnes közbeszól.]] és az ország elárulása ön szerint, csakhogy ezt nem mi tesszük, hanem önök, tisztelt képviselő asszony. [[Tordai Bence: A naptárt nézd! ’22 van!]] Az oktatás kérdése, tisztelt képviselő asszony, nem egy szelfizésről szól [[Szabó Timea: 220 ezer a fizetésük!]] arról, hogy kimennek és szelfiznek egyet a tüntetésen részt vevőkkel, hanem az egy kicsit komolyabb odafigyelést kíván és kicsit nagyobb következetességet. De a következetesség és ön nyilván nem kéz a kézben járnak, hiszen hallottunk öntől olyan mondatokat is egyik képviselőtársára, Gyöngyösi Mártonra, hogy elfogadhatatlan, meg mondjon le a parlamenti mandátumáról, nem méltó arra, hogy képviselő legyen [[Szabó Timea: Ez a válasz?]] , Gyöngyösi Mártonnak köszönhetően a szégyen napja volt, most pedig tapsol és gratulál neki, hogy a Jobbik elnökének választották. Semmiben nem következetes, tisztelt képviselő asszony. Ön bérekről beszélt. Ezeket a béreket, mi is úgy gondoljuk, tovább kell emelni. [[Közbeszólás az ellenzéki oldalról: Na!]] Szükséges, ezért is döntöttünk úgy, és ezért is fogadtunk el egy olyan költségvetést, amelyben a jövő évre már benne van a pedagógusbérek emelésének fedezete. Tudja, az önök politikai családja olyat fogadott el [[Szabó Timea közbeszól.]] az IMF javaslatára, amelyben csökkent a pedagógusbérek fedezete egyik évről a másikra a költségvetésben, mi viszont olyat, amelyben emelkedik. Azon fogunk dolgozni, azért akarjuk, hogy minél hamarabb véget érjenek a szankciók, azért akarjuk, hogy minél hamarabb itt legyenek Magyarországon az európai uniós saját forrásaink, aminek a gyorsított tárgyalásához önök nem járultak hozzá, tisztelt képviselő asszony, hogy minél hamarabb, minél magasabb fokú legyen ez a pedagógusbér-emelés. Hogy január 1-jétől pedagógusbér-emelés lesz, az biztos, hogy milyen mértékű, hogy lesze több mint 10 százalék, mi ezen fogunk dolgozni. Önök azonban sajnos ez ellen dolgoznak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Kedves képviselőtársaim, lehetőleg a frakcióüléseken próbáljanak már egyeztetni, ne itt hangosan az ülésteremben, mert közben folyik a munka. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Ander Balázs képviselő úr, a Jobbik képviselőcsoportjából: „Fidesz nélkül van jövő, de tanárok nélkül nincs! Avagy mikor becsülik meg végre a pedagógusokat, és mikor fejezik be a tiltakozó tanárok terrorizálását?” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Jó kétszáz esztendővel ezelőtt a tengerentúlon élt egy politikus polihisztor, aki talán kicsit komolyabban vette a demokratikus elveket, illetve az alkotmányosságot, mint itt a kormánypárti padsorokban oly sokan, de egyébként talán az oktatásügy kérdését is. Benjamin Franklinről van szó. Valahogy úgy fogalmazott, hogy aki úgy gondolja, a tanulás drága dolog, az próbálja ki, milyen tudatlannak lenni. Nos, ha megnézzük, mondjuk, a költségvetési sarokszámokat, akkor azt kell látnunk, hogy önök bizony úgy gondolják, a tanulás, az oktatásügy drága dolog, ezért nem is szívesen áldoznak rá. Mi viszont itt a konzervatív Jobbikban úgy gondoljuk, hogy ez a jövőbe való legjobb befektetés. Államtitkár úr, önök szerintem simán el tudnák viselni, hogy a magyar társadalmat tudatlanságra kárhoztassák, azt is látjuk egyébként, hogy valamilyen tekintetben ez is a céljuk. Viszont erre is nemet kell mondanunk. Hogy mekkora a baj, hadd utaljak én is a PISA-felmérésekre és az ilyen-olyan kompetenciamérések eredményeire, amelyek szerint 15 éves fiataljaink 25 százaléka gyakorlatilag funkcionális analfabéta. De a baj még ennél is nagyobb, hiszen van olyan pártvezető is, aki egy egészen egyszerű Facebook-posztot sem tud értelmezni. Miről is lenne szó? Most, amikor már azt gondoltuk, hogy önök eltaposták a civil társadalom utolsó egészséges megnyilvánulásait is, végre megjelentek a polgári öntudat és szabadság kis lángocskái. Nekünk ezeket egyébként úgy kellene óvni, olyan féltő módon hozzájuk viszonyulni, hogy ezt az önök propagandasajtója, médiája ne tudja egy kávét kérve és hátradőlve kihasználni. Éppen ezért szeretnék itt is arra kérni mindenkit, hogy fejezzük ki a szolidaritásunkat ellenzéki oldalon is, ha kell, legyünk ott egyszerű tüntetőkként ezeken a demonstrációkon, de ne telepedjünk ezekre rá. Ne akarjuk kiszervezni a civilek kezéből magát a szervezést! Államtitkár úr, öntől viszont azt kérdezném, hogy mégis meddig akarják még tankerületi csinovnyikok megfélemlíteni és megalázni a magyar pedagógusokat. Hány tanárt fognak még kirúgni csak azért, mert részt mernek venni ezekben a tiltakozásokban? Államtitkár úr, válaszoljon nekem: mikor lesz már itt végre új klebelsbergi modell, új klebelsbergi fordulat Magyarországon! Holnap emlékezünk Klebelsberg Kunó halálának 90. évfordulójára, a két világháború közötti időszak legendás oktatásügyi minisztere bizony komolyan gondolta, amikor azt mondta, hogy a jövőt az iskolákban alapozzuk meg. Államtitkár úr és kormánypárti képviselőtársaim, önök mit gondolnak, Orbán Viktor komolyan gondolta azt, hogy versenyképességünk aranyfedezetét fiataljaink tudása jelenti? Ehhez a tudáshoz, amely nem jön létre csak úgy magától, bizony elhivatott, jól felkészült pedagógusok is kellenének. Éppen ezért a legjobb fiatalokat kellene erre a pályára odavonzani és ott is tartani. De ha igaz az, hogy az iskola tulajdonképpen kicsiben a társadalmat formázza, akkor jogos a kérdés, hogy hogyan akarunk eredményes, hatékony és méltányos oktatást Magyarországon, ha ez a társadalom félfeudális, az önök politikája autoriter, és ezt a társadalmat egy iszonyatos szociális válság sújtja. Talán emlékeznek még önök arra a nyílt levélre, amit egy penészes pincelakásból fogalmazott meg egy pályakezdő pedagógus. Orbán Viktornak volt egy válságkezelési jó tanácsa is, amely úgy szólt, hogy fogyassz kevesebbet, vagy pedig keress többet. Egész egyszerűen ennél kevesebbet fogyasztani már fizikálisan képtelenség lenne ezeknek a pályakezdő pedagógusoknak is. Az pedig, hogy ők többet tudjanak keresni, egyes-egyedül önökön múlik, hiszen itt nincs hálapénz, nincs valamiféle zsíros közbeszerzés túlárazott formában. Képviselőtársam, államtitkár úr, ön fel fogja tenni a kérdést, hogy honnét szerezzünk erre pénzt. Nem kellene, mondjuk, a Vodafone-ra, a veszteséges Vodafone-ra százmilliárdokat elszórni, vagy éppen meg lehetne adóztatni az önök oligarcháit is, ha már a katásokkal úgy ki tudtak babrálni. Erkölcsi és anyagi megbecsülés lenne az a titok, amit fel kellene fogni, hogy végre azokat a problémákat, amelyek a hazai oktatásügyben bizony megvannak, rendezni lehessen. Ehhez kérünk mi egy új klebelsbergi fordulatot az oktatásügy terén Magyarországon. Köszönöm. Várom érdemi és cinizmust nélkülöző válaszát. Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]] [[11.40]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó, miniszterhelyettes úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Két dologgal értek egyet: az egyik az, hogy a pedagógusok bérét emelni kell, a másik pedig az, amit ön is említett, hogy azért nem a Dobrev-árnyékkormány melletti szimpátiatüntetés volt a múlt héten, hanem a pedagógusok és akik őket támogatják azért demonstráltak, hogy emelkedjen a pedagógusok bére. Azzal, hogy emelkedjen a pedagógusbér, a kormány nemcsak hogy egyetért, hanem törvényt is fogadtunk el róla, hogy jövő év szeptember 1-jétől, tehát négy hónap múlva emelkedjen, és azzal is egyetértünk, hogy ez lehetőleg még a… [[Közbeszólás a kormánypárti sorokból.]] Bocsánat, január 1-jétől emelkedjen. És azzal is egyetértünk, hogy ha lehet, akkor január 1-jétől még nagyobb mértékben emelkedjen. Ez ügyben nem kérdezni szoktunk, hanem elmondjuk, hogy mi ennek a lehetősége. Ezt ma már itt elmondtam, nem akarom elismételni, tisztelt képviselő úr, de bízom benne, ha visszatér az európai gazdaság a normál menetrendjébe, véget érnek a szankciók, és Magyarország gazdasága is tovább tud erősödni, vagy ha az uniós forrásainkat nem fogják visszatartani tőlünk, akkor tudjuk erre a többletre is használni. Ez az egyik, amivel egyetértek. A másik pedig az, amit ön is mondott, és ezt meg is írta még talán a Facebook-oldalán is, vagy nyilatkozott erről a hétvégén vagy a múlt héten, hogy piócaként rátelepedni, valamint kisajátítani a pedagógusok és a diákok pártfüggetlen tiltakozási hullámát több mint kontraproduktív. Lehet, hogy ezt azért mondja, hogy a Jobbikot valamelyest megkülönböztesse a többi baloldali ellenzéki párttól, nem tudom az ön belső indítékait, de valós, hogy itt nem egy pártpolitikai megmozdulás volt, hanem egy pedagógusokból indult demonstráció. Az kétségtelen, hogy megpróbáltak pártpolitikusok ott fotózkodni, és kihasználni ezt politikailag, illetve volt, aki meg úgy látta, hogy akár nem politikusként is, de ha fellép a színpadra, akkor végre nagy közönség előtt tud megszólalni, és olyanok is felléptek talán, akik máskor kisebb közönség előtt szoktak felszólalni. Vagy valaki gazdasági lehetőséget lát, és pulcsit, pólót és táskát árul 17 ezer, 12 ezer és 8 ezer forintos áron a tüntetés után, ő másfajta perspektívát látott meg, de ők már „kormányváltáskát” is árultak ugyanezen a platformon, úgyhogy ők minden tüntetésen mindig igyekeznek reflektorfénybe kerülni. De nem róluk szólt a múlt hét, hanem arról, hogy a pedagógusokat becsüljük meg anyagilag is és minden más téren is. Például a pedagógusok megbecsülése kapcsán, tisztelt képviselő úr és itt már az a rész jön, amivel nem értek önnel egyet , ne minősítsük le a munkájukat indokolatlanul. Ön is meg Szabó Timea képviselő asszony is elmondta, talán így fogalmaztak, hogy mindenféle rangsorokban Magyarország egyre csúszik lejjebb. Itt gyorsan volt időm a két felszólalás között kikeresni, hogy azért az előző PISA-mérésnél amire mondták, hogy mindenféle rangsorban lejjebb csúszunk a 35-47. helyen voltak a magyar diákok szövegértésben, ehelyett most a 29-38. helyen vannak. Matematikából korábban a 35-39. helyen voltak, most a 31-37. helyen vannak. Természettudományból a 34-39. helyen voltak, most a 29-34. helyen vannak. Nehéz elvitatni alapvető matematikai ismeretek birtokában, hogy ezek azért pozitív fordulatok. Ha megnézzük szintén a PISA-mérésben, hogy a diákok előmenetelét mennyire határozta meg a családi háttér tehát aki jó családi háttérből jön, az jól teljesít, aki rossz családi háttérből jön, az nehezebben teljesít , akkor 2010-ben a diákok 26 százalékánál a családi háttér meghatározta azt, hogy hol van a limit, hol van az üvegplafon a teljesítésében, ma már ez 19,1 százalék, tehát 26 százalékról 20 százalék alá tudtunk menni. Ezek fontos eredmények. Ne mondják, kérem, itt a parlamentben azt, hogy mindenféle rangsorokban ilyen mély szakmaisággal és konkrétsággal talán nem is érdemes fogalmazni , minden területen rosszul teljesítünk, mert hála istennek, hogy ebben megvagyunk. Hála istennek, ha az Eurostat GDP-arányos részeit nézzük, ott is 0,3 százalékkal vagyunk elmaradva az EU-s átlagtól, 0,2 százalékkal az eurózónától. Ha itt is PISA- vagy TIMSS- és egyéb méréseket nézünk, ott van olyan, ahol Finnország, mondjuk, előttünk van a nyolcadik évfolyamosok természettudományi ismereteiben, de a negyedik évfolyamosoknál még ennél is jobbak vagyunk, és matematikából is, mondjuk, jobbak vagyunk nyolcadikban az amerikaiaknál, az angoloknál és a finneknél. Tehát legyünk büszkék ezekre az eredményekre, ne legyintsünk arra, hogy az elmúlt tíz évben eltűnt a magyar oktatásból a színvonal. Ott van, hála istennek, a magyar oktatásban a színvonal, csak látjuk, hogy az orvosok bére elhúzott, mert két és félszeresére emelkedett, az ápolóknál is 72 százalék volt, és ehhez képest a pedagógusok azt mondják, hogy nekik is szükségük lenne egy nagyobb emelkedésre. Ráadásul most a szankciós felárat mindnyájan kifizetjük a boltban a kenyérre, a tejre, a joghurtra, a vajra, mindenre, itt is látják, hogy kevesebbet tudnak venni a pénzükből, és teljesen jogosan azt mondják, hogy többet szeretnének keresni a társadalmilag értékes munkájuk miatt is, és valóban a szankciós felárak miatt is indokolt. Mi ezt meg is akarjuk tenni, ezért szeretnénk, ha véget érnének a szankciók, és végre a gazdasági növekedésből is tudnánk többletet adni. És szeretnénk, ha véget érne az, hogy a magyar baloldal elmegy Brüsszelbe, lediktatúrázza a saját hazáját [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] és ezzel akadályozza azt, hogy a saját forrásainkat például pedagógusbér-emelésre is tudjuk fordítani. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Sebők Éva képviselő asszony, Momentum-képviselőcsoport: „Aktuális ügyeinkről” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársak! Valószínűleg mindannyian tisztában vannak vele, hogy komoly problémát jelent a tűzifa beszerzése egy ideje már hazánkban, gyanítom, a legtöbben ugyanakkor nincsenek tisztában azzal, hogy mennyire súlyos a helyzet. Csapatommal augusztus elején csináltunk egy gyors felmérést: a Békés megyében felkeresett 25 tüzépből mindössze egy helyen tudtak volna aznap tűzifát adni, ott is maximum 4 mázsát. Szeptember közepén megismételtük a felmérést, akkor 25-ből 2 helyen tudtunk volna tűzifát venni, de ott is komoly mennyiségi korlátozásokkal. Ekkorra nagyon sok tüzép úgy döntött, végleg felhagy a tűzifa-árusítással, ahol nem tettek így, ott is több hétre, nem egy esetben több hónapra ígérték a fa érkezését, már ha mertek egyáltalán valamit ígérni. Párhuzamosan a kormány bevezette a hatósági áras tűzifát. 2022. szeptember 28-án erre reagálva a csapatommal megkerestük a Békés megyének érdekes hatósági áras állami erdészeti értékesítési pontokat is. Telefonon képtelenség volt őket elérni, így személyesen látogattuk meg őket. A dobozi értékesítési ponton egy lánccal lezárt telephelyet találtunk, így személyesen is elérhetetlennek bizonyultak. A szegedi központi értékesítési ponton felvették munkatársam adatait, de nem mertek semmit ígérni sem a szegedi, sem a makói, sem a mártélyi, sem az ásotthalmi értékesítési pontra vonatkozóan. A legtanulságosabb beszélgetést azonban Gyulán folytattuk, ahol az értékesítési pont munkatársa a teljes ideg-összeroppanás szélén egyensúlyozva, kétségbeesetten mondta, hogy a nevünket és a telefonszámunkat fel tudja írni, de fogalma sincs, mikor lesz fa, senkinek nem tudnak semmit ígérni, szállítást, darabolást nem tudnak vállalni, fogalma sincs, mi lesz a megyében azokkal, akik csak fával tudnak fűteni. Az önkormányzatok sincsenek jobb helyzetben. Az elmúlt hónapokban Békés megye több polgármesterével tartottam a kapcsolatot. A települések elsöprő többségében a mai napig nem történt meg a szociális tűzifa beszerzése, és azzal sincsenek előrébb, ha pénzt vagy utalványt adnak a rászorulóknak, mert ha nincsen fa, akkor pénz, utalvány ide vagy oda, nem fognak tudni fát beszerezni. Tovább emeli a várható katasztrófát, hogy a hatósági áras értékesítők nem vállalnak sem szállítást, sem aprítást. A gádorosiaknak és a nagyszénásiaknak például 51-51 kilométert kellene utazniuk, és valahogyan elhozni a darabolatlan fát közvetlenül az erdőből. Hogyan fogják? Akinek nincs szállítóeszköze, az majd Volán-buszon hozza el a több mázsa fát? Ki fogja felaprítani? A nyolcvanéves, kétszeres csípőműtött Mari néni áll majd neki baltával fát vágni? A Népjóléti Bizottság ülésén Sztojka Attila fideszes képviselő azt találta mondani, hogy majd az önkormányzatok megoldják. Hát, kedves kormánypárti képviselőtársak, én nem tudom, önök mivel töltik a napjaikat, milyen mozit néznek, de egyetlen általam megkeresett polgármester sem tud arról, hogy ilyen feladatuk lenne, és egyikük sem tudja ezt a feladatot magára vállalni, nem tervezik így ezt a feladatot ellátni, nincsen rá sem pénzük, sem emberük, sem eszközük. A jelenlegi helyzetben az önkormányzatoktól, a teljes kivéreztetésük közepette ez nem is elvárható. A Belügyminisztérium a nyár közepén még azt akarta felmérni, hogy az iskolák hogyan tudnának átállni arra, hogy fával fűtenek, de ha a lakossági igényeket sem vagyunk képesek kiszolgálni, hogyan képzelhetik, hogy az iskolákat is fával fűtik ki? Habár jelenleg ez megoldódni látszik, hiszen a fenntarthatatlan munkakörülmények miatt tiltakozó tanárokat a tankerületek fenyegető levelekkel bombázzák, azok tüzénél majd lehet melegedni. Ha tehát az állam most nem lép közbe, nem nehéz megjósolni, hogy mi fog történni: a hatósági áras tűzifát fel fogják vásárolni olyan leleményes emberek, akik nem is fával fűtenek, ők a saját eszközeikkel elszállítják, feldarabolják, és tetemes haszonnal eladják azoknak, akiknek valóban szükségük van rá. Ez esetben tehát a hatósági ár a feketepiaci hiénák nagykerára lesz, és az emberek a kedvezményekből semmit nem fognak látni, aki pedig nem tudja ezeket az élősködőket kifizetni, az halálra fog fagyni a saját otthonában. [[11.50]] Ezért a Momentum Mozgalom képviseletében nehéz szívvel, de a következőkkel fordulok a kormány felé. A szociális tömegkatasztrófa elkerülése érdekében felszólítjuk a kormányt, hogy használja fel a Magyar Honvédségnél meglévő, az ország védelmének kockáztatása nélkül átcsoportosítható emberi és tárgyi erőforrásokat arra, hogy segítsenek a szállításban, az elosztásban, esetleg a biztonságos lehetőségeken belül a kitermelésben. Köszönöm szépen. [[Taps a Momentum soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A korm0ány nevében Farkas Sándor miniszterhelyettes úr kíván válaszolni. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Abban a szerencsés helyzetben vagyok, hogy hasonló környéken élek, mint ön, éppen ezért a helyzet egy kicsit másabb, mondhatnám azt, hogy sokkal jobb, sőt mondhatnám azt, hogy biztatóbb, mint amit ön itt felvázolt. Először is fel kell tenni a kérdést, hogy miért volt szükség arra, hogy Magyarországon egy tűzifaprogramot indítsunk. Az első válasz erre az, hogy természetesen a megnövekedett gázárak, energiaárak miatt nagyon sok családnál vissza próbálják állítani a kettős, a fatüzelésű és a széntüzelésű kazánokat, ezzel is csökkentve a gáz felhasználását. Ez egy dolog. Szerintem ezzel különösebb gond nincs, mert ahol megvannak ezek a gázkazánok, ott azért minden családnál általában megvan a biztonságos tüzelő. [[Sebők Éva közbeszól.]] Megengedi, hogy végigmondjam? Az, hogy önöknél nincs, azt sajnálom. Tisztelt Képviselő Asszony! Az, hogy a Dél-Alföldön miért nincs elég tűzifa, arra nagyon egyszerű a válasz: nincs erdő. A DALERD Rt. kezelésében lévő erdőterületek minimálisak, nem elegendők arra, hogy a Dél-Alföldön megfelelő tűzifa álljon rendelkezésre, ezért az agrárkormányzat a zalai, mecseki, pilisi és az ÉSZAKERDŐ erdőgazdaságaiból most már vasúti szállításokat, kamionszállításokat alkalmazva juttatja el a fát a múlt hét végétől és e hét elejétől kezdve nagyobb mennyiségben ezekbe a körzetekbe. Az országban mintegy 152 vagy 156 átadóhely van, ezek között szerepel néhány, amelyet ön is elmondott. Természetesen, mivel az erdőgazdaságnak nincs kitermelhető famennyisége, így ezeket a fákat valahonnan az ország másik részéről kell elkezdeni szállítani. Természetesen nem volt az erdőgazdaság teljes mértékben erre, ilyen mennyiségű igényre felkészülve, éppen ezért most már több mint 3 ezer olyan szakember végzi pluszban, különböző átcsoportosításokkal; az erdészképző iskolák végzős diákjai, akik már megfelelő szakmai ismeretekkel is rendelkeznek, tudják ezt a szakirányú munkát elvégezni, ami a fák kivágását, gallyazását jelenti. Tehát ebből a szempontból most már nyugodtan mondhatjuk, hogy egy olyan mennyiségű faállomány, tűzifaállomány fog a lakosság számára rendelkezésre állni, ami biztos, hogy nem fogja kielégíteni száz százalékban az igényeket, mert ennyi tűzifa kitermelése nem egyik pillanatról a másikra megy, több hónapra van szükség. De még egyszer, én azért mindenkinek a felelősségére szeretnék utalni, mert amit ön említett, hogy a szociális tűzifánál milyen problémák vannak, nekem teljesen más az információm erről. A szociális tűzifaakcióban a települések önkormányzatai időben megszerezték ezeknek a fáknak a tömegét. [[Sebők Éva: Nem láttam sehol ilyet!]] Hát, akkor rossz helyen keresgélt. Tehát egyértelmű számomra, sőt én személyesen láttam ezeket az udvarokat, ahol ezek a fák be vannak tárolva [[Sebők Éva: Megadja a települések nevét?]] és megfelelően, szakaszosan fogják kiadni az erre rászorulóknak, nem egyszerre. Az, hogy össze kéne vágni, netalántán még a gyújtóst is a kormányzatnak kéne berakni a kályhába papírral, vagy a gyufát is őneki kellene állni? Úgy gondolom, hogy nem. [[Sebők Éva: Mari néni hogy szállítja el? Zaj. Az elnök csenget.]] Úgy gondolom, hogy nem. Ez minden egyes családnak a felelőssége, hogy hogyan tudja azokat az alapvető dolgokat elkészíteni, mert ha most nem lett volna tűzifaakció, nem lett volna ez a nagy tűzifaprogram, amit a kormányzat meghirdetett, akkor megkérdezem: mit csinálnak ezek a családok, hogyan gondolkodnak? Tisztelt Képviselő Asszony! Ezért mind a kettőnknek van ebben felelőssége. Annak a szülőnek, aki eltartja a gyermekét, felneveli, annak is van felelőssége, hogy hogyan fog fűteni. [[Sebők Éva közbeszól. Zaj. Az elnök csenget.]] A kormányzatnak is megvan a felelőssége, hogy az országos tűzifaprogrammal segít ezeknek a családoknak, és a szociális tűzifaprogrammal. Tehát nem kellene mindig olyan helyzetben úgymond felszólalni a parlamentben, amikor végre elindul megint egy olyan szociális program, egy olyan segítő program, ami nagyon sok mindenkinek segítséget jelent, ön meg elégedetlen azzal, hogy miért nincs összevágva a tűzifa. Hát, ne haragudjon, képviselő asszony, ma már pont vidéki képviselőnek ilyet mondani ebben a Házban, úgy gondolom, ez kritikán aluli. [[Sebők Éva: 51 kilométerre megy a fáért Mari néni Volán-busszal?]] Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Hiller István képviselő úr, MSZP-képviselőcsoport: „Az oktatásról és a jövőről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Képviselő Asszonyok és Képviselő Urak! Tisztelt Államtitkár Asszonyok és Államtitkár Urak! A magyar közoktatás helyzetéről és jövőjéről akarok beszélni. Megpróbálom a lehetetlent, és önnel, tisztelt államtitkár úr, párbeszédet akarok folytatni. Fegyelmezési kérdés lett a magyar közoktatás legaktuálisabb ügye. Az életpályamodellből ez lett, egy engedetlenségi ügy. Arról beszélnek, arról írnak, hogy fegyelmi kérdések azok, amelyek a mai magyar közoktatást valójában jellemzik. Engedetlenség miatt önök büntetnek. Azt szeretném elmondani, hogy engedetlenség miatt mégiscsak érdemes bűnhődniük, az első engedetlenséget ugyanis önök, a kormány és a kormány megvalósított politikája követte el. Önök megfogadták egy bő évtizeddel ezelőtt, hogy egy olyan életpályamodellt vezetnek be, amely az egyik oldalról több munkát követelt a tanároktól, a másik oldalról rendszerjelleggel több pénzt ígért. Ezért a mindenkori minimálbért betették viszonyítási alapként, ezt megfogadták, megegyeztek, itt, a parlamentben az ön elődje, államtitkár asszony kihirdette, majd másfél év után önök engedetlenek voltak. Megszegték az ígéretüket. Engedetlenek voltak, mert saját, nem kikényszerített ígéretüket, nem valamiféle követelés eredményeként, hanem saját maguk által vállalt ígéretüket, másfél éves tényszerű politikájukat megszegték. Amikor engedetlenségről beszélek, ugyanakkor csak akkor lehet normális párbeszéd, hogyha elmondjuk, hogy vane ebből kiút. Van. Van! Az a szakmai cél azonban, amit önök felállítottak, nem lesz jó, államtitkár úr. Önök azt mondták, hogy 2027-re fokozatosan a diplomás-minimálbér, illetve a diplomásátlagbér 80 százalékára fogják emelni a pedagógusok bérét, csak szerintem szakmailag ez téves dolog. Ne ezt csinálják! Ugyanúgy fognak járni, mint korábban, amikor rossz célkitűzést tettek maguk elé, egyébként sok pénzt tettek bele, aztán nem lett belőle semmi. Az lett belőle, hogy egy évtized után fegyelmi kérdés lett. Egyébként a szakszervezetek követelései, államtitkár úr, kimondottan visszafogottak. Nemhogy túlzóak, hanem visszafogottak és méltányosak. Ugyanis az a helyzet, hogy ha önök betartják a saját 2013-ban megtett ígéretüket, akkor a pedagógusok bére nem a tanári szakszervezetek által követelt 45 százalékkal lenne magasabb, hanem 97 százalékkal. A szakszervezetek nem is azt a 97 százalékot követelik, amit önök megígértek, hanem ennél méltányosabbat, majdhogynem a felét. [[12.00]] Ha önök betartották volna az ígéretüket vagy most pótolni kívánnák azt, az 800 milliárd forintba kerülne. Amit követelnek a tanári szakszervezetek, az 350 milliárd forint. Azt javaslom, hogy egyezzenek meg. Addig adják oda ezt a pénzt, amíg ez valóban még elégséges követelés. Sajnálattal kell közölnöm ugyanakkor, hogy csak a pedagógusbérek emelésével nem fog megoldódni a közoktatás teljes problémája. A pedagógusbérek emelése nélkülözhetetlen a színvonal megtartásához, de nem elégséges. Ön felelevenítette a múltat; hát, állok elébe. Az a helyzet, államtitkár úr, hogy amikor átadtuk a kormányzást, a magyar közoktatás minden tekintetben jobb állapotban volt, mint 12 évvel később. [[Rétvári Bence: Merész!]] Jobb állapotban volt, ezenkívül tudtunk már hogy a szereplők egymással beszélni. Önök fölmondták a párbeszéd csatornáit. Megszüntették azokat a formákat, amelyeket korábban az önök első kormánya is alkalmazott, és amelyek nélkül nem lehet megállapodni. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Állítsák ezt helyre! Hozzák vissza! Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps az MSZP és a DK padsoraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm szépen a nyugodt tónusát, amit megütött, tisztelt képviselő úr, ettől függetlenül nem fogok egyetérteni a java részével annak, amit ön mondott, de a felszólalásai hangütését azért mégiscsak köszönöm. Azt mondta, hogy 2010-ben milyen jó volt, mert volt párbeszéd. Azért, képviselő úr, kisebbségben kormányoztak, a saját koalíciós partnerükkel nem volt párbeszéd, nemhogy az ágazati szervezetekkel. Tehát azért ne fessük le úgy ezt az időszakot, mint amikor mindenki mindenkivel egyetértett, és szép párbeszéd volt! Amikor Gyurcsány Ferenc azzal indokolta, hogy miért kell a pedagógusok bérét csökkenteni: mert ez észszerű. Mert a Valutaalapnak volt két kérése, és ez észszerű. Ezt mondta Gyurcsány Ferenc. Egyrészt, hogy csak annyi kiadást vállaljon az ország, amelyre pesszimista forgatókönyv szerint is van fedezete, mondja a másikat, és a 13. havi pedagógusbér megszüntetése, a pedagógusbér csökkentése az IMF-fel megkötendő megállapodás miatt szükséges, és azt mondja, hogy észszerű volt, amit az IMF kért Magyarországtól. Ez nem a pedagógusokkal való párbeszédet jelenti, hanem az IMF-fel. Ami az IMF követelése, arra az akkori kormány azt mondta, hogy észszerű, és utána azt megvalósította. Ön arról beszélt, meg az volt a címe is a felszólalásának, hogy a jövő, az oktatás jövője. Ezzel egyetértünk. Azért is ivódhatott bele önökbe nagyon, mert amikor önök ellen tüntettek, akkor ez volt a transzparenseken, amikor a pedagógusok önök ellen tüntettek: „Ne a jövőn spóroljatok!” „Vesszenek az óvoda- és iskolabezárók!” ezeket tették föl a tábláikra, és ezeket skandálták akkor, amikor önök voltak kormányon, és önök ellen tüntettek. Amikor, ma már itt elmondtuk, hogy mi történt: amikor 15 ezer tanárt elbocsátottak, amikor 381 helyen bezárták az iskolákat, amikor csökkentették a pedagógusbért, amikor privatizálták a Nemzeti Tankönyvkiadót, fizetőssé tették a pedagógusképzést, bizony, ezt mondták önöknek, hogy ne a jövőn spóroljatok! Mikor volt biztosabb alapokon a magyar köznevelés, közoktatás? Nagyon fontos változás történt 2010 után. 2010 előtt az önkormányzatok voltak a fenntartói az iskoláknak, 2010 óta pedig az állam a fenntartója a tankerületeken keresztül az iskoláknak. Nincs már KLIK, Klebelsberg Intézményfenntartó Központ, hanem tankerületek vannak, és a tankerületek tartják fönn az iskolákat. A korábbiakban alulfinanszírozottak voltak az iskolák. Ezért lehetett 1200 milliárd forintnyi hiánya, hitele, kintlévősége, adóssága az önkormányzatoknak, mert kevesebb pénzt kaptak, mint amiből az iskolákat és mellette a kórházakat és a szociális intézményeket működtetni lehetett, alulfinanszírozottá tették ezeket. És ezért óriási különbségek voltak iskola és iskola között. Ma már utaltam rá, hogy mennyivel kisebb most a társadalmi háttér szerepe az oktatási eredményekben, mint korábban; többek között azért is, mert nyilván ha több hátrányosabb helyzetű család lakott egy településen, az egész település is hátrányosabb helyzetű volt, és az iskola is hátrányosabb helyzetű lett, és újragenerálta ezt. Most sokkal kisebb arányban generálja újra, mert az állam mindenhol ugyanúgy finanszírozza az intézményeket, ezért egységesebb és biztosabb lábakon áll, és könnyebb lesz megtalálni a jövő tudósait, a jövő Nobel-díjasait és mindenki mást, mert ha egy kistelepülésre születik egy gyermek… bár most is ismerünk neves tudósokat, akik kistelepülési iskolában kezdték a tanulmányaikat, de ők is most már egy biztosabb intézményben tudnak tevékenykedni. Úgyhogy ezért szerintem biztosabb lábakon állunk, mint 2010-ben, mert akkor 3200-féle finanszírozási modellje volt egy-egy iskolának. Tisztelt Képviselő Úr! Ma is mindenki számára ezt láthatták a múlt héten is a békés demonstrációnak a lehetősége, a törvényes sztrájknak a lehetősége adott. Ezért senkit soha semmilyen hátrány nem ért. Ön sem tud olyan esetet mondani, amikor valaki sztrájkolt volna a törvények betartásával vagy demonstrált volna békésen, és emiatt bármilyen hátrány érte volt 2010 óta. Nem csak a múlt héten, 2010 óta. Én ellentétes példát tudok mondani ’10 előttről, akár a saját példámat is. Sokan voltunk ott szerintem 2006-ban, akik megtapasztaltuk, hogy önök hogyan képzelik az akkori hatalmuk fenntartását erőszakkal. Erre, hála istennek, 2010 óta nem lehet példát mondani. Sajnos a korábbi időkből lehetett. Ami a béreket illeti, teljes mértékben egyetértek azzal, hogy tovább kell emelni. Ön is tudja, hogy januártól emelkedni fog, és azon kellene dolgoznunk mindahányunknak, hogy a következő hónapokban minél több emelésnek a fedezete teremtődjön meg, minél hamarabb véget érjenek a szankciók, minél hamarabb hozzájussunk a saját forrásainkhoz a saját céljainkra. Az elmúlt években azért sok minden történt. Ha egy pályakezdő, egyetemi végzettségű pedagógus fizetését nézi, az 141 százalékkal magasabb. Ha egy húsz éve dolgozó, egyetemi végzettségű tanárt néz, aki a pedagógus II. fokozatba továbblépett, neki 132 százalékkal magasabb a jövedelme. Ha egy pályakezdő, főiskolai végzettségű tanárt néz, neki 156 százalékkal, és ha egy húsz éve dolgozó, pedagógus II. fokozatba előlépett, főiskolai végzettségű pedagógust néz, neki 142 százalékkal lett magasabb a jövedelme. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Ezt kell továbbemelnünk, de az előző években azért, hála istennek, ezért sok mindent már megtettünk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Barkóczi Balázs képviselő úr, DK-képviselőcsoport: „Aktuális ügyek” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Hát, Magyarország bajban van. Hogy Magyarország bajban van, annak számos tünete látszik egyre erősebben: összeomlik az egészségügy, a forint újabb és újabb negatív rekordokat döntöget, mint például ma; a rubeljobboldal kapkod, és a gazdaság recesszióba fordul. Az Orbán-kormány válságot okozott minden területen, így az oktatás területén is. Hogy Magyarország bajban van, az továbbá abból is látszik, hogy egyre többen és egyre gyakrabban tüntetnek. Múlt héten például 40 ezren töltötték meg itt a Kossuth teret tudjuk, hogy ez a fideszes propagandasajtóban kétmillió ember lenne , pontosan azért, mert az Orbán-kormány cinikusan és felelőtlenül egy rendőrre bízta a magyar oktatás ügyét. Az, hogy Pintér Sándor kinevezéséből baj lesz, már az elején látszott. Egész személyisége nem alkalmas arra, hogy a magyar oktatás ügyét képviselje, itt ugyanis a parancs, a fenyegetés, a polgári engedetlenség meg nem engedése nem járható út. Tisztelt Képviselőtársaim! Gróf Széchenyi István annak idején azt mondta: „Egy nemzet ereje a kiművelt emberfők sokaságában rejlik.” Tisztelt Fideszes Képviselőtársaim! Önök gyenge nemzetet csináltak Magyarországból. 16 ezer pedagógus hiányzik ma a rendszerből. Ez azt jelenti, hogy majd’ minden iskolában hiányzik egy szak- vagy egy nyelvtanár. Önök is elismerték az Európai Bizottságnak küldött jelentésükben, hogy a pedagógusoknak majd’ 50 százaléka 50 év feletti, utánpótlás pedig nincsen, hiszen azért senki nem akar tanári diplomát szerezni, hogy kevesebbet keressen, mint egy délutáni takarító. Most pedig önök kirúgják és fenyegetik a pedagógusokat. Nem elég tehát, hogy önök miatt a gyerekek 18 fokban fognak dideregni az iskolákban [[Rétvári Bence: Miattunk? Miattunk?]] , de még azt sem, azt a tudást sem kaphatják meg az önök elavult és korszerűtlen oktatási rendszerétől, ami egyébként járna nekik. Többször elhangzott itt a PISA-felmérés. Látjuk az elmúlt 12 év eredményét: a magyar diákok teljesítménye a PISA-teszteken hasonló görbét ír le, mint a magyar forint árfolyama. Minden területen válság van tehát, és amíg Orbán Viktor és kormánya marad, addig marad a válság is. Nem volt ez persze mindig így, hiszen emlékezhetünk rá: 2010 előtt ki lehetett jönni a pedagógusfizetésből, ki lehetett fizetni a rezsiszámlákat, volt szabad tankönyvválasztás, tisztességes és szakmailag egyeztetett Nemzeti alaptanterv, tehát diáknak és tanárnak is jobb volt lenni 2010 előtt. Én is tanár voltam, pontosan tudom és tapasztaltam, hogy mi folyt az oktatásban az elmúlt években, hogy a Fidesz évek óta nem hajlandó leülni a pedagógusokkal, a pedagógusszervezetekkel és az oktatási szakemberekkel. Miközben önök, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, 750 milliárdot akarnak elkölteni egy veszteséges cég, a Vodafone felvásárlására, eközben a jobb munkakörülményeket és béremelést követelő pedagógusokat fenyegetik és kirúgják. Ez szégyen! Az ország szégyene, hogy ott tartunk, hogy nemcsak hogy nem fizetik ki a szakmájukat szerető és a jövőt féltő pedagógusokat, hanem még kirúgással is fenyegetik őket. Többször elhangzott a pedagógusbér-emelés államtitkár úr szájából. Mi azért látjuk, hogy ereszt a szelep. Gulyás Gergely ugyanis a Kormányinfón azt mondta, hogy Brüsszel és az ellenzék miatt nem tudnak nagyobb pedagógusbér-emelést adni. Aztán Kövér László házelnök úr mindezt cáfolta egy interjúban; azt mondta, hogy Brüsszelnek semmi köze a pedagógusok béremeléséhez, és azt is mondta, hogy ellenben ne a pénztől függjön az önbecsülésük. [[12.10]] Micsoda cinikus szöveg ez, képviselőtársaim? Micsoda cinikus szöveg attól a kormánypárttól, aminek néhány hónapja nem volt fontosabb dolga, mint hogy a miniszterelnök fizetését ötmillió forintra emelje! [[Dr. Fónagy János: A tied mennyi?]] Magyarország tehát bajban van, és az oktatás is bajban van, de a Dobrev Klára vezette árnyékkormány [[Rétvári Bence: Hoppá, hoppá!]] meg fogja tenni azt, és ezt a folyamatot már el is kezdtük, amit önök 12 év alatt nem voltak hajlandók, nem voltak képesek megtenni. A múlt pénteken pedagógusokkal, a pedagógusszervezetek tagjaival, elnökeivel, illetve oktatási szakemberekkel egyeztettünk, ez a folyamat pedig folytatódni fog. Az árnyékkormány meg fogja mutatni, hogy a pedagógusok nincsenek egyedül. Követeljük, hogy azonnal vegyék vissza munkakörükbe a jogtalanul elbocsátott pedagógusokat, követeljük, hogy állítsák vissza a tisztességes sztrájkjogot, és kezdjenek tárgyalni a pedagógusokkal és a pedagógusszervezetek vezetőivel. De nem elég csak ott lenni a tömegben, ezért szakemberekkel, szakszervezetekkel és a pedagógusokkal megkezdjük az új nemzeti oktatási stratégia kidolgozását, ezen túl pedig követeljük, hogy a kormány adja vissza a fenntartásukra való forrásokkal együtt azoknak az önkormányzatoknak az iskolát, akik ezeket kérik, így a pedagógusokat nem fenyegetheti tovább a tankerület. És még egy mondat: az oktatás mindenki ügye, a magyar jövő mindenki ügye, nem egy párté és nem a képviselőké, ezért minden választott képviselőnek nemcsak lehetősége, hanem kötelessége minden eszközzel segíteni a tiltakozókat. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a DK soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Több dolgot felhozott, szeretnék lehetőség szerint mindegyikre reagálni. Ami a véleménynyilvánítást illeti, valóban, az elmúlt napokban, mint ahogy az elmúlt években, több tüntetésre is sor került. Ami egy lényeges dolog szerintem, tisztelt képviselő úr, az az, hogy mindenki elmondhatja most Magyarországon a véleményét [[Gréczy Zsolt: Csak utána kirúgják őket.]] legyen szó akár a pedagógusokról, akár másokról, a nélkül a veszély nélkül, hogy gumilövedékekkel nézne szembe. [[Gréczy Zsolt: Nem is gyújtották fel a várost! Az elnök csenget.]] Ez egy óriási különbség az önök időszakához képest. Most ön, ha jól mondom, akkor árnyék oktatási és kulturális miniszter, árnyékminiszter, s azt mondja, hogy korábban tanárként dolgozott. Akkor azt is nagyon jól tudja, hogy abban az időszakban, amelyet ennyire felmagasztal, nem növelték a béreket, hanem csökkentették [[Gréczy Zsolt: 50 százalékos béremelés volt.]] , elvettek egyhavit. Akkor nem létrehoztak új álláshelyeket, hanem felszámoltak álláshelyeket: 15 ezer pedagógust tettek az utcára. 15 ezret! Közel 400, egész pontosan 381 helyen megszüntették az oktatási tevékenységet teljesen. Közel 400 helyen! És azt is mondhatnám, hogy 40 ezer diáknak újra kellett írni az érettségit abban az időszakban, amelyet ön felmagasztal. Ígéretet tettek az ingyenes tankönyvekre, nem teljesítették; ez a kormány volt az, amelyik ezt megvalósította. Azt még egyszer szeretném hangsúlyozni, mint ahogy államtitkár úr is megtette, hogy fontosnak tartjuk a béremelési programot a pedagógusok esetében is. Elkötelezettek vagyunk, ezért is láthatta azt, hogy amint a gazdasági helyzet ezt lehetővé tette, 2012-től először a pedagógusok esetében került sor egy átfogó béremelési programra. A járvány idején is került sor béremelésre, idén januárban is, és a miniszterelnök egyértelművé tette, hogy ezután is lesz béremelés, és a kormány annak is vizsgálja a lehetőségét, hogy ennél a béremelési programnál az uniós forrásokat is fel lehessen használni. Úgyhogy ön is, arra kérem, vesse latba minden tekintélyét annak érdekében, hogy ne úgy szavazzanak a képviselőtársai, hogy az uniós források érkezését ezzel akadályozzák. Meghallgattam egyébként az ön pártelnökének egypár nappal ezelőtti interjúját, ahol arról beszélt, hogy az árnyékkormányban csupa kiváló ember van. Sajtóhírek szerint önt elítélték garázdaságért pár évvel ezelőtt, azt is tudjuk, hogy ön a kulturális árnyéktárcát kapta; hát, jó tudni, hogy a baloldalon a garázdaság, a kultúra és a kiváló politikus nem egymást kizáró fogalmak. [[Barkóczi Sándor: Völner, Schadl, Simonka…]] Igaz, a gumilövedékek pártjában ebben, mondjuk, túlságosan sok meglepő nincsen. A megélhetési kérdésekben képviselt álláspontja is sokatmondó: ön azzal érvelt, hogy már a bevezetésekor hazugság volt az energiaárak korlátozása, tehát van itt még egy baloldali árnyékminiszter, aki egyáltalán nem adna támogatást a családoknak. Nem adott volna az elmúlt tíz évben, és nem adna a mostani nehéz időszakban sem. Ez, tegyük egyértelművé, kapásból 181 ezer forintos mínuszt jelentene minden háztartásnak Magyarországon [[Barkóczi Sándor: És ha a piaci árat fizették volna?]] , ha az ön javaslata megvalósulna. Tudjuk például azt is, hogy kőkeményen bírálta a határzárat; erről kevesebb szó esett mostanában. Ön azt mondta, hogy nem fogják hagyni, hogy ehhez uniós forrásokat is felhasználjunk. Csak szeretném felhívni a figyelmet, hogy miközben a fő fókusz most a megélhetési kérdéseken van a szankciók miatt egyébként okkal , közel 200 ezer illegális határátlépési kísérlet történt a déli határainknál csak idén, tehát csak Magyarországon, csak idén közel 200 ezer. Ha önökön múlna, és az ön nyilatkozatai alapján ezt most is joggal állíthatjuk, nem lenne a határzárból semmi. És hogy még egyet említsek: ön azért is támadta a kormányt, mert támogatja a külhoni magyarokat, hitvány galádságnak nevezte azt, hogy a kormány támogatást küld a külhoni nemzettársainknak, ahogy ön mondta: „külföldre”. Önök szerint külföld, szerintünk viszont a nemzettársaink. Most ebből a pár példából is látszik, hogy az árnyékkormány lehet, hogy új, de a politika változatlan. Nem véletlen, hogy a magyarok sem ezt választották, nem ezt választották április 3-án, és az azóta eltelt időszakban az időközi választások túlnyomó többségében sem. Kérem, tartsák ezt tiszteletben. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Mihálffy Béla képviselő úr, KDNP-képviselőcsoport: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Augusztus vége óta hangos a sajtó attól, hogy a baloldal bukott miniszterelnök-jelöltje, Márki-Zay Péter egy rádiós podcastben kikotyogta, hogy az általa vezetett Mindenki Magyarországa Mozgalom idén júniusban több száz millió forintos támogatást kapott a Soros Györgyhöz köthető Action for Democracy nevű amerikai alapítványtól, és ennek a pénznek a segítségével fizették ki a kampány utolsó számláit. Sőt, mi több, akkori elmondása szerint ezen a szervezeten keresztül korábban is kaptak már három-négy nagyobb tételt. Később aztán pontosította magát a baloldal bukott üdvöskéje, amikor elárulta, hogy mindösszesen nyolc, összeszámítva 1,86 milliárd forintnak megfelelő dollárnyi makroadomány duzzasztotta mozgalmának számláját. Bár előbb tagadta, hogy ezeket a pénzeket a választási kampányukra fordították volna, később már úgy nyilatkozott, hogy az Action for Democracy támogatását bevallottan a magyar kormány leváltására kapták Amerikából. Azt gondolom, hogy a képlet végtelenül egyszerű, és mára már a megoldás is teljesen világos. A hazai baloldal választási kampányát az Egyesült Államokból és végső soron Soros György, alias dollárpapa jóvoltából finanszírozták. Azon túl, hogy a történtek a jóérzésű magyar emberben mindenekelőtt morális kérdéseket vetnek fel, az eljárás mint jogellenes külföldi beavatkozási kísérlet a magyar választási folyamatokba, a pártok finanszírozását szabályozó törvény alapján egyértelműen jogellenes, de jelentőségére és súlyára figyelemmel súlyos nemzetbiztonsági kockázatokat is rejt. Nem véletlenül döntött úgy az ügyet a múlt csütörtöki zárt ülésén tárgyaló Nemzetbiztonsági Bizottság, hogy titkosszolgálati vizsgálatot rendel el az ügyben. Rendkívül beszédes persze az is, hogy a történtekkel kapcsolatban a bukott miniszterelnök-jelölt egykori szövetségesei mélyen hallgatnak. Joggal merül fel tehát a kérdés, hogy a kétes eredetű külföldi pénzek milyen mértékben járultak hozzá a baloldal közös kampányfinanszírozásához, és bizony joggal érdekli a magyarokat, hogy ki és milyen okból akart beavatkozni a magyar választásokba azzal, hogy a baloldalt pénzelte. Tisztelt Képviselőtársaim! Dollárpapa jóvoltából azonban nem ám csak a baloldal választási kampányára jutnak busás összegek. Miközben idehaza dollármilliók vándoroltak a bukott miniszterelnök-jelölt mozgalmának számlájára, odakint Amerikában az ezen bizonyára rendkívül jól kereső Korányi Dávid, a milliárdos összegű támogatásokat folyósító Action for Democracy magyar vezetője mesébe illő királyi életet él. A politikai karrierjét még Gyurcsány Ferenc miniszterelnöksége idején az MSZP-ben kezdő, majd 2010 előtt Bajnai Gordon miniszterelnöki főtanácsadójaként, később kül- és biztonságpolitikáért felelős szakállamtitkárként tevékenykedő Korányi, bár fényűző mindennapjait egy Budapesttől és Európától távoli kontinensen éli, mégis 2019 őszétől Karácsony Gergely városdiplomáciai főtanácsadója lett. [[12.20]] Ez a szerencsés jóember valamilyen érthetetlen oknál fogva rendre olyan munkahelyeken köt ki, ahová megérkezik Soros György pénze. Csak hogy egy példát említsünk, évek óta stratégiai tanácsadója a pozsonyi székhelyű GLOBSEC nevű kommunista, neoliberális intézménynek, amelyet természetesen a dollárpapa legfontosabb alapítványa is támogat. Korányi a legutóbbi választási kampány során előbb Karácsony Gergelyt, majd Márki-Zay Pétert irányította és pénzelte, így joggal nevezte őt a sajtó és a média a magyar dollárbaloldal főnökének. A guruló dollárokból nem mellesleg a Bajnai Gordon volt kormányfő nevével fémjelzett DatAdat-cégcsoporthoz kapcsolódó költésekre is juthatott bőven, hiszen az előzmények ismeretében feltételezhető, hogy a Mindenki Magyarországa Mozgalomhoz jutott gigaadományokból az adatvédelmi jogsértések folytán hírhedtté vált sms-kampányokat és Facebook-hirdetéseket is finanszírozták. Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy gondolom, az egész magyar társadalomnak joga van tudni, és tudnia kell arról, hogy pontosan mire költötték el a külföldről kapott súlyos milliárdokat, hogy pontosan kiktől származtak ezek az őrületes összegek, és ami talán a legfontosabb, mi célból is kapta azt Márki-Zay Péter és vele együtt a komplett baloldal; mi az az indok, amiért cserébe készek voltak feladni hazánk szuverenitását, idegen hatalmaktól való függetlenségét. Éppen ezért őszintén bízom benne, hogy a Nemzetbiztonsági Bizottság által elrendelt vizsgálatot követően valamennyi releváns cél [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] napvilágra kerül, és aki törvényt sértett, az mind politikailag, mind a bíróság előtt felelni fog tetteiért. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Fürjes Balázs államtitkár úr válaszol, öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Tömören, összefoglalóan hadd kezdjem három plusz egy tétel kimondásával. Márki-Zay Péter kapta ezt a pénzt, aki az itt ülő baloldali pártok közös miniszterelnök-jelöltje volt, és az egyesült baloldal, a Jobbik, a DK, a Párbeszéd, az LMP és az MSZP költötték el ezt a pénzt, ezeket az amerikai dollárokat, tehát nyilván a felelősség is őket terheli, ha itt kiderül, hogy a morális kérdések mellett jogi szabálytalanságok történtek. A másik tétel, hogy nincs ingyen ebéd. Tehát a politikában nyilvánvalóan nem arról van szó, hogy valakik nagyvonalúan forintmilliárdokat, dollármilliókat ajándékoznak a baloldalnak, és cserébe nem kérnek semmit. Ezért megfogalmazható a harmadik tétel, hogy ezt egész egyszerűen úgy hívják, hogy politikai korrupció, baloldali politikai korrupció. És itt a negyedik tétel, hogy miközben súlyos kérdések vetődnek föl Magyarországon, amelyekben sajnos a politikai korrupció, a baloldali politikai korrupció, úgy tűnik, megakadályozza, hogy nemzeti egység szülessen: háború vagy béke, szankció és gazdasági szétesés és munkanélküliség vagy az európai gazdaságok talpon maradása. És a harmadik fontos kérdés: Magyarország önkényes jogfosztása vagy a minket illető európai uniós források biztosítása. A mi véleményünk ezekben a kérdésekben egyértelmű, mi azt mondjuk, hogy Magyarország érdeke a béke, elutasítjuk a háborút, azonnali fegyverszünetet és béketárgyalások megindítását tartjuk szükségesnek, ezzel szemben a baloldal a háború pártján áll, a harcok kirobbanásakor belesodorták volna Magyarországot a háborúba, katonákat és fegyvert akartak küldeni Ukrajnába, és azóta sem tesznek semmit a békéért. Szankciós politika ügyében mi azt mondjuk, hogy a szankciós politika káros, gazdasági károkat okoz egész Európának, és azt mondjuk, hogy az energiahordozókat semmiképp se terheljék szankciók, és csökkenjen felére az energia ára és az infláció. Ehhez képest a baloldal szankciópárti, elzárnák a Magyarországra érkező gáz- és olajvezetékek csapját, és üldözik az atomenergiát is. A harmadik kérdésben, az EU-s pénzek ügyében pedig brüsszeliebbek a brüsszelieknél. Akkor, amikor Hahn uniós biztos, pénzügyi biztos azt mondja a magyar intézkedéscsomagra, hogy ezekkel az intézkedésekkel Magyarország fontos és nyilvános kötelezettségvállalásokat tett helyes irányba „kifejezetten üdvözlöm ezt a konstruktív hozzáállást”, mondja a brüsszeli uniós biztos , akkor a magyar baloldal a magyar parlamentben és az Európai Parlamentben is nemmel szavaz a magyar intézkedésekre, és amikor már a brüsszeli bürokraták is megegyeznének, a magyar baloldal akkor is az ellen dolgozik, hogy Magyarország megkapja a neki járó pénzt. Az a kérdés, hogy miért mennek szembe a magyar érdekekkel. A válasz egyszerű és szomorú: azért, mert a baloldalt ezért fizetik. Ezért kapták a dollármilliókat, több mint 2 milliárd forintot külföldről a baloldali választási kampány finanszírozására, mellesleg úgy tűnik, hogy törvénytelenül. Ezért mondhatjuk azt, hogy amit a baloldal tesz, azt úgy hívják, hogy politikai korrupció, baloldali politikai korrupció. Pénzért, külföldről kapott dollármilliókért korrumpálódtak, és ráadásul ezt nem is mi mondjuk, hanem önök mondják. Kunhalmi Ágnes szocialista társelnök nyilatkozott így a választás után, szó szerinti idézet következik: „Félreértésben van az egész ellenzék, sajnos sok tekintetben el van zárva a saját szavazóbázisának döntő többségétől.” Itt kezd jönni az érdekes rész: „Egy nagyon szűk elvárásrendszernek próbál megfelelni nagyon régóta, amely elvárásrendszerből ha valaki megpróbál kilépni, vagy mást beszél, vagy más hangon próbál beszélni, akkor a szó szerinti idézet így zárul legyilkolják” mondta ezt Kunhalmi Ágnes. A kérdés csupán az, hogy akkor ha Kunhalmi Ágnes nyilatkozata igaz, akkor ki adja az önök szájába a szavakat, ki adja a baloldal szájába a szavakat, kinek a megbízásából cselekednek, milyen összefüggés van a Márki-Zay Péter által kikottyantott baloldali dollármilliók és Kunhalmi Ágnes azon nyilatkozata között, hogy önöknek megmondják, hogy mit tegyenek, és ha nem úgy viselkednek, akkor önöket Kunhalmi Ágnest idézem: „legyilkolják”. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Bánki Erik képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport: „Aktuális ügyeink” címmel, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A világ országai rég nem látott gazdasági jelenséggel szembesültek az elmúlt hónapok során: nagymértékű infláció és olyan árdrágulás következett be, amely súlyosan érinti az országok gazdaságait és az emberek megélhetési lehetőségeit. Az Európai Unió tagországainak egy részében már a 20 százalékot is meghaladta az infláció mértéke. A gazdasági problémák oka közvetett módon a háború, közvetlenül pedig a háborús szankciók és a szankciók miatt sokszorosára emelkedő energiaárak. Ukrajna és Oroszország háborúja lokális háború lenne, a szankciók miatt azonban súlyos globális gazdasági hatásai vannak. A legtöbb országban az energiaárak növekedése közvetetten és közvetlen módon is erőteljesen befolyásolja az infláció alakulását. Miután Brüsszelben elfogadták a gazdasági, kereskedelmi szankciókat, köztük az olajszállítási szankciókat is, azonnal asztalra került a földgáz vásárlási szankciójának bevezetése. 2022 júliusától kezdve a földgáz ára egy hónap alatt megkétszereződött, majd újabb egy hónap alatt a háromszorosára emelkedett. A brüsszeli szabályok összekötik a villamos energia árát az egész Európai Unióban a gáz árával, így szinte ugyanez a folyamat megy végbe a villamosenergia-piacon is. A villamos energia piaci ára Európában 2022 januárjában még 100 euró/megawattóra alatt volt, 2022 áprilisában is még 100 eurós szinten állt, mára azonban 400 és 600 eurós ár közé emelkedett. Az energiaárak a szankciók miatt növekedtek, ezek a növekedések súlyos hatással vannak az élelmiszerárak alakulására is: a gabonaárakat a termelési költségek növekedése az egekig hajtotta, a műtrágyaárak fél év alatt például a háromszorosukra nőttek. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Nyugodtan kimondhatjuk tehát, a szankciókat a brüsszeli bürokraták erőltették Európára, ezek okozzák a súlyos gazdasági problémákat, az energiaválságot és az inflációt is. Amennyiben megszüntetnék a szankciókat, az árak rögtön megfeleződnének, az infláció is jelentősen csökkenne. A szankciók nélkül Európa gazdasága újra erőre kapna, és el tudná kerülni az egyre súlyosabban fenyegető recessziót is. Akkor mégis miért maradnak a szankciók, miért nem ismerik fel Brüsszelben, hogy ez a fegyver kárt okoz Európának, jóval nagyobb károkat, mint amit Oroszországnak? [[12.30]] Sőt, tisztelt képviselőtársaim, a háború óta, tehát fél év alatt Oroszország 158 milliárd euró bevételre tett szert energiaexportból. Ez fél év alatt több mint a teljes 2021-es exportárbevétele Oroszországnak. A szankciók következtében tehát Európa szegényebb, Oroszország pedig gazdagabb lett. Ez a fegyver tehát visszafelé sült el, a szankciókkal Európa lábon lőtte önmagát. Ezek a szankciók komoly gazdasági károkat okoztak, de politikai eredményt szinte semmit nem hoztak. Brüsszelben mindezt a mai napig nem látják be. Hazudtak az európai embereknek, amikor azt mondták, hogy a szankciókat nem terjesztik ki az energiára, és a szankciók hatásaira, az ukrán háború gyors lezárása várható. Az energiáért az európai emberek szankciós felárat fizetnek, ami bizonytalanná teszi a jövőt. A kérdés, hogy tovább rohanunke ezen az úton, Brüsszelben ugyanis újabb és újabb szankciós csomagokat kívánnak bevezetni. Ezzel súlyos károkat okoznak Magyarországnak is. Elhúzódó háborúra kell számítanunk, arra kell készülni, hogy ez a háború a szomszédunkban folytatódni fog. Azaz minden eddiginél fontosabb kérdéssé vált Magyarország számára a biztonság és a gazdaság védelme. Tisztelt Képviselőtársaim! A magyar kormány a Brüsszel elhibázott szankciós politikája nyomán kialakult nehéz helyzetben is megvédi a családokat és a magyar vállalkozásokat. Rezsivédelem nélkül a magyar családok átlagosan minden hónapban 181 ezer forinttal fizetnének többet. Magyarország Európában messze az első helyen van a családoknak nyújtott támogatások tekintetében, hiszen az átlagjövedelem 30 százalékát adja támogatásként, míg ugyanez a tehetős Németországban is csak 20 százalék, Ausztriában pedig a 6 százalékot sem éri el. Segítjük továbbá az energiaintenzív kis- és középvállalkozásokat, a termelő vállalatokat támogatjuk energiaköltségük részbeni átvállalásával és energiahatékonysági beruházásaik támogatásával, ezen túl várható egy gyármentő program, illetve a szolgáltató szektor számára egy új munkahelyvédelmi akcióterv is. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A baloldal mindent támadott, ami Magyarország energiabiztonságát szolgálja. Arra kérjük tehát az ellenzéki képviselőket, hogy kivételesen ne Brüsszel oldalára álljanak, hanem a magyar emberek érdekeit nézzék. Magyarország álláspontja továbbra is az, hogy a legfontosabb számunkra a béke, meg kell tennünk mindent annak érdekében, hogy ez a háború véget érjen. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Azbej Tristan államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Az elmúlt időszak bebizonyította azt, hogy Magyarország energiaellátása, energiabiztonsága egy mindenekfölött álló, alapvető egzisztenciális érdek. Az elmúlt időszak háborús válságai a modern kori történelemben példátlan kihívások elé állították az európai embereket, az európai gazdaságokat. Ezzel együtt az arra adott brüsszeli válasz, az elhibázott szankciós politika nem megoldást kínált ezekre a kihívásokra, hanem oly módon súlyosbította, hogy most már háborús és szankciós gazdasági válságról, háborús és szankciós inflációról és energiaválságról beszélhetünk. Az, hogy ezeket az elhibázott brüsszeli szankciókat és az azokat támogató magyarországi baloldalt vágy vezérelte politikai megfontolások vagy éppen a guruló dollármilliók ösztönzik erre, egy nyitott kérdés lehet, mindezzel együtt a magyar kormány részéről mi az energiaellátást biztonsági, szuverenitási és gazdasági, nem pedig politikai kérdésnek tekintjük. Minden vonatkozó tárgyaláson hangsúlyozzuk, hogy nem politikai döntés ez részünkről, hanem gazdasági és társadalmi szükségszerűség. A magyar diplomácia a magyar kormánnyal együtt mindent megtesz, hogy a magyar családok ne érezzék az energiaválságot. Ez kétrétű küzdelmet hárít ránk. Az egyik, hogy eleget tegyünk az energia biztosításának egy nagyon különleges és nagyon nagy szakmai kihívásokat rejtő háborús válsághelyzetben. A másik pedig, hogy a diplomácia színterein ellenálljunk az elhibázott brüsszeli szankciós politikának és az azt támogató magyar baloldalnak. Az energiaellátás terén jelenthetem, hogy jól állunk, hazánk földgázellátása folyamatos. Szerbia, Ausztria, Románia és Horvátország felől is érkezik földgáz az országba. A törökországi, bulgáriai, szerbiai tranzit zavartalanul és teljes volumennel üzemel, aláhúzva korábbi helyes döntésünket a déli útvonalon. Ezek mellett pedig földgáztárolóinkban folyik a téli szezonra való felkészülés. Azok töltöttsége már meghaladja a 75 százalékot, ez az éves magyar fogyasztás több mint 47 százaléka. Ez nem egy háborús válasz volt, ez egy 2010-ben megkezdett munka. Ekkor kezdte a magyar állam visszavásárolni a gáztározókat, és ekkor kezdtük el építeni a kapacitásunkat. Az pedig, hogy Magyarország energiaellátásának a biztosításában gátol minket a hazai baloldal, ez nem egy új keletű dolog, ennek történelmi előzménye van. Elég itt arra visszautalni, hogy Gyurcsány Ferenc miniszterelnöksége alatt, 2006-ban privatizálták a gáztározókat külföldi cégeknek. Az Orbán-kormány 2013-ban vásárolta vissza azokat. Lássuk, mi volt akkor a politikai reakció a baloldalról, hasonló szempontot követnek, mint most is. Tóth Bertalan, az MSZP részéről úgy fogalmazott, hogy a kormány 6000 milliárd forintot égetett el gáztározók megvásárlásával. Sőt, felelősségre vonást sürgetett, feljelentést tettek, Brüsszelbe rohantak, parlamenti vizsgálóbizottságot akartak felállítani tiltott állami támogatás gyanúja miatt. A hazai dollár- és luxusbaloldalnak korai eklatáns előfutára, Mártha Imre úgy fogalmazott, hogy az állam helyében gáztározóba nem tenne túl sok pénzt. A magyar kormány megtette, akkor is következetesen képviselte a magyar emberek érdekét. Így lehet az, hogy jelenleg rendelkezésre áll a teljes téli lakossági fogyasztás a magyar tározókban. Ezenkívül pedig a szankciós politika terén a kormány soha nem fog támogatni olyan szankciós javaslatokat, amelyek veszélybe sodorják Magyarország energiaellátását, a magyar gazdaságot és a családokat. A brüsszeli bürokraták és a baloldal továbbra is támogatják az európai gazdaságokat tönkretevő szankciókat. Az is kiderült, hogy a baloldalt külföldről pénzelik, hogy támogassák a brüsszeli szankciókat. Gyurcsányék már rég elzárták volna a gáz- és olajcsapot a magyarok előtt. A baloldal tehát a migrációhoz hasonlóan a szankciók ügyében is Brüsszel álláspontját képviseli, nem a magyar embereket. Alapvetően ez egy önsorsrontó hozzáállása a baloldalnak, ezt a választások is megmutatták, azonban miután egy egzisztenciális, alapvető magyar érdekről, egy nemzeti érdekről van szó, kérjük, hogy hagyjanak fel ezzel a viselkedéssel, ezzel a politikával. Köszönöm a szót. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Földi László jegyző urat, ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat. Jegyző Úr!
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Varga Ferenc, Jobbik; Ander Balázs, Jobbik; Bodó Sándor, Fidesz; Bencze János, Jobbik; Novák Előd, Mi Hazánk; Varga Zoltán, DK; Hajnal Miklós, Momentum; Jakab Péter, független.
Köszönöm, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Most, 12 óra 38 perckor, elkezdjük a kérdések tárgyalását. Tisztelt Országgyűlés! Sebián-Petrovszki László, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a területfejlesztési miniszternek: „Tudják már, hogy ki lesz a korrupció elleni hatóság elnöke?” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár Úr! Önök hónapok óta arról esküdöznek az Európai Bizottságnak is és ezen Ház falai között is, hogy helyreállítják a jogállamot és felszámolják a korrupciót. Az egész persze, tudjuk, hogy színjáték, valójában azért készítettek egy sor törvényt, és nyújtották be az Országgyűlésnek, hogy újra jöjjenek az uniós források, és azokat önök újra el tudják lopni. Ezért mondjuk, hogy ezek valójában a korrupciót támogató törvények, amiket mi biztosan nem szavazunk meg, nem is szavaztunk meg, ugyanakkor önöket ezek nem fogják akadályozni a további lopásban. Ezen törvények közül is azonban kiemelkedik az úgynevezett integritáshatóság létrehozásáról szóló javaslatuk, ami az Orbán-rendszer korrupció elleni csodahatóságának készül. [[12.40]] Egy olyan, úgymond független hatóságról beszélünk, amit Rogán Antal készített elő, az elnökére pedig a fideszes ÁSZ-elnök fog javaslatot tenni, akit majd a fideszes köztársasági elnök kinevez. Nagyon kíváncsi vagyok, hogy pontosan milyen eredményeket várnak Rogán Antaltól a korrupció elleni harc terén. Vajon vasszigorral fog lecsapni a helikopterező oligarchákra? Esetleg bíróság elé állítja a letelepedési kötvényen milliárdossá vált barátait? Netán vezetőszáron viteti majd el Orbán Viktor családtagjait? Ennél már tényleg csak az lesz az érdekesebb, hogy ki lesz ennek a hatóságnak a vezetője, az elnöke. Szerintünk a hatóság szellemiségéhez Mészáros Lőrinc vagy Tiborcz István illene a legjobban, bár az is megfontolandó, hogy esetleg a költségvetési csalással vádolt Simonka György kapjon lehetőséget, mégiscsak kivételes rálátása van a korrupcióra. Egy szó mint száz, államtitkár úr, azt kérdezem, tudjáke már, ki lesz a korrupció elleni hatóság vezetője. Köszönöm válaszát. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok padsoraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Latorcai Csaba államtitkár úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Hallgatva a képviselő úr felszólalását, minthogyha a képviselő úr valamilyen árnyékpozícióra hajtana az árnyékkormányban, és ezért ütött meg talán ilyen hangnemet, ami árnyékot vet az ország Házára. De, tisztelt képviselő úr, míg a magyar kormány fáradságot nem kímélve mindent megtesz annak érdekében, hogy a magyaroknak járó pénzt hazahozza [[Közbeszólás az ellenzéki pártok padsoraiból: És ellopják!]] , addig ön és párttársai minden eszközt megragadnak annak érdekében, hogy az ezzel kapcsolatos megállapodást meghiúsítsák. Ezért szavazott a DK nemmel az Európai Bizottsággal kimunkált törvényjavaslatokra és még büszkék is rá. Gratulálok hozzá! Az integritáshatóságot az Európai Bizottsággal leegyeztetettek szerinti formában és eljárás szerint hozzuk létre. A hatóság elnökét és elnökhelyetteseit az Állami Számvevőszék elnökének javaslatára a köztársasági elnök hat évre nevezi ki, hangsúlyozom, az elnök és az elnökhelyettes nyilvános pályázat útján, egy úgynevezett alkalmassági bizottság általi értékelést követően választható ki, ahogyan azt az Európai Bizottság javasolta. Ha képviselő úrnak ez nem megfelelő, akkor korábban kellett volna vitáznia, méghozzá az Európai Bizottsággal. Szeptember 23-án megjelent az integritáshatóság igazgatósági tagjainak kiválasztásáért felelős alkalmassági bizottság pozícióinak betöltésével kapcsolatos pályázat. A benyújtási határidő október 6-án járt le. Tisztelt Képviselő Úr! Ön és a pártja pontosan azt akarja elérni, hogy Magyarország és az Európai Unió között semmilyen megállapodás ne jöjjön létre, és a magyar emberek, a magyar vállalkozások ne jussanak hozzá az őket megillető forrásokhoz. Mi viszont elkötelezettek vagyunk, és az Európai Bizottsággal [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] folytatott együttműködés eredményeképpen vállalt intézkedéseket teljeskörűen végrehajtjuk. Ha önök ezt támogatni nem tudják, legalább ne akadályozzák. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Komjáthi Imre, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a technológiai és ipari miniszternek: „Miért nem a magyar családok fűtésproblémáinak megoldására fordítják az állami forrásokat?” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Szabó Sándor képviselőtársam legutóbbi felszólalásában arra hívta fel a figyelmet, hogy hazánk egy régen látott megélhetési katasztrófa küszöbén áll. A rendkívül magas infláció, a harmatgyenge forint és az élelmiszerár-robbanás mellett a háztartások fűtésszámlájának kifizetése jelenti a legnagyobb tragédiával fenyegető problémát. Megoldást minden bizonnyal a rászorulók otthonának szigetelése jelentene. Ezekben az épületekben többségében idős, pénzügyi tartalékokkal nem rendelkező honfitársaink élnek, akik a munkálatok költségeit nem tudják kifizetni; a kormány pedig a mai napig adós maradt a valódi segítséggel. Ahogy adós maradt legutóbb a miniszter úr nevében válaszoló államtitkár asszony is a feltett kérdésekre adandó válaszokkal. Először is, a probléma súlyosságával mit sem törődve, kizárólag az orosz-ukrán háborúra fogta a brutális áremelkedéseket. Felelőssé tette a kialakult helyzetért az Oroszország ellen kivetett szankciókat, holott éppen az önök kormánya támogatta ezeket, aztán pedig tőlünk követelte azok visszavonását. Tájékoztatást adott a 20 évvel ezelőtti gázárak alakulásáról, bár megjegyzem, sohasem fenyegetett a maihoz hasonló katasztrófával. Maguk pedig egyik napról a másikra a hétszeresére még egyszer mondom: hétszeresére emelték a gáz árát. Ez lenne az önök segítsége? De tájékoztatást adott államtitkár asszony arról is, hogy a kormány tíz év alatt mindössze 70 milliárd forintot fordított a magyar családok otthonainak energiahatékonyságára; ez évi 7 milliárd forint. Éppen ezért újfent megkérdezzük, miért állították le a családi házak, társasházak felújítását érintő pályázati lehetőséget? Miért húzták ki az energiastratégiából a Kádár-kockák felújítását célzó programot? Mikor fogják támogatni ezeknek az épületeknek az energetikai korszerűsítését? Köszönöm szépen a választ.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Koncz Zsófia államtitkár asszony válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Először is, szeretném megkérni arra, ne tagadjuk azt, hogy az elszabadult energiaárakért nem a háború és a brüsszeli szankciós politika a felelős, ezt ugyanis még a New York Times is elismerte, amely, azt gondolom, nehezen vádolható kormánypárti elfogultsággal. Illetve arra is szeretném felhívni a figyelmét, hogy ön egy olyan párt színeiben ül, amely 2010-ben gyakorlatilag államcsőd szintjére helyezte az országot; 15-ször emelte az energiaárakat, nem igazán foglalkozott a magyar családokkal. Ehhez képest jelenleg mi azért küzdünk, hogy biztosítsuk az energiaellátást Magyarországon, ebben egyébként várjuk a partnereket és inkább a támogatást, és gyakorlatilag 181 ezer forinttal tudjuk havonta támogatni a magyar családokat. Ez óriási dolog, Európán belül is egyedülálló. Ha megnézzük, Magyarország az első helyen áll a családoknak nyújtott rezsitámogatásban Európában, hiszen mi az átlagjövedelem 30 százalékát adjuk támogatásként, míg a nálunk jóval gazdagabb németeknél ez 20, az osztrákoknál pedig 6 százalék. Azt gondolom, ez hatalmas dolog. Emellett pedig a családok támogatása rendkívül fontos számunkra, ezért indítottunk tűzifaprogramot, barnaszénprogramot, folyamatosan árstopokkal próbáljuk védeni a családokat, és a munkahelyek támogatása, védelme is nagyon-nagyon fontos. Ezt a járvány időszakában is kiemelten kezeltük és most is, ezért indítottunk 200 milliárd forintos programot a kkv-knak. Dolgozunk a gyármentő programon, és hogyha szükséges lesz, akkor munkahelyvédelmi akciótervet is be fogunk vezetni. Én abban szeretném kérni képviselő úrnak a támogatását, hogy ezekre az érvekre, amiket felhozott, a képviselőtársainál is egyre nagyobb hangsúlyt fektessen, hiszen a baloldal EP-képviselői a múlt héten az Európai Parlamentben támogatták [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] azt a határozatot, amely gyakorlatilag új szankciót jelentett volna a csővezetéken érkező orosz földgázra. Kérem képviselő úrnak a szíves együttműködését. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Tóth Endre, a Momentum képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Ki adta az utasítást a Kölcsey Ferenc Gimnázium pedagógusainak kirúgására?” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Államtitkár Úr! Hát, ezt is megéltük: már nemcsak fenyegetőznek, hanem ki is rúgják a tiltakozó pedagógusainkat. Mégis, mit képzelnek magukról?! Hogyan képesek elbocsátani bárkit pusztán azért, mert fel merte emelni a szavát a szakmáját sújtó megalázó fizetések és vállalhatatlan munkakörülmények miatt? Hogyan képesek kirúgni kiváló pedagógusokat egy olyan helyzetben, amikor amúgy is 15 ezer betöltetlen álláshely van az oktatási szektorban? Hogyan vetemedhetnek arra, hogy kirúgják egy gimnázium egyetlen kémiatanárát egy olyan helyzetben, amikor a legutolsó felvételin mindössze 25-en jelentkeztek kémiatanárnak az egész országban? Hát, elment a józan eszük, államtitkár úr?! Minden erővel vissza akarják hozni a szocializmus fenyegető szellemét, ahol ha valaki felszólalt a rendszer ellen, akkor másnap már az utcán találta magát. De ez a nép már nem viseli el ezt a lelketlen elnyomást. Múlt szerdán 40 ezer tüntető követelte az elbocsátott pedagógusok visszavételét, a sztrájkjog visszaállítását és az érdemi bérrendezést. Önök maradtak Magyarországon az egyetlenek, akik nem veszik észre, hogy a hazai oktatás a szemünk láttára omlik össze. De ez a vakságuk tudatos vakság. Nem akarják látni, hogy nincsen elég pedagógus az országban. Nem akarják látni, hogy az állami iskolákban omlik a vakolat, kőkorszakiak a számítógépek, nincsen WC-papír a mosdókban, az állami tankönyvek pedig taníthatatlanok. Semmi sincsen a helyén a hazai közoktatásban, és ez az önök felelőssége. Vállalják hát fel! Vállalják fel egyenesen, hogy ki utasította a tankerületi vezetőket arra, hogy kirúgják a Kölcsey pedagógusait és kikézbesítsék a fenyegető leveleket? [[12.50]] Ki döntött arról, hogy le sem ülnek tárgyalni a szakszervezeti vezetőkkel a bérrendezésről? Ki döntött úgy, hogy tönkre kell tenni a hazai oktatást? Várom az egyenes válaszát. [[Szórványos taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Rétvári Bence miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ön is nagyon jól tudja, hogy a kormány folyamatosan tárgyal a pedagógus-érdekképviseletekkel; tárgyaltunk szakszervezetekkel is, a Pedagógus Karral is, sok más szereplővel is, a tudományos élet résztvevőivel. Tehát nagyon sok mindenkivel folyamatosak az egyeztetések. Ön is nagyon jól tudja, tisztelt képviselő úr, hogy az egyik legnagyobb korszerűsítési program zajlott le az iskolákban az elmúlt években. Ha csak az elmúlt rövid időszakot nézem: 294 ezer asztali számítógép, táblagép, PDA, okostelefon, plusz 46 ezer pedagógus részére saját használatú laptop, nyilván a hétköznapi iskolai munkájához, adminisztrációhoz szükséges laptop került átadásra, pontosan azért, hogy ez egy korszerűbb oktatás legyen, mint a korábbi. Ön is nagyon jól tudja, hogy százezres nagyságrendű azoknak a száma, akik naponta az Okosportálra belépnek, körülbelül 60 ezer ember az, aki a digitális felületen nyitja meg az okostankönyveket. Tehát kérem, ne beszéljen kőkorszakról akkor, amikor hála istennek, Magyarországon a hétköznapokban is a legkorszerűbb technikát igyekszünk alkalmazni, sok iskolában találna ön is digitális taneszközöket, amiket használnak is. Tényleg, azt hiszem, büszkék lehetünk arra, hogy az iskoláinkban milyen modern eszközök jelentek meg; és hogy a járvány után is fennmaradt az érdeklődés viszonylag magas szinten a digitális tananyagok iránt vagy a különböző digitális feladatok iránt, amiket az állam korábban fejlesztett. Természetesen a jelenléti oktatás számunkra a legfontosabb. És ha megnéz egy tankönyvet, QR-kód van a végén, amivel mindig át lehet menni a digitális részre. Az sem helyénvaló, tisztelt képviselő úr, ha ön azt állítja, hogy bárkit azért, mert véleményt nyilvánít vagy azért, mert egy törvényesen szervezett sztrájkban részt vesz, vagy azért, mert egy demonstráción békésen részt vesz, bármilyen joghátrány érné, mert egyetlenegy ilyen eset sem történt. Akik részt vettek a sztrájkokban, öt nappal korábban bejelentették, három nappal korábban leadták a létszámot, meg tudták ezt törvényes keretek között, teljesen nyugodtan tenni. Az iskolának is volt lehetősége a gyerekfelügyelet megszervezésére. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Kérem, ne állítson olyat, ami nem valós. [[Az elnök ismét csenget.]] Amit ön állított, az 2010 előtt valós, amikor az embereket nem engedték Magyarországon, hogy békésen valami ellen demonstráljanak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm államtitkár, miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Varga Ferenc, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Meddig kell kitartania az önkormányzatoknak?” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Évek óta tart az önkormányzatok kivéreztetése. Csak az elmúlt néhány évből mondok önöknek példákat: elvették a gépjárműadó-bevételüket, megfelezték az iparűzési adót, nem adtak minden településnek 100 százalékos támogatást a Covid okozta kiadások fedezésére. És ahogy hallom, ismét egyéni megítélés alá eshet, hogy melyik önkormányzat milyen mértékű kompenzációt kap az energiaválság miatt. Az önök által és nem Brüsszel, hanem az önök kormányzása által okozott gazdasági és szociális válság a kis- és nagytelepüléseket is térdre kényszeríti. Sorra zárnak be művelődési házak, könyvtárak, színházak, sportlétesítmények, uszodák, a polgármesteri hivatalok bizonyos szárnyai, és piaci áras rezsit kell fizetnie az önkormányzatoknak a bölcsődékben és az óvodákban is. A települések túlnyomó többsége lassan arra kényszerül, hogy éjszakára le fogja kapcsolni a közvilágítást is. Sok esetben olyan intézményeket is kénytelenek bezárni, amelyek szociális feladatokat látnak el. Sajnos, így történik ez a szemünk előtt, Mindszenten is, ahol az idősek otthonából kiköltöztetik a lakókat a brüsszeli szankciókra hivatkozva. Ezt a politikai propagandát sem a mindszentiek, sem pedig én nem veszem be, így kérem, miniszterhelyettes úr, ne nevettesse ki magát, ha ezzel a válasszal készülne, ugyanis mindannyian látjuk, hogy az elmúlt időszakban a kormány folyamatosan és tudatosan vonta el a forrásokat az önkormányzatoktól. Most viszont a 24. órában vagyunk, már nem tudják szorosabbra húzni a nadrágszíjat. Tisztelettel kérem, ne tartsa bizonytalanságban őket. Két kérdésem van: meddig kell kitartania az önkormányzatoknak? Valamint milyen segítségnyújtást terveznek, és egységesen kape belőle minden település vagy csak azok, akik közel ülnek a tűzhöz? Köszönöm. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Rétvári Bence miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Szerintem azt mindenki látja kivéve, aki politikai vakságban szenved , hogy háború dúl a szomszédunkban, és hogy azok a brüsszeli szankciók, amelyek erre a háborúra válaszként érkeztek, egész Európában nehézséget okoznak, nemcsak Magyarországon, hanem minden más országban is, nemcsak a magyar városokban, de minden városban Európa-szerte, és minden kormánynak, minden országnak is nagyon nagy nehézséget okoznak. A kormány úgy döntött, hogy a segítséget fenntartja továbbra is, és az átlagfogyasztás erejéig 181 ezer forint az, amit a magyar családok kaphatnak rezsiköltségek visszatartása érdekében. És ma már többször elhangzott, jövedelemarányosan ez a legnagyobb mértékű támogatás egész Európában, sem Németországban, sem Ausztriában nincs ilyen léptékű segítség. Persze, önök is vezetnek önkormányzatokat, ott például mivel foglalkoztak? Mondjuk, Ózdon a bizottsági tagok összdíját 19 millió forintról 102 millióra növelték. Tehát a politikusok béremeléséről önök gondoskodtak. Aztán azzal kampányoltak, hogy minden első gyermek családja kap nettó 300 ezer forintot. Ezt bevezették, majd a gyurcsányi modellel, ahogyan ő is tette 2006-ban, gyorsan ki is vezették. Önök tehát így vezetik az önkormányzatokat. Ugyanakkor el tudom önnek mondani, hogy jövőre az önkormányzatok támogatása nő 102 milliárd forinttal, erről elfogadtuk már a költségvetést. És azért az sem elhanyagolható, hogy a saját bevétel, amivel saját lábon tudnak állni az önkormányzatok, az iparűzésiadó-bevétel ’14 és ’21 között 44 százalékkal emelkedett, ami az erősödő magyar gazdaságnak köszönhető. Az önkormányzatok saját bevételei is nőnek. Mi minden iskola számára biztosítani fogjuk, hogy továbbra is tudjon működni a téli fűtési szezonban, annak ellenére, hogy az áram ára ötszörösére, a gáz ára pedig hatszorosára emelkedett egy év alatt. Ettől függetlenül az iskolákat megfelelő, 18-20 fokos hőmérsékleten legalább működtetni fogjuk. Segítséget fogunk nyújtani ahhoz, hogy a bentlakásos szociális intézményekben, a kórházakban is továbbra is minden közérdekű tevékenység megtörténhessen. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] És minden más ellátott számára is, ahol egyedi megoldásra van szükség, ott egyedi megoldást fogunk találni arra, hogy a különböző szociális otthonokban vagy máshol levők semmiképpen ne érezzék meg azt, hogy milyen szankciós felárat kell fizetni az energiáért is sajnos most az egész világon, de főleg Európában. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Tordai Bence, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni az alapvető jogok biztosának: „2020 óta milyen vizsgálatot folytatott a bírósági végrehajtásról szóló törvény árverési szabályaival kapcsolatban? Terveze a törvény kapcsán az Alkotmánybírósághoz fordulni?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Biztos Úr! Múlt hónapban írásbeli kérdést nyújtottam be önhöz a végrehajtási törvény 2021. januárban hatályba lépett változásaival kapcsolatban, különös tekintettel arra, hogy ez nagyon durván szűkítette az adósok joggyakorlásának lehetőségét, csökkentette az ingatlanok, de különösen az ingóságok legalacsonyabb elárverezhető árát 1 százalék ez az ingóságok esetében , és az árverésre bocsátott ingatlanok értéke pedig eljáráson belül háromszor is csökkenthető. Ezek a változtatások sem az adósok, sem a végrehajtást kérők érdekeit nem szolgálják, itt egyedül a végrehajtók érdekei lehetnek kiszolgálva, ahogy láttuk is ezt a Schadl-Rogán-ügy kapcsán. Most, ebben a brutális megélhetési válságban, amikor például nyár elején naponta 40 árverésre került sor, akkor különösen aktuális a kérdés, ráadásul jogvédő szervezetek önnél ezt már évekkel korábban jelezték; és úgy egyébként is elég sok olyan megválaszolatlan beadvány van, amire egyes esetekben akár 13 éve hiába várják az érdemi reakciót a beadványozók. (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Az Utcajogász Egyesület 2020 októberében fordult önhöz ebben az ügyben, és az azóta eltelt idő nem volt elég arra, hogy ön eldöntse, hajlandóe ebben az ügyben az Alkotmánybírósághoz fordulni vagy sem. Az írásbeli kérdésemre nekem sem adott érdemi választ. Most itt az Országgyűlés plénuma előtt szeretném megkérdezni, hogy akkor folytatotte egyáltalán vizsgálatot a bírósági végrehajtásról szóló törvény árverési szabályaival kapcsolatban. Terveze ez ügyben az Alkotmánybírósághoz fordulni? Milyen vizsgálatokat folytat ebben a témában, amik megakadályozzák, hogy válaszoljon két évvel a beadvány elkészülte és benyújtása után ezekre a kérdésekre? És általában is kérem, hogy tájékoztasson, mit tesz annak érdekében, hogy csökkenjen az ombudsmani hivatalnál az elbírálatlan beadványok száma. Kíváncsian várom válaszát. [[Szórványos taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat. A válaszra megadom a szót Kozma Ákosnak, az alapvető jogok biztosának. Parancsoljon, biztos úr, öné a szó. [[13.00]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm a lehetőséget, hogy képviselő úr ugyanezen tárgyban egy hónappal ezelőtt benyújtott írásbeli kérdését követően ezúttal szóban is lehetőségem van az Országgyűlés plenáris ülésén kifejteni az álláspontomat. Akkor részletes indokolással alátámasztott írásbeli választ küldtem képviselő úrnak, s most, két héttel később szóban is el tudom mondani a válaszomat. Ismételten azt tudom megerősíteni, képviselő úr, hogy a kérdésében hivatkozott, az árverezés szabályait sérelmező civil jogvédő szervezet beadványa alapján indított ombudsmani vizsgálat jelenleg is folyamatban van. A folyamatban lévő eljárás majdani eredménye, az esetlegesen alkalmazásra kerülő ombudsmani intézkedés a jelentés kibocsátását megelőzően egyébként követve a több évtizedes ombudsmani gyakorlatot nem hozható nyilvánosságra, erről nincs módom előzetesen tájékoztatást adni. Engedje meg, hogy felolvassak két cikkelyt az alapvető jogok biztosáról szóló törvényből. 28. § (1) bekezdés: Az alapvető jogok biztosa által lefolytatott vizsgálatról jelentést készít, amely tartalmazza a feltárt tényeket, az ezeken alapuló megállapításokat és következtetéseket. (2) bekezdés: Az alapvető jogok biztosának a jelentése nyilvános. Illetve a vizsgálataink szabályairól szóló AJB-utasításból hadd idézzek még egy cikkelyt: a folyamatban lévő eljárás érdemét érintő kérdésekben a panaszosnak sem szóban, sem írásban nem adható tájékoztatás. Az eljárásaim időszerűségével kapcsolatosan arról tudom tájékoztatni képviselő urat, hogy 2021-ben 7354 beadvánnyal fordultak hozzánk, melyekből hivatalunk 5995 ügyet be is fejezett. 2019-ben 57, 2020-ban 102, míg ’21-ben 147 ajánlást is tartalmazó jelentést adtunk ki. Végezetül hangsúlyozni szeretném azt, hogy az egyenlő bánásmódról szóló törvény szerinti hatósági ügyekben és minden egyéb ombudsmani típusú ügyben a legjobb tudásunk szerinti részletes alapjogi elemzést követően minél hamarabb igyekszünk jelentésben is összefoglalni az álláspontunkat. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, biztos úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Novák Előd képviselő úr, a Mi Hazánk képviselője, kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Hányan kapnak kommunista kitüntetések után járó nyugdíjpótlékokat?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Varga Judit igazságügyi miniszter asszonyt bízta meg, akinek felkérésére a választ Répássy Róbert államtitkár úrtól fogja hallani. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Nagy megtiszteltetés, hogy 2012-ben Wittner Máriával közösen nyújthattam be azt a nyugdíjtörvényt módosító javaslatot, melyet el is fogadott az Országgyűlés, és ami alapján meg kellett volna vonni a kommunista kitüntetések után járó nyugdíjpótlékokat. Akkor a Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóságtól azt a tájékoztatást kaptam, hogy alanyi vagy özvegyi jogon körülbelül 1200 személy kap évente összesen 200 millió forintot; például a Vörös Csillag érdemrend, fegyveres harcokban részt vett partizán és még 17 féle hasonló kitüntetés nyomán még évekkel az önök hatalomátvétele után is. Sajnos, a megvonást előíró törvény ellenére, amit Wittner Máriával közösen volt szerencsém előterjeszteni, jelentős részük a mai napig is kapja, hiszen a végrehajtásért felelős akkori miniszter, Navracsics Tibor először teljesen szabotálta a törvényt, a határidőig senkitől nem vonták meg a kommunista kitüntetések után járó nyugdíjpótlékot, majd többszöri számonkérésemre a törvénytelenséget a törvény módosításával orvosolta; kitolták a határidőt. Végül a kormány a Szocialista Hazáért érdemrend és hasonló kitüntetések után járó nyugdíjpótlékok 90 százalékáról állapította meg, hogy méltó azokat folyósítani az állítólagos rendszerváltás után 25 évvel is. Tisztelt Államtitkár Úr! Pontosan hány személy esetében vonták meg és hány esetben maradhatott akkor a nyugdíjpótlék? Jelenleg hányan kapnak ilyen nyugdíjpótlékot alanyi vagy özvegyi jogon? Évente összesen mekkora összeg ez a költségvetés számára? Tervezike felülvizsgálni a még érintett élő személyek ilyen nyugdíjpótlékait? E kérdésekre várom érdemi válaszát. Köszönöm. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ, mint említettem, Répássy Róbert államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselő Úr! Ön a most elhangzott kérdését írásban is eljuttatta a kormánynak, ami azt jelenti, hogy nem most két percben fogom tudni önnek az egész történetet felidézni, és ígérem, hogy az írásbeli kérdésben részletesen fog választ kapni. Valóban úgy történt, ahogy ön nagyjából felidézte, hogy egy bizottság, amelyet az Országgyűlés törvénnyel hozott létre, felülvizsgálta ezeket a nyugdíjakat. 2013. július 1-jéig működött ez a bizottság. Navracsics Tibor miniszter úr korábban is válaszolt önnek, illetőleg Rétvári Bence akkori államtitkára, hogy 114 esetben vonták meg a nyugdíjpótlékot, és az érintettek 12 esetben pert indítottak az akkori minisztérium ellen. Tehát volt egy törvényes eljárás, amelynek keretében felülvizsgálták ezeket a nyugdíjakat. Hozzáteszem, hogy az én tudomásom szerint de erre majd az írásbeli kérdésre adott válaszban kitérek olyan nyugdíj, amely az eredeti nyugdíjpótlékok alapján kerülne kifizetésre, már nincs, ezeket a nyugdíjakat már gyakorlatilag a rendszerváltás után átminősítették, és lényegében megállapítottak egy nyugdíjat az érintetteknek. Ennek az a magyarázata s erre jutott ez a bizottság is , hogy attól, hogy a rendszerváltás előtt állapították meg ezeket a pótlékokat, azok bizonyos esetekben egyáltalán nem politikai vagy ideológiai teljesítmény miatt, illetve ideológiai okokból kerültek megállapításra, hanem az akkori rendszer értékelése szerint valamilyen közérdekű okból, tehát valamilyen, a társadalomnak hasznos tevékenység miatt. Mondok egy példát: sportolók számára állapítottak meg ilyen nyugdíjpótlékot. Tehát indokolt volt, hogy egyesével felülvizsgálta ez a bizottság a nyugdíjpótlékokat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Bakos Bernadett képviselő asszony, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Fontosabb a Vodafone felvásárlása, mint az épületszigetelési program?” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! A kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Nagy Márton gazdaságfejlesztési miniszter urat bízta meg, akinek felkérésére Fónagy János államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Az energiaválság és a rezsicsökkentés átalakítása sok háztartást nagyon nehéz helyzetbe hozott. Egy elavult családi ház éves gázfogyasztása akár 5 ezer köbméter is lehet, miközben a támogatott mennyiség csak 1729 köbméter. A rászorulók nem fogják tudni kifizetni az átlagfogyasztás feletti mennyiség hétszeresre emelt árát. Ezeknek a háztartásoknak azért átlag feletti a fogyasztásuk, mert a házuk nem felel meg a korszerű energetikai követelményeknek. Magyarországon sajnos minél szegényebb valaki, annál több energiát pazarol, s annál nehezebb és annál fenntarthatatlanabb helyzetbe kerül. A kormánynak sürgősen lépnie kell. Először is, fűtési módtól független szociális támogatást kell nyújtani azoknak, akik a megemelkedett energiaárakat nem tudják kifizetni, akár gázzal, akár fával fűtenek. Tudom, hogy irtóznak a rászorultságalapú támogatásoktól, de most ezen felül kellene emelkedniük, mert azt kockáztatják, hogy az emberek a saját otthonaikban fagyjanak meg. A valódi, hosszú távú és fenntartható rezsicsökkentés az épületek energetikai felújításával érhető el. A szigeteléssel, a nyílászárók cseréjével és a fűtési rendszer korszerűsítésével az épületek energiaigénye és rezsiköltsége akár 50-85 százalékkal is mérsékelhető. 300 milliárd forintos állami forrás évente 100 ezer lakás felújítását tenné lehetővé, és 420 ezer tonna szén-dioxid kibocsátását lehetne elkerülni, hiszen az sem mellékes, hogy sokkal-sokkal jobb lenne a levegője a településeinknek. Az LMP évek óta követeli, mégsem indult ilyen program. Bezzeg a Vodafone-ra azért volt 350 milliárd forintjuk! Tisztelt Államtitkár Úr! Nem lennee fontosabb cél az energiaválság közepén a Vodafone felvásárlása helyett elindítani az épületszigetelési programot, ami 100 ezer lakás szigetelését tenné lehetővé? Várom tisztelt válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A válaszra megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Két kérdésre két gyors válasz. A 2010 utáni kormányoknak kiemelt célja, hogy a nemzetstratégiai jelentőségű ágazatokban a magyar tulajdon arányát jelentősen növeljük, lehetőség szerint többségi szintre emeljük. [[13.10]] Ez a kormányzati cél a bankszektorban, az energia- és médiaszektorban most már teljesült. Most a Vodafone akvizíciójával a távközlési piacon is megvalósulhat ez a nemzetstratégiai cél, komoly szereplővé válhat egy magyar állami tulajdonrészesedést is magának tudó vállalat. Egyébként egy kormányzati ciklusban talán egyszer, ha adódik olyan alkalom, mint most a Vodafone megvásárlása. Ezt egyébként a magyar gazdaság elmúlt évi teljesítményei lehetővé tették. Egy másik, de nagyon fontos kérdés, és ebben tökéletesen egyetértünk, az otthonfelújítás és az energia-korszerűsítés. Az otthonfelújítási támogatással a kormány eddig is jelentős energetikai korszerűsítéshez járult hozzá. Otthonfelújítási támogatásban ’22. október 6-áig majd’ 200 ezer család részesült, összesen mintegy 400 millió forint összegben. Az „Otthon melege” program keretében, aminek azonos célja volt, 70 milliárd forintot meghaladó támogatás segítette 300 ezer család energiahatékonysági beruházásait. A lakossági napelemes rendszerek kiépítését és a fűtés-korszerűsítést 200 milliárd forint keretösszegű programmal támogatjuk, amely több tízezer, átlagjövedelem alatti családnak segített. November végétől ismét megnyílik a lehetőség a lakossági napelemes programba. Tehát az ön által is fontosnak tartott célt a kormány is fontosnak tartja, és ennek megfelelően cselekszünk. Amennyiben önök felhagynak végre a szankciós [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] politika támogatásával, akkor természetesen egyéb uniós programok is rendelkezésre fognak állni. Köszönöm a kérdését és a türelmét, elnök úr. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Pócs János képviselő úr, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Felvilágosítana minket a Tűzifaprogram előnyeiről?” címmel. Pócs János képviselő urat illeti a szó. Miniszter úr személyesen van jelen a válaszadásra.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Az Ukrajna és Oroszország között zajló háború egy lokális háború volt, azonban a Nyugatról érkező fegyverszállítmányok, a gazdasági szankciók globális méretű háborúvá változtatták. A Brüsszel által kirótt szankciók miatt az energiaárak, valamint az infláció az egekben van. A világgazdaságot visszaesés, míg az európai gazdaságot a megroppanás veszélye fenyegeti. Kijelenthetjük, hogy a brüsszeli elit lábon lőtte az európai gazdaságot, amely teljes mértékben és nagyon sok formában visszahat hazánk lakosságára, és Brüsszel nem ezt ígérte. A gazdasági problémák, illetve az energiaárak drasztikus növelését egyértelműen a Brüsszel által kirótt szankciók okozták. A nemzeti kormányunk mindent megtesz, hogy megvédje honfitársainkat. A kormányzat hatfajta segítséget nyújt a családoknak az infláció elleni védekezésben: csökkentett rezsiár az átlagfogyasztásig, benzinárstop, élelmiszerárstop, kamatstop, barnakőszénprogram, tűzifaprogram. [[Közbeszólás az ellenzéki sorokból: Mesélj még!]] A Brüsszel által kiszabott szankciók, valamint az orosz-ukrán háború negatív hatásai miatt az energiaárak a sokszorosára emelkedtek, energiaválság alakult ki. Míg a nyugati kormányok a fűtés leállására, valamint virágcserépből és mécsesből saját kezűleg készített fűtőtestek előállítására készítik fel a lakosságukat, addig hazánk kormányzata mindent megtesz, hogy megfelelő fűtéssel rendelkezzenek a családjaink. [[Közbeszólás az ellenzéki sorokból: Hát, ja!]] A tűzifaprogram célja, hogy a tél folyamán biztosítsa az energiaszükségletet a tűzifával nem rendelkező magyar családok részére, ezzel kiszolgálva a lakosság igényeit. Ezért tisztelettel kérdezem miniszter urat, jelenleg mit tudhatunk a tűzifaprogram előnyeiről. Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm, elnök úr. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ személyesen miniszter úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársam! Kérdésére a választ úgy fogalmazhatnám meg, hogy biztonságot jelent, megfizethető áron, megújuló erőforrásból rendelkezésre áll, és mindenki számára elegendő mennyiségben rendelkezésre áll, aki a fával való fűtés lehetőségével bír. Nyugodtan fogalmazhatok úgy is, hogy a megnövekedett lakossági igény miatti többletigények kielégítése pedig rendületlenül zajlik, hiszen a mai nappal már átcsoportosítottuk nemcsak a munkásokat, a favágókat, nemcsak a gépeket, eszközöket, hanem magát a fát is, hiszen 23 500 köbméternyi fa kelt ma útra akár közúton, akár vasúton, hogy azokra a helyekre is elérjen, ahol a megnövekedett lakossági igény fennáll. Ahogy említette képviselőtársam, a háború és az elhibázott uniós szankciók rég nem látott energiaválsághoz és magas inflációhoz vezetnek, ami miatt Magyarországon energia-veszélyhelyzetet hirdetett a kormány. Az energiaárak drasztikus növekedését egyértelműen a szankciók váltották ki. Azóta kiderült, a bevezetett szankciók több kárt okoznak Európának, mint Oroszországnak. Ha megszüntetnék a szankciókat, az árak drasztikusan visszaesnének, és az infláció is meg tudna feleződni. Az energiaellátási bizonytalanságokkal párhuzamosan, az emberek életösztönének köszönhetően soha nem látott, tapasztalt kereslet keletkezett a tűzifa iránt. A kormány által meghirdetett tűzifaprogram elsődleges célja, hogy a vidéki lakosság tüzelőanyaggal maximált mennyiséggel, maximált áron el legyen látva. Az eddig is jellemzően fatüzelést alkalmazó lakosság már tavasszal és nyáron elkezdte beszerezni a fűtési időszakra, sőt akár a későbbi szezonokra szükséges téli tüzelőanyagot. A készletek csökkenésének, a kereslet és a termelési anyagköltségek növekedésének eredményeként a tűzifa ára is emelkedésnek indult. A kormány elsődleges célja a tűzifa meghirdetésével az volt, hogy megfizethető áron tudjon alternatívát nyújtani a polgárok számára a gáz- és elektromos fűtési megoldások részbeni vagy teljes kiváltására, ezzel segítve az emelkedő energiaárak miatti kényszerű többletkiadások mérséklését. Köszönöm megtisztelő kérdését. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Földi László képviselő úr, a KDNP képviselője, az Országgyűlés jegyzője, kérdést kíván feltenni a technológiai és ipari miniszternek: „Mit tesz a Magyar Kormány a munkahelyvédelem és a munkahelyteremtés érdekében?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Koncz Zsófia miniszterhelyettes, államtitkár asszony fog önnek majd válaszolni. Földi László képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! Bizony olyan időket élünk, amikor szükségünk van erre a két érzésre: a jövő reménységére és az ünneplés örömére. Cegléden az elmúlt héten volt okunk az ünnepre: ünnepélyes megnyitó keretében átadtuk az Infineon Technologies Cegléd Kft. új, nagy teljesítményű félvezetőmodulok gyártására szolgáló épületegyüttesét. Az elmúlt évek váratlan eseményei mellett fontos, hogy az új kihívások közepette egy-egy ország stratégiai szemlélettel rendelkezzen, és a vállalatok a kihívásokra ne megszorításokkal, leépítésekkel, hanem befektetésekkel, fejlesztésekkel, az export növelésével reagáljanak. A mai világban olyan gazdasági szereplőkre van szükség, akik az érdekekért, az értékek harmóniáját megteremtve hosszú távon is együttműködnek Magyarországgal. A magyar kormány támogatása mellett megtalálják itt a számításaikat, és bővülnek, fejlődnek. Az Infineon is egy ilyen vállalat. Köszönet minden szereplőnek, akik a most elkészült projekt keretében lehetővé tették 275 új munkahely létrehozását. Cegléd és térsége országgyűlési képviselőjeként nagyon fontosnak tartom, hogy mi, politikai döntéshozók ebben a gyorsuló világban se tévesszük szem elől a célt. A cél pedig az, hogy mindenkinek legyen munkája, aki dolgozni tud és dolgozni akar. Egyszerűen kitűzhető, de nagyon nehezen elérhető cél ez, ám van okunk eredményesnek érezni magunkat. Azonban a háború és az arra adott elhibázott brüsszeli szankciók következtében ismét nehéz helyzet elé néz a magyar nemzet. Tisztelettel kérdezem államtitkár asszonyt, mit tesz a magyar kormány a munkahelyvédelem és a munkahelyteremtés érdekében. Tisztelettel várom válaszát. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]] [[13.20]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót államtitkár asszonynak. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Először is szeretnék gratulálni képviselő úrnak, valamint a Cegléden és a térségben élő embereknek ahhoz, hogy egy ilyen nagy volumenű beruházás átadására került sor a múlt héten, amellyel gyakorlatilag 275 új munkahelyet sikerült létrehozni. Képviselő úr, aki gyakorlatilag a rendszerváltás óta tevékenykedik a közéletben volt polgármester, és már negyedszerre újraválasztották képviselőként , pontosan tudja, hogy milyen fontos dolog ez, hiszen voltak idők, amikor nem volt ennyire természetes, hogy vannak munkahelyek. 2002-2010 között folyamatosan nőtt a munkanélküliség, 2010 elején már közel 12 százalékos volt, és ehhez képest hatalmas eredmény, hogy ez a kormány célul tűzte ki, hogy tíz év alatt egymillió munkahelyet fogunk létrehozni ez sikerült , 3,5 százalékos volt 2022-ben a munkanélküliség, és nyáron 4,7 millió ember dolgozott. Ez valami hihetetlen eredmény! Mi a járvány alatt, illetve most, a háború idején is abban bízunk, hogy a munkahelyek megvédésével gyakorlatilag sikerül majd a globális és kontinentális recessziós környezetben lokális kivétel maradni. Éppen ezért indítunk olyan programokat, amelyek a kis- és középvállalkozókat segítik ez 200 milliárd forintos program a termelő- és energiaintenzív kis- és középvállalkozások részére , dolgozunk egy gyármentő programon, és amennyiben szükség van rá, akkor újabb munkahelyvédelmi akciótervet is el fogunk indítani. Azt gondolom, hogy az új üzem tükrözi a magyar gazdaságpolitika sikerét. A 100 millió eurós beruházás nagy teljesítményű félvezető modulok előállítását teszi lehetővé, amelyeket elektromos és hibrid járművek invertereibe építenek be. Szeretném kérni képviselő úrnak és a KDNP-frakciónak [[Az elnök jelzi az időkeret leteltét.]] a további támogatását is ezeknek a célkitűzéseknek a megvalósításában. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Gréczy Zsolt képviselő úr, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Minek a nemzeti konzultáció a szankciókról, ha az Orbán-kormány a nyolcadik szankciót is elfogadta?” címmel. Tisztelt képviselő úr, tájékoztatom önt, hogy Fürjes Balázs államtitkár úr fog önnek válaszolni. Gréczy Zsolt képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Mielőtt mondanám a kérdést, azért Mihálffy képviselő úrnak üzennék egy fél mondatot. Azt mondta, hogy Soros György a dollárpapa. Nos, a dollárpapának a filmben egy vasa nincs, tehát vagy Soros György egy ágrólszakadt szegény ember, vagy meg kéne nézni a filmet. És akkor most a kérdés. Tisztelt Ház! Különös és meglehetősen kínos játékot játszik a magyarokkal az Orbán-kormány. Nincs olyan parlamenti felszólalás, ahol ne mondanák el, hogy az Európai Unió által Oroszországra kiszabott gazdasági szankciók milyen ártalmasak, a Nyugat lábon lövi magát, az oroszok legyőzhetetlenek, meg sem kottyan nekik az a sok gazdasági szankció. Csak tudnám, akkor miért van recesszióban az orosz gazdaság, amelynek a nemzeti összterméke töredéke az uniós tagállamok összesített nemzeti össztermékének! Majd gyorsan hozzáteszik önök, hogy mivel a szankciók károsak, ezért ezt nem támogatják. A gond csupán az, hogy Orbán Viktor és a magyar kormány az összes szankciót megszavazta, az utolsót is, a nyolcadikat is. Aztán jön a magyarázkodás, hogy az olaj miatt kellett megszavazni, hogy itt legyen energiabiztonság, hogy így sikerült elérni azt, hogy az olajársapka-mechanizmus alól kivételt kapjon a csővezetékes szállítási mód, illetve vészhelyzetben, ennek ellehetetlenülése esetén az ezt kiváltó energia tengeri szállítása is. Ebben sem mondanak igazat természetesen, ugyanis az Európai Unió a csővezetékes szállításban nem tervezett ársapkát bevezetni, és önök a szankciót azért szavazták meg, hátha ettől megnyílik az uniós pénzes zsák. Ha önök szerint károsak a szankciók Magyarországnak, akkor miért szavazta meg ezeket és vala-mennyit Orbán Viktor? Ha valóban károsak, és ezeket Orbán Viktor megszavazta, akkor a miniszterelnök tudatosan, előre megfontolt szándékkal kárt okozott Magyarországnak? Ha azt akarják kimondatni egy több milliárdot elpazaroló nemzeti konzultációval, hogy károsak a szankciók, akkor Orbán Viktort és kormányát fogják elítélni a magyar választók. Várom válaszát. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Fürjes Balázs államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Régi meggyőződéseken nehéz változtatni, régi bűnnek hosszú az árnyéka, ez jutott eszembe, amikor hallgattam önt. Önöknek mindig bajuk volt az emberek véleményével és azzal, ha egy politikai erő demokratikusan eljárva kikéri az emberek véleményét. Nem csoda, hogy az antidemokratikus hagyományú baloldal képviselőjeként és egy olyan politikai erő tagjaként, amely 2006-ban békés és demokratikus tüntetéseket fojtott vérbe, gumilövedékkel lőtte ki az emberek szemét, majd utána elképesztő hadjáratot indított egyetemisták, ártatlan tiltakozók, idős polgártársaink ellen [[Gréczy Zsolt közbeszól. Az elnök csenget.]] , szóval, ha egy ilyen politikai erő tagjaként… Én meghallgattam önt tudom, hogy fáj az igazság , de kérem, a demokratikus parlamenti szabályok szerint kötelesek vagyunk egymást meghallgatni. Szóval, nem csodálom, hogy ilyen előzményekkel, ilyen antidemokratikus hagyományokkal ön megtámadja a magyar politika egyik legdemokratikusabb intézményét, a nemzeti konzultációt. A nemzeti konzultáció egy európai és demokratikus projekt, és tudom, hogy fura, de mi megkérdezzük az embereket, érdekel, hogy ők mit gondolnak. [[Gréczy Zsolt: Goebbelsi módszer.]] Érdekel, hogy mit gondolnak, és próbálunk egyetértési pontokat kialakítani, mert őket akarjuk képviselni Magyarországon és Európában is. Ráadásul ez egy innovatív dolog is, elsőként, Európában rajtunk kívül senki nem kérdezi meg a szankciós politikáról állampolgárait [[Gréczy Zsolt: Csak a náci Németország.]] , Magyarország ebben is példát mutat. Ha önnek igaza lenne, illetve, ha mi megszavaztuk volna a szankciókat, úgy, ahogy azt Brüsszel szerette volna, akkor nem érkezne orosz olaj, ársapka lenne a gázon, nem érkezne gáz, és már az atomenergia bojkottjáról is tárgyalna az Európai Unió. Megvédjük Magyarország békéjét és biztonságát. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Lukács László György képviselő úr, a Jobbik frakcióvezetője, kérdést kíván feltenni az építési és beruházási miniszternek: „Figyelembe veszike a debreceniek érdekeit a kínai CATL akkumulátorgyár építése során?” címmel. Tisztelt képviselő úr, frakcióvezető úr, a kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter urat bízta meg, akinek a felkérésére Azbej Tristan államtitkár úr fog önnek válaszolni. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A világ legnagyobb akkumulátorgyártója, a kínai CATL Debrecenben épít gyárat. A magyar szempontból is nagy beruházással kapcsolatban amely 221 hektáros és 9 ezer munkahelyet létesít már többen elmondták a véleményüket. A legtöbb aggály a gyár vízigényével kapcsolatban merült fel. A beruházás a jelek szerint veszélyeztetheti a város vízellátását, ugyanis az a becslések szerint Debrecen elérhető napi vízmennyiségének legalább a harmadát venné igénybe, és jelentős szennyvízkibocsátással is jár majd. Azonban van egy másik olvasata is a gyár létesítésének. Korábban Debrecen élen járt a magas színvonalat képviselő informatikai és egészségügyi beruházások terén, amelyből jelenleg is legalább 10-15 beruházás van folyamatban. Így a város tehát abban a szerencsés helyzetben van, hogy a magas képzettségű munkaerőből már nincs hiány, nem összeszerelő üzemek létesültek, hanem magas hozzáadott értékű beruházások. És sokakban felmerül az is, és aggasztónak találják, hogy a kínai beruházással több ezer, a gyár miatt érkező kínai érkezhet hazánkba, akik a cívisváros kulturális arculatát is könnyen megváltoztathatják. Tisztelt Államtitkár Úr! Sok tehát a kérdőjel a beruházás körül, melyet a kormánynak megnyugtatóan kellene tisztáznia. Így tehát az alábbi kérdésekre várom szíves válaszát a debreceni akkumulátorgyár körüli aggályokkal kapcsolatban: lesze széles körű konzultáció a városban a cívisváros lakóival? Biztonságban lesze a település vízkészlete és vízellátása, és önök szerint hogyan minimalizálható a kínai munkások tömeges érkezése a városba? Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. A választ, mint említettem, Azbej Tristan államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr. [[13.30]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Ön azt kérdezi, hogy figyelembe veszike a debreceniek érdekeit az akkumulátorgyár építése során. A rövid válasz az, hogy igen, nemcsak a debreceniekét, hanem az egész ország lakosságáét, hiszen valóban egy történelmi léptékű beruházásról van szó 3000 milliárd forintos értékben, ami 9 ezer munkahelyet teremt közvetlenül a városban. Ezzel együtt egy legitim kérdés és magától értetődő, hogy a debrecenieket érdekli, milyen módon fogja ez az életkörnyezetüket, az életüket befolyásolni az elvitathatatlan gazdaságfejlesztési és munkahelyteremtési hatások mellett. Ezzel kapcsolatban fontos a tiszta és őszinte beszéd, ezért szeretném leszögezni, hogy Magyarországon minden egyes államilag támogatott beruházás esetén az egységes környezethasználati követelmények, engedélyek megszerzését rendkívül szigorú követelményekhez kötik. Ennek megfelelően a CATL-beruházás teljes környezetvédelmi dokumentációja nyilvános lesz, a kormányhivatal pedig lakossági tájékoztató fórumot fog tartani valamennyi érintett szakhatóság és a kérelmező bevonásával. Hadd emlékeztessem a képviselő urat arra is, hogy a magyarországi beruházásoknak teljesíteniük kell a hazai és európai uniós környezetvédelmi előírásokat egyaránt. Ami a város vízkészletét illeti, a jelenlegi tudásunk szerint itt sincs ok aggodalomra, hiszen Debrecen ipari területeinek megnövekedett vízigénye az ismereteink szerint a jövőben is kisebb marad, mint a vízkészlet napi utánpótlása. Ezzel együtt ennek a nyomon követését a jogi szabályozás mellett rendszeres hatósági ellenőrzés is garantálja és garantálni fogja. A kormányzat és a város vezetése mindent kész megtenni azért, hogy magyar emberek minél magasabb számban legyenek a gyár alkalmazottai. Debrecenben jelenleg több mint 72 ezer diák tanul, a diáklétszám 2015-től kezdődően a gazdaságspecifikus képzések területén folyamatosan növekszik. Ez kellő optimizmusra adhat okot azzal kapcsolatban, hogy nagy létszámban lesznek foglalkoztatottak ebben a gyárban. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Szabadi István képviselő úr, a Mi Hazánk képviselője, kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszternek: „A Magyar Államkincstárnak milyen feladatai vannak a háborús veszélyhelyzet kapcsán?” címmel. Tisztelt képviselő úr, Tállai András államtitkár úr fog önnek válaszolni. Öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A 2022. június 13-án elhangzott, „Kettős mérce a nyilvánosságban” című azonnali kérdésemben kifogásoltam, hogy a minisztériumok előző kormányzati ciklusra vonatkozó éves költségvetési beszámolói néhány kivételtől eltekintve nem történtek meg, ugyanis a kormany.hu oldal közérdekű adatai között nincsenek, nem találhatók meg. Ezáltal a tárcák az infotörvényben meghatározott kötelezettségeiket nem valósították meg. Tállai András miniszterhelyettes úr válaszában arról tájékoztatott, hogy ezen beszámolók az infotörvény alapján közadatigénylés keretében a Magyar Államkincstártól bármikor kikérhetők. Ezt én meg is tettem, augusztus 4-én közérdekűadat-igényléssel fordultam a Magyar Államkincstár felé. Ebben költség- és időtakarékos módon nem a beszámolók pdf-formájú megküldését, hanem a beszámolóadatok elektronikus letöltését, legyűjtését kértem a Magyar Államkincstár által működtetett KGR-K11-rendszerből, ami informatikus szakvélemények alapján legfeljebb 2-3 órát vesz igénybe. A Magyar Államkincstár 2022. augusztus 29-én és szeptember 27-én megküldött válaszában egyaránt arról tájékoztatott, hogy a közérdekűadat-igénylésem határidejét immár kétszer 45 nappal meghosszabbította, mivel a határidőben való teljesítés a veszélyhelyzeti kormányrendeletben foglalt feladatainak határidőben történő ellátását veszélyeztetné. Nagy tisztelettel kérem államtitkár úr válaszát azzal kapcsolatban, hogy a Magyar Államkincstárnak melyek azok a háborús veszélyhelyzettel kapcsolatos feladatai, amelyek 90 napig sem teszik lehetővé, hogy 10 tárca 2018-2021-ig, összesen 40 beszámolójának adatait Excel-formában kinyerjék, és mondjuk, e-mailben továbbítsák nekem. Válaszában szíveskedjen tekintettel lenni arra is, hogy az EU-val való mielőbbi megegyezés érdekében éppen most kényszerültek arra, hogy lazítsanak a közérdekűadat-igénylés szabályain. Bízom benne, hogy ez meg is történik. Köszönöm. [[Taps a Mi Hazánk képviselői részéről.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Miközben egyébként háború dúl a szomszédban, bombáznak éppen most is, sajnos, és miközben arról vitázik egész Európa, hogy a szankciókra szükség van vagy nincs, a nyolcadik szükségese vagy sem, hogy tönkreteszie Európát a szankció vagy nem, és egyébként energiaválság van egész Európában, mindenki azzal küzd, hogyan tudja túlélni ezt a nehéz időszakot, addig önnek az a legfontosabb, hogy az Államkincstárnak mi a feladata, és hogy miért élt azzal a jogával, hogy meghosszabbítja önnek a közérdekűadat-igénylés kiadását kétszer 45 nappal. Fontos kérdés, elismerem, de azt is tudni kell, és ön is tudja nagyon jól, hogy ez a minisztériumi háttérintézmény, a Magyar Államkincstár azon dolgozik most éppen, az ön közérdekűadat-igénylése helyett, hogy holnap [[sic!]] két és fél millió nyugdíjas megkapja a nyugdíj-kiegészítést és megkapja a nyugdíjprémiumot. Egyébként azon dolgozik a Kincstár, hogy az állami alkalmazottak a bérüket időben megkapják, vagy hogy az európai uniós pályázatok rendben legyenek, megfelelő legyen az elszámolásuk és a kiutalásuk. Ismerve az ön életrajzát, ön nem dolgozott minisztériumban, háttérintézményben, államigazgatásban, de volt producer és rendező gratulálok , volt pártigazgató. Azt javaslom önnek, hogy ismerje meg a jogszabályokat, és ismerje meg ezeknek az intézményeknek a munkáját. Lehet, hogy akkor a parlament nyilvánosságát ilyen nehéz időkben nem az ilyen kérdésekre fogja használni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon. Dr. Apáti István: Atyaúristen! További közbeszólások a Mi Hazánk képviselői részéről, köztük: Ez meg milyen válasz volt?]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Becsó Zsolt képviselő úr, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Országos szinten milyen eredményei vannak az Aktív Magyarország Programnak és ezek tekintetében mi várható a folytatása kapcsán?” címmel. Tisztelt képviselő úr, a választ Fürjes Balázs államtitkár úrtól fogja majd hallani. Köszönöm szépen. Öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány egyik vállalása, hogy 2030-ra Magyarország az Európai Unió öt legélhetőbb országa közé tartozzon. Ezen célkitűzés eléréséhez szükséges feltételek között találjuk többek között az oktatást, az egészségügyet és a gazdaság fejlődését. Ezt a célt szolgálják az olyan rendkívüli kezdeményezések is, mint az „Aktív Magyarország” program, amely fontos szerepet játszott a koronavírus-járvány által okozott elkeseredettség érzésének feloldásában, emellett kiadványaival és a kialakított honlappal segítséget nyújt a családoknak, baráti társaságoknak, utazni vágyóknak Magyarország megismerésének lehetőségeiről. Az egységes magyar nemzeti összetartozás fenntartásának egyik eszköze hazánk, a tájegységek és az ott élők megismerése, hiszen ezáltal kialakul egyfajta kötődés az adott térséghez és a lakosokhoz. Túl egy világjárványon és a háború jelenlegi árnyékában kiemelten fontos a magyarok összetartása és a haza szeretete. Ezúton szeretném megköszönni Révész Máriusz államtitkár úr és munkatársai áldozatos munkáját, melyet az „Aktív Magyarország” programon keresztül egyebek mellett hazánk turisztikai fellendüléséért folytatnak. A programnak köszönhetően a választókörzetemben lehetőség nyílt a Somoskői Kirándulóközpont és erdei iskola berendezésére és parkosítására, melyre 34 millió forintot biztosított a kormány. Továbbá létrehozták a „Digitális vándor” elnevezésű applikációt, melyben helyet kapott a Novohrad-Nógrád Geopark is, amely Szent László királyunk társaságában végigvezet a Mátraverebély-Szentkút nemzeti kegyhelyünkön, bemutatva annak geológiai, vallási és történelmi csodáit. Tisztelt Államtitkár Úr! Az elhangzottakkal kapcsolatban kérdezném, országos szinten milyen eredményei vannak az „Aktív Magyarország” programnak, és ezek tekintetében mi várható a folytatása kapcsán. Várom válaszát. [[13.40]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ, mint említettem, Fürjes Balázs államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, az élhetőség tekintetében fontos céljaink vannak. És mi teszi az élhetőséget? Ha normális és egészséges hely Magyarország; mindkettő tekintetében vannak komoly kormányzati törekvések, és van is esélyünk, hogy ezek a célok teljesüljenek. Kérdezte, hogy milyen eredményei vannak az „Aktív Magyarország” programnak, amely valóban elsősorban Révész Máriusz kormánybiztos úr munkáját dicséri. Próbálok néhány konkrétummal, adatokkal szolgálni. Az egyik zászlóshajója ennek a programnak az „Aktív település” program, amely egy-egy település vagy térség aktív életmódját növelő, kisebb és közepes léptékű beruházásait támogatja. E program keretében 100 bringapark, 26 futókör, 43 mászóterem, 12 görpark fejlesztése mellett 8 sítanpálya és 13 műjégpálya fejlesztése kezdődött el. 2021-ben 13 műjégpálya kapott támogatást, 11 nyertes pályázó volt 2022-ben. Nagyon fontos eleme a programnak a kerékpáros infrastruktúra fejlesztése. 2010 óta, tehát amióta kormányzunk, több mint 1930 kilométer kerékpárút épült meg vagy újult meg, a Tisza-tavi kerékpároshidak átadása megvalósult, felújítottuk a Budapest-Szentendre kerékpárutat, megvalósult a Budapest-Dunakeszi kerékpárút, és ezzel a Dunakanyarnak legalább az egyik oldalán végig lehet kerékpározni, és 2022 augusztusában átadtuk a Budapest-Balaton kerékpárútvonalat. Fontos eleme a programnak a turistaházak fejlesztése, a kisvasútfejlesztés, az ön által is említett „Vándortábor” program és a „Digitális vándor” program, amely pedig a fiatalabb generációkat célozza, és ez csak töredéke a teljes programnak. Mivel a választók felhatalmaztak, a programot folytatjuk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Varga Zoltán képviselő úr, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Az egyik diáknak luxus, a másik meg fagyjon meg Debrecenben?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Rétvári Bence államtitkár úr fog önnek válaszolni. Varga Zoltán képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Nos, kapaszkodjon meg: Debrecent is sújtja az Orbán-kormány, az önök kormánya által okozott válság, tudniillik az ország második legnagyobb városának is súlyos veszteségeket okoz a rezsipánik; itt is megváltozik, itt is tönkremegy az emberek mindennapja, a megszokott élete, ugyanúgy, ahogy egy ellenzéki nagyvárosban. Arra azért persze ügyel a tisztelt fideszes elit, államtitkár úr, hogy ők Debrecenben is megússzák a válság következményeit, az egyszerűbb emberek pedig szenvedjenek csak, ahogy akarnak. Erre jó példa többek között, hogy miközben a DSZC, a Debreceni Szakképző Centrum Debrecenben, ellentétben azzal, amit az előbb ön mondott, több iskolát is bezárni készül, összevonni készül, mivel nem tudják biztosítani nagy valószínűség szerint még csak a 18 fokos hőmérsékletet sem biztonsággal az intézményekben, ugyanis nincs pénz fűtésre, addig a luxus Debreceni Nemzetközi Iskolát mindenáron megvédik a brutálisan elszabadult rezsiáraktól. Tudni kell, hogy a nemzetközi iskolát bizony állami pénzből, több mint 4 milliárd forintból építették, és mind a mai napig a debreceni önkormányzat évi több száz millió forinttal, jelesül ebben az évben 800 millió forinttal támogatja azért, hogy ez az iskola működni tudjon. A tanévenként kimért, akár 5 millió forintos tandíj miatt kizárólag természetesen csak a kőgazdag elit, a fideszes politikusok és a fideszes oligarchák gyerekei járhatnak ebbe az iskolába, de ez az iskola továbbra is megkap minden támogatást, ott nem számít sem a rezsi, sem pedig az orbáni infláció. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Gyalázatosnak tartjuk azt, hogy az egyik oldalon iskola-összevonás van az ezzel járó összes bonyodalommal, közlekedés, családi programok átszervezése, délelőtt-délutános oktatás, rövidített órák, és ezt lehetne sorolni még a végtelenségig, addig a másik oldalon marad a proccos, fideszes luxus, az érinthetetlen kényelem, csak azért, mert oda a vagyonos szülők vagy a fideszes oligarchák gyerekei járnak. Kérdezem az államtitkár urat, mit kívánnak tenni az átlagos debreceni iskolák megmentéséért a rezsicsökkentés érdekében, és egyáltalán erkölcsileg vállalhatónak tartjae ezt a fajta gyalázatos megkülönböztetést. Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint említettem, a választ Rétvári Bence államtitkár, miniszterhelyettes úr fogja megadni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Önnek az utolsó előtti mondata az volt, hogy mit kíván tenni a kormány a rezsicsökkentés megvédése érdekében, miközben szintén ön azt mondta nem is olyan régen, két éve, hogy a rezsicsökkentés egy hazug propaganda. Most akkor hazug propaganda, vagy meg kell védeni? Önök azt mondják, hogy a szankciók működnek, majd itt ön feláll, és azt mondja, hogy milyen nehézséget okoz egyébként nemcsak Debrecenben, nemcsak Magyarországon, hanem Európa összes országában az, hogy hogyan fűtik ki az iskolákat. Mi ezen a télen is minden iskolát ki fogunk fűteni, legalább 18, illetve 20 fokra [[Varga Zoltán: De nem fűtik ki! Ez nem igaz!]] hogy minden diák biztonságban tudjon bemenni az iskolába, biztonságban tudjon ott tanulni, ezen nem fog múlni az idei téli tanítás. [[Varga Zoltán: Nyolc iskolát vonnak össze Debrecenben!]] Csakhogy önök közben… Nem értem, hogy tudja egyszer azt mondani, hogy érzi, hogy az iskolában nehézséget okoz az, hogy magas az energiaár, mellette pedig azt mondják, hogy a szankciók működnek, és szükség van rájuk, tisztelt képviselő úr. [[Varga Zoltán: A Debreceni Nemzetközi Iskoláról beszélek! Az elnök csenget.]] Sőt, az önök árnyékkormányának árnyék-miniszterelnöke azt mondja, hogy nagyon határozott és kemény szankciókkal lehet megálljt parancsolni, itt Putyinra gondol, és nem elégedett az eddigi szankciókkal. Annak örül, hogy történtek komoly lépések, de nem elégségesek, ez azt jelenti, hogy „nekünk ténylegesen további lépéseket kell tennünk” mondja az önök árnyék-miniszterelnöke. Sőt, még azt is mondja: „Mi nem fogunk meghátrálni, a legszigorúbb szankciókat is megszavazzuk Oroszország ellen.” Az egyik pillanatban még szigorúbb energetikai szankciókat követelnek Oroszországgal szemben, másrészről amikor, ennek a következményét látják, mert bejönnek az ön fogadóórájára, ugye, mert aggódnak, hogy átszervezték a képzést valóban vannak helyek, ahol átszervezik, hogy nem négy telephelyen, hanem három telephelyen tartják meg az oktatást, hogy három telephelyet kelljen kifűteni, és ott tudják garantálni a 18-20 fokos hőmérsékletet, legalább ennyit, mert efölött lehet , akkor ön pedig meglepődik, hogy jé, mik vannak. Hát, tisztelt képviselő úr, szeretném a felismerés pillanatát elhozni önnek: azért mennek be a fogadóórájára, hogy magasak az energiaárak, mert önök ott az árnyékkormányban egymás között szépen összeülnek, és azt mondják, hogy mennyire jók ezek a szankciók, kedves árnyék-miniszterelnök asszony, még többet követeljen Brüsszelben a kettő között van összefüggés. Mi ezért mondjuk azt [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] hogy ezeket felül kell vizsgálni, mi ezért kértünk Magyarországnak mentességet az energetikai szankciók alól eredményesen, de önök ezt sohasem tették volna meg. Na, akkor sokkal nehezebb helyzet lenne minden magyar iskolában! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Apáti István képviselő úr, a Mi Hazánk képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Hajlandóak támogatni a magyar emberek önellátási törekvéseit?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Tájékoztatom önt, hogy miniszter úr személyesen válaszol önnek. Parancsoljon, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Túlzás nélkül kijelenthetjük, hogy az élelmiszer-ellátás biztonságát közvetlenül érintő ukrajnai háborús helyzet, az infláció erősödése, a forint egymást követő történelmi mélypontjai, az üzemanyagárak számottevő emelkedése és a szélsőséges időjárási körülmények hetven éve nem tapasztalt állapotokat idéztek elő úgy Magyarországon, mint az egész kontinensen. Magyarország szerencsés mezőgazdasági adottságainál fogva talán némileg kedvezőbb helyzetben lenne a kontinens más országaihoz képest, de ezzel együtt is alapvető létszükséglet, ha úgy tetszik, alapvető nemzetbiztonsági érdek a legkisebb háztáji gazdaságok, a mikrogazdaságok jelentős erősítése. Engedje meg, hogy a KSH egyik 2020-as elemzéséből idézzek önnek: 2000-ben még a mezőgazdasági termelők 3 százaléka a mezőgazdasági területekből 1 hektárnál kisebb területet használt, és ez a szám 16 év alatt, 2016-ra 1 százalék alá csökkent le. A nyolcvanas-kilencvenes évekhez, de már a kilencvenes évek második feléhez sem hasonlítható a magyar falu mostani képe: óriási a visszaesés, és ez különösen egyébként az állattartás, az állattenyésztés területén tapasztalható. Éppen ezért legalább három fontos területen lehetne támogatni a belterületi ingatlanok, a családi házak környéki, a szó legszorosabb, legszűkebb értelmében a háztáji gazdaságokat: az egyik az adminisztrációs terhek csökkentése, a másik a közvetlen természetbeni juttatások és anyagi támogatások, illetőleg az ehhez kapcsolódó szolgáltató jellegű tevékenységek szervezésében való közreműködés. [[13.50]] Tisztelt Miniszter Úr! Egyetérte abban, hogy minden ebbe fektetett forint vagy eurócent sokszorosan megtérül, és az alapvető élelmiszer-biztonsági ellátást jelentősen javítja, hogyha ezekben a magyar lakosságot jelentősen segítik, rávezetik újra az embereket a legkisebb háztáji gazdálkodás útjára? Várom érdemi válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint ahogy említettem, a választ Nagy István miniszter úr fogja megadni. Parancsoljon, miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársam! Azt kell mondjam, hogy minden kérdésére a válaszom az, hogy igen. Sőt, én ezt úgy szoktam fogalmazni, hogy ha egy bővebb kontextusban nézzük, hogy igen, a mezőgazdaságban minden dolgos kézre szükség van. Amikor sorolta a nehézségeket, a háborút, a szankciót, az energia-veszélyhelyzetet, a történelmi léptékű aszályt mert vele együtt teljes a kép , akkor e nehézségekben, azt kérem, lássuk meg az esélyt, a reményt arra, hogy mindazok a kérdések, amelyeket feszegetnek, az emberek gondolkodásának a középpontjába kerülnek, mert bizony az, hogy ma lemegyünk az élelmiszerboltba, és ott van élelmiszer, az egy fantasztikus dolog, de azért nagyon meg kell dolgozni. Az urbanizáció következtében nagyon elszakadtak az emberek a valóságtól, a vidék valóságától. Az, hogy saját magunk számára az önellátást biztosítsuk, bizony az nagyon háttérbe szorult. Mi a felelőssége a mostani kormányzatnak arra, hogy ezt megfordítsa? Nem véletlen az, hogy azonnali hatállyal indítottuk a kisüzemi pályázatokat, a 15 ezer eurót azért, hogy műveljék meg a kerteket, hogy a felesleget tudják a piacra kihozni, ezért az önkormányzatokat 100 millió forinttal támogattuk termelői piacok létrehozására, hogy találkozzon a termelő és a vásárló. A kézművestermékek fogalma, a hazai termékek előtérbe helyezése mind-mind olyan kormányzati munka és szerepvállalás, amellyel ráirányítjuk a figyelmet arra, hogy végtelenül fontos az, hogy megműveljük a kertet és az önellátottságunkat biztosítsuk. A zártkertek megművelése mind-mind ilyen, az önkormányzatok szociális földalaphoz való juttatása mind-mind ilyen, hogy hozzuk a valósághoz közel. De ha kicsit távolabb megyek, az iskolakertprogram is az, hogy a gyerekeknek be tudjuk mutatni ott, hogy igen, egy hagyma hogyan készül, hogyan termelődik, hogy kössük a gyermeket a valósághoz. Mind-mind egészében, részleteiben összerakva kell hogy elhozza az emberek számára azt, hogy az önellátás fontos, és a hazai élelmiszer biztonsága mindenekfölötti. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Hegedüs Andrea képviselő asszony, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Ne csak Ukrajnában sürgessék a békét, kössenek békét a pedagógustársadalommal is!” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úr fog önnek válaszolni. Hegedüs Andrea képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Önök 12 éve időnként a pedagógusok elé szórnak pár szem morzsát, és megpróbálják bebeszélni nekik, hogy mindegyik egy kétkilós vekni. Úgy tűnik, ők ezt már megelégelték. Elegük lett abból, hogy nem tudnak megélni, hogy történelemtanárként fizikát kell tanítaniuk, hogy nemcsak őket terhelik agyon, hanem már a diákjaikat is, és hogy még a tiltakozás lehetőségétől is megfosztották őket, és látják ezt már a diákok szülei is. Önök alkotmányos fejlődésünk alapjaként ünnepelték az Aranybullát, benne a ius resistendivel, de a pedagógusok polgári engedetlenségét 800 évvel később megtorolták. Kirúgtak öt kiváló tanárt a budapesti Kölcsey Gimnáziumból, köztük az iskola egyetlen kémiatanárát, mondván, hogy akciójuk megfosztotta a diákokat tanuláshoz való joguktól. A kémiaórák azóta elmaradnak; ez, úgy látszik, nem sérti a tanuláshoz való jogot. A Szent István Gimnáziumban az a tankerületi vezető adta át három tanárnak az utolsó figyelmeztetést, aki egykor maga is az iskola diákja volt. A miskolci Herman Ottó Gimnázium igazgatóhelyettesét leváltották, pedig nem tagadta meg a munkát, csak egyetértését fejezte ki kollégái akciójával. Mindezzel nem is olajat, hanem egyenesen puskaport öntöttek a tűzre. Szerdán, az oktatás világnapján, a múlt héten Budapest számos iskolájában léptek sztrájkba a pedagógusok vagy folytattak polgári engedetlenséget. Csatlakoztak hozzájuk diákok, szülők, hatalmas élőláncot alkotva, majd elfoglalták a Margit hidat. Más városok is csatlakoztak és tiltakoztak, Győr, Sopron, Veszprém, Pécs, Szeged és Miskolc. Önök úgy elszámították magukat, mint Putyin orosz elnök, megindítottak egy háborút, amit nem nyerhetnek meg, mert önök nélkül van oktatás, de pedagógusok nélkül nincs. Mikor akarnak békét kötni? Köszönöm szépen. [[Taps a DK, az MSZP és a Momentum soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A válaszra megadom a szót Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Mindig is a pedagógusok oldalán álltunk, de engedje meg, hogy egy találós kérdést feltegyek önnek. Idézek valakit. Kitől van az idézet? Kérem, figyeljen! A tanároknak ezt üzente valaki: „A tüntetés nem jó válasz a problémákra, a tárcát pedig a demonstráció nem tántorítja el eredeti szándékától.” Ki üzente ezt a pedagógusoknak? Az önök oktatási államtitkára, az önök árnyékminisztere, Arató Gergely. Idézem még egyszer, hogy mit mondott a pedagógusoknak önök, akik most békét, megegyezést, tárgyalást követelnek , amikor önök kormányon voltak, 2006-ban ezt mondta: „A tüntetés nem jó válasz a problémákra, a tárcát pedig a demonstráció nem tántorítja el eredeti szándékától.” Ők még jól jártak, mert közéjük legalább nem vezényeltek lovasrohamot meg gumilövedéket meg hasonlót, amiket egyébként másokkal szemben megtettek az utcákon. Önök beszélnek békéről és társadalmi párbeszédről, amikor fehéren-feketén kimondták, hogy bárki bárhol tüntethet, egy pillanatig önöket semmiben ez nem tántorítja el, és ugyanúgy továbbviszik? És hogy hívták önök a bércsökkentést? Ez is egy „kiváló” idézet tőle: „A bércsökkentésnél nem a költségcsökkentés a szándék, hanem a rendelkezésre álló pénzforrások jobb, hatékonyabb felhasználása.” Ha tehát önök szerint egy pedagógus kevesebbet keres, az csak a pénzforrások hatékonyabb felhasználása. Amikor mi 50 százalékkal bért emeltünk, arra ön azt mondja, hogy morzsa. Szerintem ez azért egy érezhető előrelépés. A 10 százalékos, ami idén volt, jövőre lesz és jövő után, azok valóban növelendő tételek, mi is így gondoljuk, csak más kérdés, hogy mi folyamatosan egyeztetünk a pedagógusokkal, mi nem mondunk sértegető kifejezéseket rájuk, önök pedig ilyeneket mondtak, hogy ne panaszkodjanak amiatt, hogy csökken a fizetésük, mert ez csak hatékonyabb pénzfelhasználás, és hogy bárki tüntethet, önöket ez semmiben nem téríti el a szándékaiktól. Tisztelt Képviselő Asszony! Beszéljenek egymással! Nézzenek tükörbe! Ilyen sértő kijelentést ön az elmúlt időkből nem fog találni senki részéről, mert mi bért szeretnénk emelni, jogosnak tartjuk a pedagógusok követelését. Azon dolgozunk, hogy ha a szankciós felárakat nem kell már végre kifizetni, akkor azt a költséget végre pedagógusbér-emelésre fordíthassuk, meg az uniós forrásokat, és megbecsüljük a pedagógusok munkáját. Nem ilyen kioktató hangnemben beszélünk, mint azt önök tették, amikor kormányon voltak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Ezzel a kérdések végére értünk. Most áttérünk az azonnali kérdések órájának a kérdéseire és válaszaira. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Komáromi Zoltán képviselő úr, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Mégis mit képzelnek?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat hatalmazta fel a válasz megadására. Tisztelettel kérdezem önt, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Köszönöm szépen. Képviselő úr jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Komáromi Zoltán képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! Egy hete számtalan írást olvashatunk a sajtóban az önök által összeállított, majd fura módon kiszivárogtatott közel 90 oldalas kormány-előterjesztésről. A történetben két dolog fogott meg, egy mondat, amely egy abszurd kormányzati gondolkodásmódról árulkodik, ha pontosan idézem a sajtóban megjelenteket. „Társadalmi egyeztetést az egészségügy átalakításának terveiről a BM nem tart szükségesnek, mert annak sürgős elfogadásához kiemelkedő közérdek fűződik.” A másik pedig a Magyar Orvosi Kamara elnöksé-gének nyilatkozata, amelyből kiderül, hogy az egészségügy átalakításáról szóló törvényjavaslatot a MOK egyébként mind a mai napig nem kapta meg, annak előkészítésében a korábbi ez irányú államtitkári és miniszteri ígéretek ellenére nem vehetett és nem is vett részt. Ebből a nyilatkozatból az is kiderül, hogy a MOK szerint a javaslat bizonyos részei homlokegyenest szembemennek a miniszterelnökkel kötött korábbi megállapodásukkal. [[14.00]] Nem véletlen, hogy a javaslatot mind a mai napig egyetlen szakmai szervezet, betegszervezet, szakmapolitikai aktor nem látta. Abban sem vagyok biztos, hogy miniszter úr ismeri, mert akkor nem maradhattak volna benne olyan érthetetlen, szakmaiatlan és elfogadhatatlan dolgok, mint a kórházi látogatás rendjének törvényi szabályozása, az, hogy az állami kórházban dolgozók munkáltatója megyei kórház lesz, szerződésük változó telephelyre szól, majd holott éppen ez verte ki a biztosítékot a szolgálati jogviszonyról szóló törvény sebtében történt áterőltetése után aminek következtében jó néhány egészségügyi szakember kilépett az állami egészségügy rendszeréből. Az évről évre szaporodó üres háziorvosi körzeteket nem betölteni akarják, hanem a körzethatárokat átrajzolni, államosítani akarják a maradék önkormányzati rendelőket, bedarálva a jelenleg is millió sebből vérző kórházi struktúrába. Árulja már el, államtitkár úr, miért titkolóznak önök, és főleg miért gondolják, hogy a betegek és a szakma támogatása nélkül be lehet vezetni egy ilyen horderejű változtatást? Köszönöm. [[Taps a DK padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint említettem, a választ Rétvári Bence államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Mindenekelőtt tisztázzuk, hogy ilyesfajta előterjesztés nem járt a kormány előtt, ilyen napirend a kormány napirendjén nem szerepel, tehát amiről ön beszélt, ilyesfajta témákat a kormány nem tárgyalt meg. Ugyanakkor az mindnyájunk számára fontos, hogy valóban javítsunk az egészségügy működésén. 233 milliárd forint az a többlet, amivel gazdálkodhat az egészségügy a korábbi évekhez képest. Ez már egy jelentős előrelépés, és azt hiszem, hogy jobb irányba léptünk előre, mint ahogy ezt önök 2010 előtt tették, hiszen az volt az önök nagy újítása, ami mellett Gyurcsány Ferenc pár hónappal ezelőtt itt a parlamentben is kiállt, hogy bevezették a vizitdíjat, a fizetős egészségügyet, a kórházi napidíjat, személyesen is emellett kampányolt. A magyar emberek, körülbelül hárommillió embernek vagy sok millió embernek a szavazatával ezt egy népszavazáson söpörték el. Önöknek ennyi volt az egészségügy megújítása. Az az időszak nem az egyeztetésekről szólt, tehát nem a kamarával és a MESZK-kel való megállapodás után döntöttek ilyenekről, tisztelt képviselő úr, hanem diktátumként vitték a magyar egészségügybe, a magyar emberek nem is fogadták el. Nekünk fontos az egyeztetés, ezért is történt ez a korábbiakban is, ezért is úgy alakult ki a mostani orvosibér-tábla ön is tudja , hogy ami a kamarának a javaslata volt, azt fogadta el a kormány, és azt vezettük be törvényi erővel. Ugyanakkor rendkívül veszélyes, amit önök László Imrével megfogalmaztak pár hónappal ezelőtt, és amikor László Imre azt mondta, hogy a kórházak 45 százalékát bezárná, ön pedig azt mondta rá, hogy talán még annyira sem lenne szükség; ez nem kifejezetten a szakmával egyeztetett álláspont, ugyanakkor rendkívül veszélyes az emberekre nézve. Amit önnek mondani tudok: természetesen azon fogunk dolgozni, hogy a várólisták csökkenjenek, hogy folytatni lehessen a következő évben is a béremelést, amit az előző években tettünk az egészségügyben, hogy minél korszerűbb körülmények között gyógyuljanak a betegek. Ami ehhez jó eszköz, azokat az eszközöket a kormány eddig is támogatta, és a későbbiekben is fogja támogatni, de azt kérem mindenkitől, hogy ne riogasson olyan dolgokkal, amelyek nemhogy kormánydöntés szintjére nem jutottak el, még a kormány napirendjére sem kerültek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Komáromi Zoltán képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Államtitkár úr, nem beszéltem elfogadott kormányjavaslatról, kormány-előterjesztésről beszéltem, ezt senki nem cáfolta. [[Rétvári Bence: Jó.]] Dobrev Klára árnyékkormányának egészségügyi felelőseként viszont hadd világosítsam föl: az egészségügyben nem visszafele mutogatni és magyarázkodni kell, hanem gyógyítani. Márpedig az állami egészségügyben a gyógyítás körülményei, sikeressége az önök ideje alatt nagyon sokat romlott. 2010-ben 176 betöltetlen háziorvosi praxis volt, most 686. Az ellátatlanok száma 180 ezerről 900 ezerre nőtt. A rendszerből hiányzik majd’ 30 ezer egészségügyi szakdolgozó. A kórházi halálozás a 2010-es 3,2 százalékról tíz év alatt 3,7 százalékra nőtt, ez ötezres növekedés. Takács Péter államtitkár úr egy ma megjelent cikk szerint könyvelési, adminisztratív, valamint motivációs eszközökkel akarja megoldani az egyre hosszabb műtéti várólisták problémáját. Magyarország felelős kormánya egy ilyen problémahalmazt, mint amit az egészségügy jelent, csak teljes konszenzussal, a szereplők hatékony bevonásával fogja tudni megoldani, a titkolózás, a fennhéjázás ez esetben sem fog eredményre vezetni. Köszönöm szépen. [[Taps a DK padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg a miniszterhelyettes, államtitkár urat is. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Gyönyörű szép árnyékminiszteri szavak, csak tudja, az ember nem felejt. Amikor az egri kórházat a HospInvestnek privatizálták, arra emlékszem, hogy biztonsági őrökkel mentek oda a privatizált cég vezetői, hogy átvegyék azt. Ön itt most teljes konszenzusról beszél. Hogy beszél teljes konszenzusról, amikor tényleg fizikai erőszakot alkalmaztak ahhoz, hogy az állami közkórházból magánüzemeltetésű kórházat csináljanak?! Odamentek az egriek, és ellenálltak. Önök odaküldtek biztonsági őröket, hogy úgy jussanak be az önök üzlettársai. És ezek után ön föláll itt a parlamentben, és azt mondja, hogy az árnyékkormánynak meg az árnyékminiszternek az a programja, hogy konszenzus legyen? Önöknek a biztonsági őrök a konszenzus? Meg a kardlapozás az Astoriánál? Ez a konszenzus? Önök így képzelik?! Itt olyan szép szavakat mondanak, hogy tényleg, könnybe lábad az ember szeme. Csak akkor, amikor kormányoztak, a könnygáztól lábadt könnybe azoknak az embereknek a szeme, akiknek nem tetszett az önök kormányzása, és békésen kimentek demonstrálni. Ez persze nem az egészségügy területe. Ott is fontos feladataink vannak, nem kétlem, és a várólisták rövidítése az egyik legfontosabb feladatunk. 58 milliárd forintot költöttünk erre az elmúlt években. Ezt is tovább kell növelni, és valóban minden eszközt be kell vetni, hogy valóban, a várólisták minél rövidebbek legyenek, mert az embereket talán ez zavarja most a leginkább az egészségügyben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Hiller István képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Mi lesz a tanárainkkal?” címmel. Tisztelt Miniszter Úr! Kérdezem önt, hogy miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen, elnök úr. Igen!
Köszönöm szépen. Öné a szó, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Képviselő Asszonyok és Képviselő Urak! Tisztelt Államtitkár Úr! A pedagógusok szakszervezetei, diákok és szülők tízezrei kívánják, hogy rendezzék a pedagógusok bérét, más egyéb, jogos és méltányos követelés mellett. Önök célként azt tűzték ki, hogy 2027-re a pedagógusok bére elérje a diplomásátlagbér 80 százalékát. Azt szeretném mondani, tisztelt államtitkár úr, hogy ez rossz célkitűzés; hogy szakmailag sok pénzbe kerül, de nem hozza meg azt az eredményt, amit várnak tőle. Ne ezt a célt tűzzék ki! És mivel javaslattételi lehetősége és kötelessége is van az én felfogásom szerint az ellenzéknek, mondom önnek, hogy az OECD-tagállamok pedagógus-átlagbérét tekintsék célnak. Korábban ön az egyik felszólalásban hiányolta a forrást. Szívesen megnevezem: ez a mi szakmánkban, az oktatásban a legelfogadottabb nemzetközi mérce, az OECD által kiadott Education at a Glance legutóbb 2020-ban megjelent kiadványa. [[Rétvári Bence: Most is megjelent.]] 350 milliárd forintba kerül az, hogy a magyar pedagógusok rendszerjelleggel, hosszú távon meg lehessenek elégedve a bérükkel. Önök azonban ezt brüsszeli tárgyalásoktól teszik függővé. Azt szeretném kérdezni, tisztelt államtitkár úr, hogy miért teszik függővé a pedagógusbér-emelést brüsszeli tárgyalásoktól. Azt szeretném még kérdezni, hogy mennyit igényelnek ezen a tárgyaláson, és mire fordítanák az oktatáson belül azt a pénzt, amit elhozni kívánnak, amihez egyébként sok szerencsét és jó idegrendszert kívánok. Várom válaszát. [[Taps az MSZP padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Sokféle módot választhatunk arra, hogy a pedagógusbér-emelés mértékét mihez hasonlítjuk; ehhez is, ahhoz is hasonlíthatjuk. Vannak olyan országok, ahol közelebb áll a pedagógusbér a diplomásátlagbérhez, nagyon kevés olyan OECD-ország van, ahol a diplomásátlagbér fölött lenne, és általában valahol annak a környékén. Mi ezt a 80 százalékot az európai uniós tárgyalásokon láttuk először fölmerülni, pontosan az Unió részéről. Ugye, ők voltak azok, akik ezt felvetették, de nekünk minden jó, minden számítási mód jó, ami a pedagógusok bérét növeli. Ezért mondtuk azt, hogy az Unió ilyesfajta környezetet vár el, hogy akkor ők a diplomásátlagbér 80 százalékához szeretnék mérni, ezt szeretnék ’27-re elérni, és így engedik azt meg, hogy a saját uniós forrásunkat arra költsük, amit fontosnak tartunk, nevezetesen, a pedagógusok béremelésére, akkor mi azt mondtuk, hogy ha ez az ára, akkor így legyen. Mint ahogy ezt tettük a vagyonnyilatkozatnál is. Ha azt mondták, hogy nem jó a magyar parlamenti vagyonnyilatkozat, akkor átvettük az európai parlamentit. Most az európai parlamenti nem jó, visszaváltoztatjuk az ittenire, ha kell. [[14.10]] Tehát mi mindent igyekszünk azért megtenni, hogy az országunk a saját forrásait fel tudja használni. Ha önnek ez nem szimpatikus, ez a fajta hozzámérés, ezt mi tolmácsolni fogjuk az Európai Unió tisztségviselőinek, akik azt mondták, hogy egy ilyen konstrukcióban tudnak együttműködni, de ez, azt hiszem, egy másodlagos vita. Az elsődleges vita az, hogy valóban sok mindenkinek jobban nőtt a bére, mint a pedagógusoknak, a közszférában is, magánszférában is, az árak emelkednek, ezt mindenki tapasztalja. Az a lényeg, hogy emelkedhessen a pedagógusok bére is. Erre mi szeretnénk nemzeti forrásból is többet fordítani, 86 milliárdot már elfogadtunk, szeretnénk ezt növelni. Ezt akkor tudjuk megtenni, ha a szankciók hamarabb véget érnek, és akkor tudunk EU-s forrásból erre szintén forrásokat biztosítani, ha ezt az Unió bürokratái végre-valahára nem akadályozzák. De önnek biztos van egy-két ismerőse, aki ott, Brüsszelben, ottani európai parlamenti képviselőként tevékenykedik, őket is megkérhetné, hogy ne akadályozzák ezt a folyamatot, hanem segítsék. A lényeg az, hogy emelni tudjuk. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Hiller István képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Igen, vannak barátaim, sőt Magyarországon is. Ők, tudják, mit mondanak, államtitkár úr? Hogy önök Brüsszelben valójában öt oktatási projektről tárgyalnak. Felsorolom önnek, kérem, erősítse meg! Hiányterületeken dolgozó pedagógusok pályán maradásának erősítése, a korai iskolaelhagyás megelőzése; a harmadik az alapkészségek és kulcskompetenciák fejlesztése projekt; a negyedik a pedagóguspálya vonzóbbá tétele projekt; az ötödik pedig új továbbképzési rendszer projekt. Tudja, mit? Ezek önmagukban helyes célkitűzések, csakhogy ez nem átfogó béremelés. Ez nem annak a forrása. Ez kiegészítő juttatás. A magyar pedagógusok bérének rendezését a magyar állam központi költségvetéséből kell rendezni. Ezek, amikről önök Brüsszelben tárgyalnak, helyes célok, de nem ebből lesz a pedagógusbér-rendezés. Ez egy töredéke annak, egy indító összeg. Kérem, erősítse meg, hogy ezekről a projektekről tárgyalnak, és hogy ez egy kiegészítőjuttatás-együttes, amit a pedagógusokra kívánnak fordítani. Köszönöm. [[Taps az MSZP soraiból.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválasz illeti meg miniszterhelyettes, államtitkár urat is. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Szívesen elmondom önnek ezeket a részleteket is, képviselő úr. Egyrészről semmi belső információ nem kell ahhoz, hogy miről tárgyalunk, hiszen magunk kitettük az „EFO plusz” programnál a főbb prioritásokat. Ezt az interneten bárki hónapok óta elolvashatja, ott vannak a főbb célkitűzések, hogy mire fordítanánk ezeket a forrásokat. Tehát mindenki nyugodtan üsse be a keresőbe, nézze meg, kitettük, nyilvános. Ami azt illeti, hogy hol és hogyan lehet emelni: valóban, mi is azt látjuk, hogy nyilván itt a költségvetésnek kell egy jelentős részt vállalni. Szintén továbbítom a brüsszeli, ottani tárgyalóknak, tehát a brüsszelitáknak az ön felvetését. Ön azt mondta, hogy nem csak azokon a területeken kell, ahol hátrányos helyzetűek magasabb arányban vannak a diákok között, ugyanis, ahogy mondtam, ezt a tárgyalást folytatjuk, ha szépen akarok fogalmazni, ezt a játékot játsszák velünk, hogyha kicsit kevésbé kedvesen akarok fogalmazni, hogy néha vannak újabb és újabb ötletek, hogy akkor az Unió csak ott fizetné a pedagógusok béremelésének egy részét, mondjuk, Budapesten nem, de hátrányosabb helyzetű régióban igen. De mivel nekünk az a lényeg, hogy a pedagógusok bére emelkedjen, és akkor a vidéki részét jobban EU-s forrásból, a budapesti részét meg akár teljes mértékben magyar forrásból fizetjük, akkor mi ebben is benne vagyunk. Mi bármiben benne vagyunk. Örülök, hogy földobta a labdát, mert el tudtam önnek mondani, hogy kismillió és egy eshetőségre mi azt mondtuk, hogy bármiben benne vagyunk, bármilyen konstrukció, bármilyen mixtúra, csak végre a saját forrásainkat pedagógusbér-emelésre tudjuk fordítani, és ne tartsák ezeket vissza Brüsszelben. Köszönöm elnök úr türelmét. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Bedő Dávid képviselő úr, a Momentum képviselője, nincs jelen, így a házszabály értelmében a kérdését visszavontnak kell tekinteni. Tóth Endre képviselő úr, a Momentum képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Így néz ki a belügyminiszter által tervezett rend az oktatásban?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár urat jogosította fel. Tisztelettel kérdezem önt, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszter úrtól személyesen kéri a választ.
Nem fogadom el.
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önt, hogy a miniszter úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Orosz Anna képviselő asszony, a Momentum képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Gyermekeink jövőjéről, a közoktatás megalázó helyzetéről” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár urat jogosította fel. Tisztelettel kérdezem önt, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy megvárja azzal a miniszter úr jelenlétét.
Elfogadom.
Köszönöm szépen. Orosz Anna képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! Nem tudom, tisztában vane azzal, hogy állandósultak a tömeges tiltakozások a pedagógusok önkényes fenyegetése és kirúgása ellen. A múlt héten a Kossuth téren gyakorlatilag moccanni sem lehetett, annyian demonstráltak, de nemcsak a fővárosban, hanem Szegeden, Debrecenben, Pécsen, Sopronban is tüntetnek. Az egyházi iskolák is demonstrálnak, Pécsen a Ciszterci Nagy Lajos, Újbudán a Ciszterci Szent Imre Gimnázium. Már a diákok és szülők százezrei állnak ki a pedagógusainkért, akiket anyagi és szakmai megbecsülés helyett önök hosszú évek óta csak megaláznak. Most pedig, a megélhetési válság kellős közepén fizetésmegvonással és kirúgással büntetnek azért, mert ők merészeltek hangot adni jogos felháborodásuknak. A Fidesz 2010 óta módszeresen teszi tönkre a magyar oktatást. Felszámolták az iskolai autonómiát, a szabad tankönyvválasztást, brutálisan növelték a diákok és a tanárok leterheltségét, 16 évre szállították le a tankötelezettség korhatárát. Idén év elején pedig a magyar iskolák koporsójába vert utolsó szögként kiüresítették a pedagógusok sztrájkhoz való jogát. Önök nem reagálnak a tüntetésekre, nem ülnek le a diákok, pedagógusok, szülők érdekképviseletével [[Rétvári Bence: Dehogynem!]] , sőt, még tovább folytatják a pedagógusok zaklatását. Tolmácsolva a tüntetők követeléseit, kérdezem öntől: mikor vonják vissza a Kölcsey Ferenc Gimnázium pedagógusainak és a miskolci Herman Ottó Gimnázium igazgatóhelyettesének felháborító elbocsátását? Mikor állítják vissza a pedagógusok sztrájkhoz való jogát, és mikor követik meg az összes pedagógust, akiket az elmúlt hónapokban kirúgással és fizetésmegvonással fenyegettek? Mikor ülnek már le végre az érdekképviseletekkel a magyar iskolák jövőjéről érdemi tárgyalásokat folytatni, és legfőképpen: mikor kapnak végre a tanáraink normális fizetést, amiből meg lehet élni? Köszönöm válaszait. [[Taps a Momentum soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Bennem is felmerült egy kérdés, ahogy önt hallgattam, hogy ön elhatárolódike attól a mondattól, hogyha valaki azt mondja a pedagógustüntetőknek, hogy a tüntetés nem jó válasz a problémákra, a tárcát pedig a demonstráció nem tántorítja el eredeti szándékától? Ön egyetért ezzel a mondattal, vagy pedig elhatárolódik tőle? [[Pillanatnyi szünet.]] Nem válaszol, mert rettentő kínos helyzetben van, mert az ön politikai szövetségese, Arató Gergely mondta ezt a pedagógustüntetőknek hogy nem tántorítja el őket semmi, és mindent végigvisznek. Így beszéltek, ilyen pökhendi, lekezelő, magabiztos stílusban beszéltek a pedagógusokkal és a pedagógusok mellett kiálló tüntetőkkel. És azt mondták a fizetéscsökkenésre akkor nem arról vitatkoztunk, hogy elége a 10 százalékos béremelés, szerintünk is ez csak egy alap, és jó lenne ennél sokkal többet emelni a pedagógusoknak, és azon is dolgozunk, szemben önökkel, hogy több legyen, hanem azt mondta , hogy itt nem a költségcsökkentés a szándék, hanem a rendelkezésre álló pénzforrások jobb, hatékonyabb felhasználása. Önök tehát, amikor kormányon voltak, az önök árnyékkormányának árnyékminisztere, amikor még igazi államtitkár volt és nem árnyékminiszter, akkor a fizetéscsökkentést úgy indokolta, hogy az hatékony pénzfelhasználás, a tüntetésre pedig azt mondta, hogy semmit nem fog változtatni a kormányzat szándékán. Mi a tüntetők alapvető célkitűzésével, a magasabb pedagógusbérekkel egyetértünk. Itt a parlamentben 86 milliárd forintnyi többletforrást fogadtunk el a következő évre, aminek elsöprő többségét pedagógusbér-emelésre fogjuk fordítani. Mi ennél többet is szeretnénk pedagógusbér-emelésre fordítani, ez a mai napon már számtalanszor elhangzott, és a korábbi napokban is elhangzott. Ezeknek egyik forrása lehet az, hogy ha Magyarországon minél kevesebb ideig kell majd szankciós felárat fizetni, mert minél hamarabb véget érnek a szankciók, akkor végre a gazdasági növekedésbe is lehet többletet tenni mellé. Másrészről pedig ott van Cseh Katalin európai parlamenti képviselőjük meg Donáth Anna, beszéljen már velük, hogy ne diktatúrázzák le a saját hazájukat minden második másodpercben az Európai Parlamentben, és jussunk hozzá ahhoz a forráshoz, amiből több száz milliárd forintot tudnánk pedagógusbér-emelésre fordítani, ha ezt Brüsszelben nem akadályoznák. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[14.20]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Orosz Anna képviselő asszonyt, parancsoljon!
Ne haragudjon, de nem válasz az a kérdésemre, hogy mi volt 2010 előtt. Az, hogy akkor voltak hibás döntések és helytelen kijelentések, nem mentesíti önöket az oktatás jelenlegi helyzetének felelőssége alól. A 10 százalékos béremeléssel pedig, kérem, ne jöjjön, mert ezt már réges-régen felzabálta a 10 százalékot bőségesen felülmúló infláció. Ön is pontosan tudja, az, hogy egy 10-15 éves tapasztalattal rendelkező középiskolai tanár nem keres többet nettó 240-250 ezer forintnál, az az önök szegénységi bizonyítványa. Ön is pontosan tudja, hogy ennyi pénzből egyszerűen nem lehet megélni, főleg nem a jelenlegi megélhetési válság kellős közepén. Ha önöknek van pénzük megvásárolni több száz milliárd forintért a veszteséges Vodafone-t, ha önöknek van pénzük több tíz milliárd forintot elkölteni propagandára, akkor legyenek kedvesek pénzt áldozni a magyar pedagógusok és a magyar iskolák helyzetére is! Köszönöm. [[Taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválasz illeti meg államtitkár urat is, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Ha pedig a parlament asztalán olyan javaslat fekszik, amelyik 86 milliárd forint többletet biztosít a pedagógusoknak és az oktatásnak, akkor önök is lehetnek olyan kedvesek és esetleg azt támogathatják a szavazatukkal, kipróbálhatnák ezt is. Egy jelenlegi baloldali képviselőtársát hadd idézzem önnek, tisztelt képviselő asszony. Ander Balázs mondta önöknek, önöknek címezte: „Viszont piócaként rátelepedni, valamint kisajátítani a pedagógusok és a diákok pártfüggetlen tiltakozási hullámát, több mint kontraproduktív.” Akik ott fölvonultak, valóban több bért szeretnének a pedagógusoknak. Ezzel mi magunk is egyetértettünk és egyetértünk, ez ügyben léptünk és lépni is fogunk a későbbiekben. De ne tegyen úgy, tisztelt képviselő asszony, mintha hirtelen egy nagy momentumos demonstrációvá vált volna az, amit Budapest utcáin láttunk az elmúlt napokban! Egyetértünk azzal, hogy növelni kell, de azt hát, hogy is mondjam furcsának találjuk, amikor elkezdenek ott szelfizgetni ellenzéki politikusok, mert sosem volt tömeg az ő tüntetéseiken, ezért elmennek egy ilyen tömegdemonstrációra, és ott próbálnak képeket föltölteni a Facebookra, hogy minél több lájkot kapjanak rá, mintha tömegben lennének. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Jobb lenne, ha nem akadályoznák azt, hogy EU-s forrásból legyen pedagógusbér-többletemelés, szerintem azzal többet segítenének, mint három ilyen szelfivel. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Lukács László György frakcióvezető úr és Z. Kárpát Dániel képviselő úr, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” címmel. Frakcióvezető úrnak teszem föl a kérdést, hogy tisztelt frakcióvezető úr… [[Jelzésre:]] Ön előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér a miniszterelnök úrtól. [[Dr. Lukács László György bólint.]] Ez azt jelenti, hogy miniszterelnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában válaszolnia kell önnek. Most a Jobbik-frakció soron következő kérdést feltenni kívánó képviselőjének a kérdése következik, ami szintén az ön kérdése. Lukács László György képviselő úr, a Jobbik frakcióvezetője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Meddig még?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Nagy István miniszter urat jogosította föl. Parancsoljon, frakcióvezető úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! De legfőképp Tisztelt Képviselőtársaim! Az egész Európai Közösség és az Észak-atlanti Szerződés Szervezetéhez tartozó országok is arra várnak, hogy mikor fogja Magyarország, helyesen a magyar parlament aláírni a két északi ország, Finnország és Svédország NATO-csatlakozásáról szóló szerződésmódosítást. Világos érdekünk, hogy a NATO mint védelmi szövetség erősödjön, és a finn, valamint a svéd haderő számottevő erősítés legyen. Különösen akkor, amikor van együttműködési lehetőségünk és kötelezettségünk, látva a mögöttünk hagyott és a körülöttünk lévő időszakot és területet. Világosan látszik az is, és a Jobbik mint konzervatív párt támogatja a védelmi szövetséget, és fontos, hogy ez a két állam csatlakozhasson ahhoz. Az igazi konzervatív a rendben és a biztonságban hisz és ennek a pártján áll. Emellett összeurópai érdekünk és egyben magyar érdek is a két állam csatlakozása, ehhez viszont, tisztelt képviselőtársaim, napirendre kell tűzni ezt a javaslatot a parlamentben, és legfőképp a kormánypárti képviselőknek kell ezt támogatniuk. De nézzük azokat az okokat, amelyeket önök felhoztak a szerződésmódosítás aláírása ellen. Felmerült ebben az esetben, hogy a törökökre várunk. Itt fel kell tenni a kérdést, hogy ha a törökök azt kérik tőlünk, hogy ugorjunk a kútba, akkor a kútba ugrunke, mintha ennyi lenne talán a magyar mozgástér. Vagy felmerült, hogy önök zsarolásként használják az Európai Közösséggel szemben azt; ezt ideje lenne határozottan visszautasítani, államtitkár úr. Nincsenek tehát észszerű indokok, amellyel ellenzik ezt a kérdést, és nyugodtan mondhatjuk, hogy ha ellenzik, akkor ez csak azért lehet, mert önök vagy ekkora törökbarátok, vagy ami rosszabb, önök Európa legoroszbarátabb kormánya, vagy ami még rosszabb, Moszkvában kifejezetten erre kérték önöket. [[Derültség és közbekiáltások a kormánypárti sorokból: Kovács Béla! KGBéla! KGBéla mit csinál Moszkvában?]] Ideje lenne tehát tisztázni, tisztelt képviselőtársaim, a gyanús gázügyleteket, a Barátság érdemrendet, amelyet Moszkvából kaptak, és hogy a magyar kormány rendszeresen egyeztet a moszkvaiakkal és az ottani vezetéssel. [[Közbeszólások a kormánypárti sorokból: KGBéla most is ott van! KGBélának hol van a lakcíme?]] Kérdés tehát, tisztelt képviselőtársaim: miért hátráltatja a magyar törvényhozás kormánypárti többsége a svéd és finn NATO-csatlakozást? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. A válaszra megadom a szót Nagy István miniszter úrnak, parancsoljon, miniszter úr!
Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársam! A NATO-csatlakozás kapcsán Finnország és Svédország elhatározása szerintem üdvözlendő. Európa békéjét és biztonságát szolgálja az, hogy a két skandináv ország csatlakozzon a NATO-hoz, ez Magyarország érdeke is, és minden további egyeztetés, minden olyan intézkedés, amely erősíti magát a NATO-t, az Európa békéjét és biztonságát erősíti. Végtelenül fontos, hogy meg tudjuk őrizni ezt a biztonságot és ezt a békét, mert látjuk, abban a pillanatban, ahogy ez a béke és biztonság kockán forog, máris milyen nehézségeknek nézünk elébe, olyanoknak, amit soha nem gondoltunk volna a mi életünkben, az élelmiszerben, az energiában, és lehetne sorolni száz, ezer olyan dolgot, amely mind-mind egy háború árnyékában milyen veszteségeket és milyen nehézségeket okoz. Az, hogy biztonságot erősítsünk, az, hogy ez a csatlakozás teljessé váljon, mindenki érdeke. Nagyon remélem, hogy Törökország is tudja egyeztetni azokat a felvetült problémáit a két országgal kapcsolatban, hogy elháruljon minden akadály azon túl, hogy teljes legyen a NATO-nak ez a bővítése. Magyarország semmilyen akadályt nem kíván ez elé csatlakoztatni, hanem az az érdekünk, hogy ez a megállapodás, ez a csatlakozás sikeresen végbe tudjon menni. Köszönöm. [[Novák Előd: Vétózni kell!]]
[[Novák Elődhöz:]] Képviselő úr! Egyperces viszonválaszra Lukács László György frakcióvezető urat illeti a szó. Parancsoljon, frakcióvezető úr!
Köszönöm szépen. Javítanám magam, tisztelt miniszter úr, korábban méltatlanul államtitkár uraztam, folyamatosan Potápi képviselőtársunkat, államtitkár urat néztem. Miniszter úr, viszont annak örülök, hogy így nyilatkozott. Miniszter úr, én szaván fogom önt, legyen szíves, velem együtt közösen nyújtsunk be egy olyan javaslatot, amely napirendre veteti, és legkésőbb a hétfői napon, nem most a következőn, hanem az A hét hétfői napon lehetőséget biztosít arra, hogy önök, a kormánypárti többség, miniszter úr szavait követve… hiszen valóban fontos a védelem, valóban fontos hazánk biztonsága, és Magyarország, a magyar parlament nem állhat útjában annak, hogy a NATO és az európai szövetségesei ezáltal erősebbek legyenek, és a védelmi szövetségük teljes egészében kiteljesedjen. Örülök neki, hogy miniszter úr el tudott erre az útra menni, és én annak is örülnék, ha a képviselőtársaim a kormánypárti padsorban végre azt ki tudnák mondani, amit előtte kimondtak önök a rendszerváltáskor, hogy „ruszkik, haza”. Önök helyett ezt most mások mondják ki, de önöktől várjuk, önök voltak azok, akik ezen az úton mentek, most viszont úgy tűnik, hogy veszélyesen Moszkva-barát politikát folytatnak, és úgy tűnik, hogy a kormány ki van szolgáltatva az orosz érdekeknek. Most lehet ellene tenni, a NATO-csatlakozását ennek a két államnak Magyarországnak alá kell írnia. Miniszter úr, én fel fogom önt kérni arra, hogy társuljon ehhez, és vigye a lángot [[Derültség és közbeszólások a kormánypárti sorokból: István, vidd a lángot! Emeld magasra a fáklyát!]] vezesse az utat az ön képviselőtársai előtt. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Nagy István miniszter urat is, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a lehetőséget. Tisztelt Képviselőtársaim! Az az igazság, hogy ez sokkal komolyabb téma annál, mint hogy elvicceljük vagy olyan dolgokat idézzünk föl, ami nem méltó, mert az, hogy Európa biztonságáról beszélünk, a saját biztonságunkról beszélünk, az életünk biztonságáról beszélünk vagy a gyerekeinkéről, az szerintem egy kardinális kérdés. [[14.30]] Az, hogy pont önök vetik ezt föl, és ön állít olyanokat, amit egyik képviselőtársam sem vall magáénak, hogy itt szándékos hátráltatás volna, vagy egyszerűen nem értünk egyet azzal, hogy a NATO-tagállamok keretébe a két országot fölvegyük ez teljes hazugság. Akkor engem arra késztet, hogy emlékeztessem önt arra, hogy egykori párttársa, európai uniós képviselő hogy viselkedett, és milyen cselekedeteket tett [[Dr. Lukács László György közbeszól.]] ott, az Európai Unióban, hogy szolgálta akár az orosz érdekeket. Tehát mindig meggondoltan kell a szavakkal bánni és minden egyes tettel bánni, mert a szavainknak súlya és felelőssége van. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Jámbor András képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszter asszonynak: „Mi folyik itt?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszter asszony távolléte miatt válaszadásra Répássy Róbert államtitkár urat jelölte ki. [[Jelzésre:]] Ön jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Köszönöm szépen. Jámbor András képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Talán senkinek sem mondok meglepő dolgokat, ha azt mondom, hogy megélhetési válság van Magyarországon. A legfrissebb hír, hogy a Volán dolgozói készülnek sztrájkra, de hallottuk az elmúlt héten, hogy a postások is sztrájkolni akarnak, sztrájkoltak a kukások, akikkel sikerült Karácsony Gergelynek megállapodni, és látjuk, mi történik a tanárok frontján. Látjuk, hogy az alsó középosztály egyre nehezebb helyzetbe kerül ebben a válságban Magyarországon a megemelt rezsi miatt, az egyre brutálisabb áremelkedés miatt. A G7 számításai szerint szeptemberben 9 százalékkal drágultak az élelmiszerek. Nyilvánvalóan ezek a helyzetek a legszegényebbeket vagy az alsó középosztályt érintik, és az a helyzet, hogy az elmúlt hetekben, mióta önök feloldották a kilakoltatási moratóriumot, egyre több és egyre brutálisabb esettel találkozunk, ahol kilakoltatásokkal kell szembesülnünk. Így történt ez múlt héten az V. kerületben is, ahol 370 ezer forintos tartozásért lakoltattak ki egy bölcsészdoktornőt, miközben ugyanebben a kerületben Schadl György, a Végrehajtói Kar volt vezetője 380 ezer forintos négyzetméteráron vett egy ingatlant, úgy, hogy a mellette lévő ingatlant 1 millió 100 ezer forintos négyzetméterárúra becsülték, tehát négyzetméterenként keresett kétszer annyit, mind amennyiért ezt a nőt kilakoltatták. Répássy úr azt ígérte tavasszal, hogy ki fogják vizsgálni a Végrehajtói Kar visszásságait. Folyamatosan jönnek a levelek, kapjuk az üzeneteket brutális történetekkel. Én találkoztam olyan kilakoltatással, ahol úgy akartak kilakoltatni valakit, hogy nem is a nevére szólt a végrehajtási eljárás, de mégis az utcára rakták volna. Az lenne a kérésünk a kormányhoz és a fideszes képviselőtársainkhoz is, hogy ameddig a válság tart, hosszabbítsák meg a kilakoltatási moratóriumot, és fogadják el azt az eseti vizsgálóbizottságot, amely kivizsgálná a Végrehajtói Kar ügyeit, és addig ne történjen kilakoltatás Magyarországon, ameddig nem tudjuk biztosítani azt, hogy az igazságos és jogszerű kilakoltatás legyen. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Répássy Róbert államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Az ön által említett konkrét ügy rámutat arra a helyzetre, hogy a fővárosi kerületi önkormányzatok igen nagy számban éltek ezzel és kezdeményeztek végrehajtást: összesen 566 alkalommal kezdeményeztek a baloldali vezetésű önkormányzatok Budapesten 2019 novemberétől végrehajtásokat. Itt szeretném felhívni a figyelmét arra, hogy ezek a végrehajtási eljárások nem a jelenleg keletkezett követelések behajtására szolgálnak, hanem évekkel ezelőtt keletkezett tartozások, és évekkel ezelőtt elrendelt végrehajtások végső eszköze az ilyen lakáskiürítés. Már csak azért is, mert a kormány az elmúlt két évben kilakoltatási moratóriumot hirdetett közel két éven át tartott ez a kilakoltatási moratórium , és ez a moratórium a veszélyhelyzeti szabályok megszüntetésével került feloldásra. De arra azért szeretném felhívni a figyelmét, hogy a kormány minden segítséget megadott eddig a nehéz helyzetbe jutott emberek védelmében. A kilakoltatási moratórium mellett lakossági kamatstopot vezetett be a kormány, segítséget nyújtott a devizahiteleseknek is, és a banki devizahitelek forintosítása is mind-mind azt a célt szolgálta, hogy ne kelljen az embereknek elhagyni a lakásukat. Abban az esetben, ha a végrehajtást kérő eláll attól a szándékától, hogy kiürítsék a lakást, akkor természetesen a végrehajtó le fogja állítani a végrehajtást. Tehát ebben az esetben, ha a fővárosi kerületi tulajdonosok ezt kérik, akkor nem lesz kilakoltatás. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Nehéz egy ilyen válasz után mit mondani. Én is láttam ezt a grafikont. Azt szeretném mondani, hogy egy önkormányzati kilakoltatást önkormányzati bérlakásból lehet csinálni. Lehet a számokkal ilyen mindenféle játékot játszani, de azért jegyezzük meg, hogy a X. kerületben 2500 bérlakásból 95-ben lakoltattak ki az elmúlt három évben, a XVI. kerületben 270 bérlakásból 13-ban. Ezek 5 százalék körüli arányok. A VIII. kerületben ez az arány 1,7 százalék, a XIII. kerületben 1,8 százalék az önök táblázata szerint, és pontosan tudom, hogy a VIII. kerületben duplája az a szám, ami ebben a táblázatban van írva, mint a valóság. De a lényegi kérdés nem ez, hanem az, hogy hogyan tud segítséget kapni önöktől az a bölcsészdoktornő, aki tanárként dolgozott, mozgáskorlátozott lett, 300 ezer forintért kilakoltatják úgy, hogy befizetnék a tartozást, előző nap szól a kerület a családsegítőnek. Hogyan mehet végig egy ilyen eljárás? Vagy most kaptam egy üzenetet Pápáról, ahol aközött kellett egy nőnek választania, hogy a mozgássérült férjének fizeti a gyógyszereket, vagy fizeti a tartozását. Ő azt választotta, hogy a gyógyszereket fizeti, most fog lezárulni a kilakoltatási eljárás, a pénzét ügyvédekre költötte, az ügyvédek nem tudták elérni a kilakoltatás befejezését. Nagyon jó, hogy van kamatstop, ami majd egyszer még nagyobb gondot fog okozni, de az a probléma, hogy a jelenlegi helyzetben ezzel a végrehajtási törvénnyel, amit önök elfogadtak 2000-ben, és ami lehetőséget ad arra, hogy valakinek 20 nap után ajánlatot tegyenek a lakására [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , de csak 65 nap után zárul le a jogorvoslati eljárás, tehát valaki előbb az utcára kerülhet, mint hogy a jogorvoslat végigmenne…
Képviselő úr!
…ezzel a törvénnyel segítség nélkül egy ilyen válságban hagyni az embereket szerintem bűn. [[Az elnök kikapcsolja a képviselő mikrofonját. Jámbor András Imre: Elnézést, köszönöm. Szórványos taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
Képviselő úr, talán kérjen bocsánatot az idő túlhaladásáért. Nem egy percben, hanem majdnem két percben mondta el mindazt, amit egy percbe kellett volna sűrítenie. Egyperces viszonválaszra miniszterhelyettes, államtitkár úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselő Úr! A bírósági végrehajtások során van lehetőség jogorvoslatra, végrehajtási kifogás, amelyet a bíróság bírál el; illetve ha a végrehajtó tevékenységével szemben valakinek törvényességi kifogása van, a törvényességét megkérdőjelezi a végrehajtó tevékenységének, akkor pedig a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságához fordulhat. Tehát arra kérem és arra biztatom önt is, és aki ezt hallja, hogy használják ki a jogorvoslati lehetőséget. Mindaddig, amíg van lehetőség jogorvoslatra, addig nem következhet be a kilakoltatás. Azonban olyan jogállamot nem tudunk ígérni, ahol a tartozásokat nem kell visszafizetni. Tehát az a helyzet, hogy ha valakinek tartozása van, akkor például az önkormányzatok segítségét is kérheti, lakásfenntartási támogatásért fordulhat hozzájuk. Ne várják meg, amíg teljesen reménytelen lesz már a visszafizetési lehetőségük! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Toroczkai László frakcióvezető úr nincs jelen, így a kérdése visszavontnak tekintendő. Következik Novák Előd képviselő úr, a Mi Hazánk képviselője, aki azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetpolitikáért, nemzetiségpolitikáért, egyházpolitikáért és egyház-diplomáciáért felelős miniszternek: „Mikor állnak a sarkukra?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Miniszter úr, távolléte miatt, válaszadásra Potápi Árpád János államtitkár urat jogosította fel. [[Jelzésre:]] Köszönöm szépen, hogy jelzi, hogy elfogadja… [[Novák Előd: Nem!]] nem fogadja el. Akkor tisztelettel kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, és elnézését kérem, hogy a feje ingatásából arra gondoltam, hogy elfogadja. [[14.40]]
Köszönöm, elnök úr. Valóban értettem, hogy én következnék elvileg, bár Toroczkai László is jelezte előzetesen írásban, hogy nem fogadja el a személyes válaszadót, úgyhogy én is megvárnám a miniszter urat. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. A miniszterelnök-helyettes úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell majd önnek válaszolnia. Apáti István képviselő úr, a Mi Hazánk képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Luxus lesz jóllakni és fűteni?” címmel. Apáti István képviselő úr következik. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Az elmúlt két évben az élelmiszerárak robbanása már nem is százalékos mértékben, hanem sokszor szorzószámokban mérhető, így tehát nem túlzás kijelenteni, hogy bizony lassan luxusnak számít jóllakni. Azonban én most a másik kérdésről, a szintén lassan luxuskategóriába sorolható fűtés témaköréről kérdezném önt, azon belül is a tűzifaellátással kapcsolatban. Az egyik mindjárt egy tiszteletteljes javaslat. Tekintettel arra, hogy az állami erdőgazdaságok 30 ezer forint/köbméter áron adnak el háztartásonként 10 köbméternyi tűzifát, így jól kontrollálható, jól körülírható kör mindez. Tisztelettel javasol a Mi Hazánk Mozgalom egy áfamentességet, mert ebben az esetben 23 600 forintért juthatnának 30 ezer forint helyett 10 köbméter fához az érintett háztartások. Másrészt annak a cselnek a megelőzése érdekében, hogy a fuvardíjon vasalják be az embereken a kieső hasznot, forint/kilométer mértékegységben vagy egységben érdemes lenne rögzíteni a fuvardíjakat is. Azt látom és azt látjuk mi itt a Mi Hazánknál, tisztelt miniszter úr, hogy rengeteg kiaknázatlan lehetőség rejlik akár az állami, akár a magántulajdonú magyar erdőkben. Legalább 15 ezer hektár olyan, száz százalékban állami tulajdonú erdő van, amelyet nem vett vagyonkezelésbe, nem gondoz, nem ápol a területileg illetékes állami erdőgazdaság. Több százezer köbméter és több millió mázsányi tűzifáról beszélünk csak ezen 15 ezer hektárnál. Mint ahogy rengeteg, akár több tízezer hektár olyan, többségében osztatlan közös tulajdonban lévő magántulajdonú erdő van, ahol rendezetlen az erdőgazdálkodói státusz. Ezek általában már túlhordott erdők, vagyis réges-régen tarra kellett volna vágni. Ez önmagában többévnyi tűzifaigényt lenne képes kielégíteni. Ezt a tulajdonosi kört kellene érdekeltté tenni abban, hogy valaki elvállalja az erdőgazdálkodást. Azt kérdezem öntől, tisztelt miniszter úr, hogy hajlandóke ebbe az irányba lépni, és aztán a következő egy percben majd tovább is van, mondom még. Köszönöm. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ az eddig elhangzottakra Nagy István miniszter úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, miniszter úr!
Igen tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Kedves Képviselőtársaim! A hatósági áras tűzifa bevezetése egy nagyon előrelátó döntés volt a magyar kormány részéről. Emlékezzünk meg arról, hogy mennyire ellenállásba ütközött. Amikor fölvetettük ennek a lehetőségét, mily hazug lejárató kampányok indultak a kormány ellen azért, hogy merészelünk az erdőből egyetlenegy fát is kivágni. Szerencsére túl vagyunk ezen, mert a kormány bölcs volt, belátta azt, hogy az emberek számára energia-veszélyhelyzet idején biztosítani kell a megfelelő tüzelőanyagot. Nem véletlen, hogy hatósági áras, mert kell, hogy az emberek el tudják érni ennek a fának a lehetőségét. Úgy gondolkodik a magyar kormány, hogy az, amit az állami erdők hatósági áron kitermelnek, tűzifa-alapanyag. Onnan a helyszínről kell elszállítani, és azt mindenki úgy oldja meg, ahogyan akarja, ismerőssel, baráttal, sajáttal vagy éppen fuvarban. A kormány ebbe nem akar beleszólni, hiszen hogyan tudnánk azt szabályozni, hogy a maga fuvarát vagy a maga kérdését ki hogyan tudja megoldani. Az teljesen egyértelmű dolog, hogy az osztatlan közös tulajdonban lévő erdők státusza rendezetlen. Miért alakulhatott ez ki? Ezt is vizsgáljuk meg, kedves képviselőtársam! Azért alakult ki, mert az elmúlt időszakban az olcsó energia nem tette kényszerűvé a tűzifa fölhasználását, ezért nem érte meg kitermelni az itt lévőknek ezeket a fákat. Rendkívül sok, sok száz, akár sok ezer tulajdonos van egy-öt-tíz hektáros erdőterületen. Itt egyezségre jutni, megegyezni nagyon-nagyon nehéz. Most, hogy rendezett körülmények vannak a fa árában és óriási a társadalmi igény a fára, szerintem ez a probléma rövid időn belül rendeződni fog. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Egyperces viszonválaszra Apáti István képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt miniszter úr, nem válaszolt arra a kérdésemre, hogy az áfamentes hatósági ár intézményét támogatjáke vagy sem. Másrészt pedig valóban rengeteg kiaknázatlan lehetőség rejlik abban, hogy az osztatlan közös tulajdon erdőművelésekben való megszüntetését még jobban leegyszerűsítsük, még a mostaniakhoz képest is, mint ahogy a használati rend kialakításának szabályaiban is volna teendő, hiszen rengeteg adminisztratív akadálya van, hogy akár az osztatlan közös tulajdon megtartása mellett, de rendezett használati viszonyok közepette rengeteg fa kerüljön a piacra. Másrészt nem szabad elhallgatni azt, amire eddig nem tértünk ki, hogy jelen pillanatban 500 ezer forint/hektár felújítási biztosíték terheli tarvágás esetén előre fizetendő módon a tulajdonosokat, amit a legtöbb kis erdőtulajdonos nem tud megfizetni és nem tud kigazdálkodni. Ennek a felfüggesztését, csökkentését, a vonatkozó esetkörök számának radikális, drasztikus lecsökkentését javasoljuk annak érdekében, hogy több fa kerüljön magántulajdonú erdőkből is a piacra, ezáltal csökkenjen a fa ára. Még mindig megtalálják a hasznukat az erdőgazdálkodók, a vásárlók pedig jóval olcsóbban jutnak a mostani árakhoz képest tűzifához. Támogatjáke ezeket a törekvéseket? Köszönöm. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg a miniszter urat. Parancsoljon!
Azt hiszem, a kormány egyértelmű üzenetet küldött azáltal, hogy hatósági árral szabályozza a tűzifa árát, ráadásul olyan kedvező áron, ami mindenki számára elfogadható. Abban egyetértek önnel, hogy az osztatlan közös tulajdonban lévő erdők használati rendjét nézzük meg, vizsgáljuk felül, hiszen nem véletlen az, hogy erőket mozgatunk azért, hogy az osztatlan közös tulajdonforma vezetődjék ki a magyar agrártörténetből, hiszen mint egy béklyó, úgy fogja az egészet. Az erdőtelepítéssel kapcsolatban pedig hadd frissítsem föl mindnyájunk emlékezetét: döntés született arról, hogy minden egyes erdőtelepítéshez 3 millió forintot tudunk adni akkor, ha ez akácerdő, 5 milliót tudunk adni a tölgyes-bükkös telepítésekre, és aztán 12 évig fenntartásra tudunk adni olyan támogatásokat, amelyekkel magánszemélyek számára is megéri az erdőtelepítés. A klímaválság ellen indítottuk el ezeket a folyamatokat, és lám, lám, jó döntés, mert azt mutatja az élet, hogy akár egy évtizedenként, két évtizedenként olyan változások következhetnek be, amelyekre nekünk előre gondolni kell. Az tény, és ezt leszögezhetjük, hogy erdőt telepíteni a mai körülmények között mindenképpen megéri és szükséges is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Kanász-Nagy Máté képviselő úr, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” címmel. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, az LMP frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így miniszterelnök úrnak távolléte miatt a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Most az LMP frakciójának soron következő kérdést feltenni kívánó képviselője következik, aki szintén Kanász-Nagy Máté képviselő úr, aki azonnali kérdést kíván feltenni szintén a miniszterelnök úrnak: „Mi az energiaválság megoldása?” címmel. Tájékoztatom önt és a tisztelt Házat, hogy miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Nagy István miniszter urat jogosította föl. Kanász-Nagy Máté képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Két idézettel szeretnék kezdeni. Varga Mihály miniszter úr azt mondta nemrég, hogy ha olcsóbb nem lesz az ár, vagy csak mérsékletesebben lesz olcsóbb, akkor viszont kevesebbet kell fogyasztanunk belőle. Akkor eljönnek azok az energiahatékonysági programok, amelyek az elmúlt években is voltak, de talán szerényebb vagy moderáltabb mértékben, mint kellett volna, vagyis a pénzügyminiszter úr elismerte, hogy a kormány nem készült fel az energiaválságra az elmúlt bő tíz évben. [[14.50]] A másik idézetem Palkovics László minisztertől van. Ő azt mondta, szintén nemrég: annak vége, hogy csak jön az olcsó orosz gáz, most már sokkal izgalmasabb, változatosabb energiapiacunk lesz itt Palkovics László miniszter úr utalt például a szélenergia szükségességére , és elítélte gyakorlatilag azt az időszakot, amikor a rezsicsökkentés időszaka alatt jelentősen megugrott az ország gázfogyasztása, hiszen ez drága, ez nem hazai forrásból jött, és klímaromboló hatású volt. Mi azt gondoljuk, örvendetes, hogy a kormány egyre több minisztere ismeri fel, hogy az elmúlt 12 év energiapolitikája elhibázott volt. Egyre többen vallják be a kormányból, hogy nem készültek fel arra az energiaválságra és klímaválságra, ami most ránk köszönt. A helyzet az, hogy ezt az energiaválságot egyébként az importált fosszilis energia okozza; az importált fosszilis energiától kellene megszabadulni és lépéseket tenni ebbe az irányba. Én ezekre a lépésekre szeretnék rákérdezni, illetve arra, hogy miért nem a zöldkérdésekről és a zöldfordulat szükségességéről, a napenergia, a szélenergia hasznosításáról, vagy éppen az átfogó országos szigetelési programról tervez konzultációt a kormány. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint említettem, a választ Nagy István agrárminiszter úr fogja megadni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársam! Azt szeretném leszögezni rögtön az elején, és vissza is utasítani, hogy az energiaválságra nem készült fel a kormány. Ez olyan kijelentés az ön részéről, minthogyha ezt a tavalyi esztendőben már látni lehetett volna. Arról lehetett vitatkozni, hogy érdemese az olcsó gázt használni, ahelyett vágjunke ki, mondjuk, erdőt. A válasz egyértelmű volt: nem támogatták. És szerintem nemcsak mi voltunk így, hanem szerte Európa, mert mindaz a jelenség, ami Magyarországon most van az energia-veszélyhelyzet okán, az nem magyar jelenség. Az egy európai jelenség, ami elhibázott szankciók által kiváltott ok. De nekünk mi a feladatunk? Benne vagyunk ebben a helyzetben, megoldásokat kell találnunk. És nem véletlen az, hogy előrelátóan akár elindult a tűzifaprogram elő kell venni a barnaszenünket, meg kell indítani mindazt, ami a saját lehetőségünk. Nem véletlenek a német kormány döntései is, hogy hogyan tudják használni a sajátjukat, de igaza van, sokkal hatékonyabban kell felhasználnunk a zöldenergia lehetőségét. És itt segítséget kérek önöktől, mert hogyha megnézik, az európai újraépítési alapban mi az egyik legnagyobb tétel, amit szeretnénk elérni? Hogy a hálózatainkat alkalmassá tudjuk tenni arra, hogy befogadják ezeket az alternatív termelésből származó energiákat, hiszen ez rendkívül szétszórt, rendkívül intenzív lehet, de különböző időpontokban. Nehéz szabályozni, és az ország területi adottságai, mivel síkság vagyunk, nem teszik lehetővé, hogy egy kiegyenlítő vízi erőművel megoldjuk azon szélcsendes vagy éppen éjszakai szükségletet, mert sem a szélenergia, sem pedig a napenergia nem termelődne. Óriási erőket mozgatunk meg azért, hogy hogyan tudjuk az alternatív módon keletkezett energiákat tárolni. Ez a kulcskérdése a jövő [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] gazdaságának. Muszáj, hogy megoldjuk az energia szállításának az útvonalát; a hálózat felújítása ezért nagyon-nagyon fontos. Legyenek segítségünkre Brüsszelben ahhoz, hogy megkaphassuk ezeket a forrásokat, és ezt a hálózat felújítására tudjuk fordítani! Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelettel mindenkit arra kérek, hogy igyekezzen az időkeretét betartani. [[Dr. Nagy István: Elnézést kérek!]] Egyperces viszonválasz illeti meg Kanász-Nagy Máté képviselő urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Miniszter Úr! 1968-ban alakult a Római Klub, ami nagyon hamar kiadta az első jelentéseit. Onnan már lehetett tudni, hogy nagyon komoly baj lesz az energiaellátás, illetve a klímaváltozás terén, tehát ezt már több mint fél évszázada nagyon jól tudhatja egyébként mindenki, ez tudományos tény. Utalt itt a megújuló energiák hasznosítására. Ez olyan fontos megoldás, olyan fenntartható megoldásokat jelent, amivel mind a klímaválság hatásait lehet mérsékelni, mind az energiaválságból segít kikerülni. Én beadtam minden miniszternek, miniszter asszonynak, miniszter uraknak egy írásbeli kérdést, hogy ők támogatjáke a 2016-os, jelenleg a szélenergia hasznosítását tiltó rendelet visszavonását. Egy hét van még a válaszadásra, de szeretném megragadni az alkalmat, és személyesen megkérdezni öntől, miniszter úr, hogy a 2016-os rendelet feloldását tehát támogatjae vagy ellenzi, megtartanáe ezt a tiltó rendeletet. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg miniszter urat is. Parancsoljon!
Tisztelt Országgyűlés! Vita nincs köztünk abban, hogy az alternatív energiára, a zöldenergiára szükség van. Abban sincs vita köztünk, hogy ennek a mértékét és arányát növelni kell. Abban sincs vita szerintem közöttünk, hogy az a törekvésünk, hogy ezt hazai forrásból minél inkább meg tudjuk tenni, és a növekvő ipari teljesítményt ki tudjuk elégíteni ezáltal. Abban kérek öntől megértést és segítséget, hogy be tudjuk tartani a folyamatokat, hogy a kordé ne előzze meg a szamarat, hogy tudjuk alkalmassá tenni a magyar villamos hálózatot, azt a rendszert, amely képes befogadni ezeket az energiákat. Őszinte leszek önnel: a napenergia ma a legdrágább energia Magyarországon, azért, mert sokszor nekünk kell fizetni azért, hogy a keletkezett energiát le tudjuk vezetni a rendszerben, és hogy valaki fogadja be; majd persze, méregdrágán, tízszeres áron meg veszünk, amikor nekünk kell, és nincs elég. Tehát ez egy óriási nehézség jelen pillanatban. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Azt kérem öntől, hogy tartsuk be a folyamatokat, tartsunk egy egyensúlyt, és meglátja, egészen szépen, arányosan fog tudni fejlődni a zöldenergia is Magyarországon. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ágh Péter képviselő úr, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Mit kérhettek cserébe?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Fürjes Balázs államtitkár urat jelölte ki. [[Ágh Péter jelzésére:]] Köszönöm szépen, hogy jelzi képviselő úr, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Ágh Péter képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! Ahogy arról már bizonyára mindenki értesült, a baloldal, élén a bukott miniszterelnök-jelölttel, Márki-Zay Péterrel, több milliárd forintnyi támogatást kapott a választási kampányban Amerikából. Ez is azt jelzi, hogy a dollárbaloldal továbbra is teljes függőségi viszonyban van a Soros-hálózattal, onnan várják a nem kevés pénzt és iránymutatást is. A titokzatos amerikai pénzek és kapcsolatok intenzitására utal az is, hogy Márki-Zay emberei rendre oda-vissza utaztak az Egyesült Államokba; a főpolgármester tanácsadója, Korányi Dávid pedig onnan dirigálta a pénzek útját. Mióta Márki-Zay lebuktatta magát, hogy júdáspénzeket kap Amerikából, azóta a baloldal korábbi miniszterelnök-jelöltje igyekszik tagadni, hogy mozgalma kampányt folytatott volna az érkező milliárdokból. Csakhogy arról is éppen ő beszélt, hogy még júniusban is ebből a pénzből fizették a kampányszámlákat. Ezen a ponton felmerül a kérdés: ha Márki-Zay szerint nem kampányra költötték a külföldi pénzeket, akkor mégis miért szerepelt a Mindenki Magyarországa Mozgalom logója a dollárbaloldal minden egyes jelöltjének óriásplakátján és szóróanyagain? Mi ez, ha nem kampányfinanszírozás? Erős a gyanú, hogy a baloldal kijátszotta a pártfinanszírozási szabályokat. Ebben az ügyben a titkosszolgálatoknak és a rendőrségnek kell feltárni a történteket. Közben napvilágot látott az is, hogy nemcsak Márki-Zay mozgalmához, hanem a Bajnai Gordonhoz köthető DatAdathoz is jutott az amerikai pénzekből, amiből aztán az emlékezetes magyartalan sms-ekkel, Facebook-hirdetésekkel és óriásplakátokkal árasztották el a hazai közéletet. Tisztelt Államtitkár Úr! Abban biztosak lehetünk, hogy ezek a dollárok nem a Magyarország sorsáért aggódó kedves amerikaiak önzetlen mikroadományai. Naivitás lenne azt gondolni, hogy valaki minden hátsó szándék nélkül dollármilliókkal támogatja a magyar baloldalt, és ezért az égvilágon [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] semmit sem kér cserébe. A kérdés már csak az: mit ígérhetett a baloldal cserébe? [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Fürjes Balázs államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Hát, valóban példátlan dolog, hogy foglyul ejtették a baloldalt; a politikai korrupció és a külföldi megrendelők, megbízók ejtették foglyul. Miért baj ez? Különösen baj ez, amikor Magyarország nagy kihívásokkal néz szembe, mint Európa összes országa, és ilyenkor szükség lenne a nemzeti egységre. Szükség lenne arra, hogy lehessen számítani a baloldalra, hogy felelősen jár el, és olyan kérdésekben, mint a háború, a szankciók, az elhibázott brüsszeli szankciók vagy a Magyarországot jogosan megillető európai uniós támogatások ügye, Magyarország pártjára áll. [[15.00]] De sajnos azt látjuk, hogy a baloldal háborúpárti, a baloldal szankciópárti, és a baloldali politikusok mindent megtesznek ebben a Házban, amikor szavaznak az Európai Unióval való megegyezést törvénnyé formáló törvényjavaslatokról, vagy amikor szavaznak az Európai Parlamentben, hogy Magyarország ne kapja meg a neki járó európai uniós forrásokat. Akkor megtesznek ezért mindent, amikor már Brüsszel is megegyezne. Amikor a brüsszeli pénzügyi biztos azt mondja, hogy konstruktív, jó megállapodást tud Brüsszel kötni Magyarországgal, akkor önök [[A Momentum képviselői felé:]] hiába ingatják a fejüket brüsszelitábbak a brüsszelitáknál, brüsszelibbek a brüsszelieknél, a brüsszeli bürokraták már megegyeznének Magyarországgal, de önök akkor is megtorpedóznák ezt a megegyezést. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) És itt kapcsolódik össze a kérdés: nincs ingyenebéd, nyilván a megrendelő ezt kéri önöktől azokért a dollármilliókért cserébe, amivel támogatták a baloldal kampányát. Lelkük rajta! [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Köszöntöm tisztelettel képviselőtársaimat. Egyperces viszonválaszra adom meg a szót képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Van, akinek a politikában nemzeti és vannak, akiknek nemzetközi prioritásai vannak. Jól látható, hogy a dollárbaloldal a nemzetközi prioritások mentén politizál. A mostani júdáspénz esete is, azt gondolom, hogy egyértelműen ezt bizonyítja. Ha visszatekintünk, akkor, azt gondolom, kimondhatjuk azt, a rendszerváltás óta nem volt példa arra, hogy külföldi pénzekből finanszírozták volna egy-egy párt kampányát. Ez is azt mutatja, hogy felháborító mindaz, ami történt, és egyúttal arra szólít fel mindannyiunkat, aki felelősen gondolkodik az ország sorsáért, hogy a jogellenes cselekedeteknek következménye kell hogy legyen, ennek is következménye kell hogy legyen. És vajon mit ígérhettek cserébe? Azt gondolom, hogy a következtetés egyértelmű: ebben a helyzetben a hatalmas pénzekért cserébe a baloldal jól láthatóan támogatja a brüsszeli elit elhibázott szankciós politikáját, amelynek a következményei napról napra érezhetők a mindennapokban. Azt gondolom, hogy végre a nemzeti érdekek mellé kell állni, és fel kell számolni azt a gyakorlatot, amit önök a nemzetközi érdekek kiszolgálása érdekében folytatnak. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Ágh Péter képviselő úr. Viszonválasz megilleti Fürjes Balázs államtitkár urat is.
Ha nem lenne ennyire súlyos a helyzet, akkor az embernek még viccelődni is lenne kedve. Kétmilliárd forintot kaptak külföldről kampányra, ez a kampányon nem látszott meg. Aki kétmilliárd forintból ilyen kampányt csinál, az vagy széllel bélelt, vagy lop; lehet, hogy még a júdáspénzt is ellopták, nehéz megfejteni. De sajnos nincs kedvünk viccelődni, mert a helyzet súlyos, és erről az önök szavai tesznek tanúbizonyságot. Többször kértük már, és nem adnak magyarázatot Kunhalmi Ágnes szocialista társelnök szavaira, ezért megint szó szerint idézem, a választás után ezt nyilatkozta: „Félreértésben van az ellenzék. Egy nagyon szűk elvárásrendszernek próbál megfelelni nagyon régóta, amely elvárásrendszerből, ha valaki megpróbál kilépni,” önök közül „vagy mást beszél, vagy más hangon próbál beszélni, akkor legyilkolják.” Hol itt a diktatúra, kedves baloldali képviselők? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Még egy azonnali kérdésre van lehetőségünk. Hollik István, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszter asszonynak: „Mit kellene tennie Brüsszelnek, hogy a szankciós politika, az a bizonyos elhajított malomkő végül ne Európát és benne Magyarországot találja el?” A miniszter asszony a válaszadásra Répássy Róbert államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen, köszönöm, elfogadom.
Igen. Hollik István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Sajnos, ma egész Európa láthatja, hogy az Ukrajnában zajló háború gazdasági következményei nem állnak meg a határnál, tehát itt egy lokális háborút látunk, de ennek a lokális háborúnak globális következményei vannak. A helyzetet súlyosbítja az, hogy a Brüsszel által erőltetett szankciós politika az egész kontinensen háborús inflációt és válságokat idéz elő, leginkább gazdasági és energiaválságot. És ma már azt is megállapíthatjuk, hogy Brüsszel ígéretei, amelyek a szankciókra vonatkoztak, nem teljesültek, hiszen azt mondták, hogy a szankciók majd véget vetnek a háborúnak, térdre kényszerítik az agresszor Oroszországot, és Európának nem fognak kárt okozni. Ezzel szemben pont az ellenkezője történt. De sajnos azt is láthatjuk, hogy nem tudunk politikai egyetértést létrehozni a szankciók tekintetében itt a parlamentben, hiszen a baloldal továbbra is támogatja a szankciókat, erről hétről hétre láthatunk baloldali megszólalásokat. Ha tehát meg akarjuk változtatni a szankciós politikát, akkor rájuk biztosan nem számíthatunk. Márpedig nyilvánvaló, hogy ez kell legyen a legfontosabb célkitűzés. A múlt hét eseményei ékes bizonyítékkal szolgálnak erre, hiszen azt láthattuk, hogy csak a gázársapka napirendre vételéről beszélt az Európai Bizottság, illetve az Európai Tanács elnöke, és ezeknek a megszólalásoknak a hatására is több mint 10 százalékot emelkedett a gáz ára. Tehát teljesen nyilvánvaló, hogy mit kell tenni szankciós ügyben. Az lenne a kérdésem, államtitkár úr, hogyan tudja elérni a kormány, hogy Brüsszel változtasson végre a szankciós politikáján.
Köszönöm, Hollik képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Répássy Róbert államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! A nyugati világban kialakult egy olyan uralkodó álláspont, amely szerint a legjobb, amit tehetünk ebben a háborús helyzetben, az a szankciók és a fegyverszállítás. Ezzel a szomszédunkban zajló lokális háborúból mára egy globális válság alakult ki. Európában azonban már a saját bőrünkön tapasztaljuk, hogy sem a fegyverszállítás, sem a szankciók nem hozzák közelebb a békét, sőt inkább messzebb taszítják azt tőlünk, és a háborút gerjesztik. A magyar kormány a békében érdekelt, hiszen csak a béke vethet véget a háborús inflációnak és a kialakulóban lévő háborús recessziónak. A kontinensen egyre többen felismerik: a szankciók okozták a gazdasági nehézségeket Európában. A szankciók azonban az égbe emelték az energia árát, és ez Magyarországot is érinti. Világossá vált mindenki számára, hogy a bevezetett szankciók Európának óriási károkat okoznak. A háború óta Oroszország 158 milliárd euró bevételre tett szert a megemelt energiaexportból, tehát egyáltalán nem esett térdre, miközben az európai gazdaságok elvéreznek. Nyilvánvaló, hogy a szankciós politikán változtatni kell, de az EU éppen a nyolcadik szankciós csomag bevezetésén fáradozik. Ugyanakkor a miniszterelnöknek Prágában sikerült két fontos kivételt kiharcolnia a magyar energiaellátás biztonsága és így a magyar emberek védelme érdekében. A magyar kormány úgy számol, hogy a szankciók megszüntetése esetén a felére csökkennének a háborús infláció miatt jelenleg elszabadult energia- és élelmiszerárak. És mi kell a szankciók megszüntetéséhez? Béke, ezért a magyar kormány azonnali tűzszünetet és béketárgyalásokat követel. A békét kell előmozdítanunk, nem a háborút kell elnyújtanunk. Másképp szólva: a békét kell megnyernünk, ez Magyarország, Európa és az egész világ érdeke, ennek előmozdítása érdekében külön is tárgyalt a miniszterelnök az európai uniós csúcson részt vevő nagyobb államok többségével. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Egyperces viszonválasz megilleti Hollik képviselő urat.
Köszönöm szépen. Köszönöm a választ, államtitkár úr. Az embernek van olyan érzése, hogy a szankciók és a baloldal viszonya nagyon hasonló, mint a migrációs válságban a kötelező kvóta esetében, először a baloldal tagadta még a kötelező kvóta létét is, ugyanúgy, ahogy most a gázszankciók esetén. Ahogy a kötelező kvóta, úgy a gázszankció végül csak odakerült a brüsszeli döntéshozók asztalára. A baloldal erre hallgatott, ahogy most is. Azonban, ha megkérdezték a kötelező kvótáról a baloldaliakat, akkor végső soron minden szavazási jegyzőkönyv ezt mutatja támogatták a kötelező betelepítési kvótát. [[15.10]] És most azt látjuk, amikor megkérdezik a baloldali politikusokat a szankciók kérdésében, hogy támogatják azokat. A baloldalra tehát ebben az ügyben nem lehet számítani, tehát nekünk kell mindent annak érdekében megtenni, hogy ezeknek a törekvéseknek ellent álljunk, a szankciókra nemet mondjuk, a szankciós politikát pedig megváltoztassuk. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége államtitkár úrnak is.
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselő Úr! Vannak, akik szerint a szankciók működnek. Egyes brüsszeli vezetők azt is mondják, hogy szenvedni fogunk, de majdcsak túléljük valahogy. Az Európai Unió gyakran vádolja Magyarországot az európai értékek megsértésével, miközben a szankciókról nem demokratikusan döntöttek, nem a választópolgárok, hanem a brüsszeli bürokraták és az európai elitek döntötték el ezeket a szankciókat. A kormány a párbeszédre alapozza közéleti munkáját, ezért arra buzdít, hogy mindenki vegyen részt a nemzeti konzultációban, melynek keretében Európában elsőként Magyarországon kérdezik meg az emberek véleményét az energiaszankciókról. Köszönöm a kérdését.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett „Meddig még?” címmel Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Most, amikor a képviselőtársak már összepakolják holmijukat, és lassan véget ér a parlament ülése, így késő délután a forint benézett a 428 forintos euróval szembeni árfolyam alá, a dollár tekintetében pedig 441 forintnál jár ugyanez a mutató. Tegyük hozzá, hogy ha a benzinárakat és ez e heti áremelést vizsgáljuk, akkor ott is egy jóval 800 forint fölötti értéket találunk bizonyos kategóriák esetén, és mivel az élelmiszert, az áruféleségeket szállítják, azért a vállalkozó csak benzinnel tud eljárni és a benzinért kell fizetnie, nyilván végső soron ott is a fogyasztók, és ami a legfontosabb, a magyar családok kell hogy vállalják a terheket. Az elképesztően gyenge forintárfolyam témáját fideszes képviselőtársaim olyan szinten kerülik, hogy még a leghalványabb összefüggésben sem merik azt szóba hozni. Nagyon olcsó lenne részemről, ha a miniszterelnök úr 2010 előtti nyilatkozatait hoznám ide önmagukban, ahol gyenge emberekről és gyenge forintról volt szó még egy 2-essel kezdődő, tehát 260 körüli árfolyam esetében. Azóta tudjuk, hogy nagyon sok idő eltelt, de talán abban közmegegyezésre tudunk jutni, hogy abnormálisan sok forintot kell adni egy euróért, rettenetesen gyenge a fizetőeszközünk. Amiben vita lehet közöttünk, de tudom bizonyítani, az az, hogy a kormány tudatos politikája vezetett ide, tehát a magyar kormány 2010 óta a multik érdekében, a valódi szövetségesei érdekében az önök szövetségesei a multi cégek tudatosan gyengítette a forintot, az exportáló nagy, globális és megahálózatoknak szeretett volna ezzel kedvezni. Ez olyan jól sikerült itt a „jól”-ra egy idézőjelet tessék képzelni , hogy a tavalyi évben az érintett multi cégek itteni bevételei önmagukban 20 százalékkal tudtak erősödni, hogyha figyelembe vesszük a forintgyengülés hatását is. Tehát amennyi eurót idehoztak, abból nagyságrendileg 20 százalékkal több befektetést, kiosztott fizetést tudtak volna vagy tudtak foganatosítani. Azt látjuk, hogy ez a teljesen egyoldalú és támogatási rendszerrel kiegészített kényeztetés, ami a multi cégeket éri, teljes mértékben indokolatlan, ezzel semmiféle nemzetközi versenyt nem tud a magyar kormány megnyerni, de még mindig ragaszkodik a XIX. századi elavult politikájához, miszerint legyen olcsó őszerinte a magyar munkaerő, és legyen kellőképpen rugalmas őszerinte a magyar munka törvénykönyve, és majd ezzel akarnak a nemzetközi tőkéért versenyezni. Ismerjük ezt évtizedek óta, a csekély vagy éppen semmilyen eredményességével együtt. Azt látjuk, hogy a multi cégek irányába zúdított kedvezményekkel szemben a magyar kisvállalkozó töredéknyi munkahelyteremtési vagy adja isten! megtartási támogatást tud csak kapni, realizálni. Éppen ezért javasoljuk, egyébként hosszú évek óta, már a 2014-18 közötti ciklus óta, hogy az egyoldalú támogatási szisztémát függesszük fel, tekintsük át az egész feltételrendszerét, a kormány a stratégiai szerződéseit mondja fel, tárgyalja újra, kerüljön bele a magyar munkavállalók munkabérének az egyértelmű szisztematikus emelése, közelítése az uniós átlaghoz, és kerüljön bele az is, hogy ez a teljes mértékben egyoldalú szisztéma kerüljön felmondásra, nyissuk ki ezt a rendszert a magyar mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozók előtt, ők ugyanis egy valódi kétharmadot birtokolnak, a hazai munkahelyek mintegy kétharmadát ők biztosítják. Ha már a családok védelménél tartunk, nem lehet elmenni amellett, hogy egy gyenge forintárfolyam hatása, a brutális benzinár, az elszabaduló élelmiszerárak, az infláció, a piacosított rezsiköltségek mind-mind ugyanazokat a családmagokat, a társadalom legfontosabb alapegységét terhelik. Rendszerint ilyenkor eljutunk ahhoz a kérdéshez, hogy jó, de a családi pótlék értéke több mint tíz éve be van fagyasztva. Én azt mondom, hogy ezt a családi pótlékot a válságra való tekintettel is azonnal meg kellene duplázni, de nem feltétel nélkül. Nem szeretnénk azt, hogy ez különböző élvezeti szerekre kerüljön elköltésre, vagy éppen a szerencsejáték-forgalmazóknál végezzék. Amellett, hogy persze próbáljuk a legjobbat feltételezni, egy családi kártya nevű intézményen keresztül garantáltan a gyermek érdekkörében hasznosuló módon tudjuk elképzelni ezt a duplázást, mert a családi kártyával alapvető élelmiszert, gyermeknevelési cikkeket lehetne vásárolni, vagy éppen a gyermek lakhatási, adott esetben rezsiköltségeihez lehet hozzájárulni, illetve az ő szellemi vagy egyéb úton értett fejlődésének, az ezzel kapcsolatos szolgáltatások ellenértékének a megfizetését lehetne teljesíteni. Összességében még a költségvetési mozgástér is lehetséges, elérhető ehhez. Értetlenül állunk az előtt, hogy miközben a kormány próbálja elinflálni a családi pótlékot, nem teszi inflációkövetővé a teljes családtámogatási rendszert. Tehát azonnali duplázást követelünk, de kimondottan és kizárólag családi kártyán, hogy garantáltan a gyermekek érdekkörében hasznosuljon minden egyes adófizetői forint. Köszönöm a türelmét, elnök úr. [[Taps a Jobbik és a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga Ferenc, a Jobbik képviselője: „A kormány semmit nem tesz a szociális válsággal szemben” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A mögöttünk álló választásokon az önök 3 millió szavazója biztosan nem gondolta, hogy azt, amivel végighaknizták a kampányt, ilyen gyorsan feladják. Először belerúgtak a kisvállalkozókba, majd ezt követően eltörölték a rezsicsökkentést. A villany árát az elég furcsán meghatározott átlagfogyasztás felett a kétszeresére, a gáz árát pedig a hétszeresére emelték. Mindeközben a családok százezrei kezdik érezni, hogy hiába dolgoznak, a fizetésük nem elég hónapról hónapra, sőt lassan már napról napra sem. Tudják önök, hogy tavaly ilyenkor mennyibe került egy kiló kenyér? 398 forint volt. És azt tudják, hogy most mennyi lett? Látom, sokakat nem nagyon érint önök közül. 619 forint a legolcsóbb. A változás plusz 55 százalék, azaz több mint a felével emelkedett a kenyér ára. Bezzeg, ha az egyszeri gyári munkás, tanár, egészségügyi dolgozó, szociális dolgozó fizetését megnézzük, akkor az nem emelkedett ennyivel. Tisztelt Képviselőtársaim! Haladunk egy nagyon komoly szociális válság felé, egy olyan válság felé, amelyre önöknek eddig semmilyen érdemi reakciója nem volt. Önök nem az út szélén hagyták a családokat, hanem egyenesen egy gödörbe rúgták őket. De továbbmegyek, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim. Önök különbséget tesznek szegény és szegény ember, valamint beteg és beteg ember között is. Amikor megalkották az árstopos tűzifa rendszerét, nem vették figyelembe, hogy az erdészetek kapacitása nem teszi lehetővé a megnövekedett igényeket. Ráadásul hiába az árak korlátozása, mire egy köbméter fa a családok udvarába kerül, köszönhetően a magas szállítási költségeknek és a fa összevágásának, nagyjából ugyanannyiba kerül, mintha nem lenne az ára befagyasztva. Persze a Népjóléti Bizottság ülésén megszületett erre a fideszes válasz Sztojka Attila romaügyi kormánybiztos szájából: az önkormányzatok szállítsák ki a fát a saját szociális keretük terhére. Tisztelt Képviselőtársaim! Beszéltek önök mostanában polgármesterekkel? Tudják önök, hogy milyen helyzetben vannak a települési önkormányzatok? Azt sem tudja a túlnyomó többségük, hogy hogyan élje túl ezt az évet a megnövekedett rezsiköltségek miatt, nemhogy ilyen jellegű pluszköltségeket vállaljanak az önök elvonásai mellett. Orbán Viktor azt mondta, hogy aki sokat fogyaszt, az törekedjen arra, hogy többet keressen, vagy fogyasszon kevesebbet. Tisztában vannak azzal, hogy az emberek nagy részénél ez nem működik? Mennyire pökhendi egy társaság maguk, ha azt gondolják, hogy ezzel a rezsiválság el van intézve?! Tisztelt Képviselőtársam! Javaslom, hogy most figyeljenek. A nyár folyamán meglátogattam egy anyukát, aki súlyosan fogyatékos gyermekét a nap 24 órájában neveli. Mivel a gyermek pelenkás, így a hőháztartása nem olyan, mint egy átlagemberé, náluk nem lehet csökkenteni a hőmérsékletet, így a fogyasztást sem. Az édesanya napi 24 órában vele kell hogy legyen, hiszen állandó felügyeletet igényel, így többet keresni sem tud, hiszen nem tud elmenni dolgozni. [[15.20]] Fel szeretném hívni a figyelmüket rá, hogy a fogyatékossággal élő emberek számára az átlag feletti fogyasztás nem luxus, hanem létkérdés. De hasonlóan nehéz helyzetben vannak azok a fiatal családok is, ahova most érkezett egy újszülött, az édesanya nem tud többet dolgozni, a fűtést pedig nem lehet levenni. Tisztelt családbarát Kormány! remélem, hogy érzik az iróniát. Mit üzennek ezeknek az édesanyáknak és azoknak, akik ugyanilyen helyzetben vannak? De továbbmegyek: mit üzennek azoknak az embereknek, akik az önök elhibázott gazdaságpolitikájának az áldozatául estek? Követeljük, hogy csökkentsék a rendszerhasználati díjat és a rezsi áfáját. Követeljük, hogy engedjék el az alapvető élelmiszerek és a gyermeknevelési cikkek áfáját. Ameddig ezeket a lépéseket nem teszik meg, amíg nem segítenek a szegény családokon, addig önök nem lehetnek családbarát kormány, így kérem, hogy a jövőben tartózkodjanak a kifejezés használatától. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. „Hajdúszoboszló folyamatosan fejlődik” címmel napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bodó Sándor képviselő úr, Fidesz.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban így van, ha valahol elhangzik Hajdúszoboszló neve, akkor az emberek nagy többségének általában a strand, a fürdő, a szabadidő, a kikapcsolódás jut eszébe, egy kellemes nyári vakáció, s azt gondolom, hogy ez jól is van így. A város valóban egy turisztikai fellegvár, most már nemcsak Magyarországon, hanem szerte Európában híre van. Hamarosan ismét egy tartalmas, látványos beruházással gazdagodik a település, a szállodasoron egy kiváló sétány épül. Javaslom önöknek, ha arra járnak, mindenképpen tekintsék meg. De Hajdúszoboszló nemcsak fürdőváros, nemcsak strand van, nemcsak szabadidő, nemcsak kikapcsolódás, hanem nagyon komoly gazdasági tevékenység is. És pont a napokban készült el a világ egyik legmodernebb betoncserépgyára, amelynek különlegessége, hogy környezetbarát gyártás során kizárólag természetes alapanyagokat használ fel. Azt gondolom, hogy ez mindenütt jogos kívánalom, de egy fürdővárosban talán különösen az. A beruházó a Leier Hungária Kft., amely már 37 éve családi vállalkozásként jelen van Magyarországon. Jelenleg kilenc építőanyag-gyártó üzemmel rendelkezik, ezek közül az egyik Hajdúszoboszlón, és több mint 1200 munkavállalója van Magyarországon. Ennek a beruházásnak az összköltsége bár több telephelyen 4,5 milliárd forint, ami az üzem bővítését jelenti, és ezt természetesen Magyarország Kormánya is támogatta. A beruházás azt bizonyítja, hogy az új cég, illetve a tulajdonosok bíznak a jövőben, bíznak a magyar gazdaságban, és bíznak a hajdúszoboszlói munkavállalókban, ami különösen jó hír. A fejlesztés eredményeként a korábbi termelési mennyiség megháromszorozódott, a dolgozói létszám pedig 50 főről 100 főre növekedett. Az új üzemben egy svéd technológia dolgozik, ahogy említettem már, környezetbarát módon, kizárólag természetes alapanyagok felhasználásával sík és hullámos betoncserepeket gyártanak különböző színekben, felületekben és a korábbinál jóval nagyobb kapacitással. Nagyon fontos megjegyezni, hogy nem keletkezik hulladék. Lényegében minden elem, minden esetleges keletkező hulladék újrahasznosítható. A cég egyedülállóan széles termékskálával rendelkezik egyébként ezt érdemes megjegyezni , hiszen ami ebből a cégcsoportból, illetve a gyártói tevékenység során kikerül, abból fel lehet építeni egy komplett családi házat is akár. A Leier család 1998-ban jelent meg egyébként először Hajdúszoboszlón, itt kezdte meg a tetőcserép gyártását, és az évtizedek alatt folyamatosan növelte, bővítette, alakította, korszerűsítette a telephelyet. Várható volt a növekvő igények miatt, hogy így sem fogják tudni kielégíteni az egyre jelentkező igényeket, ezért aztán el kellett odáig jutni, hogy egy léptékében jócskán nagyobb, modern bővítés történjen, és ennek a napjait, hónapjait éltük az előző időszakban. A tulajdonosi kör egyébként még 2020-ban döntött a fejlesztés mellett, és ennek keretében ahogy említettem egy új, modern csarnokrész épült, megnégyszerezve az eddigi teljesítőképességét az üzemnek. Nagyon fontos megjegyezni, hogy a modern technológia mellett gondolnak a dolgozókra is ezt jó hallani , hiszen az új üzem mellett felújították, átépítették az irodaházat, illetve a szociális pihenőket is. Az új üzem néhány napja kezdte meg működését, és azt tudom mondani, hogy a termékek nagyon nagy része Magyarországon kerül értékesítésre, egy egészen minimális mennyiség jut csak a szomszédos ország piacára. Ez mindenképpen azt jelzi, hogy a minőségi termékre van igény Magyarországon. A hajdúszoboszlói fejlesztés jól illeszkedik egyébként abba a sorba, amit a Leier Kft. 2015 óta már végez Magyarországon: 200 milliónyi euró beruházást valósított meg, több mint 300 új munkahelyet teremtett cégcsoportszinten. A cégvezetés, ahogy tárgyaltam velük, a siker egyik zálogaként a kiváló magyar munkaerőre épít, azokra a hagyományokra, amelyek egyébként ezekben az üzemekben jelen vannak. A fejlődésnek tehát látható tanúbizonysága van Magyarországon: a minőségi fejlesztésre mindig szükség van. És kell hozzá partner is, Hajdúszoboszló önkormányzata pedig teljesen egyértelműen egy együttműködő partner, segíti azokat a cégeket, amelyek a városban fejleszteni kívánnak. Ahogy a turizmus területén, én hiszem, hogy a gazdaság területén is minden egyes beruházás megtérül, és valóban, összefogással, együtt gondolkodással sikerül javítani az ország gazdasági teljesítményét. A hajdúszoboszlói üzem ezeknek a gondolatoknak a szellemében végzi tehát a munkáját. Egyébként a cég bekapcsolódik a város közéletébe is. Én azt kívánom mindannyiunknak, hogy legyen ez a jó példa ragadós úgy Hajdúszoboszlón, mint egész Magyarországon. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Bodó képviselő úr. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bencze János, a Jobbik képviselője: „Rezsikatasztrófa vidéken!” címmel. [[Novák Előd: Ez katasztrófa! Közbeszólások: Nincs a teremben.]] Nincs itt? [[Közbeszólás: Nincs.]] Akkor haladunk tovább. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Novák Előd képviselő úr, a Mi Hazánk képviselője. A napirend utáni felszólalás címét nem olvasom fel, kedves képviselő úr, mert kisebbséget sértő kifejezést használ, és arra kérem illő tisztelettel, hogy ne használja ezt a kifejezést, ne kelljen megvonnom a szót. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr, és tiszteletben tartom a szóhasználatát, kérem, hogy tartsa tiszteletben ön is mind az enyémet, mind a Legfelsőbb Bíróság 2010-es döntését, mely már akkor megállapította a közmédia önkényes tiltása esetében a cigánybűnözés szó használatának jogszerűségét. Felszólalásom több nappal ezelőtt leadott, és egyébként a parlament.hu-n is széles nyilvánosság előtt megjelent címe, hogy: „A cigánybűnözés és a politikusbűnözés visszaszorítása érdekében szükséges a Btk. szigorítása”. Erről szeretnék beszélni azok után, hogy sajnos Kövér László házelnök letiltotta a közmédia 2010-es jogtiprásához hasonlóan, egy személyben visszautasította, úgymond, a házszabály szerint így fogalmaz azt a törvényjavaslatot, amelynek címében is kétségkívül szerepelt e lényegre törő cím. De szerintem az Országgyűlés méltóságát leginkább az sérti, ha egy országgyűlési képviselő bár kétségkívül lényegre törő című, de ami a legfontosabb szakmailag alaposan kidolgozott törvényjavaslata nem kerülhet a parlament illetékes bizottsága elé. Pedig a házelnök, nagyon helyesen, ki is szignálta ezt a javaslatomat az illetékes szakbizottság részére, és két héttel ezek után, hogy ő arra utasította a bizottságot, hogy ezt a javaslatot tárgyalja meg, végül úgy tűnik, hogy külső nyomásra mégis úgy döntött, hogy visszautasítja, egy személyben letiltja ezt a törvényjavaslatot. Pedig azt gondolom, hogy ezekről beszélni kell. Hiszen ha például a cigánybűnözés szót betiltanánk, akkor ennyi erővel politikusbűnözésről vagy fiatalkori bűnözésről sem lehetne beszélni. Pedig egyik sem általánosító, pusztán azt jelenti, hogy olyan tipikus bűnelkövetési formák vannak, amelyekről jómagam tanultam is, hiszen romológiát tanultam a Pázmányon, ötösre vizsgáztam belőle. De talán nem kell magyarázkodni a nemzet templomában ahhoz, hogy a magyarság egyik legsúlyosabb problémájáról, a cigánybűnözésről vagy épp a politikusbűnözésről őszintén beszéljünk, és az arra adott specifikus megoldási javaslatokról is. Hiszen, mondjuk, jellemzően egy politikus nem egy biciklit lop el, ott inkább a mentelmi jog megszüntetése volna indokolt, vagy akár dupla büntetés kiszabása, amit régóta szorgalmaz a Mi Hazánk Mozgalom, hogy a mindenkor hatályos büntetési tétel kétszeresét kapja; ugye, nem egy biciklilopásért, hanem egyből több milliárd forintért, mert egy politikusbűnözésre ez jellemző. [[15.30]] Viszont vannak olyan tipikus bűnelkövetési formák, amelyek a cigánybűnözés visszaszorítása érde-kében más megoldási javaslatokért kiáltanak. Bár lehet azt hazudni, hogy letelt a két hét és rendet tettek, de sokszor letelt, sőt nemhogy két hét, 12 év is letelt, és nem lett rend. Lehet természetesen kozmetikázni a statisztikákat, lehet a szabálysértési értékhatárt 50 ezer forintra megemelve azt mondani, hogy egy bicikli ellopása ma már nem is bűncselekmény, ergo persze csökkent a bűncselekmények száma, de e helyett a kozmetikázás helyett nem a megoldási javaslatainkat, nem a törvénymódosító, Btk.-szigorító javaslatunkat kellene betiltani, hanem magát a cigánybűnözést. Miért kell erről beszélünk? Egy szomorú aktualitása van, tisztelt hölgyeim és uraim. Egy tüntetést is tartottunk Nyíregyházán, miután a Betyársereg Szabolcs-Szatmár-Bereg vármegyei vezetőjét életveszélyesen megtámadták és egy gyilkossági kísérletet követtek el ellene, majd az elkövető két nap után szabadon távozhatott. Itt tartunk most. Azért indítványoztam e törvénymódosító javaslatban azt, hogy akik csoportosan és felfegyverkezve követnek el garázdaságot, mint ebben az esetben is minimum garázdaságnak azért jelenleg is minősül ez , akkor bizony automatikusan előzetes letartóztatásba, vagy mai hivatalos megfogalmazással csak szimplán letartóztatásba kell hogy kerüljön az elkövető. Sajnos, ahogy a javaslatomban is felhívtam rá a figyelmet ami már az Országgyűlés napirendjére nem kerülhet, hiszen hiába nyújtottam be egyébként azzal az új címmel, hogy a „Rejtett erőforrások bűnözésének visszaszorítása érdekében” a Btk. módosítása, ezt a javaslatot is visszautasította Kövér László; úgy tűnik, hogy erről nem lehet beszélni országgyűlési szakbizottságban, hát beszéljünk akkor itt, a plenáris ülés szintjére emelve a kérdést , hadd hívjam fel a figyelmet arra, hogy a garázdaság bűncselekmény minősített eseteinek szabályozása a hatályos Btk.-ban sajnos szakított a régi Btk.-ban alkalmazott rendszerrel, és megszüntette a csoportos és egyben a köznyugalom súlyos megzavarásával járó elkövetési magatartást mint önálló minősített eset meghatározását. A jogalkotó, a fideszes többség ezt a jelenlegi hatályos szabályozást azzal indokolta, hogy a garázdaság minősített esetei eltúlzott mértékű, akár öt évig terjedő szabadságvesztéssel fenyegetettek, és ezen kellett hogy változtassanak a hatályos Btk.-ban. Én azonban azt gondolom, hogy inkább a Btk. szigorításáról kellene beszélni. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Mi Hazánk képviselői részéről.]]
Köszönöm. „A nagyvárosokat köztük Debrecent végzi ki leghamarabb Orbán” címmel napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga Zoltán, a DK képviselője. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Ez valóban így van. De picit nézzünk visszább, hiszen nem olyan régen volt még, mikor a NER oligarchái és az Orbán-maffia tagjai dagadtra keresték magukat a járvány idején, és ez nincs másként most sem, hiszen azt látjuk, hogy hatalmas pénzeket szakítanak le a köröttünk dúló válságból is, miközben a magyar társadalom többsége ma már a túléléséért küzd. Most szembesülnek nagyon sokan, milliónyian azzal az orbáni orbitális hazugsággal, amivel Orbán és a Fidesz a választásokon győzni tudott. Hogy megvédik majd a családokat az inflációtól, hogy a következő 15 évre biztosított az olcsó energia mindenki számára, hiszen Orbán Viktor Putyin legjobb barátja, és egyedül ő tudott és tud majd hosszú távú fixáras szerződést kötni az agresszor orosz kormánnyal. De mára lefeslett a hazugság, és maradt a pőre igazság. Hazánkat az elmúlt 12 évben kifosztotta Orbán gátlástalan kleptokráciája, tönkretették az ipart, a mezőgazdaságot, és a forint mára annyit nem ér, mint amennyit a papír, amire azt nyomtatták. A kormány pedig, mintha mi sem történt volna, tolja továbbra is az arcunkba a hazugságait a százmilliárdokból felépített és működtetett propagandamédiájában. Azonban elárulok egy titkot: nincs már annyi milliárd forint, amiből a végtelenségig szajkózott hazugságcunamit tovább lehetne leplezni. Recseg-ropog az orbáni rendszer. Az ország valutatartalékai elfogytak, annyi nincs már a kasszában, amiből a következő három hónap importját fedezni tudná a kormány. Szemmel látható, hogy az egyre zavarodottabb kormányfő nemcsak a magyar polgárokat hagyta cserben, de az önkormányzatokat is. Beszéljünk kicsit Debrecenről, hiszen ellentétben azzal, amit Rétvári államtitkár épp a mai nap állított a Parlament falai között, ott már iskolákat, egyelőre csak nyolc iskolát vonnak egybe. Ez azt jelenti, hogy négy iskolát fognak bezárni, mivel nem tudja kifizetni és kigazdálkodni a debreceni szakképzőintézet az energiaárakat. Gyakorlatilag mindezek mellett ki lehet húzni a debreceni közösségi közlekedés fogalmából a „közösségi” szót, mivel a buszjáratokat katasztrofális mértékben kellett ritkítani, mert egyszerűen nem tudják megfizetni a DKV-sok az üzemanyag árát, és így mindennek tekinthető ez a közlekedés, csak közösségi közlekedésnek nem. Persze az orbáni infláció, az összeomló rezsirendszer miatt még közel sincs vége az önkormányzati megszorításoknak, amiből Debrecen is kap bőven. Csak még hallgatnak, próbálják titkolni vagy esetleg adagolva beadni a helyi társadalomnak, mi is következik, hogy majd valószínűleg itt is fürdőket és uszodákat fognak bezárni, és a jó ég tudja, még mi minden mást is, esetleg a közvilágítást fogják lekapcsolni vagy annak mértékét drasztikusan csökkenteni. Ráadásul itt van a nagyvárosokra ledobott orbáni atombomba réme is, amely Debrecent is fenyegeti, mégpedig az, hogy a távfűtéses lakások hőenergiáját az önkormányzatoknak 10-15-ször drágábban adják, mint az elmúlt évben. Ennek a költségét majd elvileg az önkormányzatoknak kell kigazdálkodniuk. Azonban aki egy kicsit is jártasabb az önkormányzatok működésében, aki látott már ilyet, az nagyon jól tudja, hogy ezt nem lehet már megtenni, nem lehet tovább sarcolni az önkormányzatokat, hogy ez a vég, az önkormányzatok vége is. A kormány, a gyenge forint, a szétlopott és felújításért sikoltó közművagyon, a pokoli energiaárak mind-mind, egyenként is halálos sebet ütnek az önkormányzatokon, hiszen az amúgy is kivéreztetett, forráshiányos önkormányzatok már egyetlenegy fillér újabb sarcot, terhet sem tudnak elviselni, kigazdálkodni meg a legkevésbé sem. Azt kell mondanom, hogy az elmúlás szaga lengi körül most az országot. Pedig még csak ősz van, az indián nyár, ahogy mondani szokás, mikor még nem kell fűteni, még a távfűtéses lakásokban sem, még nem álltak be a fagyok, még csak közeledik a tél. Az a tél, amely nagyon sok mindenki számára sajnos katasztrófát hozna, hiszen nagyon sokan fagyhatnak meg a fűtetlen, sötét lakásaikban, hiszen képtelenek lesznek kifizetni majd a pokoli magas rezsiszámlákat, amit nagyrészt az Orbán-kormány elhibázott 12 éves gazdaságpolitikájának köszönhetünk. A tél az önkormányzatokat, köztük előbb a nagyvárosokat és sajnos Debrecent is, ki fogja végezni bestiális kegyetlenséggel az Orbán-kurzus miatt. Ki fogja végezni, ha hagyjuk. De nem fogjuk hagyni! Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Hajnal Miklós képviselő úr, a Momentum képviselője: „Csak így tovább, Buda!” címmel.
Köszönöm a szót, tisztelt elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Eredetileg a II. kerületi időközi választás eredményével terveztem volna foglalkozni, most hétfőn reggel azonban olyasmi történt, ami minden politikai csatát és politikai vitát meg kell hogy előzzön. Szeretnék innen is köszönetet mondani annak a több száz szülőnek és diáknak, a fiataloknak, akik reggel 8 és 9 óra között a Közép-Budai Tankerületi Központnál gyülekeztek, hogy szolidaritást vállaljanak a tanárokkal. A budai szülők követeléseit sikerült ma a tankerület vezetőjéhez is eljuttatni. Ezúton szeretném felhívni a figyelmét, hogy várjuk a mihamarabbi, remélhetőleg, megnyugtató és nem fenyegető jellegű válaszát. Itt térnék át arra, hogy mi milyen módon folytatunk párbeszédet, hogyan hallgatunk meg problémákat, és hogyan oldjuk meg azokat. Mert nem kérdés, hogy e tekintetben Buda, leszámítva talán a tankerületet, példát mutat az egész országnak. A legutóbbi II. kerületi választás azt is igazolta, hogy így kell dolgozni helyben. Idén április óta sehol nem volt akkora a részvétel, mint október 2-án Budán, a választópolgárok pedig óriási arányban szavaztak bizalmat közös ellenzéki jelöltünknek, Nagy Eszternek. Persze, Budán valójában nem mi vagyunk ellenzékben, 2019-ben a II. kerületi ellenzéki szövetség győzött és új alapokra helyezte az önkormányzat vezetését. Őrsi Gergely polgármestersége alatt Buda igazi közösségé, mindannyiunk közös otthonává vált. [[15.40]] A II. kerület új úton indult el. Itt odafigyelnek egymásra az emberek, az önkormányzat meghallgatja a problémáinkat, és meg is oldja azokat. Én nagyon büszke vagyok rá, hogy a Hegyvidék mellett ezt a kerületet és ezt a környéket, Bel-Budát is képviselhetem itt az Országgyűlésben. Ott, ahol most a választás volt, csak abban a néhány utcában is több, évtizedek óta meg nem oldott problémát vagy elhúzódó problémát oldott meg ez a közösség már most, az elmúlt néhány évben: biztonságos gyalogátkelő épült a Fillér és a Káplár utca sarkán, a Marczibányi tér átépítésével csökkent a környékre nehezedő forgalmi terhelés, a Margit körútra a „Margit-negyed” programmal újra élet költözött, a közösség erejével pedig nem is olyan régen megújítottuk a Marczibányi téri játszóteret. És akkor egyébként a kerület többi részét vagy a kerület egészét érintő eredményeket még nem is említettem. Csak néhány példát kiemelve: elkezdődött a Kapás utcai rendelő felújítása, csökkentek a helyi nyugdíjasok adóterhei, valamint a II. kerületi intézmények a rezsinövelés ellenére is nyitva tudnak maradni a tél folyamán. Nyilvánvalóan nehéz idők járnak ma Magyarországon, az önkormányzatokra pedig ez különösen is igaz, az elkezdett munkát azonban folytatnunk kell, és ebben immár új önkormányzati képviselőnkre, Nagy Eszterre is számíthatunk és számíthatnak a budaiak. Nagy Eszter és a kerületi szövetség elsöprő győzelme ennek az önkormányzatiságnak a sikerét mutatja. Az októberi győzelem fontos üzenet, azt üzeni ez a választás, hogy nem a pártpolitikai csatározások, hanem csakis a közös munka viheti előre a közösségeinket, a kerületünket és végső soron az országot is. Azt üzeni ez a választás, hogy van igény az itt lakókban a meghallgatásukra, a helyi kezdeményezések felkarolására. Éppen ezért tett a kerület vezetése komoly vállalásokat a jövőre nézve is: például kizárólagos lakossági várakozóhelyeket hozunk létre, felszámoljuk a Fény utcai tahó parkolást, egyébként folytatjuk a piac megújítását is, és visszaszorítjuk a zárás utáni zajongásokat a Lövőház utcában. Biztos vagyok benne, hogy ahogy a korábbi vállalások is teljesültek, úgy ezek is eredményesek lesznek a következő években, munkánk során pedig továbbra is az első és legfontosabb kiindulópont az itt lakók meghallgatása lesz. Én pártszínektől függetlenül köszönöm mindenkinek, aki részt vett ezen az időközi választáson, és kívánok sok sikert a következő évek munkájához innen a parlamentből is a II. kerület önkormányzati vezetésének. Csak így tovább, Buda! Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki sorokból.]]
Köszönöm szépen, Hajnal képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Jakab Péter képviselő úr: „Elég volt!” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Képviselőtársak! Hát, a helyzet finoman szólva is drámai. Mondjuk ki őszintén, hogy fél évvel a választás után ott tartunk, hogy lényegében a magyar állam működésképtelenné vált; ott tartunk, hogy a magyar állam képtelen megfékezni az inflációt, képtelen megfékezni a drágulást, képtelen megfékezni a gázáremelést, hovatovább arra is képtelen, hogy egyáltalán megszervezze a közintézmények fűtését. Ott tartunk, hogy a gyerek 18 fokban kell hogy majd üljön az iskolapadban, de a téli hónapokban a magyar állam még ezt a 18 fokot sem tudja garantálni, ezért azt mondják, hogy menjen haza a gyerek, legyen hosszabb a téli szünet, oldja meg a szülő otthon azt, amit a magyar állam nem tud megoldani az iskolában. Na de akkor mire fel fizetjük ezt a rengeteg adót?! Hát, képviselőtársak, itt a magyar ember adózik a munka után, adózik az élelmiszer után, adózik a benzin után, a rezsi után, cserébe a magyar állam, a kormány, önök arra nem képesek, hogy urambocsá, 20 fokra felfűtsék az iskolát vagy kifizessék a tanárokat? Nem, nem képesek rá. Kell a pénz nemzeti konzultációra, meg kell a pénz Vodafone-ra, meg fel kell újítani Mészáros Lőrinc szállodáit, meg építeni kell a tízmilliárdos Orbán-rezidenciát Hatvanpusztán. A magyar ember szó szerint bele fog pusztulni a számlák fizetésébe, önök meg még ilyenkor is úgy zabálják a közpénzt, mint ha nem lenne holnap. Nem ezt ígérték, képviselőtársak! Nem ezt ígérték! Nem azt ígérték, hogy a 12 forintos áramot majd 70 forintért adják a lakosságnak. Nem azt ígérték, hogy Mészáros Lőrinc kedvéért az egekbe emelik a rendszerhasználati díjat. Nem azt ígérték, hogy ki fogják végezni a katás kisvállalkozásokat, hogy kirúgják a tanárokat, hogy megfojtják anyagilag a magyart. Nem! Önök azt ígérték, hogy marad a rezsicsökkentés. Azt ígérték, hogy támogatni fogják a kisvállalkozókat, hogy rendezik az egészségügyi dolgozók, a tanárok helyzetét, hogy emelni fogják a béreket, a nyugdíjakat. Megszorítás lett belőle, de olyan megszorítás, amilyet még nem látott ez az ország: az infláció lassan meghaladja a 20 százalékot, a kenyér árát 100 százalékkal emelték, a gáz árát 700 százalékkal emelték, a nyugdíjakat meg majd 13 százalékkal fogják emelni, a dolgozók többségének a fizetését pedig egészen pontosan 0, azaz nulla százalékkal emelték. Nem ezt ígérték! Nem ezt ígérték, képviselőtársak, hanem azt ígérték, hogy itt fejlődni fog minden. Most, hogy kiderült az igazság, legalább most legyenek bátrak! Álljanak ki most a magyar emberek elé, és kérdezzék meg őket, akarjáke még önöket, akarjáke még a Fideszt, akarjáke még Orbánt. Akarjáke a megszorítást, a rekordinflációt, a 18 fokos tantermet, akarnake állandóan háborúskodni, vagy most már inkább békét kötnének az Európai Unióval, hogy végre Magyarországon is elindulhasson a valódi válságkezelés? A Nép Pártján Mozgalom új választás kiírását követeli, új választást követelünk, ahol most már a magyar emberek az igazság birtokában mondhatnak véleményt önökről, és ahol a magyar emberek végre megmutathatják, hogy milyen is a valódi összefogás, nem a pártok összefogása, hanem az emberek összefogása. Mert, képviselőtársak, lehet itt jobboldalizni, meg lehet itt baloldalizni, lehet egymás ellen uszítani a magyart, csak, tudják, az a helyzet, hogy a hétszeres gázár meg az ezerforintos kenyér a jobboldalit éppúgy földhöz vágja, mint a baloldalit. Vegyük végre tudomásul, és ezt most már legfőképp az ellenzéki képviselőtársaimnak mondom, hogy amikor egy rezsim ellen harcolunk, akkor nincs jobboldal meg nincs baloldal, nincs konzervatív meg nincs liberális. Akkor, amikor egy rezsim ellen harcolunk, akkor csak két oldal van: vagy a Fidesz pártján állsz, vagy a nép pártján, harmadik út nincs. A parlament oszlassa fel saját magát, és legyen új választás Magyarországon! Maradok a nép pártján. [[Szórványos taps a Momentum soraiban.]]
Köszönöm szépen, Jakab Péter képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselői eskütételre és az esküokmányok aláírására kerül sor. Felkérem Hadházy Ákos képviselő urat, hogy az üléshelyén maradva tegye le esküjét, és felkérem Z. Kárpát Dániel jegyző urat, hogy olvassa elő az eskü szövegét, az ülésteremben tartózkodókat pedig kérem, hogy szokásainknak megfelelően felállva hallgassuk meg azt. [[A teremben lévők felállnak. Dr. Hadházy Ákos az üléshelyén feláll, kezében táblát tart, amelyen a felirat: „STOP PROPAGANDA”. Z. Kárpát Dániel előolvassa az eskü szövegét.]]
Én, Hadházy Ákos fogadom, hogy Magyarországhoz és annak Alaptörvényéhez hű leszek, jogszabályait megtartom és másokkal is megtartatom; országgyűlési képviselői tisztségemet a magyar nemzet javára gyakorolom.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most az esküokmányok aláírására kerül sor. Felkérem Földi László jegyző urat, hogy aláírásra készítse elő az esküokmányokat, Hadházy Ákos képviselő urat pedig, hogy kézjegyével lássa el azokat. [[Megtörténik. Földi László az aláírt esküokmány egyik példányát dr. Hadházy Ákos asztalán hagyja.]] Felkérem Földi László és Z. Kárpát Dániel jegyző urakat, hogy a határozati házszabály 10/A. § (7) bekezdése alapján ellenőrizzék Hadházy Ákos képviselő úr esküokmányának érvényességét. [[Dr. Hadházy Ákos az ülésterem kijárata felé indul, majd visszafordul.]] bekezdése alapján ellenőrizzék Hadházy Ákos képviselő úr esküokmányának érvényességét. (Dr. Hadházy Ákos az ülésterem kijárata felé indul, majd visszafordul.) Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem [[Földi László és Z. Kárpát Dániel bólint.]] hogy a jegyző urak Hadházy Ákos képviselő úr esküokmányát szabályszerűnek találták. [[Taps az ellenzéki sorokban. Dr. Hadházy Ákosnak elsőként Gelencsér Ferenc, majd Tordai Bence és dr. Lukács László György gratulál.]] Képviselő úrnak az Országgyűlés és a magam nevében eredményes munkát, sok sikert kívánok. [[Dr. Hadházy Ákos távozik az ülésteremből.]] Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy az őszi ülésszak következő ülésére várhatóan 2022. október 24-én kerül sor. Megköszönöm munkájukat, jó napot kívánok. Az ülést bezárom.