[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 15. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Szabó Sándor jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Most általános vitákra kerül sor. A pandémiás helyzetre tekintettel kérem, hogy az ülésteremben lehetőség szerint csak a soron következő felszólaló és az azt követő két felszólalásra váró képviselő tartózkodjon. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az állami vagyonnal való fenntartható gazdálkodás megteremtése érdekében egyes vagyongazdálkodást érintő törvények módosításáról, valamint egyéb vagyongazdálkodási rendelkezésekről szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/15995. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Fónagy János nemzeti vagyonnal kapcsolatos parlamenti ügyekért felelős államtitkár úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az állami vagyonnal való fenntartható gazdálkodás megteremtése érdekében egyes vagyongazdálkodást érintő törvények módosításáról, valamint egyéb vagyongazdálkodási rendelkezésekről szóló törvényjavaslat célja az észszerű, célhoz kötött, hatékony és költségtakarékos állami vagyongazdálkodás megteremtése, megerősítése érdekében szükséges törvényi szintű szabályok megalkotása. A módosítás eredményeképp a magyar állam a tulajdonában és a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. tulajdonosijog-gyakorlása alatt álló állami vagyon köre és kezelésének rendszere átalakításra kerül. A fenntartható vagyongazdálkodás megteremtésével az MNV vagyongazdálkodási feladatainak középpontjába a stratégiai állami vagyonkezelés kerül. Tisztelt Ház! Az állami tulajdonban lévő vagyonelemek megőrzésére és gyarapítására vonatkozó alaptörvényi és sarkalatos törvényi szinten rögzített követelmények mellett szükséges kitűzni azokat a célokat és meghatározni azokat az eljárásokat is, amelyek lehetővé teszik a már állami tulajdonban lévő, valamint az újonnan állami tulajdonba kerülő vagyonelemek rendszerezését, szétválasztását, illetve az államivagyon-portfólió hatékony és fenntartható kezelését. A legtöbb esetben a vagyonelemek állami tulajdonba kerülése szándékos, tudatos döntés eredménye. Az ilyen módon beáramló vagyonelemeket stratégiai vagyonnak tekinthetjük, mivel a közérdek indokolja azok tulajdonjogának megszerzését, ágazati stratégiai célok, állami beruházások megvalósítása vagy konkrét közfeladat ellátása érdekében. A vagyonelem állami tulajdonba kerülésének jogcíme ezen esetekben általában adásvétel, csere vagy kisajátítás. A stratégiai vagyonszerzés mellett azonban nagy számban, darabszámát tekintve a fenti három tulajdonszerzési jogcímen való vagyonszerzést sokszorosan meghaladó mennyiségben kerülnek jogszabályi előírások alapján az állam tulajdonába és jelenleg az MNV Zrt. közvetlen kezelésébe olyan vagyonelemek, amelyek megszerzéséhez nem kapcsolódik kifejezett állami szándék, vagyis a tulajdonszerzésben az állam nem is érdekelt. A nem szándékolt tulajdonszerzés jellemzően a szükségképpeni törvényes öröklés és a köztartozás fejében történő átvétel útján bekerülő vagyonelemek a közfeladatok ellátásába nem vonhatók be. Ezen vagyontárgyak piaci módon kevésbé vagy egyáltalában nem hasznosíthatóak, jelentős részük értékesítési úton felvevőpiaccal nem rendelkezik, ezért az ingyenes átadás lehetőségét indokolt biztosítani a helyi önkormányzatok, egyházak, civil szervezetek részére a köz érdekében ellátandó feladataik segítéséhez. 2018-2020 között az állam évente átlagosan 2416 darab ingatlant örökölt 3,5 milliárd forint értékben, 28 495 darab ingóságot mintegy 400 millió forint értékben, valamint 83 darab gazdasági társaságot 140 millió forintos összértékkel. Ezen nagyszámú, de kis értékű vagyonelemek kezelése az állami vagyongazdálkodás folyamatában aránytalanul sok erőforrást köt le. Az önök előtt fekvő javaslat célja az ezeknek a közfeladatoknak az ellátásához nem szükséges, nem alkalmas, kis értékű, piacilag kevésbé hasznosítható vagyonelemekre vonatkozó differenciált szabályrendszer kialakítása. A törvényjavaslat alapján a jövőben a nem szándékolt állami vagyonszerzés útján állami tulajdonba kerülő vagyonelemek nem kerülnek be az MNV Zrt. általános vagyongazdálkodási folyamataiba. A törvényjavaslat ennek érdekében javaslatot tesz a kizárólag nem stratégiai vagyonelemek ideiglenes kezelésével és kivezetésével foglalkozó szervezet, a Maradványvagyon-hasznosító Zrt. főszabály szerinti tulajdonosijog-gyakorlói kijelölésére. A szabályozás célja emellett jelenleg már az MNV által kezelt, stratégiainak nem minősíthető, kisebb értékű és gazdasági értékét tekintve csekély jelentőségű vagyontárgyak átirányítása az MNV Zrt.-től a Maradványvagyon-hasznosító Zrt.-hez. Ehhez szükséges, hogy a stratégiai vagyon kezelését ellátó MNV Zrt. és a kivezetésre szánt vagyont kezelő Maradványvagyon-hasznosító Zrt. között kialakításra kerüljön a vagyonelemek kétirányú átadását biztosító hatékony, az állami vagyonról szóló törvény jelenlegi szabályai által kínált lehetőségekhez képest gyorsabb elektronikus eljárás. A szabályozás kiemelt jelentőségű elemének tekinthető emellett a nem stratégiai vagyon hatékony kivezetése érdekében szükséges gyors és egyszerűsített eljárások jogrendbe illesztése. Mindezekre figyelemmel a törvényjavaslat a fenntartható vagyongazdálkodás megteremtése szándékával módosítja és kiegészíti a nemzeti vagyonról szóló törvényt, és az állami vagyonról szóló törvény szabályait a kivezetésre szánt állami vagyonnak minősített vagyonelemeknek az állami vagyon köréből társadalmilag hasznos módon történő kivezetését elősegítő szabályokkal. A stratégiai állami vagyonkezelés fókuszba állítása érdekében a törvényjavaslat főbb szabályozási elemei közé tartoznak a vagyon minősítésére vonatkozó szabályok, melyek alapján szétválasztható lesz a jövőben, hogy mi minősül stratégiai és mi minősül kivezetésre szánt állami vagyonnak. Hangsúlyozni kell, hogy a kivezetésre szánt állami vagyon az MNV Zrt. közvetlen kezelésében lévő vagyonelemeknek számszerű darabszámát tekintve ugyan nagyobb részét képezi, ugyanakkor a stratégiai, tehát az állami feladatellátáshoz szükséges vagy jövedelemtermelő vagyonhoz képest elenyészően alacsony értéket képvisel. [[9.10]] Tisztelt Ház! A törvényjavaslat a nemzeti vagyonról szóló törvény módosításával a kivezetésre szánt vagyon fogalmának meghatározásával helyezi el az állami tulajdonban és az MNV Zrt. tulajdonosijog-gyakorlása alatt álló, stratégiainak nem minősülő, releváns gazdasági bevételteremtő képességgel nem rendelkező vagyonelemeket a nemzeti vagyon fogalmi körében. A módosító rendelkezések a kivezetésre szánt vagyonelemekkel történő gazdálkodásra vonatkozó speciális alapelvi szabályokat tartalmaznak, így már a törvény preambulumában is megjelenik a célszerű, eredményes és fenntartható vagyongazdálkodás mint követelmény. A törvényjavaslat az új fogalom bevezetésére figyelemmel az üzleti vagyon fogalmát is módosítja. A fentieken túl a kivezetésre szánt állami vagyon hasznosítására, ingyenes tulajdonba adására vonatkozóan jelennek meg új, a vagyon jellegét figyelembe vevő speciális szabályok, például a használatba adás lehetséges időtartama rövidebb időtartamban kerül meghatározásra, továbbá a célhoz kötött hasznosítás, illetve az elidegenítési tilalom korlátja alóli kivételi szabály jelenik meg a kivezetésre szánt állami vagyon ingyenes átruházása vonatkozásában. A törvényjavaslatnak az állami vagyonról szóló törvény módosítására vonatkozó rendelkezései az állami vagyon részét képező új kategória, a kivezetésre szánt állami vagyonelemekkel való gazdálkodás szervezeti és szabályozási alapjait határozzák meg. A szervezeti szabályok közül kiemelendők a Maradványvagyon-hasznosító Zrt. tulajdonosijog-gyakorlói kijelölését, jogállását s működésének keretét megállapító rendelkezések. A kivezetésre szánt állami vagyonnal való gazdálkodásra vonatkozó szabályokat külön fejezetben rögzítjük. A Maradványvagyon-hasznosító Zrt. a kivezetésre szánt állami vagyon típusára, jellegére, fizikai állapotára, valamint a piaci viszonyokra, továbbá a vagyongazdálkodási követelményekre figyelemmel rugalmasan dönthet a vagyontárgy állami tulajdonból való kivezetésének módjáról, betartva az állami vagyonra vonatkozó alapvető garanciális szabályokat. Az értékesítés mellett a Maradványvagyon-hasznosító Zrt. jogosult a kivezetésre szánt állami vagyon tulajdonjogát értékhatárra tekintet nélkül ingyenesen átruházni a helyi önkormányzat, egyház, egyházi jogi személy és karitatív tevékenységet folytató civil szervezet részére, továbbá meghatározott nyilvántartási érték alatt ingyenesen adhatja át speciális esetekben az önmagában, önállóan nem hasznosítható vagyonelemek tulajdonjogát a törvényben meghatározott, az adott vagyonelemmel objektíven vizsgálható módon kapcsolatban álló kedvezményezettek részére. A szabályozás a kivezetésre szánt állami vagyon körébe tartozó gazdasági társaságok működése során az állam átmeneti tulajdonosi helyzetére tekintettel mentesítést ad azok alól a jellemzően többségi állami befolyás alatt álló gazdasági társaságokra vonatkozó kötelezettségek alól ilyen például a köztulajdonban álló gazdasági társaságok belső kontrollrendszerének kialakítása , melyek célja ténylegesen nem egyeztethető össze a kivezetésre szánt vagyoni körbe tartozó vagyonelemek rendeltetésével, és jellemzően jelentős adminisztrációs terhet, magas költséget és többleterőforrás-ráfordítást igényelnek. Tisztelt Képviselőtársaim! A kivezetésre szánt állami vagyon körébe tartozó társasági részesedéseket érintően a törvényjavaslat módosítja továbbá a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló törvényt, a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló törvényt, valamint a hagyatéki eljárásról szóló törvény egyes rendelkezéseit. A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló törvény módosításával lehetővé válik, hogy ha adós gazdálkodó szervezetben a magyar állam szükségképpeni törvényes öröklés útján részesedést örököl, és az állam öröklését követően indul a Cstv. hatálya alá tartozó valamely eljárás az adóssal szemben, akkor az ilyen adós szervezet csődeljárásában vagy felszámolási eljárásának megindításával összefüggésben vagyonfelügyelőként, ideiglenes vagyonfelügyelőként és felszámolóként az állami felszámoló járjon el. Az állami felszámoló közreműködésének előírása állami vagyonvédelmi szempontból és közérdekből indokolt ezekben az esetekben, s az egyéb érdekeltek számára sem jelent hátrányt, hiszen az állami felszámoló működése kapcsán is érvényesülnek a felszámolókra vonatkozó irányadó garanciális szabályok. A cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló törvény módosításával lehetővé válik, hogy a tulajdonosijog-gyakorló a cégbíróság intézkedését kérje, ha az állam társasági részesedést örökölt, és ezzel összefüggésben az állami tulajdonba került részesedés vagy a társaság jövőbeli helyzetének rendezésére a legfőbb szerv összehívását kezdeményezte, de a legfőbb szerv összehívásának kezdeményezése nem történik meg. Amennyiben az állami örökléssel érintett társaság működésképtelen, a cégbíróság törvényességi felügyeleti eljárást indíthat közérdekből. Az állam öröklésére tekintettel indokolt, hogy ilyen eljárásokban felügyelőbiztosként az állami felszámoló kerüljön kijelölésre, úgyszintén indokolt biztosítani, hogy az állami örökléssel érintett társaságok végelszámolójaként a Cstv. szerinti állami felszámoló is eljárhasson. A hagyatéki eljárásról szóló törvény módosításával a törvényjavaslat garanciális szabályokat vezet be az örökléssel érintett gazdasági társaságok működőképességének megőrzése és vagyonának védelme érdekében. Ezek alapján, ha más törvényes örökös hiányában várhatóan az állam örököl társasági részesedést, az érintett társaság esetében ügygondnokként az állam képviseletében eljáró tulajdonosijog-gyakorló lesz kirendelhető, ha ezt maga kezdeményezi, vagy más kérelmére indult biztosítási intézkedés esetén az ügygondnokként történő kirendeléssel egyetért. Az állam nevében eljáró tulajdonosijog-gyakorló szervezet ügygondnokként korlátozott jogkörrel ugyan, de már az örökösi minőség jogerős megállapítása előtt támogatni tudja az érintett társaság működtetését, valamint mint a tagsági jogok várományosa tulajdonosi felügyeletet is gyakorolhatna felette. A törvényjavaslat alapján a közjegyzőnek minden esetben értesítenie kell majd a cégbíróságot, ha az állam a nyilvánosan működő részvénytársaság kivételével gazdasági társaságban bármilyen mértékű társasági részesedést örököl. A törvényjavaslat az elmondottakon túl számos egyéb törvény módosítására is javaslatot tesz annak érdekében, hogy a kivezetésre szánt állami vagyonnal kapcsolatos feladatai ellátása során a Maradványvagyon-hasznosító Zrt.-t az MNV Zrt.-vel azonos jogosítványok illessék meg. [[9.20]] Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt lévő törvényjavaslat az előzőeken túlmenően módosítja a szövetkezeti hitelintézetek integrációjáról szóló törvényt. Tekintettel arra, hogy az integráció működése mára megszilárdult, a törvényjavaslat alapján az integrációs szervezet közgyűlése határozhat úgy, hogy mellőzi azon rendelkezések alkalmazását, amelyek az integrációs szervezet és az integrációs üzleti irányító szervezet részvételét biztosítják az integrációs szervezet tagjának legfőbb szerve, az igazgatóság és a felügyelőbizottság ülésén. A törvényjavaslat önálló rendelkezésben jelöli ki a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaságot az állami tulajdonban és már jelenleg is a társaság birtokában vagy üzemeltetésében álló ingóságok vagyonkezelőjeként. A vagyonkezelői kijelölés mellett a törvényjavaslat speciális jogosítványokkal ruházza fel a társaságot. A közfeladat ellátásához már nem szükséges, a technológiai fejlődés gyorsaságára figyelemmel az ezzel arányosan avuló vagyonelemek tekintetében biztosítja, hogy azokat a társaság önállóan értékesítse, felajánlja karitatív célokra, illetve selejtezze. Az értékesítésből származó bevételeket a társaság kizárólag az állami vagyon gyarapítására, új eszközök beszerzésére fordíthatja. Tisztelt Képviselőtársaim! Mindezek alapján kérem, hogy a T/15995. számú törvényjavaslatot megvitatni, a törvényjavaslatban megfogalmazott szabályozási szándékot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Elnök úr, köszönöm a türelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Szabó Zsolt képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Az előttünk lévő, megvitatásra szánt, az állami vagyon fenntartható gazdálkodásáról szóló T/15995. számú törvénycsomag egy olyan törvény, amellyel régóta készültünk, amelyről régóta gondolkodtunk, és ma itt van a parlament előtt teljesen kidolgozva, részleteire lebontva. Mint ismert, a számvitelről szóló 2000. évi C. törvényben szabályozott úgynevezett költség-haszon érvelés eljárásrendje azt mondja, hogy a vagyongazdálkodásnak mindenképpen azt kell szolgálni, hogy az hosszú távon fenntartható legyen, és eleget tegyen valamennyi olyan elemnek, amely a gazdálkodást, a közfeladat-ellátást a magyar kormánynak és a magyar államnak mindenképpen feladatul rótta. Nagy öröm számomra, hogy MNV Zrt.-vel hasonló feladatellátással egy olyan szervezet jön létre, amely a közgazdálkodáshoz, a közfeladat-ellátáshoz felesleges vagyont gyorsan, hatékonyan tudja értékesíteni. Mit is jelent ez a törvényi szabályozás, amely részleteiben kidolgozva itt található előttünk? Minden elem, amely foglalkozik az állami vagyon kérdéskörével, a nem szükséges vagyonelemek értékesítésével, részleteiben kidolgozva és minden elemében részletesen feldolgozva található, akár a bekerülést nézzük az állami vagyont illetően, azon kör meghatározása, ami felesleges a közgazdálkodáshoz, akár annak a működtetését, akár pedig annak az értékesítését vagy pontosabban: az elhelyezését. Nagyon sok olyan vagyonelem van államtitkár úr említette, hogy milyen kis értékű és milyen nagy tömegű vagyonelem érkezik a magyar államhoz akár öröklés, hagyaték vagy bármilyen végrehajtás, egyéb eljárás következtében , amelynek a kimutatása, fenntartása szinte átláthatatlan feladatot jelent nemcsak az MNV Zrt., hanem bármilyen szervezet életében is. Most ez a jogszabály szabályozza azt, hogy mik ezek a vagyonelemek, és mik kerülnek be az MVH Zrt. vagyonelemei közé. Külön kiemelném a kis értékű ingóságokat, ezek egymillió forint alattiak, vagy azon kis értékű ingatlanokat, amelyeknek a nyilvántartási értéke 25 millió forint alatti. Tudjuk, hogy ezek is főleg az elmúlt időszakban nagyon nagy mennyiségben kerültek az MNV Zrt. nyilvántartási állományába, kezelésébe. Kiemelném továbbá azokat a folyamatokat, amelyek az öröklések következtében még rendezetlenek. Akár a földhivatali nyilvántartásokat, akár a cégnyilvántartásokat áttekintve, nagyon sok lezáratlan ügy található, ahol akár az örökösöknek nem volt igénye, így az államra szállt, akár pedig végrehajtás következtében került a NAV vagy bármelyik hatóság részéről a magyar állam tulajdonába. Ezek a nyilvántartások szinte végtelen energiát és erőforrást kötnek le. Kiemeltem, és azzal kezdtem gondolataimat, hogy mennyire fontos, hogy úgy gazdálkodjunk az állami vagyonnal, ami a költségeket nyomon követve racionális gazdálkodást jelent. A jogszabály egyértelműen megfogalmazza, hogy mi a feladata a Maradványvagyon-hasznosító Zrt.-nek, és egyértelműen leírja, hogy akár a tárolás, akár a szállítás, a kezelés, az értékcsökkenés vagy a fenntartás következtében tönkrement vagy éppen értékében csökkenő vagyont hogyan és mint kell nyomon követni és hogyan kell kezelni. A cél az, hogy azon vagyonelemeket, amelyek feleslegesek ebben a rendszerben, minél előbb értékesíteni lehessen. A jogszabály külön kitér arra vonatkozóan, hogy milyen úton-módon lehet ezeket értékesíteni, az értékbecslési folyamatot pedig, akár belső, akár külső értékbecslő segítségével, ismételten csak teljeskörűen leszabályozza. Szeretném kiemelni azt az elektronikus értékesítési rendszert, amelyet az MNV Zrt. működtet. Ez a jogszabály ezt továbbra is lehetővé teszi, és az MVH Zrt. részére biztosítja annak a lehetőségét, hogy ezeket a vagyonelemeket gyorsított formában minél előbb és minél gyorsabban értékesíteni tudja. Szeretném továbbá azt is kiemelni, hogy az állagmegóvást, az állagromlás kizárását az ebből befolyó bevételekből maga az MVH biztosítani tudja, és megfelelő pénzügyi források állnak így ezáltal rendelkezésére, hogy az a vagyon, amelyet rábíztak, teljes egészében megtalálja az értékét. Az pedig különösen pozitív, hogy nagyon sok helyen, településeken olyan vagyonelemek vannak, amelyeket az önkormányzat a közfeladat ellátásához vagy a működtetéshez szükségesnek tart, és eddig ezeknek az igénylése és átvétele-átadása egy kicsit nehézkes folyamat volt, de most ezzel az új törvényi szabályozással ezt a folyamatot fel tudjuk gyorsítani, és akár egyházak részére, akár karitatív szervezetek részére vagy éppen önkormányzatok részére a hasznosítható ingatlanok átadásra kerülhetnek. A véleményem az, hogy átláthatóvá, áttekinthetővé és kezelhetővé válik az állami vagyonnal való gazdálkodás, elősegíti azt a folyamatot, azt a gyorsítást, ami ahhoz szükséges, hogy minél előbb jó gazda gondosságával a magyar állam a közfeladat-ellátáshoz szükséges vagyon fölött rendelkezzen, és azt a tevékenységét folytassa. A jogszabály kiterjed a környezeti szabályozásra is, hiszen módosul az illetéktörvény, ugyanazokkal a jogokkal látja el az MVH Zrt.-t, amelyek a MNV Zrt.-nek is megvannak, módosul a társaságiadó-törvény, módosul a helyi adókról szóló szabályozás, módosul a csődeljárás, a gépjárműadó, egyszóval minden környezeti jogszabály oly mértékben módosul, ami ezt a folyamatot gyorsítani és elősegíteni fogja. A jogszabály nemcsak ezt a területet érinti, hanem kitér más szakmai területekre is. Utalok itt az NFK-val kapcsolatos, a nemzeti földről, a Nemzeti Földalapról szóló jogszabályi módosításra, ami megint csak a közös tulajdon és a végrehajtás keretei között teszi lehetővé a vagyonelemek gyors kezelését és elszámolását. Mint ismeretes, múlt évben volt a magyar Országgyűlés előtt az a jogszabálycsomag, amely az osztatlan közös tulajdonok megszüntetését segíti elő a Nemzeti Földalap témájában. Itt is gyakran az öröklésekkel, a hagyatékkal, a magyar államra történő vagyonátadásokkal gond van, azok lezárása nagyon hosszú időt vesz igénybe. Ez a jogszabály ezt is felgyorsítja és lehetővé teszi. Nyilvánvaló, hogy az ezt a területet szabályozó tételeknél és paragrafusoknál nem mindenre kiterjedő a jogszabály, ezt nyilvánvalóan a gyakorlat fogja hozni, de én nagymértékben üdvözlöm azt a tényt, hogy foglalkozunk a kérdéssel, és próbáljuk ezt a területet segíteni és előrevinni. Az úgynevezett szövetkezeti hitelintézetekre is szeretnék kitérni. Végére érünk annak az átalakítási folyamatnak, aminek következtében egy teljesen új banki rendszer épült fel és jött létre, már bizonyos szabályok szükségtelenné válnak. Ezen szabályok kivezetését, illetve a szabályok mellett való aktív munkát teszi lehetővé az itt levezetett szabályozás, szintén elősegítve ezt a tevékenységet. [[9.30]] Összességében maga a csomag teljes mértékben biztosítja véleményem szerint az állami vagyonnal való értékesítési folyamatok, feleslegessé vált állami vagyonnal való értékesítési folyamatok gyorsítását, az ebből származó bevételek optimalizálását és az átlátható nyilvántartási rendszer létrejöttét, ami biztosítja azt, hogy viszonylag kis ráfordítással hatékonyan tudjunk együttműködni. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Drámai perceket él meg a Ház ezzel a törvényjavaslattal. Magam előtt látom azokat a képzeletbeli porladó államtitkárokat, akiknek a szavait most bombázza szét a Fidesz-KDNP ezzel a javaslattal, hiszen lényegében azt sugallják nekünk, hogy az állam rossz gazda, minél gyorsabban kivezetni bizonyos vagyonelemeket. Eleve úgy nyújtanak be egy salátatörvényt, hogy a kivezetésre szánt állami vagyon mielőbbi privatizációja érdekében tevékenykednek. Azt mondhatjuk tehát, hogy az anno szerencsére megboldogult spontán privatizáció hangulatvilágát idézve kiszórják más törvényekkel a stratégiai vagyonelemeket, a bukásra készülő kormány kiszervez ezermilliárdos nagyságrendet vélhetően és az ő véleménye szerint saját maga által felügyelt kuratóriumok alá, hogy a bukást követően is legyen mihez hozzáférnie, most pedig hozzányúl a nem stratégiainak tekintett vagyonelemekhez, de olyan elképesztő módon, ahol azért egy fontos alapvetést tisztázzunk. Én a javaslat készítőinek szakmai kompetenciáit egyáltalán nem vitatom. Úgy gondolom, hogy egy szakmailag kiválóan felkészült csapat vetette papírra azt, ami előttünk van, egy szakmailag kiválóan felkészült államtitkár képviseli mindezt, akit szintén engedjen meg egy személyes megjegyzést sajnálok azért, mert ilyen javaslatokat kell védenie, pedig bizonyos elemeivel egészen biztos vagyok benne, hogy nem ért egyet, másokkal nyilván igen. Azt kell hogy mondjam, hogy akik megírták ezt a csomagot, nagyon is jól tudták, hogy mit csinálnak. Nem arról van szó tehát, hogy egyes megfogalmazások esetleg pontatlanságok, tévesztések miatt mentek volna félre. Előttünk van egy olyan csomag, amiben egyszerűen vérfagyasztó megállapítások vannak. Azt is látjuk, hogy az értékesítés és az ingyenes átadás egyenértékű eszközök a megfogalmazás szerint, tehát még arra sem figyelnek, hogy a kisebb értékű vagy stratégiainak nem minősülő vagyonelemekből legalább némi bevételt realizáljon az állam, inkább arra koncentrálnak, hogy minél gyorsabban kerüljön idézem önöket „megtisztításra” ez a portfólió, tehát ezek a vagyonelemek minél gyorsabban, akár ingyenesen, akár elajándékozva kerüljenek át. Önmagában nekem semmiféle kifogásom nincs az ellen, ha egy egyházi intézmény életét megkönnyítő módon valamilyen vagyonelemet használatra megkapnak, de hogy tömegesen és ellenszolgáltatás nélkül szórjanak ki vagyonelemeket teljesen ismeretlen szervezeti háló felé hiszen ezt nem tisztázza a javaslat , az valami egészen elképesztő; még egyszer mondom, a spontán privatizáció látványvilágát és hangulatvilágát idézi. Az is, amikor az jelenik meg a javaslatban, hogy itt igazából az értékbecslés tekintetében belső vagy külső értékbecslő is eljárhat. Nyilván a belső értékbecslő objektivitása erősen megkérdőjelezhető lehet egy ilyen esetben, de ez megint csak személyes megjegyzés. Azt is látom, hogy amikor ilyen kifejezések követik egymást, mint az állami vagyon további felhalmozódásának megakadályozása, ez egyértelműen azt a gondolatvilágot idézi, amely szerint az állam rossz gazda, és meg kell szabadítani az államot ezektől a vagyonelemektől. Én hallottam már ezeket a gondolatokat, és akkor sem tetszettek, a korábbi évtizedekben, amikor ezek visszaköszöntek, mert nem hiszek a teljesen liberalizált piacpárti gondolkodásban, ahol majd a piac mindent megold, és bizony az előterjesztők között is van olyan szakember, akit én nem úgy ismerek, mint aki ezt a gondolatvilágot vallja. De hát itt megjelenik előttünk, hogy nem számít, hogy ingyenesen vagy nem a forgalmi értéken adnak túl a dolgokon, a fő cél, hogy mielőbb megszabaduljon tőle az állam, hiszen beleírják a javaslatba a gyorsaságot; az észszerű állami vagyongazdálkodás feltételeinek biztosítása tekintetében ezek a célok megelőzik az értékarányosság követelményének érvényesítését. Tehát beleírják a javaslatba, hogy értékarányos értékesítés helyett önök a gyorsaságra, a maradék állami vagyonelemek minél gyorsabb kisöprésére törekednek. Egészen elképesztő tehát. Eddig is gondoltunk csúnyákat, de hogy így írásba adták volna őket, azzal nagyon-nagyon ritkán találkozunk. Azt is el kell hogy mondjuk, hogy itt valami egészen elképesztően lefedi az állami és a nemzeti vagyont illető portfóliót Magyarország Kormánya. Először is a nemzeti vagyonleltárt nagyon hosszú ideig nem készítette el. Amikor elkészítette, benne volt a Parlament, de lemaradt a Lánchíd róla, aztán odajutottunk, hogy bár még mindig nem volt kész a vagyonleltár, legalább már megtudhattuk, hogy mennyi az ország nemesfémtartaléka. Ehhez is jó sok év kellett, mire önökből sikerült kicsikarni a választ ezt illetően. Aztán a stratégiai vagyonelemeket elkezdték alapítványokba kiszervezni, megterhelik a magyar emberek és az adófizetők pénztárcáját valami elképesztő módon, és most figyelmet szentelnek a nem stratégiainak tekintett vagyonelemekre is. Azt látjuk tehát, hogy gyakorlatilag a biankó csekkek világát élik, és még egy biankó csekket szeretnének aláíratni velünk, hiszen benne van ebben a szövegben, hogy az Orbán-kormány felhatalmazást kapjon arra, hogy később rendeletben állapítsa meg a kivezetésre szánt állami vagyon minősítésére, átadás-átvételre, tulajdonosi jog gyakorlására, nyilvántartására, s a többi, s a többi, vonatkozó szabályait. Tehát még arra sem veszik a fáradságot, hogy egy készre kimunkált csomagot tegyenek le elénk, majd rendeletben szeretnének megállapítani további részletszabályokat, és még egyszer mondom, egy salátatörvényről kell beszélnünk, és arról kellene döntenünk, ami eleve megnehezíti számunkra azt, hogy egy érzelmektől mentes döntést hozzunk, tehát nyilvánvaló módon nem árulok el titkot azzal, hogy mi nem fogjuk támogatni ezt a csomagot. Még egy témakört meg kell említenem, hiszen állami, nemzeti vagyonról van szó. A kormányzat sietsége érthető abból a szempontból, hogy készül a bukására, viszont van egy másik szempont, ami kevéssé érthető számomra, ez pedig a Nemzeti Eszközkezelő Zrt. felszántása, beszántása. Itt azt látjuk, hogy villámgyorsan igyekeznek itt is dobra verni a meglévő vagyont, bár számomra eleve visszás az, hogy korábbi tulajdonosoktól elvették az ingatlantulajdont, aztán bérlőként lehettek jelen a saját korábbi tulajdonukban, végül pedig most ezeket az értékesíteni nem sikerült ingatlanokat is más úton akarják dobra verni; nagyjából 4600 bérlő maradt, akik még ezen rendszer közelében vannak. Folyhatnak viták arról, hogy közülük hányan vannak hátralékosok, miért hátralékosok, miért nem tudtak eleget tenni a törlesztési kötelezettségüknek, de a Nemzeti Eszközkezelő Zrt.-t, ugye, bezárták, a megmaradt bérlőket, ingatlanjaikat az Antall-kormány által létrehozott Teleki László Alapítvány feladatellátásának támogatására létrehozott TLA veszi át, és azt látjuk, hogy itt a bajba jutott devizahitelesektől felvásárolt lakások gyorsított végkiárusítása, a pénz beszedése lett az a fő prioritás, ami abszolút felülírja azt, hogy ezeket az embereket emberhez méltó módon és hosszú távon el lehessen helyezni Magyarországon, meg lehessen találni az ő helyüket a nemzeten belül, mert nekik is jár álláspontom szerint. Az ő helyzetükre tehát az igaz, hogy nem született korrekt elszámolási törvény, a Fidesz-KDNP aláírt egy paktumot a bankokkal, aláírt egy EBRD-paktumot 2015. február óta ez fent van a kormány honlapján angol nyelven , piaci árfolyamú forintosítást hajtott végre, pedig a horvátoktól kezdve majdnem az összes környező ország képes volt arra, hogy a felvételkori átváltás felé mozduljon el a törvénykezésével. Egy kivétel van ezalól, Magyarország Kormánya. Miután sikerült ily módon kifosztani a devizahiteleseket, a Nemzeti Eszközkezelővel átmeneti levegőt sikerült biztosítania jó pár ezer embernek. Nem azt mondom, hogy ez egy tökéletes megoldás volt, de levegőt biztosított. Most azt látjuk, hogy ez a rendszer megszűnt, a maradék vagyont dobra verik, és nem lehetünk nyugodtak a rendszerben vagy a közelében lévő több ezer ember sorsa felől. Éppen ezért ha nemzeti vagyonról, állami vagyonról beszélünk, én arra kapacitálom a kormányt, hogy ne a felgyorsított privatizációs vágyainak tegyenek eleget, hanem első körben biztosítsa az érintett honfitársaink biztonságát, szavatolja számukra legalább a jólét lehetőségét, hogy újra tudják kezdeni az életüket, és még egyszer mondom, legyen szó stratégiai vagy nem stratégiai vagyonelemekről, jó gazda módjára járjanak el. Állítom, hogy bizonyos stratégiai területeken az állam igenis lehet jó gazdája az említett hálózatoknak, és a nem stratégiai minősítés is sokszor szubjektív érzelmi kérdéskör. Biztos találunk az itt felsoroltak között olyan vagyonelemeket, amelyeket mi egészen biztosan meg akarunk védeni, önök pedig a jelek szerint dobra verni akarnak, kiárusítani, akár feltűnő értékaránytalanság árán is, csak kiszórni a bukásuk előtt minél több vagyont, és kimenteni a stratégiai elemek közül az alapítványokba minél többet, mert valamiért azt hiszik, hogy 2022 után ez így maradhat, de megnyugtatom önöket, nem maradhat így. Köszönöm a figyelmet. [[9.40]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Mélyen sajnálom, hogy Z. Kárpát képviselőtársam félreértette a törvény szövegét, a törvény szándékát és a kormány szándékát. Senki nem mondta, hogy az állam nem lehet jó gazda. Sőt, az elmúlt 11 évben bizonyította be a Fidesz-KDNP-kormány, hogy az állam lehet jó gazda, hiszen a 2010-es állapothoz képest másfélszeresére növeltük az állam vagyonát. Ön is pontosan tudja, hogy ingatlanokban, céges részesedésben, technológiában, gépekben, sok mindenben mekkorát nőtt az állami vagyon 2010 óta. Tisztelt képviselő úr, van különbség, itt spontán meg felgyorsított privatizációról beszél, de tegyünk már különbséget, tisztelt képviselő úr, a két eseménysor között; tehát aközött, hogy Gyurcsány Ferenc az éves másfél milliárdos bevétellel rendelkező Dunaferrt eladja 110 millió forintért, ezt hívják rablóprivatizációnak, és aközött, hogy egy egyházi iskola által használt ingatlant, amely állami tulajdonban van és egyébként hosszú évtizedek óta az az egyházi iskola abban az épületben működik, megkapja a fenntartó szerzetesrend, egyházmegye, egyház. Ne mondja már nekem, tisztelt képviselő úr, hogy ezek az események, ez a két dolog összehasonlítható lenne! 2002 és 2010 között 192, többségében nyereséges állami céget adott el a Gyurcsány-kormány, többségében nyereséges cégeket áron alul. Az volt a rablóprivatizáció, tisztelt képviselő úr, akkor árusították ki a családi ezüstöt mint a magyar állam vagyonát. Már a héten miniszterelnök úr is szóba hozta például a MOL-részvénypakettet, de mondhatnánk a vízműveket, a repteret, nagyon sok mindent fel lehetne itt sorolni, tisztelt képviselő úr, hogy stratégiai, nemzetbiztonsági ágazatokba tartozó állami cégeket hogyan privatizáltak ki haverokhoz, külföldi spekulánsokhoz. Az volt a rablóprivatizáció időszaka. Ezzel szemben, ami ebben a törvényben van, tisztelt képviselőtársaim, egy teljesen más folyamat. Ön is pontosan tudja, de ha nem tudja, akkor most elmondom önnek, hogy rengeteg pénz, energia, humán erőforrás, idő megy el azzal, hogy az egyébként így-úgy a magyar állam tulajdonába került, használaton kívüli, a közfeladatok ellátásához nem szükséges, kis értékű ingatlanokat fenntartsuk. Egy bezárt vonatállomás bakterháza, a különböző megörökölt, örökös nélküli tanyavilágban lévő ingatlanok, korábbi mezőgazdasági raktárhelyiségek vannak az állam tulajdonában, tisztelt képviselő úr. Ezeknek a kezelése, a fenntartása, akár csak az állagmegóvása óriási költsége az államnak, és a Magyar Nemzeti Vagyonkezelőnek óriási erőforrásokat, emberi erőforrásokat is kell megmozgatni azért, hogy ezt a vagyontömeget valamilyen módon kezelje. Azt támadja egyébként, hogy teljesen világosan le van írva a törvényjavaslatban, kik kaphatják meg ezt ingyenesen, mert ön itt folyamatosan ajándékozásról meg ingyenességről beszélt: helyi önkormányzat eddig még az önkormányzatiság nagy szószólói voltak, tisztelt képviselőtársaim , egyházi jogi személy, ami nem egy valamiféle körülhatárolatlan jogi fogalom, tisztelt képviselő úr, az egy teljesen világos definíció, hogy az egyházi jogi személyek hogyan kaphatják meg az ingatlanokat, illetve karitatív tevékenységet végző szervezetek. E kategóriákba tartozó szervezetek azok, akik ingyenesen megkaphatnak ilyen állami tulajdont. Ha bármelyikkel problémája van, tisztelt képviselő úr, hogy az önkormányzatok, az egyházak vagy a karitatív célokat szolgáló szervezetek ne kaphassák meg, nyugodtan mondja, de azt gondolom, hogy az ugyanúgy a közösség szolgálatában marad, hiszen az önkormányzatok is a közösséget szolgálják. Felejtsük már el azt a látásmódot, amit önök itt rendszeresen hangoztatnak, hogy az emberek vannak az önkormányzatokért! Nem, az önkormányzatok vannak az emberekért. Az elmúlt egy évben másról sem szóltak az önök felszólalásai, csak arról, hogy hogyan akarják önök feltőkésíteni az önkormányzatokat, meg még több pénzt adni nekik az emberek kárára. Hát, az emberekért van az önkormányzat, nem pedig fordítva. Az egyházak társadalmi munkáját, tudom, a DK rendszeresen támadja és eltagadja, de az egyházak társadalomépítő, közösségszervező, hitéleti, nevelői, oktatási, egészségügyi, szociális tevékenysége a közösség javára folyik. Az, ahogyan Magyarországon a történelmi egyházak működnek, a társadalomba beágyazott módon, egyébként a társadalom hasznára és egyenként minden állampolgár javára, hasznára történik, és kiváló módon látják el a feladataikat. Vagy akkor a karitatív szervezettel van a probléma, tisztelt képviselőtársaim? Akik a legrászorultabbakat segítik, akik ott vannak a természeti katasztrófáknál, árvizeknél, akik rendszeresen szerveznek gyűjtéseket, akciókat, tűzifával, iskolakezdés támogatásával segítik a rászoruló családokat, most is, a koronavírus-járvány alatti válságban nehéz helyzetbe került családokat segítik meg például, a legtöbbször egyébként ezek is egyházhoz kötődő szervezetek, de nem kizárólagosan. Ott van például a Magyar Vöröskereszt, az ökumenikus szeretetszolgálat, a Máltai Szeretetszolgálat, a Katolikus Karitász, sorolhatnánk azokat a szervezeteket, amelyek Kárpátaljától kezdve a magyar szegényebb vidékeken keresztül sok olyan célban segítik ezt a társadalmat, ezt a nemzetet, és azt gondolom, mindannyiunk közös érdeke, hogy ezt a munkát megerősítve tudják folytatni. Az elmúlt években a karitatív szervezeteknek végre sikerült például raktárbázist építeni, végre sikerült az önkéntes hálózatukat megerősíteni, végre sikerült a Nemzeti Humanitárius Koordinációs Tanácson és a Karitatív Tanácson keresztül elismerni az ő tevékenységüket, amit innen is szeretnék megköszönni, hiszen az elmúlt évben is remekül helytálltak egy nagyon nehéz helyzetben. Azt gondolom, megérdemlik ők, hogy a tevékenységükhöz elengedhetetlen vagy olyan helyen lévő ingatlanokat, ahol ők működnek, megkaphassanak, amire egyébként az államnak nincs szüksége. Itt csak olyan ingatlanokról beszélünk, amelyek az állami közfeladat-ellátáshoz nem szükségesek és egyébként jelenleg csak erőforrásokat emésztenek fel. Össze tetszett keverni, tisztelt képviselő úr, a címzettet. Csak oda, balra kellett volna fordulni, akik a rablóprivatizáció során a családi ezüst jó nagy részét kiárusították. Azóta a Fidesz-KDNP-kormány csak növelte az állami vagyon tömegét, mert jó gazda gondosságát mutatja az is, hogy portfóliótisztítást szeretnénk elvégezni e törvényjavaslat kapcsán, hogy azoknak az ingatlanoknak, amelyek csak viszik a pénzt és közfeladat nem társul hozzájuk, találjunk egy jobb célt, egy olyan célt, ahol az az ingatlan ki tud teljesedni és olyan célt tud szolgálni, ami a társadalom hasznára van és nem parlagon hever, vagy csak viszi az erőforrásokat és a pénzt. Azt gondolom, hogy ez egy helyes irány. Értem, hogy most az az irány, hogy az egyházakat, a karitatív szervezeteket támadni kell, de mégiscsak azt gondolom, mivel teljesen világosan definiálja a törvény, hogy kik kaphatják meg ingyenesen, az önök álaggodalmai, az önök vádjai nem állják ki a valóság próbáját. Itt ugyanis nem arról van szó, hogy esztelenül, mértéktelenül az állami vagyon valahogy máshova kerülne. Itt pontosan arról van szó, hogy több figyelem jusson arra az állami, megnövelt vagyontömegre, ami igényli a figyelmet, amivel foglalkozni kell, amivel törődni kell, amit gyarapítani kell, és ne vegye el a figyelmet az, ami máshol jobb célokat tudna szolgálni vagy ami eddig is csak a pénzt vitte el az államtól, de hasznot soha nem hozott. Ön is biztosan, amikor járja az országot, lát számtalan ilyen épületet, számtalan elhagyatott, sokszor már gazzal benőtt vagy a pusztulás szélén heverő ingatlant, amely egykor jobb sorsra volt érdemes, és egykor fontosabb célokat szolgált, csak a kilencvenes évekbeli privatizáció, aztán a 2004-05-06-os évekbeli privatizáció olyan helyzetbe hozta ezeket a területeket, ezeket az ingatlanokat, hogy mára egy folyamatos állagromlás következik be, és használaton kívül, parlagon hevernek ezek az ingatlanok. Arra kérem önöket, hogy az önkormányzatok, az egyházak és a karitatív szervezetek társadalmi munkáját támogassák például ezzel a törvényjavaslattal is. Ez a törvényjavaslat szerintem hozzájárul ahhoz, hogy az állam még jobb gazda lehessen. Én teljesen egyetértek abban a mondatban, tisztelt képviselőtársam, önnel, hogy igenis vannak területek, ahol az állam tud jó gazda lenni. 2010 előtt volt az a szemlélet, hogy az állam nem tud jó gazda lenni, ki is mondták egyébként szocialista vezetők, hogy az állam nem jó gazda, ezért szabadulni kell mindentől. Csak hát hogy történt ez a szabadulás? Áron alul, haveroknak és igazából úgy, hogy a magyar embereket csak kár érte. A négyesmetró-ügy, M5-ös, M6-os autópálya építése, 2800 milliárd forint kár érte a magyar államot csak annál a két autópálya-építésnél. Itt van az az eseménysorozat, ahol a rablóprivatizáció megkárosította a magyar embereket. Szerencsére azóta az állam a jó gazda gondosságával jár el, gyarapítja a közvagyont, segíti a közvagyon gyarapodását, és egyébként mellette nagyon helyesen támogatja fontos szervezetek, mint az önkormányzatok vagy az egyházak társadalomépítő, közösségszervező munkáját. [[9.50]] Én ebben nem problémát, hanem értéket látok, és azt gondolom, hogy a helyi önkormányzatokat, az egyházakat és a karitatív szervezeteket minden lehetséges módon támogatnunk kell. Ezért a KDNP-frakció is ezzel a törvényjavaslattal is ezt fogja tenni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak, az MSZP-képviselőcsoport vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Mielőtt rátérnék a javaslatra, azért érdekes volt Nacsa Lőrinc felszólalását hallgatni azok után, hogy a héten az állami tulajdonú egyetemeinket hogyan szervezték ki alapítványokba. A javaslat célja az állami vagyonkezelés rendszerének ismételt megreformálása, jelen esetben a cél egy újabb állami vagyonkezelő létrehozása, melynek feladata a kis értékű, ellenben nagyszámú, gyakran nehezen értékesíthető ingóság kezelése, az előterjesztő szavaival élve: a portfólió tisztázása. Ezért létrejön a Maradványvagyon-hasznosító Zárkörűen Működő Részvénytársaság, a TLA Vagyonkezelő és -hasznosító Zrt. átalakulásával. Ez a vagyonkezelő lényegesen egyszerűbb szabályok mentén járhat el a kis értékű vagyonelemek értékesítésekor. Mindez értelemszerűen együtt jár az általános állami vagyonkezelő, a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. átalakulásával is, hiszen ezeket a feladatokat eddig ez a társaság látta el. A javaslat fontos változtatása, hogy az állami vagyonról szóló törvénybe is beemelésre kerül az úgynevezett kivezetésre szánt állami vagyon fogalma. Az MNV ebbe a körbe tartozó vagyonelemek átruházásával, illetve átmeneti jellegű hasznosításával kapcsolatos feladatokat látja el. A kormány szerint nagyobb rugalmasságot, a piaci verseny keretei közötti értékesítés sikertelensége esetén alternatív, a mielőbbi kivezetést támogató megoldásokat kínál, kevesebb adminisztráció és értékesítést korlátozó eljárási szabály mellett. Ilyen vagyon lehet az örökölt vagyon mellett a jármű, illetve amelynek értéke az 1, illetve 25 millió forintot nem haladja meg. Kormánypárti felszólalók és államtitkár úr is elmondta, hogy kis értékű vagyonról beszélünk, de ahogy államtitkár úr is elmondta, ez éves szinten megközelíti a 4 milliárd forintos vagyonelemet. Ha összeadogatjuk, 3,5 milliárd forint ingatlan vagyon, ha jól értettem, 400 millió eszköz- és 140 millió forintos cégvagyonról beszélünk. Tehát kimondhatjuk, ha ezeket a vagyonelemeket összeadjuk, akkor már nem kis értékről beszélünk, hanem éves szinten 4 milliárd forintos vagyon átadására kerül sor. Nagyon érdekes volt államtitkár úr indoklása, mivel többször említette az Alaptörvényre hivatkozva, hogy a kormánynak meg kell védenie az állami vagyont, és gyarapítani kell. Na, a héten azt látjuk, hogy pontosan az ellenkezőjét végzi most el a kormány, folyamatosan kiszervezi a nagy értékű vagyonokat, a mai napon meg hozzálátunk a kis értékű vagyonelemek kiszervezéséhez. A kivezetésre szánt vagyon körébe tartoznak az állam törvényes öröklése vagyis amikor nincs örökös útján megszerzett vagyonelemek, követelések, valamint az államot megillető, köztartozásból eredő követelés fejében átvett vagyonelemek, figyelemmel arra, hogy mindkét esetben nem szándékolt, kényszerű tulajdonszerzés útján jut az állam különféle vagyonelemekhez, illetve bizonyos esetekben pusztán követelésekhez. Ezek jellemzően nem nagy értékű és az állam ahogy azt az előterjesztő minősíti stratégiai feladataihoz nem szükséges vagyonelemek, illetve a követelések érvényesítése, sikere csekély mértékű. Itt már többször elhangzott, hogy a helyi önkormányzatoknak, egyházi jogi személyeknek és karitatív tevékenységet folytató civil szervezeteknek fogja átadni ingyenesen az állam ezeket a kis értékű vagyonelemeket. Itt engedje meg, Nacsa Lőrinc képviselőtársam, hogy hadd mondjam el, hogy az elmúlt tíz évben azért láttuk azokat a folyamatokat, hogy milyen civil szervezeteknek, milyen egyházaknak és milyen önkormányzatoknak nyújtott a kormány támogatást, és eléggé le van szűkítve ez a kör, ha így mondhatjuk, hogy kiknek juttattak ingyenesen az állami vagyonból részesedést. Az állami vagyonkezelés rendszerének ismételt, immáron sokadik átalakítása több kérdést is felvet. A legfontosabb, hogy miért van szükség ehhez az új társaság létrehozására, illetve alakítására. Ezzel megint csak duplázódik a szervezet, ami a működési költségek megemelkedéséhez fog vezetni. Azért 2010-ben a kormányzást úgy vette át az Orbán-kormány, hogy az első bejelentései között az szerepelt, hogy csökkenteni fogják a bürokráciát, és csökkenteni fogják az állami apparátust; az volt az indoklás, hogy azért van kevesebb minisztérium, azért lesz kevesebb képviselő a parlamentben, mivel csökkentik magának az államnak a fenntartását. Ehhez képest mérhetetlen módon megnőtt az államtitkárok száma, a miniszteri megbízottak, a helyettes államtitkárok száma, már lassan nyomon követni nem lehet, hogy mikor kiket neveznek ki, és mondhatjuk azt, hogy többszörösére nőtt az állam fenntartása a 2010 előtti időszakhoz képest. Ezért is mondjuk azt, hogy felesleges egy újabb szervezetet létrehozni. Államtitkár úr nem beszélt arról a nem elhanyagolható módosításról sem, hasonlóan fontos kérdés, hogy Domokos Lászlónak hirtelen miért lesz szüksége egy újabb alelnökre. Jelenleg az Állami Számvevőszéknek egy alelnöke van, a javaslat ezt kettőre kívánja emelni. Domokos 12 éves megbízatása egyébként 2022 nyarán jár le. A kormány vagyonkezelése nem jelentett mást, mint ezermilliárdos közvagyonnak a fideszes politikusokkal, oligarchákkal telepakolt, kuratóriumokkal jellemezhető, magánalapítványokkal való kiszervezése. Itt, engedje meg, képviselőtársam, hogy azt is elmondjuk, hogy mondjuk, a Debreceni Egyetem fenntartására létrehozott alapítványnak több mint 300 ingatlant fognak átadni ingyenesen. A MOL alapítványának több mint 5 százalékos részvénycsomagot fognak a magánalapítvány részére átadni az állami tulajdonból. Több mint százmilliárd forintos részvénycsomagnak az átadásáról beszélünk! Úgyhogy, képviselő úr, nem tudom, hogy nem volt itt ön az elmúlt hetekben a parlamenti vitákban, vagy nem olvasta el az önök által benyújtott törvényeket? Bár itt, engedjék meg, hogy tegyek egy javaslatot, hogy Semjén Zsoltnak adjanak már altatót, hogy tudjon nyugodtan aludni éjszaka, mert azt látjuk, ha nem alszik, akkor rettenetes törvényeket tud éjfél előtt benyújtani a parlament informatikai rendszerében. És lehet, hogy jobb lenne, ha nyugodtan tudna aludni, mert akkor az állampolgároknak sem ártanának annyit. Úgyhogy feltételezem, hogy az elmúlt hetekben képviselő úr nem olvasta el ezeket a törvényeket, és nem is tudja, hogy ezek a törvények miről szólnak, hogy mekkora állami vagyonokat juttatnak ki Fideszhez köthető kuratóriumok, alapítványok tulajdonába. Államtitkár úr, remélem, hogy megmagyarázza, igaz, hogy arra hivatkoznak az Állami Számvevőszék bővítésénél, hogy külföldi példák igazolják, hogy több helyettese is lehet, és erre hivatkozva fogják bővíteni ennek a hivatalnak a létszámát, hogy eddig nem volt erre szükség, a választások előtt egy évvel ezt is módosítjuk. Pontosan az indoklásban azt mondta államtitkár úr is, hogy most került oda a folyamat, hogy rájöttek, meg kell könnyíteni, hogy az éves szinten közel 4 milliárd forintos állami vagyonhoz önkormányzatok, egyházak, egyházi jogi személyek és karitatív civil szervezetek sokkal könnyebben juthassanak hozzá. Én nem tudom, ha eddig nem kapkodtak, elmúlt tíz év, és eddig ez nem volt fontos, akkor miért itt a választások előtt döntünk úgy vagy döntenek önök úgy, hogy újabb évi 4 milliárd forint kiszervezésének a megkönnyítését teszik lehetővé ezzel a törvényjavaslattal. Ha nem látnánk ezt az elmúlt tíz-tizenegy évet, hogy mi zajlott az elmúlt években, akkor még feltételezhetnénk azt, hogy jó szándékkal hozzák létre ezt a törvényt. Értjük magát a célt, értjük azt is, hogy hogyan szeretnék megvalósítani, csak az elmúlt években nem azt láttuk, hogy a jó szándék, és a gondoskodó állam és az állam jó gazda szerepét látnák el, hanem azt látjuk, hogy a nagy értékű állami vagyon kiszervezése után megismétlem önmagam most a kis értékű állami vagyonoknak a gyors kiszervezése zajlik ezzel a törvénymódosítással. [[10.00]] Remélem, államtitkár úr meg fog nyugtatni, hogy nem ez történik. Remélem, hogy választ fogok kapni a kérdéseimre, és így, ilyen körülmények között megfontolandó a Magyar Szocialista Párt részéről, hogy vagy tartózkodunk, vagy nemmel fogunk szavazni. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varju László képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Jó napot kívánok mindenkinek, aki ebben a mai vitában részt vesz, mert bizonyos értelemben mint ahogy itt hallhattuk is ellenzéki képviselőtársaimtól némileg a felocsúdás pillanata is elérkezhet a jobboldali képviselőtársakhoz. Valóban olyan eseményeknek vagyunk tanúi, az ellenzéki oldalon lévő képviselők nyomon követik ezt a történetet, a kormánypárti oldalon ülő képviselőtársaim pedig, úgy tesznek, minthogyha valami egyszeri és olyan alkalom lenne ez, amit nyugodtan lehet támogatni, mert egyébként kis értékű, és igazából nem is kell vele foglalkozni. Hát, azt gondolom, hogy ha belenézünk a szabályok részleteibe, vagy ha azok hiányát látjuk, akkor azért biztos, hogy érdemes ezen egy kicsit elgondolkodni. Mielőtt a törvény véleményezésébe kezdenék, először szeretnék néhány dologra reflektálni, amit államtitkár úr elmondott, hogy mi az, amivel alapvetően nem értünk egyet, vagy mi az, ami mindenképpen kételyeket támaszt az elfogadást illetően. Önmagában az első és fontos kérdés mondom ezt úgy a költségvetési bizottság elnökeként, ahol miniszter asszonyt korábban meghallgattuk , hogy az éves rendes beszámolóknál mindig megkaptuk azt a termelési jelentést, hogy minden szép és minden rendben van, és hogy nyugodtan mehetünk tovább. Évente növekszik az állami vagyon értéke, és amúgy egyébként ennek a nyilvántartását viszonylag nehézkesen sikerült megoldani. De itt most egy újabb átalakításra van szükség, mondta államtitkár úr, mert az elmúlt időszakban szerzett tapasztalatok mondjuk így és nem pedig azok a negatív jelenségek vagy haszonszerzésre való lehetőségteremtés az, ami miatt erre az átalakításra sor kerül. Engedje meg, államtitkár úr, hogy akkor, amikor önmagában a legfontosabb szó az önök számára, kormánypárti képviselők számára a vagyon gyorsított kivitele az állami nyilvántartásból, akkor mindenképpen el kell hogy viseljék önök is, hogy kételyeket ébreszt az, amit önök csinálnak. Ilyen módon, ha melléteszem azt is, hogy a részletszabályokra pedig azt mondták, hogy csak bízzuk a kormányra, akkor a kormány eddigi tevékenysége alapján a kicsinek a megítélése lehet, hogy az önök részéről kicsinek tűnik, de a mi megfogalmazásunkban igenis fontos állami érték, amire figyelni kell. Ráadásul, ha a szabályokat úgy alakítják, hogy oda önök sorolják be, hogy önöknek mit jelent a kicsi, akkor az bizony komoly problémákat és komoly vagyonkimentést jelenthet. Tehát egyszer van ez a gyorsítás és a szabályoknélküliségben egy felhatalmazás biztosítása a törvény által, és ilyen módon megnyugtatni azokat az állami alkalmazottakat vagy vezetőket, cégvezetőket, hogy ők nyugodtan aláírhatják, mert mondhatják, hogy jogszabályi vagy „parancsra tettem” típusú megoldással mennek tovább. Tehát ilyen szempontból azt gondolom, és ha melléteszem azt a folyamatot, hogy önök igazán nagy hetet futnak vagy nagy időszakot élnek, nagy időknek vagyunk itt nagy tanúi, azzal, hogy a miniszter asszony részéről készült egy beszámoló a tevékenységről parlament előtt van , hogy törvénymódosítással vannak itt, hogy egyébként a miniszteri meghallgatásra sor kerül, úgy látom, hogy minden szálat igyekeznek elvarrni, törvényesíteni azt, amit egyébként önök csinálnak; lefedni, hogy egyébként a menekülés közben ne kelljen hátrafelé figyelni önöknek. Nos, ha ezért van szükség az átalakításra, mondom, az én olvasatomban, akkor azt hiszem, hogy mindenképpen kételyeket kell megfogalmazni; még akkor is, ha államtitkár úr arra hivatkozik, hogy sok a feladat és kevés a hozam ezekből a vagyonelemekből. Hát, tessék türelmesebbnek lenni és aprólékosabbnak! Ráadásul, államtitkár úr még arra is mentesítést kért, hogy különböző belső folyamatok ellenőrzését el kelljen látni, hanem akkor áldja-vigye, és hadd menjen tovább! Nem tudom, ez milyen összefüggésben van, az Állami Számvevőszék elnöke mit gondol erről a történetről, mert majd a későbbiekben kitérek arra, hogy éppen az említett szervezetre vonatkozóan, éppen az ilyen belső szabályok vonatkozásában milyen negatív megjegyzéseket tett. És bár gondolom, éppen ennek hatására önök ezt kijavították, de ha törvénnyel mentesítik őket a belső szabályzatoknak a megléte alól, akkor az, azt gondolom, hogy újabb lépés abba az irányba, hogy gyorsan, minél több vagyont juttatni azoknak, akik lojális tulajdonosok lesznek, és akkor ezen a nyomvonalon még megyek is tovább. A takarékszövetkezetekre vonatkozó integrációs szervezet könnyítésére és arra vonatkozóan, amit államtitkár úr mondott, hogy akkor most már eljutott abba az állapotba: tisztelt államtitkár úr, a vidék eljutott abba az állapotba, hogy önök teljesen magukra hagyták őket. Ezeket az embereket megfosztották a közvetlen takarékszövetkezeti lehetőségtől. Önök büszkék lehetnek arra idézőjelbe téve hogy csinálnak maguknak egy nagy bankot, ráadásul azt odaadták a haveroknak. Úgy játszották ki több mint százezer embernek a vagyonát, hogy nekik, érdemi beleszólásuk ebbe nincs, az értékét elvesztette az ő szemszögükből és önök most a magánszemélyek többségi tulajdonlásával igyekeznek hatalmaskodni. Ezt jelenti az, amit ön mondott a takarékszövetkezeti folyamat befejezésére. És ha itt pontot kell tenni az i-re, akkor azzal nézzenek szembe, hogy hány embertől vették el a tulajdonukat, és hány embertől, hány millió embertől vették el azt a lehetőséget, ami egyébként a közvetlen hozzáférésre, a pénzügyek kezelésére vonatkozna. És önök beszélnek még arról, hogy a vidék mennyire fontos. A tegnapi vitákban is hallhattuk, ami a közlekedésre vonatkozott, és most ugyanígy ebben az esetben is pontosan tudjuk, hogy mi történt. És ebben az esetben vagy ilyen értelemben teljesen igaz az az állítás, miszerint, ahogy itt jobboldali képviselőtársam említette, hogy az emberek vannak az önkormányzatokért önök szerint, hát, itt meg is valósítják, hogy az emberekről azt gondolják, hogy majd ők piacot csinálnak önöknek. És majd abból önök ebben a bankban is majd a haszonhúzók oldalán lesznek, merthogy nem tekintenek másként az emberekre, hanem egyszerűen banki megrendelőkre, akik majd átutalást adnak. De, államtitkár úr, mondjuk úgy, hogy álarc előtti vagy feletti csodálkozó szemét is látva, még egy példát szívesen mondok arra, hogy mi az, ami történik. Akkor, amikor itt kormánypárti képviselőtársam hivatkozik arra, ahogy mondtam ő mondta , hogy az emberek vannak az önkormányzatokért, hát, önök azt gondolják, hogy az emberek vannak az államért. Ezt mondta képviselőtársam, és önök így is viselkednek. Lehet, hogy ön megpróbál másként fogalmazni, de a lényeg az, amit én mondok. És most figyeljen, legyen szíves: akkor, amikor önök a dohánykereskedelem formáját átalakították, több mint tízezer ember munkahelyét elvették, majd egyébként azt haveri köröknek megint mondhatnánk, lojális tulajdonosi körnek átjátszották, akkor nem tettek mást, mint az emberektől elvették a lehetőséget, majd fogták és odaadták azoknak, akik önöknek paríroznak. [[10.10]] És ezzel megvalósítják azt, amit önök szoktak hangoztatni, igen, a magyar burzsoázia megteremtése, és ilyen módon kiszolgálni azokat, akik önöket pénzügyileg vagy más formában is támogatják. Önök nem tesznek mást, mint az embereknél lévő piaci lehetőséget odaadják az önök által kedvezményezett köröknek. Na, ez a törvény ehhez járul hozzá, és lehet, hogy nem minden paragrafusa vonatkozik erre, és lehet, hogy van olyan része, ami arról szól, hogy mit kezdjenek, és mit tesznek az állam által megörökölt vagy rá eső vagyonrészekkel, eközben pedig elbújtatják, és benne tartják, és ezt a folyamatot erősítik tovább; lásd most a takarékszövetkezetek vonatkozásában is. És akkor itt nem lehet figyelmen kívül hagyni, és nem lehet nem beszélni arról, hogy önök most próbálnak olyan helyzetet teremteni, mintha egyébként vagyonnövekményről tudnának beszélni. Miközben a vagyont most éppen átjátsszák azoknak a kezébe, itt most már nem üzleti logika szerint, hanem itt a parlamenti patkóban ülő képviselő- és minisztertársaknak a feladatkörébe vagy hatáskörébe talán így pontosabb, hatáskörébe azzal, hogy olyan alapítványokat, kuratóriumokat és kuratóriumokban meglévő fideszes potentátokat helyeznek, akik egyébként ezt elfogadva több száz milliárd forint… De, ugye, ez a lista, amit igyekeztem kigyűjteni bár önök ezt kellő gondossággal igyekeznek összezavarni, hogy ne legyen átlátható, az értéke ne legyen pontos , nincs meg, de közel ezermilliárd forintot játsszanak át ezeknek az alapítványoknak. Én azt gondolom, hogy a legnagyobb bűn e tekintetben az, hogy elmulasztották azt a vitát lefolytatni, miszerint Magyarország felsőoktatási rendszerének módosításra van szüksége és ugye, most ugyanott tartunk, emlékszik államtitkár úr, azzal kezdtük: átalakítás, majd egyébként itt is átalakítás , de erről nincsen társadalmi konszenzus. Miközben az emberek vagyonát használják fel arra a saját célra, hogy azok a vezetők, sorolhatjuk a neveket, nem kell emlegetnem, önök nálam sokkal jobban tudják, hogy kiket ültettek ezekbe a kuratóriumokba milliós fizetésekkel, a következő időszakra őket felkészítik arra, hogy nyugodtan elmehessenek vadászni, ha kell, akár helikopterrel Gödöllőre megérkezni, majd egyébként jó döntéseket hozni, bankvezérekkel közösen. Hát, köszönjük szépen, ez az, amikor azt lehet mondani, igen, a nép, a nemzet, az emberek vagyonát olyan emberek kezébe akarják adni kizárólagosan, ami, azt gondolom, semmiképpen nem támogatható. Ezzel egyetérteni nem lehet, és ilyen alapon akár e törvény mentén is, azt gondolom, hogy önöknek… persze arra kérni, hogy gondolják ezt újra, az olyan lenne, mint a bengáli tigrist arra kérni, hogy ő legyen vegetáriánus. Önök meglátták a vagyont, meg kell szerezni, és egyébként uralkodni kell fölötte; uralkodni azoknak, akik helikoptereznek, urizálnak és az összes karórájukkal bemutatják, hogy ők azok a felsőbbség, ők az a burzsoázia, ők azok, akiket önök most létrehoznak. [[Nacsa Lőrinc felé:]] Igen, képviselő úr, az ön támogatásával! Tetszik, vagy nem tetszik, ez történik, és ezért önök felelősek, mert a lehetőséget önök teremtik meg erre a szituációra. És ebbe beletartozik az is, amikor egyébként a parlament működése és ellenőrző szerepe alól kiszervezik önmagában, nemcsak általában ezt a vagyont, hanem a költségvetésnek egy jelentős részét is. Szóval, összességében véve éppen ezért ellenezzük azt, hogy az ilyen vagyonátruházás megtörténjen. Most arról majd inkább akkor ezek szerint később fogok tudni beszélni, hogy akire átszervezik, ő ugye, az a szervezet, amely azt az informatikai hátteret is biztosítja, amely a választás rendszerének lebonyolításáról szól. Hogy most ebbe a választás előtt miért kell önöknek belekavarni, és hogy miért kell ezt csinálni, ez óhatatlanul felveti azt, hogy mit készítenek ezzel is elő. Azt már láttuk, hogy 2018-ban a választást elcsalták. Összeomlott a rendszer alkalmatlanságból. Önök ezt csinálták. Most egyébként ebben az időszakban nem tudjuk, hogy mit készítenek elő, mert egyébként ehhez a törvényhez sem készült olyan tanulmány, ami annak hatásairól, következményeiről szólna. Megspórolják, és nem akarják ezt ilyen módon bemutatni nekünk, de ezt majd a következőkben folytatom, mert ez a törvény így, ebben a formában elfogadhatatlan. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Csárdi Antal képviselő úrnak, az LMP-képviselőcsoport vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Valószínűleg mindannyian tudják, én hosszú éveket töltöttem munkával a piacon, és bennem felmerült az a félelem, hogy a Parlament épületére majd most ki lehet írni, hogy „Akció! Akciós! Minden eladó és minden akciós”. Hallottam államtitkár úrnak a felvezetőjét is, hallottam kormánypárti képviselőtársaimnak a véleményét is az előttünk fekvő törvényjavaslattal kapcsolatban, de hát szerintem kezdjük az elején. Pontosan ismerjük, tudjuk a Fidesz-KDNP-szövetségnek a vagyongazdálkodási gyakorlatát, stratégiáját, döntéseit, de nem csak állami szinten, önkormányzati szinttől az állami szintig minden szinten szinte minden. Hát, akkor nézzük meg! Önkormányzati szinten megint csak bizonyára mindenki által ismert tény 2010-14 között önkormányzati képviselő, azt követően fővárosi képviselő voltam, és én emlékszem azokra a vagyongazdálkodást érintő Fidesz-KDNP-s döntésekre, aminek eredményeképpen például a IX. kerületben úgy értékesítettek önkormányzati tulajdonú ingatlant, hogy a vételi ár 7,5 millió forint volt. Eladták ezt az ingatlant, majd két napon belül, tehát 48 órán belül ugyanez az ingatlan meg volt hirdetve 32 millió forintért. Ez az önök vagyonkezelése, amiből egyébként nemcsak önkormányzati szinten, hanem állami szinten is láttunk már kiváló példákat. Elég csak a Magyar Nemzeti Bankra és a csatolt részeire gondolni. És ugye, ehhez képest van önöknek egy olyan társadalompolitikájuk, ami azt eredményezte ebben az országban, hogy a társadalom különböző tagjai közötti szakadék soha nem látott mértékűre duzzadt. Mert önök azt csinálták hosszú éveken keresztül következetesen, hogy és én mindig azt mondom, hogy nagyon sokra becsülöm a következetességet, sajnos ez a kivétel, ami erősíti a szabályt, ezt nem tudom sokra becsülni a jómódúaknak többet adtak, a rászorulóktól meg többet vettek el. Ennek lett az eredménye az, hogy a társadalomban egzisztenciális értelemben is nagyon durván kinyílt az olló. És ha megnézzük ezt a törvényjavaslatot, lehet itt szép szavakat, hangzatos kifejezéseket, kommunikációs paneleket mutogatni, mondani, de a helyzet az, hogy ha megvizsgálunk egy ilyen törvényjavaslatot, ami lehetővé teszi a nem stratégiai elemeknek, vagyonelemeknek az értékesítését, elajándékozását mert én az ingyenest nem tudom máshogy megfogalmazni , ott érdemes megnézni, hogy milyen ellenőrzési funkciója marad a magyar Országgyűlésnek. És engedjék meg, hogy felolvassak egy részt a törvényből! [[10.20]] „A (3) bekezdés szerinti ingyenes tulajdonátruházás esetén a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 13. § (4) bekezdés b) pontját nem kell alkalmazni.” Ezt mondja az általunk most tárgyalt törvény az ellenőrzésről. Nézzük meg, hogy a nemzeti vagyonról szóló törvény 13. § (4) bekezdésének a b) pontja, amit nem kell alkalmazni, mit is mond. S akkor ezt is nézem. A nemzeti vagyon tulajdonjogának ingyenes átruházása esetén a tulajdonjogot megszerző félnek, az állam kivételével, eleget kell tennie a következő feltételeknek és itt jön a b) pont: „az átruházott vagyon hasznosításáról évente beszámol a vagyont átadó szervezet felé”. Tehát innentől kezdve senki nem fogja tudni nyomon követni, hogy annak a vagyonnak, amit önök ingyenesen odaadtak egy szervezetnek, és teljesen mindegy, hogy milyen célra, annak mi lesz a sorsa egy, kettő, öt, tíz vagy akár húsz év múlva. És akkor nem beszéltünk azokról a vagyonelemekről, amiket nem ingyen adtak oda valakinek. Amiért én a társadalompolitikájukat felhoztam a vezérszónoki felszólalás elején, az az, hogy ugyanezeket a vagyonelemeket lehetett volna olyan szabályozott körülmények között, erős ellenőrzési rendszer mellett létrehozni, ami egyébként, ahogy Z. Kárpát Dániel is említette, például a lakhatási válságon erősen enyhíthetett volna, és létre lehetett volna hozni egy olyan rendszert, ami a társadalom vagy az ország rászoruló rétegét segítette volna. Sajnos, az a gyakorlat, amit mi tapasztaltunk az elmúlt évek alatt és most már majdnem évtizedről, sőt 11 évről beszélhetünk , azt mutatja, hogy ezt a törvényt nem lehet támogatni, ezt a törvényt nem lehet népszerűsíteni, ennek a törvénynek az elfogadása a magyar társadalom elleni vétek. Azt gondolom, hogy ezzel a legfinomabb megfogalmazással éltem csak. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Gyakorlatilag folytatódik a kiárusítás, aminek az egyik mozgatórugója, hogy már nem érzik olyan biztonságban magukat a ’22-es választást illetően, és azt gondolom, hogy erre minden okuk meg is van. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ez a törvény felháborító. Ezt a törvényt sem az LMP, sem semmilyen jóérzésű képviselő támogatni jó szívvel nem tudja. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most kétperces felszólalások következnek. Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, KDNP-képviselőcsoport.
Köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Bangóné Borbély Ildikónak mondanám, elkerülte a figyelmét, hogy a vagyont az egyetemek kapták. Ha önök az egyetemektől el szeretnék venni a vagyont, akkor álljanak ezzel a választópolgárok elé, mert önök azt üzenik, hogy önök el akarják venni az egyetemektől a vagyont. Azt a vagyont az egyetemek kapták meg. Ha önök nem akarnak a felsőoktatásra áldozni, nyugodtan mondják. Varju képviselő úrnak mondanám, hogy megint félreértette, nyilván szándékosan. Önök itt egy éve azt mondják, hogy az emberek vannak az önkormányzatokért, hogy fizessék be az iparűzési adót. Az önök főpolgármestere kérte azt a vállalkozásoktól, hogy fizessék be az iparűzési adót, mi meg azt mondjuk, hogy az önkormányzat van az emberekért, és ha ott hagytuk az embereknél egy válsághelyzetben a pénzt, ott hagytuk a bajba került vállalkozásoknál, az helyén van, mert nem az emberek vannak az önkormányzatokért, hanem az önkormányzatok vannak az emberekért. Tisztelt Képviselő Úr! Humoros, ön választási csalásról beszélt. Az elmúlt harminc évben egy bizonyított választási csalás történt, amikor 2006-ban az önök által nyilvánosságra hozott költségvetési számok és a valóság között ezermilliárd forint különbség volt. Az volt az elmúlt harminc év legnagyobb választási csalása, amiről bíróság is kimondta, hogy így volt, tisztelt képviselő úr. Ráadásul önről is fölmerült a gyanú, hogy független képviselőknek adott pénzt, hogy visszalépjenek. Tehát az, hogy ön választási csalásról beszél, tisztelt képviselő úr, egészen arcpirító és felháborító. Persze, arra nem tudott mit mondani Varju képviselő úr mert aktív részese volt, hogy is tudott volna mondani valamit , hogy 192, többségében nyereséges állami céget rablóprivatizáltak akkor, és a szemlőhegyi villából urizálásról beszélni különösen megmosolyogtató. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varju László képviselő úrnak, DK-képviselőcsoport, két percre.
Köszönöm szépen, elnök úr. Egyetemek kapják a vagyont, de maguk olyan embereket ültettek oda, akik egyébként a Fidesz barátai, és ilyen értelemben nem reprezentálják a magyar társadalmat, mint ahogy egyébként ugyanezt csinálják a médiahatóságnál és az összes többinél. Önök egy dolgot tesznek: a kizárólagos hatalomra törekvés minden feltételét egyre inkább megvalósítják, és azt akarják elérni, hogy csakis az érvényesülhessen ezeken az egyetemeken, ezeken a kuratóriumokon keresztül, amit önök szeretnének. Éppen ezért elfogadhatatlan az, amit és ahogyan csinálnak, és ez az, amiért mi felszólaltunk ez ellen. Jól hallotta, képviselő úr, igen, azt mondom, hogy önök azt állítják, hogy az emberek vannak önökért. Hiszen, ahogy az előbb elmondtam, önök elvették az emberektől, államosították a trafikrendszert, a dohánykereskedelmet, majd kiosztották, privatizálták, és odaadták olyan embereknek, sőt bebiztosították, hogy olyan magas kártérítést kelljen nekik fizetni, ha bárki hozzá merne nyúlni vagy hozzá akarna nyúlni, ami azt jelenti, hogy létrehoztak egy igen, legnagyobb részben egy teljesen lojális tulajdonosi kört, akik az önök helyi fiókszervezeteiként működnek, és szép csendesen közben további lehetőségeket adtak a piacra nekik azzal, hogy a dohánykereskedelem mellett az italkereskedelem megjelent, és most látjuk, hogy a lottózókat, a szerencsejátékot is abba az irányba viszik. Mit szeretnének még odaprivatizálni, tisztelt képviselő úr? Önök csinálják ezt. Éppen ezért igaz az, amit a miniszterelnökük mondott, ne azt nézzem, hogy mit mond, hanem azt, hogy mit csinálnak. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Szabó Zsolt képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Szeretném Csárdi Antal képviselőtársamnak folytatni a gondolkodását. Ez a törvényjavaslat arról szól, hogy költséghatékonyan, átláthatóan, értékét megtartva kerüljön egy jogszabálycsoport úgy kialakításra, hogy végre megoldást nyújt egy régi feladatra. Ha megengedik, hadd mondjak két gyakorlati tapasztalatot, amit én kiolvasok ebből a törvényjavaslatból. Szeretném minden képviselőtársamnak ajánlani, hogy a 42/A. §-tól a 42/F. paragrafusig olvassa el a jogszabály, hogy szó szerint mik vannak leírva, akár az értékre, a vagyonelemekre, azok kezelésére milyen szabályok vannak, mert néha hallgatva itt a hozzászólásokat, én nem hallom vissza ezeket a gondolatokat, amiket itt hallottunk. Az egyik az ellenőrzés kérdésköre. Benne van a jogszabályban, hogy közadatkikéréssel bármikor bele lehet tekinteni ebbe a feladatba, illetve a másik oldalon a jogállamiság alapját jelentő ÁSZ-vizsgálatok, egyéb felügyeleti vizsgálatok, kormányzati átvizsgálások és bármilyen jellegű témák miniszter asszony beszámol minden időszakban a parlament előtt, illetve a parlament elé terjeszti a beszámolóját , ezek biztosítottak és áttekinthetőek. A másik a vagyongyarapodás kérdésköre. Gondoljunk csak vissza a kilencvenes évek elejére! Még a korábbiakból jövő cégek akkor hajtották végre ugyanezt a vagyonrendezési folyamatot, illetve a már újonnan létrejövő, Magyarországra betelepülő és Magyarországon létrejövő új cégek már eleve a saját vagyonukkal ezeken az elveken gondolkodtak. Gondoljunk végig egy olyan öröklési metodikát, eljárást, ahol, mondjuk, 50-100 kis értékű ingóság kerül kötelezően a magyar állam tulajdonába! Mit kezdjünk vele? Őrizzük? Tároljuk? Tönkremegy. Fizessük a költségeket? A közvagyonból, a közpénzből költünk rá. Lehet, hogy van kiegészítés, ami szükséges ehhez a törvényhez, az a kérésem ellenzéki képviselőtársaimhoz, hogy ezt nyújtsák be, de az biztos, hogy alapjaiban végre egy jó és határozott gondolatot tartalmaz. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Azt mondta Szabó képviselőtársam, hogy költséghatékonyság. Akkor miért kell egy új szervezetet létrehozni? A mostani szervezet ezt miért nem tudja lebonyolítani? Saját maguknak mondanak ellent. Ellenőrzés, tisztelt képviselőtársam, meg közadatigénylés? Komolyan mondom, hát, hol tudunk most akár képviselőként vagy bármilyen jogvédő szervezet kiperelni? [[10.30]] Ki kell perelni az államtól, és amikor kipereljük, akkor is évekbe kerül, mire valamit megtudunk, hogy miért, milyen szerződések, mik vannak a szerződések mögött. Komolyan, képviselő úr, vicces, amit ön mond, hogy ellenőrzés meg költséghatékonyság! A másik meg, én csak remélni tudom, hogy ezeket a vagyonelemeket, kis értékű vagyonelemeket, az 1-25 millió forint érték közötti vagyonelemeket elsősorban, ha arról beszélünk, hogy önkormányzatok, a helyi önkormányzatok fogják megkapni, és preferálják az önkormányzatokat az egyházi szervezetek és a karitatív szervezetekkel szemben, és nem az fog előfordulni… Pontosan ez a baj, tisztelt képviselőtársam, hogy megint kezdődik, hogy majd önök eldöntik, hogy melyik lesz a jó önkormányzat és melyik nem, és ha nem jó az önkormányzat, mondjuk, ellenzéki, akkor majd Fideszhez köthető karitatív szervezeteknek adják oda, vagy az egyházaknak. Most bocsánat! Ha az önkormányzatnak adják oda ezeket az ingatlanokat, akkor mégiscsak az állam tulajdonában marad, mert az önkormányzatok állami pénzen működnek. Érthetetlen számunkra. Ha arra tudnak garanciát adni, hogy azt fogják mondani, preferálják, hogy az önkormányzatok kapják meg ezeket az ingóságokat, akkor az ember elgondolkodik, hogy talán tényleg jó úton haladnak, és nem fognak különbséget tenni, mondom, ellenzéki és kormánypárti önkormányzatok között, mert nem ezt láttuk az elmúlt időszakban, ráadásul 2019 óta meg, mondjuk ki, hogy ez felgyorsult, hogy hogyan büntetik az ellenzéki önkormányzatokat, hogyan állítottak le beruházásokat [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , amiket el kellett volna indítani, mert nem fideszes polgármester került a kerület élére. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Mivel további kétperces felszólalásokra most nincs lehetőség, ezért normál időkeretben történő felszólalásokkal folytatjuk munkánkat. Megadom a szót Varju László képviselő úrnak, DK-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen, elnök úr. Szeretném ott folytatni, ahol a vezérszónoki gondolatkört abbahagytam, és visszatérve az államtitkár úr előterjesztésében megjelent törvénytervezethez, legyen még néhány megjegyzésünk. Tehát én ott hagytam abba, hogy mi ellenezzük az ilyen módon, erre a cégre, a NISZ-re való vagyonátruházást. Ahogy mondtam, itt az állami informatikai eszközök gyorsított avulását elintézni abban a környezetben, ahogy az előbb említettem, a választási adatokat nyilvántartják, hát, tisztelt képviselőtársaim, miért akarnak ilyet támogatni? Azért, hogy ne lehessen semmit ellenőrizni? Azért, hogy eltűnhessen minden onnét? Államtitkár úr, én azt gondolom, hogy választások előtt a parlamenti pártok konszenzusa nélkül ilyet beterjeszteni, azt gondolom, illetlenség. Ez a választási törvény mögött meglévő feltételrendszernek a módosítása. Igaz, hogy önök a választási törvényt is egyoldalúan nyújtották be, és ezért is mondom, egészen más miatt, mint a kormánypárti képviselőtársak mondják, igen, önök választási csalást követtek el 2018-ban is egyébként. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] De ennek a körülményeit, gondolom, előbb-utóbb lesz olyan szervezet, amelynek lesz bátorsága megvizsgálni, hogy mi történt akkor, akár csak a történelmi tanulságok kedvéért. [[Nacsa Lőrinc: Újpesten.]] Nem értünk egyet azzal, hogy az állami vagyon egyszerűsített, ellenőrizetlen magánosításának lehetőségét ilyen módon megteremtik. Nem tartjuk indokoltnak, képviselőtársamhoz itt visszatérve, hogy az Állami Számvevőszék vezetői körét újabb alelnökökkel kellene bővíteni. Ezt a három pontot szerettem volna itt most elöljáróban is rögzíteni. Ahogy mondtam, itt a NISZ működésében, ebben a választási közreműködésben, ha megint még tovább megyünk ebben, akkor megtaláljuk azt a 4iG-t is, amely Mészáros Lőrinchez egészen közel álló cégként nagyon nagy állami megrendeléseknek a tulajdonosa, és ilyen módon önök a választási rendszerhez való túl közeli létüket nem tudják tagadni, ami újabb és újabb kérdéseket vet fel. Nyilvánvaló, hogy a törvényjavaslat a 2022-es országgyűlési választások állami informatikai rendszerének, mondjuk úgy, áttekintésével akarna foglalkozni. Óriási háttér-informatikai rendszer került kiépítésre, továbbá olyan feltételek teremtése, amely lehetővé teszi, ahogy mondtam, a választási csalást, vagy a leleplezés megakadályozását, éppen azzal, hogy adatokat tüntethetnek el. Ezért sem értünk egyet ennek a szervezetnek az ilyeténvaló bevonásával. Az egészen biztos, hogy sérül az állami vagyon biztonsága, a jelenleginél jóval szélesebb körben, egyszerűsített módon lehet az állami vagyonelemeket szelektálni. És ahogy mondtam, mivel önök utólag fogják meghatározni, hogy mi kerül ebbe a körbe, milyen szabályok alapján, akkor innentől kezdve lehet, hogy nemsokára a Mátrai Erőművet fogják elajándékozni. Miután a csikicsukit már lejátszották, a kedvezményezett, lojális tulajdonosi körnek a lehetőséget már biztosították a nagy összegű pénzkivételre, miután ez megtörtént, ezek után pedig az állam nagyvonalúan még vissza is vásárolta, de most aztán nagyon megígérték, hogy biztosan nagyon zöld felújítás kezdődik. Hát, ezt köszönjük szépen. Csak az előtte lévő négy tíz milliárd forinttal, tudják, el kellene számolni, hogy miért volt szükség arra, hogy ezt Mészáros Lőrincnek juttassák, úgy, hogy egyébként eközben még környezetszennyezést is okozott. Tehát éppen ezért az állami vagyon ilyeténvaló kezelése, gyors eladása, visszavásárlása, ha ezt önök ilyen módon oldják meg, hát, ebből a magyar emberek nem kérnek, és nincs erre szükség, és nincs is szükség, hogy ehhez a feltételeket megteremtsék. A bevezetésre javasolt konstrukció egyértelműen azt célozza, hogy az eddiginél könnyebben lehessen az állami tulajdont a magánszférába átirányítani, mindössze a megcélzott vagyonelemeket kell kivezetésre szánt állami vagyonná nyilvánítani abban a szabályrendszerben, abban a keretben, amit még nem ismerünk. Tehát ez az önök elképzelése, és önök ezt szeretnék megteremteni, és ehhez felhatalmazást akarnak kapni, hogy akkor majd, egyébként kormányrendelettel nagyon hozzászoktak az elmúlt egy évben ehhez a rendeleti kormányzáshoz , majd akkor rendeletekkel tudják ezt folytatni. Én azt gondolom, hogy ez ellen egyértelműen tiltakozni kell. Úgyhogy ilyen szempontból a törvény által megnevezett vállalkozásnál, a NISZ-nél, ahogy említettem korábban, az Állami Számvevőszék korábbi ellenőrzése is megállapította, hogy egy csomó pontatlanság volt ott. Miért ezt a szervezetet akarják mindenképpen bevonni? Ezt nem pontosan értem. Az Állami Számvevőszék ellenőrzési jegyzőkönyvéből fogok idézni: „Az Alapító Okiratban meghatározott közszolgáltatási tevékenységek bevételeinek és ráfordításainak elkülönített elszámolása nem volt megfelelő. Az értékesítés nettó árbevétele és az anyagjellegű ráfordítások elszámolása során nem alkalmazták a belső szabályzatban előírt, a könyvelés módjára, valamint az érintett főkönyvi számlákra történő hivatkozást tartalmazó adatlapot. Ennek következtében nem volt megállapítható az alapbizonylaton szereplő összeg felosztásának teljes körűsége.” De még folytathatom, államtitkár úr. Ennek a cégnek akarnak jogokat biztosítani arra... Az önök által vezetett, fideszes elnök által vezetett Állami Számvevőszék jelentésében van ez benne, de még tudom folytatni. És önök ennek a szervezetnek akarnak még különleges felelősséget adni, azzal, hogy a belső szabályzatait ne kelljen elkészíteni, amit éppen az ÁSZ itt kifogásolt, ne kelljen elkészíteni ennek a vagyonértékesítésnek a során. Ön ezt javasolta, illetve erre hivatkozott az expozéjában is, és a törvénytervezetben is ezt javasolják. [[10.40]] A törvénytervezet 11. §-a a bírósági végrehajtásról szól. A végrehajtásra vonatkozóan önök itt dörgedelmeket akarnak megfogalmazni. Hogy ez mennyire nevetséges, arra most egy példával szeretném fölhívni a figyelmüket. Közel négy éve, de lehet, hogy már több, perben állok a felcsúti utánpótlás-nevelő alapítvánnyal. Ahogy képviselő asszony elmondta, közérdekű adatok megszerzésére, illetve biztosítására jogerős, másodfokon megítélt bírósági döntés van. Tisztelt kormánypárti Képviselő Úr! Ön, aki azt állította, hogy csak ki kell kérni, ehhez képest ötödik éve zajlik, hogy az önök miniszterelnökének alapításával létrejött alapítványnál, ahova nagyon jelentős állami bevételt, közpénzt juttattak ezt is bíróság mondja ki , ezeket az adatokat ötödik éve a bírósági döntés ellenére nem hajlandók kiadni. Majd egyébként, itt a bírósági végrehajtásra vonatkozóan mondom, két éve bírósági végrehajtó működik közre, és ennek ellenére az egyébként bíróság által megítélt, közel 20 milliárd forintnyi értékről szóló beszámolóból idáig önök összesen 100 millió forint értékkel sem tudtak elszámolni. Hol van a többi pénz? Ezek szerint nem tudnak vele elszámolni, különösen azzal nem, hogy egyébként célra használták volna fel. Tisztelt kormánypárti Képviselőtársak! Önök, akik itt mindent megtesznek azért, hogy állami eszközöket, állami vagyont juttassanak arra méltó szervezeteknek, eközben pedig magát az átadás körülményeit olyanná teszik, hogy az lényegében ellenőrizhetetlen, ellenőrizetlen, vagy önök nem akarják ellenőrizni egyébként maga a taorendszer ennek a legnagyobb bizonyítéka, hogy nem is akarják ellenőrizni , ilyen körülmények között, miközben tudják, hogy pontosan ilyen a helyzet, beterjesztenek egy salátatörvényt, amely a bírósági végrehajtásról is szól. Eközben pedig tudják, hogy ilyen politikai kiváltságokkal rendelkező személyek vannak az országban, és nem tesznek semmit demokrataként azért, hogy ez a helyzet megváltozzon. Hát, miért nem? Mert önök nem azok, ez az egyszerű helyzet, és önöknek nem fontos az, hogy az emberek érdeke, a közérdek érvényesüljön, hanem ismét ezzel a törvénnyel is olyan magánérdekeket szolgálnak, amivel megpróbálnak vagyonhoz juttatni, bocsánat, vagyonhoz fognak juttatni embereket, szervezeteket, az önökhöz lojális körök szempontjából. Ezek azok az emberek, akikkel önöknek egyébként el kell számolni vagy szembe kell nézni. Tisztelt Képviselő Úr! Piruljon annak az arca, aki támogatja és segíti azt, hogy ezek a fideszes lojális tulajdonosi körök továbbra is itt urizáljanak körülöttünk! Ők azok, akik jachtoznak, helyenként önökkel együtt, ők azok, akiknek lányok, pia, kábítószer ott van a környezetükben, ők azok, akik repülőznek, ők azok, akik helikoptereznek, ők azok, akik a kezükön a 25 millió forintos órákat hordják. Ennek a feltételrendszerét teremtik meg önök, ez az, amit önök csinálnak. Éppen ezért mondhatom azt, hogy önök nem tesznek mást, mint demokratához méltatlanul és éppen ezért nem is azok és egyébként a magyar alkotmányosság, a magyar emberek érdekével szemben, a közérdekkel szemben olyan törvényeket hoznak, legyen az akár az egyetemi alapítványok sorsa, legyen ez a törvény, amelyben úgy tűnik, hogy akár államtitkár úr állításához, ha visszamegyek, hogy le kell hajolni a fillérekért is, mert ez kis összegű, ezt is el kellene rendezni valahogy, juttassuk olyannak, akinek éppen kedvük tartja, és ezt fogják megteremteni ebben a formában. Éppen ezért ennek a törvénynek az elfogadásánál az ellenzék is, én úgy gondolom, ahogy hallottam, ennek alapján az elfogadhatatlan kategóriába sorolta az önök által T/15995. szám alatt az állami vagyonnal való fenntartható gazdálkodás megteremtése érdekében egyes vagyongazdálkodást érintő törvények módosítására vonatkozó előterjesztést. Nem elfogadható, mert ha egyébként ilyen szép címet is találnak ki ehhez, a mögötte lévő hazugság, annak belső rohadtsága árulkodik, és éppen ezért a közérdekre való hivatkozással ezt el kell utasítani, és nem szabad ezt támogatni. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Bangóné Borbély Ildikó és Varga Zoltán tapsol.]]
Tisztelt Országgyűlés! Most megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, aki szintén normál időkeretben kért szót. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Fontos kérdésre világított rá Bangóné képviselő asszony, akkor ezt tegyük helyre, mert erre van értelme válaszolni, Varju képviselő úr felszólalására így kevésbé, mert szomorú, hogy az ellenzék egy olyan költségvetési bizottsági elnököt tudott állítani, aki szerint a Mátrai Erőmű kevesebb mint 25 millió forintot ér, mert itt értékhatár is van a törvényben, tisztelt képviselő úr. Ha közgazdászként ezt gondolja, akkor lehet, hogy a diplomáját vissza kellene adnia, hogyha ennyit ér a Mátrai Erőmű ön szerint. Feladatellátás, tisztelt képviselő asszony, ez a kulcsszó. Szerintem nem lehet szembeállítani, mert ön ezt kéri tőlünk, hogy állítsuk szembe az önkormányzatokat az egyházakkal. Ezt kérdezte, szó szerint ezt kérdezte, hogy „önök az egyházakkal szemben fogjáke a helyi önkormányzatoknak adni az ingatlanokat”. Ezt kérdezte, tisztelt képviselő asszony. Mellett! Feladatellátás: akinek szüksége van a feladat ellátásához, közfeladat, társadalmi feladat ellátásához arra az ingatlanra, önkormányzatnak, egyháznak és karitatív szervezetnek, ott ezt természetesen nem állítjuk szembe, nincs egyik a másik mögött, hanem mindegyik, aki a feladatot ellátja, előnyt élvez. Általában egyébként nincs is verseny ezért, mert abban a területben, abban az ingatlanban, mondjuk, az önkormányzat működteti a bölcsődét vagy az óvodát, vagy éppen egy egyházi óvoda működik, nincs is szembeállítás. Természetes, hogy minden önkormányzat, nincs különbség, hogy ki vezeti, mert az államnak ez a fajta portfóliótisztítása, amiről államtitkár úr beszélt, nyilvánvalóan azok az ingatlanok, amelyek olyan önkormányzatok területén vannak, amelyeket ellenzéki polgármester vezet, természetes, hogy ha kéri, akkor ő is megkaphatja, hát, szükség van a feladat ellátásához. Csak azt kérem öntől, hogy ne állítsuk szembe az egyházakat, a karitatív szervezeteket az önkormányzatokkal. Nem véletlenül kezdődik úgy a felsorolás a törvényben, tisztelt képviselő asszony, hogy első helyen a helyi önkormányzat áll. Nagyon sok helyen nagyon sok fontos feladatot végeznek az önkormányzatok, és egyébként számtalan helyen ezt állami ingatlanban teszik. Mennyivel jobb lenne, hogyha ezt önkormányzati ingatlanban tehetnék meg! Tehát innentől kezdve akkor ön is támogathatja a törvényt, mert az önkormányzatok is, hogyha kérik, meg fogják kapni, és ha a feladatellátáshoz szüksége van az egyháznak vagy a karitatív szervezetnek, akkor ő is természetesen. Természetesen Varju képviselő úr politikai okokból idekever Mátrai Erőművet, mindent. Képviselő úr, egy dolgot tegyünk tisztába! Most akkor az ÁSZ igazat mond, vagy nem mond igazat? Mert én elfogadom a kritikáját, amit fölolvasott itt a NISZ-szel kapcsolatos vizsgálatával. Tehát akkor fogadjuk el azt is, hogy amit a DK-val kapcsolatban mondott. [[Varju László: Nem, nem!]] Mert az nem lehet, hogy az egyik vizsgálatot hitelesnek tekinti, a másikat meg nem. A DK-nál kimondta, hogy átláthatatlanul gazdálkodott a közpénzzel, és számos alkalommal nem mutatta be a gazdálkodásában szereplő adatok mögötti számlákat és teljesítéseket. Hát, akkor ezt is fogadjuk el, tisztelt képviselő úr! Az ne legyen úgy, hogy kiszedünk egy adatot, ami önnek tetszik, a másikra meg azt mondjuk, hogy szemenszedett hazugság, az egyiket szakértők írták, a másikat nem. Teljesen világos, én elfogadom az ön kritikáját az ÁSZ-vizsgálattal, de akkor ön is fogadja el a DK-val szemben támasztott fenntartásait az Állami Számvevőszéknek. Természetesen, nyilvánvalóan az Állami Számvevőszék vizsgálata igaz. Természetesen a 2006-os ezermilliárdos választási csalásra szintén nem válaszolt. Megszoktuk öntől, hogy amikor valamiféle szembesítésre kerül sor, és elhangoznak tények, akkor ön azt elengedi a füle mellett, mint ahogy az újpesti gyanúra sem válaszolt, és ön emleget itt választási csalást. Informatikai cégeket emlegetett itt a tisztelt képviselő úr. Hát, volt egy Welt 2000 Kft., nem tudom, ismerőse önnek a neve nyilván , ami a legnagyobb informatikai csalást követte el az elmúlt 30 év történetében. Olyan szerződést kötött Dobrev Klára a Fejlesztési Ügynökség elnökhelyetteseként, ami a forráskódot is a cég tulajdonában tartotta. Ha az európai uniós pályázatoknál egy karaktert kellett módosítani, újból ugyanazt a céget kellett megbízni, újból ugyanahhoz a céghez kellett fordulni, és egy pici budaörsi cégből milliárdos bevételű cég lett. Majd 2010 után az ügyvezetője hol kapott állást? Hát, az Altusnál, tisztelt képviselő úr. Az egyik legnagyobb informatikai csalás, az EU-s pénzzel való visszaélések, az önök visszaélései ott kezdődtek. [[10.50]] Ott miért nem nyomozott ilyen nagy elánnal az informatikai cégek hátterénél? Hát az Altusnál, Gyurcsány Ferenc házipénztáránál kapott állást az ügyvezető, miután 2010-ben kormányváltás történt! Olyan szerződést kötött vele Dobrev Klára, hogy a forráskódot és az összes adatot, az EU-s pénzek felhasználásáról szóló összes adatot a cég tulajdonában tartja. A teljes európai uniós forrásoknak a pályázatkezelő rendszerét magánosították, privatizálták, nem is privatizálták, helyből odaadták egy magáncégnek, mikor magyar nemzeti érdek, hogy az európai uniós források pályázati adatai, a pályázatkezelő rendszer magyar állami tulajdonban legyen. Önök helyből, első pillanattól kezdve odaadták egy magáncégnek. És ezek után beszél ön informatikai cégekről, meg hogy kinek milyen kötődése van? Ezek után, hogy a házipénztárba került Czeglédy Csaba mellé a Welt 2000 Kft. ügyvezetője, egy bűnöző mellé? Ne vicceljünk már, tisztelt képviselő úr! Ilyenkor persze nagy hangon beszél itt a Mátrai Erőműről. Semmi köze a Mátrai Erőműnek a mostani törvényjavaslathoz, de semmi az égvilágon, csak mivel ki akarja tölteni a felszólalási idejét, és a vádakra és az elhangzott tényekre nem bír válaszolni mert hát természetesen ön is pontosan tudja, hogy ezek megállják, kiállják a valóság próbáját is, pontosan igazak , ezért elkezd olyan dolgokról beszélni, amelyek a törvényjavaslatban semmilyen módon nincsenek jelen. Arról van szó, hogy a kis értékű, jelenleg az államnak egyébként sok pénzébe, költségébe kerülő ingatlanoknak jobb helye van annál, aki egyébként közfeladatot, társadalmi közösségszervező feladatot lát el, helyi önkormányzatnál, egyházaknál és karitatív szervezeteknél. Semmi gond, hogy önök a helyi önkormányzatokat, az egyházakat és a karitatív szervezeteket nem támogatják, mi viszont támogatjuk a helyi önkormányzatokat, támogatjuk az egyházakat és támogatjuk a karitatív szervezeteket, ezért fogjuk megszavazni ezt a törvényt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kétperces felszólalások következnek. Megadom a szót Varju László képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Ugye, ezt a törvényt tekinthetjük akkor most már itt a kormánypárti képviselők hozzászólása után bejelentett vagyonkimentésnek, ami arról szól, hogy a tulajdonképpen általunk meg nem ismerhető szabályok alapján összegyűjtenek valamilyen vagyoncsomagot, azt odaadják ennek a szervezetnek, és törvénynyel felhatalmazzák, hogy osszák ki, akiknek ők jónak látják. Én értem, hogy ők ezt másképp nem vállalták fel, hogy törvényi felhatalmazás nélkül tegyék ezt meg, mert akkor nem tudnak hivatkozni arra, hogy ezt ők megtették, de én azt gondolom, hogy ezzel a megoldással olyat követnek el, amit semmiképpen nem lehet támogatni. Tisztelt Képviselő Úr! Az, amire ön hivatkozik, hogy az önök visszaélése hol kezdődött, én arra el tudom önnek mondani, hogy akkor kezdődött az önök minden európai uniós forrással való visszaélése, amikor az első döntésük arról szólt, hogy a parlamenti képviselők összeférhetetlenségének szabályait megszüntették a pályázati rendszerben. Önök lehetőséget adtak arra, hogy önök, konkrétan az önökhöz közel álló körök a közérdekkel szemben a saját személyes vagyonra vonatkozóan ebből gazdagodhassanak. Önök ezt 2010-ben az első jogszabályok között elfogadták, úgyhogy piruljon annak az arca, tisztelt képviselő úr, aki ezt megszavazta, többek között ön is rajta van ezen a listán , nem foglalkozott ezzel, hogy ennek milyen következménye van, hogy ezt az összeférhetetlenséget megszüntetik. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen, elnök úr, megígérem, hogy ez lesz az utolsó hozzászólásom ehhez a témához. Nacsa képviselő úr, nem óvodák és iskolák átadásáról van szó. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Folyamatosan ezt mondja a hozzászólásában, hogy itt egyházaknak meg önkormányzatoknak ezzel a törvénynyel iskolákat meg óvodákat [[Nacsa Lőrinc: Épületeket!]] adunk át. Hát, most bocsánat, 1 és 25 millió forint közötti értékekről beszélünk. Persze, vannak még olyan kistelepülések, ahol talán még működnek ilyen értékben, bár hozzáteszem, hogy önök egy piaci mosdót sem tudnak 25 millió forint alatt felépíteni [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Folyamatosan ezt mondja a hozzászólásában, hogy itt egyházaknak meg önkormányzatoknak ezzel a törvénynyel iskolákat meg óvodákat (Nacsa Lőrinc: Épületeket!) adunk át. Hát, most bocsánat, 1 és 25 millió forint közötti értékekről beszélünk. Persze, vannak még olyan kistelepülések, ahol talán még működnek ilyen értékben, bár hozzáteszem, hogy önök egy piaci mosdót sem tudnak 25 millió forint alatt felépíteni (Z. Kárpát Dániel közbeszól.), nemhogy egy iskolát vagy óvodát, szóval, azért álljunk meg! 25 millió forint alatt nem iskolák és óvodák átadásáról beszél… (Nacsa Lőrinc közbeszól.) Képviselő úr, én arról beszélek, hogy ön mit mondott itt. És hozzáteszem [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] megint megismétlem önmagam , éves szinten 4 milliárd forintos állami vagyon átadásáról beszélünk, hogyha az államtitkár urat idézem vissza, 360 millió forint épületvagyon, 400 millió forint eszköz és 140 millió forint cégvagyon. Nem olyan elhanyagolható összeg ez a 4 milliárd forint. És hozzáteszem, én csak arra kérnék garanciát, hogy nem fognak különbséget tenni jobboldali vagy baloldali, ellenzéki vagy kormánypárti önkormányzatok között, és úgy, ahogy a képviselő úr mondta, hogyha valamelyik épület, mondjuk, a MÁV területén, amit mondott, bakterházat, ha jól emlékszem, Szabó képviselő úr, akkor az elsőbbséget fog jelenteni a helyi önkormányzatnak, és nem állítottam szembe az egyházzal vagy a civil szervezettel. Én csak arra szeretnék garanciát, hogy nem az fog történni, mint az elmúlt tíz évben, hogy a csókos szervezetek jöhetnek, a csókos önkormányzatok jöhetnek, az összes többit meg nem vesszük figyelembe. Mi csak ilyen kritikákat fogalmaztunk meg, mert állami vagyonról beszélünk, és az állami vagyon nem az öné, képviselő úr, nem az enyém, hanem a magyar embereké. Nem játszhatunk az állami vagyonnal, mintha az önök tulajdona lenne, bár az elmúlt tíz évben ezt láttuk nemcsak az állami vagyonnal, hanem az európai uniós vagyonnal szemben is [[Az elnök csenget.]] és ez ellen tiltakozunk mi. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak…, pardon, Szabó Zsolt képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport. [[Varju László: Akkor most kinek? Z. Kárpát Dániel: Most melyikünknek?]] Szabó Zsolt képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport, amennyiben szólni kíván a képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Nagyon sok érv és ellenérv elhangzik itt, de tényleg még egyszer el szeretném mondani, hogy a törvényben szigorúan le van írva minden elem. Én ajánlom az ellenzéki képviselők figyelmébe a 42/H. §-t, abban konkrétan le van írva, hogy milyen racionális gazdasági érvek vannak amellett, hogy ezt a lépést meg kell tennünk. És utaltam már itt a 90-es évek szép dolgaira is. És még egy nagyon fontos dolog: elsősorban az a cél, hogy értékesítsük ezeket a dolgokat, tehát az állam ebben a jogszabályban azt a célt tűzte ki, hogy értékesítéssel azt az értékcsökkenésből, működtetésből, fenntartásból eredő értékvesztést, azt próbálja meg ellentételezni. És mellette mint lehetőség ott van, hogy ha ez közfeladat-ellátásra van így van leírva , akkor azt ott meg lehet lépni, és lehet önkormányzat, egyház és karitatív szervezet, fel van sorolva. Jogszabály. Én csak arra utaltam, tisztelt Varju képviselő úr, hogy benne van a törvényben, hogy ki lehet kérni ezeket az adatokat. Én nem gondoltam, hogy ekkora darázsfészekbe fogok ezzel belenyúlni. Én csak arra utaltam, hogy a jogszabályban a lehetőség az ellenőrzésre megmaradt be kell tartani. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most következik Z. Kárpát Dániel képviselő úr csak azért, hogy kormánypárt és ellenzék kellő ütemben tudja váltani egymást. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az a problémám a Szabó képviselőtársam által elmondottakkal, hogy a javaslat szövege konkrétan cáfolja azt, amit ön mondott, szó szerint szerepel ugyanis, hogy az értékesítés és az ingyenes átadás egyenértékű eszközök. Tehát az a reláció, az a sorrend, amit most az imént elmondott, sajnos nem érvényesül ebben a javaslatban. De számomra a legirritálóbb mondat mégis az, hogy a gyors kivezetés, kijátszás, eladás, átadás, ajándékozás célja, ezek a célok megelőzik az értékarányosság követelményének érvényesítését. Ez egy olyan sejtetés, amely adott esetben a piaci körülmények között eladható, az állam számára bevételt hozó tranzakciók esetén is kinyitja azt a kaput, hogy itt bizony ingyenes dolgok történjenek 4 milliárdos vagyontömeg esetében ez nem mindegy. Elhangzott itt a közpénzeket illető számos polémia. Én azért kormánypárti képviselőtársaim helyében sokkal visszafogottabb lennék ebben a kérdéskörben egy olyan országban, ahol vezető hírré, breaking news-zá válhat az, hogy Mészáros Lőrinc elveszít egy közbeszerzési tendert, ahol meglepő módon alulmarad; aztán továbbolvassuk a hírt, és azt látjuk, hogy a saját veje verte meg ezt a jóembert egy pályázaton. [[Derültség az ellenzék soraiban.]] Egészen elképesztő, banánköztársaságokra jellemző hírek ezek. Nem szeretném, hogyha a magyar gazdaságot vagy a közpénzek felügyeletét, elköltését ilyen típusú hírek dominálnák, bízom benne, hogy jövőre, egy nemzeti egységkormány felállítását követően nem is ez lesz az irány. [[11.00]] S nemcsak az egyszereplős közbeszerzések visszaszorítására gondolok, mert itt sokszor mondták el kormánypárti képviselőtársaim, hogy szerintük Magyarországon kevesebb lett ebből, mint volt 15 évvel ezelőtt ezt tudnám vitatni , de sokkal inkább zavarnak azok a családi típusú közbeszerzések, ahol lehet, hogy csak két vagy három induló van, de lényegében ugyanaz a kör folytat egy olyan árnyékbokszot egymással, ami több mint átlátszó. Mi ennek a világnak véget akarunk vetni. Köszönöm a figyelmét.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Kettőperces felszólalásra megadom a szót Csárdi Antal képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Szabó képviselőtársam hozzászólásaira szeretnék reagálni, annak is egy elemére. Ezzel kapcsolatban szeretném megkérdezni: képviselőtársam, mikor adott be utoljára közérdekűadat-igénylést bármelyik szervezethez? [[Szabó Zsolt: Melyikhez?]] Szabadon választott. Merthogy a gyakorlat az, hogy mire az ember végigjárja az utat a közérdekűadat-igényléssel, a határidő-hosszabbításokkal, sokszor fél év meg egy év telik el, és nem mondtam sokat ezzel. Tehát azt gondolom, hogy ha ön ezt tartja a hatékony ellenőrzés eszközének, akkor van egy rossz hírem, hogy ez a legkevésbé sem az. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Mivel a frakciók éltek a kétperces felszólalási lehetőségeikkel, ebben a körben további kétperces felszólalásra nem tudok lehetőséget adni. Varga Zoltán képviselő úr jelentkezett. Kérdezem, hogy kíváne még valaki felszólalni. Képviselő úr, egy lehetősége van a házszabály szerint, ha normál időkeretben kér szót. [[Jelzésre:]] Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm a szót. Az a helyzet, hogy azért nyomtam gombot, mert valójában megdöbbentem Nacsa Lőrinc képviselő úron. Arra gondoltam, hogy vagy nem ebben a dimenzióban él, vagy a dakota lóra fordítva ült fel. Mert Nacsa Lőrinc párálló szemekkel beszélt itt az állami vagyonokról. De hát könyörgöm, most éppen ezermilliárdokat sinkófáltak el magánvagyonokba! Örüljön neki különben, hogy ezt az épületet nem a nemzeti gázszerelő építette, mert akkor most magára rogyna ez a kupola. Ezermilliárdokról beszélünk, ember, ezermilliárdokat vittek most ki az állami vagyonból! Miközben ön az állami vagyont félti, aközben a bukástól retteg, és menekítik a pénzt. Egyszer csak arra fogunk felébredni mi, debreceniek ennek apropóján, hogy a Debreceni Egyetem logója nem a megszokott logó lesz, hanem egy bazi nagy gázcsap, mert miután az alapítványokba ezt kimentették, megjelenik majd Mészáros Lőrinc zsebében. Önök arról beszélnek, hogy nem kell itt aggódni, mert a törvényben le van fektetve, hogy itt minden törvényes lesz és jó lesz. A törvényben az is le van fektetve, hogy nem szabad lopni. Sőt, ez a tízparancsolatban is le van fektetve, jelezném. És nézzék meg, hogy hol tartanak. Ott tartunk, hogy rengetegszer lehetett már olvasni különböző aranyos kis történeteket akár a Facebookon is, hogy mit gondolnak az emberek az önök vagyonosodásáról vagy akár Mészáros Lőrincről. Megjelent egy poszt, hogy azért nem mernek menyasszonytáncot hirdetni, hogy eladó a menyasszony, mert mire észbe kap a vőlegény, Mészáros Lőrinc megveszi. Tehát ha valakik, akkor önök nem beszélhetnek tisztességről, nem beszélhetnek állami vagyonról és nem beszélhetnek becsületről. Beszélhetnek ehelyett lopásról, tisztességtelenségről nevezzük akkor lányoknak , lányokról, kokainról és közpénzről. Jó? Hogy ne kurvákat mondjak. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, hogy kíváne válaszolni. [[Dr. Fónagy János: Igen.]] Igen. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Reggel 9-kor azzal indultunk, hogy egy megítélésem szerint szakmai tartalmú törvényjavaslatot terjesztünk elő. Helyette egy élénk, legyünk udvariasak, politikai vita alakult ebből. Elnézést, nem tudtam az utolsó felszólaló kolléga nevét megjegyezni, de ő méltó befejezése volt a ma délelőttnek. Mert azzal nagyon nehéz vitatkozni, hogy egy ellenzéknek, amelynek az a természetes dolga, hogy kritizálja a kormányt, egy ellenzéknek, amelynek az a természetes vágya, hogy kormányra kerüljön, és ennek érdekében a rendelkezésre álló valamennyi demokratikus és parlamenti eszközt igénybe vegye, a legtermészetesebb dolga, hogy kritizálja a kormány előterjesztéseit. Ezt szakmailag természetesen különböző színvonalon teszik meg. Van, aki szakmailag közelebb áll a témához, van, aki messzebb áll. De ezekkel lehet polemizálni, ezekre lehet tisztességes válaszokat adni, ezeken lehet szakmai vitákat folytatni. De egy olyan hipotézissel szemben, vágyálommal szemben, a makkal álmodás parlamenti vitává tétele mellett nagyon nehéz szembeszállni, hogy önök felállítanak egy hipotézist, azt valóságnak fogadják el, és utána végig arról beszélnek, hogy az úgy van, a másik meg mondjon, amit akar, az úgyis úgy van. Szóval, ezzel nagyon nehéz szembeszállni vagy ezzel szemben érveket felhozni. Ugyanakkor a kormánynak természetes kötelezettsége, hogy a parlament és az ország nyilvánosságát felhasználva a saját törvényjavaslatait megindokolja, megvédje, és nem elsősorban önöket, hanem az önök által képviselt embereket meggyőzze arról, hogy a kormány szándéka megfelelő, tiszta, és megfelel azoknak a céloknak, amelyeket a jelenlegi kormány most már több mint tíz évvel ezelőtt a választóinak megígért. S még egy dolog. Itt nagyon sok visszatekintés hangzott el. Van, aki az Unióba való belépéstől származtatja az ősbűnöket, van, aki korábbról. Én ebben sajnos előnyt élvezek önökkel szemben, mert van egy húsz-harminc év fórom. Amikor önök többes számban fogalmaznak mindent, és én vagyok az előterjesztő, akkor kérem, ne hozzanak engem olyan helyzetbe, hogy én a saját életem tapasztalatait legyek kénytelen ellenérvként felhozni, mondjuk, az önök által képviselt eszmék kritizálása vagy az egyébként mindnyájunk szakmai és politikai életében előfordult rossz tapasztalatok alapján. Egyszer sem mondtam itt 22 vagy 23 év alatt, hogy a parlament másik oldalán ülő kollégáim felelősek a család kitelepítéséért, mert tudom, hogy személy szerint nem azok. Ideológiák felelősek érte. Egyszer nem mondtam, hogy felelősek 1956-ért, az akasztott emberekért és mindenért, mert ideológiákról volt szó, és nem az itt ülő emberekről. Kérem, ezért önök se hozzanak fel olyan alapdolgokat, hogy ismerjük önöket, meg mindenki tolvaj, rabló, és így meg úgy privatizál! De ha már felhozzák, akkor kénytelen vagyok hivatkozni rá, mert ezt végigéltem. Kérem, hogy önök erre ne hivatkozzanak, mert csak a rendszerváltást követően, tisztelt képviselőtársaim, hova került a magyar acélipar, hova került a magyar tégla- és cserépipar, hova kerültek a bankok, hova kerültek az erőművek, hova kerültek a szolgáltatók?! Szóval, van mit egymás szemére hánynunk, de ez a mai előterjesztés nem erről szól, ez egy szakmai előterjesztés. S ha már az előterjesztésnél vagyunk, Bangóné képviselő asszonynak szeretném tájékoztatásul mondani, hogy nem Semjén miniszterelnök-helyettes úr volt az előterjesztő, hanem a kormány, ő ezt csak aláírta. S nem az éj leple alatt tudom, hogy ez egy költői kifejezés volt , hanem a házszabály által megállapított határidőben tette mindezt. Ezért mondom, tudom, hogy a hozzászólás hevülete sokakat elragad, de azért maradjunk ott. [[11.10]] Még egy olyan van, ami szinte minden felszólaló képviselőtársamnál előfordult, és meg kell hogy mondjam, én is megkérdeztem, mert amikor először olvastam a tervezetet, én sem tudtam. A Teleki László Alapítvány Vagyonkezelő és -hasznosító Korlátolt Felelősségű Társaságot 1994. május 6-án a Teleki László Alapítvány alapította meg, tehát ez a rövidítés a cégnévből, az alapítvány nevéből ered. Az alapítvány megszűnését követően került a társaság állami tulajdonba 2007. március 30-án, és mint egy kiürült gazdasági társaság volt a vagyonkezelőnél, és valóban, mint kiürült gazdasági társaság volt, hogy ne kelljen új társaságot alapítani, ne kelljen bővíteni mert ez is kritikaként felmerült, hogy a világba bővítjük itt a társaságok számát, nem, itt éppen arról van szó , egy régebbi, kiürült társaságot teszünk alkalmassá, hogy ezeket a megváltozott feladatokat reményeink szerint ellássa. Képviselőtársam, Z. Kárpát Dániel itt említette, ez az örök téma, hogy az állam rossz gazda, nem rossz gazda, és egyáltalában a számokat; ezt azért mondom, mert ezt minden ellenzéki hozzászóló felemlítette. Kérem szépen, hogy mi a sok vagy mi a kevés, az egy régi filozófiai probléma. Elnézést, nem akarok személyeskedni, de ugye, ez egy régi történet, hogy egy szál haj a fejen kevés, a levesben meg sok. Tehát azt, hogy sok vagy kevés, mindig viszonyítani kell. Azt hiszem, a 4 milliárdot említette a képviselő asszony. Kérem szépen, hogy ezt a 18 000 milliárd forint állami vagyonhoz tessék hasonlítani úgy, hogy ez a 4 milliárd, egész pontosan szeretném mondani, 33 ezer vagyontárgyra oszlik meg. Tehát arról beszélünk, hogy ezek valóban kis értékű vagy egyébként valós forgalmi értéket a valóságban nagyon ritkán képviselnek. Igen, valamelyik kis községben van egy telekrész, amely önálló beépítésre alkalmatlan, mert nincs meg a frontszélessége, ott van 8 méter, most gazos, és állandó vita van, hogy ki kaszálja le. Millió ilyen van, megöröklött, mint végső örökösként az állam kezébe került hagyatéki vagyontárgyak, gyakorlatilag ezeknek a kezeléséről, őrzéséről, nyilvántartásáról beszélünk elsősorban. Van, ami állandóan jön be, az öröklés vagy például a költségvetési követelések fejében bejött végrehajtási elemek. Az állam ezeket nem kéri, nem volt erre szándék, de ha tetszik, ha nem, bejön hozzánk. Megint mondom, egy pillanatig nem vitatom az önök kritikusi jogállását és lehetőségeit, de kérem, hogy azért a valóságtól, a tényektől, a számoktól, ha lehet, ne nagyon rugaszkodjunk el. Több képviselő úr említette, hogy ki hisz a piac mindenhatóságában is ki nem. Kérem a tisztelt ellenzéki képviselőtársaimat, hogy ne hivatkozzanak erre, hiszen az elmúlt 10 évből az első 5-6 év parlamenti vitáinak a nagy része másról sem szólt, mint hogy a jelenlegi kormány nem hisz a piac mindenhatóságában, és úgy gondolja, hogy az ellátásbiztonság, a megfizethetőség, a hozzáférhetőség egy olyan állami kötelezettség, amit az állampolgárok, és hozzáteszem egyébként, a gazdálkodó szervezetek számára biztosítani kell. Tehát ez nem piaci feltétel. Van, ami a piacnak a dolga, van, ahol a piacnak kell érvényesülnie, és van, ahol bizony azt hiszem, ezt a nálamnál tanultabb vagy több közgazdasági ismerettel rendelkező kollégák irányított piacgazdaságnak szokták hívni. Hogy új társaság vagy nem új társaság, erre reményeim szerint sikerült válaszolnom. Felmerült itt, és azért mondom, mert Varju képviselő úr külön felszólalást is szánt rá, a NISZ-nek a dolga. Megint nem akarok sajnálatos, hogy mondjam, történeti tapasztalataimra és emlékeimre hivatkozni, hogy itt ki, mikor, mire használta a rendelkezésre álló informatikai rendszert, és ki hogyan próbálta sikerrel vagy sikertelenül befolyásolni az ilyen-olyan választási eredményeket, de azért itt hadd mondjam a jegyzőkönyv kedvéért, hogy 2002-ben is voltak választások, akkor is voltak informatikai rendszerek, és akkor is, hát, vitatható módon használták ezeket. Ezt csak azért mondom, hogy nem jó ezeket így felidézni, mert a jelenlegi előterjesztésnek ezek nem tárgyai és nem céljai. A törvényjavaslat ebben az esetben arról rendelkezik, hogy azok a vagyontárgyak, amelyek jelenleg is a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt., a NISZ birtokában és üzemeltetésében állnak, a NISZ vagyonkezelésébe kerülnek, tehát az érintett vagyonelemek nem kerülnek ki az állami vagyonkörből, nem kerülnek ki az állami felügyeleti körből, csupán a vagyonkezelői feladatok kerülnek a NISZ-hez, aki egyébként most is üzemelteti ezeket a dolgokat, de nekik most minden beszerzéshez, minden értékesítéshez, minden selejtezéshez a tulajdonos engedélyét kell kérni. Úgy gondoljuk, hogy ezt intézzék ők, ugyanúgy megvan a felügyeleti rendszere ezeknek. Végezetül még egyet, csak azért, mert többször előkerült. Kérem szépen, azok az állami szervek, amelyeknek ellenőrzési feladataik vannak, teszik a dolgukat, ellenőriznek, és megállapításaikat egy jegyzőkönyvbe, határozatba foglalják, az érintettek ezt megkapják egy kijavítási határidővel, és amennyiben ezeknek eleget tesznek, akkor ezek a hibák kijavítottnak tekinthetők az Állami Számvevőszéknek ez a dolga. Amióta az Állami Számvevőszék a rendszerváltást követően létrejött, ez az eljárás menete, mindenki teszi a dolgát. Sem a hibák megállapítása, sem azok kijavítása, úgy gondolom, semmilyen messzebb mutató törvényalkotási következtetés levonására nem alkalmas. Ezért elsősorban az elhangzott expozé és azon hozzászólások felelevenítésével, amelyek a szakmai kérdéseket firtatták, kérem képviselőtársaimat, hogy ahol indokoltnak tartják, ott adják be a módosító javaslatokat, és azokkal vagy anélkül, kérem, még egyszer olvassák el a tervezetet, mindezek alapján ismételten gondolják meg, és reményeim szerint, lehetőség szerint azt támogassák, vagy ha azt nem tudják megtenni, itt hallottam egy félmondatot, akkor esetleg tartózkodással jelezzék abbéli szándékukat, hogy a tervezet egy részével egyetértenek, és van, amit nem tudnak benne elfogadni. Úgy érzem, hogy ez egy korrekt, hogy mondjam, frakcióálláspont lehet. Elnök úr, ennek reményében köszönöm meg a türelmét. Köszönöm a lehetőségét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszait. A Házban üdítőleg hatnak már, úgy érzem, az emberi hangok. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására a mai napon 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes otthonteremtési állami feladatok karitatív szervezetek általi átvállalásáról szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/15986. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Fónagy János nemzeti vagyonnal kapcsolatos parlamenti ügyekért felelős államtitkár úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A 2007. és 2008. években indult gazdasági válság következtében a devizahitellel rendelkező ingatlantulajdonosok jelentős hányada devizacsapdába került. [[11.20]] Az akkori kormány nem fordított kellő figyelmet a devizahitelesek kialakult helyzetére, emiatt sokan elvesztették a lakhatásukat biztosító ingatlanjaikat. 2011. május 30-án a kormány által bejelentett otthonvédelmi akcióterv pontjai között szerepelt a szociálisan legrászorultabb hiteladósok lakásának megvásárlása érdekében a Nemzeti Eszközkezelő felállítása. A program indulásától 2019. december 31-éig ingatlanvásárlásra és -beruházásra több mint 143 milliárd forint költségvetési forrás felhasználásával 37 635 darab ingatlant vásárolt meg a Nemzeti Eszközkezelő Zrt., és ezzel mintegy 155 ezer ember menekült meg úgy a többmilliós hiteltartozásától, hogy továbbra is otthonában maradhatott. A Nemzeti Eszközkezelő program segítségével, valamint az elmúlt években a gazdaság teljesítményének növekedésével, a munkaerőpiaci helyzet javulásával a bérlők többségének helyzete stabilizálódott, így újból képessé váltak arra, hogy maguk gondoskodjanak az ingatlanuk teljes körű karbantartásáról, fenntartásáról. A kormány célja, hogy lehetőleg minden család saját otthonban élhessen. Ennek érdekében a 2018. év végén benyújtott és elfogadott törvényjavaslat által lehetővé tette, hogy a NET-program keretében az érintett bérlők rendkívül kedvező visszavásárlási feltételek mellett ismét tulajdonosaivá váljanak korábbi lakásuknak, házuknak. Az intézkedés sikerességét igazolja, hogy közel 29 ezer család nyilatkozott úgy, hogy vissza kívánja vásárolni ingatlanát. A Nemzeti Eszközkezelő programban részt vevő nehéz helyzetben lévő családok hosszú távú mentorálása, segítése terén nagy tapasztalattal rendelkeznek a karitatív szervezetek. Elismerve e szervezetek társadalomért, különösen a nehéz helyzetben lévő családokért végzett szociális szolgáltató tevékenységét, a kormány támogatja a program egyes állami feladatainak a Máltai Református Közösségi Lakásalap NKft. által történő átvállalását. Az egyes otthonteremtési állami feladatok karitatív szervezetek általi átvállalásáról szóló törvényjavaslat célja, hogy az eszközkezelő-programban részt vevő bérlők mentorálása, a részletvevők fennálló követeléseinek állami kezelése, a továbbra is nehézségekkel küzdő bérlők és részletfizetők problémája a helyi igény- és problémakezelést hatékonyan megvalósító szervezetrendszerhez kerüljön, amely az érintettel kapcsolatos szociális feladatokat is el tudja látni. A feladatok átvállalására 2022. január 1-jétől kerülhet sor közszolgáltatási szerződés keretében. Az MR Közösségi Lakásalap által ellátandó feladatok egyrészt a szociális lakásgazdálkodás megvalósítása és fenntartása, az ingatlanok bérleti jogviszonyaiból fakadó feladatok ellátása, továbbá a Nemzeti Eszközkezelő programban részt vevő bérlőkért végzett szociális, segítő szolgáltató tevékenység. Másrészt feladata a Nemzeti Eszközkezelő program részletvételi konstrukciójának lebonyolítói, követeléskezelő feladatainak ellátása, valamint részletvevőkért végzett szociális, segítő, szolgáltató, mentori tevékenység. A törvényjavaslat elfogadása esetén a 2022. január 1. napján a magyar állam tulajdonában és a Teleki László Alapítvány Vagyonkezelő és Hasznosító Korlátolt Felelősségű Társaság vagyonkezelésében lévő lakhatási célú ingatlanok az MR Közösségi Lakásalap NKft.-nek a fennálló lakásbérleti jogviszonyokkal terhelten, a fennálló lakásbérleti jogviszonyból eredő jogosultságok és kötelezettségek átszállásával ingyenesen tulajdonba adhatók. Az ingyenes tulajdonszerzés feltételei jelen törvényjavaslatban kerülnek meghatározásra, továbbá az Országgyűlés felhatalmazza a kormányt, hogy nyilvános határozatban sorolja fel az érintett ingatlanokat. Az ingatlan vagyonon a közösségi lakásalap szociális lakásgazdálkodást valósít meg, és tart fenn, ellátja az ingatlanok bérleti jogviszonyából fakadó feladatokat, továbbá mint ahogy előbb említettem a Nemzeti Eszközkezelő programban részt vevő bérlőkért szociális, segítő szolgáltató tevékenységet végez. Tisztelt Országgyűlés! Mindezek alapján kérem, hogy a T/15286. számú törvényjavaslatot megvitatni, a törvényjavaslatban megfogalmazott szabályozási szándékot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm figyelmüket. Elnök úr, köszönöm a türelmét.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Szabó Zsolt képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Az előttünk lévő törvényjavaslat ismételten egy régi tartozás, egy régi rendszer lezárását jelenti, ami úgy gondolom jó megoldást jelent a feladat ellátására. Az otthonteremtési állami feladatok karitatív szervezetek részére történő átadása egy olyan folyamat, amelyet még 2010-ben kezdtünk meg. Aki akkor itt volt a magyar Országgyűlésben, nagyon jól tudja, hogy hány alkalommal, milyen nagyságrendben tárgyaltunk, beszéltünk olyan jogszabályokat, amelyek a hitelesek, devizahitelesek, problémával küszködő családok megsegítését támogatták. Akkor még tízezres volt a támogatott, megsegített családok száma, amire szükség volt, és a vagyon, ami érintve volt, itt tízmilliárdos vagyonokról és tartozásokról tudtunk beszélni. Mára, hála az égnek, az áldásos tevékenység következtében ez mintegy 27 ezer családot érint, amire ez a törvényjavaslat megoldást jelent, és reméljük, hogy hosszú távon működőképes lesz. Ez a 27 ezer család szociálisan nagyon rossz helyzetben van. Mindenképpen szükség van arra, hogy olyan megoldást találjunk, amely hosszú távon működőképes. Nos, mi van a dolog hátterében? Ha az ember Magyarország egyes területeit járja, ahol nagyon nagy mértékben vettek fel az emberek saját ingatlanjukra különböző tartozásokat, gyakran találkozik mind a mai napig olyan családokkal, akik elmondják a napi problémáikat, és akikkel lehet beszélni. Ilyen például a Tarna menti települések sora, ahol felteszem gyakran azt a kérdést polgármestereknek településvezetőknek, hogy ha lehetőséged lenne, hogy átvedd ezeket az ingatlanokat, vajon átvennéde, vane olyan jelentkező akár a közfeladat-ellátás területén, akár piaci alapon, akik ebben részt vesznek. Nos, az elmúlt időszakban az önkormányzatok esetében inkább az az irány, tendencia volt tapasztalható, hogy a szociális ellátású lakások, a szociális fenntartású lakások helyett inkább más módon gondoskodnak, akár lakhatási támogatással, letelepedési támogatással ezeknek a családoknak. Ez a 27 ezer család nem kevés ember, akinek a problémáját meg kell oldani. A máltai tevékenységét mindannyian ismerjük, hiszen gyakran találkozunk velük különböző szolgáltatásokat illetően, akár problémás településeken, mint Tarnabod, ahol minden feladatot ellátnak, de más közszolgáltatás területén is. Úgy gondolom, ők garancia arra, hogy ez a rendszer, ez a törvényjavaslat egy működőképes, jó törvényjavaslat lesz. A magam részéről hálás vagyok, hogy ők vállalják ezt a feladatot, és ezt el fogják látni. Nos, mit is jelent ez konkrétan? Államtitkár úr már elmondta, felsorolta, hogy milyen feladatokkal jár ez együtt. A lényeg az, hogy nem változnak a feltételek. Két éven keresztül ugyanolyan vagy jobb feltételekkel tudják ezt a szolgáltatást végezni. Én tudom, hogy a máltainak ezen kívül vannak olyan feladatellátási gondolatai, amelyekkel javítani fogja ezt a helyzetet, sőt új lakásrendszereket, új lakásokat is teremt az arra rászorulóknak. Ez a jogszabály garancia azoknak, akik a visszavásárlás mellett döntöttek, hogy azt a folyamatot végig tudják vinni, illetőleg garancia azoknak, akik bérleti díj ellenében használni szeretnék az ingatlanjaikat. [[11.30]] Szociálisan mindenképpen egy erős védőhálót jelent számukra a jövőt illetően. A másik pedig, hogy az eszközkezelő-programban korábban részt vett, valamilyen konstrukcióba beleegyezett és ennek a fenntartását igénylő családoknak hosszú távú garanciát nyújt, ami a jövő érdekében mindenképpen fontos, hogy meglegyen. A lényeg, hogy olyan feltételeket és paramétereket teremtsünk a számukra, amivel ezeket tudják biztosítani. Természetesen az is fontos számomra, hogy nonprofit jellegű a tevékenység, ami befolyik bevételként, az az ingatlanok, ingóságok, a fenntartás, a szociális ellátás biztosítására kell hogy szolgáljon. Azonban ez az összeg kevés. Ennek a kiegészítésére, miután közfeladat-ellátásról beszélünk, olyan szociális, pénzügyi eszközöket tudnak igénybe venni, amivel ez a nonprofit szervezet hosszú távon fenn tudja tartani ezt a rendszert. Még egyszer: nagyon fontosnak tartom, hogy a fejlesztésekre kell fordítani az itt lévő összegeket, illetve a hátrányosan élő családok esetében biztosítani tudjuk számukra, hogy változatlan feltételekkel és paraméterekkel menjünk tovább. Tizenkét év telt el az első jogszabály óta. Ez is egy olyan jogszabály a többihez hasonlóan, ami garantálja és biztosítja ennek a problémának a jó, használható és operatív megoldását. 2022. január 1-jétől egy olyan új rendszert tudunk életbe léptetni, amely biztosítja ezen hátrányos, rossz helyzetben lévő településeken élő olyan családok lakhatását, akiknek ez eddig nem volt biztosított, és nem tudták garantálni vagy nem tudták megvalósítani. Én üdvözlöm és örömmel köszöntöm a jogszabályt, bízom benne, hogy a tisztelt Ház is azt a pozitív gondolkodásmódot látja, ami a megoldást jelenti ezen családoknak. Kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a jogszabály elfogadását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Előre megkérem azokat a képviselőtársaimat, akikkel bár külön szekértáborokban, de 2010 óta mégiscsak egy intézményben dolgozunk, hogy ne vegyék személyeskedésnek azt, amit elmondok a következőkben. Ez egy rendszernek szól, egy álláspontom szerint velejéig rothadt és kegyetlen rendszernek, és ezt a devizahitel-károsultak ügye elképesztő módon, egyfajta állatorvosi lóként demonstrálja. A felvezetőben 2010-től datálják a történet elejét, visszautalva az általam amúgy nem körülrajongott azelőtti kormányra, ami a devizahitelezés kérdését illeti, viszont a folyamatábra legelejét kifelejtették. 2001, képviselőtársaim. Gondoljunk vissza, hogy 2001-ben ki volt kormányon, és gondoljunk vissza, hogy az akkori Fidesz-kormány alatt hogyan fordulhatott elő, hogy az egyoldalú szerződésmódosítások betegesen kidolgozott mutációját átengedte a magyar nemzetgazdaságon az akkori vezetés! Az tehát az ősbűn, akkor szabadult ki a szellem a palackból, hogy egyoldalúan lehetett szerződési feltételeket onnantól úgy módosítani, ahogy a korábbiakban nem lehetett. Aztán a kétezres években, kétségkívül, amikor a svájci jegybank figyelmeztetett, amikor látható volt már a pénzpiacon, hogy az árfolyamon elszabadul, a hitelek állománya egy vállalhatatlan szintre szaporodott fel, és valóban nem történtek meg azok a szükséges lépések, amelyek csillapíthatták volna a bajt. De a csillapítással még nem lehetett volna megakadályozni, lenullázni. Megakadályozni önök tudták volna egy tisztességes elszámolási törvénnyel. 2011 óta szerintem államtitkár úr már be tudná fejezni az én mondatomat, ha most a felénél abbahagynám, hogy a hitelek felvételkori árfolyamon történő forintosítását tarthatjuk az egyetlen igazságos megoldásnak. Mert, képviselőtársaim, ha valaki azt az úgynevezett hitelét és ezt hozzá szoktam tenni, mert hibás pénzügyi termékről van szó: ha valaki az úgynevezett hitelét 160 forinton vette fel, akkor miért kellett az önök piaci forintosítása miatt neki egy 256 forintos árfolyammal szembesülnie, és miért így váltották át a hitelét? Ezek után pedig elmondják, hogy ezermilliárdos nagyságrendű összeget juttattak vissza a devizahiteleseknek. A helyzet az, hogy ha 2000-3000 milliárdot indokolatlanul elvontak ezektől az emberektől, és ezt a felvételkori forintosítással vissza lehetett volna adni, akkor a lopott holmi egyharmadának megegyezéses visszajuttatása azért ne legyen már sikerélmény! Tehát ezt azért ne tegyük fel a tablóra, mint ha rendeztük volna ezeknek az embereknek a helyzetét! Szabó képviselőtársammal még a fogyasztóvédelmi bizottságban kezdtem, szerintem egy jó hangulatú szakmai bizottság volt az, ahol a mélyrétegig, tehát nemcsak az alma héját kapargatva, hanem komoly szinten ki lehetett tárgyalni ezeket a problémákat, aztán más bizottságokban is. Ott is megegyeztünk, megegyezhettünk abban, hogy önmagában az, hogy emberek adott esetben kikerülnek az eszközkezelő rendszeréből, vagy pedig túlélték ezt a piaci forintosítást, mert a család összedobta a tartalékot, ez nem jelenti, hogy ezek a családok egy igazságos helyzetbe kerültek volna. De nézzük a legszerencsésebbeket, a végtörlesztőket! Mondjuk, nemcsak a szűk család, hanem három generáció össze tudta dobni valahogy a végtörlesztés összegét, ez nem jelenti, hogy ezek a családok egy igazságos helyzetbe kerültek volna. Ez, képviselőtársam, azt jelenti, hogy túlélték ezt a szituációt. Értem én, hogy itt nem jelennek meg az eszközkezelő-statisztikában, de ettől ezeket a családokat még kifosztották. Nekem az esik különösen rosszul, hogy elmondják, hogy egy pozitív megoldásként próbáljunk tekinteni arra, hogy egy majdnem ismeretlen karitatív szervezet kapja meg a korábbi eszközkezelős bérlakásokat, ezzel különböző feladatokat. Még azt is el tudom hinni, hogy egy vagy két évig nem kerülnek kedvezőtlenebb helyzetbe azok a nehéz sorban élő és lakó emberek, elképesztő nehézségekkel szembesülve, mint amilyenekkel most szembesülnek. De ez még nem az ő helyzetük megoldása. Ne felejtsünk el egy fontos különbséget! Eddig, ha úgy vesszük, az állam vagy egy állami szervezet szavatolta ezeknek az embereknek a lakhatási biztonságát vagy a mindennapi biztonságérzetet szavatoló helyzetét. Most az állam vagy egy állami szervezet helyett majd egy nonprofit külső szervezet fogja ezt ellátni. Tehát önök kiszervezték ezt a feladatot is, ahogy a nemzeti vagyont kiszervezik alapítványokba, úgy ezt a magyar állampolgárok létfenntartását célzó feladatot is most kiszervezik egy, az államinál sokkal gyengébb védőhálót biztosító közülethez. Ráadásul az állami szervezet előnye, hogy felülről nyitott kalappal működött, ahogy ezt államtitkár úrral éveken keresztül sokszor megbeszéltük, és ebben egyetértettünk, hogy a felülről nyitott kalap az jó. Tehát, ha elfogy az éves költségvetése, pótoljuk ki azt a költségvetésből. Ezen nonprofit szervezet esetében, még egyszer mondom, a védőháló gyengébb, hiszen egy költségvetés-módosítással nem tudjuk adott esetben feltőkésíteni ezt a védelmet. Tehát megoldásként semmiképp nem tudok arra tekinteni, ami előttünk van, egy fontos állami feladat kiszervezésére viszont annál inkább; ha úgy tetszik, a felelősséget tolja át Magyarország kormányzata. Azt is látjuk, hogy folyamatos a kormányzati szándék a régi eszközkezelős lakások dobra verését illetően is, hiszen pont a költségvetési tervezetben szerepel, hogy 3 milliárd forint bevételre számítanak a korábbi devizahitelesek lakásainak kiárusításából idén és még 500 millióra lakbérből. Ez az arányokat is mutatja valahogy, hogy mennyi maradt a portfólióban, és mennyi került már eladásra. Amit viszont én történelmi bűnként kell hogy felrójak önöknek, az az, hogy az eszközkezelő nem a legrosszabb ötletként, hozzáteszem, korrekt módon mintegy 30 ezer ingatlannal indult Magyarországon. Ez kiváló bázisát képezte volna egy állami szinten, országos szinten működő bérlakásprogramnak. Tehát én úgy gondolom, hogy ennek az állományát meg kellett volna tartani, bővíteni kellett volna. Hozzáteszem, első körben a devizahiteleseknek én visszaadtam volna a saját tulajdonukat, de nem mi vagyunk kormányon, ellenzékből csak a finomhangolásra tehetünk javaslatokat. De az biztos, hogy ezt az ingatlanvagyont nem dobra verni kellett volna, hanem adott esetben bővíteni, amellett, hogy folyamatosan vissza kellett volna adni az érintetteknek, és emellett kellett volna, mondjuk, az üresen hagyott ingatlanvagyonból bevonni annyit, hogy egy országos méretű bérlakásprogram alakuljon ki. Örülök annak, hogy 90 százalék nagyon nagy erőfeszítések árán vissza tudta szerezni a saját ingatlanának a tulajdonjogát. Hozzáteszem azt is, hogy ha megvizsgálnánk az ő nettó pozícióikat, illetve hogy mennyivel fizettek rá a hibás termék törlesztésére, még mindig azt találnánk, hogy irreálisan sokat fizettek rá, és sok esetben egy tisztességes elszámolás kihozta volna, hogy ők már régen kifizették a bankot, és a bank ingyen használta a pénzüket, amit aztán nem adott vissza. Nagyon sok esetben ezt hozná ki a számítás. De nem akörül akarok negatív felhangot idehozni, miszerint ezek az emberek vissza tudták vásárolni az ingatlant, hanem azt szeretném kifejezni, hogy nekem még jobban tetszett volna, ha ezt visszakapták volna egy igazságos elszámolás után, miután egy rendes egyenleget húznak, és nem kellett volna ezt visszavásárolniuk. A 30 ezres bérlakásállomány pedig nyilván nem úgy kellett volna, hogy fenntartható legyen, hogy elveszik az emberek ingatlantulajdonát, hanem folyamatosan bővítik az ingatlantulajdont oly módon, hogy a félmillió üresen álló magyarországi ingatlan körül szétnéznek. [[11.40]] Nyilván, a magántulajdonúakhoz senki nem akar nyúlni, talán még a kormány sem, bár újabban egyre több ilyen kicsit padlást lesöprő, szocialista jellegű, inkább kommunista jellegű javaslatot hoz be ide, de hagyjuk most az aktuálpolitikai célozgatásokat. Mert ott vannak az önkormányzati és ott vannak az állami tulajdonú üres ingatlanok, nagyjából félmilliós nagyságrendről beszélünk, tehát olyan 500-550 ezer ingatlanról, amelyből ha kivesszük a magánt, még akkor is, ha csak az egytizedét felújítanánk vagy élhető állapotba hoznánk, abból egy országos bérlakásprogram több tízezer bérlakással elindulhatna. Hozzáteszem, ez nem szünteti meg a felelősségét annak, hogy építeni is kellene rengeteg bérlakást egy olyan piacon, ahol kínálati szűkösség áll fenn. Ezért bánt engem nagyon, hogy bár a kormány behozta ide a rozsdaövezetekre vonatkozó elképzelését, ebből lényegében semmi nem valósult meg. Két irányba mozdult el ez a történet. Egyrészt a kedvezményes lakásáfával való hulahoppozás és szlalomozás, miszerint bevezetik, eltörlik, bevezetik, eltörlik, és most újra bevezetik, ezt pedig bejelentik egyfajta nóvumként vagy zseniális piacserkentő ötletként; ez tökéletesen kicsinálta a rozsdaövezetekben foganatosítandó beruházások piaci szándékát, márpedig, ha ezeket megcsinálták volna, abból sem lett volna garantáltan bérlakás. Tehát ezt egész máshogy szerettük volna. Ha pedig rozsdaövezet, sajnos nem tudjuk kihagyni a kínai egyetem ügyét, ahol azt látjuk, hogy egy kínai megahitellel, kínai vendégmunkásokkal, a magyar adófizetők pénzéből egy nagyon furcsa ideológiai hátterűnek tűnő intézményt szeretnének meghonosítani, oly módon, hogy az önök piaci szakértői is elismerték, hogy egy Corvinustól vagy egy Műszaki Egyetemtől, kiváló magyar egyetemektől igenis hallgatókat szív el egy ilyen intézmény. Tehát egy viszonylag sajnos szűknek tekinthető piacon azért ez komoly hátrányt jelent egyéb magyar intézmények számára is. De ez megint csak egy másik napirend tárgya. Összességében el szeretném tehát mondani, hogy bérlakásépítési program hosszú távon egy szociális lábbal, de nem szociális program, piaci alapú, csak mondjuk, egy osztrák, német szociális pontrendszerrel, elejét tudná venni a hosszú távú bajoknak. Ugyanezeket a szociálpolitikai szempontokat ott meg lehetne valósítani úgy, hogy viszont a magyar fiatalok piaci alapon, bekerülési költségen megvásárolhassák a bérlakásukat jó pár év múlva. Így megspórolnánk nekik azt a 8-10-15 évet, amíg bankhitelesként kuporgatnak egy lakásban; itthon tudnánk tartani stratégiai ágazatokban dolgozó magyarokat úgy, hogy a pontrendszerben nyilván előrébb tud kerülni egy ápolónő, egy gyermekeinkkel foglalkozó szakember vagy éppen egy gyermekpszichológus; harmadsorban pedig magyar vállalkozásoknak folyamatos megrendelésállományt biztosítana, ily módon multiplikatív hatást kiváltva a piacon, az összes odarakott adóforint pár éven belül visszacsorogna a költségvetésbe. Egy ilyen programra lenne tehát szükség; ha ez meglenne, akkor nem kellene kozmetikázni, kiszervezni a korábbi állami feladatokat és az azzal járó tevékenységeket. És még egy dolgot azért meg kell említenem hármat, ahogy a papíromra nézek, de akkor csak sorjában. Egyrészt, a válsághelyzet közepén is a végrehajtói letiltások, 33, illetve 50 százalékos letiltások folyamatosan pörögtek. Én azt szeretném javasolni képviselőtársaimnak, államtitkár úrnak, hogy nézzenek utána, a Nemzeti Eszközkezelő maradványai által érintett több tízezeres körben mekkora hányad az, amelyet ezek a végrehajtói letiltások terhelnek. Mert ha államtitkár úrék végre megfogadnák a jótanácsomat, és keresztülvinnék azt, hogy a minimálbér szintjén vagy akár a garantált bérminimumig, illetve a kisnyugdíjak tekintetében nem lehet végrehajtói letiltásokat foganatosítani, főleg nem egy válsághelyzetben, akkor ezeknek az embereknek valódi levegőt, könnyebbséget lehetne juttatni. Hagyjuk most azt, hogy ha megvizsgálnánk ezen végrehajtói követelések hátterét, akkor mire jutnánk, mert nem sok és nem szép dologra. Biztos, hogy a szépből lenne a kevesebb. De ezeket az embereket mentesíteni lehetne az indokolatlan teher alól. Másrészt itt van a magáncsőd intézménye, amelynek nekem a neve sem tetszik, de egy új típusú megoldással igenis lehetne pénzügyi és jogi segítséget ingyenesen nyújtani azon bajba, adósságspirálba került honfitársaink számára, akikről itt is szó van a javaslatban. Ha ezt kiegészítjük egy „walk away” típusú megoldással, tehát a tengerentúlon ismert olyan megoldással, hogy ha felszaporodott a hitelállomány, egy megállapodással, ha mondjuk, már elveszett az ingatlan, akkor szabadon engedi azt az adóst, tehát nem követel rajta még további milliókat, tízmilliókat, akkor megint csak kiszabadítottuk a csapdából több ezer, több tízezer honfitársunkat. Harmadsorban pedig: komoly szakmai vita dúl a kilakoltatási moratóriumról. Talán önök is tudják és látják, hogy a járványügyi veszélyhelyzet, akárhány hulláma lesz, még hónapokig biztos, hogy velünk marad, és elhúzódik; elmondták, hogy nyáron is lesz maszkviselés. Bár én nagyon bízom benne, hogy a különböző mutatók végre csökkenésnek indulnak, és végre egy tolerálható helyzetbe jut az életünk, honfitársaink egészsége és biztonsága is szavatolható lesz. Ugyanakkor néhány napon belül a kilakoltatási moratórium lejár. Néhány napon belül. Párhuzamosan több petíció fut ebben a témában és kérdéskörben, az én javaslatom egyértelműen, államtitkár úr, hogy hosszabbítsák meg a kilakoltatási moratóriumot egy tollvonással, egy mozdulattal, egészen a járványügyi veszélyhelyzet végéig. Ne legyen szakjogászi viták tárgya az, hogy most április utolsó napjával jár le vagy május közepén, ameddig önök meghosszabbítottak egy rendkívüli helyzetet, vagy éppen mikor; deklarálják, hogy a végrehajtók ne is készülhessenek arra, hogy egy járvány közepén magyar emberek ingatlantulajdonát elvegyék, mert ezt gyilkossági kísérletnek hívnák. Ezt nem szabad megengedni. Izmusoktól, politikai és pártállástól függetlenül nekünk együttesen ki kell állnunk azért, hogy járványhelyzetben magyar embert ne lakoltathassanak ki. Mi ott leszünk az utcán, ott leszünk a terepen, jogsegélyt igyekszünk nyújtani, de nem a mi dolgunk lenne ez, államtitkár úr. Szavatolják tehát, hogy magyar emberek önök vannak kormányon, önök tudnak lépéseket tenni ne kerülhessenek járványhelyzet közepén utcára. Szerintem ez egy nemzeti minimum lehet még ebben a mostani, elképesztően nehéz politikai helyzetben is. Köszönöm a figyelmet, elnök úr.
Köszönöm, képviselő. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel képviselőtársam is csak két-három mondatnyi aktuálpolitikai utalást engedett meg magának, ennyit azért én is megengedek magamnak, a többiben nem az aktuálpolitikával fogok foglalkozni. Egy politikatörténeti momentum, egy fejlődéstörténet, ahogy képviselőtársam az elmúlt évek heves támadásait, a 2002-2010 közötti kormányok devizahiteles rossz politikáját jellemezte, hiszen én emlékszem, még munkatársként a páholyban ültem, amikor Z. Kárpát Dániel hevesen szidta a Gyurcsány-kormányok rossz politikáját ebben a kérdésben is. Most elintézte annyival, hogy hát, nem a szívéhez legközelebb álló kormányzat, és átugrotta elegánsan azt a röpke nyolc évet, ami például itt a devizahitelezés témában a legtragikusabb nyolc év volt a magyar történelemben. Most csak ennyivel elintézte a képviselő úr. [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból. Z. Kárpát Dániel: A svájci jegybankot is említettem!]] Szeretném, ha a képviselő úr, illetve a pártjának az álláspontja koherens lenne, mert van itt egy javaslata a kilakoltatási moratórium meghosszabbításáról itt a járványhelyzetre, veszélyhelyzetre hivatkozva, hiszen tudjuk, hogy bizonyos korlátozó intézkedések még tovább is velünk fognak maradni, és az ön által tolerálható szintnek nevezett állapotot szeretnénk mindannyian elérni, emellett a pártja folyamatosan arról beszél, ezután következik az a törvényjavaslat, hogy semmi szükség nincsen a veszélyhelyzet meghosszabbítására, és önök nem fogják támogatni a veszélyhelyzet meghosszabbítását. Képviselő úr, ez nagyon fontos, hogy akkor valahogy próbálja meg koherenssé tenni a pártjával az álláspontját, hiszen ön pontosan tudja azt is, hogy 2006-ban baloldali kormányzati szereplők és baloldali közgazdászok azzal érveltek, hogy azért jó, hogy vannak devizahitelek, tisztelt képviselő úr, ezt mondták 2006-ban a baloldali kormányzati szereplők, mert nem fogja elhinni! simítják a megszorítások miatt egyébként megzuhanó fogyasztást. Ezt állították, szó szerinti idézet: simítják a megszorítást. 2006 sehol nem volt válság! Varga képviselő úr ilyenkor rögtön fel szokott ugrani, hogy milyen óriási pénzügyi válság érte Magyarországot 2008-ban. 2006-ban azt mondták, hogy a megszorítások miatt kellenek a devizahitelek, mert simítják a lakossági fogyasztást. Tehát milyen álszent és milyen aljas mondatok ezek a baloldali kormányzati szereplőktől, hiszen pontosan tudjuk, hogy mi történt akkor: a jegybankkal történő kormányharc miatt, a kormány politikai megfontolása miatt szabadjára engedték a devizahitelezést [[Varga Zoltán: Ti vezettétek be!]] , miközben közgazdászok, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete folyamatosan figyelmeztette önöket akkor, hogy óriási baj lesz belőle. A még önök által kinevezett jegybanki vezetés aztán 2011-ben, amikor elkezdtük a devizahitelek felszámolását, mit mondott? Azt mondta, hogy hozzá ne merjünk nyúlni, óva intette a kormányt, hogy hozzányúljon a devizahitelezés kérdéséhez, mert az romba döntheti a piacot. Még 2011-ben is úgy védték ezt a káros konstrukciót, ezt a káros intézményt az önök emberei, offshore lovagok, hogy egészen egyszerűen elképesztő, még akkor is ragaszkodtak ahhoz, hogy maradjon ez a konstrukció, hogy itt legyen velünk, és óva intették a kormányt attól, hogy bármilyen módon is belenyúljon ebbe a kérdésbe. [[11.50]] Pontosan tudjuk, hogy mi vezetett a devizahitelezés ekkora elterjedéséhez: az, hogy 2010 előtt önök gyakorlatilag felszámolták a családtámogatási rendszert. A lakáskedvezmény, a kedvező lakáshitelek, az otthonteremtési kedvezmények, a családi adókedvezmény, a gyes időtartamának lerövidítése, képviselő asszony, ez mind-mind hozzájárult ahhoz, hogy a családokat devizahitelbe hajszolták, amikor a szocpolt vagy a félszocpolt, vagy éppen a kedvező lakáshiteleket önök nemes egyszerűséggel áthúzták, és kivezették a magyar pénzügyi gyakorlatból. Segítség nélkül hagyták az otthonteremtőket, és kockázatos devizahitelbe hajszolták emiatt őket. Ez vezetett oda, hogy sokaknak el kellett veszteniük a lakhatásukat biztosító otthonokat. 2010 után a Fidesz-KDNP-kormány a bajbajutottak megsegítése érdekében számos intézkedést hozott. Lehet egy vita, tisztelt képviselő úr, Z. Kárpát Dániellel rendszeresen vitatkoztunk, vitatkozunk erről: elég volte, jó volte, de hogy csak a Fidesz-KDNP-kormány hozott az ügyben intézkedéseket, hatékony és gyors intézkedéseket, az egész biztos. Hiszen forintosítással lezártuk a balliberális kormány által elszabadított devizahiteles korszakot, bevezettük az árfolyamgátat, és lehetővé tettük a végtörlesztést, és megtörtént a banki elszámoltatás is. A forintosítás eredményeképpen 2015-ben a lakossági devizahitelek szinte teljes egészében eltűntek a magyar piacról. 2009-ben 70 százalék felett volt ezek aránya a teljes lakossági hitelállományban, mára ez 1 százalék körülire csökkent. 70 százalék volt a devizahitelek aránya a magyar lakossági hitelállományban 2009-ben, és Bangóné képviselő asszony ilyenkor hangosat sóhajtozott, de akkor nem láttam, hogy tüntetett volna a Kossuth téren azok ellen a káros, családokat sújtó intézkedések ellen, amelyeket az ön elvbarátai itt a parlamentben meghoztak. [[Közbeszólások az MSZP és a DK padsoraiból.]] Ezzel az intézkedéssorozattal több mint egymillió család otthonát sikerült egyébként megmenteni. A leginkább bajban lévők megsegítésének eszköze pedig a Nemzeti Eszközkezelő program volt mint egy újabb intézkedés, melynek keretében összességében közel 38 ezer otthont sikerült megvédeni. A Nemzeti Eszközkezelő program segítségével: mintegy 155 ezer ember menekült meg úgy a többmilliós hiteltartozásától, hogy továbbra is az otthonában maradhatott. A bérlők többségének helyzete stabilizálódott, az érintettek pedig 2019-ben lehetőséget kaptak arra, hogy újból tulajdonosaivá váljanak a korábbi otthonuknak. A visszavásárolt ingatlanok következtében a Nemzeti Eszközkezelő program ingatlanportfóliója jelentősen csökkent, a program lezárását követően két csoportra vonatkozóan maradtak állami feladatok, illetve ezen két csoport lakhatásának megóvása mentén jelentkezik állami felelősség: egyfelől az otthonukat visszavásároló részletvevők, akik között 22 800 család érintett, másfelől a bérleti szerződést választók, 4620 család. A mostani törvényjavaslat támogatja a Nemzeti Eszközkezelő program egyes állami feladatainak az MR Közösségi Lakásalap Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság által történő átvállalását, ami mögött egy nagy karitatív szervezet áll, akinek a munkáját, azt gondolom, önök sem tudják kétségbe vonni, és önök sem tudják megtámadni. Ennek értelmében az MR Közösségi Lakásalap NKft. által ellátandó feladatok közé fog tartozni a szociálislakás-gazdálkodás, a Nemzeti Eszközkezelő programban részt vevő bérlőkért végzett szociális segítő-szolgáltató tevékenység, a Nemzeti Eszközkezelő program részvételi konstrukciójának lebonyolítói, követeléskezelői feladatainak ellátása, valamint a résztvevőkért végzett szociális, segítő, szolgáltató, mentori tevékenység. A feladatok átvállalására közszolgáltatási szerződés keretében kerül sor. A javaslat alapján 2022. január 1. napján a magyar állam tulajdonában és a TLA Vagyonkezelő és -hasznosító Kft. vagyonkezelésében lévő lakhatási célú ingatlanok az MR Közösségi Lakásalap NKft.-nek a fennálló lakásbérleti jogviszonyokkal terhelten, a fennálló lakásbérleti jogviszonyokból eredő jogosultságok és kötelezettségek átszállásával ingyenesen tulajdonba adhatók. A javaslatban meghatározásra kerülnek az ingyenes tulajdonszerzés feltételei, továbbá az Országgyűlés felhatalmazza a kormányt, hogy nyilvános határozatban rögzítse az érintett ingatlanokat. A javaslat rögzíti továbbá az átadással és a bérleti jogviszonnyal érintett ingatlanokra vonatkozó részletszabályokat is. A KDNP-frakció támogatni tudja a javaslatot. Köszönöm, elnök úr. [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak, az MSZP-képviselőcsoport vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Nacsa képviselő úr előre azt mondta, hogy csak néhány mondatot fog Z. Kárpát Dániel felszólalásával tölteni. Ehhez képest a törvényről hallottunk maximum két percet, hat és fél percet meg jóformán csak az ellenzékkel foglalkozott. A javaslat indoklása, ebből hadd olvassak fel a törvénytervezetből: „Elismerve a karitatív szervezetek társadalomért, különösen a nehéz helyzetben lévő családokért végzett szociális szolgáltató tevékenységét, szolgálatát, jelen törvény támogatja a Nemzeti Eszközkezelő program egyes állami feladatainak az MR Közösségi Lakásalap Nonprofit Kft. által történő átvállalását.” Ugyebár, itt az indoklásban azt feltételezhetné az ember, hogy több szervezetről beszélünk, majd több karitatív szervezet fog állami ingatlanokat vagy az eszközkezelő által megvásárolt ingatlanokat megkapni, de utána, ha tovább olvassuk a tervezetet, akkor rájövünk, hogy egyetlenegy szervezetről, karitatív szervezetről beszélünk. De akkor szerintem többi képviselőtársaim és ellenzéki képviselőtársaim is fel fogják azt a kérdést tenni, hogy önök úgy beszélnek erről a szervezetről, mintha mindenkinek tudni kellene ebben a Házban, ebben a teremben, hogy kiről beszélünk. Na de fogalmunk nincs róla, hogy kiről beszélünk. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Mert sem a miniszter asszony által benyújtott tervezetben nem szerepelnek, hogy ki a tulajdonosi kör; sőt, ha a cégnyilvántartást felütjük, nem is találjuk ezt a nonprofit szervezetet, akkor most remélem… És ne haragudjanak érte, lehet, hogy önök tudják, hogy kiről beszélünk és kihez köthető, és remélem, hogy államtitkár úr ezt el is fogja mondani, hogy ki áll mögötte, hogy megnyugtassanak bennünket, és akkor talán végül is lehet, hogy módosítani kellene a felvezetést is, mert nem karitatív civil szervezetekről beszélünk, hanem egyetlenegy nonprofit szervezetről. Ha arról beszélünk, hogy milyen feladata van a kormánynak úgymond az elesettek megsegítésében, akkor mindig beszélünk nagyon sok szervezetről, önkormányzatról, civil szervezetekről, magáról az államról, gyermekjóléti szolgálatokról; nagyon sok szervezetet beleérthetünk ebbe. És akkor most azt mondjuk, hogy egy ilyen feladatot megint a kormány átad egy nonprofit szervezetnek. Akkor azt mondhatjuk, amit már kritikaként nagyon sokszor megfogalmaztunk az elmúlt években, hogy mennyire rossz állapotban van Magyarországon a szociális ellátórendszer; és hogyan kellene fejleszteni Magyarországon, milyen eszközökkel kellene fejleszteni pontosan azt a szociális ellátórendszert, aminek feladata lenne, mondjuk, azon családok segítése, akik olyan helyzetbe kerültek, hogy mondjuk, a bedőlt hitelük után nagyon-nagyon nehéz anyagi körülmények közé kerültek, akár az is ott lebeghetett a fejük fölött, hogy felveszítik a lakásukat. Tudjuk nagyon jól, hogy nagyon sokan el is veszítették, és akkor erre voltak azok az állami ellátó szervezetek, maga a szociális ellátórendszer, hogy többek között ezeket a magyar családokat is segítsék. Nagyon sok kritikát fogalmaztunk meg az elmúlt években, hogy hogyan kellene a kormánynak beavatkozni a szociális ellátórendszer megsegítésébe. Nagyon sok módosító javaslatot tettünk az ellenzék részéről, és engedjék meg, képviselőtársaim, hogy erre azt mondjam, hogy sok esetben jó javaslatokat tettünk le. Nagyon sok esetben a szakmával egyeztetve, a szakma által kért módosító javaslatokat nyújtottunk be, és azt láttuk, hogy épp ugyanúgy, mint a többi esetekben, nem érdekli önöket, hogy mondjuk, a szakma kéri ezeket a módosításokat, vagy netántán mi magunk is látjuk ezeket a problémákat, önök majdnem százszázalékosan, azt lehet mondani, ezeket a módosító javaslatokat lesöpörték az asztalról. Az is látszik, hogy ez az átadott feladat ennek a nonprofit szervezetnek nemcsak arról szól, hogy átadják ezeket az ingatlanokat, hanem költségtérítés illeti meg majd a működtetés miatt az állam részéről ezt a szervezetet. Azt is jó lenne látni, hogy vane betervezett költségük, hogy emellett mekkora állami támogatást fog még kapni ez a civil szervezet, hogy egyáltalán ezt a feladatot ellássa, mert lényegében kell hogy valamit kapjon ezért; benne van a tervezetben is, hogy fog kapni költségtérítést ezért. Előre jelzem, hogy el kell mennem egy óra hosszára, de meg fogom hallgatni interneten államtitkár úr válaszát, hogy mekkora lesz ez az összeg, vagy éves szinten változik majd, vagy hogyan állapítják meg a plusztámogatást ennek a szervezetnek. [[12.00]] Nagyon jó lenne tudni, hogy tényleg megállunk ott, hogy erről az egyetlenegy szervezetről beszélünk, vagy, ahogy az indokolásban megfogalmazták, akár több szervezet is bekapcsolódhat ezeknek a családoknak a megsegítésébe. Fontos feladatról beszélünk, csak mondom, hogy a felvezetés arról szólt, hogy több karitatív szervezet, és közben meg csak egyetlenegy szervezetről beszélünk a törvénymódosítás szerint. Én remélem és nem akarom ismételni, amit az előttem szólók elmondtak , hogy államtitkár úr megnyugtató választ fog adni, elmondja, hogy mi ez a szervezet, melyik nagy szervezethez kapcsolódik, mit kell a tulajdonosi körről vagy a működtetői körről nekünk tudni, hogy legalább mi is okosak legyünk; úgy menjünk el ebből a Házból, hogy teljesen megkaptuk azt a tájékoztatást, hogy ki működteti, hogyan fog ez működni, és mekkora pluszforrásokat fog még ez a szervezet kapni az adófizetők pénzéből, hogy lényegében ezt a feladatot ellássa. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony felszólalását. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat, Fónagy államtitkár urat, a vendégeket, és megadom a szót Varga Zoltán képviselő úrnak, DK-képviselőcsoport, a DK vezérszónoka.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Én sem akarom ismételni az előttem felszólalók kérdéseit vagy mondatait, de azért mégiscsak szerintem mindnyájan ugyanabban a folyóban gázolunk ebben az ügyben. Ugye, a javaslat szerint a Nemzeti Eszközkezelő Program egyes állami feladatait a jövőben ez a kissé titokzatos, MR Közösségi Lakásalap Nonprofit Kft. vállalja majd át. És ahogy Bangóné Borbély Ildikó erre már utalt, a törvényjavaslat címe szerint ugyan karitatív szervezetekről beszél, azonban kiderül, hogy itt nagy valószínűség szerint csak egyetlenegy karitatív szervezetről beszélünk. És itt az embernek ilyen óhatatlanul is és most elnézést kérek mindenkitől, hogy ez a példa jut eszembe Rejtő Jenő jut az ember eszébe, ahol mindenki beszélt a nagy Levinről, de senki nem tudta, hogy a nagy Levin különben ki is valójában. Tehát itt is önök úgy beszélnek erről a nonprofit kft.-ről, mintha tudnunk kellene róla, sőt itt a felszólalásokban is elhangzott, hogy kicsit talán szégyelljük is magunkat, hogy nem tudjuk, de valójában tényleg nincsen semmiféle információ se a tulajdonosról, se a törzstőkéről, sőt az Igazságügyi Minisztérium nyilvántartása szerint és még a civil információs portálon sem találunk róla semmit. Tehát szerintem az a minimum ilyenkor, hogy vagy az előterjesztésből, a törvényjavaslatból vagy egyáltalán a törvényjavaslat felvezetőjéből, indoklásából képet kaphassunk róla, hogy kiről is beszélünk. Ami nagyon érdekes még, és muszáj két mondattal egy kicsit talán a múltba is menni, hiszen a Nemzeti Eszközkezelőt a kormány 2011-ben hozta létre, elsősorban a bedőlt devizahitelesek mentésére, és itt engedjenek meg néhány szót, hiszen Nacsa képviselőtársam az előző kormány szemére vetette a devizahitelek sorsát. Tudja, képviselő úr, az a baj, vagy talán az a jó, hogy önöknek azért egészen hosszú múltja van már. Debrecen ebben a hosszú múltban aztán végképp jeleskedik, az ön képviselőtársa, ha minden igaz, Kósa Lajos, talán ön is tudja, hogy kiről beszélek. Kósa Lajos abban az időszakban Debrecen város polgármestere volt. Na most, ő az az ember, aki egyrészt egyetlenegy mondatával sikeresen majdcsak bedöntötte a forintot, és talán nem járok messze a valóságtól, de nagyon sok mindenkinek akkor megfordult a fejében, hogy vajon az kinek a biznisze is lehetett, és ki mennyit nyert akkor azon az egy mondaton, de valószínűleg egypár év múlva majd erről is világos képet kaphatunk. De az teljesen biztos, hogy Kósa Lajos Debrecen város polgármestereként, a Fidesz országgyűlési képviselőjeként volt az, aki egy devizahiteles spirálba sodorta bele Debrecen városát, mégpedig nagy valószínűséggel úgy, hogy erre a saját pártjának vezetőitől kapott utasítást, mert az összes fideszes nagyvárosban ezt láttuk. Senki nem állt, egyetlenegy baloldali kormánytag nem állt Kósa Lajos feje fölött, és tekergette a fülét azért, hogy márpedig kedves képviselő úr, kedves polgármester úr, maga vegyen fel devizahitelt. És továbbmennék: Kósa Lajos 2008-ban úgy vásárolt meg egy komplett buszflottát, hogy tisztában volt azzal, hogy a buszok bérleti díját devizahiteles konstrukcióban fizetik, sőt Debrecen városa még úgy kötött, különben hihetetlen előnytelen szerződést, amit előbb-utóbb majd mi ki fogunk vizsgálni, hogy Debrecen város önkormányzata vállalta azt attól a cégtől, akinek a vezetője most nagy valószínűség szerint legalábbis ezt lehet olvasni különböző sajtóhírekben a Debreceni Egyetem alapítványának egyik vezetője lesz, úgy vállalta fel ettől a cégtől a hitelt, hogy az esetleges árfolyamveszteséget Debrecen városa állni fogja. Ezek után arról beszélni, hogy ki az, aki a devizahitelben érdekelt volt, és ki az, aki devizahiteles spirálba döntötte be a városokat, teljesen egyértelmű. Menjenek a tükör elé, és nézzenek bele! Önök voltak azok, sanda és sunyi politikai érdekek miatt. [[Nacsa Lőrinc a szónokra mutat.]] De térjünk vissza az eredeti előterjesztésre! Azt látjuk, hogy a Nemzeti Eszközkezelőt 2011-ben hozták létre, és itt teljesen egyértelmű volt, és én ezt nem is tagadom egy pillanatig sem, hogy az akkori konstrukció szerint felajánlhatták a lakásukat az eszközkezelőnek a devizahitelesek, amit megvettek tőlük, és a volt tulajdonosok bérlőként benne maradhattak a lakásban. Az is igaz, hogy a későbbiek folyamán nagyon sokan visszavásárolták, vissza tudták vásárolni ezt a lakást, ez nagyon pozitív dolog. Ennek a negatív oldalait, az árnyoldalait jobbikos képviselőtársam elmondta, ezt nem ismételném meg. Azt viszont tudjuk, hogy az eszközkezelőt tavaly megszüntették, és a bérletként megmaradt lakások tulajdonosa azóta is a Nemzeti Vagyonkezelő, ha minden igaz. És ezt a lakásvagyont kapja majd most meg az a nagy Levin-féle ismert vagy nem ismert MR Közösségi Lakásalap Nonprofit Kft., ami ebben a törvényjavaslatban szerepel. De a törvényjavaslatból nem derül ki, hogy hány lakást, milyen értékben adnak oda ingyen az állami vagyonból a titokzatos és ismeretlen cégnek, azt viszont tudjuk nagyon jól és erre is már képviselőtársnőm utalt , hogy azon túl, hogy ingyen kapják meg a tulajdont, vagy ingyen kapja meg a tulajdont ez a titokzatos kft., joggal feltételezhető az, hogy az állam még busásan fizet is nekik, hiszen a javaslatban benne van, hogy a céget közszolgáltatási szerződésben foglalt költségtérítés illeti meg. És akkor nézzük, hogy mit tudunk különben! Mert azt már tudjuk nagyjából, hogy mit nem tudunk. Gyakorlatilag semmit nem tudunk. Azt tudjuk, hogy egy hatalmas vagyontömeg tűnik el az állami szemek és kéz alól. Azt viszont szintén tudjuk, hogy korábban megjelent már olyan adat, mely szerint az eszközkezelő örökségeként 4600 bérlakás maradt állami tulajdonban, és akkor itt most egy pici matek fog következni, mert ha felszorozzuk ezeket a lakásokat a becsült lakásátlagértékkel, ez ex has alapon legyen 45-50 millió forint lakásonként, itt most egy 200 milliárd forint összegű vagyontömegről beszélünk. És ezek után az emberben óhatatlanul megjelenik az a gondolat, hiszen túl vagyunk a legnagyobb bizniszen, amit önök szerintem ebben a ciklusban végeztek az alapítványi kiszervezésekkel, hogy a törvényjavaslat burkolt célja talán nem más, mint ennek a jelentős értékkel bíró állami vagyontömegnek az átjátszása számunkra ismeretlen magánkezekbe. És ez pedig teljesen jól illeszkedik ahhoz a tendenciához, ahhoz a gyakorlathoz, amit most önöknél tetten lehet érni szinte minden törvényjavaslatban, hogy választási vereség esetén egy menekülési tervet hoznak létre. Hatalmas állami vagyonokat mentenek ki, egy új alternatív államot hoznak létre. [[12.10]] Gondolok itt teljesen egyértelműen az egyetemek vagyonkezelő alapítványokba mentésére, és a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházásokra és különböző egyéb más koncepciókra. Így, ebben a formában ez egy nagyon érdekes törvényjavaslat, várom erre a magyarázatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Varga Zoltán képviselő úr. Megadom a szót Csárdi Antal képviselő úrnak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Azt hiszem, hogy valamilyen áldott pillanat lehet itt az Országgyűlésben, mert rendkívül konstruktív volt az ellenzéki hozzászólások összessége eddig. Én nem értek egyet. Gyakorlatilag itt nem történik más, mint egy tisztességesen körül nem írt szereplőnek kiszerveznek egy közfeladatot: közfeladat-kiszervezés. Itt érdemes elmondani, hogy el se tudom mondani, hogy hányszor javasoltuk, Z. Kárpát Dániel kollégám is, én magam is, de azt gondolom, hogy a Szocialista Párt is rendkívül aktív volt, hogy hozzunk létre egy bérlakásprogramot. Erre önöknek mindig az volt az egyetlen válaszuk, hogy önök kizárólag a tulajdont tartják megfelelőnek. Azt gondolom, hogy bár nincs itt Nacsa Lőrinc, de azért csak szeretnék mindenkit emlékeztetni, csak hogy benne legyen a jegyzőkönyvben: a devizahitelezést a 2001. évi XCIII. törvény tette lehetővé, és 2001-ben a miniszterelnököt Orbán Viktornak hívták, a jegybankelnököt pedig Járai Zsigmondnak hívták. Azt gondolom, hogy ennek a vitának, hogy ki, mikor, hogyan, szerintem ezen a ponton nyugodtan véget is vethetünk. Azt gondolom, hogy sokkal nagyobb a felelősségük, hogy a kirobbant válság időszakában önök hogy kíséreltek meg például nemzetközi összehasonlításban segítő kezet nyújtani a devizahitel-károsultaknak. Ezzel kapcsolatban az gondolom, hogy érdemes egy idei februári horvát alkotmánybírósági döntést idecitálnom, akik igazat adtak az adósoknak hét érintett bank esetén, aminek eredményeképpen egyébként az ő tartozásállományuk 50-70 százalékkal lett kevesebb. Igen, ez Horvátországban van, abban a Horvátországban, ahol nem foglalták el az államot úgy, mint itt önök. Gondoljunk csak az Alkotmánybíróság tagjaira, hogy hogyan lettek kiválasztva, hogy milyen múlttal rendelkeznek ezek a nagytiszteletű jogász urak. Azt gondolom, hogy ezt érdemes megvizsgálni, mert ha megnézzük ezt a történetet, akkor egy nagyon fanyar kép fog kialakulni mindannyiunk szeme előtt. Az OTP horvátországi fiókbankja is részese ennek a történetnek. Tehát ma az van, hogy egy horvát devizahiteles lényegesen kevesebbet kell hogy visszafizessen ezek megtévesztett devizahitelesek az adósságából, mint a magyar OTP magyarországi ügyfele. Kérem szépen, önök így képviselik ennek a rétegnek az érdekeit. Őrület! De mit is csináltak önök? Az előző törvényjavaslat kapcsán azt mondtam, hogy az önök társadalompolitikája eredményeképpen ma egy egzisztenciális szakadék van a magyar társadalomban. Azt mondtam, és ezt most is tartom, hogy a jómódúaknak többet adtak, az egzisztenciálisan gyengébb lábakon álló honfitársainktól meg többet vettek el. Hogy ezt igazoljam és akkor még mindig csak a devizahitelezés önök általi megoldásáról beszélek , két törvény vonatkozik a devizahitelezés megoldására az önök vezetése alatt: az egyik a végtörlesztés, a másik pedig a forintosítás. Nézzük meg, mit tett a végtörlesztés! Azoknak a honfitársainknak, akiknek volt annyi pénz a zsebében, hogy egyben kifizessék a teljes fennálló tartozásukat, ők kedvezményes árfolyamon, kedvezményes költségekkel, egyben kiszállhattak a devizahitelezésből ugye, önök adnak annak, akinek már van , azok, akik nem tudták megtenni, mert nekik kevesebb van, nekik piaci alapon forintosították a hiteleiket, ezzel egyébként bebetonozva azt a veszteséget, amit egyébként a teljes bankrendszer oktrojált rájuk. Azt gondolom, hogy na, ez az, ami nem vétek, ez bűn. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezt követően önök megállapodtak az EBRD-vel, amiben vállalták, hogy a magyar kormány nem hoz olyan döntést, nem vezet be olyan szabályt, ami negatív módon befolyásolhatná a magyar bankrendszer profitabilitását. Nagyon sok devizahiteles nevében mondom, hogy köszönik szépen. És ezt nehogy szó szerint vegyék, ezt tessék idézőjelben érteni! Önök elárulták ezeket az embereket! És az, hogy ezt követően… hogy is fogalmazott államtitkár úr, hogy most már csak tizenhányezer érintett van? Az nem azt jelenti, hogy ennyien voltak károsultak, hanem azt jelenti, hogy ennyi embernek tett kísérletet Magyarország Kormánya, hogy segítséget nyújtson. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az a helyzet, hogy még nem beszéltem egy szót se, pedig azzal önmagában el lehetne itt tölteni két-három órát és lehet, hogy nem mondtam vele sokat , hogy mi a helyzet a kilakoltatások során tapasztalt, megélt törvénytelenségekkel. Hol van az a törvény, amit önök ide behoztak, hogy márpedig azokat a visszaéléseket, amik kézen fogva járnak a végrehajtókkal, azokat megszüntessük? De önök ezzel nem csináltak semmit, és azt gondolom, hogy igen, erről beszélnünk kell. Azt gondolom, hogy ha még ehhez hozzáteszem azt, amivel kezdtem, hogy egyetlenegy alkalommal sem támogatták, egyetlenegy alkalommal sem kezdeményezték egy bérlakásprogram megvalósítását, majd most pedig jól láthatóan, befejezettnek tekintve a művet, kivonulnak ebből a közfeladatból, pedig nincs befejezve, és rábízzák egy olyan nonprofit cégre ezt a közfeladatot, amely sem cégjegyzékben, sem sehol meg nem található, kérem szépen, ez mindent elmond az önök hozzáállásáról, az önök társadalompolitikájáról, és azt gondolom, hogy szerintem ez gyönyörű kontrasztos körülrajzolása annak, amit önök ezzel az országgal az elmúlt tizenegy évben csináltak. Ne haragudjanak, azt gondolom, hogy egy ilyen törvényt behozni maximum azután lehet, hogy részt vettek az adósok kártalanításában, részt vettek a károsultak megvédésében, például a végrehajtók kapcsán, és az pedig tényleg a nulladik és mindenféleképpen elvárható dolog, amit Z. Kárpát Dániel kollégám mondott, hogy legalább a járványhelyzet alatt hosszabbítsák meg a kilakoltatási moratóriumot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Csárdi Antal képviselő úr. A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kétperces hozzászólások következnek. Soron kívül Fónagy János államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm, elnök úr. Csak az érdemi vita elősegítése érdekében szeretném ismételten az expozé után megerősíteni, hogy ezt az intézményt a Magyar Református Szeretetszolgálat és a Máltai Szeretetszolgálat hozza létre. Természetesen kell nekik egy normatív alap, hogy mire hozzák létre. Tehát előbb kell a törvény, annak alapján létrehozzák a céget. [[Csárdi Antal közbeszól.]] A cégek finanszírozására az általuk vállalt lakásállomány függvényében költségvetésikötelezettség-vállalásra került sor, erről az expozéban lehetett hallani. Ugyancsak lehetett az expozéban arról hallani, hogy a lakások tételes felsorolását a norma elfogadása után létre fogjuk hozni. [[12.20]] Varga képviselő úrnak mondom, hogy egyébként nagy Levin a fokvárosi börtön szakácsa volt, akinek a kedvenc mondása volt, hogy úriember nem teszi a burgonyát a hús mellé csak azért, hogy a levét felitassa. Úgyhogy nemcsak a tárgyügyben, hanem a nagy Levinben is a kormány, úgy gondolom, hogy naprakész. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. A következő kétperces hozzászóló Szabó Zsolt képviselő úr, Fidesz.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Néhány gondolat, ami itt elhangzott az ellenzéki felszólalók részéről. Ezek az ingatlanok 1-2-3 milliós ingatlanok, csak szeretnék mindenkit megnyugtatni. És invitálnék mindenkit ilyen településekre [[Csárdi Antal közbeszól.]] , mutatnánk ilyen ingatlanokat. Le kell jönni, el kell jönni, és beszélgetni kell az emberekkel, hogy lássák, hogy ott mi a helyzet, és milyen helyzetben vannak ezek a családok, akiknek most segíteni szeretnénk. A Máltai és a Református Szeretetszolgálat, mind a kettő megtalálható. Én leültem velük, átbeszéltem, megkérdeztem, mit szeretnének csinálni, és elmondták a teljes stratégiát és koncepciót. Jónak tartom. Végre valaki segíteni akar lakásfelújításokban, lakásépítésben, település-rendbetételben, és végre megindult a folyamat! Ez csak egy része ennek a rendszernek, és én örömmel üdvözlöm. Az ő tevékenységük már most is ott van ezeken a településeken, meg lehet tekinteni. Közfeladatokat látnak el, óvodákat, iskolákat működtetnek. Ez egy újabb közfeladat, amiért hálásak lehetünk, hogy ők ezt átvállalják. Ezért én úgy gondolom, hogy mindenképpen támogassuk ezt a jogszabályt, ezzel segítünk ezeknek a családoknak, és egy lépést megint tehetünk előre. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Két percre megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, Jobbik.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nem hiszem el, hogy nem érzik. Tehát, amikor azt mondják el, hogy egy civil vagy karitatív szervezetnek kiadnak állami közfeladatokat, akkor ezzel beismerik azt, hogy ezeket a közfeladatokat kudarcosan látták el az utóbbi tíz évben. Nem épülnek bérlakások, és most örülnek annak, hogy egy karitatív szervezet tervezi és megígéri, hogy felújít és épít bérlakásokat. Az én szememben ez egy beismerő vallomás, és bárcsak ne lenne így, mert 11 évet sikerült elvesztegetni a magyar jövőből a lakhatási kataklizma megtűrésével, amikor egy piacon látszik egy kínálati szűkösség, látszik egy lakhatási kataklizma, látszik egy kényszerű kivándorlási spirál, amivel szemben ellenerőt lehetett volna támasztani a lakhatási program terebélyesítésével. Nagyon sajnálom, hogy ez a történelmi lehetőség elúszni látszott ebben az évtizedben. Azt viszont ki kell mondanom, és sajnálom, hogy Nacsa képviselőtársam már nem várt meg engem, de egészen elképesztőnek tartom azt az érvelést, hogy őszerinte ne legyen kilakoltatási moratórium sem, ha nem támogatjuk a veszélyhelyzet meghosszabbítását. Hát, a kettő közé nemhogy egyenlőségjelet nem lehet rakni, de különböző műfajokról beszélünk. A veszélyhelyzet meghosszabbítását, amikor nem támogatja, mondjuk, politikai közösségem, a Jobbik, akkor egy modern típusú, fideszes deep state-nek, egy mélyállamnak a kiépítését nem támogatja, nem támogatja azt, hogy a veszélyhelyzet mögé bújva folyamatosan mentse ki a nemzeti vagyont saját maga részére ez a kormányzat. De ettől még, hogy folyik egy vita közöttünk, mert természetesen fog folyni egy vita, az utolsó vagyonelem visszaszerzéséig fog tartani ez a vita legalább, és egy tisztességes visszarendeződési folyamatig, ezenközben ugyanakkor magyar embert szerintem nem szabad, hogy kilakoltassanak Magyarországon, de ezt viszont én nem tudom keresztülvinni parlamenti ellenzékből. A kormány kutya kötelessége, hogy erről rendelkezzen, én viszont itt a vitában még mindig nem hallottam arra vonatkozó ígéretet, hogy magyar embert nem fognak a járvány alatt kilakoltatni. Várom és elvárom az ezt illető válaszukat. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Két percre Varga Zoltán képviselő urat illeti a szó, DK.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Szerintem ezt a nagy Levin-polémiát ne folytassuk! Örülök, hogy ön is ismeri Rejtőt, akkor tudja ön is, hogy valójában nagy Levinről különben a kutya nem tudta azonkívül, hogy börtönszakács, hogy ő miért a nagy Levin. Ő mindig csak hivatkozott, és a háta mögött gondolkoztak azon, hogy úristen, vajon ki lehet, de mindegy, nem ez a lényeg. Ha jól értelmezem, akkor a nonprofit kft. valójában még létre sem jött. Ez egy terv, hogy létre fog jönni egy ilyen cég, amelyik irdatlan mennyiségű állami vagyont vagy volt állami vagyont fog majd kezelni. Ha jól értelmezem, akkor önök most a gombhoz keresnek valamifajta kabátot. Cáfoljon meg vagy erősítsen meg ebben a dologban, ha én ezt rosszul gondolom, tudniillik valóban nincsen semmi nyoma ennek a cégnek semmiféle hivatalos adatbázisban. Ezek után azért fölmerül az emberben óhatatlanul is a kérdés, hogy akkor ez hogy történik önöknél. Hogy van ez a rendszer? Bekopognak, hogy ne haragudjatok, nem akartok létrehozni valami céget, mert mi adnánk nektek, mit tudom én, akkor 100-200 milliárd forint közötti, volt állami vagyont, hatalmas ingatlantesteket? Vagy ez hogy működik? Tehát, ha én bemegyek önökhöz, és azt mondom, hogy nézzék már, én is szeretnék beszállni ebbe a bizniszbe vagy a szomszédom [[Dr. Völner Pál: Ez nem biznisz!]] , akkor kinyitják ezt a kört? Vagy itt valakinek az ismerőse, valakinek a valakije? Itt vannak olyan eljáró, bejáró táskás emberek, akik vagy az egyházak felé, vagy a karitatív szervezetek felé, vagy az állam felé járnak el és ezt lebizniszelik? Ez valami lobbitevékenység? Áruljanak már el valamit az önök államműködésének a titkaiból, hogy ez hogy megy. Tehát itt van előttünk egy olyan javaslat, egy olyan cégre alapoz mindent, amilyen cég még nincsen, ha jól értem. Ha nem jól értem, akkor elnézést kérek, máris minden érdekelttől. De ha jól értem, akkor gyakorlatilag puszira, becsszóra majd létre fog jönni egy cég abban az esetben, ha megkapja különben azokat a törvényi garanciákat, hogy neki létre kell jönnie. Akkor erre miért van szükség, tehát hogy működik ez a rendszer így? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Varga képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a további képviselői felszólalások következnek, amennyiben látok jelentkezőt a képernyőn. [[Nincs jelentkező.]] Nem látok. Tisztelt Országgyűlés! Mivel további felszólalásra senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom, és megadom az előterjesztőnek, Fónagy János államtitkár úrnak a szót.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A mondanivalóm, a zárszó mondanivalóm egyik lényegét két percben elmondtam, nevezetesen azt, hogy ezt a céget ez a két szeretetszolgálat hozza létre, és igen, olyan feladatot vállal át, amelyben a karitatív tevékenység, a sok évtizedre visszamenőleges karitatív tevékenység gyakorlásának nagyon komoly szerepe van. És az is nyilvánvaló, lévén hogy bizonyos fokig állami feladatokat vállal át, ennek a majdani lakásalap terjedelméhez kötött állami finanszírozása is ennek a normatívának az alapján fog történni. A lényege ennek az, hogy az átadásra kerülő lakásalapnak a felújítása, lakhatóvá tétele, további működtetése biztosítva legyen. A másik mondanivalóm, képviselőtársaim, itt már más téma kapcsán is kértem, kérem, hogy ne próbáljuk meg a 2002-es ismereteinket és a 2021-es állapotot, mondjuk, akár csak 2010-re visszavetíteni. 2010-ben ez az ország romokban hevert, 2010-ben gyakorlatilag egy háborús helyzet utáni állapot volt: el volt adósodva az ország, el voltak adósodva az önkormányzatok, el voltak adósodva a családok, idegen kézben voltak a bankok, az erőművek, a szolgáltatók [[Varga Zoltán: Most Mészáros Lőrinc kezében vannak.]] , az ország egyetlen nemzetközi repülőtere, a magyar vasút teherszállító ágazata. Kérem, ne akarják a mostani konszolidált helyzetben esetleg rendelkezésünkre álló lehetőségeket 2010-re visszavetíteni. 2010 őszén és 2011-12-ben ez a kormány azt tudta, amit azon körülmények között tudott, és tartott egy sorrendet: megszabadult az államadósságtól, megszabadította az önkormányzatokat a terhektől, és a devizahitellel terhelt családok egy jelentős, túlnyomó többségének egy kimenő utat biztosított. Ennek a lépcsőit valóban nagyon sokszor elmondtuk. [[12.30]] Az, amit Z. Kárpát képviselőtársam mondott, valóban egy évtizedes vita, hogy egy állami bérlakástömeggel akarunke lakás- és lakhatási politikát csinálni, vagy pedig alapvetően a családok otthonteremtését kívánjuk elősegíteni. Az elmúlt évtizedek tapasztalata alapján a bérlakásos rendszer ebben az országban, mondjuk, az elmúlt 50 évben kétszer egymás után kudarcot vallott. Nem biztos, hogy ezt szükségszerűen így kellett volna, de az adott körülmények között kudarcot vallott. Ma a magyar családpolitika, a magyar lakhatási politika alapvetően a magántulajdonban lévő lakások felé irányul, az emberek túlnyomó többsége akkor érzi magát biztonságban, hogyha saját maga és gyermekei számára saját tulajdonban lévő lakhatást biztosít. Az egy más elképzelés, egy szóval nem mondom azt, hogy annak nincs létjogosultsága, csak ahhoz más történelmi előzmények és más társadalmi viszonyok szükségesek. Mindezek alapján tisztelettel kérem a parlamenti ellenzéki pártokat, hogy a törvényjavaslat tartalmát még egyszer tanulmányozzák át, bízzanak abban, hogy ez a két, nagy múltú szeretetszolgálat megfelelő felelősséggel és mi több, hozzáértéssel fogja átvenni és működtetni ezt a feladatot. Ennek reményében kérem, hogy támogassák a kormány javaslatát. Elnök úr, köszönöm a lehetőséget. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Fónagy államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására a mai napon 16 óráig van lehetőségünk. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a koronavírus-világjárvány elleni védekezésről szóló 2021. évi I. törvény módosításáról szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/15997. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Völner Pál úrnak, az Igazságügyi Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Magyarország Európa egyik legeredményesebb oltási programjával küzd a koronavírus-világjárvány ellen. Az új vírusvariánsok azonban Európa-szerte terjednek, a pandémia harmadik hullámát okozó brit mutáns vírustörzs Magyarországon is hónapok óta jelen van, ezért elengedhetetlen a fokozott védekezés. A kormány ezért javaslatot tesz a koronavírus-világjárvány elleni védekezésről szóló törvény hatályának meghosszabbítására az őszi ülésszak első ülésnapját követő 15. napig. A javaslat egyúttal rögzíti, hogy a kormány a veszélyhelyzetet ezt megelőzően is megszüntetheti. A kormány alapvető célja, hogy megvédje a magyar emberek életét és egészségét, mérsékelje a gazdasági károkat, és megőrizze a munkahelyeket. Ezek eléréséhez gyors és hatékony döntéshozatalra van szükség. A világjárvány elmúlt egy éve bebizonyította, hogy a korábban elfogadott rendkívüli és átmeneti jogi keretek jól szolgálták ezeket a célokat. A világjárvány elleni védekezés gazdasági és társadalmi hatásai túlmutatnak a veszélyhelyzet időtartamán. A javaslat ezért szükség esetén biztosíthatja a megfelelő méltányosságokat olyan esetekben, amikor a veszélyhelyzeti kormányrendeletek ideiglenes továbbalkalmazása az állampolgárok szempontjából és a jogbiztonság érdekében meghatározó jelentőséggel bír. Tisztelt Ház! A koronavírus-világjárvány elleni védekezésről szóló 2021. évi I. törvény módosításának célja a törvény hatályának meghosszabbítása a magyar állampolgárok egészségének és életének megóvása érdekében. A javaslat ezzel összefüggésben rögzíti, hogy a kormány a veszélyhelyzetet a 2021. évi őszi országgyűlési ülésszak első ülésnapját követő 15. napot megelőzően megszüntetheti, ha a veszélyhelyzet fenntartásának alaptörvényi feltételei már nem állnak fenn. 2020 nyarán a koronavírus-világjárvány első hulláma elleni sikeres védekezés okán a mértékadó hazai tudósok is optimistán nyilatkoztak, és nem volt előre látható, hogy világszerte is mekkora pusztítást fog okozni a pandémia második hulláma, ahogy az sem, hogy a különböző vírusvariánsok a fertőzés terjedésének és halálozásának mértékét is jelentősen növelhetik. Fontos hangsúlyozni, hogy a kormánynak alkotmányos felelőssége a veszélyhelyzet kihirdetése és meghosszabbítása. Mi is azt kívánjuk, hogy Magyarország és lakói élete minél hamarabb visszatérhessen a normális kerékvágásba, és folytatódjon az a töretlen gazdasági növekedés és életszínvonal-emelkedés a munkanélküliség egyidejű visszaszorításával párhuzamosan, mely Magyarországot 2020 elejéig jellemezte. A veszélyhelyzetben alkalmazandó védekezési intézkedések terén a kormány a fokozatosság és az arányosság elvei mentén jár el. Figyelemmel kísérjük a többi európai ország által is alkalmazott intézkedéseket, a jó gyakorlatokat átvesszük, az elrettentő példákból pedig tanulunk. A rugalmas magyar védekezési intézkedések középpontjában is az emberi élet- és egészségvédelem áll, azonban tekintettel kell lennünk a magyar állampolgárok lelki és mentális egészségére, igényeire is. Ezért az adott helyzet súlyosságához mérten, melyet a napi és heti fertőzési, valamint halálozási adatok mutatnak meg, csak a valóban szükséges és elkerülhetetlen korlátozó intézkedések kerülnek bevezetésre, amikor időszerűvé válnak. Ugyanígy a korlátozások feloldásának ütemét és időzítését az országos átoltottság mértékétől teszi függővé a kormány. A kormány arról sem feledkezett meg, hogy a világjárvány előtt dinamikusan növekvő olyan ágazatok, mint a turizmus, a vendéglátás és az előadó-művészeti szektor kerültek súlyos válságba a pandémiás helyzet miatt. Hazánkban 2020 előtt sorra nyíltak az új szállodák, éttermek, valamint a turisztikai és vendéglátóipari vállalkozások, a hazánkba látogató külföldiek és a belföldi turizmus bővülése miatt is jelentős kapacitásbővítést hajtottak végre. A veszélyhelyzet idején elrendelt kormányzati intézkedések így nemcsak szorosan vett népegészségügyi és járványügyi lépéseket jelentenek, hanem a családok, a munkahelyek és a vállalkozások védelmét is. A cél, hogy minden megszűnt munkahely helyett új létesülhessen. A turizmusban és a vendéglátásban dolgozókon kívül a kormány nem feledkezik meg a fellépéseiket szüneteltetni kénytelen előadóművészekről vagy a lezárások miatt bevételkiesést elszenvedő olyan kisvállalkozókról sem, mint például a fodrászok, kozmetikusok, gyógytornászok és sportági szakedzők. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az Alaptörvény alapján a különleges jogrendet a különleges jogrend bevezetésére jogosult szerv megszüntetheti, ha kihirdetésének feltételei már nem állnak fenn. A veszélyhelyzet megszüntetése esetén számos átmeneti szabályozást igénylő kérdés merül fel. Az átmeneti szabályok kapcsán az Alkotmánybíróság rámutatott arra, hogy a veszélyhelyzetet előidéző világjárvány elleni védekezés gazdasági és társadalmi hatásai túlmutatnak a veszélyhelyzet időtartamán, a negatív hatások elhárítása, az ennek érdekében tett intézkedések ezért lehetnek tartós vagy akár végleges hatású intézkedések is. Mindezek a megállapítások a jelen veszélyhelyzetben is irányadók. Tisztelt Képviselőtársaim! A jelenlegi veszélyhelyzet ideje alatt a kormány az élet- és vagyonbiztonságot veszélyeztető tömeges megbetegedést okozó koronavírus-világjárvány következményeinek elhárítása, a magyar állampolgárok egészségének és életének megóvása érdekében számos intézkedést vezetett be rendeleteivel. Az Alaptörvény alapján ugyanakkor a kormány veszélyhelyzet ideje alatt az Alaptörvény 53. cikk (1) és (2) bekezdése szerinti eredeti jogalkotói hatáskörben alkotott rendeletei a veszélyhelyzet megszűnésével hatályukat vesztik, annak ellenére, hogy számos kormányrendeleti intézkedés a veszélyhelyzet hosszú távú negatív hatásainak elkerülését szolgálja. Az alkotmányos gyakorlat alapján a hatályvesztés eredményeképpen beálló, a tartós jogviszonyokat érintő helyzeteket az Országgyűlésnek rendeznie kell, az esetlegesen felmerülő jogbizonytalan helyzeteket az Országgyűlésnek törvényalkotással fel kell oldani, megfelelő törvényi szintű átmeneti szabályokat megalkotva. Figyelemmel azonban arra, hogy a veszélyhelyzetre okot adó körülmények megszűnésének időpontja nem ismert, a törvényi szabályok megalkotása a veszélyhelyzet végső időpontjának ismerete nélkül teljeskörűen előre nem lehetséges. Az Alaptörvény B) cikkéből következő jogbiztonság követelményének érvényesülése és annak érdekében, hogy a veszélyhelyzet időtartamán túlmutató, a negatív hatások elhárítása, az ennek érdekében tett intézkedések alkalmazhatóak legyenek a törvény hatályvesztéséig, a javaslat egy alkalmazási szabályt ír elő. A javaslat ezzel szükség esetén biztosíthatja a megfelelő méltányosságot olyan esetekben, amikor a veszélyhelyzeti kormányrendeletek továbbalkalmazása az állampolgárok szempontjából lényeges. Így például a javaslat szerinti alkalmazása biztosítana lehetőséget arra, hogy a veszélyhelyzet alatt lejárt okmányok érvényességi ideje ne érjen véget a veszélyhelyzet megszüntetésével automatikusan, a SZÉP-kártyák ideiglenes díjmentességével kapcsolatos szabályok fennmaradjanak, vagy a gazdaság újraindítását elősegítő intézkedések, mint például a közterület használatával kapcsolatos intézkedések, helyi adókra vonatkozó szabályok, ne szűnjenek meg. [[12.40]] A javaslat nem helyettesítheti teljes mértékben az Országgyűlés veszélyhelyzet megszűnésével összefüggő szabályozási feladatát, azaz a kivezető törvény megalkotását, hanem ideiglenesen biztosítja a veszélyhelyzeti rendeletek hatályvesztést követő továbbalkalmazását. Az érintett veszélyhelyzeti kormányrendeleti rendelkezésekről tájékoztató jelleggel az igazságügyért felelős miniszter a veszélyhelyzet megszüntetésével egyidejűleg a Magyar Közlöny mellékletét képező Hivatalos Értesítőben közleményt tesz közzé. A közleménynek joghatása nincs, az tájékoztató funkcióval rendelkezik. Hangsúlyozandó, hogy a törvény preambuluma alapján továbbra is az tekinthető a legfontosabb törekvésnek, hogy Magyarország mielőbb maga mögött hagyja a koronavírus-világjárvány időszakát, ennek pontos időpontja azonban jelenleg nem látható előre, ezért indokolt a javaslat szerinti szabályozás. A továbbalkalmazás kapcsán garanciális jelentőségű kivételszabályt jelent, hogy ha az Országgyűlés a veszélyhelyzet megszűnése előtt törvényben szabályozza egy veszélyhelyzeti intézkedésnek a veszélyhelyzet utáni időszakra vonatkozó szabályát, akkor kizárhatja a veszélyhelyzeti kormányrendeleti hatályvesztése utáni alkalmazását. A kormány ugyanakkor törekszik a jelenleg hatályos azon veszélyhelyzeti kormányrendeletek törvényi átvezetésére, amelyek a veszélyhelyzeten túl is joghatást eredményeznek, itt utalok szintén a héten az Országgyűlésben tárgyalt, a Magyarország 2021. évi központi költségvetéséről szóló 2020. évi XC. törvény módosításáról szóló T/15974. számú törvényjavaslatra, amely veszélyhelyzeti kormányrendeleti szabályozást vált fel. Tisztelt Ház! A javaslat a koronavírus-világjárvány elleni védekezés érdekében módosítja a törvény hatályvesztésének időpontját oly módon, hogy a törvény a 2021. évi őszi országgyűlési ülésszak első ülésnapját követő 15. napon veszti hatályát, amelynek naptári napját az igazságügyért felelős miniszter annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg. Ehelyütt újból köszönet illet meg minden jogkövető magyar állampolgárt, akik az intézkedések betartásával járultak hozzá a járvány terjedésének lelassításához. Külön köszönet jár az egészségügyben, a rendfenntartásban, a kereskedelemben, valamit a köz- és felsőoktatásban dolgozóknak, az ő áldozatos munkájuk nélkül ez nem sikerülhetett volna. Most, 2021 tavaszán az ország védelme érdekében ismét cselekednünk kell, és felelős döntéseket meghozni. Tudatában vagyunk annak, hogy a nemzeti összefogás, a közös cselekvés, az intézkedések betartása és a fegyelmezettség a magyarság legfontosabb erőtartaléka. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Ahhoz, hogy a kormány az eredményes védekezéshez szükséges valamennyi intézkedést időben meg tudja tenni, szükség van a tárgyalt törvényjavaslat mihamarabbi elfogadására. Ezért is fordulok önökhöz, tisztelt baloldali képviselők. Itt a lehetőség, hogy újra megmutassuk: a nemzeti összefogás, a közös cselekvés lehetséges. Továbbra is úgy gondolom, kell hogy legyenek olyan közös ügyek, amelyek a politikai érdekek és viták felett állnak, amelyekben egységes a nemzet és az őket képviselők. A járvány elleni védekezés, így a magyar emberek életének és munkahelyének védelme ilyen ügy. Ezért tisztelettel kérem, hogy támogassák a törvényjavaslatot önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket, és kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a törvényjavaslatot. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Völner Pál államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Salacz László képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! 2020. március 11-én Magyarország Kormánya a magyar állampolgárok egészségének és életének megvédése érdekében az ország egész területére különleges jogrendet, veszélyhelyzetet hirdetett ki. Ebben a megpróbáltatásokkal teli időben különösképpen szükséges a lehető legszélesebb körű nemzeti összefogás és a társadalmi szolidaritás biztosítása. Éppen ezért mára egyértelművé vált, hogy a koronavírus terjedé-sének akadályozása, lassítása, illetve a fertőzés elleni küzdelem támogatása és az emberi egészség megóvása valamennyiünk közös feladata. Vészterhes időkben a felelős döntéseket az Országgyűlésnek és a kormánynak kell meghoznia. A mostani szokatlan korlátozások nagy türelmet kívánnak meg valamennyi honpolgártól, de kellő fegyelmezettség tanúsításával és összefogással már kezd lehetőség nyílni a fokozatos enyhítésre. Meg kell tudnunk védeni a magyar emberek életét és egészségét, és meg kell tudnunk védeni a kórházak működőképességét is. Ez a kettő együtt jár, ugyanis ha csökken a vírus terjedése, akkor csökken az egészségügyi ellátórendszer leterheltsége is. Hangsúlyozandó, hogy óriási feladat nehezedik azok vállára, akik az egészségügyi rendszerben dolgoznak, éppen ezért szükséges, hogy a parlamenti pártok és a kormány egyaránt egységesen álljanak mögöttük. Tisztelt Képviselőtársaim! A magyar vakcinabeszerzési stratégia sikeresnek bizonyult. Méltán állíthatjuk, hogy Magyarország a kontinens egyik legeredményesebb oltási programjával küzd a koronavírus-világjárvány ellen. Azonban új vírusvariánsok terjednek szerte a világban, így hazánkban is, éppen ezért továbbra is elengedhetetlen a fokozott védekezés. Ennek érdekében Magyarország Kormánya javaslatot tesz a koronavírus-világjárvány elleni védekezésről szóló 2021. évi I. törvény hatályának meghosszabbítására a 2021. évi őszi országgyűlési ülésszak első napját követő 15. napig. Meg kell említenem, hogy a javaslat nagyon előrelátóan rögzíti azt is, hogy a kormány a veszélyhelyzetet ezt megelőzően is megszüntetheti, amennyiben fenntartásának alaptörvényi feltételei már nem állnak fenn. A veszélyhelyzet megszüntetése esetén viszont számos átmeneti szabályozást igénylő kérdés merül fel, ugyanis az Alkotmánybíróság rámutatott arra, hogy a veszélyhelyzetet előidéző pandémia elleni védekezés gazdasági és társadalmi hatásai messze túlmutatnak a veszélyhelyzet időtartamán. Így a negatív hatások elhárítása, illetve kiküszöbölése érdekében tett intézkedések lehetnek tartós vagy akár végleges hatású intézkedések is. A kormány az élet- és vagyonbiztonságot veszélyeztető, tömeges megbetegedést okozó Covid-19-világjárvány következményeinek elhárítása, valamint a magyar állampolgárok egészségének és életének megóvása érdekében számos intézkedést vezetett be rendeleteivel, hiszen ilyen embert próbáló időkben nélkülözhetetlen a végrehajtó hatalom részéről történő gyors cselekvés. Az Alaptörvény 53. cikk (1) és (2) bekezdései értelmében a kormány eredeti jogalkotói hatáskörben alkotott rendeletei a veszélyhelyzet megszűnésével hatályukat vesztik, annak ellenére, hogy számos kormányrendeletbe foglalt intézkedés a pandémia hosszú távú negatív hatásainak az elkerülését szolgálja, ám a hatályvesztés következtében fellépő jogbizonytalanságot az Országgyűlésnek orvosolnia kell, mégpedig megfelelő szintű törvényi szabályok megalkotásával. Megjegyzendő azonban, hogy mindezt előre megtenni azért nem lehetséges, mert a veszélyhelyzet megszűnésének időpontja előre nem ismert. Az Alaptörvény B) cikkéből következő jogbiztonság jogállamiságból fakadó követelménye érvényesülésének érdekében a törvény hatályvesztésééig a benyújtott javaslat egy alkalmazási szabályt ír elő, melynek köszönhetően biztosítható a megfelelő méltányosság azokban az esetekben, amikor a veszélyhelyzeti kormányrendeletek alkalmazása az állampolgárok szempontjából lényeges. Gondoljunk csak például a lejárt okmányok érvényességi idejére, amelyeknél kifejezetten hasznos, hogy azok a veszélyhelyzet megszűntével sem járnak le automatikusan. De említhetném a SZÉP-kártyák ideiglenes díjmentességével kapcsolatos szabályok fenntartásának célszerűségét is. Tisztelt Ház! Az alkotmányos gyakorlatból fakadóan nyilvánvaló, hogy az előttünk fekvő javaslat csupán ideiglenesen biztosíthatja a veszélyhelyzeti kormányrendeletek hatályvesztést követő továbbalkalmazását, hiszen a veszélyhelyzet megszűnésével kapcsolatban az Országgyűlést terheli szabályozási feladat, azaz a kivezető törvény megalkotása. Szeretném még kiemelni, hogy a törvény új 4/B. § (2) bekezdésében a továbbalkalmazás szempontjából egy garanciális jelentőségű kivételszabály kerül lefektetésre, miszerint ha az Országgyűlés a veszélyhelyzet megszűnését megelőzően törvényben szabályozza egy veszélyhelyzeti intézkedésnek a veszélyhelyzet utáni időszakra vonatkozó szabályát, akkor kizárhatja a veszélyhelyzeti kormányrendelet hatályvesztése utáni alkalmazását. Jelenleg mindannyiunk számára az a legfontosabb cél, hogy Magyarország minél hamarabb maga mögött tudja a koronavírus-világjárványt. Viszont tekintettel arra, hogy ennek pontos időpontja előre nem látható, ezért indokoltnak mutatkozik a Ház asztalán fekvő törvényjavaslatban foglalt szabályozás bevezetése. A Fidesz képviselőcsoportja a törvényjavaslatot támogatja, és arra kérem valamennyi képviselőtársamat, hogy fontolják meg az elhangzottakat, és tegyenek ugyanígy. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[12.50]]
Köszönöm szépen, Salacz László képviselő úr. Most megadom a szót Lukács László György képviselő úrnak, aki a Jobbik-képviselőcsoport vezérszónoka.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Először is engedjék meg, hogy megköszönjem azoknak, akik az elmúlt időszak védekezésében részt vettek, és annak ellenére, hogy milyen intézkedéseket hozott a kormány, segítették az országot átvészelni az elmúlt harmadik hullámot, mentették az emberek életét, kitartottak saját vállalkozásaikban, és saját önerejükből segítették sokszor állami támogatás híján, hogy egyáltalán talpon tudjanak maradni. A jelenlegi törvényjavaslattal kapcsolatosan el tudom mondani, hogy nem adhatjuk meg a hozzájárulásunkat, hiszen nem adhatjuk egy rosszhoz a hozzájárulásunkat. Megadtuk a bizalmat jó múltkorában a kormánynak, akkor önök visszaéltek vele. Biztosan mondhatom, hogy Orbán Viktor a Jobbiktól a felhatalmazást ismételten nem fogja megkapni. A visszaélések, amelyeket önök a járványhelyzet leple alatt csináltak, pedig a következők, és sajnos nem kimerítően lehet mondani, taxatíve felsorolni, temérdek van belőle, de a legfontosabbakat érdemes lesz mindenképpen megemlíteni. Önök sem a gazdaságot, sem az életeket nem mentették, magukat, a saját vagyonukat és a barátaik vagyonát viszont igen. Menekítették a vagyonokat az alapítványokba, miközben Magyarország világszinten az egymillió főre vetített halálozásban első helyen áll, ez utóbbi időben lehagyta Gibraltárt, lehagyta Csehországot, magunk mögött van Belgium, magunk mögött van Bosznia-Hercegovina, és sorolhatnánk azokat az országokat, ahol rosszak a járványügyi mutatók ebben a tekintetben, tehát az egymillió főre vetített Covid-halálozásban, de Magyarország mindezek közül a legrosszabb. Ez a legutolsó felhatalmazás valódi eredménye, ezt sikerült a kormánynak belőle kihoznia. De a vállalkozásokra is mondhatjuk ezt. Az, hogy a vállalkozások ott állnak a csőd szélén és a legbizonytalanabb helyzetben táncolnak, az is önöknek köszönhető, hiszen míg a Jobbik azt követelte, hogy adjanak 80 százalékos bértámogatást azoknak a vállalkozásoknak, amelyek bajban vannak, sőt voltak olyanok, akik százszázalékos bértámogatást javasoltak, azt látjuk, hogy Magyarország ebben is a leginkább szűkmarkúan járt el. Harcolt mindenki a százszázalékos táppénzért, de önök azt sem akarják adni az embereknek, holott a koronavírus-járványban igazolható módon európai összehasonlításban is lakosságarányosan elég sokan betegek lettek, ami azt jelenti, hogy nagyon sokszor keresőképtelen helyzetben voltak. Az ő számukra egy ilyen veszélyhelyzetben mindenképpen szükség lett volna tisztességes, méltányos táppénzszabályok bevezetésére. S akkor itt van a legutolsó felhatalmazás alatt és a két felhatalmazás között úgymond az éj leple alatt bevezetett egészségügyi szolgálati jogviszony, amellyel sikerült a járvány küszöbén 5500 egészségügyi dolgozótól megválniuk egy tollvonással. Az 5500 egészségügyi dolgozó hiánya a rendszerben egyelőre még nehezen megbecsülhető károkat okozott, de bizonyosan fog, és okozott is károkat. S ha már itt tartunk e sunyi és alattomos módon végrehajtott átszervezésnél, el kell mondani azt is, hogy úgy tűnik, most már a szociális szférára is ráfordultak, ott is hasonló bizonytalanságot próbálnak kelteni. Ha az lesz a következő felhatalmazás tematikája, hogy a szociális ellátórendszerben, ami a védekezés egyik fontos bástyája, szintén a dolgozók között bizonytalanságot akarnak kelteni, akkor végképp nem adhatunk felhatalmazást. De megnézhetnénk azt is, ami szintén nagyon szomorúan hangzik, ebben önök is beismertek adatokat, illetve önökhöz közel álló kórházigazgatók is beismertek adatokat, és a kormány még mindig nem adott választ rá, holott egy következő felhatalmazáshoz minimum tisztázni kellene azt, mitől van az, hogy Magyarországon a lélegeztetőgépre kerülő betegek 80-90 százaléka elhalálozik. Legutoljára a székesfehérvári megyei kórházból hallottunk 84 százalékos adatot erre vonatkozóan. Úgy gondolom, hogy ez nagyon elképesztő, nagyon elborzasztó, és az államnak abban van felelőssége, hogy miként tudja a szakembereket egymással összehozni, leültetni és megbeszélni a legjobb gyakorlatot, hogy mindenki, aki valóban kórházba kerül és beteg lesz, őket meggyógyítsuk, ellentétben Orbán Viktor ígéretével, aki azt ígérte még 2020 szeptemberében, hogy mindenkit meg fog gyógyítani. Ehhez képest Magyarország világrekorder lett az egymillió főre vetített halálozások számában. De beszélhetnénk arról is, hogy mi szükség van a kórházakban a katonaságra, és a katonaság milyen szerepet töltött be. Én írásbeli kérdésben megkérdeztem a honvédelmi minisztert, hogy mondjon el olyan feladatköröket, amelyekben segítette az egészségügyi dolgozók munkáját, és milyen példákat tud mondani. Egy kétsoros választ kaptam azzal kapcsolatban, hogy mire kellett és mire lehetett számítani. Semmifajta érdemi tájékoztatás nem volt. És itt elérünk a következő problémához. Önök a legutolsó veszélyhelyzetet és már az azt megelőző felhatalmazást is a kezdetektől fogva arra használták föl, hogy a kommunikáció semmilyen módon ne lehessen áttekinthető. Ha valaki adatot szeretett volna igényelni, akkor 45 plusz 45 napra hosszabbították meg folyamatosan, sőt arcátlan módon volt olyan hatóság is, amely ellenzéki képviselőnek álszövegeket és lekezelő, lepattintó szövegeket és e-maileket küldözgetett, szimplán azzal, hogy elvegyék a kedvét attól, hogy kérdezzen és adatokat derítsen ki, teszem hozzá, olyan adatokat, amelyeket önöknek rég ki kellett volna adniuk, és amelyeket nyilvánosságra kellett volna hozni; no nem azért, mert egyébként egy ellenzéki politikus ezt kéri, hanem a szakma kéri ezt, hogy meg tudja ítélni, valójában milyen helyzetben van az ország, és a járványügy milyen helyzetben van. De azt is láttuk, hogy önök úgy próbáltak segíteni embereknek, hogy hitelt ajánlottak. Nem pénzügyi segítséget ajánlottak, hanem olyan hitelt, amit majd később vissza kell fizetniük egy bizonytalan gazdasági jövőben, egy bizonytalan foglalkoztatási helyzetben. S azt is láttuk, hogy például a hitelmoratórium vonatkozásában olyan esetek fordultak elő, amelyekben a hitelmoratórium időszaka alatt számottevően nőtt valakinek a törlesztője, és számottevően nőtt az általa felvett tartozás. Nyugodtan mondhatjuk, szintén arcpirító, hogy az önök onkológus minisztere a járvány legutolsó fázisában a daganatos betegségek szűrővizsgálatát állította le, holott önök pár héttel később újraindították az óvodákat, az iskolákat, most már a teraszokat is újraindítják, de a daganatos betegek még mindig várnak a szűrésre, és még mindig várnak arra, hogy részt vegyenek a szűrésben. Tisztelt uraim, el kellene dönteni, hogy mi a fontosabb, a pia vagy a terápia. Azt tudjuk üzenni Kásler Miklósnak, döntse el végre, hogy mi a fontos, a betegek vissza tudnake térni a kórházakba vagy nem. Az önök felhatalmazása alapján, ha önök azt megkapják, szinte garantált, hogy a betegek nehezen fognak hozzájutni, ismételten vonakodni fognak attól, hogy az egészségügyi szolgáltatásokat újraindítsák, és nagyon sokan kerülnek bajba. S itt nemcsak azokra kell gondolni, akik elsődlegesen meghaltak a Covid-betegséggel kapcsolatosan nagyon szomorú, hogy Magyarország ebben világelső, a népességarányos halálozásban , hanem gondolni kell azokra az áldozatokra is, akik úgymond a csendes áldozatai ennek a járványnak, akik nem jutottak el az orvoshoz, nem volt időpontjuk, nem tudták a kezeléseiket folytatni, és a terápiát nem kezdhették meg. De azt is látjuk, hogy önök egy hatalmi intézkedésként az önkormányzatokat is folyamatosan gúzsba kötötték, és erre készülnek ismételten. Hát, amikor a parlament ülésezik, amikor a teraszok nyitva vannak, amikor önök négymillió beoltottól lehetővé akarják tenni, hogy az éttermeken belül is helyet lehessen foglalni, árulják már el nekem, hogy az önkormányzati képviselő-testületek miért nem ülésezhetnek, miért nem hozhatnak a legközvetlenebben az emberek közelében lévő demokratikus intézmények a saját ügyeikben, a saját helyi ügyeikben döntéseket. Miért csak a polgármestereknek van lehetőségük? Miért nem lehetett bevezetni online ülésezést? Önöknek egyetlenegy céljuk volt, hogy ott is szűkítsék azt az átmenő folyosót, amelyen a demokratikus berendezkedésben az emberek be tudják csatornázni a véleményüket egyes képviselőkön keresztül. Világosan látszik, hogy a kormány egyáltalán nem élt, hanem visszaélt a rendkívüli helyzetével és a rendkívüli felhatalmazással az önkormányzatok vonatkozásában is. S azzal sem tudnak igazából elszámolni, hogy mi szükség van az ingyenes parkolásra. Az ingyenes parkolás egyedülálló módon, a világ talán egyetlen országában Magyarországon a védekezési eszköz abban, hogy a járvány ellen küzdjenek, de látszik, hogy ez is igazából az önkormányzatoknak, legfőképp a nagyvárosi, önökhöz nem baráti önkormányzatoknak a sarcolására, az ottani helyi képviseletnek, a helyi demokráciának a tönkretételére irányul. S pont az előző napok eseményei mutatták a közvagyonnak az alapítványokba való átmentése kapcsán, hogy önök mire készültek, mire használják és mire fogják használni a felhatalmazást. Kérdezem én mindezek után, hogy hogy is adhatnánk önöknek felhatalmazást, amikor Magyarország több mint 27 ezer halottal népességarányosan világelső a halálozásokban úgy, hogy önök a veszélyhelyzet burkát használják minden egyes demokráciarombolásra. Elég beszélyes az is, hogy mit gondolnak magáról a válságkezelésről, és hogy magáról a felhatalmazásról mit gondolnak. Amikor szeptemberben közelített a felhatalmazás kérdése, és Orbán Viktor még arról beszélt, hogy mindenkit meg akar menteni, akkor halálozásokban mérték a magyar járványügyi sikerességet, a védekezés sikerességét. Majd hirtelen elfeledkeztek róla, sőt most már ott tartunk, hogy önök tagadják ezeket az adatokat. Megjelölés nélkül folyamatosan hivatkozik a miniszterelnök itt a parlamentben is arra, hogy Magyarország az Európai Unió élmezőnye helyett annak középmezőnyében van, de nem mondja el, hogy milyen mutatóban. Ehhez képest a valóság az, hogy nemcsak a Worldometer szerint, hanem a Johns Hopkins szerint, sőt más fontos statisztikákat gyűjtő intézmények adatai alapján is Magyarország ténylegesen világelső az egymillió főre vetített halálozások rangsorában. [[13.00]] De lehetne jóra is egyébként felhasználni azt, hogy önök felhatalmazást kapnak, de természetesen nem teszik. Az egyik ilyen jó, amit meg lehetne valósítani, egy tisztességes tesztelési rendszer, egy tisztességes kontaktkutatás. Ott tartunk, hogy egy évvel a járvány kezdete után… ha még elfogadjuk, hogy tavasszal nem is volt rá felkészülve nemcsak Magyarország, hanem az európai országok zöme, sőt a világ zöme nem volt felkészülve arra, hogy kontaktust kutasson. Önöknek volt idejük szeptemberben, volt idejük decemberben, lett volna idejük januárban, februárban kialakítani egy tisztességes járványügyi megelőző és kutató hálózatot, amelyben lehetőség nyílott volna arra, hogy a betegeket és a velük érintkezőket nyilvántartsák, valamilyen módon kövessék, és csökkentsék a kontaktok számát, a fertőzések számát. Ehhez képest egy dolog történt: Orbán Viktor nemcsak ősszel, hanem tavasszal is hagyta, hogy a vírus diktálja a tempót. És nagyon látványos, ami történik: ezt a tempót Magyarország nem bírta, a magyar embereknél ez a halálozás éppen ezért következett be. Az utolsó pedig, amire még érdemes felhívni a figyelmet, valójában tényleg már egy jogi nonszensz. Önök most már a felhatalmazásnál bár többször kértük, hogy határozott időpontokat mondjanak meg, 90 vagy 60 napra kérjen a kormány ilyet, azt hiszem, ez az elmúlt időszakban mindig világos volt ráadásul egy olyan megoldással éltek a legutolsó határidőnél, hogy azt mondták, az őszi ülésszak első ülésnapját követő 15. napra teszik a rendeletek hatályának a megszűnését. Na, most már csak egy dolog nem világos: az, hogy melyik jogszabály tartalmazza mert egyébként tartalmazza , hogy mikor van őszi ülésszak. Az egy dolog, hogy szeptember 1-jén sose szokott őszi ülésszak kezdődni, szeptember 15e körül szokott kezdődni, de szokásjogra, bekövetkező időpontra és ahhoz képesti első ülésnapra hivatkoznak, és egyébként csak Kövér László kénye-kedvétől függ, hogy mikorra hívja össze az Országgyűlés első határozatképes ülését. Hozzáteszem azt, hogy biztosan lennének olyan képviselők, még akár kormánypárti képviselők is, akik egy rendkívüli ülésnapot is el tudnának képzelni, azonban mindig az történt, hogy amikor dolgozni kellett, amikor dologidő volt, amikor az adósokat kellett volna megsegíteni, amikor valamilyen járványügyi védekezésről volt szó, vagy akár európai kérdésekről volt szó, önök a rendkívüli ülésekre el se jöttek. Semmilyen garanciáját nem látja senki annak, hogy nem októberre vagy adott esetben nem novemberre fogják tenni azt az első ülésnapot, ameddig a veszélyhelyzetet fenn fogják tartani. Ilyen pongyola és ennyire gumiszabályként meghatározott lejárati időt kár volt ebbe belefoglalni, de önök mindig, minden egyes felhatalmazási törvénynél tudnak újat mutatni. Összegezve azt tudom mondani, hogy ami folyt, az nem válságkezelés volt, hanem valójában a válság elmélyítése. Továbbra is ezt fogják önök folytatni, továbbra is az elmélyítésében lesznek érdekeltek. A néppárti Jobbik számon fogja önökön kérni az elvesztegetett és elveszett életeket, az ezáltal tönkrement családokat, el fogjuk számoltatni önöket a rendkívüli jogrend leple alatt ellopott közvagyonért, és nyugodjanak meg, meg fogjuk segíteni azokat a dolgozókat, akik az önök hibája miatt vesztették el az állásukat, került a vállalkozásuk kilátástalan helyzetbe, és meg fogunk mindent azért tenni, hogy ezek az emberek kedvezőbb helyzetben legyenek, mint az önök rendkívüli jogrendje alatt. Világos tehát: Orbán Viktor kérte a felhatalmazást, a felhatalmazást önöktől meg fogja kapni, viszont akkor vállalja el a felelősséget; vállalja el a felelősséget azért a több mint 27 ezer emberért, ami világrekorder halálozást jelent, és azért az ütemért, ami jelenleg is zajlik, és azért is vállalja a felelősséget, hogy ősszel és tavasszal hagyta, hogy a vírus diktálja a tempót. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A KDNP képviselőcsoportja jelezte, hogy két felszólaló ismerteti a frakció álláspontját. Elsőként megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A mostani törvényjavaslat tárgyalásánál elsőként a köszönetünket kell kifejezni mindenkinek, aki az elmúlt egy évben vagy most már több mint egy évben helytállt a frontvonalban: orvosoknak, ápolóknak, a szociális területen dolgozóknak, pedagógusoknak, óvodapedagógusoknak, logisztikai szakembereknek, járványügyi szakembereknek, az operatív törzs tagjainak és mindenkinek, aki most például a világ egyik legsikeresebb oltási kampányának a lebonyolításában részt vesz, mindenféle baloldali ellenszél, álhírgyártás, hazudozás és rémhírterjesztés ellenére is. Ők az igazi hősök, önök voltak a kerékkötők, és úgy látszik Lukács képviselő úr felszólalásából, hogy továbbra is azok szeretnének maradni. Emlékezzünk rá, Lukács képviselő úr még orosz rulettnek hívta az orosz vakcinát, és felszólította a kormányt, hogy fejezze be a szerinte emberkísérletet az orosz vakcinával. Hát, ilyen oltásellenesek önök! Szeretném megköszönni a magyar emberek fegyelmezettségét ebben a bő egy évben, hogy a korlátozó intézkedéseket, amelyek mindenkitől áldozatot követeltek, amelyek mindenkinek az életére rányomták a bélyeget, és mindenkitől lemondást követeltek, be tudták tartani, viselkedésükkel, fegyelmezettségükkel hozzá tudtak járulni ahhoz, hogy a magyar védekezés eredményei, amelyek látszanak, és az oltási kampány eredményei megvalósulhattak. Arra kérek mindenkit, hogy bár az újranyitás lépései elkezdődtek, továbbra is a fegyelmezettség és a még érvényben maradó szabályok betartása legyen az első szempont, és a figyelmünk ne lankadjon, mert láthatjuk, hogy a különböző mutációk, vírusmutánsok, -variánsok folyamatosan támadják az egész világot, így Európát és benne hazánkat is; ezért a figyelmünk sem lankadhat. Senki nem mondhatja ki, és senki nem tudja megmondani azt, hogy mikor ér véget a járványhelyzet, senki nem tudja megmondani azt, hogy mi az az objektív szempont, amikor azt tudjuk mondani, hogy most vége van ennek a járványhelyzetnek, senki nem tud önök közül sem erre egy dátumot mondani. Az elmúlt egy évben önök nem csináltak semmi mást, csak akadályozták a védekezést. Kezdték akkor, amikor tavaly márciusban nem járultak hozzá a házszabálytól való eltéréshez, és nem léphettek hatályba azok az intézkedések, amelyeket a kormány fontosnak tartott. Nem járultak ahhoz hozzá, most már többedszerre, hogy megvalósulhasson a hatékony és gyors döntéshozatal, és önök azt terjesztették, hogy a parlament nem működik. Most is Lukács képviselő úr például olyan törvényjavaslatokat hoz ide a beszédében, hogy a veszélyhelyzetet és a rendkívüli jogrendet kihasználva hozta meg a kormány az egyetemi modellváltást. Tisztelt Képviselő Úr! Itt vitáztunk róla hosszú-hosszú órákon keresztül, a magyar parlament rendes ügymenetben, rendes törvényalkotási menetrend szerint hozta meg például az egyetemek átszervezéséről, modellváltásáról szóló törvényeket. Ön azt mondja, hogy a rendkívüli jogrenddel élt vissza a kormány, amikor az egyetemi modellváltást itt a parlament elfogadta. Szívesen láttuk volna önt is a vitán, sokan itt voltunk az egyetemek modellváltásáról szóló vitában. [[Arató Gergely: Nem vesztettél semmit!]] Ön azt mondja, hogy a rendkívüli jogrenddel élt vissza ekkor a kormány, de legalább talált volna egy olyan példát, amelyik valamilyen módon megállja a helyét, de ez sem sikerült önnek. Ebben is, mint ahogy számos más kérdésben, folyamatosan hazudoznak. Ön megtámadta a katonákat [[Derültség az ellenzéki sorokban.]] , amit szeretnék az ő nevükben is visszautasítani, azt mondta, hogy teljesen felesleges munkát végeztek ott a kórházakban. Tisztelt Képviselő Úr! Amikor engem behívtak az egyik kórházi oltópontra nem olyan régen az oltás ügyében, akkor én azt láttam, hogy rend, fegyelmezettség, hatékonyság van, és ez részben a katonáknak is köszönhető, akik segítették az egészségügyi személyzet munkáját például a papírok ellenőrzésében, például a kérdőív kitöltésében, például abban, hogy ne legyünk túl sokan egy teremben a várakozás kapcsán, például, hogy ki melyik szobába mehet be. Úgyhogy én innen is szeretnék köszönetet mondani a kórházban is helytálló katonáknak, akik nélkül például a mostani tömeges oltási kampány lebonyolítása is nehézkesebb lenne. Persze, leginkább önök nehezítik a mostani oltási kampányt. Az a helyzet, tisztelt képviselő úr, hogy az ön szempontjából nagyon bölcsen elhallgatta azt a három-négy hónapos oltásellenes kampányt, amit itt önök mindannyian végigkísértek körülbelül decembertől egészen mostanáig, és tegnap Varju László folytatta az ATV-ben, amikor álmegoldásnak nevezte a keleti vakcinákat. Tehát önök nem állnak le, önök mindannyian, akik itt ülnek, Dúró képviselő asszony kivételével, aláírták azt a határozati javaslatot, amely betiltotta volna a keleti vakcinák használatát. [[Arató Gergely: Nem tiltottuk volna be! Én írtam, tudom, hogy mi van benne!]] Szó szerint benne van, tisztelt képviselő úr. Ha az önök határozati javaslatát elfogadta volna az Országgyűlés, akkor most több mint másfél millió emberrel kevesebb lenne beoltva, ez a nagy helyzet, és sehol nem tartanánk az oltási kampányban. Ott tartanánk, ahol az Európai Unió tart, aki kizárólag a brüsszeli akadozó vakcinabeszerzésekre támaszkodott, és akkor most nem az újranyitás lépéseiről tárgyalnánk, hanem abba a helyzetbe kerülnének a magyar emberek, mint Ausztriában vagy Németországban, amikor azt mondják nekik, mondjuk, 40 évesen, hogy majd szeptemberben lehet, hogy sorra kerülnek az oltással kapcsolatban. Arról beszélnek, tisztelt képviselőtársaim; azért, mert önök végig támadták a keleti vakcinák beszerzését, önök végig támadták az oltásokat. Az elmúlt hetekben láthattunk egyfajta irányváltást, mert a direkt, telibe oltásellenes kampány átváltott egy sunyi kampánnyá, egy elbizonytalanító kampánnyá, amikor a DK politikusai, a Jobbik politikusai, az MSZP politikusai folyamatosan kétségbe vonják a keleti vakcinák hatékonyságát; amikor olyan mondatok hangoznak el Lukács László Györgytől, hogy az orosz vakcina orosz rulett; amikor azt mondja Fekete-Győr András, az önök egyik miniszterelnök-jelöltje, hogy ne vegyen orosz vakcinát a kormány uniós engedély nélkül, mert pénzkidobás; amikor a DK-s Facebook-oldal azt mondja, hogy a kínai vakcinát be kell tiltani. [[13.10]] Ezt önök írták, tisztelt Arató képviselő úr. Az önök Facebook-oldalára volt kiírva, hogy be kell tiltani a kínai vakcinát. Amikor Hadházy Ákos azt mondja, hogy az orosz vakcinát akkor sem adatnám be, hogy ha azt jóváhagyják; amikor Jakab Péter, a Jobbik elnöke és az önök egyik miniszterelnök-jelöltje arról beszél rasszista módon egyébként , hogy van valami kínai cucc, amivel beoltottak egymillió afrikait, az ön szerint jó kell hogy legyen a magyaroknak, ez nem más, mint emberkísérlet; amikor Gyurcsány Ferenc arról beszél, hogy nem szeretném, ha a magyar emberek a keleti vakcinákkal való oltásnál kísérleti nyúlként ott lennének; amikor szintén Lukács László György arról beszél, hogy Magyarország nem az oroszok laborja, Szijjártó és Orbán fejezze be az orosz oltással a magyarokon való kísérletezést 64 országban engedélyezték egyébként az orosz vakcinát, tisztelt képviselő úr , önök folyamatosan, szisztematikusan és előre megfontolt, piti politikai szándékból az oltások ellen uszítottak azért, hogy a járványhelyzet rosszabb legyen, azért, hogy kevesebb ember oltassa be magát. Azt mondta a DK, hogy ha Orbán Viktor tovább erőlteti a kínai vakcinát, egymillió beoltott sem lesz. Az önök szóvivője ezt állította. Ez volt az önök célja, hogy egymillió beoltott se legyen! Ezt mondták az önök sajtótájékoztatóján, és erre a legfrappánsabb választ a magyar emberek adták meg, akik folyamatosan regisztrálnak, nő a regisztráltak száma, nő az oltási kedv, és ezzel arányosan folyamatosan nő a beoltottak száma is, mert a magyar emberek rájöttek, hogy önök meg akarják őket téveszteni. A magyar emberek rájöttek, hogy önök le akarják beszélni az oltásról. A magyar emberek arra is rájöttek, hogy önök kizárólag hatalmi, piti politikai, szánalmas érdekeik alapján próbálják őket az életmentő oltástól elriasztani, és sajnos voltak, akiket sikerült elriasztani. Az önök szavazói a Policy Solutions felmérése szerint amely abszolút nem vádolható kormánypárti elhajlással azt mondták, hogy a baloldali szavazók között sokkal kisebb az oltási hajlandóság. Sikeres volt, tehát büszkék lehetnek magukra, sikeres volt az önök elbizonytalanító, sunyi kampánya, az önök szavazói körében sokkal kisebb az oltási hajlandóság, mint egyébként a társadalom nagyobb részében, a kormánypárti szavazók körében. Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy lehettek olyan emberek, akik visszautasították a keleti vakcinát az önök mondataira hagyatkozva és önökben bízva, és aztán ne adj’ isten, elkapták a betegséget, vagy akár súlyos következményei is lehettek. Önök a felelősek ezért a viselkedésért, és azért, hogy egyfolytában a járvány elleni védekezés kapcsán folyamatosan támadták a magyar szakembereket. DK-s képviselő rongyolt neki Müller Cecília tiszti főorvos asszonynak. Varga Zoltán életében, egész életében nem dolgozott annyi, mint Müller Cecília eben az egy évben, egész életében, miközben olyan undorító hangnemben beszélt róla, és a hitét gyalázta. Önök folyamatosan támadták az engedélyező hatóságokat. Gyurcsány Ferenc KISZ-titkársága idején volt utoljára, amikor politikai nyomás volt a különböző magyar hatóságokon, amikor Gyurcsány Ferenc szerepet vállalt a kommunista rendszer nemes építésében; az Apró-villa a jutalom, tudjuk. Önök támadták a szakembereket, az operatív törzs döntéseit, a járványügyi intézkedéseket, a szakembereket és a hatóságokat. Önök kamuvideót forgattak, kamustatisztikákat tettek közzé. Hétről hétre itt, az önök szerint nem működő Országgyűlésben hazudoztak a járvány elleni védekezésben. Azzal kellett foglalkozni a járvány kellős közepén, a legnehezebb helyzetben is tiszti főorvosnak, kórházigazgatóknak, járványügyi szakembereknek, hogy az önök álhíreire kellett reagálni, amikor önök mindenféle teljesen eszetlen és a valósággal közel-távol semmilyen viszonyban nem lévő vádakat fogalmaztak meg a kórházakkal szemben, a járványügyi szakemberekkel szemben, az operatív törzzsel szemben, és az idejük egy részét a járványügyi védekezés helyett arra kellett szentelniük, hogy az önök képtelen vádjaira reagálhassanak. Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, bár nyilván nem fűztem hozzá sok reményt, de azért mégiscsak az lett volna tisztességes és ne adjuk fel az optimizmust, pár baloldali képviselő még hátravan , hogyha Lukács László György itt feláll, és azt mondja, hogy elnézést kér a magyar emberektől, hogy orosz rulettnek nevezte az orosz vakcinát [[Dr. Lukács László György: Milyen regisztrációja van a vakcinának? Bejegyezték az Európai Gyógyszerügynökségben?]] , hogy elbizonytalanított az egész pártja minden egyes mondatával az oltásokban; hogyha korrektül bocsánatot kér azért, amit az elmúlt hónapokban és az elmúlt egy évben műveltek. Ez lett volna az egyetlen helyes iránya a felszólalásának, ha ezzel kezdi, hogy a köszönet mellett bocsánatot kér a magyar emberektől, a szakemberektől. Nem tőlünk, mert már megszoktuk, hogy önök mindenféle hazug vádakkal minket sértegetnek, semmi gond nincs ezzel. A magyar emberektől kellett volna bocsánatot kérnie, tisztelt képviselő úr. Azt mondta, fel is írtam magamnak, hogy egészségügyi szolgálati jogviszony sunyi, alattomos módon. Hát, ön megszavazta, tisztelt képviselő úr! Ön megszavazta az egészségügyi szolgálati jogviszonyt [[Dr. Lukács László György: 5500 dolgozót a kiküldött dokumentumok alapján elüldöztetek! 5500 dolgozót rendeletben üldöztetek el!]] és egyébként a hozzá tartozó soha nem látott történelmi béremelést, tisztelt képviselő úr. Ön itt, a magyar parlamentben és az egész frakciója a szavazatával támogatta ezt. Most megpróbál belőle kihátrálni, megint naponta, mint egy napraforgó, a politikai véleményét úgy változtatja, ahogy éppen Gyurcsány Ferenc kéri öntől, de az a helyzet, tisztelt képviselő úr, hogy ön és az egész frakciója megszavazta ezt a törvényt. Az után, hogy ön megszavaz valamit, ne nevezze sunyinak és alattomosnak, hiszen ön és az a politikai mandátum, amit az önök frakciójában ülők kaptak, az mögötte állt [[Dr. Lukács László György: Ott voltam a minisztériumi egyeztetésen, tudom, mi volt!]] mögötte állt ennek a törvénynek. Én meghallgattam önt, képviselő úr, de semmi gond nincsen. [[Dr. Lukács László György: Én nem hallgatlak meg! Ez a saját döntésem! Zaj. Az elnök csenget.]] Azt kérem szépen, hogy a katonákat ne támadja, az egészségügyben dolgozókat ne támadja, még akkor se, ha most már versenyképes fizetésük lesz, és nem tudja őket Nyugatra exportálni, akkor se támadja az egészségügyi dolgozókat. Arra kérem önöket, hogy az elmúlt egyéves viselkedésükért, az elbizonytalanításért, a járványügyi védekezés támadásáért kérjenek bocsánatot; nem fűzök hozzá sok reményt, de azért hátha, még MSZP-s, DK-s, LMP-s képviselő hátravan a felszólalók között. Azon nem csodálkozunk, hogy mint ahogy az eddigi járványügyi témáknál, a járványügyi védekezéssel kapcsolatos törvényjavaslatoknál a Párbeszéd semmilyen módon nem képviselteti magát soha, nincs véleményük, nem is érdekli őket a járvány elleni védekezés, soha nincsenek itt ilyenkor. [[Arató Gergely: Hol a KDNP?]] Persze Karácsony Gergely ilyenkor biztos facebookozik egy jót, de a pártja képviselői soha nem jönnek be, soha nem mondják el a véleményüket a védekezésről, soha nem becsülik [[Zaj. Az elnök csenget.]] annyira a magyar embereket, a választóikat, akik az MSZP hátán keresztül ideküldték őket, hogy legalább elmondják a véleményüket. Ezt azért rögzítsük a jegyzőkönyvben, a Párbeszédet nem érdekli a koronavírus-járvány elleni védekezés. Arra kérem önöket, hogy hagyják abba az oltásellenes, elbizonytalanító, sunyi kampányukat, amit az MSZP, a DK, az LMP, a Jobbik és a Párbeszéd a Momentummal közösen folyamatosan, a mai napig nem abbahagyva folytat, mert az a cél, hogy minden ember megkaphassa a védőoltást, mert minden Magyarországon elérhető vakcina hatékony és biztonságos, minden Magyarországon elérhető vakcinát az intézetek, a hatóságok bevizsgáltak és jóváhagytak, és minden Magyarországon elérhető vakcina életeket ment akkor is, ha önök elbizonytalanítják az embereket, akkor is, ha önök tagadják, és akkor is, ha önök továbbra is folytatják az oltásellenes viselkedéseiket, akkor is életeket ment. Mi arra kérünk mindenkit, hogy regisztráljanak, mert ha a baloldalon múlna, akkor az újraindításról majd júliusban, augusztusban vagy szeptemberben lehetne beszélni, nem pedig most, április végén, május elején, hiszen az újraindítás több lépése megtörtént. Sok lépés előttünk áll. Reméljük, holnap el fogjuk érni a 4 millió beoltottat, és egy következő lépés megtörténhet az újraindításra. Mindenki jól jegyezze meg, hogy a baloldal elvette volna tőle a nyitás lehetőségét, elvette volna tőle a szabadság lehetőségét, mert a baloldal nem akart oltási kampányt, a baloldal elbizonytalanítást akar. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, Nacsa Lőrinc képviselő úr. Most megadom a szót Harangozó Tamás képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Úgy izgultunk, mert arról volt szó, hogy a KDNP megosztva mondja el a vezérszónoki felszólalását, és vártuk, hogy ezek után még vajon mi lehet az, ami jöhet, és még feldobja egy picit ezt a parlamenti vitát, de lássuk be, azért Nacsa képviselőtársunk után szerintem a KDNP is úgy érezte, hogy ez már nem teljesíthető. Azt mondja Nacsa képviselőtársunk, hogy az ellenzék hatalommámorban van, és a hatalomért kapaszkodik és kapaszkodott. Azért nem semmi, képviselő úr, hogy itt ülünk állunk, én per pillanat egy olyan törvényjavaslat vitájánál, amely arról szól, hogy korlátlan felhatalmazást kap a kormány, hogy rendelettel bármilyen törvényt felülírjon ebben az országban a következő, nem tudjuk, milyen hosszú időszakra, merthogy úgy írták meg ezt a törvényt, hogy nem derül ki belőle, hogy mikor lesz vége, gyakorlatilag amikor Kövér László majd össze méltóztatik hívni a parlamentet ősszel, szeptember 1-jén, október 1-jén, december 38-án, teljesen mindegy, ahhoz képest 15 nappal később jár le a rendeleti kormányzás. Szóval, amikor ezt a hatalom teljes koncentrációjáról, ellenőrizhetetlenségéről és gyakorlatilag pátensekkel való kormányzásáról szóló törvényjavaslatot tárgyaljuk, akkor önnek van képe az ellenzék hatalomhoz való viszonyáról értekezni itt a vezérszónoklatában. [[13.20]] Ezen túlmenően ön még bátorkodott szintén bocsánatkérésre felszólítani az ellenzéket a járványügyi védekezéssel kapcsolatban. Na, most akkor, Nacsa úr, itt egy picit álljunk meg! Lassítsunk le, jó?! Majd, ha ön feláll és bocsánatot kér 27 356 elhunyt honfitársunktól és túlélő családjától azért, mert valóban teljes körű felhatalmazással, rendeleti kormányzással, minden eszközt megkapva képtelenek voltak ebben az országban tisztességes járványügyi védekezést csinálni. Ausztriázott meg osztrák példát hozott. Hát, érti maga, miről beszél?! Az mutatja meg, hogy mit műveltek maguk ezzel az országgal. Ausztriában, amely hasonló nagyságrendű ország és körülbelül ugyanonnan indultunk tavaly ősszel a járványügyi védekezés tekintetében, 10 ezer ember halt meg, itt meg mindjárt 30 ezer. Háromszor annyi embert vesztettünk el, miközben minden lehetőségük megvolt a védekezésre. Miről beszél maga, meg szólít minket fel bocsánatkérésre?! Ezek elhunyt emberek, nem lehet visszahozni őket, és mindegyik az önök lelkén szárad, miután a miniszterelnökük idejött és azt mondta, hogy a) mindenkit meg fogunk gyógyítani, b) emberéletekben fogjuk mérni a védekezés sikerét. Úgyhogy az első pont ott van, hogy önök bocsánatot kérnek azért, mert elszalasztották a lehetőséget, mert valószínűleg inkább politikai vagy egyéb más, gazdasági indokok vezérelték a maguk miniszterelnökét, amikor a döntéseket meghozta, illetve pont amikor nem hozta meg, noha meg kellett volna hozni a harmadik hullám idején, elején, közepén vagy akár most, a végén is. Mert kontaktkutatás meg tesztelés a mai napig ebben az országban gyakorlatilag nincs. Ha visszatérünk magára a törvényjavaslatra, tisztelt képviselőtársam, én is azt tudom mondani önnek, hogy két nagyon szent dolog van Orbán Viktornak és kormányának, az őt támogató 133 fideszes és KDNP-s képviselőnek, akikből, ha jól számolom, legalább ketten itt vannak az ülésteremben, meg még egy államtitkár. [[Nacsa Lőrinc: Ő is képviselő!]] Ezért tettem hozzá. Ez a két szent dolog valóban a hatalom és a pénz. Ezen a héten elég keményen bele is húztak ebbe, képviselőtársaim. A keddi napon szavazták meg itt a parlamentben, hogy a több ezer milliárd forintnyi vagyont kitolják az állami vagyonból magánalapítványokba. A rendszerváltás utáni szabad rablóprivatizációban nem érte ilyen kár ezt az országot. [[Dr. Völner Pál: Gyurcsány idején!]] Majd most, csütörtökön már tárgyaljuk is azt a törvényjavaslatot, amely, mint említettem, arról szól, hogy a teljes körű hatalom egyszemélyi felhatalmazással, Orbán Viktor kezében hogyan fog egészen nyáron vagy még akár ősszel is megmaradni, és hogyan fog a miniszterelnök rendeletekkel kormányozni a jövőben is. Tudja, igaziból az lett volna jó, ha mond pár önkritikus mondatot arról, hogy vajon önről meg a képviselőtársairól mit gondolhat Orbán Viktor. Milyen bizonyítványt állít ki önről, a 133 bátor emberről, meg arról, hogy Orbán Viktor kb. melyik polcra teszi önöket, meg mire van szüksége önöktől meg mire nem, hogy ezt a javaslatot ebben a formában a magyar kormány benyújtotta? Azt mondja Orbán Viktor meg a kormány, hogy azért van szükség, egyébként még egyszer mondom, gyakorlatilag meghatározhatatlan ideig újra meghosszabbítani a veszélyhelyzetet és ezzel a rendeleti kormányzást, mert a parlament nyáron nem dolgozik. Na, tényleg? Az a helyzet, képviselőtársaim, hogy a fideszes, KDNP-s képviselőknek Dubajba meg a Maldív-szigetekre csak odafele jegyet sikerült megvanni? [[Nacsa Lőrinc: Tóbiás József!]] Az a helyzet, képviselőtársam? Csak odafele tudták megvenni a jegyet? Mert ellenkező esetben ez az Országgyűlés júniusban, júliusban meg augusztusban is pontosan egy nap alatt összehívható, és bármilyen komoly döntést meg kell hozni, esetleg végre az embereknek, a családoknak vagy a cégeknek pénzt adni, hogy ne menjenek tönkre, az ellenzéki képviselőket másnap reggel itt fogja látni. Azt mondani cinikusan, hogy azért kell a veszélyhelyzeti felhatalmazás, mert a magyar Országgyűlés nyáron nem dolgozik, ez magukról állít ki bizonyítványt, képviselőtársam, egyébként természetesen a kormánypárti képviselőknek kell a határozatképességet és a többséget biztosítani. Ezek szerint a kormány szerint önök nyáron nem dolgoznak, még veszélyhelyzet alatt sem, még járványügyi időszak alatt sem. Sokkal prózaibb az ok. Egyszerűen arról van szó, hogy Orbán Viktor, mint a drogra, rákapott erre a rendeleti kormányzásra. Törvényerejű rendeletekkel irányítja ezt az országot, mint ’90 előtt, abban a rendszerben volt. De mondhatom a pátenseket is a régi szép időkben, ahogy az önöknek kedves; hogy tegnap este kijött megint egy kormányrendelet, amiből kiderül, hogy átírva egyébként a törvényt, lehet a hiányt emelni, és már nincs stabilitási célja Magyarországnak, nem baj, ha elszáll a hiány, semmi gond nincs. Ezt, a magyar Országgyűlés kétharmados meg a feles törvények uralmát egy este 10-kor a Közlönyben megjelent három mondattal Orbán Viktor elrendezi. Erre kell önöknek ez, meg leginkább neki, önöknek meg, mondom még egyszer, valószínűleg azért, hogy nyugodtan, háborítatlanul pihenhessenek majd a nyáron. Nagy remélem, tisztelt képviselőtársam, hogy az utolsó alkalom, amikor egy ilyen dokumentumot még egyszer idehoznak a parlament elé. Mert ha nem az utolsó alkalom, annak két oka lehet, egyiket sem szeretné szerintem, remélem, senki. Az egyik az, hogy sikerül olyan jól lavírozni a járványügyi védekezésben a magyar kormánynak, hogy negyedik hullám lesz, hogy újra probléma lesz, és valóban indokolt lehet egy veszélyhelyzet kihirdetése Magyarországon, mert ismét tömeges megbetegedések lesznek. Ezt nagyon szeretnénk, és nem is ajánlom, hogy így vezessék az országot. A másik lehetőség, hogy önök tényleg politikai játszmát kívánnak játszani ezzel az intézménnyel, és a miniszterelnököt gyakorlatilag kvázi királyként rendeleti kormányzásra hatalmazzák fel, akár a ciklus végéig is. Ebben az esetben én már nem sok mindent tudok mondani önöknek. Nem az lesz az érdekes, hogy itt az ülésteremben mi fog akkor történni, hanem az, hogy az üléstermen meg az épületen kívül mi fog történni. Én nem várnám meg az önök helyében [[Nacsa Lőrinc: Na, mi lesz?]] , hogy a magyar embereket ezzel feltüzeljék. Igen, elmondtam, a fantáziájára bízom tisztelt képviselőtársamnak, ha van még olyan, bár ezt nem írták le előre, ez tény és való. Mire is kell gyakorlatilag a felhatalmazás önöknek? Például, ami nagyon híres és fontos intézkedés, az ingyenes parkolás, amivel majdnem sikerült legyőzni a vírust, de aztán az utolsó pillanatban mégsem. És a polgármesterek tejhatalma is természetesen olyan dolog, ami nélkül Magyarország nem tud, egyszerűen képtelen létezni. De sokkal inkább arra kell, amit már említettem, hogy mint tegnap este, egy kormányrendeletben átírjanak bármilyen törvényt, ami éppen önöknek vagy legalábbis a miniszterelnöküknek és az ő üzleti, baráti és családi körének fontos. Hogy milliárdokat, tíz- és százmilliárdokat rakosgathassanak a parlament által egyébként megszavazott költségvetésből ide-oda, szintén leginkább a haveroknak, rokonoknak, a baráti oligarcháknak erre kell a törvényi felhatalmazás Orbán Viktornak, hogy rendeletben azt csináljon, amit akar. Mert egyébként arra nem volt elég ideje, türelme vagy kedve, hogy a százszázalékos táppénzt megadja a magyar embereknek a vírusjárvány tombolása alatt sem. Arra sem volt ideje vagy kedve, vagy türelme, hogy a 80 százalékos bértámogatást, amit mindenki megkapott a környező országokban is, megadja a magyar embereknek és a magyar cégeknek, hogy vissza nem térítendő támogatással segítse azokat a lezárt szektorokat, többek között a szépségiparban dolgozókat is, de sok mindenki mást, akiknek tönkrement a vállalkozása, vagy a család teljes megtakarítását élték fel, és vagy ki tudnak most nyitni vagy nem. Erre nem kellett, tehát erre valószínűleg a jövőben sem lesz szükség. (Szabó Sándort a jegyzői székben Hiszékeny Dezső váltja fel.) Nagyon sokszor elmondta ön is, államtitkár úr is, a Fidesz vezérszónoka is, hogy első az emberi élet és egészség védelme. Akkor még egyszer hadd ismételjem meg: lassan 28 ezernél tart az elhunytak száma. Hadd ismételjem meg! Ez Ausztriában, ami nekünk a laboratóriumunk, úgy fogalmazott Orbán Viktor tavaly ősszel, ez 10 100 ember. Ha csak a legutóbbi időket nézzük, amikor most szintén veszélyhelyzeti felhatalmazással minden eszközük megvolt rá, hogy döntéseket hozzanak, csak az elmúlt héten Ausztriában a heti átlag elhalálozás 22 fő, Magyarországon 200 fő. Ez a tízszerese. A tízszerese! Semmivel nem tudja megindokolni, no pláne nem azzal, hogy az ellenzék bizonyos pártjai mit mondtak januárban vagy februárban valamelyik keleti vakcinára vagy mit nem mondtak. Az égvilágon semmi köze nincs ahhoz, amit itt látunk. Végezetül, tisztelt képviselőtársaim, magyarázkodhatnak, fenyegetőzhetnek, kelthetik a gyűlöletet ellenünk, ez megy, ezt látjuk, és lesz pénz is meg minden hasonló, semmi nem változtat azon, hogy Orbán Viktor kormánya és az őket feltétel és gondolkodás nélkül támogató fideszes és KDNP-s 133 bátor ember úgy fog bevonulni Magyarország történelemkönyvébe, mint akik alatt a világon lakosságszám-arányosan a legtöbb ember meghalt. [[13.30]] Ez a tény, tisztelt képviselőtársam, és ezen nem tudnak változtatni, akárhogy is próbálják ezt az iszonyatosan nehezen feldolgozható kudarcukat bárki másra rátolni. Úgyhogy ezért önöknek biztos, hogy köszönet nem jár. Végezetül viszont nagyon nagy tisztelettel szeretnénk megköszönni azoknak a munkáját, akik ilyen körülmények között is mindent megtettek azért, hogy a lehető legtöbb embert megmentsék. Az orvosoknak, az ápolóknak, egyébként az oltópontokon vagy épp a kórházakban szolgálatot teljesítő katonáknak, akik a vakcinabeszerzésben közreműködnek, a háziorvosoknak, és mindenkinek, aki még egy ilyen pökhendi, beképzelt és a valósággal köszönőviszonyban nem lévő kormány mellett is leszegett fejjel tette a dolgát, életeket mentett, és közben valószínűleg közülük is nagyon sokan fizikailag és lelkileg is tönkrementek. Na, nekik jár a köszönet, önöknek biztos nem. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, Harangozó Tamás képviselő úr. Most megadom a szót itt a pulpituson Arató Gergelynek, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. [[Arató Gergely a szónoki emelvényre lép.]]
Tisztelt Ház! Ott folytatnám, ahol Harangozó képviselőtársam abbahagyta: sokaknak tartozunk köszönettel. Sokaknak tartozunk köszönettel az egész ország nevében, azoknak az egészségügyi dolgozóknak, akik küzdenek a járvánnyal; azoknak a háziorvosoknak, akik szokásos feladataik mellett szervezik és lebonyolítják az oltást; azoknak a pedagógusoknak, akik bejárnak az óvodákba és az iskolákba, és tanítanak; azoknak a szociális dolgozóknak, akik ott állnak a beteg vagy a rászoruló emberek mellett; azoknak a boltokban dolgozó embereknek, akik mindennap gondoskodnak az ország élelmiszer-ellátásáról, és még folytathatnám tovább, a rendőröknek, akik őrzik a rendet, a katonáknak, akik segítenek, és tényleg nagyon sokaknak tartozunk köszönettel. Ezek azok az emberek, akiket önök magukra hagytak és elárultak. Ezek azok az emberek, akik az önök rossz döntései és rossz intézkedései miatt nagyon gyakran nagyon nehéz körülmények között végzik a munkájukat. És még akkor nem beszéltem azokról a szülőkről, akik aggódva engedik el óvodába és iskolába a gyereküket, vagy akik otthon tanulnak vele azért, mert az önök által nagy pénzen megvett digitális oktatási rendszer nem működik. És még folytathatnám tovább. Köszönettel tartozunk ezeknek a hősöknek, és segítséget kell nekik nyújtanunk. Akinek nem tartozunk köszönettel, és nem érdemli meg a támogatásunkat, az a kormány. Az a kormány, amelyik úgy kezelte a járványt, hogy már több mint 27 ezer honfitásunk vesztette életét a koronavírus-járvány miatt. És ne mondják azt, hogy ez a harmadik hullám meg a mutáns miatt van így, hiszen harmadik hullám és mutáns van más országokban is, mégis Magyarország 192 ország közül az, ahol lakosságarányosan a legtöbben haltak meg a koronavírus miatt. Nacsa képviselő úrnak, aki itt azt mondta, hogy Magyarország kiválóan kezeli a járványt, bezzeg az Európai Unió milyen gyengén teljesít, mondom azt, hogy az elmúlt héten Magyarországon arányosan négyszer annyian haltak meg, mint az Európai Unióban. Az önök járványkezelése annyira eredményes, hogy Magyarországon egy magyar polgárnak négyszer nagyobb esélye volt az elmúlt héten, hogy belehaljon a koronavírusba, mint ha máshol élne Európában. Önök ehhez a járványkezeléshez kérnek támogatást, ehhez a járványkezeléshez kérnek felhatalmazást. Hát, a Demokratikus Koalíciótól ehhez biztosan nem kapnak támogatást. Mi tettünk egy tisztességes ajánlatot, mert a nemzeti egységet mi is fontosnak gondoljuk. Az, amit önök csinálnak, az vállalhatatlan és fönntarthatatlan, azt mondtuk, ismerjék el, hogy nem megy, ismerjék el, hogy belebuktak a járványkezelésbe, és a járvány irányításáról a legendás operatív törzsben ne Kósa Lajos és Orbán Viktor döntsön, hanem adják át a járvány irányítását a szakembereknek, álljon föl egy olyan járványt irányító szervezet, amelyikben szakemberek vannak. Ennek szívesen adnánk a támogatásunkat, szívesen adnánk lehetőséget. Ehhez a járványkezeléshez ennek a kormánynak nem adunk. És akkor beszéljünk a gazdaságiválság-kezelésről is! Miközben több százezer ember vesztette el a munkáját; miközben kisvállalkozások ezrei mennek csődbe; miközben, akinek otthon kell maradnia a gyerekével, az a szabadságát használhatja föl, vagy vállalja azt, hogy a maradék táppénzes napjait veszi igénybe, és a jövedelmének egy jelentős részét elveszti; miközben önök lepöckölték itt a parlamentben azokat a kezdeményezéseket, amelyek arra irányultak, hogy egyébként a kormány fizesse ki a 100 százalékos táppénzt annak, aki otthon akar maradni a gyerekével, vagy másképp pótolja a jövedelmét, vagy hogy éppen azoknak a pedagógusoknak, akik azért fertőződnek meg, mert bejártak az iskolába tanítani, biztosítsák a 100 százalékos táppénzt, önök könnyedén lepöckölték ezeket a javaslatokat. Bezzeg sportlétesítményre, vadászati világkiállításra, templomfelújításra, arra mindig találnak pénzt, meg találnak Mészáros Lőrincnek turisztikai fejlesztésre, és folytathatnám tovább. Önök úgy lapátoltak ki egy elképesztő összeget, 1300 milliárd forintot a költségvetésből, úgy érték el az elmúlt, nem is tudom, mióta legmagasabb, de legalább tíz éve legmagasabb költségvetési hiányt, úgy adósították el újra az országot, hogy közben az embereknek nem segítettek. Látom, Nacsa képviselő úr megkapta az instrukciókat telefonon, majd mindjárt elmondja, hogy mit kell erre válaszolni [[Nacsa Lőrinc telefonját mutatja, majd széttárja karjait.]] , de addig én folytatom. Azt kell mondanom tehát, az a helyzet, hogy önök anélkül ürítették ki az államkasszát, hogy egyébként érdemben segítettek volna a kisvállalkozóknak, érdemben segítettek volna az állásukat elvesztő embereknek, érdemben segítettek volna a küszködő nyugdíjasoknak, akiket fojtogat a drágaság, vagy érdemben segítettek volna azoknak a családoknak, akiknek rendkívül nagy terhet kell vállalniuk. Ehhez kérik önök a felhatalmazást. Na, egy dologra mindig volt még eszük ezenfelül, hogy ahogy lehet, fojtogassák és fosztogassák az ellenzéki vezetésű önkormányzatokat, hogy elvonjanak minden pénzt, amit el lehetett vonni, és egyébként aztán persze a saját embereiknek ezt visszaadják. De az ellenzéki vezetésű önkormányzatoknak semmit, mert nyilván azok a polgárok, akik nem fideszesre szavaztak, nem érdemlik meg azt, hogy normális körülmények között élhessenek. Önök most mihez kérnek felhatalmazást? Hogy ezt folytathassák, gyakorlatilag korlátlanul. Képviselőtársaim már beszéltek arról, hogy egy gumiszabályt írtak be, ugye, azt mondják, hogy hát, majd amikor úgy dönt a házelnök úr, olyan kedve támad, hogy összehívja a parlament őszi ülésszakának első ülését, na, majd akkor esetleg véget ér a felhatalmazás, vagy esetleg akkor majd újra meghosszabbítják. De ha véletlenül mégis úgy döntene a kormány korábban, hogy megszünteti a felhatalmazást, mert abba a sikerpropagandába, amit itt Nacsa képviselő úr elmondott, hogy nagyon eredményes a járványkezelés, miközben, mondom, Magyarországon még mindig a világon a legmagasabb számban halnak meg az emberek, de hogy el lehessen mondani, hogy sikeres a járványkezelés, ezért megszüntetik a veszélyhelyzetet, csak adnak a kormánynak egy kiskaput, hogy ja, de hát a kormány, amit akar, azt persze hatályban tarthat, és kiemelnek két, egyébként olyan pozitív intézkedést, az okmányok meghosszabbítását meg a SZÉP-kártya zsebei közötti átjárhatóságot, amit, garantálhatom önöknek, idehozzák a parlamentbe, most megszavazzuk, akár év végéig is, hogy fennmaradjanak ezek az intézkedések. Csak ne rakjanak hozzá mást, államtitkár úr, mert azt fogják mondani, hogy leszavaztuk. Igen, azért, mert hozzárakták a saját zsebük megtömését is. Na, úgy, csomagban nem kell! De hozzák ide ezeket az intézkedéseket! Ne bújjanak a parlamenti szünet háta mögé! Én biztos vagyok benne, hogy minden hazafias ellenzéki képviselőtársam idejön a parlamentbe nyáron, ha ezt önök szükségesnek látják, és az embereknek ez pozitív intézkedés. [[Nacsa Lőrinc: Kevesen lesztek!]] Mert önök sajnos se nem hazafiasak, se nem ellenzékiek, és ezért nem szoktak bejárni akkor, ha nem tetszik a parlamenti ülés. De mi itt leszünk akkor, ha szükség van rá. Ne bújjanak a parlament háta mögé, ne kérjenek olyan felhatalmazást, ami már teljesen kiveszi ezeket az intézkedéseket a parlament hatóköréből! És azt, hogy mennyit ér a parlamenti kontroll önöknél, nagyon jól jelzi az, hogy ma sem tartják be a hatályos veszélyhelyzeti felhatalmazási törvényt. Mert ennek a törvénynek a 3. §-a előírja azt, hogy a kormány az Országgyűlés ülésén rendszeresen beszámol a járványkezelés keretében történt intézkedésekről. Volt is erre példa egyébként tavaly, tavaly a kormány ezt valóban megtette. De mi történt idén? Idén február óta nem volt ideje a kormánynak arra, hogy bejöjjön a parlamentbe, és egy napirend előtti hozzászólás keretében összefoglalja, hogy mi történt egyébként. [[13.40]] Ez lenne a kötelességük, ezt írja elő a törvény! De önök, majdnem megmondtam, hogy mit csinálnak erre a törvényre, mondjuk így: fütyülnek! Ennyit érnek az önök garanciái, azt kell mondanom, hogy már csak ezért sem tudjuk támogatni ezt a törvényt. Hozzáteszem, viszont megritkították a parlament üléseit, most már csak háromhetes ülésezési rend van újra, hogy ritkábban kelljen még az ellenzéki képviselők kérdéseire is válaszolni. És persze, értjük ezt a nyitási dolgot is, meg azt, hogy miért kell mégis fenntartani a veszélyhelyzetet, ha nyitás van. Mert ugye, a foci a miniszterelnök úr hobbija. Ezért aztán lehetővé kell tenni azt, hogy telt házas focimeccsek legyenek az Eb-n. Úgy tűnik, hogy a sörivás is a miniszterelnök hobbija, ezért lehetővé kell tenni, hogy lehessen a teraszokon sört inni. Csak sajnos a demokrácia nem tartozik a miniszterelnök hobbijai közé, ezért aztán fenntartják a veszélyhelyzetet, hogy az önkormányzatok továbbra se működhessenek, az időközi választásokat ne lehessen megtartani, tüntetést ne lehessen tartani, és így tovább; magyarán szólva: az emberek szabadságjogait, a politikai szabadságjogokat tovább lehessen korlátozni. Mondhatnám szokás szerint, hogy már messze több lóg ki a lóból, mint a lába. Önöknek erre kell a veszélyhelyzet, mindig is erre kellett, hiszen ami érdemi intézkedés, ami az ország érdekeit szolgálja, azt a parlament megkerülése nélkül, itt is el tudják fogadtatni, itt is megkapták volna hozzá a támogatást nemcsak a többségtől, de biztos vagyok benne, hogy az ellenzéktől is. Mint ahogy hogy erre utaljak röviden megkapták az orvosok béremeléséhez a parlament támogatását, és persze nem kapták meg aztán azokhoz a kormányrendeletekhez és nem is kérték a parlament támogatását, amiben olyan feltételekkel vezették be ezt a béremelést, hogy több ezer egészségügyi dolgozó távozott az egészségügyből emiatt a járvány közepén. [[Nacsa Lőrinc közbeszólására:]] Elmondtam, képviselő úr, csak nem figyelt oda! Elmondom újra: megszavaztuk a béremelést, és nem szavaztuk meg azt a kormányrendeletet, amivel önök hazug módon a visszájára fordították az egész béremelést, és lehetetlen feltételeket szabtak hozzá. Nacsa képviselő úr hozzászólása azért volt üdítően őszinte, mint általában, mert világossá tette, hogy önöknek nincs itt semmilyen járványvédelmi vagy egyéb szándéka, sem ezzel az egész vitával sem a veszélyhelyzettel. Önöknek kizárólag politikai szándékai vannak. Önök újabb alkalmat találtak arra, hogy hazug módon, összevissza beszélve gyalázzák az ellenzéket. Azt kell mondanom, hogy persze értem, idáig terjed az önök világképe. Miközben egyébként meghalnak az emberek és miközben tönkretették gazdaságilag az országot, közben azt gondolják, hogy megint hazudozással lehet választást nyerni. Ez az egyetlen, amire képesek: propagandát nyomni minden csőből. Ezt persze lehet csinálni, de a választók ítélkezni fognak önök fölött emiatt. Köszönöm szépen.
Köszönöm. A következő hozzászóló Keresztes László Lóránt, az LMP képviselőcsoportjának vezérszónoka.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Nagyon röviden azt tudom mondani az elején, hogy legyen teljesen világos az LMP-frakció álláspontja: önök a rendkívüli felhatalmazással nem éltek, hanem visszaéltek. Ezért az LMP-frakció természetesen nem ad önöknek újra felhatalmazást a rendeleti kormányzásra, a rendkívüli jogrend fenntartására. Először nézzük át nagyon röviden, hogy konkrétan milyen módon akarják meghosszabbítani a rendkívüli jogrendet és a rendeleti kormányzást. Az alkalmazott eljárás, amit most önök beterjesztettek az Országgyűlés elé, ez még önökhöz képest is furcsának tekinthető az önök korábbi törvényeihez képest, ugyanis nem konkrét dátumhoz akarják kötni a rendkívüli jogrend meghosszabbítását, hanem az őszi ülésszak kezdetéhez. És azt már elmondták képviselőtársaim, hogy így gyakorlatilag a házelnök döntéséhez lesz kötve, hogy önöknek meddig van felhatalmazása a rendeleti kormányzásra, meddig marad így a jogrend. Ez teljes mértékben értelmezhetetlen és egyébként felesleges intézkedés is, amint azt képviselőtársaim elmondták. Ez elfogadhatatlan, az LMP-frakció ehhez nem adja a nevét, az LMP-frakció erre nemet fog nyomni. Ha ezt megteszik önök márpedig nyilván illúziónk nincs, hogy meg fogják tenni , ezáltal teljes mértékben a kormányoldalon múlik majd, hogy milyen módon működtetik a teljes politikai intézményrendszert. Ez nemcsak az Országgyűlés lehetőségeit fogja meghatározni, de az önkormányzatok működésére is rendkívül jelentős hatást gyakorol, illetve azt jól láthatjuk, hogy még a népszavazások megtartására sem lesz lehetőség. Ha tehát csak szikáran a tényeket nézzük, hogy milyen módon akarják a rendkívüli jogrendet és a rendeleti kormányzást meghosszabbítani, már csak erre is nemet mondtunk volna. Annyi reakciót engedjenek meg, Nacsa képviselő úr; hallgattam az ön felszólalását, ez egészen borzalmas volt. Mondhatjuk úgy, hogy ez így az egész igen hosszú parlamenti évnek a legalja volt, amilyen stílust ön megengedett magának egy ilyen egészen tragikus helyzetben. Óriási tragédiát és rendkívül mély válságot él meg az ország, és ön a felszólalásának több mint háromnegyedét arra használta, hogy az ellenzéket gyalázza. Ez egészen elszomorító. Azt gondolom, hogy felelős országgyűlési képviselőként minimum a hangvételében más módot kellett volna választani, más hangvétellel kellett volna szólni, és önkritikát gyakorolni azért a rengeteg hibáért és elmaradt intézkedésekért vagy azokért a döntésekért, amikor visszaéltek a rendkívüli jogrenddel, emiatt bármiféle módon láthatnánk legalább önkritikát a kormány részéről. Ezt önök elmulasztották. És még egy dolgot engedjenek meg, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim! Önöknek van egy olyan visszatérő gyalázkodása, hogy bármilyen módon az ellenzék támadta volna a védekezésben részt vevő szakembereket. Én csak egy példát mondok, ami aláhúzza az önök hitelességét. Október elején az önök egyik államtitkára, Orbán Balázs támadta és riogatással vádolta az egyik virológusprofesszort, hogy az Innovációs és Technológiai Minisztérium kutatócsoportjának vezetője felhívta a figyelmet októberben, az októberi időszakban, hogy késlekednek a kormány intézkedései, és elszaladtak a számok. Erre a televízióban azt mondta Orbán Balázs miniszterhelyettes úr, hogy ilyenfajta riogatások az első hullám idején is voltak, és a számok stabilizálódtak. Tehát ez október elején hangzott el egy televízióban. Ez egészen elképesztő. Önök a saját maguk által felkért professzort támadták aljas módon a televízióban, és azt mondták október elején, hogy stabilizálódtak a számok. Ez mindent elmond az önök hitelességéről, és mindent elmond arról a gyalázatos hozzáállásról, amilyen módon ezt a válsághelyzetet kezelték. És akkor nézzük konkrétan, hogy miért állítom azt, hogy önök visszaéltek a rendkívüli felhatalmazással és a rendkívüli jogrenddel. Az eredmény valóban elhangzott képviselőtársaimtól, hogy önöknek minden lehetősége és minden felhatalmazása megvolt, rendeleti kormányzás, kétharmad és minden egyéb arra, hogy megvédjék az országot ettől a tragikus helyzettől. De azt el tudjuk mondani, hogy a gazdaságvédelem elégtelen lett, és azt is jól látjuk, hogy miért lett, tehát mik voltak azok az intézkedések, amelyek súlyos kárt okoztak, és melyek voltak azok az intézkedések, amelyeknek az elmaradása mélyítette a válságot és juttatott el minket ebbe a helyzetbe, hogy rendkívül mély és elhúzódó gazdasági válsággal kell mindenkinek szembesülni. Önök az egyik első intézkedésként, amikor megkapták még a tél előtt a rendkívüli felhatalmazást, azonnal újabb támadást indítottak az önkormányzatok ellen. Tehát brutális megszorítások sorozatát érvényesítették, újabb forrásokat vontak el az önkormányzatoktól abban a helyzetben, amikor az önkormányzatok a védekezés első számú bástyái, és rendkívül fontos feladatokat láttak el a lakosság védelmében. Tudjuk azt, hogy ebben a válságos helyzetben az önkormányzatoknak eleve óriási mértékben megcsappantak a bevételei, önöket ez nem érdekelte, további megszorításokkal sújtották az önkormányzatokat. Hozzáteszem, hogy azóta sem tették helyre ezt a kérdést. Látható, hogy a 25 ezres lélekszám alatti városoknak adtak automatikus kompenzációt, az efeletti, jellemzően egyébként ellenzéki vezetésű váro-soknak már nem adtak semmiféle kompenzációt. Azóta is zsarolgatják őket. Igazából csak elmímelték egy darabig, hogy érdemi tárgyalást folytatnának, de az önök döntése világos, hogy nem adnak segítséget ezeknek az önkormányzatoknak. Nacsa képviselő úr a mai vitanapon is már említette korábban, hogy az önkormányzatok vannak az emberekért. Ez így van, tisztelt képviselő úr. Azt ön is pontosan tudja, hogy az önkormányzatok felelősek a legfontosabb közszolgáltatások ellátásáért jellemzően, úgymint az ivóvízellátás, a szennyvízelvezetés, a közvilágítás, a közösségi közlekedés, a szociális ellátás, és sorolhatnám tovább. És önök ezeknek a közfeladatoknak az ellátását veszélyeztetik azzal, hogy elvonják az ezekhez szükséges forrásokat az önkormányzatoktól. Tehát önöknek van egy ilyen szándéka, hogy valamiféle kicsinyes politikai bosszút hajtsanak végre azért, mert elveszítették a 2019-es önkormányzati választást, de ezzel nem az ellenzéki városok polgármestereit és városvezetőit büntetik, hanem az ott élő embereket. Tehát konkrétan a magyar embereknek okoznak súlyos károkat azzal, hogy lehetetlenné teszik a közszolgáltatások fenntartását. Nagyon sokszor beszéltem már itt az Országgyűlésben a legfontosabb közszolgáltatás, az ivóvízellátás helyzetéről. Itt konkrétan az illetékes cégek és a szakmai szervezetek is kérték az azonnali segítséget, illetve a haladékot például a közműadó megfizetése alól. Ezt önök nem adták meg. Hoztak egy olyan intézkedést, amivel elvonták a helyi közösségi közlekedés állami támogatásának a forrásait. Ezzel a közösségi közlekedés feladatát is szinte lehetetlenné tették, hogy ezt az önkormányzatok önállóan megoldják. A másik oldalról természetesen támadták az önkormányzatokat, amikor olyan intézkedéseket hoztak, amivel csökkenteni voltak kénytelenek a járatok sűrűségét. Egyébként így tett a Megyei Jogú Városok Szövetségének fideszes elnöke, Kaposvár polgármestere, Szita Károly, aki egészen elképesztő mértékben csökkentette a helyi járatok sűrűségét Kaposváron, ahelyett, hogy felelősséget érzett volna saját városáért és tiltakozott volna a gyalázatos kormányzati intézkedések ellen, amelyek elvonták ezeket a forrásokat. [[13.50]] De hogy konkrétan arról beszéljünk, hogy önök rendeleti úton milyen intézkedéseket hoztak: mondhatjuk, hogy az önök egész járványkezelésének az egyik legdurvább és szimbolikus esete volt, amikor Mészáros Lőrinc szállodaláncának a magyar adófizetők pénzéből 18 milliárdos támogatást adtak, miközben Mészáros Lőrinc az építőipari cégeiből 11,5 milliárd forint osztalékot pakolt ki. És ezek után még Mészáros Lőrinc szállodalánca 800 embert rúgott ki. Tehát ebben a helyzetben, amikor önök cserben hagyták a legnehezebb helyzetbe került magyar családokat, önök Mészáros Lőrinc gazdagodását tartották fenn a magyar adófizetők pénzéből. Ez egészen gyalázatos intézkedés volt. És hasonlóképpen, ugye, rengeteg indítványt hoztunk az Országgyűlés elé, ezeket önök rendre leszavazták; egyébként a Gazdasági bizottság ülésén nemegyszer olyan cinikus indokkal, hogy hát, sajnos nincs pénz. Mi követeltük önöktől, hogy az álláskeresési járadék folyósításának az idejét három hónapról növeljék meg kilenc hónapra. Mi ezt kiszámoltuk, hogy körülbelül 85-86 milliárd forintba került volna. Erre önök kerek perec azt mondták, hogy erre nincs forrás. A másik oldalról: a Budapest-Belgrád vasútfejlesztési projektre csak a járvány, a válság kettő évében 200 milliárd forintot költenek el. Tehát a legnehezebb helyzetbe került családok, a megélhetésüket elvesztett emberek támogatására önök azt mondták, hogy nincs pénz, a másik oldalról ennek több mint a dupláját költötték a Budapest-Belgrád vasútvonal-fejlesztési projektre. De hasonlóképpen megint csak nem az Országgyűlést járta meg az a szándék, ami már jól látható a kormány részéről, hogy 400-450-500-550, ki tudja, hány milliárdot fognak fordítani a Kínai Kommunista Párt egyetemének budapesti campusára. Tehát nem volt pénz, nem volt 86 milliárd forint arra, hogy megsegítsék azokat a családokat, akik tényleg elvesztették a megélhetésüket, helyette hatalmas összeget akarnak, készülnek elkölteni egy egészen elképesztő beruházásra, aminek természetesen a részleteit megint csak nem tárják a magyar adófizetők elé. Hasonlóképpen, ugye, a Budapest-Belgrád vasútvonal-fejlesztési projektnek körülbelül egy éve titkosították a dokumentumait, és ez az összeg, amit csak két év alatt erre elköltenek, 175 ezer új magyar munkahely megteremtésével lett volna egyenértékű. Ehhez képest Nacsa képviselő úr is a héten, a vitán azt mondta, hogy hát, nagyon sok munkahelyet teremt ez a projekt, de konkrétan nem tudta azt semmivel alátámasztani, hogy ennél a 175 ezernél többet teremtene, amit önök feláldoztak konkrétan. Tehát elmondhatjuk, hogy a járvány kritikus időszakában és súlyos válság idején önök szembementek a magyar nemzet érdekeivel. Azt is láthatjuk, hogy milyen cinikus intézkedéseket hoznak a napokban. Tehát egy egészen elképesztő információ látott ma napvilágot a kormányinfón. Ugye, önök mire használták ezt a rendkívüli jogrendet? De párhuzamosan mi minden csináltak? Nacsa képviselő úr nehezményezte valamelyik ellenzéki képviselőtársamnál, hogy olyan intézkedéseket is felsorolt az önök visszaéléseinek a hosszú-hosszú listájában, amik nem rendeleti úton, hanem az Országgyűlésben történtek. De, tisztelt Nacsa képviselő úr, nem olyan régen önöket páros lábbal kirúgta az Európai Néppárt. [[Nacsa Lőrinc ingatja a fejét.]] Bocsánat, bocsánat, a KDNP maradt a baloldali fertőben, ugye, az Európai Néppártban, ezt mindig a szememre olvassák a KDNP-s képviselők, a Fideszt rúgta ki, önök maradtak a baloldali Néppártban. Ez nyilván az önök közötti probléma, ezt majd megoldják egymás között. De amikor a Fideszt kirúgta az Európai Néppárt, akkor a vezető fideszes politikusok a Facebookon nem győztek siránkozni, hogy milyen gyalázatos dolog, hogy mi mindennel foglalkozik a néppárti frakció, miközben egy ilyen járványügyi helyzet van. Hát, ezért teszik fel jogosan a kérdést a magyar emberek, tisztelt Nacsa képviselő úr, és tisztelt államtitkár úr, hogy egy súlyos járvány idején önök mivel foglalkoznak, akár az Országgyűlésben, akár rendeleti úton: például a közvagyon kiszervezésével, a teljes, majdnem teljes magyar állami felsőoktatásnak a privatizációjával és a politikai irányítás alá helyezésével. De, tisztelt államtitkár úr, hetek óta vagy talán már hónapok óta halljuk, hogy hatalmas uniós fejlesztési források érkeznek a felsőoktatásba, és ezért kell villámgyorsan a modellváltásnak hazudott folyamattal fideszes politikai irányítás alá hajtani az egyetemeket. Ma egy ilyen laza csuklómozdulattal bejelenti Gulyás Gergely, hogy nem jut az egyetemeknek, nem jut a felsőoktatásnak az európai uniós fejlesztési forrásokból semmi. Mert önök úgy döntöttek, hogy csak egy részét használják fel, és ezért onnét nem jut, tehát nyilván a központi költségvetésből vagy nem, vagy ki tudja, honnét, tesznek majd fejlesztési forrásokat a felsőoktatásba. Tehát önök heteken keresztül azt magyarázzák, hogy azért kell a járvány kritikus időszakában kiszervezni a teljes magyar állami felsőoktatást, hogy majd nyilván ez is egy óriási hazugság volt így hatékonyan lehet elkölteni az uniós fejlesztési forrásokat. Majd közlik, hogy amit felvesznek, ugye, vissza nem térítendő támogatást, abból nem fog jutni az egyetemeknek, azt majd máskor, más forrásból megoldják, vagy nem oldják meg. Ez egy jó kérdés, hogy mi lesz, de ebből is látszik, hogy milyen gyalázatos volt az, amit önök az elmúlt időszakban csináltak. Tehát azt tudom mondani, tisztelt képviselőtársaim, hogy az önök felelőssége minden tekintetben az a tragédia, ami kialakult Magyarországon, és az önök felelőssége az a mély gazdasági válság is, amit sajnos érezhetünk mindannyian, és én azt gondolom, hogy az egész magyar társadalom számára ez egy nagyon-nagyon hosszú, tragikus és nehéz folyamat lesz. Ez mind-mind az önök felelőssége, és azt kérem tisztelettel képviselőtársaimtól, hogy ezt fogadják el, kellő alázattal vegyenek részt akár egy ilyen parlamenti vitán, és vizsgálják felül azokat az intézkedéseket, amiket megtettek, azokat a gyalázatos és a magyar nemzeti érdekek ellen ható intézkedéseket, és végre fogadják meg azokat az ellenzéki javaslatokat, amelyek rendre azt célozzák, hogy ebben a helyzetben csökkenteni lehessen a nehéz helyzetbe került magyar polgároknak a terheit. És akkor még egy dolgot engedjenek meg, tisztelt képviselőtársaim! Ugye, látható, hogy ebben az időszakban elfelejtettek nagyon sok rendszerproblémával szembenézni, miközben elképesztő mértékben lapátolták ki a közvagyont. De itt vannak azért olyan futó projektek, például a paksi bővítésnek a több ezer milliárdos projektje, az önök keleti nyitásának az egyik ilyen, nem tudom, koronaékszere, több ezer milliárdos hitelt vettek fel az oroszoktól. Párhuzamosan jegyzem meg egyébként, egyéves távlatban körülbelül 1100 milliárdos eladósodást tettek már meg, vagy készítenek elő Kína felé, de közben látszik, hogy ez a paksi bővítési projekt ezer sebből vérzik. Egy rendkívül fontos kérdésről van szó, azt talán nem vitatják tisztelt képviselőtársaim, több százezer oldalas engedélyezési dokumentáció, orosz engedélyezési dokumentáció került a hatóságok elé, és ma olvashatjuk, hogy lemondott az Országos Atomenergia Hivatal főigazgatója. Hát, mi folyik ebben az országban, tisztelt államtitkár úr, tisztelt képviselőtársaim?! Önök új atomerőművi blokkokat akarnak engedélyeztetni, és ebben a folyamatban, miközben, ugye, erről információkat már szinte semmilyen módon nem kapunk az Országgyűlésben, az engedélyező hatóság, az illetékes hatóságnak a főigazgatója lemondott. Mi történik ebben az országban? Mikor történik meg végre, hogy bejön napirend előtt, mondjuk, egy miniszter, hogy ilyen fontos ügyekben kérdéseket lehessen feltenni? Ez egészen elképesztő. Tehát ebben a helyzetben önök nemcsak megbuktak a válságkezelés terén, nemcsak cserben hagyták az embereket, de alapvető, rendkívül fontos, a nemzet jövőjét meghatározó kérdésekben önök teljes mértékben alkalmatlanságot mutatnak, sajnos óriási károkat okoznak az egész országnak. A hozzászólásom végén azt szeretném elmondani, amit minden alkalommal elmondok, amikor elkezdődik egy parlamenti hét: tisztelettel köszönjük mindenkinek a munkáját, aki a magyar emberek egészségének és biztonságának a megőrzéséért a mai napon dolgozik, illetve az elmúlt bő egy évben dolgozott. Látható, hogy rengeteg embernek ez óriási és hősies kötelezettségvállalás volt, olyan rendkívül nehéz körülmények között, amelyeknek a biztosítása egyébként a kormány felelőssége lett volna. Tehát tisztelettel köszönjük mindenkinek a munkáját, akik a magyar emberek egészségének megvédéséért dolgoztak. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, Keresztes frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most az elsőként jelentkezett független képviselő szólhat. Megadom a szót Bencsik János képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány arra kéri az Országgyűlést, hogy adja hozzájárulását a veszélyhelyzet őszig tartó meghosszabbításához. Ahhoz, hogy egyáltalán érdemi vitát tudjunk folytatni erről a nagyon fontos kérdésről, tisztázni kell egy nagyon-nagyon fontos dolgot. Háborúban állunke még a vírussal vagy sem? Amíg erre a kérdésre önök nem tudnak egy világos választ adni, addig nincs értelme, amiről itt egymással vitatkozunk. Ha háborúban állunk a vírussal, ahogy a kormány fogalmazott, akkor természetesen indokolt lehet a veszélyhelyzet fenntartása, de akkor azonnal be kell zárni mindent ebben az országban, ami az elmúlt héten kinyitott: a teraszoktól kezdve az újranyitás küszöbén álló sportlétesítményekig, mind. Ha pedig az a válasz erre a kérdésre, hogy már nem állunk háborúban a vírussal, mert ez egy lecsengőben lévő járvány, amely még néhány hétig itt lesz közöttünk, és utána már csak egy múló rossz, fájdalmas emlék lesz, akkor természetesen újra lehet nyitni az országot, meg lehet nyitni az éttermeket, kávézókat, sportlétesítményeket. De ha ez így van, hogy már nincs háború a vírussal, akkor nincs szükség rendeleti kormányzásra sem vagy ez, vagy az. El kell dönteni, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, melyik az igaz, kettő egyszerre nem lehet igaz. Az nem lehet, hogy hamarosan lagzikba lehet járni, több száz fős összejöveteleket lehet tartani, de közben rendeleti úton kormányoznak. Az nem lehet, hogy a kocsmák és az éttermek kinyithatnak, de az önkormányzatokat zárva tartják. A kettő egyszerűen nincs szinkronban egymással, nem fedi egymást. [[14.00]] A Polgári Válasz országgyűlési képviselőjeként két javaslatot fogalmaztam meg az elmúlt napokban. Az egyik az volt, hogy az önkormányzati üléseket, a képviselő-testületek működését tegyék újra lehetővé. Ha már mindenhova lehet menni, akkor adják meg újra a lehetőséget, hogy azok az önkormányzati képviselők, akiket azért választottak meg, hogy gyakorolják a képviselői jogukat, képviseljék az ott élő embereket, végre tarthassanak üléseket, élhessenek a képviselői jogkörökkel, és ami még talán ennél is fontosabb, ahogy Keresztes László Lóránt képviselőtársam is felvetette, kapják vissza az önkormányzatok az elvett jogkörökön túl az elvett forrásokat, azokat az elvett bevételi forrásokat, amiknek a kiesésével alig tudják ellátni az alapvető funkciókat a vírus elleni küzdelemben. A másik felvetésem pedig az, hogy méltatlanul kevés szó esik erről is, pedig potenciálisan több mint százezer embert érint hamarosan érettségik lesznek. Írásbeli érettségi vizsgák lesznek úgy, hogy a jelen szabályozás szerint azok a diákok, akik karanténba kerülnek, vagy Covid-gyanúsak lesznek, vagy bármilyen okból kifolyólag nem tudnak részt venni az írásbeli érettségi vizsgán, ezt legközelebb majd ősszel tehetik meg. Nincs pótalkalom jelenleg. Ez azt jelenti, hogy ezek az emberek egy évet veszítenek az életükből, egy évvel tolódik a felvételijük. Senki sem gondol rájuk, tisztelt képviselőtársaim. Ezekhez nem kell veszélyhelyzet, ezeket a döntéseket, rendeleteket, határozatokat veszélyhelyzettel együtt vagy veszélyhelyzet nélkül is önök el tudják fogadni, ha van rá politikai szándék. Csak sajnos azt látom, hogy politikai szándék nincs. Amire van politikai szándék de erre már rengeteg példát hallhattunk , hogy hova kell a forrásokat átirányítani, valódi problémák megoldására nincs. Ha ezt meglépnék, ha legalább részben visszakapnák az önkormányzatok azokat a forrásokat, amiket elvontak tőlük, akkor még talán hajlandóak is lennénk azon elgondolkodni, hogy támogassuk a veszélyhelyzet meghosszabbítását. Ha legalább minimális őszinte szándékot látnánk arra, hogy a veszélyhelyzetet arra használják, amire való, és nem arra, amire egyébként az elmúlt hónapokban, az elmúlt egy évben használták. Kérem, hogy döntsék el, hogy á vagy bé, és ennek alapján hozzák meg a szükséges döntéseket. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok soraiban.]] (A jegyzői székben dr. Szűcs Lajost Móring József Attila váltja fel.)
Köszönöm szépen, Bencsik képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi szószóló felszólalása következik. Megadom a szót Szolga József horvát nemzetiségi szószólónak, aki nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Poštovani Gospodine Predsjedniče! Tisztelt Ház! Poštovani Dome! Tisztelt Államtitkár Úr! Poštovani Gospodine Državni Tajniče! Tekintettel arra, hogy a T/15997. számon benyújtott, a koronavírus-világjárvány elleni védekezésről szóló 2021. évi I. törvény módosításáról szóló törvénytervezet érinti a nemzetiségi jogok gyakorlását, a magyarországi nemzetiségi közösségek önkormányzatainak, intézményeinek, civil szervezeteinek működését, a Magyarországi nemzetiségek bizottsága mint vitához kapcsolódó bizottság 2021. április 26-ai ülésén a határozati házszabály 35. §-ának (5) bekezdésére tekintettel kialakította véleményét. Bizottságunk részvéttel adózik a járványban elhunytak emlékének, és osztozik a hozzátartozók gyászában. Köszönetünket fejezzük ki az egészségügyben, a szociális ágazatban dolgozók megfeszített, erőn felüli, kitartó munkájáért. Továbbá elismerésünket fejezzük ki a közigazgatásban, a közszolgáltatásban tevékenykedőknek, akik a pandémia idején is biztosították az ország működőképességét. A 2020. március 12-én kihirdetett veszélyhelyzet óta továbbra is elsődleges szempontnak tekintjük az állampolgárok egészségének, életének megóvását, amelyhez a törvény hatályának meghosszabbítása megfelelő jogi kereteket biztosít. A járvány okozta gazdasági károk enyhítése, a munkahelyek megőrzése érdekében gyors és hatékony döntéshozatalra van szükség. Az eddigi rendelkezések érvényessége meghosszabbítása mellett felhatalmazást kap a kormány a jövőben meghozandó intézkedések megtételére. A javaslat a törvény hatályvesztéséig biztosítja az Alaptörvényen alapuló felhatalmazást. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A továbbiakban a törvény módosított hatályáig terjedő időszakban felmerülő nemzetiségi jogérvényesítést, köznevelési önigazgatást, kulturális autonómiát érintő kérdések szabályozási problémáira hívnám fel a figyelmet. Természetesen a nemzetiségi önkormányzatok testületének feloszlatására és az időközi választás megtartására vonatkozó átmeneti szabályok további érvényben tartása elengedhetetlen. (Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) A gazdasági helyzethez igazodik, hogy a nemzetiségi szervezetek érvényben lévő támogatási jogviszonyból eredő vállalt projektjeinek megvalósítási időtartama és az ehhez kapcsolódó beszámolási kötelezettségük a veszélyhelyzet időtartamával megegyező mértékben meghosszabbodik. A katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény 46. § (4) bekezdéséből levezethető, hogy a nemzetiségi önkormányzat képviselő-testületének, közgyűlésének feladat- és hatáskörét veszélyhelyzetben az elnök gyakorolja. Az elnöknek adott felhatalmazás lehetővé teszi, hogy az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 91. §-ában foglalt zárszámadási kötelezettségének az önkormányzat eleget tegyen úgy, hogy a normatív elnöki határozat a 2020. költségvetési évet követő ötödik hónap utolsó napjáig hatályba lépjen, de a közpénzek felhasználásának nyilvánossága és az elszámoltathatóság érdekében célravezető lenne átmeneti szabályt alkotni, és szabályozni, hogy a 2020. évi költségvetési évre vonatkozó zárszámadási határozatot úgy kelljen a testület elé terjeszteni, hogy az legkésőbb a veszélyhelyzet megszűnését követő 30. napon lépjen hatályba. Ez a szabályozás analóg a 2019. évre vonatkozó zárszámadással, amikor ugyancsak veszélyhelyzeti időszak volt. A Magyarország 2021. évi központi költségvetéséről szóló 2020. évi XC. törvény 10. számú mellékletében foglaltak szerint az állam költségvetési támogatást biztosít a helyi nemzetiségi önkormányzatok közfeladatainak ellátásához. A finanszírozás leghangsúlyosabb eleme a feladatalapú támogatás, amelynek feltételrendszere meghatározza a nemzetiségi önkormányzat jövő évi, a kulturális autonómia körében megvalósuló tevékenységének forrását. Az előttünk álló javaslat alapján előreláthatólag az év hátralévő részében is korlátozásra kerül az elérhető pontokat megalapozó nemzetiségi feladatok szervezése. Célszerű lenne az időszakra vonatkozóan átmeneti rendelkezések megalkotása, ahogy ez megtörtént tavaly év decemberében. A veszélyhelyzeti időszak hosszabbítása természetesen érinti a nemzetiségi nevelési-oktatási szervezeteket, valamint az intézményekkel rendelkező nemzetiségi önkormányzatok irányítói- és tulajdonosijog-gyakorlását. Reméljük, hogy a jelenléti nevelés-oktatás az intézkedések hatására általánossá válik. Bízunk benne, hogy a 2021-2022-es tanév a pandémiát megelőző rendnek megfelelően kezdődhet el, amelynek sikeres elindításához nélkülözhetetlen, hogy a nemzetiségi önkormányzatok döntési jogosítvánnyal rendelkezzenek. A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 81. §-ában foglaltak alapján más fenntartó esetén vezetői megbízáshoz, alkalmazáshoz, a nemzetiségekhez tartozók oktatási önigazgatására is kiterjedő fenntartói döntés meghozatalára csak az adott nemzetiségi önkormányzat egyetértésével, véleménye kikérésével kerülhet sor. Viszont az idézett katasztrófavédelmi törvény 46. § (4) bekezdésének további rendelkezése kimondja, hogy az önkormányzati jogokat gyakorló elnök nem foglalhat állást önkormányzati intézmény átszervezéséről, megszüntetéséről, ellátási szolgáltatási körzetéről, ha a szolgáltatás a települést is érinti. A vezetői kinevezésekre, nevelési-oktatási intézmények átvételére, átszervezésére, működési engedélyek módosítására, figyelemmel a megtörtént beíratási számokra is, július-augusztusi időszakban kerül sor. Az előzőek alapján megítélésünk szerint a javaslat hatálybalépésétől, május 22-étől ezt a jogi ellentétet fel kell oldani, nemcsak a köznevelési intézmények, hanem a kulturális intézmények vonatkozásában is. Tisztelt Ház! A több mint egyéves koronavírus-járványhelyzet elleni védekezéshez eddig csak a jogszabályok, valamint a társadalom szereplőinek szabálykövető magatartása volt a védekezés eszköze, amelyet az előttünk álló javaslat is tovább erősít. Jelenleg is folyik Európa egyik legeredményesebb oltási programja, amelytől elvárjuk, hogy mielőbb elvezet a korlátozások feloldásához, a gazdasági helyzet stabilitásához, valamint a növekedés elindításához. A hazai nemzetiségek képviseletében arra kérek mindenkit, hogy regisztráljon, és az egészségügyi szakemberek javaslatait követve oltassa be magát. Bizottságunk megítélése szerint a javaslat kereté-ben biztosított további felhatalmazás nélkülözhetetlen a védekezés céljainak eléréséhez. Kérjük az Országgyűlés tagjait, hogy javaslataink figyelembevételével szavazataikkal támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Hvala na pozornosti! [[Taps a kormánypárti oldalon.]] [[14.10]]
Köszönöm szépen. Jó napot kívánok és eredményes munkát mindenkinek! Mielőtt rátérnénk a kétperces felszólalásokra, a kormány nevében Völner Pál igazságügyminiszter-helyettes, államtitkár úr jelentkezett. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Talán nem sikerült az expozéban elég világosan elmondanom a veszélyhelyzet határidő-meghatározását. Tehát, ha figyelmesen elolvassák, tisztelt képviselőtársaim, akár az Alaptörvény, akár az Országgyűlésről szóló törvény előírásait, akkor tudják, hogy van tavaszi és őszi ülésszak. A tavaszi ülésszak februártól tart június 15-éig, az őszi pedig szeptember 1-jétől december 15-éig, tehát ezen időtartamon belül összehívásra kerül az Országgyűlés, attól az időponttól lehet majd kiszámítani azt a 15 napot, amikor a veszélyhelyzet egyébként e törvény alapján majd lejár. Akár persze írásban is megerősítjük és külön levélben is elküldöm, ha valakinek még mindig nyitott lenne ez a kérdés, és nem tudná az időpontot így kiszámolni, de mondom, ez majd a határozatban is meg fog jelenni, amikor aktuálissá válik. Szeretném azt is pontosítani bár Nacsa Lőrinc képviselőtársam az oltásellenesség pontos kijelentéseit akár dátummal tudja idézni, ahogy nekem feltűnik , hogy valóban, a védekezés frontvonala az oltás, és ebben kérjük, hogy a továbbiakban az elbizonytalanítás kategóriáját is a nyílt szembemenetel után tessenek szívesek elhagyni, pontosan azért, hogy mindenki nyugodt lélekkel és az orvosokban bízva tudjon védekezni, és a többiek életét, egészségét is tudja ezzel védeni. Ugyancsak többen használtak nagyon erős kifejezéseket, mint „betegesen kéjelegtek”, vagy „álszent módon” viszonyultak a halálozási statisztikákhoz. Tudvalevő, hogy Magyarországon mindenkit Covid-megbetegedettként, elhalálozottként regisztrálnak, akiben a vírus kimutatható, ellentétben más államok statisztikáival, ahol lehet, hogy csak akkor jelölik meg, amikor kizárólagos halálokként szerepel. Ajánlom mindenkinek a figyelmébe az Eurostat megjelenő adatait, tehát hogy az önök számára is megbízható uniós forrás álljon majd rendelkezésre, ahol gyakorlatilag az államok statisztikái alapján megállapítható, mondjuk, a 2019-es bázisadatokhoz képest az a többlethalálozási szám a 2020., majd a ’21. év vonatkozásában, amelyről egyébként miniszterelnök úr is beszélt, és pontosan idézte mert volt, akinek ez is problémát jelentett, hogy nem nevezte meg a forrást, holott mondta, hogy uniós statisztikákra hivatkozva , ahol gyakorlatilag hátulról, meg is nevezte, hogy a 8., 9. helyen áll Magyarország a többi tagállamhoz képest. Más járványról nem tudtunk az elmúlt időszakban, úgyhogy valószínűleg a koronavírusnak tudható be ez az anomália a halálozási statisztikákat tekintve. A másik, ami a kormány felelősségét illeti, gyakorlatilag a járvány kezdete óta a kormány minden forrást biztosít és minden eszközt biztosít ahhoz, hogy a védekezés feltételei adottak legyenek. Pontosan ezért van szükség például a veszélyhelyzeti szabályozásra, hogy operatív, gyors módon tudjon intézkedni, ha lélegeztetőgépekről, maszkokról vagy bármilyen más eszköz beszerzéséről van szó, vagy éppenséggel az egészségügyi bérek rendezéséről, ami a dolgozók megbecsülését és a pályán tartását segíti elő. Itt azért visszautalnék arra, hogy hasonlítsák össze a 2010-es és a mostani adatokat, hogy hány ezerrel többen dolgoznak az egészségügyben, mint 2010-et megelőzően. Tehát az az állítás nem igaz, hogy itt elüldözték az egészségügyből az embereket. A másik része a dolognak, a szabályozás minden részletére nem tértek ki nyilván, de ha belegondolunk a hálapénz helyzetének a rendezésébe vagy a magánegészségügy és az állami egészségügy funkcióinak a szétválasztásába, akkor megint csak magyarázatokat találhatunk arra, hogy voltak, akik a magánegészségügyben folytatták a tevékenységüket és nem az államiban, mert a kettősséget nem tudták továbbvinni, mint a korábbiakban, de ettől az ellátásban ugyanúgy ott vannak, ugyanúgy a lakosságot szolgálják és az egészségügyet. Hivatkozhatnék arra itt az önkormányzatok sanyarú sorsa is szóba került , valamennyien tudjuk, hogy a 25 ezer fő alatti települések a kis- és középvállalkozások kieső iparűzési adója fejében kompenzációt, teljes körű kompenzációt kaptak [[Közbeszólások az MSZP és a DK soraiból.]] a Ház fogadta el az erről szóló szabályozást, tehát ez is egy erős csúsztatás. [[Derültség az MSZP és a DK soraiban.]] A másik, hogy az önkormányzatok is természetesen részt kell hogy vegyenek a védekezésben, és hál’ istennek, helytállnak és részt vesznek benne. Az nem működik, hogy gyakorlatilag egyedül az állam mint szereplő vállalja ennek az összes terhét. Hál’ istennek, akár a társadalmi, civil szférára gondolunk vagy az önkormányzatokra, egyházakra, mindenki teszi a dolgát, és helytáll ebben a nehéz helyzetben, és mindent megtesznek azért, hogy mielőbb túl legyünk ezen. Elhangzott Bencsik képviselőtársam részéről, hogy akkor most háborúban állunk a vírussal vagy nem állunk háborúban. Most ha háborús hasonlatot akarnék idézni, akkor mondhatnám, hogy ’44 őszén még kávézgattak Budapesten a teraszokon, miközben már a Tiszántúlon, tudjuk, folytak a harcok [[Arató Gergely és Bencsik János közbeszól.]] , gyakorlatilag, mondjuk, a debreceni páncéloscsata. Tehát a háborúnak azért van egy olyan jellege, hogy nem mindig totálisan és egy helyben zajlik, tehát annak vannak fokozatai, ugyanúgy, mint a védekezésnek is. A másik része a dolognak, hogy kettős dologról beszélünk. Tehát egyrészt van az élet és az egészség vé-delme, ami az első helyen áll, a másik viszont, ami szintén nagyon fontos, az egzisztenciáknak, a családoknak a védelme, amihez viszont a gazdaságot működtetni kell, vagy akár a kereskedelmet, hiszen anélkül az ellátás sem lenne biztosítva, és a gazdaságot is, ahogy javul a járványhelyzet vagy az oltások száma megy előre, fel kell szabadítanunk, újra kell indítanunk. Elhangzottak itt fals adatok a foglalkoztatással kapcsolatban is. A KSH adatait tessék megnézni, Lu-kács képviselő úr! Jelentem, a márciusi adatok szerint 41 ezer fővel több foglalkoztatott van Magyarországon, mint egy évvel ezelőtt, ami a mostani februári adathoz képest több mint 60 ezret jelent. Tehát ez a fajta vízió, amit önök itt sugallni akarnak, hogy tömeges munkanélküliség lenne, az hál’ istennek, ebben a formában nem igaz. Megint csak visszanyúlnék az önök és szövetségeseik amnéziájához, hogy 2010-ben 12 százalékos munkanélküliségi adatok voltak, mert az akkori válságkezelés idején gyakorlatilag, ahogy Gyurcsányné Dobrev Klára is mondta, hogy elhibázták, mert nem az embereknek segítettek, hanem a bankoknak. [[Nacsa Lőrinc: Így van! Hollik István: Bizony!]] Ezt talán Arató képviselő úrnak is érdemes megjegyeznie, mert egy fontos adalék ebben a történetben. Sorolhatnám tovább, majd még természetesen szívesen hozzászólok, de az önkormányzatokhoz még egy téma. 2010-ben az önkormányzatok eladósodottsága jóval 1000 milliárd forint fölött volt, ma pénzkészleteik vannak, a sokat sanyargatott fővárosnak is, ahogy önök emlegetik, és gyakorlatilag abból a majdnem 200 milliárd forintos többletből, amit Tarlós István ott hagyott Karácsony Gergelynek, még csaknem 100 milliárd forint rendelkezésre áll. Tehát minden olyasmi csúsztatás, hogy az önkormányzatok ne tudnának helytállni, és ne lennének forrásaik a rendes működéshez. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Most akkor kétperces felszólalások jönnek, több is. A Jobbik képviselője, Lukács László György képviselő úr az első. Tessék!
Köszönöm szépen. Nacsa képviselő úrnak készítettem egy viszontválaszt olyan stílusban, amelyben Nacsa Lőrinc is szokott fogalmazni. Ezek szerint világos a helyzet: Nacsa Lőrinc és Orbán Viktor el akarja terelni a figyelmet arról, hogy hazánkban halnak meg a legtöbben népességarányosan, és önök voltak, és erről akarják elterelni a figyelmet, akik elbizonytalanították az embereket a vírus veszélyességéről. Emlékezzünk csak Gulyás Gergely szavaira, ha kell, akkor dátumot is szívesen mondok, 2020. március 19.: „Azt is látjuk és tudjuk mondani, hogy valójában mi, akik itt a teremben jelen vagyunk, még ha a hölgyek kortalanok is, nyugodtan összevissza fertőzhetjük egymást, abból legfeljebb egy kellemetlen influenza tünetei következnek.” Müller Cecília, 2020. március 26.: „Ha nem vagyunk betegek, nem kell maszkot viselnünk.” Müller Cecília a maszkviselésről akarta lebeszélni az embereket, arról az eszközről, amely az elmúlt egy évben valószínűleg a legtöbb ember életét megmentette és a fertőzést megakadályozta. De mehetünk tovább. Müller Cecília a járvány csúcsán egyébként azt mondta, akkor sem mondott utána ellent ennek: „Arra kérem önöket, mindent tegyenek meg annak érdekében, hogy megfertőződjenek, és kórházi kezelésre szoruljanak.” De idézhetem az önök kedvenc egyik orvosát is, Szlávik Jánost, aki azt mondta az induláskor a Magyar Nemzetben: „A koronavírus önmagában alkalmatlan arra, hogy globális járványt okozzon.” [[14.20]] Szóval, tisztelt képviselőtársam, válaszolva is ugyanazt mondom, amit ön. Azzal is kezdhette volna, hogy bocsánatot kér az emberektől, és hogy bocsánatot kérnek azért, hogy kitartóan voltak önök között, akik félrevezették őket a vírussal kapcsolatosan. Ott tartunk, hogy a vírus diktálta a tempót, amit az ország nem bírt, ezért egymillió főre vetítve a koronavírus-halálozásban Magyarország világrekorder. Ízlelgessék sajnos ezt a számot, ízlelgessék ezt a tényt, mindenki ezt mondja. Ne a többlethalálozást számolják, a hivatalosan elismert koronavírus-halálozást! Ha önök ilyen adatot jelentenek, akkor ez az önök adata, és ez Magyarország adata. Ha nem ilyen adatot akartak volna jelenteni, akkor nem ilyen szabályozást kellett volna hozni. Utólag kár takaródzni. Egy utolsó idézet. Az önök miniszterelnöke mondta azt, hogy „a védekezés sikerességét az emberéletekben mérik”, és ebben megbuktak, mert világelsők vagyunk a halálozásban.
Köszönöm szépen. Mielőtt megadnám a szót kétperces hozzászólásra Szakács László képviselő úrnak, az MSZP képviselőjének, képviselő úr az előbb egy nagyon érdekes és fontos kérdésre hívta föl a figyelmet azzal a kijelentéssel, hogy „viszontválasz”. Nagyon érdemes ezt a magyar parlamentarizmus történetében izgalmas nyelvi leleményt akkor közösen megfejteni, merthogy ez „viszonválasz”, úgy, mint viszonzás, és nem viszontválasz, tudniillik, hogy ellenkezőleg. De ez nem ellenzéki vagy kormánypárti kategória. Csak megpróbáltam kellő felkészülési időt biztosítani Szakács László képviselő úrnak. [[Szórványos taps. Nacsa Lőrinc: Részrehajló!]] Parancsoljon, képviselő úr!
Nagyon köszönöm, elnök úr. Volt időm egyébként fölkészülni, mert azt mondta Nacsa képviselőtársam, hogy azzal kellett foglalkoznia a kormánynak. Dehogyis! Arról kommunikáltak önök. Elmondom, hogy mivel foglalkoztak. Az alatt az idő alatt, miközben az ország tényleg életekért küzd, az egészségügyben nagyon sokan dolgoznak, sajnos nagyon sokan elveszítik a munkájukat, nagyon sokan elveszítik családtagjukat, sok a tragédia, de önök valamiről beszélnek, meg nézzük meg, hogy mit tesznek. Kínától, a kínai kommunista párttól felvettek 1200 milliárd forintnyi hitelt. December 28-áról 29-ére, egy éjszaka alatt 2554 milliárd forinttal növelték a hiányt. Októberben, egyébként a védekezési alapból elvéve, magyarán mondva, az emberek asztaláról elvéve 82 milliárd forintot fizettek ki a Budapest-Belgrád vasútvonalra, a másik kínai projektre. [[Mesterházy Attila: Elképesztő!]] Vadászati kiállításra 69 milliárd forintot költöttek, államtitkár úr. A nyíregyházi stadionnak is most kellett megépülni, hiszen máskor nem lehet, csak járvány idején, 19 milliárd forintra nőtt ennek az ára, és a Mátrai Erőműre is elköltöttek 75 milliárd forintot. Na, ez az, amivel maguk foglalkoztak [[Mesterházy Attila: Szégyen!]] , egészen tegnapig, mert tegnap még 1000 milliárd forintot kiszerveztek az alapítványokba, amire a parlamentnek már nem lesz rálátása. Gyorsan számoljuk ezt össze! Csak amit a kasszából kivettek, és elköltötték olyan dologra, ami ráérhetett volna, az 245 milliárd forint, szemben azzal, amit a családokra költöttek, tisztelt képviselőtársam. Itt volt az ön miniszterelnöke, mondta nekem, 27 és 33 milliárd forint, az nem több mint 60. Ennyit fizettek ki bérkompenzációra, a haveroknak meg 245 milliárdot. Köszönöm a figyelmet. [[Szórványos taps az ellenzéki sorokból. Mesterházy Attila: Elképesztő!]]
Nagyon szépen köszönöm. A DK képviselője, Varga Zoltán képviselő úr jön két percben. Tessék!
Köszönöm szépen. Sietni fogok. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Lukács László György szavait hadd egészítsem ki. Ő elmondta nagyjából, hogy mi történt; azt nem tudjuk, hogy miért. Tehát 2020. március 26., Müller Cecília: „Ha nem vagyunk betegek, még káros is lehet a maszk.” Miért mondta? Mert nem voltak maszkok. Gulyás Gergely, 2020. március 19.: „Itt a teremben nyugodtan fertőzhetjük egymást.” Miért mondta? Azért, mert nem tesztelnek, nem volt kontaktuskutatás, és hozzá kell hogy tegyem, most sincs. Operatív, 2020. szep-tember 24.: „A szuperkupánál nincs biztonságosabb.” Miért mondták? Azért mondták, mert a maguk főnöke szotyolázni akart. 2020. szeptember, Orbán: „Én a halálozások számát nézem elsősorban, tehát a védekezés sikerét Magyarország emberéletekben méri.” Miért mondta? Azért, mert nagyképű, azért, mert öntelt! 2020. szep-tember 18.: „Minden felelősséget a kormánynak kell viselnie, leginkább persze nekem.” Miért mondta? Na, ezt jó lenne tudni, mert egy szó nem volt belőle igaz. 2020. december: „Kinek a szemére hányják önök, hogy meghalnak az emberek? Nem vagyok én vírus.” Miért mondta? Azért, mert egy gyáva nyúl, egy kis óvodás, aki elbújik különben a 133 legbátrabb ember mögé. 2021. január: „A vírust levittük a birkózószőnyegre.” Miért mondta Orbán Viktor? Miért mondta? Jó lenne tudni. Nagy valószínűség szerint azért, mert belecsavarodott már a saját hatalmába meg a kommunikációba. És hol tartunk most? 2021. április 29-e: ma is elhunyt 186 beteg, 27 258 az elhunytak száma. Erre legyenek büszkék! Itt lehet különben gépészkedni a számokkal. Magyarország a legrosszabbul teljesít a világon, maguk pedig becsapják az országot, és ez szégyen! Köszönöm szépen.
Köszönöm. Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr, LMP!
Köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár úr, nekem az a javaslatom, hogy hallgasson a KDNP-frakcióra. [[Dr. Völner Pál közbeszól.]] Nacsa Lőrinc képviselő úr hosszasan taglalta azt, hogy az Országgyűlés folyamatosan működött, tehát a járvány legnehezebb időszakában is folyamatosan működött az Országgyűlés, olyan törvények tömkelegét terjesztették elő, aminek semmi köze nem volt a védekezéshez. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Így van, ezért semmi szükség nincs arra, tisztelt államtitkár úr, hogy bizonytalan időre, de minimum őszig, de pontosan meg nem határozott időre önök az Országgyűlés jogköreit a rendeleti kormányzás irányába kiszervezzék. Tehát az Országgyűlés tudott működni a járvány legsúlyosabb időszakában, ezért nem tudom elképzelni semmiféle racionális indokát annak, hogy miért akarják teljesen bizonytalan időre kiszervezni az Országgyűlés munkáját, az Országgyűlés működését. Esetleg nyaralni akarnak menni? Én azt tudom mondani, és szerintem ellenzéki képviselőtársaim is itt vannak, hogy egy járványügyi helyzetben egy országgyűlési képviselőnek a parlamentben van a helye. Mi részt veszünk bármikor, ha olyan döntéseket kell hozni, ami fontos a magyar emberek szempontjából, mi el fogunk jönni. Azt javaslom, hogy önök is mondják vissza a lefoglalt nyaralásokat, vegyenek részt az Országgyűlés munkájában, és nem lesz szükség rendkívüli jogrendre. Van egy másik kérdésem is, tisztelt államtitkár úr. Az első hullám idején is már látható volt, hogy nagyon sok visszaélésre adott okot főleg fideszes polgármestereknél ez a bizonyos szabályzás, hogy rendkívüli jogrendben a polgármester önmagában, egy személyben gyakorolhatja a testületi jogköröket. Akkor voltak üzenetváltások is a kormány részéről, és talán Gulyás miniszter úr magyarázta azt, hogy ez nem így van, mert valójában a járványügyi intézkedésekkel összefüggésben van ilyen jogköre a polgármestereknek. Ehhez képest a fideszes polgármesterek egészen elképesztő mértékű visszaélésekre ragadtatják magukat. Két extrém példát hozhatnék: az egyik Szekszárd, a másik pedig Komló, ahol konkrétan arra használják a rendkívüli jogrendet a polgármesterek, nincs testületi többségük, hogy a közgyűlés által korábban meghozott döntéseket felülírják, vagy éppen egy személyben fogadják el a város költségvetését. Ezt az állapotot meg kell szüntetni, tisztelt államtitkár úr! [[Szórványos taps az ellenzéki sorokból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Megértést és toleranciát kérek Völner államtitkár úrtól, mert Dúró képviselő asszony tényleg nagyon régi előre bejelentett felszólaló. [[Dr. Völner Pál: Csak jelentkeztem.]] Úgyhogy, kérem szépen, hogy ezt fogadja el tőlem, hogy neki fogom megadni a szót. Képviselő asszony, Dúró Dóra, független képviselő jön. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Lezárásellenes pártként a Mi Hazánk Mozgalom nem tud hozzájárulni, hogy a kormány ugyanazt a következetlen járványkezelést folytassa, amit az elmúlt egy évben is bemutatott. Az oltási könyv a legújabb olyan elképesztő intézkedésük, amely ellen a leghatározottabban tiltakozunk, és az egyetlen párt vagyunk Magyarországon, amely ezt elutasítja, ugyanis ez igazságtalan, álságos, észszerűtlen és diszkriminatív is. Egészen egyszerűen önök azt hazudják, hogy maga az oltás nem lesz kötelező, de az oltási könyvvel valójában azzá teszik. Azt hazudják, hogy visszakapjuk az életünket, hogyha sikerül leküzdeni a járványt, azonban csak azok kapják vissza az életüket, akik beoltatják magukat. Akik valami miatt úgy szeretnének dönteni, hogy nem élnek ezzel a lehetőséggel, ők nem kaphatják vissza az életüket, nem járhatnak rendezvényekre, nem mehetnek el éttermekbe, nem vehetnek részt kulturális rendezvényeken, nem mehetnek be a sportlétesítményekbe, és sorolhatnám, hogy még mik azok a szolgáltatások, amelyeket önök ehhez kötnek. Ezt kényszerítésnek hívják, tisztelt képviselőtársaim, és ennél még az is egyenesebb, becsületesebb mód lenne, ha azt mondanák, hogy az oltás kötelező. De ehhez gyávák. Azt mondják, hogy aki nem oltatja be magát, az továbbra is üljön otthon a szobában. De nemcsak emiatt felháborító ez az intézkedésük, hanem egész egyszerűen ennek az ellenőrzése totálisan életszerűtlen. Képzeljünk már el egy esetet, amikor egy étterembe elmegy vacsorázni egy pár, és mivel egy pincér vagy egy étterem-üzemeltető nem kérhet el személyi igazolványt az adott vendégtől, erre nincs jogosultsága, ő az oltási könyvet kérheti. Az oltási könyv nem egy fényképes igazolvány, tehát bárkinek az oltási könyvével én odamehetek, és azt mondom, hogy én vagyok Gipsz Jakabné, ez az oltási igazolványom, beülök az étterembe. [[14.30]] Mi fog történni? Nyilván a rendőrség, aki igazoltathat egy embert, szúrópróbaszerűen ellenőrizheti ezeket az éttermeket, bár az üzemeltetőnek lesz a felelőssége ezt ellenőrizni, anélkül, hogy egyébként jogosultsága lenne hozzá tehát egészen elképesztő katyvaszt fog mindez eredményezni. De gondoljunk már bele, hogy egy romantikus vacsora közben majd odajön egy rendőr, és megkocogtatja az ember vállát, hogy legyen már kedves elővenni a személyi igazolványát, mert éppen ellenőrzöm, hogy vane oltási könyve, kedves vendég; ahelyett, hogy egyébként azokban a falvakban járőrözne a rendőrség, ahol egy sonkáért halálra gyilkolnak és megszúrnak két idős embert, ahogyan az Kislángon nemrégiben történt, vagy hogy azzal a Mohameddel foglalkoznának, aki az önök migránsösztöndíjának köszönhetően tartózkodott Magyarországon, és a múlt héten szúrta agyon a feleségét. Ez lenne sokkal inkább a rendőröknek a feladata, semmint hogy azokat az embereket zaklassák, akik egyébként vissza szeretnék kapni az életüket. Következetlenség mindennek a bevezetése szintén, hiszen a munkahelyeken például továbbra is dolgozni fognak azok az emberek, és érintkezni fognak a bevásárlóközpontokban is olyan emberekkel, akik akár be vannak oltva, akár nincsenek beoltva, tehát ugyanúgy a közösség részei fognak maradni, és a Mi Hazánk Mozgalom azt szeretné, hogy ne legyen amiatt másodrendű állampolgár senki, mert mást döntés hoz egy önkéntes oltással kapcsolatban. De a következetlenséget megszoktuk már akkor is, amikor a kaszinókat nyitva tartották, miközben egyetlenegy vendéglátóhely sem lehetett Magyarországon nyitva, akkor sem, hogyha egyébként négyzetméter-arányosan tette volna csak lehetővé a belépést az embereknek, és a fertőtlenítés megoldott volt, a szellőztetés megoldott volt, még így sem engedték őket nyitva tartani de a kaszinók vígan működhettek, és láttuk azokat a felvételeket, hogy azokban egyébként semmilyen járványügyi intézkedést nem tartottak be. Az önök kegyetlensége abban is megnyilvánul, hogy az iskolabezárásokat ismételten elrendelték, de egyébként a szülőknek semmilyen pótszabadságot nem biztosítottak ehhez. Már a tavalyi évben is arra ment el a családoknak, a szülőknek a szabadsága, hogy a digitális oktatás miatt otthon lévő gyerekeik felügyeletét biztosították, ezt idén is meg kellett tenniük, és semmilyen pótszabadságot vagy segítséget ehhez egyébként nem kaptak. A következetlenségük ennek a javaslatnak a határidejében is szerepel, és ezt egész egyszerűen, megmondom őszintén, nem is tudom hova tenni. Orbán Viktor azt mondta, idézem: „az oltás mindent meg fog oldani” mindent meg fog oldani. „Az oltás mindent meg fog oldani.” És azt is mondta a miniszterelnök, hogy július végére be fogják tudni oltani a teljes felnőtt lakosságot. Akkor mit szeretnének még itt októberben? Mit? Ha minden megoldódik július végén, akkor mihez kell önöknek felhatalmazás októberig? Hát, a normális ember nyilvánvalóan látja, hogy erre a kérdésre az a válasz, hogy vissza szeretnének élni ezzel a felhatalmazással. És még egy kérdésem van a nyárral kapcsolatban, tisztelt képviselőtársaim. Önök tényleg nem szégyellik azt mondani, hogy nyáron nem jönnek be dolgozni? Tényleg nem szégyellik ezt mondani, amikor egészségügyi dolgozók egy éve megfeszített munkával ott állnak a betegágyak mellett? Nem gondolják, hogy ők is nagyon szívesen elmennének nyáron szabadságra? Csak ők nem tehetik meg. Ők továbbra is helyt fognak állni. Ők továbbra is mindennap ott lesznek. Ők továbbra sem fognak aludni, ha úgy alakul, nem fognak enni; ők dolgozni fognak azért, hogy mentsék a honfitársainkat. S önök meg azt mondják, hogy egész nyáron nem fognak bejönni, hogy megnyomjanak három gombot? Komolyan meg merik ezt csinálni ebben a helyzetben? Egészen elképesztő pofátlanság, egészen elképesztő! Szégyelljék magukat emiatt! Hát mindenki, az egész ország megfeszítve küzd egy éve, hogy legyőzzük a járványt, önök meg nyáron nem képesek bejönni, hogy akár a felhatalmazásukat meghosszabbítsák a saját miniszterelnöküknek? Döbbenet! Döbbenetes! S miközben a kisemberek tönkremennek, nagyon sokan elveszítik a szeretteiket, aközben nagyon sokan vannak, akik gazdagodnak. Na, nem Magyarország mint az állam gazdagodik, hiszen nekünk folyamatosan nő az államadósságunk, még a Bokros-csomag idején sem volt ilyen mértékű, és önök továbbra is hiteleket vesznek fel, és csak az állam eladósításában gondolkodnak ahelyett, hogy megadóztatnák a koronavírus haszonélvezőit. Mert vannak ilyenek is, képzeljék el! Naponta jönnek ki a hírek, hogy a digitális óriáscégek újra és újra döntögetik döntögetik! a bevételeik rekordját. Mind a Google, mind a Microsoft. A Microsoft egyébként elnézést, most itt meg kell állnom, tehát a Microsoft képes volt a családi csomagjának az árát éppen a digitális oktatás és a home office idejében megemelni, tehát ez sem kis pofátlanság, miközben egyébként nekik is nőtt a bevételük és a profitjuk. Tehát a Google, a Microsoft, a Facebook olyan elképesztő nyereségekre tett szert az elmúlt egy évben, mint korábban soha. De említhetném a multinacionális kereskedelmi láncokat is, a különböző kaszinókról nem is beszélve, amelyek nyitva lehettek akkor, amikor egyébként senki más nem lehetett nyitva. De a gyógyszeripar óriásvállalatai is olyan elképesztő bevételre tettek szert, amit korábban nem tapasztaltunk Magyarországon. Hát miért nem vetnek ki járványszolidaritási adót ezekre a cégekre? Legalább az extraprofitjukra! Miért nem lehet megadóztatni, és ebből az államnak bevételt szerezni azoktól, akik miközben mindenki más nyomorog és mindenki más lemondásokkal él, ők akkor is csak tömik a zsebüket? Ezekből a forrásokból lehetne biztosítani legalább azt, hogy az államadósság ne nőjön ilyen mértékben, ahogyan az elmúlt egy évben nőtt. De a legfontosabb kérdés mégiscsak a halálozás kérdése. Minden egyes ember, akit elveszítettünk, óriási veszteség, nem mérhető össze semmilyen más gazdasági veszteséggel. A halálozási adatok kapcsán ugyanakkor nagyon fontos két tényezőt figyelembe venni, az egyik, hogy milyen állapotban érte a magyar egészségügyet ez a járvány. Katasztrofális állapotban. A másik kérdés, hogy milyen állapotban érte a magyar lakosságot ez a járvány, és ehhez két adatot szeretnék hozzátenni, mely mindkettő a koronavírus okozta betegség lefolyását súlyosbítja. Tisztelt Képviselőtársaim! Mi Európa legelhízottabb nemzete vagyunk. Minket ilyen állapotban ért ez a járvány. És az Európai Unióban a hatodik legtöbbet dohányzó nemzet vagyunk. Nyilvánvaló, hogy egy ilyen alaphelyzetben a halálozás mértéke magasabb lesz a lakosság körében. De miért nem ragadtuk meg az alkalmat, hogy az embereknek az egészségtudatosságát növeljük; de ne azáltal növeljük, hogy rájuk kényszerítjük az oltást, hanem hogy elmondjuk nekik, hogy igen, egészségesebb életmódot kell folytatni. De a kormány mit csinált? Bezárta a sportolási lehetőségekre lehetőséget nyújtó objektumokat, bezárta, és ez a fiatalok körében okozta a legnagyobb kárt. Átlagosan egy magyar állampolgár a járvány ideje alatt öt kilogrammot hízott, tehát a tízmilliós magyar lakosság átlagosan 50 millió kilogrammal lett nehezebb. Ez hány életévünkbe fog kerülni? 50 millió kilogrammnyi elhízás. Erről miért nem beszélünk? Miért nem beszélünk arról, hogy a lezárások következtében 5 százalékkal nőtt az öngyilkosságok száma? Miközben Magyarországon évtizedek óta évről évre csökkent, most növekedett. Ezek a mentális következményei azoknak a lezárásoknak, amelyek észszerűtlenek voltak, és az emberekben ilyen hatást váltottak ki. De beszélnünk kell azokról az emberekről is, akiknek az egészségügyi ellátása éppen a koronavírus miatt nem valósult vagy valósul meg, a szűrővizsgálatok elmaradása például. A mellrák kutatásával foglalkozó civil szervezetek például azt jósolják, hogy az elmaradt szűrővizsgálatok miatt a következő tíz évben két és félszeresére fog nőni a mellrák okozta halálesetek száma, mint amennyi akkor lett volna, hogyha ezeket a szűrővizsgálatokat elvégzik. Arról nem is beszélek, hogy 20 százalékkal nőtt a válások aránya a lezártság időszakában ahhoz képest, mint ami egy évvel korábban jellemző volt a magyar lakosságra. És egészen biztos vagyok benne, tisztelt képviselőtársaim, hogy azokat az iskolásokat, akik az elmúlt egy évet ilyen körülmények között voltak kénytelenek tölteni, őket majd Covid-generációnak, Covid-nemzedéknek fogjuk hívni, és az ő körükben a mentális betegségek aránya sokkal magasabb lesz, mint más generációk esetében. [[14.40]] Egy mostani tízéves gyermek az élete egytizedét lezárásokkal töltötte. Nem élhette át azokat az élményeket, amiket normális esetben egy tízévesnek át kellene élnie. Nem lehetett közösségben, nem járhatott olyan rendezvényekre, nem járhatott el olyan különórákra, amikre egyébként a koronavírus nemléte, illetve a lezárások észszerűsítése miatt eljárhatott volna. Ezek mind-mind életévekben, életminőségben mérhető következményei a járványnak. Tehát amikor a halálozásról beszélünk és a koronavírusban vagy koronavírussal meghalt honfitársainkról beszélünk, akkor tegyük oda, hogy nemcsak közvetlenül a koronavírus miatt veszítünk el embereket, életéveket, hanem a lezárások is rendkívül súlyos társadalmi következményeket fognak okozni, amik szintén életévekben mérhető veszteséget jelentenek a hazánknak. Kérem a kormánypárti képviselőket, hogy gondolják újra ezt a javaslatot, s legalább a határidején módosítsanak, hiszen az önök saját maguk által bevallott kommunikációjával is tökéletesen szembemegy az, ami ebben a javaslatban le van írva. A Mi Hazánk Mozgalom mint az egyetlen lezárásellenes és oltásellenes párt nem fogja támogatni a végszavazáson ezt a javaslatot. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm szépen. Államtitkár úr, most van lehetősége szólni.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Elhangzott jó néhány olyan téma, ami nem szorosan kötődik ehhez az előterjesztéshez, csak éppen ennek kapcsán tették kifogás tárgyává. Ilyen az egyetemi vagyonok története. Hát, ezek a vagyonok eddig is az egyetemeket illették meg, és ezután is az egyetemeket fogják megilletni, és az egyetemek működését fogják szolgálni. Aztán a Mátrai Erőmű kapcsán hangzott el kifogás. A Mátrai Erőműtől több mint 10 ezer munkahely függ ebben az országban. Tehát minden olyan beruházás, fejlesztés, ami ezeknek a munkahelyeknek a megőrzését szolgálja, szerintünk jó célt szolgál. A beruházások felemlegetése. Ha belegondolunk, volt olyan válságkezelési időszak 2010 előtt, amikor a beruházások megszűntek, és gyakorlatilag a válság legmélyebb bugyraiba kerültünk bele, ugyanis minden beruházás munkahelyeket indukál, állami bevételeket indukál, fizetésemeléseket, pontosan azzal, hogy új munkahelyek jönnek létre. Tehát minden olyan fejlesztés, ami azt szolgálja, hogy ebben az országban gyarapodjon a nemzeti vagyon, munkahelyek jöjjenek létre, állami bevételek keletkezzenek, az mind-mind azt a célt szolgálja, hogy a gazdaság fejlődjön és a mi lakosságunknak jobb legyen. Elhangzott az is, hogy miért nyitunk, miért zárunk. Az ellenzék is megvitathatná ezt egymás között, mert a szélsőséges vélemények önöknél vannak, nem nálunk. Mondhatom azt, hogy mi az arany középutat követjük. Mi ebben kikértük az emberek véleményét is, hiszen zajlott egy nemzeti konzultáció, ahol a könnyítések menetéről, annak a visszafogottságáról nyilatkozott a túlnyomó többség. Azt hiszem, ha követjük a kormányzati intézkedéseket, akkor láthatjuk, hogy mi adunk arra, hogy mi a társadalom véleménye és mit szeretnének. Ami a magyar társadalom egészségi állapotát illeti, abban természetesen egyetérthetünk. De ha megnézzük, hogy 2010 óta a dohánytermékek adóztatásával, a nemzeti népegészségügyi programmal, az egészségtelen élelmiszerek adójával mi mindent tett a kormányzat azért, hogy egészségesebb állapotba kerüljön a lakosság, akkor azt hiszem, hogy ez nem egy azonnali és járványhoz kötött intézkedés, hanem egy több mint tíz éve tartó rendezvénysorozat. S a közétkeztetésben is megjelenítettük ugyanezeket a normákat azért, hogy a jövő nemzedékei már ne küzdjenek azokkal a nehézségekkel, amiket a korábbi időszakból eredően megörököltünk. Többször elhangzottak a halálozási számok. Nagy Attila Tibor nevét azért emlegetném, mert az ATV-ben először ő hozta szóba, hogy az ellenzéknek erre a témára rá kell repülnie, hiszen itt annyian meghaltak, hogy akár egy 200 ezres szavazóbázisra számíthatnak. Úgy látom, hogy önök nagyon jó úton vannak ahhoz, hogy megfogadják ezeket a tanácsokat. Nagyon sajnálom, hogy ezt politikai témává emelik. Valóban minden halott egy pótolhatatlan veszteség. Szerintem a kegyelet és a gyász azok a szavak, amiket emlegethetünk ezzel kapcsolatban, és nem kellene politikai viták tárgyává emelni ezt a területet. Majd a későbbiekben is hozzászólnék, úgyhogy elnök úrnak visszaadnám a lehetőséget újabb szó megadására.
Köszönöm. A KDNP képviselője, Hollik István képviselő úr következik normál szót kérő képviselőként. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Hallgatva a vitát, sajnálatosan azt kell megállapítanom, hogy bár a Fidesz és a KDNP a kezdet kezdete óta, amióta ez a fránya vírus rátört a világra, s így Magyarországra is, azt mondja, hogy ebben a helyzetben a pártpolitikai vitákat, érdekeket legyen szíves mindenki, legyen szó bármelyik pártról, félretenni, és fogjunk össze ebben a nehéz helyzetben, de azt látjuk, hogy a baloldal erre sajnos nem hajlandó. Ez a vita is ékes példája ennek. Itt is az esetek 80 százalékában s akkor szerintem még korrekt voltam önökkel olyan vádak, vádaskodások hangzottak el, amiknek a rendkívüli jogrendhez az égadta világon semmi közük nincs. Ezek olyan vádaskodások például a demokráciával kapcsolatos vádaskodások , amiket önök évek óta hangoztatnak. Az LMP évek óta a Paks II. ellen beszél. Ebben nincs újdonság. De ez nem is baj, mert lehet az az álláspontjuk. Egyébként a szövetségeseikkel beszéljék meg, mert úgy látom, hogy ők meg támogatják a paksi beruházást. De kérdezem, frakcióvezető úr, hogy ennek mi köze van a veszélyhelyzet meghosszabbításához. Ez egy folyamatban lévő beruházás, amit egyébként a magyar emberek többsége is támogat, és a helyben lakók is támogatnak. Ez a beruházás zajlik, de ennek semmi köze nincs ehhez a vitához. Én azt látom, hogy itt politikai vádaskodás folyik. Önök nem a veszélyhelyzetről beszélnek, hanem még ebben a helyzetben is csak ezzel foglalkoznak. Ön tette kritika tárgyává, hogy képviselőtársam a baloldalról beszél? [[Dr. Keresztes László Lóránt: Nem erről beszéltem.]] Legyen szíves, menjen vissza és hallgassa vissza! Semmi mást nem csinált, csak vádaskodott felszólalásának a száz százalékában. Száz százalékában! S ráadásul olyanokat hozott ide, amiknek semmi közük nincs a veszélyhelyzethez. Politikai vádaskodás az és semmi más, amit önök csinálnak. Igazság szerint bármennyire is sajnáljuk, hogy az összefogás még ebben a nehéz helyzetben sem sikerült, de már megszoktuk. Láthattuk, amikor a rendkívüli jogrendet először ki kellett hirdetni, hogy a baloldali Jobbik elnöke itt királyságról beszélt, meg hogy majd a ’22-es választások nem is lesznek megtartva, tulajdonképpen mi ezért akarjuk a rendkívüli felhatalmazást. Tehát egészen bornírt és szürreális vádaskodások hangzottak el a Jobbik részéről, amelyek a valóságot természetesen minden tekintetben nélkülözték. És sajnos azt láthatjuk, hogy pontosan ugyanezt folytatják most is. Sajnos, a jogrendnek az első meghosszabbítása tekinthető egy baloldali kisiklásnak, amikor megadták a támogatást. De akkor már legalább önmagukhoz lehetnének konzekvensek, és ha egyszer nemet mondtak, akkor legalább végig mondjanak nemet. De egyszer igent mondanak és most megint nemet? Ebből látszik, hogy politizálnak. Semmi másról nincs szó, csak a politikáról, arról, hogy hogyan tudják jobban támadni a kormányt. A demokráciával kapcsolatos kritikájukra amit Arató képviselő úr fogalmazott meg azt tudom mondani, hogy itt vagyunk a parlamentben, a parlament működik, annak ellenére, hogy önök a járvány első hullámában azt próbálták elhíresztelni a világban, hogy a magyar parlament nem működik. Tehát itt vagyunk, és vitatkozunk erről a kérdésről. Még akkor is ezt mondom, ha önök nem erről a jogszabályról beszélnek, hanem a szokásos politikai mantráikat ismételgetik. Tisztelt Képviselőtársaim! Az a legmegdöbbentőbb, hogy önök úgy tesznek, mintha nem vennék tudomásul vagy nem látnák, hogy mi zajlik a világban és mi zajlik Európában. Mindenhol rendkívüli helyzet van. Fölfogták ezt? Mindenhol korlátozó intézkedések vannak. Fölfogták ezt? A korlátozó intézkedéseket csak rendkívüli fölhatalmazással lehet meghozni. Európában mindenhol rendkívüli felhatalmazással bír a kormány. Mindenhol! [[14.50]] Egyébként ezeket a legtöbb európai országban ráadásul meg is hosszabbítják, és önök úgy tesznek, minthogyha egyébként itt magyar kuriózumról lenne szó, és teljesen legitim lenne ennek a támadása. Nem, nem az! Nem az, tisztelt képviselőtársaim! [[Varga Zoltán közbeszól.]] Küzdünk a vírus ellen. Számos bizonytalanság van. Újabb és újabb mutánsok tűnnek föl. Nézzék csak meg, mi a helyzet Indiában! Egyetlenegy dolgot tudunk, egyetlenegy dolgot, legalábbis reménykedünk benne, mert a tudomány még ebben sem bizonyos, hogy az oltás hatékony az eddig felmerült mutánsokkal szemben, mindegyikkel szemben. De az oltásokra majd még egy rövid időre visszatérnék. Szóba kerültek itt a meghozott intézkedések a gazdaság tekintetében. Én értem azt, hogy az ellenzék, a baloldal megpróbálja bebizonyítani azt, hogy ami Magyarországon történik, az rossz, sőt a legrosszabb Európában. Csak az a helyzet, hogy önök abban a politikai betegségben szenvednek, hogy megpróbálják figyelmen kívül hagyni a valóságot. Mert ha megnézik a gazdasági valóságnak a számait, akkor azok éppen ellentmondanak az önök által állítottaknak. Nézzük csak meg például a GDP-t! Európában, a legtöbb európai országban köztük a nagy, gazdag országokban is lényegesen nagyobb mértékben esett a GDP, mint Magyarországon. [[Dr. Szakács László: De honnan?]] Sőt, az európai átlag is magasabb volt [[Dr. Völner Pál: Eurostat!]] , mint Magyarországon. Ez azt jelenti, hogy a magyar gazdaság ellenálló volt, szemben egyébként azzal az állapotával, amibe önök navigálták 2009-ben; ellenálló volt. A munkanélküliség Európában lényegesen jobban nőtt, mint Magyarországon, és ha pont most megnézzük, azt láthatjuk, hogy múlt hónaphoz képest egy hónap alatt, tisztelt képviselőtársaim, 66 ezer új munkahely jött létre. Ebből is látszik, hogy minél jobban meg tudjuk győzni az embereket arról, hogy vegyék föl az oltást önök ez ellen dolgoznak , annál hamarabb tudjuk újraindítani az országot, és annál hamarabb tud a magyar gazdaság újra lendületbe jönni, ezek a számok ezt mutatják. Főként az LMP frakcióvezetőjének szeretném jelezni, hogy ön olyanokkal fogott most össze [[Dr. Keresztes László Lóránt nevet.]] akik egyébként… tudom, hogy ezen nevet, mert kínjában nem tud mást tenni. De amikor ők kezeltek válságot, nézzük meg, hogy akkor mi történt, ha már itt a GDP-adatokat említettem! 2009-ben Magyarország lényegesen nagyobb GDP-visszaesést volt kénytelen elszenvedni egyébként a rossz baloldali politika okán, mint az Európai Unió. Lényegesen nagyobbat! Most… [[Varga Zoltán: Mennyi a forint árfolyama?]] Mondom, egy hónap alatt 66 ezer munkahely jött létre, akkor a baloldali válságkezelésnek köszönhetően 200 ezer ember vesztette el a munkahelyét. Az volt a baloldali válságkezelés. És akkor itt még föl se hozom azokat a megszorító, korlátozó intézkedéseket, amelyekkel a magyar családokat, a magyar vállalkozásokat és a magyar nyugdíjasokat és a magyar egészségügyben dolgozókat sújtották, mert elvettek tőlük 13. havi bért, a nyugdíjasoktól a 13. havi nyugdíjat, a családosoknál teljesen megszüntették a családi adókedvezményt, megemelték az adókat, képesek voltak szuperbruttót is bevezetni. [[Dr. Völner Pál: Fizetős egészségügy.]] Fizetős egészségügy. Ön velük fogott össze, ez az ő válságkezelésük! [[Dr. Lukács László György: Milyen fizetős egészségügy?]] Tehát akkor, amikor egyébként a válságkezelés kudarcáról beszél a képviselő úr, akkor tekintsen már a háta mögé, legyen kedves! [[Dr. Lukács László György: 19 500 forint a PCR-teszt! Erről beszéljünk!]] Nagyon sok bizonytalansági tényező van ebben a helyzetben, hiszen mindenki tanulja, hogy hogyan lehet hatékonyan védekezni a járvánnyal szemben. Egy dolog, ahogy azt korábban is mondtam, biztosnak tűnik, ez az oltás. A vakcina, az oltás életet ment. Az viszont fájóan feltűnt nekem, hogy egyetlenegy baloldali képviselő nem volt képes hangsúlyozni, és nem volt képes ebben a vitában, ami a veszélyhelyzettel viszont szorosan összefügg, hogy önök is buzdítanak mindenkit arra, hogy oltassa be magát és fogadja el a vakcinát, amit felajánlanak neki, legyen szó bármelyikről, ugyanis azokat a magyar szakemberek megvizsgálták és hatékonynak tartották. Tehát önök mindig ki szokták kérni, hogy önök nem támadják az egészségügyi szakembereket. [[Dr. Lukács László György: Ha lenne M1-közvetítés, akkor!]] Hát dehogynem támadják! Képviselő úr, nyomjon gombot, én meghallgattam az előbb is, és ezután is meg fogom. Tehát önök azt mondják, hogy nem támadják az egészségügyi szakembereket. Akkor az ön szerint micsoda, mégis micsoda, amikor figyelmen kívül hagyják azoknak a szakembereknek a hatósági állásfoglalását, akik szerint az orosz és a kínai vakcina is hatékony? [[Dr. Lukács László György: Melyik vakcina?]] Egyszerűen hónapok óta nem képesek azt az egyszerű mondatot megfogalmazni a saját választóiknak, mert ők azok, akik hallgatnak önökre, és ebben a tekintetben önöknek irányukban van kiemelt felelőssége, azt az egyszerű mondatot nem voltak képesek elmondani a választóiknak, hogy tisztelt szavazópolgárok, tisztelt támogatóink, ha az oltást fölajánlják önöknek, legyen szó bármelyikről, azt vegyék föl. Nem képesek ezt mondani! Ezzel szemben Dobrev Klára bemegy az ATV-be, és azt hazudja, hogy senki nem mondja, hogy a keleti vakcinák segítenek. Senki nem mondja, hogy segítenek! Amikor hatósági állásfoglalás van róla! [[Varga Zoltán: Milyen hatóság?]] Elhazudja! Most, ahogy ön is csinálja, pontosan ezt csinálják! Tehát ez az az elbizonytalanítás. [[Dr. Lukács László György: Az Európai Unió szerint is?]] Aztán utána Varju László meg tegnap bemegy az ATV-be [[Varga Zoltán: Szijjártó Péter…]] és elmondja, hogy a keleti vakcinákkal való oltás egy álmegoldás. [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] Ezt az elbizonytalanítást kéne befejezni! Ha önök egyébként valóban abban érdekeltek, és azt szeretnék, amit itt állítottak, hogy a veszélyhelyzet, ez a rendkívüli jogrend minél hamarabb megszűnjön, akkor végre fejezzék be az oltásellenes propagandájukat, ezt az elbizonytalanítást. Törekedjünk minél többen, mindannyian arra, hogy minél több magyar ember felvegye az oltást most már, hála istennek, a magyar kormánynak köszönhetően van elegendő oltóanyag Magyarországon , és akkor egyébként a veszélyhelyzet hamarabb megszüntethető lesz. De önök nem ezt teszik, hanem folyamatosan az elbizonytalanítást csinálják, és sajnos ott van, önök is láthatták, a Policy Solutionsnek a közvélemény-kutatását, egyértelműen látszik, hogy azok a szavazók, akik önökben bíznak, sokkal inkább elutasítják a keleti vakcinákat. Na, ez az önök oltásellenes, elbizonytalanító kampányának az eredménye! Az egészen erkölcstelen és felelőtlen, hogy ezzel egyébként éppen azoknak az életét veszélyeztetik, akik önökben bíznak. Tehát a saját szavazóik életét veszélyeztetik azzal, hogy azt mondják, hogy ne vegyék fel a keleti vakcinákat. Na, ezt kéne befejezni, erről kéne beszélni! Ez összefüggésben van a veszélyhelyzettel, amit egyébként önök itt előadtak, annak viszont semmi köze nincs, ez egy politikai vádaskodás volt. Nagyon sajnálom, hogy az összefogás helyett így döntöttek ugyanis nem nehéz kiolvasni a szavaikból, hogy ezt az előttünk fekvő törvényjavaslatot önök nem fogják támogatni , de még van idő, hogy meggondolják magukat. A remény hal meg utoljára reménykedem, hogy meggondolják magukat, és a szavazáson mégiscsak végre amellé állnak, hogy a kormány hatékonyan tudjon védekezni a járvány ellen, és ezt a törvényjavaslatot meg fogják szavazni. Ha mégsem így tesznek, akkor pedig sajnos az is bizonyítja, hogy az önök számára még ebben a nehéz helyzetben sem a magyar emberek védelme a fontos, hanem csak a politikai haszon és a politikai érdek keresése. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. A következő felszólaló Szakács László képviselő úr, MSZP. Tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előző kétpercesben sok mindenre ki tudtam térni, sok mindenre meg majd most fogok. De örülök neki egyébként, hogy az államtitkár úr részt vesz a vitában. Ezt most komolyan mondom, tehát ez abszolút rendhagyó a kormány tekintetében. [[Dr. Völner Pál rázza a fejét.]] Nem szoktak ők, csak a zárszóban reagálni, így legalább akkor van arra lehetőség, hogy tudjuk ütköztetni a véleményeket. Azt mondta az államtitkár úr, hogy a Mátrai Erőműnél tízezer munkahelyet megvédtek, ennél többet is. Ez így igaz! A kérdés nem ez. [[Dr. Völner Pál: Több mint tízezret.]] A kérdés az, hogy nem lehetett volna azt mondania Mészáros Lőrincnek, hogy ezt most idén nem tudjuk kifizetni, mert most másra kell, most a családokra kell. [[15.00]] Most a családoknak, az embereknek kell adnunk pénzt, majd várd ki, légy szíves, majd legközelebb megkapod, akkor, amikor lesz rá lehetőség. Kibírja Mészáros Lőrinc? Kibírja! Kibírják a családok? Nem bírják ki! Arról a Mészáros Lőrincről beszélünk, aki a kormány kitüntető figyelme mellett meg barátsága mellett akkor is kapott 18 milliárd forintot ugyanebből a büdzséből tavaly, amiből ezt a 75-öt, akkor is kapott 18 milliárd forintot, ha elbocsátott 800 embert a szállodaláncaiból, 800 család akkor téve pokollá az életét, amikor a legjobban dühöngött a járvány. És bizony az önök jóvoltából, mert nem fogadták meg a mi javaslatunkat, azoknak a családoknak akkor kellett volna munkát találni, mert akkor járt le a 90 nap, amikor önök bejelentették, hogy megjött a második hullám, és nemsokára jönnek az újabb lezárások. Ez még mindig ugyanaz a Mészáros Lőrinc, akinek önök adtak 18 milliárd forintot még pluszban, aki egyébként talán egy-két héttel hamarabb meg az egyik cégéből kivett 11 milliárd forintot. Magyarán mondva, nem kell azért Mészáros Lőrincnek aggódnia, de ne nekünk se kell értük, legfőképpen önöknek nem, mert mi nem aggódunk érte, nem kellene önöknek aggódniuk, ha most a Mátrai Erőműért járó pénzeket, amelyekben volt vételár, volt tagi kölcsön hogy egy tagi kölcsönt egy veszteséges cégből önök hogyan akarnak kifizetni, ez már egy másik kérdés, az már számviteli kérdés , tehát volt tagi kölcsön, azt is kifizették. Nem volt önökben annyi önmérséklet, hogy azt mondják, hogy Lőrinc, most ne, most ne kérj pénzt, most ne bocsáss el embereket, és kérlek szépen, várd ki a sorodat, majd amikor segítettünk a magyar családokon, akik elveszítették a munkájukat vagy a jövedelmüknek egy nagy részét, majd utána terajtad is tudunk segíteni, hiszen most vittél haza a cégedből 11 milliárd forintot. Államtitkár úr, nem ezért hozzák önök létre, hogyan hívják önök, ezt a nemzeti nagytőkés osztályt? Mi egyszerűbben hívjuk őket: oligarchának. De nem ezért jöttek ők létre, hogy amikor bajban van a kormány, akkor legyen kihez fordulni segítségért? De látszik, most Mészáros Lőrinc van bajban, meg az ország is, de Mészáros Lőrinc akkor is kap segítséget. A magyar kkv meg akkor sem kap segítséget! A magyar kkv-nak, tudja, mit kínáltak, államtitkár úr? 10 millió forint hitelt! Hát, Mészáros Lőrinc mikor fogja ezeket visszafizetni a magyar államnak? Mert ő viszont kap vissza nem térítendő támogatást. [[Dr. Völner Pál: Mások is kaptak!]] Azt mondja, hogy a beruházással gyarapodik a nemzet vagyona. A Budapest-Belgrád vasútvonalra eddig csak költöttünk. Eddig csak költöttünk, és ebben a legborzalmasabb az, hogy önök azt a 82 milliárd forintot a védekezési alapból vették el itt mondta el a miniszterelnök. Az emberek asztaláról vettek el 82 milliárd forintot, majd utána ősszel és tavasszal ugyanez a kormány összesen nem fizetett ki ennyi pénzt, 82 milliárd forintot bérkompenzációra. Európa, ha nem a világ legszűkmarkúbb kormányáról beszélünk. Önök 50 százalékot kínáltak bérkompenzációt, mindenhol a világon ennél jóval nagyobb volt, 80 százalék volt. Egy dolgot még majd fejtsenek meg nekem! Ha valaki nem nyithat ki, és nem lehet bevétele, akkor a másik 50 százalékot miből tenné hozzá? És itt csak pár szektorról beszélünk. Önök nem pár szektortól kérték azt, hogy ne dolgozzanak. Önök azt mondják, hogy aki nem dolgozik, annak ne legyen jövedelme. Ez az önök hitvallása. Na de, hát ugye, önök kérték, önök kérték a vendéglátósokat, a szállodásokat nem kérték, hanem kötelezték, a vendéglátósokat, a szállodásokat, a rekreációs ipar résztvevőit, önök utasították arra, hogy zárjanak be, elvették a bevételét. Majd ezek után önök nem a bevételt pótolták, hanem csökkentették a költségeit nagylelkűen. Hát, azért azt nem nehéz belátni, hogy ha valakinek nincsen bevétele, akkor annak bármennyire csökkentik le a kiadásait, akkor azt nem fogja tudni kifizetni. Ha ehhez kérnek összefogást, meg hogy a Mészáros Lőrincet tömjük ki még jobban, akkor is, ha közben családok ezrei, tízezrei mennek tönkre, hát, akkor Hollik képviselőtársamat el kell hogy ebben keserítsem, nem voltak eléggé meggyőzőek. Győzték volna meg Mészáros Lőrincet arról, hogy várjon még egy évet, majd akkor megkapja azt a 18-20 milliárd forintot vagy a Mátrai Erőműért, vagy bármelyik másik szállodájának a felújítására. Lőrinc, most ezt fizesd ki, várj rá egy évet! Őt győzték volna meg, ne engem győzködjön itt maga! Azt mondják, hogy nincs is demokráciadeficit. Keresztes képviselőtársam szóba hozta Komló városát. Abban a helyzetben vagyok, hogy onnan jövök. Ott van egy fideszes polgármester meg egy nem fideszes többség. Államtitkár úr, nagyon jó, hogy itt van az Igazságügyi Minisztériumból, arra legyen kedves majd mondani nekem pár dolgot, hogy hogyan értékelik azt, amikor úgy kell eljárnia ilyenkor a polgármesternek, hogy az a járványügyi intézkedésekkel összhangban és arányosan kell hogy megtörténjen, amikor a polgármester egymaga cselekszik a képviselő-testület helyett, holott Komló városában nálunk ez úgy történik, hogy kikérik a többség véleményét, majd pont az ellenkezőképpen döntenek. Szívesen hozok majd önnek határozatot, de nyugodtan töltse le az internetről, ott úgy van, hogy a polgármester eldöntötte, a kisebbségben lévő Fidesz-frakció támogató véleménye mellett. A többség véleményét hagyja figyelmen kívül. Intézményvezetőt nevez ki. Pályázatokat ír ki és el is bírál, szerződést köt, és közbeszerzést ír ki és el is bírál, és szerződést köt. Rendben van ez így? Szabálytalan? Hát persze, hogy szabálytalan! Legalább önök szóljanak neki, hogy nem fognak a fák az égig érni, nem fog ez a helyzet örökké tartani, nem fogja tudni az összes barátját kistafírungolni, és nem tudja majd az összes hibás döntését helyrehozni, majd utána kérni egy másik közösséget, akit megválasztottak ugyanazok a választópolgárok, hogy ezeket hagyja jóvá, miközben ugyanezeknek a választópolgároknak az akaratát pontosan semmibe veszi ez a polgármester [[Mesterházy Attila: Szégyen!]] mert nem veszi figyelembe a képviselő-testületi többség döntését. Ezzel megszegi a szabályokat? Hát persze, hogy megszegi! Ön is tudja, én is tudom, de még helyben is figyelmeztetik rá a megfelelő szervek, gyakorlatilag ezen simán túllép. Azt gondolom, hogy ha az ember ezt látja, és higgyék el, én közelről látom, önök ne tanítsanak minket demokráciára, végképp ne. [[Nacsa Lőrinc: 2006! Dr. Völner Pál: Október 23.]] Aztán azt mondják, hogy a GDP kevesebb lett, csökkent most hallottam Hollik képviselőtársamtól , csak nem mindegy, hogy honnan, tisztelt képviselőtársam. Remélem, nem arról akar minket meggyőzni, hogy a hanyatló Nyugat most már olyan rossz helyzetben van. Higgye el nekem, hogy nagyon sok magyar család és nagyon sok magyar megye szeretne ott tartani, mint egy-két nyugati tartomány, ahol most olyan nagyot zuhant a GDP. Szeretnének egyébként a magyar gazdák úgy járni, mint az osztrák gazdák, szeretnének a magyar cégek úgy járni, ahogyan, mondjuk, az osztrák, a német meg a francia cégek járnak, tudják, ott, ahol normatívan adják azt a támogatást, ami a kiesett bevétel után van. Megnézik, hogy az utolsó békeévben, 2019-ben ebben a hónapban mennyi volt a lejelentett bevétele, és annak a 80 százalékát odaadják. Munkanélküliség: külföldön, azt mondják, nagyobb. Lehet, hogy ott nyilvántartják? Itt, nálunk 30 itt nálunk 3 hónap után kiesnek a rendszerből. [[Nacsa Lőrinc széttárja a karját.]] Tegye szét a kezét, kedves Nacsa képviselőtársam, egyébként abszolút ugyanazt csinálja, mint a kormánya, ők is szétteszik a kezüket, hát, akinek most nem jutott munka, az egész egyszerűen így járt, ja nem, mondtak önök erről mindent. Azt mondták, hogy annyi munkahelyet fogunk teremteni, amennyit felemészt a Covid. Nem sikerült. Utána azt mondták, hogy aki nem talál sehol sem munkát, az mehet katonának. Akkor látták, hogy ez mégsem vonzó, azt hiszem, most az volt a legutolsó, amit Bodó államtitkártól hallottam, hogy akkor az majd lehet közmunkás. Ez aztán a jövőkép! Ehhez, azt gondolom, tényleg nem kell a velünk való szövetség, ehhez elegek önök, ennyi mindent elmondani. Szóval, én arra kérem önöket, hogy ebben meg maguk legyenek egy kicsit magukhoz önkritikusak, hogy akkor, amikor persze én értem, hogy az a kommunikációs stratégia, hogy nagyon sokat kell beszélni arról, hogy a kormány mennyit tesz a járvány kezelése érdekében, azért időnként a tények zavarják meg önöket abban, amit itt nekünk előadnak. [[15.10]] Magyarán mondva, és ha egy-két tanácsom, javaslatom lehetne, szóljanak a Mészáros Lőrincnek. Lehet, hogy most akkor idén nem fog megint 200 milliárd forintot keresni, nem ő lesz jövőre a valaha élt leggazdagabb magyar, majd lesz azután, ha majd lesz rá elég pénze ennek az országnak. Sőt, az lenne a legjobb egyébként, ha nem lenne. Én azt gondolom, ezekben önök nem kérhetnek partnerséget, hogy kitömjük az önök oligarcháit; hogy segítsünk abban, hogy a polgármesterek önkényesen döntsenek, rontsanak el, amit akarnak, majd utána a helyi, akár a komlói adófizetőkkel ezeket a hibákat kifizettetik. Százmilliós nagyságrendekről beszélünk! Nézze majd meg, államtitkár úr, nemsokára jön majd önökhöz az előterjesztés, mennyivel nőtt a komlói hiány egy negyedév alatt, két elrontott beruházás miatt! Nézze majd meg! Önöknek kell utána majd dönteni, mert ide fog jönni pénzért. Én azt gondolom, hogy ezekben az ügyekben persze figyelembe lehetett volna venni, amit mi javasoltunk. Önök mentek a saját fejük után, erre kérték a polgármestereiket is, most meg minden másról beszélnek, csak erről nem. Én azt gondolom, hogy ez nem tisztességes, ezeket a dolgokat ugyanúgy figyelembe kellene venni, és megfelelő önkritikát gyakorolni. Köszönöm a figyelmet. [[Mesterházy Attila: Úgy van! Taps az ellenzék soraiból.]]
Köszönöm szépen. Az LMP frakcióvezetője, Keresztes László Lóránt képviselő úr következik.
Köszönöm, elnök úr. Illendő válaszolni a felvetésekre. Tisztelt Hollik Képviselő Úr! Nagyon sok hazugságot hallhattunk a kormánypárti padsorokból a mai napon is, ugyanakkor az igazán különleges alkalom, amikor a KDNP képviselője, aki nem mellesleg a Fidesz kommunikációs igazgatója, gyakorlatilag beismerő vallomást fogalmaz meg. Ön ezt tette. Elmondta, hogy rengeteg olyan dolog járt itt az Országgyűlés előtt, aminek semmi köze a válsághoz, semmi köze a válságkezeléshez. Ez így van, tisztelt képviselő úr, ezért köszönöm szépen önnek a beismerő vallomását. A választási törvény módosítása: önök egyébként egy évvel korábban bejelentették, hogy nem kívánják módosítani a választási törvényt, mégis megtették, aljas módon, durván átírták a választási törvényt. Ahogy most elismerte képviselő úr, ennek az égvilágon semmi köze nem volt a válsághoz, semmi köze nem volt a válságkezeléshez. Hasonlóan az egyetemek kiszervezése: az egyetemek kiszervezése, szinte a teljes állami felsőoktatás kiszervezése és politikai irányítás alá helyezése, ez volt önöknek fontos egy rendkívül súlyos járványügyi helyzetben? A válság alatt az egyetemeket és a közvagyont kellett kiszervezni? Kastélyokat ide, más vagyontárgyakat, a közvagyon jelentős részét pedig oda? A Budapest-Belgrád vasútvonali projekt titkosítása? Mi köze volt a válságkezeléshez? Persze, ingathatják a fejüket, tisztelt képviselőtársam, de önök titkosítottak minden olyan információt, minden olyan dokumentumot, minden olyan szerződést, amellyel megindokolhatták volna a magyar adófizetőknek azt, hogy ezt a hatalmas összeget kettő év alatt, 200 milliárd forintot miért nem a nehéz helyzetbe került magyar emberek támogatására, miért Mészáros Lőrinc cégeinek hatalmas bevételeket hozó beruházásaira fordították. De hasonlóképpen: most elindult az a projekt, a Fudan Egyetem budapesti campusának a felépítése, ennek mi köze a járványkezeléshez, mi köze a válsághoz? Több száz milliárd forintot akarnak önök kifizetni a magyar adófizetők pénzéből azért, hogy a Kínai Kommunista Párt egyetemének Budapesten egy campust építsenek. Ezt milyen alapon teszik, tisztelt államtitkár úr, mégis mi köze van ehhez a járványkezelésnek? De, tisztelt államtitkár úr, ön próbálja magyarázni a bizonyítványt, hogy önök kiszervezték az állami egyetemeket, de a vagyon ott maradt az egyetemeknél. Csak az a baj, hogy az egyetemeket magukat szervezték ki. Tehát fogták az állami egyetemeket, és vagyonkezelő alapítványokba helyezték ki. Az önök törvényjavaslatai szó szerint fogalmazzák meg, hogy ezek az állami egyetemek, amelyek eddig a közvagyon részét képezték, magánegyetemként működnek tovább. [[Dr. Völner Pál: Alapítványi!]] Ingatja a fejét, Nacsa képviselő úr? Ön azt mondja, hogy én nem mondok igazat? [[Nacsa Lőrinc: Ezt mondom!]] Azt mondja, hogy nem szerepel ez a szó, hogy magánegyetemként működnek tovább? [[Nacsa Lőrinc: Nem ezt mondtam!]] Ön nem olvasta el a törvényjavaslatot, tisztelt képviselő úr? Most derül ki, hogy önnek fogalma sincs, hogy mit szavazott meg az Országgyűlésben? [[Nacsa Lőrinc: Ugyan már!]] Ezek immár magánegyetemként működnek. Ráadásul egy óriási hazugságra alapozták ezt az egész gyalázatos, modellváltásnak hazudott kiszervezést. Heteken-hónapokon keresztül hallgattuk, a miniszterelnök úr jelentette be, hogy az uniós újjáépítési alapból, a fejlesztési forrásokból mennyi pénz jut majd az egyetemekre. Azt mondták, hogy az uniós forrásoknak nagy nyertese lesz a felsőoktatás, és történelmi szintű fejlesztés előtt állnak a magyar egyetemek. Azt mondták, hogy 1500 milliárd forint jön majd az európai uniós fejlesztési forrásokból a felsőoktatásra. Ma Hollik képviselő úr úgy mellékesen bejelentette, hogy nem igaz. Önök úgy döntöttek nyilván, hogy csak a vissza nem térítendő részét veszik föl, és az egyetemi fejlesztési forrásokra nem jut. Tehát gyakorlatilag heteken-hónapokon keresztül azt hazudták, hogy azért kell ez a modellváltás ez persze önmagában hazugság volt , hogy hatékonyabban tudják az egyetemek felhasználni az Unióból érkező fejlesztési forrásokat. Ehhez képest megtették ezt a gyalázatos intézkedést, kiszervezték az állami egyetemeket, becsapták a szenátusokat, az egyetemi autonómia garantálását ígérték, ezt nem tették meg. Folyamatosan nevezik ki a fideszes kurátorokat, az ön főnöke, Varga Judit is a Miskolci Egyetem kuratóriumának tagja, és sorra nevezik ki a minisztereket, államtitkárokat, miniszteri biztosokat. Annak ellenére, tisztelt államtitkár úr, hogy önök ellenzékben, amikor még leírtak olyanokat, hogy program, akkor szó szerint azt fogalmazták meg, hogy politikamentes kuratóriumokra van szükség, ehhez képest már felsorolni is nehéz lenne, hogy hány államtitkárt, képviselőt, minisztert, önkormányzati funkcionáriust, fideszes politikust vagy éppen volt fideszes politikust neveztek ki az egyetemeket fenntartó alapítványok kuratóriumába, úgy, hogy őket nem lehet visszahívni, és ők minden döntést magukhoz vonhatnak. Ehhez képest kiderült, hogy mindennel átverték azokat a szenátorokat és az egyetemi szenátus tagjait, akik a kisebb rossz iránya miatt megszavazták ezt a gyalázatos modellváltást. [[Nacsa Lőrinc: Nem erről szól!]] Csak válaszolok államtitkár úrnak, tisztelt képviselő úr, mert ma a gyalázatos, ezermilliárdos közvagyon-kiszervezés után bejelentették, hogy ja, hazudtak, heteken-hónapokon keresztül hazudtak, nem jut az uniós fejlesztési forrásokból az egyetemnek, azokat majd más forrásból pótolják. Tehát egy ilyen ködös ígéretet ellő a világba Gulyás miniszter úr, hogy majd más forrásból pótolják. Felmerült még a Paks kérdése. Hollik képviselő úr biztos nem értette, amikor erről beszéltem, hogy önök miket csináltak itt az elmúlt időszakban, hogy párhuzamosan elfelejtettek nagyon fontos ügyekkel foglalkozni. Egyébként Paks ügye az elmúlt évben háromszor-négyszer itt volt már különböző olyan intézkedések kapcsán, hogy önök megváltoztatták a jogi környezetet ahhoz, hogy felgyorsítsák a beruházást. És mi történt ma? Bejelentették azt, hogy amikor új atomerőművi blokkok engedélyezése van folyamatban, több százezer oldalnyi orosz tervdokumentációt kell ellenőrizni azért ezek rendkívül fontos dolgok , lemondott az engedélyezésért felelős hatóság főigazgatója. Mik történnek itt?! Mi folyik ebben az országban, tisztelt képviselőtársaim? Ez egészen elképesztő! Önök nyilván hazugságokra alapozva elindították ezt a paksi projektet, mindig arról beszéltek, hogy csak az oroszok alkalmasak erre. Önök minden szempontból bármikor, még a járványhelyzetben is módosították úgy a jogszabályi környezetet, hogy gyorsítsák a projektet. Ehhez képest gyakorlatilag most itt a hitel átütemezésével is elismerték az egészen elképesztő csúszást. És lemond az engedélyező hatóság főigazgatója? De sorolhatnám még hosszan azokat az óriási rendszerproblémákat, amivel önök láthatóan az alkalmatlanságuk miatt nem tudnak mit kezdeni. Ecsetelte Szakács képviselő úr, hogy milyen gyalázatos intézkedések történnek Komlón. Valóban, tehát látható az, hogy konkrétan a választók megválasztottak egy többséget Komlón is, de ugyanez a helyzet nem tudom, biztosan a komlói és a szekszárdi polgármester összedolgoznak, közösen ötletelnek, hogy mit lehetne még ebben a helyzetben csinálni, de a választók döntése alapján kialakuló testületi többség döntésével szembemenve hozzák meg ezeket a döntéseket, mind Polics, mint Ács polgármester úr. Ez gyalázat! Ezt önök miért nézik tétlenül? Miért nézik azt tétlenül, hogy konkrétan a demokratikusan megválasztott testület által hozott döntésekkel ellentétes döntést hoz, a rendkívüli felhatalmazással visszaélve egy-egy fideszes polgármester? [[Nacsa Lőrinc: Megválasztott polgármester!]] Bocsánat, de a testületi többséget is megválasztották! Azt mondja a képviselő úr, hogy joga van visszaélni a választók akaratával, szembemenni vele? Ez gyalázat! Én azt gondolom, tisztelt képviselőtársaim, hogy azért, ha átgondolják ezt a helyzetet, ezzel valamit kezdeni kell. Ezt önök is elismerték még az első hullám idején, hogy voltak visszaélések. És nem erről szól ez a rendkívüli felhatalmazás, hogy bármit megcsinálhasson a polgármester saját hatáskörben, szembemenve a testületi döntésekkel, ezzel valamit kezdjenek. Azért álljon már meg a menet! Most már megnyitottak a teraszok, folyamatos a nyitás, de egy önkormányzati képviselő-testület nem ülhet össze? Ez gyalázat! A parlament ülésezhet, de az önkormányzati képviselők nem ülhetnek össze? A megválasztott önkormányzati képviselők, tisztelt Nacsa képviselő úr, nem gyakorolhatják a jogköreiket, nem teljesíthetik a kötelességeiket, amivel megbízták őket a helyi választók? Ez a demokrácia semmibevétele! És egyébként jellemzően ezzel a helyzettel az önök fideszes polgármesterei élnek vissza, ezért önöké egyrészt a jogalkotói felelősség, és önöké a politikai felelősség, hogy ezt a gyalázatos helyzetet felszámolják. Köszönöm szépen.
Kétperces felszólalások jönnek; elsőként Varga Zoltán képviselő úr, DK. [[15.20]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt kormánypárti Képviselők! Igazán sajnálom, hogy Hollik képviselő úr nincsen itt. Ő a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője, akárcsak Nacsa Lőrinc. Egyet biztosan tudok, hogy önök nem demokraták. Azt, hogy keresztényeke, azt maguknak kell eldönteni [[Dr. Völner Pál széttárja a karját.]] , de halkan megjegyezném, hogy amennyiben igen, akkor nagy-nagy baj lesz, mert a pokolban fognak kikötni, hazudni tudniillik egy kereszténynek nem nagyon illik. És hiába mondják el sokan, sokszor, sok helyen és sok milliárd forintért, a hazugság nem válik igazsággá. Önök minket vádolnak különben mindenfélével, holott, ha valakik [[Dr. Völner Pál: Oltásellenesek…]] bizonytalanságot keltettek ebben az időszakban, az elmúlt egyéves időszakban a járvány ideje alatt, azok önök voltak, akár a maszkokkal, amit az előbb elmondtam, és próbáltam önöket szembesíteni ezzel, de a legutóbbi ténykedésük nem más, mint a hazug és manipulált vakcinahalálozási statisztika, amivel próbálták különben átterelni a kétségbeesett magyar, oltásra váró embereket arra, hogy az önök kínai vakcináját használják, holott itt van több százezer, több millió nyugati bevizsgált oltás, amit be lehetne adni. De nem, nem ezt tették! És annak ellenére is ezt mondják, hogy szakemberek hada mondja azt, hogy egyrészt önök ezt valószínűleg az orosz bajtársaiktól lopták vagy kapták, másrészt pedig köze nincs a valósághoz. Nem lesz így ennek jó vége! Én két dolgot írtam fel, amit Hollik képviselő úr mondott, és ez nagyon igaz önökre: úgy tesznek, mintha nem látnák, hogy mi folyik Európában, és mi folyik a világban. Önök abban a politikai betegségben szenvednek, amiben megpróbálják figyelmen kívül hagyni a valóságot, és ez lesz az önök veszte, ebbe önök bele fognak bukni, mert ezt sokáig csinálni nem lehet. Lehet egy darabig hamisítani a statisztikákat, de ez szembe fog jönni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] és oda fogja önöket rúgni, ahova tartoznak: a történelem szemétdombjára. Köszönöm szépen.
Nacsa Lőrinc képviselő úr, KDNP, két percben!
Köszönöm szépen, elnök úr. Keresztes képviselő úr már két napja csinálja azt, hogy a számba ad mondatokat, hogy én mit mondtam, meg milyen törvényt nem olvastam el, és mi a véleményem erről meg arról a dologról. Jobban teszi, ha inkább meghallgatja, hogy mi a véleményem, mint hogy mondjuk, az én fejingatásomra a számba ad olyan dolgokat, amik egyébként tőlem soha nem hangzottak el, és nem is fog hallani egyébként soha tőlem. [[Dr. Szakács László közbeszól.]] Én azt mondtam, ezeket a vagyonokat az egyetemek kapják. Maguk mindenféle magánzsebekről beszélgetnek, miközben ez az egyetem vagyona, az egyetemhez kerül, az egyetemnek biztosít nagyobb önállóságot és nagyobb autonómiát. [[Dr. Keresztes László Lóránt közbeszól.]] És ami ennél sokkal fontosabb: ezt az egyetemek kérték. Ez a fontos történet ebben a kérdésben, de nem akarom elvinni ebbe az irányba a vitát, mert ön hét percig beszélt az egyetemekről úgy, hogy ennek a törvénynek semmi köze az egyetemekhez. Szerintem az egyetemek ügyéről és a magyar felsőoktatás ügyéről elég sokat vitatkoztunk az elmúlt három hónapban itt az Országgyűlésben meg egyébként tavaly is. Bármennyi vitát megér egyébként a magyar felsőoktatás ügye, csak ez nem az a napirendi pont, tisztelt képviselő úr. Azt kétségbe vonni, hogy egyébként senki ne élhessen vissza semmivel… ebben teljesen egyetértek önnel, de hogy azt mondja, hogy a polgármester nem demokratikusan megválasztott vezetője egy testületnek, csak a t. képviselő-testület az?! [[Dr. Keresztes László Lóránt közbeszól.]] Hát, ugyanolyan megválasztott, demokratikusan megválasztott vezetője a testületnek, a településnek a polgármester, mint egyébként a képviselő-testület. [[Dr. Szakács László közbeszól.]] Én abban mélységesen egyetértek önnel, hogy senki ne élhessen vissza semmivel. Most már a tizedik-tizenkettedik ellenzéki felszólalásnál tartunk, egyszer nem bírták kimondani, hogy arra biztatják a magyarokat, hogy mindegyik oltást vegyék föl, ami életeket ment. Egyszer nem bírták kimondani azt, hogy bármelyik oltás biztonságos és hatékony, mert a szakemberek megvizsgálták. És egyszer nem bírták azt kimondani, hogy az önök saját szimpatizánsait is arra biztatják, hogyha bármilyen oltást felajánlanak nekik, az jó, és oltassák be magukat. Itt vitatkozunk az egészségügyi járványhelyzetről, a veszélyhelyzetről, és tizenöt felszólalás alatt egyszer nem bírták kimondani, hogy az oltás életeket ment, és oltassák be magukat az emberek. Ez a szégyen, tisztelt képviselőtársam! [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Szakács László képviselő úr, MSZP, két percben!
Köszönöm a szót, elnök úr. Ha ez a hiátusa képviselőtársamnak, én azt tudom mondani, szerintem mást éntőlem nem tud idézni, nem szerintem, egészen biztos vagyok benne, hogy tőlem mást nem tud idézni. Én nem vagyok olyan bátor, mint a képviselő úr, én inkább azt mondom, hogy mindenki konzultáljon az orvosával, és amit az orvosa javasol neki merthogy az a helyes, hogyha az orvos győzi meg őket, és nem valami politikus , amit az orvos javasol neki, azt a vakcinát vegye föl, és én nem tudok visszaemlékezni olyanra, amikor nem ezt mondtam volna. Én tudom, hogy önök ebből politikát kell hogy csináljanak, de én úgy gondolom, hogy ez a legfontosabb, hogy az orvos győzze meg a választópolgárokat, illetve az oltakozni vágyókat arról, hogy melyik vakcinát fogadják el. Nem utolsósorban, én azt gondolom, hogy minden egyes alkalommal, ahányszor nyilvánossághoz jutottunk, annyiszor kértünk arra mindenkit, hogy fogadják el az oltást. Arra nem kaptam megfelelő választ, azonkívül, hogy persze, a polgármestert is megválasztották a választópolgárok, ez nyilvánvalóan így van, de attól még szabad elkövetni szabálytalanságokat? Szabad semmibe venni a képviselő-testületi működést? Szabad aránytalanul visszaélni a helyzettel? Szabad milliárdokat költeni, egzisztenciákat tönkretenni, embereket kirúgni, másikat felvenni a helyére, kikérni a többség véleményét, majd a többség véleményével ellentétesen dönteni? Szabad ezt? Nálunk ez történik, miniszter úr! Miniszter úr, most megígérem önnek, hogy fog ön kapni erről egy szép felsorolást, darabra, mindegyikről, és én arra kérem önt, hogy erről a véleményét írja majd le nekem, hogy mit gondol arról, hogy ezek az intézkedések Komló városában arányosake [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] , és a járványügyi intézkedésekkel pedig kapcsolatban vannak-e. Köszönöm a türelmet, elnök úr.
Keresztes László Lóránt képviselő úr, LMP, két percben!
Köszönöm szépen, elnök úr. Szégyellheti magát, Nacsa képviselő úr! Amikor engem bármikor megkérdezett valaki, vagy a hivatalos kommunikációs felületemre is azt írtam ki minden esetben, hogy az oltás rendkívül fontos, mindenki regisztrálja be magát, és hogy minden vakcina jobb, mint a betegség. Mindig, következetesen ezt mondtam, tisztelt képviselő úr. Az, hogy ön engem hazugsággal vádol meg, vagy egy olyan gyalázatos kijelentést ad a számba, az önre nézve szégyen. Én mindig következetesen ezt mondtam, hogy minden vakcina jobb, mint a betegség, mindenki oltasson, mert ezzel lehet elkerülni a betegségnek a súlyos lefolyását. Én mindig következetesebb voltam, de hogyha ilyen gyalázatos vádat akar megfogalmazni, tisztelt képviselő úr, akkor előtte legalább nézzen utána! Ami pedig az egyetemi autonómiát illeti: az egyetemi szenátusok tagjai közül nagyon sokan, például egyébként a Pécsi Tudományegyetem rektora megfogalmazta, hogy olyan peremfeltételekkel hajlandóak belemenni az úgynevezett modellváltás folyamatába, hogyha az egyetemi szenátusok lehetőséget kapnak a kuratórium szerkezetének az összeállításában; hogyha nem örök időkre szól a kurátori kinevezés; hogyha meglesz a lehetőség a visszahívásra. Ezeket a feltételeket, tisztelt államtitkár úr, tisztelt Nacsa képviselő úr, önök nem adták meg, nem foglalták törvénybe. Tehát konkrétan, nem az egyetemi autonómiát foglalták törvénybe, hanem az egyetemeket fenntartó alapítványok kuratóriumának az autonómiáját, és önök hazugságot követtek el, szembementek a korábban, 2009-ben az európai parlamenti választás előtt megírt programjukkal. Ezzel ellentétesen, telerakták fideszes pártpolitikusokkal, kormánytagokkal, miniszterekkel, államtitkárokkal ezeket az egyetemeket, és ráadásul még abban is hazudtak, hogy ilyen módon majd az egyetemek az európai uniós fejlesztési forrásokból hozzájutnak ezekhez a hatalmas nagy összegekhez. Ezt ma bejelentette Gulyás miniszter úr, hogy ez nem így fog történni, és az európai uniós fejlesztési forrásokból nem fog jutni vagy csak alig fog jutni az egyetemeknek. Önök hazudtak. Ezért én ma egy közleményben kértem föl a köztársasági elnök urat, hogy ne írja alá ezeket a gyalázatos törvényeket, amelyek [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] semmibe veszik az egyetemi autonómiát. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Az államtitkár úr belátására és kompromisszumkészségére hivatkozva a következő információt osztom meg önnel, mármint államtitkár úrral, amit ön nem láthat, hogy Mesterházy Attila képviselő úr jelenleg az egyetlen, aki még szólni akar. Ebben az esetben kérem abban az egyetértését, mert házszabály szerint önnek kellene megadnom a szót, de hogyha ebben egyetértünk, minthogy önnek van módja a zárszóban is elmondani a véleményét, ezt tegyük meg, és értsünk egyet [[Dr. Völner Pál: Jó.]] , így Mesterházy Attila képviselő úr következik, és utána előterjesztőként az államtitkár úr. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Rögtön két jó hírrel szolgálnék Nacsa képviselő úr számára. Gyorsan ki is pipálnám két kérését. Az egyik, hogy szeretnénk jelenteni, hogy az oltás életeket ment, és mindenki oltassa be magát. [[Nacsa Lőrinc bólint.]] Az egyiket akkor kipipáltuk. A másik pedig, hogy semmit nem szeretnék az ön szájába adni. [[Nacsa Lőrinc kezét a mellkasára téve bólint.]] Ez a másik, amit szeretnék önnek leszögezni. Aztán utána kevesebb jó hírem van már. Arról beszélt sajnos, már azért sajnos, mert Hollik képviselő úr elment, és így nem tudja meghallgatni, valószínűleg ez a vita azért annyira mégse volt neki fontos, mint ahogy itt a hozzászólásában elmondta, hiszen ezt a húsz percet, ami még volt a vita végéig, már nem tudta megvárni. [[15.30]] De mindenesetre ő úgy fogalmazott, hogy meg kell győzni az embereket, hogy vegyék fel az oltást, szerinte az ellenzék ellene dolgozik, az ellenzék politizál meglepő módon politikusként egyébként ezzel a kérdéssel, tehát politikát csinál ebből a kérdésből. Ő is utalt arra, hogy az oltás életeket ment, és hogy tulajdonképpen az elbizonytalanítás nem jó egy ilyen oltás esetén, hiszen életeket ment ez az oltás. Most akkor hadd olvassak föl önnek egy korábbi időszakból egy mondatot! Ez így hangzik nem tudom, mi a baj ezzel a mondattal egyébként, hiszen ezzel vádolják az ellenzéket jelen pillanatban, hogy ilyen mondatokat mond -: „Az emberek a mai napig bizonytalanságban vannak, a nyilvánosság elől elhallgatnak rendkívül fontos információkat a Magyarországon lévő oltóanyag mennyisége és minősége kapcsán, mindenfajta híresztelések és kérdések, kételyek merülnek fel. Ilyen helyzetben ez megengedhetetlen.” Képzelje el, ezt nem a mostani ellenzék bármely tagja mondta, hanem Szijjártó Péter mondta 2009-ben egy másik influenzajárvány esetében! Aztán az önök miniszterelnöke a következőt mondta: „Nem volna helyes, ha kiderülne, hogy meglopnak bennünket oltás ürügyén. Ez azonban pénzügyi és nem egészségügyi kérdés.” Aki pedig még mindig bizonytalankodik, annak az is hasznos lehet, amit mondott utána a pártelnök, hiszen azt mondta az oltásügyi útmutatás kapcsán, hogy „Mindenki döntse el maga, mit kíván tenni!”. Tehát nem azt mondta, amit én itt az imént önnek mondtam, hogy oltassa be magát, azt kérem, mert az oltás életet ment, hanem Orbán Viktor azt mondta 2009-ben, hogy mindenki döntse el maga, mit kíván tenni. Aztán azt mondta Orbán szintén: „Elmúltak már azok az idők, amikor párthatározatra volt szükség egy oltásról. Mindenki döntse el maga, mit kíván tenni!” Nem az ellenzék mondta, maguk mondták, a maguk miniszterelnöke mondta. Aztán Navracsics Tibor frakcióvezető azt mondta, államtitkár úr, Szijjártó Péter szóvivő azt mondta, Pelczné Gáll Ildikó parlamenti alelnök és Selmeczi Gabriella egészségpolitikus kerek perec kijelentette, hogy nem oltatja be a magát. Mert az oltás életeket ment, államtitkár úr! Mert az ellenzék el akarja bizonytalanítani az oltási folyamatot, ugye, a 2009-es influenza idején?! Aztán azt is mondták, hogy amúgy nem politikai, hanem magánügy az, hogy valaki beoltatja magát. Ezt Szijjártó Péter mondta, a Fidesz akkori szóvivője. Aztán azt mondta Pesti Imre, a Fidesz szakpolitikusa a sajtótájékoztatóján: „Azért drága az új típusú influenzavírus elleni oltóanyag influenzavírus elleni oltóanyag! , mert az állam ebből is üzletet csinál, a járványból is hasznot akar húzni. A vakcina rosszízű biznisz áldozata lett.” Fideszes képviselő mondta influenzajárvány kapcsán, influenza elleni védőoltás kapcsán. Aztán azt is mondja szintén Pesti Imre: „A hazugság és lúzerség mára direktíva lett. Amit az új típusú influenzával kapcsolatban el lehetett rontani, azt a kormány elrontotta. A kormányzat felelőssége, hogy bizalmatlanság alakult ki az oltóanyag körül.” Hát, hogy van ez?! Hogy amikor más kormány van, maguk mondhatnak ilyet én nem vonom kétségbe, hogy önöknek akkor ez volt a meggyőződése , de most, amikor önök vannak kormányon, és esetleg valamely ellenzéki képviselőnek hasonló érzése alakul ki, akkor ő nem mondhatja ezt! Mert akkor ő oltásellenes, és akkor ő gyilkos, és emberéletekbe kerül ez a történet. Amikor önök mondják, akkor nem kerül emberéletekbe, akkor rendben van! Amikor most valaki fölveti azt, hogy maguk lopnak még ezen is a lélegeztetőgépekkel együtt, akkor az hazaárulás, hogy lehet ilyet mondani a víruskezelés kellős közepén, a vírusjárvány elleni küzdelem közepén?! Hát, önök ugyanezt mondták akkor! Ugyanúgy influenza elleni oltásról volt szó, ugyanúgy emberéleteket követelhetett volna az a vírus. Annyi a különbség, hogy nem Covidnak hívták, hanem H1N1-nek. Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy látom, hogy az üléspontjuk határozza meg az álláspontot, és ez eléggé baj, mert semmilyen konzisztencia nincs így abban, amit önök mondanak, és különösen amit a szemünkre vetnek. Viccesen Szakács képviselőtársam megjegyezte, amikor Nacsa képviselő úr arról beszélt, hogy mit adnak az ő szájába meg mit nem, hogy tulajdonképpen önök egyébként erre politikát építenek. Nem tudom, észrevették-e? Önök mást sem csinálnak, mint folyamatosan a mi szánkba tesznek valamit, olyat, ami abban nem volt benne. Csak ez maguknak akkor tetszik, és azzal a hatalmas nagy médiafelülettel, amijük van, azzal meg sulykolják, sulykolják a hülyeséget. [[Folytatás 194/2-ben!]] 2018-2022. országgyűlési ciklus Budapest, 2021. április 29. csütörtök 194/2. szám Országgyűlési Napló És pont nem érdekli sem magát, sem a képviselőtársát az, hogy sem én, sem Szakács képviselő, sem Keresztes Lóránt nem mondott egy olyan mondatot sem, szót sem, amit ön itt a mi nyakunkba akar varrni. Értem én, de ezt hívják pártpolitizálásnak, ezt hívják politikai haszonszerzésnek, tisztelt képviselőtársam, hogy önnek le van írva a politikai kommunikációs panel meg szlogen, amit el kell mindenféleképpen mondani. Én ezt értem. Gondolom, már nem először mondja el, magamnak lehetőségem volt többször végighallgatni itt ezt a sok sületlenséget öntől a parlamentben, tehát már én is vissza tudnám mondani, nem kell hozzá, hogy leírt, kinyomtatott papíron szerepeljen, meg nagy ész sem kell hozzá, tehát erre még én is képes vagyok. Tisztelt Képviselőtársaim! Maradjunk abban, hogy kicsit óvatosabban fogalmazzanak! Amikor arról beszélnek, hogy önök annyira össze akartak fogni, csak ez a csúnya ellenzék, ez nem akar összefogni magukkal, hát, mondjanak egy javaslatot, amit elfogadtak a járványkezelés kapcsán, amit az ellenzék tett! Csak egyet véletlenül, már csak azért, hogy legyen neve a gyereknek, hogy azt lehessen mondani, hogy tulajdonképpen az ellenzék is jót akart, mert ők is azért nem örülnek annak, hogy sok ember meghal Magyarországon, nekik is volt egy jópofa javaslatuk, nem is az, csak nem nagy marhaság javaslatuk, és tudják, mit, fogadjuk el! Csak azért, hogy mutassuk, hogy mi annyira együtt akarunk működni magukkal, lássák, hogy van értelme jó javaslatot tenni, hiszen elfogadta a kormányzat! Tudja, mennyit fogadtak el? Nullát! Semmit nem fogadtak el az égegyadta világon, mindegy, hogy melyik frakció tette egyébként ezt a javaslatot. A másik, hogy önök mondják, hogy mi a halálozásról beszélünk, hogy ebből miért csinálunk politikát?! Bocsánatot kérek, ki csinált ebből politikát?! Orbán Viktor azzal kezdte, hogy amikor valamit mondtak neki itt a parlamentben, hogy nem jó valami a válságkezelés kapcsán, és ennek rossz eredménye van, akkor kihúzta magát, és azt mondta, hogy ő a halálozások számában méri a járványkezelés hatékonyságát. Nem az ellenzéki képviselők mondták ezt. Ott állt tőlem tíz méterre, én is hallottam, és ezt elmondta nem is egyszer, többször. Akkor miért csodálkoznak azon, hogy ellenzéki képviselők meg azt mondják, hogy ha ön, miniszterelnök úr, ezt tette az egyik mérőszámává a járványkezelés hatékonyságának ami egyébként racionális, mert valóban ez egy mérőszáma, sajnálatos, tragikus, de mérőszáma a hatékonyságnak, a járványkezelés sikerességének , akkor miért kérik rajtunk számon azt, hogy mi ez alapján, az önök által fölállított kritériumrendszer mentén is értékeljük az önök tevékenységét vagy a miniszterelnök tevékenységét?! Hát, ő határozta meg ezt a paramétert, ezt a kritériumot. A másik, hogy mi miért támogatunk meg miért nem támogatunk ilyen rendkívüli jogrendet, hogy egyszer nem támogattuk, egyszer támogattuk, most megint nem támogatjuk. Valóban, nagy zsákbamacskát nem árulok el, az MSZP-frakció sem fogja támogatni ezt az előterjesztést. Ennek, tisztelt államtitkár úr, képviselő úr, egy nagyon egyszerű oka van, hogy önök visszaélnek ezzel a szabályozással, rosszra használják ezt a szabályozást, és éppen ezért azt mondja az ellenzék ilyenkor, hogy megvolt a jó szándék, csak hogy pontosítsuk a jegyzőkönyv végett: az elsőt azért nem támogattuk, az első ilyen kérésüket itt a parlamentben, mert határozatlan időre szólt. Akkor az ellenzék hadd beszéljek csak az MSZP-frakció nevében! azt kérte, hogy legyen benne egy határozott dátum, hogy 90 nap, 30 nap, 60 nap, 180 nap. Azt hiszem, akkor az volt a konkrét kérés, hogy legyen 90 nap ez a határidő. Önök azt mondták, hogy nem, önöknek határozatlan időre kell. Akkor azt mondtuk, hogy jó, értjük, de mi ezzel nem értünk egyet, nem támogattuk. A következő alkalommal érdekes módon beleírták ezt a 90 napot ugyanabba a törvénybe, akkor azt mondta az MSZP-frakció meg a többiek is, hogy jó, akkor adjunk egy ilyen politikai gesztust a kormánynak, hogy benne van a határidő, ezt követeltük, ez megvalósult, rendben van, fogadjuk el, hogy egy ilyen rendkívüli jogrend segítheti a hatékony válságkezelést Magyarországon is. [[15.40]] De aztán elkezdtek olyan dolgokat csinálni, aminek semmi köze nincs a válságkezeléshez, ami számunkra elfogadhatatlan döntés nemcsak a járványkezelés miatt, hanem egy csomó minden más kérdés kapcsán is. Ezért természetes módon most, amikor harmadszor is kérnek ilyen felhatalmazást, akkor nem nagyon lehet mást mondani a saját értékrendünk, megítélésünk alapján, mint hogy ismételten nemet kell mondjunk erre, mert megtapasztaltuk már azt, hogy önök mit kezdenek ezzel a felhatalmazással. Szakács képviselőtársam sokat beszélt a nemzeti szolidaritásról, és szerintem helyesen tette. Azt sem látjuk, hogy egyébként annak a fajta vagyonfelhalmozásnak lenne értelme, amiről önök mindig beszélnek a nemzeti tőkésosztály megteremtésével, mert látható módon a nemzeti tőkésosztály nem szolidáris a nemzettel. Ez egy nagyon nagy probléma! Mondott ebben Szakács László egy nagyobb ügyet, hogy hogyan kap Mészáros Lőrinc vagy éppen a miniszterelnök veje számolatlanul támogatást, vissza nem térítendő támogatást ahhoz, hogy az ő üzlete, érdekeltsége nehogy sérüljön. De mondok egy kisebb példát is, tisztelt államtitkár úr: a miniszterelnök érdekes módon, helyesen elmondta az egyik rádiós interjújában, hogy arra kérné a gazdagokat is, hogy ha egy mód van rá, most ne menjenek Dubajba, a Maldív-szigetekre meg Zanzibárba, mert behurcolhatnak onnét vírust Magyarországra, és bizony ezzel kialakíthatnak egy újabb hullámot Magyarországon. Szerintem ez egy korrekt mondás. Igaza volt ebben a miniszterelnöknek, hogy ezt a fajta tanácsot vagy figyelemfelhívást intézte a gazdag magyarokhoz, hogy bírjanak ki egy évet Maldív meg Dubaj nélkül csak azért, mert vannak itt a szegényebb magyarok, akik nem jutnak el oda, viszont megkaphatják maguktól ezt a frankó vírust. Ki nem tartotta be ezt a miniszterelnöki intést vagy figyelmeztetést? Hát, Mészáros Lőrinc. Érdekes módon Mészáros Lőrinc úgy érezte, hogy őt pont nem érdekli, hogy mit mondott a barátja, Orbán Viktor, erre ő fogta magát, és elment Dubajba magánrepülőgéppel, mert úgy gondolta, hogy tényleg valószínűleg ebből otthon családi perpatvar lett volna, ha nem tudnak elmenni most Dubaiba. Tehát ebből látszik, hogy önök semmilyen nemzeti szolidaritásról ne beszéljenek, mert teljesen világos, hogy csak úgy érdekli önöket a szolidaritás, hogyha önök ennek haszonélvezői, hogyha önök el tudják vinni ezáltal haza a pénzt. Önök nem családbarát kormány, önök sajátcsalád-barát kormány, mert azt teszik, hogy csak a saját barátaiknak és oligarcháiknak adnak valódi támogatást és segítséget. Úgyhogy ilyen okokból sem tudjuk támogatni egészen biztosan az önök kezdeményezését, és ebben a tekintetben szerintem az ellenzék helyesen jár el, ha ebben nem adja meg az önök számára a felhatalmazást, és szerintem igenis botrányosak azok a döntések, amelyeket önök hoztak az elmúlt időszakban. Igenis igaz az, hogy számos forrást, presztízsberuházást el lehetett volna halasztani egy évvel, és ezeket a forrásokat oda lehetett volna adni a magyar kis- és középvállalkozóknak vagy éppen oda lehetett volna adni azoknak a magyaroknak, akik átmenetileg elvesztették a munkahelyüket, hogy ne érezzék úgy, hogy adott esetben nincs esélyük, lehetőségük arra, hogy átvészeljék ezt a járványhelyzetet, ami egyfajta gazdasági válsággá is terebélyesedett az ő életükben. És csak akkor azért, hogy nehogy még egyszer ezt fel kelljen hoznia bármelyik fideszes képviselőnek, még egyszer elmondom, mert valószínűleg korábban már nem emlékeztek rá: szóval, az oltás életet ment, oltassa be magát mindenki. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Két kétperces jelentkező van. Hozzászólásra egyébként nem jelentkezett már senki, de kétpercesre igen: Nacsa Lőrinc képviselő úr, KDNP; utána Szakács László képviselő úr, MSZP. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Most ugye, Mesterházy képviselő úr vádolt meg azzal, hogy mi adunk szavakat az ő szájukba oltásellenességgel kapcsolatban. Tényleg nem jó a szóbeszédre hagyatkozni, fontosabb az írásbeliség, annak tovább van nyoma. Csányi Tamás, Gyüre Csaba, Szakács László és Mesterházy Attila aláírása is rajta van azon a határozati javaslaton, az aláírásuk, tisztelt képviselő úr, ami így szól szó szerint: „Ugyanakkor álláspontunk az, hogy a magyar emberek egészségének védelme érdekében ne lehessen olyan kínai vakcinával oltani Magyarországon, amelyet nem engedélyezett az Európai Gyógyszerügynökség.” Nincs szóbeszéd, nincsenek hallomások, írásbeliség van, aláírt szöveg van. Ez volt az önök határozati javaslata. Nagyon örülök, hogy most így gondolja, tisztelt Mesterházy képviselő úr. Az egész baloldal, ötven képviselő nem így gondolta még pár hónappal ezelőtt, és sajnos a többség még mindig odaát a túlparton, az oltásellenes szigeten maradt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Parancsoljon, Szakács képviselő úr, két percben!
Köszönöm a szót, elnök úr. Én is újra elmondanám, hogy kérünk szépen mindenkit, vegye föl az oltást. Soha semmi mást ebben nem mondtunk, akkor is, hogyha maguk mindig ezt mondják. Akkor is, ha önök erre egy kormányzati politikát, egy kormányzati stratégiát próbálnak alapozni, ez az önök dolga egyébként; azzal együtt, nem gondolom, hogy tőlünk lehet idézni bármi mást. Amit meg mondtunk, az nem pletyka volt, hanem az önök nyilatkozatai voltak, azok is úgy írott, mint ahogyan beszéd formájában, ahogyan elmondta Mesterházy képviselőtársam, az úgy volt annak idején. Önök azt mondják, hogy ezek vádaskodások adott esetben a gazdaság tekintetében. Nézzék, ezek tények! Önök Mészáros Lőrincnek akkor is adnak 18 milliárd forintot, ha elbocsát 800 embert. De előtte a héten pedig fogja magát, és fölvesz 11 milliárd forintot a másik cégéből, és önök még mindig tömik a zsebét. És önök ehhez kérnek partnerséget? De ha nekünk van egy olyan javaslatunk, hogy gondoskodjanak azokról, akik elveszítették a munkájukat, gondoskodjanak azokról, akik a rendelkezések miatt nem tudnak dolgozni menni, hogy emeljék meg a gyest, a gyetet, emeljék meg tizenpár év után a családi pótlékot, akkor azokra meg nincs pénz, arra nincsen partnerség, arra nincsenek nyitott fülek, csak arra van nyitott fül, hogy legyen jó nagy agancsokból épült kapu egy 69 milliárd forintból létrejövő vadászkiállításon, na meg a Lőrincnek. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! A következő a helyzet. A vélemények újabb felszólalókat arra ösztökéltek, hogy tegyék ezt meg. Ebben az esetben viszont a házszabály azt mondja ki, hogy mivel a kormány nevében államtitkár úr jelentkezett, ő mondhassa el a véleményét. Itt viszont akkor az államtitkár urat föl kell világosítanom, hogy most nem zárszót mond, hanem reflektál. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a lehetőséget. A tényekhez is visszakanyarodnék egy kicsit. Az előttünk levő törvényjavaslat tehát arról szól, hogy az őszi parlamenti ülésszak kezdetét követő 15. napig meghosszabbítanánk a veszélyhelyzetet. Arról szól, ha hamarabb vége van a veszélyhelyzetnek, erről a kormány korábban dönthet, tehát nincs olyan korlátja, hogy ennek feltétlenül addig el kellene húzódnia. Arról szól, hogy a veszélyhelyzet idején a kormányzat gyakorlatilag el tud járni azokban az esetekben, amit a veszélyhelyzet kezelése megkíván. Megjegyzem egyébként, hogy többektől elhangzott, hogy a veszélyhelyzetet a parlament is tudta volna kezelni. Én megnéztem volna, hogy hány ellenzéki képviselő szavazott volna akkor arról, hogy Szputnyik és kínai vakcinákat szerezzünk be, amivel most egy-másfél millió beoltottal előrébb tartunk, mint ha csak a nyugati vakcinák állnának a rendelkezésükre. Köszönöm, hogy az álláspont felpuhult, és ma már az oltást általánosságban támogatják, és ezt a határozati javaslatot, amit beterjesztettek a Ház elé mely szerint a kínai vakcinákat ne lehessen alkalmazni , már nem merik ebben a formában itt nyíltan megismételni. Tehát az elbizonytalanítás foka talán alacsonyabb. Elhangzott egy olyan összevetés, ami a H1N1-vírus kezelésével kapcsolatban elhangzott; azért a vízipisztoly meg a tűzoltófecskendő esetét behozhatnám, mert a két eset körülbelül úgy hasonlítható egymáshoz. Tehát gyakorlatilag most láthatjuk, hogy egy valós veszéllyel állunk szemben, egy világméretű járvánnyal állunk szemben. Gyakorlatilag mindenki be kell ahhoz oltani majdnem, hogy a nyájimmunitást elérjük, amiről annak a 2009-es járványnak az idején szó sem volt. Szó esett itt az önkormányzatok szabályozásáról. [[Dr. Szakács László: Szabálytalanságáról!]] Ellenzéki és kormánypárti polgármesterek esetében egyaránt úgy van, hogy a testületi jogköröket ezekben az ügyekben, ami a járványhelyzet idején szükséges, a polgármester gyakorolja. [[15.50]] Mondhatunk gödi vagy balatonalmádi vagy egyéb eseteket, én is tudnék felsorolni. Azért vannak a kormányhivatalok, hogy megfelelően eljárjanak ilyen esetben, ha valaki túllépi a jogkörét. Tehát ezért mondom, hogy a magyar jogrendszer zárt keretek között tartja, tehát ezeket fel kell emlegetni. Keresztes Lóránt képviselőtársam többször emlegette ezt az uniós újjáépítési eszközbe foglalt kölcsönlehetőséget. Mai adat, ami szerint hat állam eddig bejelentette, hogy ezt igénybe kívánja venni, eddig csak három nyilatkozott úgy, hogy teljes mértékben. Mi sem azt mondtuk, hogy nem vesszük igénybe, hanem a jelen időfolyamokat tekintve, hogy gyakorlatilag már itt tartunk május küszöbén, és még senki nem jutott hozzá egy fillérhez se, talán biztosabb az egyetemeknél is, ha hamarabb rendelkezésre állnak azok a források, amelyek a fejlesztéseket biztosítják. Szerintem nincs különbség attól, hogy most a költségvetés tudja azt a pénzt biztosítani, vagy uniós forrásból hívjuk le, ugyanaz a sorsa, ugyanazt a célt szolgálja. Szerintem a kormány akkor hazudott volna, ha nem biztosítana forrásokat. Az, hogy ez most uniósból történik vagy hazai forrásból, szerintem ebből a szempontból, az egyetemek szempontjából részletkérdés. Ami a korábbi szabályozásokat illette, tehát az első veszélyhelyzet kihirdetésénél arról volt szó, hogy a járványhelyzet alakulásától tette függővé a határidőt az akkori tervezet, és pontosan azért, hogy ha a parlament nem ülésezik, akkor is meg lehessen szüntetni. Ha nem tud ülésezni, akkor pedig gyakorlatilag ne kelljen meghosszabbítani, hiszen, amikor indult a járvány, nem tudtuk, hogy hogyan hat a védekezés, hogyan terjed a vírus, milyen lehetőségek állnak rendelkezésre, milyen kifutása van, milyen időtartamon belül, és utána, amikor már látszott, hogy egy kezelhető állapotban van, akkor 90-90 nappal a parlamenti ülésszakhoz igazodóan ez lehetséges volt. Most láthatjuk, hogy a következő parlamenti ülésszak összehívása a 90 napon túl van, tehát egy praktikus szabályozást próbálunk ehhez igazodóan a tisztelt Ház elé terjeszteni. Ami a különböző felvetéseket illeti: különböző vállalkozások vagy vállalkozók nevei nincsenek ugyan leírva a tervezetben, de azt hiszem, hogy azok a fejlesztési források normatív módon szinte mindenkinek a rendelkezésére álltak; például a kisvállalkozások is a szállásadóknál szobánként egymillió forint támogatást, vissza nem térítendő támogatást kaphattak az idegenforgalmi szektorban, amivel éltek is. És pontosan egy olyan időszakban, amikor a szálláshelyek zárva tartottak, tehát ez a felújítási időszaknak ilyen értelemben sokkal kedvezőbb volt, hogy most. És egyébként előre kiutaltuk a pénzeket, még ezt is hozzátenném, ellentétben például a 2010 előtti időszakkal, amikor mindig utólagos elszámolás volt, banki finanszírozás, banki kamatok terhelték ezeket a támogatásokat. Tehát gyakorlatilag nem tudták abban a formában igénybe venni. Egy hasonlattal azért szeretnék élni, amit talán Török Gábortól olvastam, hogy az ellenzéket hatfejű sárkánynak nevezte. Gyakorlatilag, ha összeálltak sárkánnyá, akkor mindegy, hogy melyik fej beszél, nekünk a sárkány szólal meg. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Gyüre Csaba képviselő úr, Jobbik!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Ha már ezzel fejezte be Völner államtitkár úr, miniszterelnök-helyettes úr a beszédét a hétfejű sárkányról vagy hatfejű sárkányról, és Török Gábort idézte, akkor legyen már pontos abban, hogy a Fideszt is sárkánynak nevezte, azzal csak, hogy egyfejű sárkány, mivel egy párt alkotja, és ugyanúgy sárkánynak nevezte. De ezt nem akarnám… Süsü jutott az eszembe az egyfejű sárkányról így hirtelen, és nem biztos, hogy én büszke lennék erre. Főleg akkor nem, ha komolyabb témára evezünk ezen a területen, és azt nézzük, hogy milyen intézkedéseket is hajtott végre a kormány az elmúlt bő egy évben, egy év két hónapban, mióta ez a Covid-járvány megjelent a világon, illetve megjelent Magyarországon. És bizony azt láttuk, hogy ennek a világjárvánnyal kapcsolatos magyarországi vetülete, ennek a lecsapódása, ennek a felelőssége teljesen egyértelmű, hogy a magyar kormány felelőssége minden intézkedés, illetve minden olyan intézkedés, amely elmaradt a járvánnyal kapcsolatosan. És igenis felháborítónak tartom, hogy önök úgy forgatják a szavakat, ahogy önöknek jó. Úgy változtatják a véleményüket, ahogy önöknek jó. Valóban, az első hullám idején miniszterelnök úr kifejtette, amikor alig volt Magyarországon halálozás, amikor azt gondoltuk, hogy Magyarországra igazán ez a vírus nem fog begyűrűzni, és nem is nagyon gyűrűzött be, akkor elmondta miniszterelnök úr, hogy a halálozások számában számítjuk a védekezés sikerességét. Majd hirtelen, ezt a harmadik hullámban úgy elfelejtették, és hirtelen nem számít. Akkor, amikorra Magyarország éllovas lett az egy főre jutó halálozási arányban az egész világon, akkor önök a beoltottságról beszélnek, hogy milyen sikeres a beoltottság. Igen, sikeres az, hogy minél több ember kerül beoltásra, igenis örülünk neki. És valóban, ahogy Keresztes László Lóránt képviselőtársam, frakcióvezető úr elmondta, minden vakcina jobb annál, mint a semmilyen vakcina, és igenis védekezni kell, és nagyon fontos a védekezés, és igenis az egyetlen megoldás arra vonatkozóan, hogy a járványt leküzdjük. És igenis elmondtuk mindig is ezzel kapcsolatban, kijelentjük: soha nem volt az ellenzék, a Jobbik Magyarországért Mozgalom soha nem volt oltásellenes párt, hiába próbálják önök ezt ránk erőltetni. Egyébként ezt már teljes mértékben megszoktuk önöktől, hiszen láthattuk, hogy mivel próbáltak kampányolni az elmúlt időszakban, mióta a második Orbán-kormány megalakult 2010-ben. Azóta voltak kampányok, önök mivel kampányoltak ’14-ben? A rezsicsökkentéssel, amely az önök részéről egy „kész átverés show”-nak volt a terméke, amivel igyekezték becsapni a teljes magyar társadalmat, amikor kétszeres-háromszoros áron értékesítették a lakosságnak a gázt, mint amennyibe az került volna. Ehhez képest önök próbálták elhitetni az emberekkel, hogy az a 25 százalékos gázárcsökkentés micsoda hatalmas tevékenység volt a kormány részéről, hogy el tudták érni, hogy ennyivel is csökkentették a lakosság számára a gáz árát, holott egynegyedére ment le a világpiaci ára a két évvel azelőtti gázárnak, és ezért a felére is le lehetett volna csökkenteni, de hát önök így verték át akkor a teljes lakosságot. A következő időszak a migrációról szólt, ahol szintén a „kész átverés show” kormánya igyekezte bizonygatni azt például, hogy a Jobbik Magyarországért Mozgalom micsoda migrációpárti, holott mi voltunk az egyetlen olyan párt, amelyik a zéró megoldásnak voltunk a hívei. Akkor is önök voltak azok, akik 25 ezer embert telepítettek be Magyarországra. Mária Terézia óta ekkora idegen ajkú népesség betelepítése nem történt meg, amit az Orbán-kormány tett itt Magyarországon, és ehhez képest önök teljes mértékben azt kommunikálták mindenfelé, hogy önök migrációellenesek, és az ellenzék migrációpárti, meg kerítést akar bontani. Döbbenetes hazugságok, majd a következő napirend után itt is majd beszélünk erről mikor a civil szervezetek is megjelentek ebben a kampányban a civil szervezetekről szóló törvénnyel kapcsolatosan. De visszatérve ide, úgy látjuk, hogy most pedig a migráció után, a migráció hazugságai után önök kitalálták a legjobb kampányfogást: oltásellenes az ellenzék, és igenis ezt fogják mindenütt szajkózni, ezt fogják mondani. Hát, gondolom, most már jövő április, nem tudom, hányadikára fogja a köztársasági elnök úr kitűzni a választást, ha egyáltalán kitűzi, mert a veszélyhelyzetet nem fogják még háromszor meghosszabbítani, ne adj’ isten, határozatlan időre, és a többi, és a többi, bármi kitelik önöktől. Nyilván ezért nem járultunk hozzá egy évvel ezelőtt ahhoz, hogy teljesen határozatlan ideig kihirdessék a veszélyhelyzetet. Számtalan megoldási javaslatunk volt ezzel kapcsolatban. Javasoltuk a több hónapos bevezetését a veszélyhelyzetnek, azt, hogy a kormánynak jogában álljon ezt a veszélyhelyzetet akár saját maga is meghosszabbítani, akár újabb három hónapos időtartamra. Önök képtelenek voltak bármilyen ellenzéki javaslatot elfogadni. Amikor mi azt mondtuk, hogy zárni kell az iskolákat, önök nyitották. Amikor azt mondtuk, hogy zárni kell a vendéglátóegységeket, akkor önök nyitották; mindig pontosan az ellenkezőjét tették, mint amit az ellenzék javasolt. Én azt gondolom, hogy önmagában a Fidesz-KDNP elmúlt 12 évnyi politikája önmagában is egy cinizmus. Egy cinizmus, amikor meghirdette a NER rendszerét, amit önök a nemzeti együttműködés rendszerének neveztek végtelen cinizmussal. Én a nemzetellenesség rendszerének nevezném ezt a NER-rendszert. Önök soha senkivel nem voltak hajlandók egyetlenegy pillanatig sem együttműködni, és még a Covid-járvány, egy ilyen méretű világjárvány, ahol már több mint negyedszázezer magyar ember halt meg, még ez sem késztette önöket arra, hogy bármilyen formában együttműködjenek az ellenzékkel. Önök csak egyetlenegy dologra koncentráltak, hogy hogyan tudnak ebből politikailag hasznot szerezni a maguk számára, politikai tőkét hogyan tudnak kovácsolni ebből. És mit bánták önök, hogy 26-28 ezer ember hal meg? Az a lényeg, hogy süssük rá az ellenzékre, hogy ellene van az oltásoknak. Sőt, hát hallottunk olyanokat, hogy egyenesen a Covid pártján áll az ellenzék. [[16.00]] Döbbenetes hazugságokat fogalmaztak meg folyamatosan, és nyilván tudjuk jól, hogy azzal a médiával, amivel önök rendelkeznek, ami tulajdonképpen legalább 80 százalékban biztosítja az önök számára, hogy a saját pártpropagandájukat fogja közvetíteni, akár a közszolgálati tévé, akár a közszolgálati rádió, és mindenféle kritika nélkül, ebből is következik az, hogy önmagában a NER rendszere senkivel nem hajlandó együttműködni, és még sajnos a járvány is azt bizonyította számunkra, hogy önök semmilyen formában nem képesek figyelembe venni sem az ellenzék véleményét, sem mások véleményét. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Mindebből is következik az, hogy nemcsak az egészségügy rossz állapota következtében halt meg ennyi magyar, hanem abból is következik ez a nagyfokú halálozás is, hogy önök sorozatosan rossz döntéseket hoztak meg, és igenis ezzel sikerült önöknek elérni, hogy sajnos ez a Magyarország, ez a jobb sorsra hivatott ország, ez a nemzet odajutott, hogy egy főre jutóan innen haltak meg a legtöbben az egész világon a járványból kifolyólag. Igen, én azt hiszem, és azt állítom, hogy ez az önök felelőssége. Ez a Fidesz és a KDNP felelőssége, a jelenlegi magyar kormány felelőssége, és Orbán Viktor felelőssége. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, Gyüre Csaba képviselő úr. A következő hozzászóló Mesterházy Attila képviselő úr, Magyar Szocialista Párt.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Mind államtitkár úr, mind Nacsa képviselőtársam beszélt erről az ominózus határozatról, és mivel ezt most már sokadszor hozzák fel ebben a Házban, ezért most eldöntöttem, hogy minden egyes alkalommal, amikor ezt felhozzák, akkor mi is felhozzuk azt, hogy hazudnak. Ön is hazudik, államtitkár úr, meg Nacsa képviselő úr is hazudik ebben a kérdéskörben. [[Dr. Völner Pál: Fent van a honlapon.]] Sajnálom, hogy ezt ilyen egyszerűen kell mondani, de sajnos erre nincsen más szó. Én értem, hogy önök mindenáron megpróbálják ezt úgy beállítani, mintha ez a határozat arról szólt volna, hogy a kínai vakcinát éppen be kell tiltani. De kérem, tisztelt államtitkár úr, biztos, ön nem olvasta, csak azokat a kommunikációs anyagokat olvasta [[Dr. Völner Pál: Elolvastam végig!]] amik erről szóltak. Akkor, ha elolvasta államtitkár úr, és tud olvasni és ezt feltételezem, mert írni is tud, látom , akkor egészen biztosan olvasta azt, hogy ennek a határozatnak egy vizsgálóbizottság felállítása volt a célja. A vizsgálóbizottság felállításának a célja az volt, meglepő módon, hogy megvizsgáljon valamit. És olyan dolgokat írtunk ebbe bele… Csak akkor most felolvasom. Ezzel most akkor büntetem magamat is meg mindenki mást is, de úgy látszik, hogy érdemes ezt megtenni, mert butaságokat beszélnek különben. Arról szól az akkori határozat… és hozzátenném, mielőtt ezt folytatnám, hogy ez egy január 25-én beadott határozati javaslat volt, amit március 8-án leszavaztak. A „leszavaztak” szó azt jelenti, hogy ennek a kezdeményezésnek véget ért az életciklusa a magyar parlamentben. Tehát nincs tovább. Leszavazták, megszűnt létezni, vagy meghalt ez a javaslat tehát lehet, ezt akkor most jobban értik ilyen egyszerűen. Tehát nincs mit visszavonni. Mert állandóan ezzel jönnek, hogy vonják vissza, de nincs mit visszavonni, mert már nincs ilyen javaslat a Ház asztalán. Na de akkor miről szólt ez a javaslat? A második pontja úgy fogalmaz, hogy a bizottság feladata különösen a következő kérdések tisztázása. Nem kijelentés, nem felszólítás; a következő kérdések tisztázása. „a) Tisztában vane a kormány azzal, hogy az Európai Unióban elérhető vagy a jövőben elérhetővé váló oltóanyagoknak meg kell felelniük a vonatkozó uniós minőségi és jóváhagyási eljárásoknak, ezért az Európai Bizottság jelenleg nem tárgyal a kínai vakcináról?” kérdőjel. A következő: „b) A Miniszterelnökség bejelentése alapján, miért a Sinopharm nevű kínai gyártóval állapodtak meg, és mekkora mennyiségű oltóanyag beszerzéséről tárgyal a Kormány?” kérdőjel. A harmadik: „c) Milyen konkrét vizsgálatokat végeznek a magyar egészségügyi hatóságok a kínai vakcinával összefüggésben, milyen engedélyezési eljáráson kell átmennie?” kérdőjel. A negyedik: „d) Milyen oltási terv alapján tervezi tömegesen oltani a lakosságot a Kormány, figyelembe veszie a Kormány a Nyugdíjas Szervezetek Egyeztető Tanácsa kérését, mely szerint a 60 év felettiek részére is csak olyan oltóanyagot szabad használni, amelyet az Európai Gyógyszerügynökség is jóváhagyott, amelyben a magyar emberek megbíznak és a későbbiekben az unión belüli szabad mozgást biztosítja?” kérdőjel. Az ötödik: „e) Végzette a Kormány alapos vizsgálatot a tervezett rendelkezései végrehajtásának egészségügyi hatásairól és mi a felmérés tartalma?” kérdőjel. A hatodik: „f) Milyen tartalmú és összegű vakcinaszerződéseket köt/kötött a Kormány, különösen azzal összefüggésben, hogy a Pénzügyminisztérium a napokban több tízmilliárd forintot különített el a brüsszeli keretszerződésen kívüli vakcinák beszerzésére?” kérdőjel. Na, államtitkár úr, ez az a határozati javaslat, amit benyújtottunk. Amit önök szoktak emlegetni, az az indoklásban szereplő mondat, amely tulajdonképpen persze része a javaslatnak, de semmit nem mond el a vizsgálóbizottságról és a határozati javaslatról. Ezt ön is pontosan tudja. Ha jogértelmezési probléma merülne fel, hogy a vizsgálóbizottságban mit akarunk mi csinálni, mert nem egyértelmű abból, amit eddig felolvastam lehetnek olyan marhák, elnézést, akik nem értik ez alapján se, hogy mit szerettünk volna ezzel a vizsgálóbizottsággal elérni , akkor természetesen egy bírósági vitában, vagy nem tudom, TAB vitájában az is számít, hogy egyébként az indoklásban mi volt az a gondolat, mi volt az az elképzelés, ami miatt ezt a vizsgálóbizottságot szeretnénk felállítani. Tehát magyarul, értem én, hogy szeretnék úgy beállítani, mintha ez a javaslat arról szólt volna, hogy tiltsák be a kínai vakcinát, de ez a javaslat nem erről szólt, tisztelt képviselőtársam, tisztelt államtitkár úr, hanem arról szólt, hogy egy vizsgálóbizottság vizsgálja meg azt, hogy mi történik Magyarországon, meg miért történik ezzel az éppen kínai vakcinával. Hozzáteszem, volt másik két vizsgálóbizottság-kezdeményezési javaslat is, amit ugyanúgy leszavaztak természetesen, az a járványkezelés egyéb más kérdéseivel foglalkozott. És csak a történelmi hűség kedvéért jegyzem meg ha már itt mindig demokráciát tanítanak nekünk , hogy amikor azok a csúnya MSZP-s, baloldali kormányok voltak, akkor önök bármilyen vizsgálóbizottságot kezdeményeztek ebben a Házban, azt a vizsgálóbizottságot az akkori kormány és a kormányzó többség mindig támogatta és fölállította. [[Dr. Völner Pál: A Tocsik volt az utolsó!]] És megfejtem önnek, államtitkár úr, azt is, hogy önök hány vizsgálóbizottság felállítását támogatták. Nem nagyon nehéz kitalálni: nulla vizsgálóbizottság felállítását támogatták. Szerintem, ha ezt a kettőt összehasonlítjuk, ez is nagyon sok mindent elmond arról, hogy önök hogyan gondolkodnak az ellenzékről, hogyan gondolkodnak a magyar parlamentarizmusról, meg arról, hogy hogyan gondolkodnak arról, hogy mennyire össze kell fogni itt a Házban bizonyos nemzetpolitikai sorskérdések megoldása kapcsán. Semennyire, elárulom. Önök a pártpolitikai hasznukat lesik, és vannak annyira pofátlanok, hogy miközben ezt teszik, aközben ezzel vádolják az ellenzéket. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, vajon vane mondandója ezek után.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Mesterházy Attila: Meggyőztem!]] Ne maradjon elvarratlan a szál! Tehát az indokolást Mesterházy Attila képviselőtársam is említette. Csak azért mondom, hogy mi szerepel benne. Ugyanakkor álláspontunk az, tehát mi azt állítjuk, hogy önök ezt állították és itt be is vallják, hogy az álláspontjuk, és valamennyien alá is írták , hogy a magyar emberek egészségének vé-delme érdekében ne lehessen olyan kínai vakcinával oltani Magyarországon, amelyet nem engedélyezett az Európai Gyógyszerügynökség. Tehát önök minden olyan vakcinát visszautasításra javasoltak ezzel az állásponttal, amelyet az Európai Gyógyszerügynökség nem engedélyezett. Tehát ez vonatkozik a Szputnyikra és a kínaira is a formállogika szabályai szerint. Tehát, ha önökre hallgatott volna a parlament, akkor gyakorlatilag ma körülbelül másfél millió emberrel kevesebb lenne beoltva Magyarországon. [[16.10]] Ez persze szervesen kapcsolódik arra a fajta halálkampányra, amit meghirdetett a szakértőjük is, hogy minél több halott van, annál több olyan gyászoló hozzátartozó, akikre az ellenzéki pártok számíthatnak. Önöknek az az érdekük, hogy kevesen oltassák be magukat, nagyobb legyen a baj, s ezt fel tudják használni a kormány ellen. [[Bangóné Borbély Ildikó közbeszól.]] Gyakorlatilag, ha az elmúlt heteknek, hónapoknak a történéseit nézzük, akkor ez jön ki belőle. Önök azokat az összehasonlító statisztikákat nem hajlandók figyelembe venni, amelyeket az Eurostat bocsát rendelkezésre, kijelentik, hogy nálunk halnak meg a legtöbbet a világon. Gyakorlatilag, ha megnéznék a többi statisztikai számsort, akkor kiderülne, hogy nem. Nem azt állítom, hogy jól állunk a járványban, sajnos végigvert ezen az országon, sajnos olyan a lakosság egészségi állapota és olyan vírustörzsek jelentek meg, ami a járvány súlyosságát fokozta, de ezzel visszaélni az önök részéről, s olyan módon, hogy így oldalazva kérdőjelezik meg azt, hogy máshonnan történnek vakcinabeszerzések, és ebben benne van, hogy ezeket akkor ne lehessen használni, és amikor mi erre azt mondjuk, hogy oltásellenesek, és önök mondják azt, hogy mi hazudunk, erre csak azt tudom mondani, a szó elszáll, az írás megmarad. Az írás ott van, attól függetlenül, hogy nem tudják visszavonni, és ez nagyon jó, hogy nem tudják visszavonni, mert így kiderül, hogy mit tettek. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására a mai napon 16 óráig volt lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a szülői felelősséget érintő nemzetközi igazságügyi együttműködésről szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/15967. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Völner Pál úrnak, az Igazságügyi Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A kormány és az Igazságügyi Minisztérium egyik kiemelt célja a gyermekek védelmének biztosítása, a gyermekek legfőbb érdekeinek fokozottabb érvényre juttatása az őket érintő különböző bírósági, hatósági eljárásokban. A kormány most egy olyan törvényjavaslatot terjeszt önök elé, amely egy speciális és ugyanakkor igen szenzitív területen szolgálja ezt a célt, a határokon átnyúló családjogi ügyekben. A gyermekek számára szüleik különválása lelkileg megterhelő, és jóval nehezebben élik meg a szülők különválását, ha ők különböző országokban képzelik el életüket. A másik országba költözés a nagy földrajzi távolság miatt tényleges elszakadást jelenthet az egyik szülőtől, de még kisebb távolság esetén is bonyodalmakat okozhat például a jelenlegihez hasonló pandémiás helyzetben. A másik szülőtől való távolságon felül az adott esetben egy másik nyelvi, kulturális közegbe, új közösségekbe, a korábbitól akár jelentősen eltérő életviszonyok közé kerülés is nehézségeket eredményezhet a gyermekek számára. Ilyen helyzetben különösen fontos, hogy a bíróságok, hatóságok megfelelő eszközökkel rendelkezzenek a gyermek érdekeinek érvényre juttatásához. Ma is létezik egy külön jogi szabályozás a határon átnyúló szülői felügyeleti perekre, kapcsolattartási ügyekre, illetve azokra az esetekre is, amikor az egyik szülő önkényesen a másik államba viszi a gyermeket a másik szülő hozzájárulása vagy az illetékes hatóság jóváhagyása nélkül. Ugyanakkor nemcsak a magyar, hanem a nemzetközi tapasztalat is az, hogy az ilyen ügyekre évtizedekkel ezelőtt kialakított jogi megoldások a gyakorlatban nem mindig nyújtanak lehetőséget egy kellően megalapozott, az érintett gyermekek érdekeit maximálisan figyelembe vevő döntés meghozatalára. Az Európai Unióban 2016-tól 2019-ig folyt a munka aktív magyar részvétellel a hatályos EU-szabályozás megreformálásáról. Ennek eredményeképpen született meg a házassági és szülői felelősségi ügyekben a joghatóságról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint a gyermekek jogellenes külföldre viteléről szóló 2019/1111 tanácsi rendelet. A jelen törvényjavaslat egyrészt a rendelet hazai végrehajtásához szükséges jogi szabályozást teremti meg, másrészt viszont jóval túlmutat ezen. A rendelet alkalmazásával az EU-tagállamok közötti családjogi ügyekben jóval szélesebb körben nyílik majd lehetőség a gyermekek érdekeit védő megoldások, garanciák biztosítására. Annak érdekében, hogy e jogintézményeket a harmadik államokat érintő ügyekben is alkalmazni lehessen, a törvényjavaslat beépíti ezeket a belső jogba, biztosítva ezzel a gyermekek érdekeinek fokozottabb védelmét valamennyi határon átnyúló családjogi ügyben. A törvényjavaslat másik fontos célkitűzése az EU-rendelettől függetlenül is, hogy korszerűsítse a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, a Hágában, 1980. október 25. napján kelt egyezmény hazai alkalmazására vonatkozó, még 1988-ból származó szabályozást, ezekben az ügyekben is hangsúlyosabbá téve a gyermekek érdekeinek érvényesülését. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat részletes bemutatását mindenekelőtt az EU-rendelethez kapcsolódó szabályozás ismertetésével szeretném kezdeni. Az új rendelet az eddigieknél egyszerűbb és hatékonyabb eljárásokat biztosít a szülői felelősség, a magyar jogi terminológia szerint a szülői felügyelet és a kapcsolattartás tárgyában hozott határozatok másik tagállambeli végrehajtására. Ennek egyik legfontosabb eleme, hogy a rendelet teljesen eltörli valamennyi szülői felelősségi határozat tekintetében a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárást, amely idő- és pénzmegtakarítást eredményez az érdekelt polgárok számára. A jelenleg hatályos EU-rendelet, a 2201/2003/EK rendelet alapján az egyik EU-tagállamban hozott szülői felügyeleti határozat végrehajtásához az ügyek többségében szükséges először a másik EU-tagállamban a határozat végrehajthatóvá nyilvánítása, és csak ezt követően kerülhet sor szükség esetén a tényleges végrehajtásra. Az új rendelet értelmében az érintett személy már közvetlenül a más tagállamból származó határozat végrehajtását kérheti; természetesen ugyanez igaz a magyar határozatok más tagállambeli végrehajtására is. A rendelet egyik kiemelten fontos célja a gyermek meghallgatáshoz való jogának erősítése is. Az ítélőképessége birtokában levő gyermek számára valódi és hatékony lehetőséget kell biztosítani a meghallgatásra, a gyermek véleményét pedig életkorának és érettségének megfelelően figyelembe kell venni. Amennyiben a gyermek véleménynyilvánításhoz való jogát nem biztosították, a meghozott határozat más tagállamban történő végrehajtása megtagadható. Ennek megfelelően a törvényjavaslat nemcsak a határokon átnyúló, hanem belföldi ügyekben is valamennyi szülői felügyeletet és kapcsolattartást érintő eljárásban biztosítja az ítélőképessége birtokában levő gyermekek véleménynyilvánításának lehetőségét. Az eljáró bíróságnak, illetve gyámhatóságnak a gyermeket közvetlenül értesítenie kell a véleménynyilvánítás lehetőségéről. Ezáltal, ha az ügy később határokon átnyúlóvá válik, a gyermek véleménynyilvánítása lehetőségének hiányára hivatkozással nem lesz megtagadható egy magyar bírósági vagy gyámhatósági határozat végrehajtása egy másik EU-tagállamban. A rendelet bár biztosítja a más tagállambeli szülői felelősségi határozatok minél gyorsabb végrehajtását, kivételes esetekre egységes szabályokat vezet be a végrehajtás felfüggesztésére, illetve megtagadására. A törvényjavaslat az érintett gyermekek legfőbb érdekének biztosítása céljából az EU-n kívüli viszonylatban is megteremti a lehetőséget a gyermek érdekeire vagy a körülmények jelentős megváltozására tekintettel a külföldi határozat végrehajtásának felfüggesztésére vagy megtagadására. A bíróság azonban erről csak azokban a kivételes esetekben dönthet, ha a végrehajtás már a gyermek érdekeit közvetlenül sértené, mivel az számára testi vagy lelki károsodás súlyos kockázatával járna. A végrehajtás felfüggesztésének további feltétele, hogy az csak a határozat meghozatala után felmerült ok vagy a körülmények jelentős megváltozása miatt kérhető, amennyiben ez ideiglenesen, átmeneti jelleggel veszélyezteti a gyermek érdekeit. A bíróság a végrehajtás megszüntetését pedig kizárólag abban az esetben rendelheti el, ha a gyermek érdekeit érintő kockázat tartósan fennáll. A rendelet a gyermekek jogellenes külföldre vitelével kapcsolatos szabályokat is több tekintetben módosította az uniós tagállamokat érintő ügyekben. Így például a gyermekelviteli ügyekben az eljáró bí-róság lehetőségeit bővíti azáltal, hogy ideiglenes intézkedést hozhat, melyek némelyike határokon átnyúló joghatással is bír. A bíróság hozhat olyan ideiglenes védelmi intézkedést is, amely azt a célt szolgálja, hogy a gyermeket megvédje a visszavitelével járó lehetséges fizikai vagy lelki károktól, ezen intézkedés pedig végrehajtható a másik tagállamban, amíg a szülői felügyeleti perben másképp nem döntenek. A törvényjavaslat ezt átvéve valamennyi hazai jogellenes gyermekelviteli eljárásban, tehát az EU-n kívüli viszonylatban is biztosítja, hogy a gyermek visszavitelének elrendeléséhez kapcsolódóan a magyar bíróság védelmi intézkedéseket rendelhessen el. Ezzel a jelenlegi hazai szabályozáshoz képest fokozottabban biztosítja az érintett gyermekek érdekeinek védelmét, hiszen a gyermek szokásos tartózkodási helye szerinti államba való visszavitelét követő időre is biztosít számára védelmet, vagy ha az intézkedés végrehajtása Magyarországon lehetséges, az intézkedés teljesítésének hiányában a gyermek visszavitelét elrendelő határozat végrehajtása nem is rendelhető el Magyarországon. [[16.20]] A rendelet hatálya alá tartozó határozatok más tagállamokban történő érvényre juttatása érdekében az ilyen határozatokról kilencféle tanúsítvány állítható ki a rendelet mellékletei szerinti minták alapján. A törvényjavaslat a megfelelő hazai jogszabályok módosításával, illetve új szabályok bevezetésével rendezi, hogy melyek a rendelet szerinti tanúsítványok kiállítására illetékes magyar bíróságok és gyámhatóságok, valamint azt is, hogy mely bíróságok illetékesek a más tagállambeli határozatok elismerésére, végrehajtására, elismerésének és végrehajtásának megtagadására irányuló eljárások lefolytatására. Tisztelt Országgyűlés! Amint korábban is utaltam rá, az új EU-rendelet végrehajtását szolgáló szabályok megállapítása mellett a törvényjavaslat másik hangsúlyos része a hágai gyermekelviteli egyezmény hazai végrehajtásával kapcsolatos szabályozás korszerűsítése. A hágai egyezmény hatálya alá olyan ügyek tartoznak, amelyek a gyermekek számára általában súlyos krízishelyzetet jelentenek: amikor az egyik szülőjük a másik szülő hozzájárulása és az illetékes hatóság jóváhagyása nélkül a gyermeket tartósan, véglegesen külföldre viszi, vagy egy engedélyezett külföldi út után nem viszi a gyermeket vissza. A gyermek legfőbb érdeke ezekben az esetekben az, hogy a súlyos családjogi konfliktus mielőbb rendeződjön, ezért a hágai egyezmény szerint a gyermek visszaviteléről egy soron kívüli eljárásban dönt a bíróság, az a bíróság abban az államban, ahová a gyermeket jogellenesen vitték, a hátramaradt szülő pedig ezen külföldi bírósági eljárás megindításához kérheti az egyezmény részes államaiban kijelölt úgynevezett központi hatóságok segítségét. Hazánk 1986-ban az elsők között csatlakozott az egyezményhez, amelynek végrehajtásáról a mai napig a 7/1988. IM rendelet szól. A törvényjavaslat célja az alapvető jogok biztosa és az Alkotmánybíróság által tett megállapításoknak megfelelően a gyermek visszaviteléről szóló bírósági nemperes eljárás törvényi szintű szabályozása, a több évtizedes jó gyakorlatok kodifikálása, az egyes hatóságok feladatainak egyértelművé tétele, illetve olyan, korábban nem kodifikált kérdések szabályozása, mint például a felek iratbetekintési joga. A törvényjavaslat megőrzi azt a megoldást, hogy a gyermekelviteli ügyekben eljáró bíróságok kijelölése centralizált, ami hozzájárul ahhoz, hogy az ilyen ügyekben a gyermekelviteli ügyek sajátosságait jól ismerő bírák járjanak el. Ennek megfelelően a Pesti Központi Kerületi Bíróság kizárólagos illetékességgel rendelkezik a gyermekelviteli eljárásokban, illetve a törvényjavaslat a bírósági titkár eljárását is kizárja ezekben az ügyekben. A gyermek érdekét szolgálja, hogy az eljárást soron kívül kell lefolytatni, illetve az is, hogy a törvényjavaslat alapján a gyermekelviteli eljárás keretében, annak időtartamára a bíróság ideiglenes intézkedéssel akár a polgári perrendtartásról szóló törvényben foglalt feltételek hiányában is elrendelheti a kérelmezőnek a gyermekkel való kapcsolattartását. A törvényjavaslat a gyermekelviteli bírósági eljárások időtartamának csökkentése érdekében a jelenleginél rövidebb eljárási határidőket ír elő, illetve a felek közötti közvetítői eljárás sikeres lefolytatását előmozdító rendelkezéseket is megállapít. A törvényjavaslat fontos újítása, hogy lehetővé teszi a hágai gyermekelviteli egyezmény alapján a jogellenesen Magyarországra hozott gyermek visszavitelét elrendelő magyar bírósági határozatok végrehajtásának megszüntetését is. E döntésekre csak kivételes jelleggel kerülhet sor. A kötelezett akkor kérheti a gyermek visszavitelét elrendelő határozat végrehajtásának megszüntetését, ha a végrehajtás a határozat meghozatala után felmerült akadályok miatt vagy a körülmények tartós és jelentős megváltozása folytán már nem szolgálná a gyermek legfőbb érdekét, ezen esetekben ugyanis a külföldre való visszavitele számára a testi vagy lelki károsodás súlyos kockázatával járna. A törvényjavaslat egyébként annak érdekében, hogy a gyermeket érintő jelentős döntések előkészítésébe a gyermek aktuális helyzetéről információval rendelkező hatóságokat is be kelljen vonni, valamennyi végrehajtás felfüggesztése és megtagadása iránti kérelem esetén kötelezően előírja a gyámhatóság véleményének beszerzését is. A gyermekek érdekét természetesen az szolgálná leginkább, ha megelőzhetők lennének a jogellenes külföldre viteli ügyek. A hatályos polgári törvénykönyv alapján a gyermek külföldi tartózkodási helyének kijelölésével kapcsolatos szülők közötti jogvita eldöntése gyámhatósági hatáskörbe tartozik. A gyakorlatban ugyanakkor bizonytalanság van abban a kérdésben, hogy kinek a hatásköre eldönteni a gyermek külföldre költözéséről szóló jogvitát, ha a szülők között egyúttal szülői felügyeleti per is folyamatban van. A törvényjavaslat egyértelművé teszi, hogy a szülők közötti vita esetén az érintett szülő csak akkor kérheti a gyámhatóságtól a gyermek huzamos időtartamú vagy letelepedés céljából történő külföldi tartózkodási helyének kijelölését, ha a szülők között a kérelem benyújtásakor nincs folyamatban a szülői felügyelet tárgyában bírósági eljárás. Ha ugyanis bírósági eljárás van folyamatban, a külföldre költözés kérdése nem választható le a szülői felügyeleti jog gyakorlásának kérdésköréről, ilyen esetekben indokolt, hogy a bíróság döntsön a külföldre költözés kérdésében is. A határon átnyúló ügyek sikeres rendezésének egyik alapja, hogy az érintett államok bíróságai, hatóságai hatékony keretek között tudjanak együttműködni. Erre tekintettel mind a gyermekelviteli egyezmény, mind a rendelet központi hatóságok kijelölését írja elő az államoknak, amelyek segítséget nyújtanak egyrészt a szülőknek a jogaik érvényesítéséhez, másrészt a bíróságoknak, hatóságoknak az együttműködéshez. A törvényjavaslat nem változtat a hatályos magyar központi hatósági rendszeren, a hágai gyermekelviteli egyezmény magyar központi hatósága továbbra is az Igazságügyi Minisztérium marad. A rendelet vonatkozásában két magyar központi hatóság működik közre: a jogellenes gyermekelvitellel kapcsolatos központi hatósági feladatokat továbbra is az Igazságügyi Minisztérium, míg a rendelet szerinti többi elsősorban gyermekvédelmi jellegű központi hatósági feladatot a gyámhatóságok szakmai felügyeletét ellátó Emberi Erőforrások Minisztériuma látja el. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Egyre nagyobb számú magyar gyermek érintett nemzetközi családjogi vitákban. A határokon átnyúló eljárások kétségkívül bonyolultabbak, mint a belföldi ügyek, az ügyek nemzetközi vonatkozásai mind az eljáró bíróságok, hatóságok, mind az érintett felek számára jelentős többletterhet jelenthetnek. Nagyon fontos ugyanakkor, hogy a gyermekek mindenekfelett álló érdekének védelmében ezeket az eljárásokat is mielőbb szakszerűen, körültekintően folytassák le, a gyermekek érezzék, hogy számít a véleményük, és ha szükséges, rendelkezésre állnak azok az eszközök, amelyekkel megvédhetők a szülői felügyeletet vagy a kapcsolattartást érintő eljárásokban az őket fenyegető testi és lelki traumáktól. A bemutatott törvényjavaslat éppen e nemes célkitűzéshez kíván hozzájárulni, így ehhez kérem támogatásukat és a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm a figyelmet. [[Dr. Salacz László és Nacsa Lőrinc tapsol.]]
Köszönöm szépen, Völner Pál államtitkár úr. Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Salacz László képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Egy olyan, kiemelt jelentőségű javaslat vitájához értünk, amelynek célja a határokon átnyúló szülői felelősségi ügyek átfogó újraszabályozása. Ezek rendkívül érzékeny családjogi ügyek, így fontos, hogy a korábbi gyakorlati tapasztalatokra épülő szabályozás fokozottan biztosítsa a gyermekek érdekének érvényesülését a különböző eljárásokban. Az előttünk fekvő törvényjavaslat kettős célt szolgál: egyrészt meghatározza a házassági és szülői felelősségi ügyekben a joghatóságról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint a gyermekek jogellenes külföldre viteléről szóló 2019/1111/EU rendelet hazai végrehajtásához szükséges rendelkezéseket; másrészt újraszabályozza a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, Hágában, 1980-ban kelt egyezmény magyarországi alkalmazását. A rendelet az eddigieknél egyszerűbb és hatékonyabb eljárásokat biztosít a más tagállambeli szülői felelősségi határozatok végrehajtására. Ennek egyik legfontosabb eleme, hogy a rendelet teljesen eltörli valamennyi szülői felelősségi határozat tekintetében a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárást, így gyorsabban és kisebb költséggel elérhető egy szülői felügyeleti határozat végrehajtása egy másik tagállamban. Ennek megfelelően, míg a hatályos EU-rendelet alapján az ügyek többségében az egyik EU-tagállamban hozott szülői felügyeleti határozat magyarországi végrehajtásához szükséges először a határozat végrehajthatóvá nyilvánítása, az új szabályozás értelmében az érintett személy már közvetlenül a végrehajtást kérheti a magyar bíróságtól egy másik tagállambeli határozat alapján. Ugyanez a könnyítés vonatkozik a magyar szülői felelősségi határozatok más tagállamokban történő végrehajtására is. A rendelet egyik kiemelten fontos célja a gyermekek meghallgatáshoz való jogának erősítése is. Ahogy a rendelet fogalmaz, az ítélőképessége birtokában lévő gyermek számára valódi és hatékony lehetőséget kell biztosítani a meghallgatásra, és a gyermek véleményét életkorának és érettségének megfelelően figyelembe kell venni. [[16.30]] Ennek megfelelően Magyarországon is gondoskodni kell arról, hogy a gyermekek részére az eljáró bíróságok, gyámhatóságok biztosítsák a meghallgatás lehetőségét. Tisztelt Képviselőtársaim! A rendelet a gyermekelviteli eljárással kapcsolatos szabályokat is több tekintetben módosította, így például a gyermekelviteli ügyekben eljáró bíróság lehetőségeit bővíti azáltal, hogy ideiglenes intézkedést hozhat például a gyermek és a hátramaradt szülő kapcsolattartásáról az eljárás idejére, és ezek némelyike határokon átnyúló joghatással is bír. A bíróság hozhat ideiglenes védelmi intézkedést arra, hogy a gyermeket megvédje a visszavitelével járó lehetséges fizikai vagy lelki károktól, például a másik felet kötelezi a gyermek és az őt gondozó szülő külföldi lakhatásának, megélhetésének biztosítására, ha ez a visszatérést követően másként nem megoldható. Ezen intézkedés pedig végrehajtható a másik tagállamban, amíg szülői felügyeleti perben másként nem döntenek. Tisztelt Ház! A javaslat másik fontos célkitűzése a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló egyezmény hazai végrehajtásával kapcsolatos szabályozás korszerűsítése. A gyermek jogellenes külföldre vitele olyan súlyos krízishelyzet az érintett gyermekek számára, amelyet gyorsított eljárásban mielőbb rendezni kell. Hazánk 1986-ban az elsők között csatlakozott az egyezményhez. A hazai eljárási szabályokat meghatározó rendelet mára azonban felülvizsgálatra szorul. Az újraszabályozás szükségességére az alapvető jogok biztosa is felhívta a figyelmet, valamint az Alkotmánybíróság is utalt a felülvizsgálat igényére egy jogellenes gyermekelviteli ügyben hozott határozatában. A javaslat célja ezért a korszerűsítés, a jogellenes gyermekelviteli és nemzetközi kapcsolattartási ügyekben kialakult jó gyakorlat kodifikálása, a különböző hatóságok feladatainak világos rögzítése és a jelenleg rendeleti szinten szabályozott bírósági nemperes eljárás törvényi szintre emelése. A javaslat a gyermekelviteli ügyekben a bírósági eljárások időtartamának csökkentése érdekében a jelenleginél rövidebb eljárási határidőket ír elő. A javaslatban mind a központi hatóságok, mind a bíróságok, mind a gyámhatóságok feladatai között hangsúlyosan megjelenik a jogvita békés úton való rendezésének előremozdítása, a mediáció elősegítése, miután a gyermek érdekét az szolgálhatja leginkább, ha a szülők maguk tudnak megállapodásra jutni, és hosszú távon rendezni gyermekük sorsát. Ugyancsak a gyermek érdekeinek fokozottabb biztosítását szolgálja, hogy a javaslat alapján a gyermekelviteli eljárás során a bíróság ideiglenes intézkedéssel biztosíthatja a kérelmező és a gyermek közötti kapcsolattartást az eljárás idejére. Tisztelt Országgyűlés! Számtalan dolgot lehetne még kiemelni a javaslattal kapcsolatban, amelyek az eddigieknél modernebb és részletesebb szabályozással hozzájárulnak a határokon átnyúlóan szétszakadt családokat érintő egyes jogviták hatékonyabb rendezéséhez és az érintett gyermek érdekeinek fokozottabb érvényre juttatásához. Tekintettel arra, hogy a gyermekek érdekeinek fokozott védelmét a Fidesz képviselőcsoportja kiemelt ügyként kezeli, és folyamatosan zajlik a vonatkozó jogszabályok felülvizsgálata, a Fidesz képviselőcsoportja támogatja a benyújtott törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Salacz László képviselő úr. Most megadom a szót Csányi Tamás képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Úgy gondolom, hogy ennek a törvénynek a vitája kapcsán több helyen fog egyezni a véleményünk, mintsem különbözni, ennek megfelelően egy kis, rövid bevezetéssel hadd indítsam a beszédemet! A belső piac megteremtésével és a schengeni övezet létrehozásával az Unió területén megvalósult a személyek szabad, korlátozás nélküli mozgása a tagállamok között, ezzel együtt pedig tömegessé váltak azok az ügyek, amelyek határokon átnyúló elemekkel rendelkeznek. Ez azonban számos biztonsági kockázatot is felvet, amelyeknek a megoldása elképzelhetetlen a belügyi és az igazságügyi szervek együttműködése nélkül. Ennek megfelelően a tagállamok intézményesítették az együttműködésüket bel- és igazságügyi téren is, sőt a tagállamok kiépítették a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térségét is, vagy legalábbis ki szeretnék építeni. A rendeletből az idézet a következő: az Unió számára elengedhetetlen az uniós igazságszolgáltatási térség zökkenőmentes és megfelelő, a tagállamok különböző jogrendszereit és hagyományait tiszteletben tartó működése; e tekintetben tovább kell erősíteni az egymás igazságszolgáltatási rendszerei iránti kölcsönös bizalmat. Az Unió célul tűzte ki maga elé egy szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megteremtését, fenntartását és fejlesztését, amelyben biztosított a személyek szabad mozgása és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés. E cél megvalósítása céljából meg kell erősíteni a jogi eljárások során a személyeket, különösen a gyermekeket megillető jogokat, az igazságszolgáltatási és közigazgatósági hatóságok közötti együttműködés, valamint a családjog területén hozott, határon átnyúló vonatkozású határozatok végrehajtásának megkönnyítése céljából. Fokozni kell a polgári ügyekben hozott határozatok kölcsönös elismerését, egyszerűsíteni kell az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést, valamint javítani kell a tagállami hatóságok közötti információcserét. Tehát lényegében ennek mentén kell beszélnünk erről a javaslatról. Az talán még nem hangzott el, hogy 2022. augusztus 1. napjától lesz alkalmazandó a hivatkozott 2019. évi tanácsi rendelet, így Magyarországon is meg kell felelnünk ennek a jogharmonizációs törekvésnek. A rendelet a gyermek legfőbb érdekének biztosítása céljából az eddigieknél egyszerűbb és hatékonyabb eljárásokat biztosít, olvashatjuk, ami elsősorban idő- és pénzmegtakarítást hoz az érdekelt polgárok számára, és nyilvánvalóan mondhatjuk és ebben egyetértünk mindannyian , hogy a gyermekekre vonatkozó ügyek kapcsán az időnek alapvető jelentősége van, ahogy ezt az indoklásból is olvashatjuk. Egy kiemelten fontos cél a gyermek meghallgatáshoz való jogának erősítése is, ezt mind az államtitkár úr expozéjából, mind pedig fideszes képviselőtársunk megszólalásából érzékelhettük, és itt egy nagyon fontos dologra kell felhívni a figyelmet, ez az ítélőképesség birtokában lévő gyermek fogalmát jelenti a számomra, hiszen neki kell valódi és hatékony lehetőséget biztosítani a meghallgatásra, és véleményét természetesen figyelembe kell venni. Itt rögtön ki is térnék a 17. §-ra, amely ezzel kapcsolatban némi pontosítással is él. Az indoklásból idézek: „minél szélesebb körben és garanciális jelleggel biztosítja az eljárás során a felek meghallgatását, valamint a gyermek véleményének figyelembe vételét”, ez az a javaslat, amely a kezünkben van; és annak a ténynek a megítélése, és itt lehet akár egy picit aggályos a történet, annak a ténynek a megítélése: „hogy egy gyermek rendelkezike ítélőképességgel, végső soron csakis a meghallgatásából, a meghallgatása után derülhet ki teljes bizonyossággal a bíróság számára”. És itt a javaslat mérlegelési lehetőséget biztosít a bíróság számára, részére, amely akár aggályos is lehet bizonyos esetekben, nem feltételezve természetesen a rosszindulatot. A rendelet a gyermekek jogellenes külföldre vitelével kapcsolatos szabályokat is több tekintetben módosítja, így például a gyermekelviteli ügyekben eljáró bíróság lehetőségeit bővíti azáltal, hogy ideiglenes intézkedéseket hozhatnak a bíróságok. Itt a kapcsolattartásról az eljárás idejére esettről beszélhetünk például, ami fontos lehet az érintettek számára, ezt mindenképpen üdvözölni kell. A javaslat ezen túlmenően lehetővé teszi az egyezmény alapján a jogellenesen Magyarországra hozott gyermek visszavitelét elrendelő magyar bírósági határozatok végrehajtásának megszüntetését is. A gyermek legfőbb érdekének érvényesülését helyezi előtérbe, de úgy olvashatjuk, hogy kivételes jelleggel kerülhet sor minderre. Amit nagyon fontosnak tartok, és amit folyamatosan tapasztalunk ennek a szövegnek az olvasása kapcsán, hogy a gyermek érdekeit helyezi mindig elsősorban a legfontosabb célként megvalósítandónak, és ezt szerintem mindenkinek tudnia kell támogatni, így szerintem mi is meg fogjuk tudni ezt tenni. Arról is esett szó az expozéban, hogy kilencféle tanúsítvány állítható ki, amelyeket tartalmaz a melléklet, ezzel nem foglalkoznék bővebben. A javaslat másik fontos célkitűzése a rendelettől függetlenül is az egyezmény hazai végrehajtásával kapcsolatos szabályozás korszerűsítése. Elhangzott már, hogy ’80-as évekbeli szabályozásról van szó, amelyet ráncfelvarráson kellett átejteni. A gyermek érdekében olyan hatékony eljárást kell biztosítani, amely a külföldre vitele miatt fennálló jogellenes helyzet megszüntetésével a családjogi helyzet mielőbbi rendezését segíti elő, és az érintett gyermekek érdekei a lehető legkevésbé sérüljenek olvashatjuk. Ez teljesen rendben van. Itt egy pontosító kérdésem lenne az államtitkár úrhoz, méghozzá a következőkben, ami úgy szól, hogy az elmúlt évtizedben a nemzetközi családjogi konfliktusok száma is ugrásszerűen megemelkedett, talán az államtitkár úr is utalt egy mondattal erre az expozéjában. [[16.40]] Engem érdekelne, hogy esetleg vane erről egy szám szerinti adatunk. Megmondom, hogy miért lehet izgalmas ez a kérdés. A 10. §-ban ugyanis szintén az expozéban hallhattuk az van, hogy vala-mennyi jogellenesen Magyarországra hozott gyermek vonatkozásában a visszavitel iránti eljárás lefolytatására a Pesti Központi Kerületi Bíróság rendelkezik kizárólagos illetékességgel. Ha nagyon nagyszámú ügyről van szó én nem tudom, e tekintetben várok majd pontosítást , akkor a kérdésem az lenne, hogy vajon itt vane kellő kapacitás ezen ügyek megoldására és kezelésére, pláne annak fényében, hogy a kérelem benyújtásától számított hat héten belül határozatot kell hozni, és ugyanilyen határidő vonatkozik a felsőfokú bíróságokra is. Tehát gyorsított ügymenetben és soron kívül kezelik ezeket az ügyeket. S vélelmezem én jogban nem jártas emberként, hogy amennyiben ezek nagy számban vannak, akkor esetleg a többi ügy kárára mehet a bírósági gyakorlatban. Kérem államtitkár urat, hogy majd térjen ki erre a zárszóban vagy akár a vita közben is. Köszönöm szépen előre is. Továbbhaladván a javaslat elemzésével, volt arról szó, hogy szenzitív családjogi ügyekről van ebben a törvényben szó, és ezáltal a bírósági eljárások időtartamának csökkentése egy nagyon fontos szempont ezt több helyütt is láthatjuk , ezért rövidebb határidőket ír elő. Két helyen is találkozhatunk ezzel. Itt megint fogok egy pontosítást kérni. A 20. §-sal kapcsolatban azt látom, hogy a jogellenes gyermekelviteli ügyekben kiemelkedő jelentősége van a gyors ügyintézésnek. Itt azt olvashatjuk, hogy az eljárás gyorsítását szolgálja, hogy az általános szabály szerinti 15 napos fellebbezési határidőt 8 napra csökkenti, és az ellenérdekű észrevételek benyújtására nyitva álló határidő 15 napról 5 napra lett lecsökkentve. Ez nagyon jó, helyes, pörögjenek ezek az ügyek, hiszen a gyermek érdekét ez szolgálja. Ugyanakkor a 8. §-ban már nem ennyire egyértelmű a megfogalmazás, és itt várnék egy pontosítást, ha egyáltalán van értelme ennek. Úgy szól a 8. §-ban az indoklás, hogy az egyezmény 7. cikk c) pontjára figyelemmel az érintett gyermek érdekében törekedni kell az ügy bírósági eljáráson kívüli békés rendezésére ez természetesen rendben van , ennek keretében a magyar gyermekelviteli központi hatóság mielőbb felveszi a kapcsolatot a kérelmezettel, és rövid úton vagy akár személyes megbeszélés keretében tájékoztatja a hozzá beérkezett kérelemről. Itt két kifejezéssel van nekem problémám, a „mielőbb” és a „rövid úton” kifejezésekkel. Amennyiben az előző paragrafusban egyértelműsíteni lehetett a napok számát, talán itt is lehetne egyértelműen elmondani, hogy hány napot jelent a „mielőbb”, és mit jelent, hány napot jelent a „rövid úton”. Lehet, hogy ez pusztán csak kekeckedésnek tűnik, de ha az egyikben pontosak vagyunk, akkor talán itt is célszerű lenne pontos megfogalmazásokat használni. A javaslatban benne van az is, és államtitkár úr is említette expozéjának a végén, hogy az Igazságügyi Minisztérium gyermekelviteli központi hatóságként funkcionál, míg az EMMI gyermekvédelmi központi hatóságként szerepel ezekben az ügyben. Sajnos azt kell mondanom, hogy a tapasztalat, a gyámügyi kérdésekben hozzám is érkező észrevételek az EMMI hozzáállásával kapcsolatosan mindenképpen aggályosak, hiszen elég lassan őrölnek a malmok arra felé, a gyorsaság mint elvárás nem biztos, hogy megvalósul. Célszerű lenne átgondolni, hogy ezt hogyan lehetne kikerülni, vajon nem megfelelő a kapacitás arrafelé, vagy egyszerűen csak nem tudnak foglalkozni érdemben megfelelő gyorsasággal az ilyen jellegű ügyekkel. Nagyon sokáig lehetne még ragoznunk az előttünk fekvő javaslatot, hiszen igen bőséges mind az indoklás, mind pedig az előttünk álló paragrafusok száma, azonban engedje meg államtitkár úr, hogy én a végén sokkal inkább az előzményre koncentráljak, hiszen ez az egész helyzet akkor jön létre, amikor a szülők úgy döntenek, hogy elválnak és külön utakra terelik az életüket, és a gyermek elhelyezése bizony problémába ütközik. Én azt gondolom, hogy a válás után nagyon nehéz helyzetbe kerülnek azok a szülők, akik egyedül maradnak a gyermekeikkel, egyedül kell őket nevelniük. A magyar bírósági gyakorlat is katasztrofálisnak mondható, a gyermektartásdíj nagyon sok esetben behajthatatlan. Azt gondolom, hogy a kormánynak ezekkel érdemes lenne foglalkoznia az elkövetkezendő időszakban, s nem csak azzal a témával, amelyik most éppen előttünk fekszik, hiszen Magyarországon, a határainkon belül is nagyon sok esetben megvalósulnak hasonló esetek, bár mintha futólag érintette volna ezt államtitkár úr is. Azt ajánljuk, hogy ezzel foglalkozzanak sokkal-sokkal intenzívebben, hiszen az egyszülős családok élethelyzete nagyon nehéz a mai időszakban, hiszen a 12 200 forintos családi pótlék helyett ők 13 700 forintos családi pótlékban részesülhetnek, amely 1500 forintos különbség nem gondolom, hogy olyan nagy segítség lenne az egyedül maradt szülő számára. A néppárti Jobbik több módosító javaslattal is élt volna ezzel kapcsolatosan, illetve több javaslatot tettünk le az asztalra. Ezeket most nem sorolnám fel, mert nyilván nem ez a témánk. Csak jelezném azt, hogy foglalkozunk ezzel az üggyel, és várjuk azt, hogy a kormányzat is megfelelő lépéseket tegyen. Arra kérném innen is államtitkár urat mint a kormány képviselőjét, hogy teremtsenek végre olyan körülményeket Magyarországon, hogy a családok egyben tudjanak maradni, például ne kelljen külföldi munkát vállalnia a családból az egyiknek, és ezáltal a családok szétrobbantásához vagy szétmenéséhez járuljon hozzá a magyarországi helyzet. A szülőföldön tudjon minden honfitársunk boldogulni, szerintem ez alapvető elvárás lehet egy kormányzat részéről, és önöknek ennek az elvárásnak mindenképpen meg is kell felelniük. S ha már úgy alakult, hogy egy pár úgy döntött, hogy nem képes tovább együtt élni, nem együtt tervezik a jövőt élni, akkor viszont sokkal nagyobb mértékben támogassák az egyszülős családokat, mert hát az egyszülős család is család. Köszönöm szépen a figyelmet, és várom a válaszokat.
Köszönöm szépen, Csányi Tamás képviselő úr. Most megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Államtitkár Úr! Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja a határokon átnyúló szülői felelősségi ügyek átfogó újraszabályozása olyan módon, hogy a korábbi gyakorlati tapasztalatok alapján fokozottan biztosítsa a gyermekek érdekeinek érvényesülését a különböző eljárásokon. Nagyon fontos témáról van szó, a gyermekeink határokon átnyúló jogbiztonságát tovább erősítő intézkedéseket is tartalmaz a törvényjavaslat. Ahogy képviselőtársam fogalmazott, ebben a vitában talán több az egyetértési pont, mint a köztünk lévő vita. A Fidesz-KDNP-kormány 2010 óta életpárti, gyermekvállalást támogató és családbarát politikát folytat. Az idei 2021-es költségvetésben Magyarország a GDP 5,2 százalékát fordítja családtámogatásra, mellyel hazánk elsővé vált Európában ebben a tekintetben. Míg 2010-ben csupán 960 milliárd forintot jelentett a családtámogatás, addig idén már 2600 milliárd forintot. A magyar kormány 2010 óta a gyermeket nevelő családok megerősítéséért dolgozik, hogy Magyarországon jobb legyen gyermeket vállalni és jobb legyen gyermeknek lenni. Ehhez a célhoz hozzájárul a családi adókedvezmény, az ingyenes tankönyvek, az ingyenes és kedvezményes gyermekétkeztetés, a babaváró támogatás, a családvédelmi akcióterv, az otthonteremtési program, a bölcsődeépítések és az Erzsébet-táborok is a teljesség igénye nélkül. A mi fölfogásunk szerint a megszületett gyermekeknek joguk van a biztonsághoz, a szellemi, lelki, anyagi, fizikális biztonsághoz, a nyugodt, stabil, szerető családi környezethez az egészséges testi-lelki fejlődésük érdekében. Elkötelezettek vagyunk a gyermekvédelem, a gyermekek jogai iránt. Az ENSZ Közgyűlése 1989. november 20-án fogadta el a gyermekek jogairól szóló egyezményt, melyhez Magyarország 1990. március 19-én az elsők között csatlakozott, és amit az első szabadon választott magyar Országgyűlés 1991-ben ki is hirdetett. Ez az egyezmény fontos alappillére a magyar gyermekvédelemnek, és ez az ENSZ-dokumentum tekinthető az egyik legszélesebb körben elfogadott és támogatott nemzetközi egyezménynek azóta is. Az egyezmény a gyermekeket is a felnőttekkel azonos jogokkal rendelkező jogalanynak tekinti, akiket az alapvető jogok mellett speciális, illetve többletjogok is megilletnek. Fontos kiemelni, hogy ez az ENSZ-dokumentum a családot tartja szükséges és természetes közegnek a gyermek harmonikus kibontakozásához és jólétéhez. Ebből is látszik, hogy a család szerepe, funkciója, definíciója akkoriban, harminc évvel ezelőtt még természetes, normális dolognak számított, és nem került megkérdőjelezésre napi szinten. [[16.50]] A család kiemelt szerepét, a családot mint természetes, normális, harmonikus közösséget mi, kereszténydemokraták pontosan így gondoljuk, többek között ezért is üdvözöltük és vettünk részt aktívan a tavalyi évben és a korábbi években gyermekvédelmi tárgyú és az örökbefogadásuk elősegítését szolgáló törvénymódosítási munkában, illetve a nevelőszülői hálózat megerősítésében, hiszen egy fontos intézményről beszélünk, ami, azt gondolom, hogy Magyarországon példaértékűen működik. Azokról a gyermekekről, akik valamilyen körülmény következtében nem élhetnek vér szerinti szüleikkel, meg vannak fosztva a családi környezettől, a magyar állam gondoskodik. Jelenleg a magyar gyermekvédelmi rendszerben 23 ezer gyermek van, és örömhír, hogy a 23 ezer gyermek közül 70 százalék él nevelőszülőknél és 30 százalék egyébként intézményben. Folyamatosan szeretnénk növelni ezt az arányt. Már az elmúlt években is számos eredményt értünk el a tekintetben, hogy egyre több és több gyermek élhet családi környezetben, nevelőszülőknél. Ezért is volt fontos lépés a nevelőszülőség munkaviszonyként történő elismerése és az a nevelőszülői hálózatot erősítő kampány, illetve képzéssorozat, amely az elmúlt években meg tudott valósulni, így most a 23 ezer gyermek 70 százaléka már nevelőszülőknél, családi környezetben élhet. Magyarországon évente átlagosan ezer örökbefogadás történik. Az Országgyűlés által elfogadott törvénymódosítás célul tűzte ki, hogy az örökbefogadások száma tovább tudjon növekedni, ezért a korábbi hosszú, túlzottan bürokratikus örökbefogadási szabályokat módosította, a gyermekek érdekeit és a biztonságot maximálisan előtérbe helyezve. Ugyanis véleményünk szerint, mi hiszünk abban, hogy minden egyes gyermeknek családban van a legjobb helye. A gyermekvédelmi törvényalkotási munkában most egy újabb állomáshoz érkeztünk, amikor egy európai tanácsi rendeletet tervezünk átültetni a hazai jogrendbe, valamint egy nemzetközi egyezmény újraszabályozásának hazai alkalmazását végezzük el. A házassági és szülői felelősségi ügyekben a joghatóságról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint a gyermekek jogellenes külföldre viteléről szóló EU 1111/2019-es tanácsi rendelet az eddigieknél egyszerűbb és hatékonyabb eljárásokat biztosít a más tagállambéli szülői felelősségi határozatok végrehajtására. A rendelet egyik fontos célja a gyermek meghallgatáshoz való jogának erősítése. Ennek megfelelően a javaslat átfogó jelleggel nemcsak határokon átnyúló, hanem belföldi ügyekben is valamennyi szülői felügyeletet és kapcsolattartást érintő eljárásban biztosítja az ítélőképessége birtokában lévő gyermekek véleménynyilvánításának lehetőségét, előírva ezzel kapcsolatban, hogy a bíróságnak, illetve a gyámhatóságnak közvetlenül kell értesítenie a gyermeket, hogy kérheti meghallgatását. A törvényjavaslat szintén tartalmazza a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, Hágában, az 1980. év október 25. napján kelt egyezmény hazai végrehajtásával kapcsolatos szabályozás korszerűsítését is. Magyarország 1986-ban szintén az elsők között csatlakozott az egyezményhez, ugyanakkor a hazai eljárási szabályok az alapvető jogok biztosa és az Alkotmánybíróság szerint is felülvizsgálatra szorulnak. Ennek megfelelően a mostani javaslat célja ezért a korszerűsítés, a jogellenes gyermekelviteli és nemzetközi kapcsolattartási ügyekben kialakult jó gyakorlat kodifikálása, a különböző hatóságok feladatainak világos rögzítése és a jelenleg igazságügyi minisztériumi rendeleti szinten szabályozott bírósági nemperes eljárás törvényi szintre emelése. A mostani javaslat tehát az eddiginél részletesebb, modernebb, átfogóbb szabályozásával hozzájárul a határokon átnyúlóan szétszakadt családokat érintő egyes jogviták hatékonyabb rendezéséhez és az érintett gyermekek legfőbb érdekeinek fokozottabb érvényre jutásához. Ilyen törvényjavaslatnál nem is lehetne más felelősségünk, mint hogy mindig a gyermekek érdekeit nézzük, ezért a KDNP-frakció támogatni fogja a javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Nacsa Lőrinc képviselő úr. Most megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársak! A javaslat központi megoldandó kérdésköre egy rendkívül fontos problémakörrel foglalkozik, ez a gyermekekkel kapcsolatos vitás jogviszonyok rendezése, elsősorban a gyermekek jogellenes külföldre vitelének megakadályozása. A jogellenes külföldre vitel azt jelenti, hogy az egyik szülő a gyermeket önhatalmúlag, a másik szülő beleegyezése nélkül és felügyeleti jogait sértve kiviszi az országból vagy egy másik országban visszatartja. A javaslat több szempontból is aktuális, és egy hosszan tartó problémával kapcsolatban jelent fontos jogi lépéseket. 2017-ben az alapvető jogok biztosa átfogó vizsgálatot folytatott arról, hogy a gyermekek jogellenes elvitelével kapcsolatos eseteket hogyan kezelik Magyarországon. A vizsgálat lesújtó eredményeket hozott: 2010 januárja és 2015 decembere között a beérkező esetek száma megduplázódott, 12-ről 28-ra, a kimenő esetek száma pedig majdnem megháromszorozódott, 44-ről 111-re. A jelentésben az alapvető jogok biztosa azt is megállapította, hogy sem a magyar jogszabályok, sem a hatósági gyakorlat nem biztosítja megfelelően annak a megakadályozását, hogy a gyermekeket jogellenesen külföldre vigyék. A jelentésben az alapvető jogok biztosa számos más hiányosságra is felhívta a figyelmet. Rámutatott, hogy a megkeresett kormányhivataloknak nem állnak rendelkezésükre jogellenes elviteli ügyekkel kapcsolatos adatok. Nincs minisztériumi statisztika arról, hogy a jogellenes gyermekelviteli esetek milyen gyakoriságúak vagy mik a gyermekvédelmi előzmények. Megjegyezte a biztos, hogy mivel a Btk. nem nevesíti bűncselekményként a jogellenes gyermekelvitelt, így azokról bűnügyi adatok sem állnak rendelkezésre. Felhívta a figyelmet arra is, hogy a jogellenes elvitel esetében követett eljárás szabályozása olyan problémákat és ellentmondásokat vet fel, amelyeket a jogalkalmazó szervek gyakorlatuk során nem képesek értelmezésükkel megoldani. Az előző ponthoz kapcsolódva megállapítható, hogy a területen uralkodó végrehajtási szabályok hiányosságai tekintetében a kialakult jogi helyzet a jogállamiság elvével és a jogbiztonság követelményével összefüggő visszásságokat okoz, továbbá felveti annak a veszélyét, hogy a gyakorlatban sérülhet a gyermek legjobb érdekének megfelelő elbánás elve. Itt nevesítette a biztos azzal kapcsolatos egyetértését is, hogy a hágai gyermekelviteli egyezménnyel kapcsolatos hazai joganyag egyébként felülvizsgálható. Ezt a javaslat részben el is végzi. Hasonló problémákat és aggályokat vetett fel a biztos szerint az is, hogy az érintett szakemberek nagyobb része számára csak ritkán és szűkebb körben áll rendelkezésre a jogellenes gyermekelvitel megelőzésére vonatkozó szakirányú továbbképzés, miközben az ügyszám folyamatosan növekszik. Az ügyben javaslatot tett a biztos arra is, hogy fontos volna, hogy a jogellenes elviteli ügyeket potenciálisan eredményező helyzetekről, azok megelőzéséről egységes szakmai protokoll és aktualizált megelőzési kézikönyv készülne. A problémakörre utalva a biztos jelentésével foglalkozott az Alkotmánybíróság is. A testület egyrészt felhívta a figyelmet arra, hogy az Alaptörvény 28. cikk (1) bekezdésében foglalt tisztességes eljárás követelményéből a bíróságoknak az a kötelezettsége fakad, hogy a gyermek érdekeit a lehető legszélesebb körben tárják fel, és ehhez a gyermek jogellenes elviteli ügyében folytatott eljárásban az összes lehetséges, a felek által felajánlott bizonyítási eszközt igénybe vegyék, annak érdekében, hogy a kiskorú gyermek kiemelten védett érdekeit nyilvánvalóan és egyértelműen megállapíthatóvá tegye a bíróság számára; másrészt viszont arra is, hogy az alapvető jogok biztosa az AJB-1299/2018. számú ügyben készült jelentésében a gyermek jogellenes elvitelével kapcsolatos eljárásokkal összefüggésben számos helyen visszásságot állapított meg, és felhívta az illetékes minisztereket a jogszabályi környezet megváltoztatásának kezdeményezésére. A fentiek alapján látható, hogy egy rendkívül komplex problémáról van szó. Fontos megjegyezni, hogy ez a probléma a gyermekvédelem számos területén jelentkezik. Számos beadvány született az MSZP részéről gyermekprostitúció és emberkereskedelem témában az illetékes minisztériumok irányában. Ennek oka az volt, hogy a gyermekek érdekeit védő háló gyengülése miatt drasztikusan megugrott a gyermekprostitúcióval kapcsolatos esetek száma, uniós szinten első helyre téve minket ebben az elszomorító kategóriában. Igaz, a területen 2020-ban voltak jogalkotási próbálkozások, de ez továbbra is válaszra váró kérdés maradt, hogy miért nem tett ezen a területen többet lényegében mondhatjuk, hogy semmit a kormány, és miért nem lépett érdemit 2015 és ’20 között. A gyermekek jogellenes külföldre vitele ennek a problémakörnek a másik oldala, hiszen mindegyik esetkör visszavezethető arra, hogy a gyermekek jogai, különösen azok védelme nincs ma Magyarországon megfelelő módon biztosítva. A javaslat ezt kívánja részben orvosolni azzal, hogy a vonatkozó ügyekben gyorsabb eljárást tesz lehetővé, a bíróságok számára hatékonyabb jogalkalmazási eszközöket kíván, míg a gyermekek meghallgatását szélesebb körben teszi lehetővé, elősegítve, hogy az igényeiknek megfelelő döntés születhessen. [[17.00]] Ez utóbbi esetkörben egy körülményre fontos utalni, ez pedig a családbarát igazságszolgáltatás intézménye. A családjogi ügyek általában megterhelést jelentenek egy egész család számára, amennyiben az ügyben a gyermekelhelyezésről is döntenek, ez pedig kifejezetten káros a gyermek számára. Különösen igaz ez akkor, amikor ezek a jogviták összekapcsolódnak például egy válás vagyoni kérdéseinek rendezésével is. A magyar bíróságok kialakítása is eleve egy ellenséges, egymással szembenálló feleket bemutató teret mutat. Egy ilyen környezet alapvetően nem alkalmas egy gyermek bíróság általi meghallgatására. Fontos volna tehát a jelen javaslathoz kapcsolódva , hogy amennyiben növelni kívánják a gyermek meghallgatásának lehetőségeit, akkor növeljék az olyan helyiségek és szakemberek számát is, akik a gyermek meghallgatására alkalmasak, úgy alkalmasak, hogy a gyermeknek lehetőleg ne okozzon traumát az, hogy a bíróság őt egyébként meghallgatja. Ennek keretében maga a javaslat is rámutat, hogy fontos, hogy ilyen ügyekben megfelelő szaktudással és gyakorlattal rendelkező bírók járjanak el, azonban visszautalva az alapvető jogok biztosának megállapításaira, az ezen ügyekhez kapcsolódó képzések meglehetősen hiányosak ma Magyarországon. Összességében pedig kérdéses, hogy a jelen javaslat és a kormány jövőbeni jogalkotási terve mennyire fogja orvosolni azokat a hiányosságokat, amelyeket az alapvető jogok biztosa a jelentésében megfogalmazott, és amely aggályokat az Alkotmánybíróság is osztott. Ezen a területen ugyan vannak a javaslatban kielégítő elemek, például a külföldi lakóhely-kijelöléssel kapcsolatos eljárási és hatásköri szabályok pontosítása. Végezetül fontos felhívni a figyelmet egy, a napokban felmerült problémára. A szociális területen dolgozók szakszervezete hívta fel a figyelmet arra, hogy a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság által fenntartott szociális gyermekvédelmi intézményekben dolgozók esetén is lefolytathatóvá vált 2021. január 1-jétől a megbízhatósági vizsgálat. A szakszervezet arra is felhívja a figyelmet, hogy információik szerint a vizsgálat lefolytatásához szükséges hozzájáruló nyilatkozatok megtagadásának esetére a dolgozók jogviszonyának azonnali hatállyal való megszüntetését lebegtették be a munkáltatók. Ez nyilvánvalóan elfogadhatatlan. Senkit nem lehet arra kötelezni, hogy egy olyan eljárásnak vesse magát alá, amely keretében egyébként titkos adatgyűjtést is folytathatnak. Ez a konkrét intézkedés pedig a gyermekvédelmi hálózatot tovább gyengíti, amely következtében a jelen javaslat célkitűzései nem fognak megvalósulni. Azért szerettem volna ezt az utolsó dolgot elmondani, hogy gondolja végig, államtitkár úr, hogy szükségese azt elérni a kormányzatnak, hogy az amúgy is a szociális hálót, az ezer sebből vérző szociális hálót még tovább gyengítik, és mondjuk, tömegével hagyják el a pályát a szakemberek. Én azt gondolom, már most nem engedhetjük meg magunknak, hogy még több embert veszítsünk el ebből a szakmából. Ettől függetlenül a javaslatot támogatni fogjuk, mert vannak előremutató kezdeményezések, de attól függetlenül azért mondtam el a kritikákat, mert sokkal többet kellett volna a kormányzatnak ezekben az ügyekben az elmúlt időszakban lépni. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Most kétperces felszólalások következnek, amennyiben látok jelentkezőt a képernyőn. [[Nincs jelentkező.]] Nem látok. Ezért, tisztelt Országgyűlés, az általános vitát lezárom, és megadom a szót az előterjesztőnek, Völner Pál államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Csak néhány kérdés is elhangzott, tehát körülbelül 40-50 olyan ügy van, amely a PKKB-n fut, ez a korábbiakhoz képest természetesen megugrás, de megbirkózik vele a szervezet. Volt ez a határidő-történet, hogy nagyon nehéz pontosabban megfogalmazni, mert ilyenkor tulajdonképpen koordinatív, segítő szerepet lát el a hatóság, és máshonnan kell beszerezni az adatokat, lehet, hogy kiegészítésekre van szükség. Tehát hiába fogalmaznánk meg konkrétan egy határidőt, de mi van akkor, ha nem tartják be, vagy nem járnak el kellő gondossággal, vagy pedig túllépik a határidőt, tehát nehéz volt pontosabban megfogalmazni, és ez a kérelmezettel kapcsolatos, tehát a fellelhetőséggel is egyéb problémák is adódhatnak, tehát nem találtunk jobb megoldást erre. Ami Bangóné Borbély Ildikó utolsó felvetéséti illeti, természetesen nem tárgya ennek az előterjesztésnek. Ezek általában ilyen sajtóból eredő történetek, és nagyon remélem, hogy ezzel nem fogunk itt találkozni a jövőben. [[Bangóné Borbély Ildikó: Mi is azt reméljük.]] Köszönöm szépen, elnök úr, a lehetőséget. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, Völner Pál államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására a mai napon 16 óráig volt lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a közélet befolyásolására alkalmas tevékenységet végző civil szervezetek átláthatóságáról és az ezzel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/15991. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Varga Judit igazságügyi miniszter asszonynak, a napirendi pont előterjesztőjének, aki a pulpitusról mondja el előterjesztői gondolatait. Öné a szó, miniszter asszony.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! „Egyes civil szervezetek az általuk követett célokra és a rendelkezésükre álló eszközökre tekintettel jelentős befolyást gyakorolhatnak a közéletre és a nyilvános vitára. Az ilyen szervezeteknek nyújtott pénzügyi támogatások átláthatóságának növelését olyan célnak kell tekinteni, mint amely szintén közérdeken alapuló nyomós indoknak minősülhet.” Ezek a szavak állnak az Európai Unió Bíróságának a C-78/18. számú, Bizottság kontra Magyarország ügyben hozott ítéletében. A közélet befolyásolására alkalmas tevékenységet végző civil szervezetek átláthatóságáról és az ezzel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló, 2020. június 18-án kihirdetett ítéletet hajtja végre az előttünk álló törvényjavaslat. Ebben az ítéletben a testület állást foglalt a külföldről támogatott szervezetek átláthatóságáról szóló 2017. évi LVI. törvényről, vagyis az átláthatósági törvényről. Ebben a Bíróság amellett, hogy kifogást emelt a jogszabály egyes rendelkezései kapcsán megerősítette, hogy a politikai életre és a demokratikus diskurzusra jelentős befolyást gyakorolni képes szervezetek finanszírozásának átláthatósága mindannyiunk érdeke, vagyis közérdek. A vita tehát nem a kitűzött cél, hanem a cél eléréséhez szükséges eszközök megválasztása körül folyt. Brüsszel és Magyarország álláspontja e tekintetben közös, és ezt a Bíróság döntése is kimondta, a lehető legnagyobb átláthatóság biztosítását. Ebben nincs és nem is lehet közöttünk vita. Mindezekre figyelemmel, és tudomásul véve a Bíróság döntését, a kormány az átláthatósági törvény hatályon kívül helyezésével egy időben új, az európai uniós joggal konform szabályozás megalkotására tesz javaslatot, amely az eszköz módosításával megnyugtató módon rendezi a konfliktust, és éri el a közösen megerősített célt, az átláthatóságot. Az önök előtt fekvő rövid, mindösszesen kilenc paragrafusból álló javaslat semmivel sem ró nagyobb terhet a civil szervezetekre az eddigieknél, és nem kér többet, mint ami korábban is elvárás volt, azaz, hogy működjenek transzparensen. Tisztelt Hölgyem és Uraim! Az önök előtt fekvő törvény, az Alaptörvény VIII. cikk (2) bekezdése értelmében Magyarországon mindenkinek joga van szervezeteket létrehozni, és joga van szervezetekhez csatlakozni. Az egyesülési jog alapján létrejött szervezetekre a magyar jog hagyományosan a társadalmi önszerveződés megnyilvánulásaként tekint. A magyar állam támogatja és elismeri a több mint 60 ezer nem kormányzati szervezet jelentős hozzájárulását közös értékeink és céljaink előmozdításához. [[17.10]] Az egyesülési jog elsősorban az egyesülés célja megválasztásának szabadságát és az e célra rendelt szervezet alapításának szabadságát, továbbá az ehhez való csatlakozás és a kilépés önkéntességét jelenti. Az egyesülés szabadsága azonban nem jelenti azt, hogy bármely tevékenység folytatására ellenőrizetlenül létre lehet hozni egyesületet, éppen e kiemelt társadalmi szerepük miatt alapvető közérdek fűződik ahhoz, hogy egyértelmű legyen, ezek a szervezetek milyen érdekeket képviselnek. 2017-ben az átláthatósági törvény elfogadásakor az a célkitűzés vezérelte a jogalkotót, hogy egyrészről biztosítsa a külföldi támogatások átláthatóságát, másrészről pedig az, hogy érvényt szerezzen a közösségi érdekeknek és a társadalmi elvárásoknak. Ezt a legitim célt maga az Európai Unió Bírósága is elismerte. Ahogyan korábban is, a magyar kormány a jelen esetben is maradéktalanul eleget tett a Bíróság ítéletében foglaltaknak, és meghozta a végrehajtáshoz szükséges megfelelő intézkedéseket. Ennek érdekében és a Bí-róság ítéletében megerősített megállapításaira is figyelemmel készítette elő és nyújtotta be ezt a törvényjavaslatot, amely a civil szervezetek átlátható működésének a megerősítését célozza. Tisztelt Ház! Az átláthatóság egy legitim, demokratikus elvárás, egy olyan európai érték, amely valamennyiünk számára kiemelt fontossággal bír. A nem kormányzati szervezetek finanszírozásának átláthatóságát mint célt az Unió Bíróságán kívül több nemzetközi fórum is megerősítette. Az Európa Tanács parlamenti közgyűlésének 2010-es határozata szerint, idézem: „Az embereknek demokratikus joguk van megismerni azokat a szereplőket, akik befolyással rendelkeznek a kormányzati döntéshozatalra. Minden olyan hatást, amelyet nem teljes átláthatósággal gyakorolnak, gyanúsnak és a demokráciának károsnak kell tekinteni.” mondja az Európa Tanács parlamenti közgyűlésének határozata. Az átláthatósági törvényről adott véleményében a Velencei Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy jogszerű, ha az államok közérdekből figyelemmel kísérik, hogy kik a civil társadalmi szervezetek fő támogatói. A finanszírozással kapcsolatos kérdésekben nyilvánosságra vagy átláthatóságra lehet szükség a bizottság szerint, hiszen, idézem: „Az ilyen intézkedések a nemzetbiztonság, a közbiztonság vagy a közrend érdekeinek minősülhetnek. Mindezeken túl az egyesületek által kapott forrásokra jogszerűen vonatkoznak beszámolási és átláthatósági követelmények. Ezeknek a követelményeknek arányosaknak kell lenniük az egyesület nagyságával és tevékenységének terjedelmével, figyelembe véve eszközeinek és bevételeinek az értékét.” Ezen alkotmányos és nemzetközi elvárások alapján a javaslat célja tehát a hatályon kívül helyezéssel egy időben egy, az európai uniós joggal konform új szabályozás megalkotása. A kormány célkitűzése egy olyan objektív kritérium kialakítása volt, ami az eltérő bánásmódnak még a kockázatát is kizárja, ezért a javaslat egy vélelmet állít fel amellett, hogy a szervezeteknek egy meghatározott mérték feletti mérlegfőösszeggel rendelkező köre az, amely képes a közéletre és a nyilvános vitára jelentős befolyást gyakorolni. A kormány a javasolt szabályozás kialakításakor megvizsgálta más uniós tagállamok szabályozásait, különösen a német és az osztrák szabályozást. Ez utóbbi szintén meghatározott bevétel felett ír elő fokozott átláthatósági követelményeket. Ennélfogva a javaslat előírja, hogy mindazon egyesületről és alapítványról, amelynek tárgyévi mérlegfőösszege eléri a 20 millió forintot, az Állami Számvevőszék évente összefoglaló jelentést tesz közzé. Az Állami Számvevőszéknek biztosított hatáskör a szakmaiságot és a függetlenséget biztosítja. A Számvevőszék ugyanis az ellenőrzési tevékenysége során minden más szervezettől független, kizárólag az Országgyűlésnek van alárendelve. A Számvevőszékkel szemben támasztott szigorú jogszabályi követelmények, úgymint a részletes tervezés, az ellenőrzési szabályok maradéktalan betartása, a szakmai módszerek és az etikai normáknak megfelelő eljárás, kellő garanciát jelentenek az ellenőrzés alá vont fél számára. Emellett ez az az alkotmányos szerv, amelynél a szóban forgó ellenőrzések lefolytatásához szükséges infrastruktúra, kapacitás és szaktudás rendelkezésre áll. A függetlenség további garanciája, hogy a Számvevőszék maga határozza meg ellenőrzési szabályait. A közélet befolyásolására alkalmas tevékenységet végző civil szervezetek esetében a számvevőszéki ellenőrzés a hatályos szabályok szerint kizárólag törvényességi vizsgálatot jelent. A javaslat alapján tehát a Számvevőszék az érintett szervezetek gazdálkodásának a jogszerűségét fogja évente egy összefoglaló jelentésben közzétenni. Tisztelt Országgyűlés! Mindezek mellett a javaslat a civil szervezetek adminisztratív terheinek csökkentését is szolgálja, mivel megfelelve a kor elvárásainak, kibővíti a számviteli beszámoló benyújtására elektronikus úton kötelezettek körét. Ugyanis az az egyesület vagy alapítvány, amelynek a mérlegfőösszege eléri az 5 millió forintot, a törvényjavaslat alapján a jövőben kizárólag elektronikusan bocsáthatja a bíróság rendelkezésére a beszámolóját. Azaz, aki eddig is elektronikus úton volt köteles benyújtani a beszámolót, annak ezután is így kell eljárnia, nincs változás. Az a szervezet viszont, amelyik nem esik az új szabályozás hatálya alá, a jövőben is megválaszthatja, hogy elektronikus vagy postai úton tesze eleget beszámolási kötelezettségének. Ennek a jó gyakorlatnak a kiterjesztése csökkenti a bürokráciát, figyelemmel van a digitalizáció követelményeire, környezettudatosságra sarkall, és nem utolsósorban elősegíti a hiánytalan nyomtatványok benyújtását. A beszámolók, függetlenül benyújtásuk módjától, eddig is bárki számára hozzáférhetők volna a bí-róság honlapján, így változás e tekintetben sincsen. Ami a beszámolóban szereplő adatok tartalmát illeti: a törvényjavaslat ezen sem változtat, a nyomtatványokon továbbra is ugyanazokat az adatokat kell feltüntetni, mint korábban. Nem értjük tehát egyes ellenzéki képviselők és az őket támogató szervezetek aggodalmait. Vagyis igen, pontosan értjük: a kettős mércét, a képmutatást és a politikai hangulatkeltést. [[Sebián-Petrovszki László közbeszól.]] Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Ha már felemlegettük az Európai Uniót, térjünk ki arra is, hogy hazai és nemzetközi kritikusaink valamilyen oknál fogva szemet hunynak a felett a tény felett, hogy az Unió maga is működtet egy úgynevezett átláthatósági nyilvántartást. Ez azokat a szervezeteket, illetve érdekcsoportokat tartja számon, amelyek, mint írják, befolyásolni tudják vagy kívánják az uniós jogalkotást és az uniós szakpolitikák végrehajtását. A nyilvántartásból kiderül, hogy az egyes szervezetek milyen érdekeket próbálnak érvényesíteni, és azt milyen költségvetésből teszik. Idézem Frans Timmermanst, az európai baloldal vezéralakját: „Igen, a nem kormányzati szervezeteknek átláthatónak kell lenniük a pénzügyeik tekintetében.” [[Nacsa Lőrinc: Hoppá! Dr. Völner Pál: A főnök!]] Tisztelt Ház! A fentebb elmondottak alapján látható, hogy a kormány egy olyan, az európai uniós jognak, a nemzetközi jognak, az alkotmányos elvárásoknak, valamint az eddigi gyakorlatnak megfelelő szabályozásra tesz javaslatot, amely biztosítja a nyilvánosságot, ezáltal pedig előmozdítja a közéletre és a nyilvános vitára jelentős befolyást gyakorló civil szervezetek átlátható működéséhez fűződő társadalmi érdeket. Mindezekre tekintettel kérem, támogató szavazatukkal járuljanak hozzá, hogy Magyarország minél hamarabb meg tudjon felelni az Európai Unió Bírósága ítéletében foglaltaknak. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Varga Judit miniszter asszony. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Salacz László képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az Európai Unió Bírósága a C-78/18. számú, Bizottság kontra Magyarország ügyben állást foglalt a külföldről támogatott szervezetek átláthatóságáról szóló törvényről. A Bíróság úgy ítélte meg, hogy az átláthatósági törvény nem egyeztethető össze a tőke szabad mozgására vonatkozó rendelkezésekkel, valamint az Európai Unió alapjogi chartájában a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához való joggal, a személyes adatok védelméhez való joggal és az egyesülés szabadságához fűződő joggal kapcsolatos egyes rendelkezéseivel. A Bíróság ítéletében ugyanakkor megerősíti, hogy az általuk követett célokra és a rendelkezésükre álló eszközökre tekintettel megkülönböztethető a civil szervezetek azon csoportja, amelyek a közéletre és a nyilvános vitára jelentős befolyást gyakorolni képesek. E szervezetek részére nyújtott támogatások átláthatóságának biztosítása közérdeken alapuló nyomós indok, amelyre a nyilvánosságra kerülő adatkör kapcsán kellő figyelemmel lehet lenni. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat az ítélet végrehajtását szolgálja az abban foglaltak alapulvételével, azokra figyelemmel. A törvényjavaslat hatályon kívül helyezi az átláthatósági törvényt, és ezzel egy időben új, az európai uniós joggal konform szabályozás megalkotását célozza. A javaslat szerint azokról az egyesületekről és alapítványokról, amelyek tárgyévi mérlegfőösszege eléri a 20 millió forintot, az Állami Számvevőszék évente összefoglaló jelentést tesz közzé az általa rögzített ellenőrzési terv alapján. Ezzel a törvényjavaslat egy vélelmet állít fel, amellett, hogy a szervezetek ezen köre az, amely képes a közéletre és a nyilvános vitára jelentős befolyást gyakorolni. Az ellenőrzés a hatályos szabályok szerinti törvényességi vizsgálatot jelent, az Állami Számvevőszék a közélet befolyásolására alkalmas tevékenységet végző civil szervezetek gazdálkodásának jogszerűségét vizsgálhatja. Az Állami Számvevőszékről szóló törvénynek az ellenőrzési jelentéshez kapcsolódó szankciói nem alkalmazandók e kör esetében, figyelemmel arra, hogy a jogalkotói szándék, vagyis az átláthatóság pusztán a nyilvánosságra hozatallal megvalósul. [[17.20]] Emellett a törvényjavaslat kibővíti azoknak az egyesületeknek és alapítványoknak a körét, amelyek a beszámoló benyújtására elektronikus úton kötelezettek. Az az egyesület és alapítvány, amelynek a mérlegfőösszege eléri az 5 millió forintot, a NAV által rendszeresített nyomtatványkitöltő programon keresztül rendelkezésre álló űrlap kitöltésével, elektronikusan nyújtja be a beszámolóját. A rendelkezés az érintettek adminisztratív terheit is csökkenti azáltal, hogy megkönnyíti a hiánytalan nyomtatványok benyújtását. Tisztelt Ház! A cél továbbra is a civil szervezetek átláthatóságának garantálása. Elvárható, hogy a civil szervezetek gazdálkodása, finanszírozásukra is kiterjedően, transzparens legyen. A törvényjavaslat a bírósági ítéletre figyelemmel biztosítja az ehhez szükséges eszközöket. Az elhangzottakra tekintettel a Fidesz képviselőcsoportja a törvényjavaslatot támogatja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Salacz László képviselő úr. Most megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Miniszter Asszony! Hát, van jó dolog is ebben a törvényjavaslatban, mit ne mondjak, azért egy paragrafust legalább találtam benne: hatályát veszti a külföldről támogatott szervezetek átláthatóságáról szóló 2017. évi LXXVI. törvény. Hát, ha mást nem, legalább ennyi jót találtam benne. Na jó, van azért más is benne, amikor kivételeket tesz, például kivételeket állapít meg, vagy amikor kiveszi a nemzetiségek jogairól szóló törvény alanyait a törvény hatálya alól, ez is egy jó dolog. Hát, aztán itt talán be is fejeztem volna a jó dolgokat. Az, hogy szükség van a változásra, nem vitatott. A Jobbik Magyarországért Mozgalom, mióta bekerült az Országgyűlésbe, 2010 óta, többször tett javaslatot arra, hogy az egyesületekről szóló törvényt módosítani kell az alapítványok kapcsán, és sok olyan dolog lenne, ami változást kívánna, időszerűvé kellene tenni. Ezekkel kapcsolatosan javaslatokat is tettünk, és milyen érdekes, mi voltunk az az ellenzéki párt 2017-ben, amikor ez a jogszabály beérkezett, mi voltunk azok… [[A képviselő telefonja rezeg. Nacsa Lőrinc: Soros György!]] , akik… Mi voltunk azok, akik a tárgysorozatba vételét elnézést kérek javasoltuk is a törvénynek, tehát meg is szavaztuk ezt, a végszavazásnál pedig tartózkodtunk. A pártunk vezérszónoka akkor elmondta, hogy milyen problémák vannak ezzel a törvénnyel; azt is elmondtuk, hogy mik a jó dolgok benne, mikben kellene változtatni, és mik azok, amik hiányoznak belőle. Akkoriban körülbelül tíz módosító javaslatot is nyújtottunk be ehhez a javaslathoz, és hogy ezek mennyire időszerűek, ezért néhányat szeretnék kiemelni a jobbikos módosító javaslatokból. Az első és a legfontosabb ilyen javaslat volt, hogy a törvény hatálya terjedjen ki valamennyi, a magyar politikai közéletet rendszeresen befolyásoló szervezetre, a működésükre, tehát ne csak a külföldről finanszírozott szervezetekre, hanem a belföldről finanszírozott szervezetekre is terjedjen ki. És nyilván amit a miniszter asszony elmondott az expozéjában, hogy mennyire fontos a civil szervezet esetében az átláthatóság, én azt gondolom, hogy ezzel valamennyien egyetértünk. Ez is egy hiba volt abban a 2017-es törvényben, hogy önök csak félmegoldást kínáltak az átláthatóság tekintetében, és nem kívánták a másik lábát, a belföldről finanszírozott szervezeteket is emellé tenni. Aztán egy másik fontos kiegészítésünk volt az, hogy a preambulumot is kiegészítettük, amely szerint mi azt szerettük volna, hogy terjesszük ki a törvény hatályát a Magyarországról finanszírozott szervezetekre is, tehát itt ugyanoda csatolok vissza, és idézem: azon belföldi, politikai tevékenységet folytató szervezetekre is terjedjen ki a törvény hatálya, így különösen a magyar kormányhoz, a minisztériumokhoz, a politikai pártokhoz vagy azok alapítványához köthető szervezetekre tehát itt egyformán mértünk, mert ez az ellenzéki pártokra is vonatkozik, az ellenzéki pártalapítványokra is vonatkozik, mind a kormányra, a kormánypártokra és a kormánypárti alapítványokra is vonatkozik , amelyek a gyakorlatban fő tevékenységükként politikai szerepvállalást és pártok melletti kampányolást folytatnak, és jogellenes politikai befolyásolásra képesek. Hát, ezt azért láttuk számtalanszor, és főleg ezt a lehetőséget a kormány ki is használta, hiszen nem kell messzire menni, hogy a CÖF-öt említsem csak meg, amelyhez eredetileg tízmilliós nagyságrendben, majd százmilliós, majd félmilliárdos nagyságrendben érkeztek pénzek, amely pénzek állami finanszírozásból érkeztek, közpénzből érkeztek, a magyar emberek pénze volt, és amit ez a civil szervezet politikai célokra, a Fidesz és a KDNP politikai céljaira, a kormány politikai céljaira használt föl. És bizony ezeknek a pénzeszközöknek a mozgását is alig lehetett kiperelni, mert igyekeztek mindent megtenni azért, hogy ne legyen átlátható ezen civil szervezetnek a gazdálkodása, ne lehessen látni, hogy honnan érkeznek oda pénzek, ne lehessen azt látni, hogy politikai célokra közpénzeket használ fel a kormány, oly módon, hogy az ellenzéki pártok ellen gyűlöletkampányt folytasson, hiszen láttuk az óriásplakáton azokat a hazugságokat és gyűlöletkeltő dolgokat, amelyeket kiraktak, amelyeket a mi pénzünkből finanszíroztak, és egyértelmű, hogy politikai befolyásolásra használták föl, és ebből a célzatból is kapták ezeket a pénzeket. Aztán a harmadik fontosabb módosítónk ki kívánta venni a törvény hatálya alól a nemzetiségek jogairól szóló törvény hatálya alá tartozó szervezeteket ez most ebben a törvényben megtörténik. Éppen ezt ki is emeltem az elején, hogy az 1. § (2) bekezdés d) pontja mondja ki, hogy nem terjed ki a törvény hatálya a nemzetiségek jogairól szóló törvény s a többi szerinti szervezetekre. Ezt mi javasoltuk annak idején a 2017-eshez. Továbbá egy fontos javaslatunk volt, hogy a határon túli magyarok támogatására irányuló tevékenységet folytató szervezetek is jelenjenek meg kivételként ez alól, tehát hogy rájuk se vonatkozzon. Mindez, mint mondottam, a 2017-es jogszabályra vonatkozott. Ezek után nem lettek figyelembe véve akkor a Jobbik által beadott módosítók, és mivel fél lába volt ennek a törvénynek, mi megszavazni akkor nem tudtuk, de mivel láttunk előremutató dolgokat, ezért nem nemmel szavaztunk, mint a többi ellenzéki párt, hanem a parlamentben egyedül a Jobbik Magyarországért Mozgalom tartózkodott ettől. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Látjuk azt, hogy bizonyos dolgok most már átjöttek ebből, és azt is látjuk, hogy az Európai Bíróság részéről a kifogások, amiket az ellenzék szinte egyöntetűen kifogásolt, ezek megjelentek az ítéletben. Egyértelmű, hogy az Európai Bíróság diszkriminatívnak találta ezt a jogszabályt. Indokolatlanul korlátoz alapvető jogokat, sérti az uniós jogot. Aztán, ezen túlmenően, sérti a tőke szabad mozgásának az elvét, az egyesülés szabadságát, a magán- és családi élet tiszteletben tartását, a személyes adatok védelméhez való jogot. És még egy fontos dolog, hogy erről a jogszabályról megállapítást nyert, hogy aláássa a közvéleményben a civil szervezetek iránti bizalmat. Miniszter asszony is beszélt róla, hogy mennyire fontosak, milyen fontos szerepet töltenek be a magyar társadalomban a civil szervezetek. Nagyon sokrétű feladatot töltenek be, és tényleg nagy-nagy köszönet azoknak a civil szervezeteknek, amelyek folyamatosan azért dolgoznak, hogy a magyar társadalmat jobbá tegyék valamilyen szinten. Ez a törvényjavaslat, a 2017-es törvényjavaslat arra is alkalmas volt, hogy általában a civil szervezeteknek a megítélését rontsa, ezáltal aláássa az ezekbe a szervezetekbe vetett bizalmat. 2017-ben tehát megindult ez a kötelezettségszegési eljárás, szinte egy hónappal a törvény kihirdetése után. 2017 júniusában ha jól emlékszem került elfogadásra a törvény, és júliusban megindult a kötelezettségszegési eljárás, aminek a 2020-as nyáron megjelent európai bírósági ítélet lett a vége, ami miatt most itt ülünk, és újratárgyaljuk ezt a törvényjavaslatot. Elmondtam, hogy túl sok jó dolog nincsen ebben a törvényjavaslatban, és azért kicsit ki is emelném, hogy miért nincs, hogy mi az, ami nem tetszik benne. [[17.30]] Egyrészt az, hogy az Állami Számvevőszéket jelöli ki erre a feladatra, elég furcsa több szempontból is. Egyrészt azért is furcsa, mert önmagában is ellentmondásos az, hogy az Állami Számvevőszék az állami pénzek mozgását ellenőrzi, erre hivatott, az Alaptörvényünk is ezt mondja ki az Állami Számvevőszékről, itt viszont már a civil szféra pénzeit fogja ellenőrizni, ami logikailag nagyon nehezen függ össze az Állami Számvevőszék feladatkörével, illetve nyilván nem is fér ebbe bele. Aztán egy érdekes dolgot olvastam az indokolásban, ami nekem nagyon megütötte a szememet, amikor az általános indokolás utolsó mondatát olvastam, amikor indokolják, hogy miért az Állami Számvevőszék lesz kijelölve erre a feladatra. Azt írja az indokolás, hogy az Állami Számvevőszéknek biztosított hatáskör a szakmaiság és a függetlenség garanciája. Hát, mit ne mondjak, amikor én ezt elolvastam, akkor nem tudtam, hogy sírjak vagy nevessek. Ugyanis az Állami Számvevőszék valóban a szakmaiságnak és a függetlenségnek a garanciája volt 2010-ig, amíg nem került hatalomra a második Orbán-kormány. Addig beszélhettünk arról, hogy valóban volt ilyen garanciája, azonban azt gondolom, hogy ma már cinikus ezt a mondatot leírni és idetenni akkor, amikor tudjuk nagyon jól, hogy az Állami Számvevőszék sok esetben nem más, mint a Fidesznek, a KDNP-nek vagy a Fidesz-KDNP-kormánynak a politikai ökle, amelyet arra használ fel, hogy politikai érdekeit érvényesítse a jogállamisággal szemben adott esetben, hogy felhasználjon egy olyan szervezetet, amelynek a döntései ellen fellebbezésnek nincs helye, azzal, hogy kikészítse a politikai ellenfeleit a kormánynak vagy a kormány két pártjának, a Fidesznek és a KDNP-nek. Ezt valamennyi ellenzéki párt megtapasztalta, és igenis, döbbenetesnek tartjuk azt az eljárást, amit az Állami Számvevőszék folytat az ellenzéki pártokkal. Döbbenetes az, amikor ugyanazt a tényállást megállapítja a Fidesznél, ugyanazt a Jobbiknál, és a Fidesznél az rendben van, a Jobbikot pedig csaknem egymilliárd forintra büntetik, elveszi gyakorlatilag a teljes gazdálkodását és pénzét a Jobbik Magyarországért Mozgalomnak. De ugyanígy bünteti sorban a többi ellenzéki pártot, félelemben tartja, a Damoklész kardját ott lebegteti az ellenzéki pártok fölött: gyerekek, csak merjétek kinyitni a szátokat, majd le lesz csapva, mert semmilyen pénzetek nem lesz, mert mindent el fogunk tudni tőletek vonni! Erre használta fel a kormány az elmúlt években az Állami Számvevőszéket, és sajnos emiatt felháborító az, hogy az Állami Számvevőszék ma olyan feladatokat fog kapni nem vitásan, mert a kétharmados többség el fogja fogadni ezt a törvényjavaslatot, hogy tovább most már az alapítványokkal és az egyesületekkel szemben is lehet majd alkalmazni azokat a retorziókat, amelyeket eddig önök csak a politikai pártokkal szemben tudtak alkalmazni. Tehát felháborítónak tartjuk, hogy az Állami Számvevőszéket a kormány mire használja fel és azt is, hogy az Állami Számvevőszék pedig hagyja azt, hogy ez így működjön. Egyébként szakmailag ez a jogszabály azt mondja, hogy 20 millió forint éves bevétel, mérlegfőösszeg után fog kiterjedni a törvény hatálya az egyesületre és alapítványra. Azt gondolom, hogy ez kicsit ellentmondásban van a törvényjavaslat címével, hogy a közélet befolyásolására alkalmas tevékenységet végző civil szervezetek, ha erről beszélünk. A közélet befolyásolása nem mindig a bevételtől függ. Nyilván a forint, az forint, a mennyisége mennyiség, de nem attól fog függni az, hogy a közéletet befolyásolja, vagy egyáltalán szándékozike a politikai közéletet bármilyen formában befolyásolni. Az, hogy az Állami Számvevőszék milyen alapon vizsgálja, erről már beszéltem, hiszen nem állami eredetű bevételekről van szó, és valóban csak a politikai retorzióra teremt lehetőséget az Állami Számvevőszéknek az iderendelése. Egy másik fontos probléma az, amelyet már számtalanszor hangsúlyoztunk itt a parlamentben, az pedig az, hogy az Állami Számvevőszék döntései ellen nincs lehetőség bírósági felülvizsgálatra. Azt látjuk, hogy egy olyan szervezetről beszélünk, amely feltételezéseink szerint politikai befolyásoltság és irányítás alatt áll, és nincsen helye bírósági felülvizsgálatnak, ez a jogállamiság megcsúfolása. Ez azt jelenti, hogy amennyiben negatív megállapítások lesznek egy civil szervezettel szemben, nem lesz lehetőség arra, hogy a bíróságon kiálljon ez a szervezet a saját igazáért, igenis bizonyítsa azt, hogy ő semmiféle olyan tevékenységet nem végzett, amellyel jogellenesen a magyar közéletet befolyásolta volna. Ezt az Állami Számvevőszék megállapíthatja, de nem lesz ellene fellebbezés, nem lesz ellene jogorvoslat. Azt gondolom, hogy egyébként ez a magyar Alaptörvénnyel is alapvetően összeegyeztethetetlen, hiszen a magyar Alaptörvény kimondja a jogorvoslat lehetőségét minden döntéssel szemben, így az Állami Számvevőszék döntése ellen is kellene hogy legyen jogorvoslat, és bizony ennek a törvénynek, ennek a javaslatnak akkor lenne meg a másik lába, ha arra is lehetőséget adna, hogy az Állami Számvevőszék döntése ellen lehete fellebbezni vagy nem. Még egy fontos szempont az, hogy komoly energiát fog lekötni majd egy-egy egyesületnél az ÁSZ vizsgálata, felkészült szakemberekre lesz szükség, időre, ahol sokszor nincs is állandó alkalmazott. Időm lejárt, köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Gyüre Csaba képviselő úr. Most megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Sejtettem, hogy Gyüre Csaba a 61 ezer civil szervezet helyett egypár tucat, magát civil szervezetnek mondó NGO oldalára áll, de nem gondoltam volna, hogy ennyire vehemesen. Mert számítottam rá, hogy a többi baloldali képviselő majd azt gondolja a patkónak azon az oldalán, hogy ő azt a pár tucat, egyébként a társadalmi beágyazottságát tekintve rendkívül csekély, ám befolyását, médiaérzékenységét, pénzügyi lehetőségeit tekintve óriási politikai aktivitást kifejtve működő pár tucat civil szervezet érdekében jöttek ma ide fölszólalni, miközben egyébként van 61-62 ezer Magyarországon bejegyzett értékteremtő, közösségszervező, tisztességes civil szervezet a népdalkörtől a hagyományőrző egyesületeken keresztül, a sportegyesületeken keresztül, a vallási szervezeteken keresztül, egy cserkészszövetségen keresztül számtalan olyan civil szervezet van, aki értékteremtő, értékhordozó, közösségszervező munkát végez Magyarországon. Az a helyzet, hogy önök idejönnek és egypár tucat politikai aktivista szervezet meg egypár tucat emberjogi fundamentalista szervezet érdekében beszélnek. Miközben mi azt mondjuk, hogy legyen átláthatóság, önök azt mondják, hogy hadd működjenek úgy, ahogy csak ők akarnak, mert önök egyfajta piedesztálra emelik ezeket a szervezeteket, és mindent elhisznek nekik. Mert ők azt mondták, hogy átláthatóan működnek, akkor biztos átláthatóan működnek. Tisztelt Képviselőtársaim! A 2017-ben hatályba lépett törvényt ezek a szervezetek egytől egyig szinte nem tartották be. Nem regisztrálták magukat külföldről finanszírozott civil szervezetként, pedig mindenki tudja, hogy külföldről finanszírozott civil szervezetek. Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy Gyüre Csaba nem tudja akkor vagy rosszul tudja, az Állami Számvevőszék eddig is ellenőrizhette azokat a szervezeteket, akik állami forrásokat kaptak, közpénzeket kaptak. Nyugodtan ellenőrizhette, eddig is megvolt az a jogköre, mint ahogy ön idehozza egyébként ön által kormánypártinak titulált szervezetek ügyeit; amit ön itt fölhoz, az azért van, azért tudja ezeket, mert ezek a szerződések átláthatóak, nyilvánvalóak, nyilvánosak. Azért tud idehozni ilyen politikai ügyeket, mert a támogató minisztériumok, a támogató állami cégek közzéteszik azokat a szerződéseket, azokat a támogatói szerződéseket [[Zaj, közbeszólások az ellenzéki padsorokból. Az elnök csenget.]] , ami alapján támogatnak ilyen szervezeteket. Mint ahogy egyébként, aki pályázaton nyer az államtól, például a Nemzeti Együttműködési Alapból, annak is fel kell tüntetnie, tisztelt képviselő úr, a támogatást. Értem én, hogy mire ez a nagy felháborodás az Állami Számvevőszékkel kapcsolatban, ami az Országgyűlés alá rendelt szerv, tisztelt képviselő úr, az Országgyűlés, itt mi közösen döntünk az Állami Számvevőszék jogköreiről, az Állami Számvevőszék hatásköreiről. Aaz a helyzet, tisztelt képviselő úr, hogy azért támadja ilyen vehemensen ezt a törvényt is, miniszter asszony előterjesztését, az Állami Számvevőszéket is, mert több alkalommal bebizonyosodott, hogy a Jobbik nem átláthatóan gazdálkodik. Én értem, hogy önnek fáj elnökségi tagként végighallgatni azt, hogy a saját tagjait átverte a Jobbik a gazdálkodásával, hogy több száz millió forint adományról nem volt nyilvános, hogy honnan hova, kitől érkezett, és az Állami Számvevőszék föltárt szabálytalanságokat a Jobbik gazdálkodásában. [[17.40]] És nyilván az fáj önöknek a legjobban nem az, hogy egyébként nyilvánosságra hozta az Állami Számvevőszék, hogy önök nem működnek törvényesen egy csomó mindenben és nem tartották be a jogszabályokat , hanem a legjobban önöknek az fáj, hogy azzal szembesítették önöket, hogy a saját tagságukat, ami azóta nyilván megcsappant már, saját tagságukat becsapták. Az Állami Számvevőszék ezeket állapította meg. Tisztelt Képviselő Úr! Nem tudom, emlékszike ön, az atlatszo.hu, ami kormánypártisággal nem igazán vádolható portál, készített egy böngészhető szerződéslistát, mindegyik pártnak a pártalapítványától kikérték az összes szerződést, amit azok a pártalapítványok kötöttek. Tippeljen, képviselő úr, ki volt az egyetlen párt, aki nem is válaszolt a megkeresésükre, és nem küldte el a pártalapítvány a szerződéseit! A Fidesz volt? Nem. A KDNP volt? Nem. Talán az MSZP volt? Még a DK is beküldte, pedig aztán ott az Altusszal való összefonódás ügyei… Hajjaj, ne is beszéljünk róla! [[Sebián-Petrovszki László: Miért hazudik?!]] A Jobbik volt az a szervezet, az a párt, tisztelt képviselő úr, aki nem küldte el a pártalapítványának a szerződéseit az Átlátszónak, hogy ne lehessen böngészni, ne lehessen megnézni, hogy önök mire költenek. Az a helyzet, tisztelt képviselő úr, hogy egyre több, évek óta tartó egyre több átláthatatlan ügy került a Jobbik háza tájáról a gazdálkodást tekintve a felszínre, és ezért ön minden átláthatóságot célzó szabályozást támad, ami a civil szervezeteket érinti, a pártokat érinti, s ami egyébként az Állami Számvevőszék jogköreit érinti. Ugyanúgy emlékezhetünk az önök híres plakátmutyijára Simicska Lajossal. Az is később került nyilvánosságra, arról is megállapították, hogy mennyire törvénytelen volt. Tisztelt Képviselő Úr! Az a helyzet, hogy értem én, hogy önnek, de főleg az ön pártjának nem hiszem el önről, de az ön pártjának az átláthatóság kérdésével is baja van önmagában, és ezért inkább idejön, és a Soros-NGO-k mellett fölszólal, hogy nehogy már a Soros-NGO-knak be kelljen mutatni, hogy hogyan és miből gazdálkodnak, ki és hogyan finanszírozza őket; milyen módon akarják egyébként a közélet befolyásolását elvégezni anélkül, hogy bármikor politikai arénában megméretnék magukat, s bármikor is rajthoz állnának a politikai versenyben. És pontosan tudjuk, hogy ők politikai tevékenységet folytatnak. Olyan nyilatkozatok hangzanak el például a Helsinki Bizottság egyik kampányarcától, hogy a kormányt meg kell buktatni. Önök szerint nem echte politikai tevékenység? Önök szoktak itt hétről hétre ilyeneket mondani, hogy ki mondjon le, meg ki menjen el, meg ki veszítsen választást. Önök ellenzéki képviselők, nagyon helyes, hogy ezt teszik, ez a dolguk. Olyan jól ellenkeznek, ellenkezzenek még hosszú évekig! De az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy ezek a szervezetek politikai befolyásra akarják használni, társadalmi beágyazottság nélkül politikai befolyásolásra akarják használni a kiterjedt hálózatukat, a pénzügyi erejüket, a médiaérzékenységüket, és ez önöknek hasznos. Az önök politikai tevékenységét nemhogy segíti, inkább irányítja ezeknek a szervezeteknek a tevékenysége. Egyébként önöknek az fáj, hogy ezeknek a szervezeteknek átláthatóan kell működni. Azt gondolom, hogy élen jártak ezek a szervezetek 2017 óta Magyarország lejárató kampányában a nemzetközi színtéren. Amint be kellett volna vallani, hogy külföldről finanszírozott szervezet van, rögtön előkapták a telefonkönyveiket, tárcsázták a nemzetközi hívószámokat, uszították az újságokat és a különböző ismeretségi körükbe tartozó szervezeteket, hogy támadják meg Magyarországot. Lejárató kampányt folytattak az önök segítségével egyébként Magyarország ellen ennek a törvénynek a kapcsán is, és számtalan döntés kapcsán. Azt gondolom, hogy az az örömteli, hogy Magyarországon 370 milliárd forint az az összeg, amit civil szervezetek megkapnak különböző alapokból, ami egyébként korábban, 2010-ben 114 milliárd forint volt. Örömteli az, hogy több mint háromszorosára nőtt az az összeg, ami a civil szervezeteknek jut, azoknak a civileknek, akik értékteremtő közösségszervező munkát végeznek helyben, a helyi közösségek érde-kében. A népdalköröktől kezdve sportegyesületeken keresztül, hagyományőrzőkön, egészségügyi, szociális, vallási, természetjáró és különböző civil szervezetek 61 ezer civil szervezetről beszélünk. A Nemzeti Együttműködési Alap keretösszege is folyamatosan nő. Az idei évben már 7,7 milliárd forint. Ez egy jelentős emelés, ami segítheti a magyarországi civil élet és a közösségi élet fejlesztését, építését. Szerintem tovább kell haladni. Örömteli, hogy az elmúlt években minden évben nőtt a Nemzeti Együttműködési Alap keretösszege. Mi fenntartjuk az álláspontunkat, miszerint a valódi, létező és tényleges tevékenységet folytató, a magyar emberekért tevékenységet folytató civil szervezetek Magyarországon szabadon, magánadományokból, központi költségvetési támogatásokból, pályázati forrásokból ellátva működhetnek, viszont a külföldi spekulánsok által pénzelt, valódi társadalmi beágyazottsággal nem rendelkező álcivil politikai akciócsoportoktól ugyanolyan transzparenciát várunk el, mint mindenkitől. A 20 millió forintos összeghatár, tisztelt képviselő úr, ön ezt is szóba hozta, ez körülbelül a 61 ezer civil szervezetből olyan 4 ezer civil szervezetet érint körülbelül. A törvényjavaslat kivételként említi a vallási, a nemzetiségi és a sportegyesületeket, szerintem helyesen. És az a helyzet, tisztelt képviselő úr, hogy ezek a 20 millió forint mérlegfőösszegnél nagyobb pénzzel rendelkező civil szervezetek megcsinálják akár a közhasznúsági jelentést, ha közhasznúak, akár a bíróságra minden évben kötelezően leadandó beszámolójukat, aminél egyébként szerintem az Állami Számvevőszék nem fog többet kérni. Nem kell itt főállású alkalmazottakról beszélni. Egyébként egy 20-30-40-50-100 millió forintból működő civil szervezetnél azért szoktak lenni alkalmazottak, tisztelt képviselő úr, akár részállásban, akár teljes állásban. Szerintem egy civil szervezet hozzáadott értékét a sok önkéntesmunka adja, és én erre bátorítok meg biztatok mindenkit. De azért szoktak lenni félállású vagy teljes állású alkalmazottak. Minden évben a könyvelőjük vagy munkatársuk megcsinálja azt a beszámolót, megcsinálja a közhasznúsági jelentést. Ahogy a miniszter asszony elmondta, ez nem ró többletterhet, sőt egyébként, mivel az 5 millió forint fölöttiek simán beleesnek, a 20 millió felettieknek digitálisan kell majd leadniuk a bíróság számára a beszámolójukat. Azt gondolom, hogy pont az átláthatóságot erősítik ezek a rendelkezések. Mi azt gondoltuk, hogy az a törvény is megállja a helyét. Az Európai Unió Bírósága nem így gondolta. Magyarországon a bírósági ítéleteket mi végrehajtjuk, ezért természetesen ez a törvényjavaslat itt van előttünk, meg kell vitatni, de én arra kérem önöket, hogy önök is álljanak az átláthatóság oldalára, mint mi. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Nacsa Lőrinc képviselő úr. Megadom a szót Kunhalmi Ágnes képviselő asszonynak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Nagyon szépen köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Először is, még mielőtt az a vád érne, én is több mint 60 ezer magyarországi civil szervezet nevében teszem meg a felszólalásomat, és érdekükben leginkább. A javaslat a magyarországi civil szervezetek politikai alapon való megbélyegzéséről szóló törvény visszavonását, az emiatt kialakult jogellenes helyzet megszüntetését célozza. A parlament jelenleg két olyan javaslatot is tárgyal, illetve tárgyalt tegnap, amelyekre azért volt szükség, mert Magyarország Kormánya a saját politikai érdekei miatt ismét megsértette az Európai Unió jogát. A két javaslat közül ez az egyik, amit most tárgyalunk ebben a pillanatban, a másik pedig a tegnap tárgyalt, a kifejezetten a CEU elüldözésére hozott törvény volt. Ez a javaslat, bár a Bíróág ítéletének végrehajtása miatt fontos, szintén eléggé megkésett. A bírósági döntés ugyanis tavaly nyáron született. Lassan egy év eltelt, mire a kormány megtalálta azt a formát, amely politikai céljait is szolgálja, ám egyben az EU-jognak is megfelel. Az MSZP és a Párbeszéd már a Bíróság döntésének megszületése utáni hetekben, tavaly nyáron törvényjavaslatot nyújtott be az Országgyűlésnek, amelyben a megbélyegző törvényt hatályon kívül helyezték volna. Ezt a javaslatot ráadásul októberben az Országgyűlés tárgysorozatba is vette, azóta azonban nem tárgyalta, annak ellenére, hogy az akkori javaslatunkhoz sürgősségi kérelmet is csatoltunk. Az Országgyűlés azonban az ügy rendezését akkor nem tartotta fontosnak. Érdemes megvizsgálni, hogy pontosan miért is volt jogellenes a civileket megbélyegző törvény. Az Unió Bírósága hat kategóriába sorolta a jogellenességet, amely szerint a törvény hátrányosan megkülönbözteti és korlátozza a hatálya alá tartozó civil szervezeteket, az egyesületekkel és alapítványokkal szemben bizalmatlan légkört teremt, ellentétes a tőke szabad mozgásának elvével, amely az Európai Unió négy alapszabadságának az egyike, aztán korlátozza az egyesülési jogot, korlátozza a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához való jogot, valamint korlátozza a személyes adatok védelméhez való jogot is. A Bíróság döntése azonban arra is felhívta a figyelmet, hogy önmagában nem ellentétes az európai uniós joggal, hogy azoknak a civil szervezeteknek, amelyek valóban jelentős befolyást gyakorolhatnak a közéletre és a nyilvános vitára, fokozott átláthatósági szabályoknak kelljen megfelelni természetesen. [[17.50]] A törvény azonban, szintén a bíróság döntéséből kiolvasható módon, nem erre a célra irányult. Fontos kiemelni azt is, hogy Magyarország Kormányának nem sikerült bizonyítania azt, hogy a civileket megbélyegző törvényre miért volt szükség. Nem sikerült igazolnia azt, hogy ez valóban bármiféle jogszerű célt szolgálna. A Magyarország Kormánya által hangoztatott célok túlságosan általánosak voltak, és így a konkrét esetben a célok elérése érdekében alkalmazott lépéseket nem tudták igazolni. Ez azt jelenti, hogy a politikai önkényen kívül lényegében semmilyen valódi indokkal nem tudták megvédeni saját álláspontjukat. Ily módon megalapozottan állíthatjuk, hogy nehezebb volna olyan szabályt találni, amelyet az önök megbélyegző civiltörvénye nem sértett volna meg, mint olyat, amilyennel szemben állt. Ezeket a megbélyegző szabályokat most hatályon kívül helyezik, azonban ezzel nem orvosolják azt a kárt, amit ezzel a törvénnyel okoztak. Nem teszi meg nem történtté azt a négyévnyi vádaskodást, nem oszlatja el azt a gyűlöletet, amelyet önök ezekkel a civil szervezetekkel szemben teremtettek, pusztán politikai haszonszerzés céljából. Ezek alapján kell vizsgálnunk, hogy pontosan mi is szerepel a megbélyegző civiltörvény eddigi rendelkezéseit felváltó javaslatban. A javaslat megteremti az Állami Számvevőszék jogát arra, hogy a 20 milliós mérlegfőösszeget elérő civil szervezeteket törvényességi szempontból ellenőrzi. Tehát nem az a kérdés, hogy az átláthatóság fontose Timmermansra hivatkozott miniszter asszony , itt az a kérdés, hogy majd amikor az Állami Számvevőszék vizsgálódik, akkor valakinél fog találni problémát, valakinél nem fog találni problémát; mint ahogy ez, azóta, amióta önök vannak, nagyon gyakran előfordul, és amióta lényegében az Állami Számvevőszéket ennek a pártállami rendszernek lényegében a szolgálólányává tették. Ennek az új rendelkezésnek azonban nincs jogilag védhető funkciója. Az ügyészségnek eddig is megvolt a lehetősége, ezt mindannyian tudjuk, megvolt a lehetősége a civil szervezetek fölötti törvényességi felügyeleti jog gyakorlására, ami elvben teljes mértékben biztosította azok törvényes működését. Alaptörvény-ellenes is, mivel annak 43. cikke az Állami Számvevőszék hatáskörét a központi költségvetés végrehajtásának, az államháztartásból származó források felhasználásának és a nemzeti vagyon kezelésének ellenőrzésére korlátozza. Az Alaptörvényből hiányzik a korábbi alkotmány azon rendelkezése, amely szerint az Állami Számvevőszék ellátja a törvénnyel hatáskörébe utalt egyéb feladatokat. Emellett gyakorlatilag a hatálya alá tartozó civil szervezeteket a pártokkal azonos kategóriába helyezi, ami teljes mértékben szemben áll a többpárti politikai berendezkedés alapelveivel. A törvény valójában nem a törvényességi felügyelet erősítét célozza, hanem a jelen javaslatnak más indokai vannak, mint ahogy már azt említettem: politikai indokai vannak most is. Az Állami Számvevőszék ellenőrzési gyakorlata ugyanis nem mindenben felel meg a pártatlanság követelményeinek. Az ÁSZ mindig a politikailag kényes ügyek terén vizsgálódik, és mindig a kormánynak kedvező megállapításokat tesz. Ha a kormánypártok gazdálkodásáról van szó, annak ellenőrzése pont akkor nem fér bele az ellenőrzési tervbe, amikor arra szükség volna. A 2018-as választások előtt éppen a kormánypártok gazdálkodását nem vizsgálta az Állami Számvevőszék. Hát, hogy lehet ez? Hát, nyilvánvalóan nem véletlen. Tehát nagyon világosan le kell szögezni azt, hogy megjelenik a különbség aközött, hogy mi az Állami Számvevőszék funkciója egy demokráciában, és mi egy autoriter rendszerben. Ez utóbbiban, amelyben ma is élünk sajnos Magyarországon, a politikai ellenfelek lejáratására, illetve megsemmisítésére is használják az Állami Számvevőszéket. Éppen ezért indokoltan tartunk attól, hogy a javaslat valójában nem egy törvényességi ellenőrzési jogkört akar teremteni, hiszen ez eddig is létezett, hanem a kormány a civil szervezetek megbélyegzésére, ellehetetlenítésére akarja felhasználni az Állami Számvevőszéket. És ahogy ezt már korábban előttem Gyüre úr, képviselőtársam említette, a megoldás sem véletlen, hiszen az ÁSZ döntésével szemben nincs hazai jogorvoslat. E törvényjavaslat tehát egyértelműen bizonyítja, hogy a kormány az Európai Unió értékeit csak formálisan veszi figyelembe. Ha a kormány megsérti az uniós jogot, és ezt az Európai Bíróság éppen megállapítja, nem visszavonul, hanem egyszerűen más megoldást keres, amely névlegesen ugyan megfelel a demokratikus értékeknek, ha egyáltalán ez a mondat vagy a „demokrácia” szó még jelent önöknek valamit, de eredendő politikai szándékukon mit sem változtat. Tehát a kormány az eszközeit megváltoztatja, de a politikai céljait nem. Ezért úgy vélem, nem elegendő a bírósági kontroll, szükséges az, hogy a mostani berendezkedést egy új, demokratikus köztársaság intézményrendszerével váltsuk fel fel is fogjuk. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Kunhalmi Ágnes képviselő asszony. Most megadom a szót Sebián-Petrovszki László képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Megint egy olyan törvényjavaslat van itt a Ház előtt, amelyik azt a célt szolgálja, hogy amit a kormány elrontott valamikor a múltban, az Orbán-kormány az elmúlt 11 évben, azt most javítsuk ki, mert bebizonyosodott most már végre a kormány számára is, hogy az rossz, az káros, az nem jogszerű. Ilyen volt a rokkantnyugdíjak kapcsán az a törvény, amit tegnap szavaztunk meg, de ilyen volt az elmúlt hónapokban is több olyan törvényjavaslat, amit kénytelen volt a kormány ide beterjeszteni, mert kiderült, hogy az, amit eredetileg gondolt hiába állították szakemberek, hiába állították azok, akiket ez érintett, hogy ez nem jó , helytelen, nem éri el a célját, káros, a kormány ezt nem fogadta meg, hanem elfogadta a törvényt; és most kiderült, hogy javítani kell. Egy ilyen hibajavító parlament funkciójában vagyunk, megint itt vagyunk, és megint ezt csináljuk. Ha akarom, ezt persze nézhetném úgy, hogy ez milyen jó, végül is korrigálunk valamit. Csak az a baj, hogy az egyik rosszból most belépünk egy másik rosszba. Mi is történt, miről is szólt ezt a 2017-es év, illetve annak a tavasza, amikor ezt a törvényt négy évvel ezelőtt elfogadta ez a Ház? Valamiért az merült föl, azt találta ki a kormány, hogy éppen abban az évben a külföldről finanszírozott civil szervezetek lesznek a mumus. Vagy hisznek is ebben önök, vagy csak megkreálták ezt a valóságot a támogatóik számára, hogy minden azért rossz ebben az országban, ami éppen rossz persze ez nagyon kevés, hiszen önök remekül kormányoznak , mert valahol ott, talán New Yorkban ül Soros György, és támogatja, és irányítgatja a civil szervezeteket, és azzal éri el, hogy a saját képére formálja az országot. Gondolom, ez a délutáni munkája, délelőtt meg leginkább menekülteket enged be önök szerint. Ezért aztán ne tévedjünk, hogy amikor ez a törvény létrejött, annak a kormányzati hecckampánynak, a civilek ellen indított kormányzati hadjáratnak volt az alapja és az ómegája. Ennek volt a része az, hogy önök tisztán politikai akaratból megalkották ezt a 2017-es törvényt azért, hogy az önöknek nem tetsző véleményen lévő civil szervezeteket ellehetetlenítsék, lehetőleg betiltsák. Ugye, arról szólt akkor a dolog, hogy bizonyos értékhatár feletti éves bevételnél, amikor az külföldről érkezik, akkor be kellett ezeknek a szervezeteknek regisztrálni magukat, nyilvántartásba kellett venni magukat, ezt fel kellett tüntetni mindenhol, hogy ő külföldről támogatott szervezetnek minősül, és ha ő ezt nem tette meg, vagy bármilyen módon ennek nem tett eleget, akkor a legeslegvégén akár betiltható is volt ez a szervezet. Önök ezt átláthatósági törvénynek nevezték, de természetesen az égvilágon semmilyen módon ettől nem lett sem átlátható, semmi, ez önmagában csak a politikai érdeküket szolgáló javaslat volt. Csak egy apróságot mondok ehhez el is felejtettük már, most milyen jó volt nekem is újraolvasni , hogy azt az összeget, ami fölött érkezett támogatás esetén az illető civil szervezet érintetté vált, azt úgy határozták meg, hogy a terrorizmus finanszírozásáról szóló törvénynek egy mutatóját, egy számát határozták meg ebben a törvényben, hogy annak a kétszerese az értékhatár. [[18.00]] Még itt is utaltak rá iszonyú aljas módon, hogy valamilyen módon ezek a civil szervezetek gyanúsak, terrorizmussal vádolhatóak, sejtették azt, hogy itt valami nincsen rendben. Az történt, amit akkor mindenki elmondott, aki ebben az országban még akkor ép ésszel rendelkezett ezek nem önök voltak , hogy ez a törvény jogellenes, ez meg fog bukni, ezer sebből vérzik. Mi történt? Az Európai Bizottság azután, hogy önöket meghallgatta, a magyar kormány érveit meghallgatta, arra kérte a kormányt, hogy ezt vonja vissza, csináljuk vissza. Nem csinálta vissza a magyar kormány, elfogadták, ezért aztán az Európai Bírósághoz fordult. Az Európai Bíróság minden egyes pontban, ami felmerült problémaként ennek a törvénynek a kapcsán, elmarasztalta Magyarországot. Az ilyen borzasztó ritka, de mégiscsak rögzítsük, hogy ezt az önök kormányának sikerült elérnie. Sorolom ezeket a pontokat. A legfőbb vád az volt, hogy a szabad tőkeáramlás elvét sérti ez a rendelkezés. Valóban meg is állapította a Bíróság, hogy az a nyilvántartásba-vételi, bejelentési, közzétételi kötelezettség és a szankciók együttesen sértik a tőke szabad mozgásának a korlátozását, mert indokolatlanul és a kormány által is megmagyarázhatatlanul különbséget tesznek, ha egy civil szervezetet innen támogatnak vagy onnan támogatnak, ez támogatja vagy amaz támogatja. Nem létezhet belföldi, illetve határokon átnyúló tőkemozgásoknál, olyan érvet nem tudtak önök felmutatni, ami miatt szükséges lenne bármiféle megkülönböztetés. Aztán a magánélet és családi élet tiszteletben tartásához való jogot is sikerült megsértenie ennek a törvénynek, merthogy a törvényben előírt bejelentési és közzétételi kötelezettség sértette ezt a jogot. Ezt mondta ki a Bíróság ítélete. Ehhez szorosan kapcsolódva a személyes adatok védelméről szóló jogot is sértette, mint megállapították, ugyanis ez a törvény, amit önök olyan szerencsésen elfogadtak ezen Ház falai között, személyes adatok hozzáférhetővé tételét írta elő, mégpedig olyan módon, hogy nem felelt meg a megfelelő követelményeknek, ami az Unióban létezik, nem megfelelő adatkezelés keretében történt volna ilyen adatátadás. Végül szerintem ez a legnagyobb szégyen, ha a civil szervezeti törvényről és annak bíróság előtti tárgyalásáról van szó , az egyesülés szabadságához fűződő joggal való ütközését is kimondta a Bíróság ennek, vagyis, hogy ez az önök által átláthatóságnak hazudott törvény korlátozza ezt az egyesülési szabadsághoz való jogot, mert jelentősen megnehezíti ez a törvény a hatálya alá tartozó egyesületek fellépését, működését. Ez történt, tisztelt hölgyeim és uraim. Ugye, ha jól emlékszem, tavaly júniusban döntött így az Európai Bíróság, nem tehetett mást a kormány, persze az utolsó pillanatban, de mégiscsak behozta ide ezt a javaslatot. Ahogy Gyüre Csaba képviselőtársam elmondta, ennek az utolsó, azt hiszem, 9. §-a a leginkább támogatható vagy egyedül támogatható, az, hogy na, akkor ezt a 2017-es törvényt úgy, ahogy van, töröljük el. Remek, nagyon jó! No de előtte van nyolc másik paragrafus, és az egy újabb problémát keletkeztet, hasonló nagyságban, mint amit önök most éppen megszüntetnek. Miről is beszélek? Ugye, arról beszélt itt ön is, tisztelt miniszter asszony, és a kormánypárti képviselőtársaim is, hogy azért van erre az egészre szükség, mert valamilyen módon nem átlátható, nem transzparens bizonyos civil szervezeteknek a működése. Ezt lehet mondani, csak éppenséggel ez nem igaz. Aki egy picit is ismer civil szervezetet és szerintem önök is ilyenek, a 61 ezerből bizonyára néhányat ismernek , tudja, hogy milyen kötelezettségei vannak ma is a civil szervezeteknek, az éves beszámolótól kezdve a közzétételen át a nyilvánosság felé való kötelezettségekig, egy csomó-csomó olyan előírás, bevallás, beszámoló létezik ma is a civil szervezetre vonatkozóan, amelyek hozzáférhetők, olvashatók, láthatók, és transzparenssé teszik ezt az egész világot. Ezen túl, ha önök felmennek néhány civil szervezet honlapjára, csak tetszőlegesen, akiket önök szeretnek pellengérre állítani, hogy azok a civil szervezetek valamiért valahogy egy pókháló keretében Soros Györgyhöz kötődnek, ha felmennek ezeknek a szervezeteknek a honlapjára, akkor azt fogják látni, hogy még ennél is több adatot szolgáltatnak, még ennél is több gazdálkodási és támogatási adat van a honlapjukon. [[Nacsa Lőrinc csóválja a fejét.]] Bizony ám, Nacsa képviselő úr, hiába ingatja a fejét, ez a tényvalóság. Tehát nincs olyan probléma, amit önök próbálnak felvetni, megindokolva ennek a törvénynek a létét. Nincsen itt semmiféle átláthatatlanság, nincsen mutyi, nincsen semmilyen olyan háttérprobléma, ami szükségeltetné, hogy legyen erről egy törvény. De ha netalántán van ebben kétség, most is van arra megfelelő eljárásrend, szabály, hatóság, hogy megnézze a civil szervezeteket, megvizsgálja, és foglalkozzon a civil szervezetek esetleges problémáival. Semmi szükség nincsen tehát erre a többi nyolc paragrafusra, csak a kilencedikre. Na de mit csinál ez a paragrafus? Mit javasolnak önök? Odatelepítenek az Állami Számvevőszékhez egy olyan feladatot, hogy a 20 millió forint éves mérlegfőösszegű szervezeteket akkor ő vizsgálja, készítsen külön beszámolót, és nézzen a körmükre. Az a probléma, hogy az Állami Számvevőszék egy teljesen ideális országban és ez nem Magyarország , egy teljesen klasszikus demokráciában sem végezne ilyen feladatot, csak azért biztos miniszter asszony is ismeri , most én az alapító okiratát hoztam ide az Állami Számvevőszéknek, szó nincs arról, amiről itt, a törvényben, odatelepítenek jogot neki. Arról van szó, hogy közpénzekkel és nemzeti vagyonnal való felelős gazdálkodás ellenőrzése a feladata ez a mondat, rögtön az 1. §-a az alapító okiratának ez. Itt az esetek többségében se közpénz nincsen, se nemzeti vagyon nincsen. Kicsit cinikusan hadd mondjam, hogy azért sincsen, mert önök a sportszervezeteket például kiveszik ebből a körből. Na, a sportszervezeteknél a taón keresztül bizony ám rengeteg közpénz van. Hogy, hogy nem, azt pont kiveszik ez alól, az pont hogy ebbe ne tartozzon bele, de megyek tovább. Az ÁSZ nemcsak az alapító okirat miatt nem felel ezért, vagy nem tartozik ide, hanem azért, mert a rendszer logikája olyan, hogy ha közpénzzel gazdálkodunk, de csak akkor, ha közpénz van, akkor, azt felügyeli az ÁSZ, minden más esetben az ÁSZ-nak ott nincsen keresnivalója. Önök mégis most ide ezt betették. Kedves miniszter asszony, azt mondja, meg az előterjesztés is, hogy az ÁSZ függetlensége a garancia arra, hogy ez jól fog működni? Hogy ilyen mondat elhangozhat itt, a Ház falai között most? Arról az ÁSZ-ról beszélünk, amelyik, hosszan tudnám sorolni, a Demokratikus Koalíciónak milyen harca van az ÁSZ-szal, és nem tudjuk bíróságon visszaperelni, mondjuk, a saját magunk által neki átadott anyagoknak a másolatát, ami például a DK-központot elemésztő tűz miatt szükséges lenne nekünk újra? És azt válaszolja az ÁSZ, hogy ezt ő nem hajlandó nekünk megadni, és pereskednünk kell? Vagy ez az az ÁSZ, amelyik bármilyen megállapítást megfogalmazhat a jelentésében, és az ellen semmilyen jogorvoslati megoldás és lehetőség nincsen? Semmit nem tehet majd sem ez a civil szervezet, sem más, ha az ÁSZ leírja bármiféle jelentésében, összegzésében, hogy milyen típusú problémája van azzal a civil szervezettel. Nem lehet ugyanis peresíteni az ÁSZ-nak ezeket a jelentéseit. Azon túlmenően és erről szóltak előttem szóló képviselők is egy ÁSZ-nak való megfelelés, egy ÁSZ-vizsgálat, egy ÁSZ-kérdésekre való válasz és dokumentumok benyújtása bizony ám adminisztratív terhet jelent. Ja, hogy ezt majd a civil szervezetek valahogy oldják meg? Hiszen azt feltételezik önök, hogy rengeteg pénz és emberanyag áll ott rendelkezésre, akik majd ezt csinálják. Persze, csak ezzel meg lehet fojtani ezeket a szervezeteket, és önök láthatóan erre készülnek. Adminisztratív teherrel és adminisztratív nyomásgyakorlással ellehetetleníteni ezeket a szervezeteket. Pontosan ugyanaz önöknek a célja, mint négy évvel ezelőtt volt, csak módszert változtattak, és most beterjesztettek egy újabb javaslatot ide. Apróság ehhez képest, de azért van ebben egy olyan jelzés, hogy ez tulajdonképpen a civil szervezeteknek is jó, vagy hogy a civil szervezetek is örüljenek, mert valójában ők is a megtisztulás útjára lépnek. Engem nagyon érdekelne, hogy egyébként ezt a tervezetet bármelyik civil szervezettel egyeztették-e. És nyilván itt most nem a CÖF-re gondolok, ha megengedi, miniszter asszony, hanem mondjuk azt, hogy vannak azért itt a civil szervezetek között összefogások, léteznek olyan ernyőszervezetek, amelyek több civil szervezetet is képviselnek. Borzasztóan érdekelne, hogy ők egyébként mit gondolnak erről, mit szóltak ehhez. Konklúzióként úgy foglalnám össze tehát ezt a törvényjavaslatot, hogy a kormány előre látható módon, de mégis fejjel a falnak rohant 2017-ben, és tisztán politikai indokokkal megcsinálta ezt a törvényt, és totális vereséget szenvedett az Európai Bíróságon. Most ezt a totális vereséget próbálják valahogy kezelni egy másik megoldással. [[18.10]] Választottak egy olyan megoldást, amivel újra ugyanebbe a folyóba lépnek be, meglepő módon, újra ugyanazt fogják csinálni, újra megalkottak egy olyan törvényt, amelyik a civil szervezetek megrendszabályozására alkalmas, amelyik a kormány lehetőségeit kiterjeszti, hogy a neki nem tetsző civil szervezeteket kordában tartsa. Itt hadd szóljak egy mondatot végül arról, hogy az egész mögött az a furcsaság, az a filozófiai gondolat áll, amit a Fidesz gondol a tőle független vagy tőle távol álló világról. Azt gondolja, hogy a civil szervezetek vagy hozzá közel állnak, vagy általa kontrollálhatók, vagy ellenségesek, és egész biztos, akkor az ellenzékkel vagy annak pártjaival vannak kapcsolatban. De ez nem így van. Sőt a civil szervezetek, maga a civilség lényege az, hogy se egyik, se másik, egy ügyre szerveződtek, és egy ügyre dolgoznak azok az emberek, akik a civil szervezetet létrehozták és működtetik. Önöknek, az önök értékvilágának ez nem felel meg, nincs ez benne. Az, hogy értékteremtő civilek, mondja miniszter asszony: önök döntik el most jelenleg, hogy kik azok az értékteremtő civilek. Azok, akik önhöz hűségesek, azok, akik a kormányhoz hűségesek. Ez a törvény azok ellen fog szólni, akik nem hajlandók beállni ebbe, és ezért elutasítjuk ezt a javaslatot teljes egészében.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Miniszter Asszony! Sokadjára fordul elő, hogy egy fideszes országgyűlési többség által elfogadott törvény nem állja ki a jogszerűség próbáját az Európai Bíróság előtt. Ezekben az esetekben az is jellemző, hogy a magyar kormány az egyértelmű ítéletet nem képes elfogadni, és a deklaráltan nemzetközi szerződésbe ütköző törvények teljes hatályon kívül helyezése helyett újabb és újabb javaslatokkal próbálkozik eredeti céljainak megvalósítása érdekében. Ez történik az átláthatósági törvénynyel is, amely az Európai Bíróság C-78/18. számú ügyben hozott ítélete szerint egyértelműen sérti az Európai Unió alapjogi chartájának 7., 8. és 12. cikkében foglalt kötelezettségeket és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 63. cikkét. Miután egyértelművé vált, hogy a civil szervezetek és azok támogatói vegzálásának minősül az egyesületek megbélyegzése az alapján, hogy külföldi személyektől kaptak támogatást, a kormány nem hajlandó tudomásul venni, hogy akkor most már ezen a módon nem gyakorolhat nyomást a politikai uralma alá eddig nem hajtott civil szférára, inkább új ötletekkel áll elő, és előterjeszti a közélet befolyásolására alkalmas tevékenységet folytató civil szervezetekre vonatkozó szabályozást. Eleve visszás a kormányzat hozzáállása, hiszen a civil szférának az egyik legfontosabb feladata, hogy a közéletet pontosan befolyásolja, hogy a különböző, a társadalomban jelen lévő érdekeket és értékeket megjelenítse, képviselje. A közélet befolyásolása a civil szervezetek részéről nem egy elhajlás, amit a gondos, mindenre figyelő államapparátusnak kontroll alatt kell tartania, hanem az egyik fő feladatuk. Az alapján megkülönböztetni szervezeteket, hogy alkalmasake a közélet befolyásolására, csak a közéletet teljes egészében leuralni akaró, totális ellenőrzésre törekvő kormányzat logikája alapján tűnik észszerű célnak. Ráadásul ezt a képességet egy szervezet mérlegfőösszegének nagyságához kötni megint csak teljesen abszurd. És szeretném megkérdezni miniszter asszonyt arról, hogy miért pont 20 millió, miért nem 15, miért nem 30, miért nem 50 millió ez a határ? És azt is megkérdezem, hogy mi lesz a következő lépés. Az embereket is elkezdik majd minősíteni a vagyonuk vagy a végzettségük alapján, hogy képeseke a közéletet befolyásolni, és ha igen, akkor listázzák őket, megvizsgáltatják az Állami Számvevőszékkel? Tisztelt Képviselőtársaim! Ami ma Magyarországon még úgy-ahogy működik, az éppen az elhivatott civileknek és a szakmájukat, hivatásukat lelkiismeretesen végző magyar embereknek köszönhető. A csak a hatalmi logikát ismerő kormány, amit szét lehetett verni, azt már szétverte, most már ott tartunk, hogy a szakmai alapon jól működő rendszerek, a civil szféra is vörös posztó a szemükben. Hatalmi megfontolásokból, a saját szakpolitikai tevékenységükhöz képest fényévekkel jobb teljesítményt nyújtó entitások jelentette kontraszt miatt a kormány teljesen maga alá akarja gyűrni a civil szférát. És akkor engedjék meg, itt három dologra szeretnék kitérni, először is egy picikét összefoglalóan elmondani, hogy hogyan látjuk ennek a törvénynek a végét. Gyakorlatilag most az átláthatósági törvény szerinti mögöttes cél kirajzolódik, vagyis hogy a civil szervezetek érezzék azt, hogy a kormány figyeli őket, hogy kitől mekkora támogatást kapnak, anélkül, hogy leszűkítenék a megfigyeltek körét a külföldről érkező támogatásokat kapó szervezetekre. A javaslat továbbra is alkalmas arra, hogy az erős és független civil szférára politikai nyomást lehessen gyakorolni. Az esetleges rosszindulatú, külföldi befolyásoló tevékenység elleni küzdelem nem az Állami Számvevőszék, hanem az erre hivatott szolgálatok feladata. Meglepődtem, amikor Nacsa képviselő úr megszólalt, ugyanis még azt sem tudta, hogy mit fogunk mondani [[Nacsa Lőrinc: Eltaláltam. Lottó mindegyik. Derültség az ellenzéki padsorokban.]] , de már előrevetítette, hogy a baloldal ehhez hogyan viszonyul. Ezzel a törvénnyel kapcsolatosan azt a kérdést is fel kell tenni, és amire szintén nagyon kíváncsiak vagyunk, hogy vajon mekkora kapacitást kell majd ehhez kiépíteni az Állami Számvevőszéknél, és hogy ez vajon mennyibe fog kerülni. Önök azt gondolják, hogy ez meg fogja érni? Miniszter asszony, az ilyen törvények helyett és az ilyen korlátozó javaslatok helyett, én azt gondolom, hogy sokkal hasznosabb lenne, ha az Országgyűlés elé egy olyan tájékoztatót hoznának be, és annak alapján esetleg javaslatokat fogalmaznának meg, hogy hogyan is van most és hogyan működik Magyarországon a civil szféra, hogyan működnek a civil szervezetek. Ezzel kapcsolatosan szeretném önnek elmondani, hogy nagyon-nagyon sok civil szervezet haldoklik. Önök létrehozták a saját civil szervezeteiket, a többieknek alig-alig jut valami. Én a környezetvédő szférát, azt gondolom, elég jól ismerem, volt időszak, amikor a hazai környezet-, természetvédő civil szféra még nagyon-nagyon jól tudott működni, nagyon sok állami feladatot át tudott venni a kormánytól, erre lassan nem lesz lehetőség. Talán az önök első időszakában még, arról még pozitívan tudok szólni, amikor még Turi-Kovács Béla volt a környezetvédelmi miniszter, akkor még volt minisztérium is, akkor nagyon-nagyon komoly támogatást kaptak állami feladatok átvállalására. Körülbelül egymilliárd forintos nagyságrendet osztottak szét ilyen feladatok megvalósítására a civil szervezetek között, most ez körülbelül 70-80 millió forint. Talán ön is érzékeli ebből azt, hogy mennyire lecsökkent és mennyire nem veszik komolyan ma a civil szervezeteket, pedig a civil szervezetek nagyon komoly állami feladatokat tudnak átvállalni. Mindezek miatt az LMP Magyarország Zöld Pártja mindent meg fog tenni azért, hogy 2022 után egy normális országban élhessünk, ahol a megbecsülés fogja övezni a civil szervezeteket és nem pedig a listázás. Az LMP sem tudja támogatni ezt a javaslatot. Köszönöm.
Köszönöm szépen, Schmuck Erzsébet képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi szószóló felszólalása következik. Megadom a szót Giricz Vera ruszin nemzetiségi szószólónak, aki nemzetiségi nyelven ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat. Öné a szó. [[18.20]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Честованый пан Предсїдатель! Честованї парламентарії! Честована панї міністер! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Asszony! Tisztelt Államtitkár Úr! A T/15991. számon benyújtott, a közélet befolyásolására alkalmas tevékenységet végző civil szervezetek átláthatóságáról és az ezzel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2021. évi törvényjavaslathoz bizottságunk mint vitához kapcsolódó bizottság a 2021. április 26-ai ülésén a házszabályi rendelkezések 36. § (5) bekezdése alapján kialakította egységes véleményét, amelyet a következőkben ismertetek. Az Országgyűlés előtt lévő javaslat alapvető célja, hogy eleget tegyen az Európai Unió Bírósága C78/18-as számú ítéletében foglaltaknak. A bizottságunk megítélése szerint azáltal hogy a törvénytervezet hatályon kívül helyezi a külföldről támogatott szervezetek átláthatóságáról szóló 2017. évi LXXVI. törvényt, semmissé teszi a megállapított jogsértést, amely szerint a magyarországi szabályozás ellentétes a tőke szabad mozgására vonatkozó rendelkezésekkel, az Európai Unió alapjogi chartájának 7., 8. és 12. cikkével, úgymint a magán- és családi élet tiszteletben tartásához való joggal, a személyes adatok védelméhez való joggal és az egyesülés szabadságához fűződő joggal. A javaslatban megfogalmazott rendelkezéseket ugyancsak az ítélet alapozza meg. A Bíróság kimondta, hogy a közéletre és a nyilvános vitára jelentős befolyást gyakorolni képes szervezetek részére nyújtott támogatások átláthatóságának biztosítása közérdekből indokolt. Fontos megjegyezni, hogy a jogi szabályozás hatálya alá tartozó szervezetek vonatkozásában egyrészt a mérlegfőösszeg nagyságához köti a közélet befolyásolására alkalmasság feltételét, másrészt értelmezhetően civil szervezetnek kell minősülnie. Bizottságunk üdvözli, hogy az e tárgyban érvényben lévő eddigi törvényi rendelkezésekhez hasonlóan e törvény hatálya továbbra sem terjed ki a nemzetiségi szervezetekre, egyesületekre, alapítványokra. Továbbá támogatjuk, hogy a vallási közösségek és a sportegyesületek is mentességet élveznek a szabályozás alól. Mindezek hangsúlyozása mellett a törvényjavaslatnak a Magyarországon őshonos nemzetiségeket konkrétan érintő szabályozásával kapcsolatban az alábbiakat kívánjuk megjegyezni. A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 2. § 14., 15. és 16. pontja egyértelműsíti azt a szervezeti kört, amelynek a törvényjavaslat biztosítja a rendelkezések alóli mentességét. Így a nemzetiségi szervezet a párt és a szakszervezet kivételével a civil szervezetek bírósági nyilvántartásában szereplő olyan egyesület, amelynek alapszabályában a nemzetiségi önkormányzati választás évét megelőzően legalább három éve rögzített célja a törvény szerinti, konkrétan megjelölt nemzetiség képviselete. Ezen egyesületek hiányában nem jöhetnének létre nemzetiségi önkormányzatok, mert a választási szabályok egyértelművé teszik, hogy a választáson kizárólag nemzetiségi szervezet állíthat jelöltet, illetve listát. A választási eljárásban csak az adott nemzetiséghez kötődő szervezetek versenyeznek a közösség regisztrált tagjainak bizalmáért. Tevékenységük nincs befolyással más társadalmi csoportokra. Fontos, hogy ezen meghatározás alapján a nemzetiségi egyesület elkülönüljön a Magyarországon bejegyzett többi szervezettől. Létrejöttében és működésében egyértelmű és kizárólagos hangsúlyozottságú az adott nemzetiséghez kapcsolódó érdekvédelem és kulturális autonómia ellátása, az ahhoz kapcsolódó tevékenységek gyakorlása. A nemzetiségi alapítvány az alapító okirata szerint adott nemzetiség érdekvédelmét, érdekképviseletét, a nemzetiségi kulturális autonómiával közvetlenül összefüggő tevékenységet ellátó alapítvány. Új szabályozási elemként került be a nemzetiségek jogairól szóló törvénybe a nemzetiségi alapítvány, amely az előbbiekhez képest hasonlóan céljait, működését, valamint alaptevékenységét tekintve elkülöníthető a többi alapítványtól. Összességében elmondható, hogy a nevesített nemzetiségi érdekeket érvényre juttató és a kulturális autonómiát szolgáló szervezeti formák jogosan kerülnek ki a törvénytervezet hatálya alól. Közéleti tevékenységük a 13 hazai nemzetiségen belül értelmezhető elsősorban. Feladataikat elsődlegesen közérdekű, önkéntes tevékenységet végző személyek közreműködésével látják el. Tisztelt Ház! A Magyarországi nemzetiségek bizottsága támogatja a T/15991. számon benyújtott törvénytervezetet, és egyben javasolja azt az Országgyűlésnek elfogadásra. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Дякуву за позур. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen Giricz Vera szószóló asszony felszólalását. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelettel köszöntöm Domokos László urat, az Állami Számvevőszék elnökét, aki jelezte, hogy élni kíván a házszabály 36. § (14) bekezdésében foglalt felszólalási jogával. Megadom a szót elnök úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Asszony! Államtitkár Úr! Tisztelt Szószóló Asszony! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! A közélet befolyásolására alkalmas tevékenységet végző civil szervezetek átláthatóságáról és az ezzel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitájában azért kértem szót, mivel a javaslat az Állami Számvevőszék számára külön feladatul szabja, hogy a hatálya alá eső egyesületekről és alapítványokról évente összefoglaló jelentést tegyen közzé. Ezzel kapcsolatban fontosnak tartom megjegyezni, hogy az Országgyűlés minden szükséges, releváns információt megkapjon az Állami Számvevőszék részéről, tájékoztatás érdekében, és nem a vita szándékával; így az elhangzottakkal kapcsolatban nem veszem fel a kesztyűt az ÁSZ egyéb munkáját ért észrevételekkel, esetleges téves állításokkal kapcsolatban. A Számvevőszék eddig is évek óta végzett ellenőrzéseket civil szervezeteknél. Az elmúlt időszakban számos olyan egyesület és alapítvány értékelését végeztük el, amelyek a központi költségvetésből támogatást kaptak, illetve közfeladatot látnak el. A civil szerveztek esetében az Állami Számvevőszék-törvény előírása alapján az ellenőrzések a gazdálkodási tevékenység egészére kiterjedhettek, tehát nem csak a költségvetési támogatás felhasználását érinthetik. Ezen túlmenően azt is szeretném kihangsúlyozni, hogy a Számvevőszék mandátuma eddig sem kizárólag a közpénzek és a nemzeti vagyon ellenőrzésére korlátozódott, hiszen az ÁSZ feladata vala-mennyi párt és pártalapítvány ellenőrzése, függetlenül attól, hogy részesüle költségvetési támogatásban vagy sem. Ennek megfelelően jelenleg is folyamatban van valamennyi Magyarországon bejegyzett párt ellenőrzése. Szintén ilyen feladata a Számvevőszéknek a Magyar Nemzeti Bank alapítványainak az ellenőrzése is, amely feladatot külön előír a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény. A törvényjavaslat által körülhatárolt terület tehát nem idegen a Számvevőszék tevékenységétől. [[18.30]] Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy külön is hangsúlyozzam, hogy mindenkor a törvények tisztelete határozza meg a Számvevőszék munkáját. Nos, a törvényjavaslat 6. §-ához kapcsolódóan fontos kihangsúlyozni, hogy a civil szervezetek nyilvántartása jelenleg nem mondható tökéletesnek, főleg ami a számviteli törvény szerinti beszámolókat illeti. A beszámolók közzétételéről, letétbe helyezéséről épp a múlt hónapban adtunk ki egy elemzést, amelyben megállapítottuk, hogy a jelenlegi jogszabályi környezetben nem található olyan szervezet Magyarországon, amely a civil szervezetek által közzétett és letétbe helyezett számviteli beszámoló adatainak tartalmi felülvizsgálatát a közzétételt és a letétbe helyezést követően azonnal és minden esetben elvégezné. A közhiteles nyilvántartást vezető szerv felelőssége ugyanis a jelenlegi jogszabályi előírások alapján arra korlátozódik, hogy a részére megküldött és általa közzétett beszámoló az adott szervezet elektronikus sémanyomtatvány keretében, egy egyébként kényelmes szerkezetben benyújtott beszámolója legyen, és azt változtatás nélkül tegye közzé. Az elemzés értékelése szerint a nyilvántartás közhitelessége nem biztosítja a beszámoló hitelességét és megbízhatóságát. A közhiteles nyilvántartásokban szereplő beszámolók nem közhitelesek, azonban hitelesnek kellene lenniük. Közpénzügyi szempontból hiteles, valódi és megbízható számviteli beszámolót tartalmazó közhiteles nyilvántartásra van szükség. A számviteli beszámoló hitelességét biztosító alaki és formai kellékek ugyanis nem azonosak a valódi tartalommal, a valós tartalom megléte egyúttal a számviteli beszámolónak a törvény szerinti megbízhatóságát jelenti. A hitelességi kellékek biztosítása a számvevőszéki ellenőrzés lefolytatását is elősegítheti. A Számvevőszék az elmúlt években a digitalizációra alapozott technológiai és módszertani fejlesztéseket hajtott végre, ezeknek köszönhetően pedig jelentősen növelte az ellenőrzési képességét, így megtízszerezi az évente ellenőrzött szervezetek számát. A Számvevőszék ez év elején fejezte be az összes magyarországi települési önkormányzat és térségi önkormányzat, illetve az összes önkormányzati hivatal egyidejű értékelését, csak ez a rendszerszintű ellenőrzés közel 4500 ellenőrzött szervezetet érintett. Ezen ellenőrzéstől függetlenül a Számvevőszék 2020-ban még 1534 szervezetet is ellenőrzött, sőt az idei évben további 4500 szervezet ellenőrzését kezdte meg, illetve tervezte meg. A Számvevőszék ezért köszönhetően a hatékonyságát növelő fejlesztéseinek is, illetve a pandémiaválságra adott válaszként a szemtől szembe való találkozások kikerülésének a megoldása érdekében, hogy fennmaradjon az ellenőrizhetőségnek a technikai feltétele is az országban képes a törvényjavaslatban foglaltak végrehajtására annak elfogadása esetén, így képes biztosítani az azokban foglaltak érvényesülését, és ezáltal hozzájárul az átláthatóság alkotmányos elveinek érvényre juttatásához, így a jogállami keretek, a jogkövető gyakorlat fenntartásához, szükség esetén a szabálykövető magatartás elősegítéséhez, és nem kikényszerítéséhez, ahogy azt egyébként a jogszabálytervezet is rendeli, hiszen a nyilvánosság erejével kívánja biztosítani az esetleges szükséges magatartás korrekcióját. Az elmondott képesség mellett tehát mi az igényét, a szükségességét is látjuk ennek a jogszabálynak, ezért engedjék meg, hogy egy másik területről is, amely részben idekapcsolódik, külön szóljak, hogy megragadjam az alkalmat, ha már ez a témakör az asztalra került, a Ház elé került. Tisztelt Ház! Itt kell megemlítenem, hogy a Számvevőszék ellenőrzési tervében szerepel, és jelenleg folyamatban is van egyes köztestületeknek az ellenőrzése, amelyeket önök hoztak létre az elmúlt évtizedekben mint civil szervezeteket, speciális civil szervezeteket. A köztestületek szerepe kiemelt jelentőségű a működésük szerinti szakmai területeken, közfeladatot látnak el, sok esetben szakmai, etikai felügyeletet gyakorolnak tagjaik felett. Jogos elvárás, hogy a közfeladat ellátásához biztosított pénzügyi forrásokat, amiket a törvény rendel, és a kötelező tagság által fizetett tagdíjat átlátható és elszámoltatható módon kezeljék. A feladatellátást biztosító források értékelvű, rendeltetésszerű felhasználása, átláthatóságának megteremtése társadalmi elvárás, amelyhez a Számvevőszék az alapvető működési és gazdasági feltételek ellenőrzésével kíván hozzájárulni. A Számvevőszék már tavaly felvetette, hogy a korábbi években feltárt szabályozási és pénzügyi hiányosságok miatt szükséges a köztestületek működése teljes jogszabályi környezetének a felülvizsgálata is. A jelenlegi ellenőrzésünk eddigi tapasztalatai ezt megerősítik. A jelen időkeretben felszólalásom során annyit elmondhatok, hogy egyes köztestületek annak ellenére, hogy az állam által átengedett és rájuk bízott közfeladatot látnak el az Országgyűlés törvényi rendelkezései keretében, amely végső soron adók módjára hajtható be az Országgyűlés ellenőrző funkciójának nem kívánják alávetni magukat. Erről hamarosan egyébként részleteiben is tájékoztatjuk majd az Országgyűlést, és nyilván ennek megfelelően az önök döntése, hogy valóban eze a szándék, hogy egyértelműeke a jogi szabályozási keretek ezen a területen is. Végezetül engedjék meg, hogy azon reményemet fejezzem ki, hogy az Állami Számvevőszéknek az Országgyűlés legfőbb pénzügyi-gazdasági ellenőrző szerveként a most tárgyalt törvényjavaslat alapján végzett ellenőrző tevékenysége is jelentősen hozzá fog járulni a civil szervezeteknél az átláthatóság alkotmányos elveinek érvényre juttatásához, amelyet a nyilvánosság ereje csak felerősíthet, ahogy a törvénytervezet ezt megfogalmazza, és mindez a mindannyiuk által is említett társadalmi bizalmat erősítheti az ő szervezeti működésük, tevékenységük irányába. Én ezért bízom benne, hogy amennyiben ezzel megbíznak bennünket a törvény keretében, hozzá tudunk járulni ezen szervezetek működési szabályosságának az erősítéséhez, a társadalmi bizalom erősítéséhez, amely nemcsak az állami, önkormányzati forrásokat célozza meg, hanem az állampolgárokat és a vállalkozókat is még nagyobb elköteleződésre ösztönözheti. Ennek jegyében én bízom benne, hogy a Számvevőszék hozzáadott értéket tud majd teremteni ezen terület ellenőrzése kapcsán is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Domokos László elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a kétperces hozzászólások, felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak, Kereszténydemokrata Néppárt… [[Nacsa Lőrinc: Nem, nem, nem, nem! Kunhalmi Ágnes közbeszól. Derültség.]] …helyett Jobbik, bocsánat! [[Dr. Gyüre Csaba: Isten őrizz!]] Utána következik a KDNP. Tessék, Gyüre képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Már Nacsa Lőrinc felszólalása volt az, ami gombnyomásra késztetett. Hát, igen, kiismertük már Nacsa képviselőtársamnak a taktikáját: amit a kormányoldal elkövet, azzal nagyon gyorsan megvádolja az ellenzéket. Ez a taktika, mindig ezt csinálja, de jó, köszönöm szépen, hogy felhívta a figyelmet arra, hogy az Azonnali miket ír. Hát valóban, megnéztem az Azonnalit, és valóban miket találtam? Kormányzati tájékoztató kampány milliárdjai, titkolják, hova megy a közpénz, az egész kormány. De az MVM titkolja, hogy a CÖF-öt 430 millió forinttal hogyan támogatta, nem hajlandó kiadni, úgy kell kiperelni ezeket az összegeket. Köszönöm szépen, hogy rávilágított, Nacsa úr, hogy önök miket követnek el sorozatosan. Hát, ha itt valaki titkolja, hogy hova mennek a közpénzek, azok önök, önök az egyetlenek, akiknek fáj az átláthatóság. Higgye el, Nacsa úr, nekem nem fáj egyáltalán az átláthatóság, és remélem, hogy ezzel nagyon megnyugtattam önt! Önök az egyetlenek, akiktől folyamatosan ki kell perelni az adatokat, mert egyszerűen nem hajlandóak kiadni, és igenis kijelentem: a Jobbik átláthatóan gazdálkodik, a múltban is átláthatóan gazdálkodott, és a jövőben is úgy fog, hiába próbál bennünket egyéb dolgokkal megvádolni. [[18.40]] S még egy dolgot szeretnék mondani. Sajnálkozását fejezte ki Nacsa úr azért, hogy a Jobbik tagsága erőteljesen megcsappant az utóbbi időszakban. Én azt mondom, hogy amennyien a Jobbikba egy hónap alatt bejelentkeznek új tagok, ön igen örülne, ha a KDNP-be két év alatt ennek a fele bejelentkezne. De önök már akkor is örömtáncot járnának, ha erről egyáltalán beszélhetnénk. Kérem ezért, hogy ne a Jobbik tagságával foglalkozzon. S még egy dologban szeretném nagyon-nagyon megnyugtatni, nehogy ne tudjon aludni éjszaka. Nekem nem fáj az, ha Soros György állítólagos szervezetei átláthatóak lesznek. Ez egyáltalán nem fáj nekem. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Gyüre Csaba képviselő úr. Nacsa Lőrinc képviselő urat illeti a szó 2 percben.
Köszönöm. Ez már egy fél támogató hozzászólás, tisztelt képviselő úr. Hát, ha önnek nem fáj, akkor szavazza meg ezt a törvényt, mert ez pont azt segíti elő, hogy átláthatóak legyenek Soros György szervezetei. Ha önnek nem fáj, akkor onnan már csak egy lépés a támogatás. Tehát most a semleges álláspontot tölti be, innen már csak egy picit kell továbblendülni, és már támogathatja is ezt a törvényjavaslatot. Szeretném megköszönni elnök úrnak is, hogy elmondta az észrevételeit a törvénnyel kapcsolatban, hiszen felmerült itt baloldali kérdésekkel kapcsolatban is, hogy lesze az ÁSZ-nak erre kapacitása, s milyen módon tudja majd végrehajtani ezt az ellenőrzést. Szerintem megkaptuk erre a válaszokat. Amikor megnyomtam a kétperces gombot, akkor azért szerettem volna fölszólalni, hogy hadd kérjem meg Schmuck képviselő asszonyt és Sebián-Petrovszki képviselő urat, hogy Magyarországot ne minősítsék már olyan módon, hogy nem normális ország, meg nem ideális ország. Számomra Magyarország a legideálisabb, legnormálisabb, legszebb és legjobb ország. Szerintem így kellene a magyar parlamentben beszélgetnünk, hogy ez az alap, hogy Magyarországot tartjuk a legnormálisabb, legideálisabb, legszebb, legjobb országnak, a legjobb emberek laknak itt és a legjobb emberek építik Magyarországot. Tehát csak arra kérem, hogy ne süllyedjenek azokba a gyurcsányi mélységekbe, ahol vállalhatatlan jelzőkkel minősítik Magyarországot. Legalább ezt hagyjuk ki a vitából! Bármit el lehet mondani, de hogy nem normális ország Magyarország, ezt az egész magyar nemzet nevében szeretném kikérni, mert Magyarország a legnormálisabb ország. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Nacsa Lőrinc képviselő úr. Kettő percre Kunhalmi Ágnes képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Nacsa úr vitt arra, hogy megnyomjam én is a kétperceset. Nagyon röviden szeretném mondani, mindig azt a vádat kapjuk, hogy sorosisták vagyunk, meg Soros-bérencek vagyunk. Azt kell mondjam önnek, hogy Soros nem támogatja az ellenzéket. Sőt, megnyugtathatom önt, az MSZP-t kimondottan elutasítja. Soros György 1997-ben az MSZP-ben többeknek világosan elmondta, hogy most adjátok át a helyeteket az új, modern Fidesznek. Hát mi ez, hogyha Soros György elutasít bennünket? De egyébként már 2008-ban is az ország ellen tett olyan lépéseket, ami az akkori kormánynak nagyon rossz volt. Úgyhogy biztos, hogy nem támogat minket, higgye el, nem nagyon kedvel bennünket. De még valamire felhívnám a figyelmet. Szuverenitáskérdést csinálnak abból, hogy Soros beavatkozik Magyarország belügyeibe. Önök meg beavatkoznak egyébként, mondjuk, Szlovénia ügyeibe, amikor a Janša-féle jobboldali kormányt aktívan támogatják, és az ottani ellenzék még aktívabban tiltakozik ellene. Tehát ha önök azzal támadnak valakit, hogy beavatkozik más országok belügyeibe, önök ugyanezt megteszik. Végezetül, ami igazán leleplezi a Sorossal kapcsolatos politikai hadjáratukat, az az, hogy 2015 előtt önöknek Sorossal érdekes módon az égegyadta világon semmi bajuk nem volt. Én nyomát nem találtam. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Most további képviselői felszólalások következnek, amennyiben valaki jelentkezik. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megadom a szót Varga Judit igazságügyi miniszter asszonynak, előterjesztőnek, aki láthatóan válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt ÁSZ-elnök Úr! már elment. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Nagyon örülök, hogy hallottam elégedett hozzászólást is a Jobbik részéről, elégedettek a törvény néhány passzusával. Mivel elég sokan felidézték itt a múltat, úgy éreztem, mint ha egy időgépbe ültem volna be, és visszarepültünk volna 2017-be. Én akkoriban Brüsszelben dolgoztam az Európai Parlamentben, és csak a sajtón keresztül érzékelhettem azt a fajta habverést, amit itthon nagyon kevés, maroknyi, főleg egy tőről fakadó szervezet gerjesztett Brüsszelben a nemzetközi sajtó mozgatásával. Tudjuk, hogy 60 ezer civil szervezet van Magyarországon, amelyek értékteremtő civil szervezetként segítik itthon a demokráciát, teljesítik ki a jogállamot, és a kezdet kezdetén is azt láttuk, hogy csak nagyon kevés, alig egytucatnyi külföldről finanszírozott civil szervezet volt az, amely már elégedetlen volt a 2017-es törvénnyel is. Akkor is a mostani szónoklatokhoz hasonló úgynevezett végítéletnapi víziókat vázoltak fel Európában, és olyan jól sikerült közbenjárniuk az Európai Bizottságnál, hogy aztán el is indult egy kötelezettségszegési eljárás. S mindezt úgy, hogy Magyarországnak nem kötelező a Velencei Bizottság véleményét megfogadni. Az ajánlások nagy részét akkoriban egyébként beültette a törvénybe. Itt sokan elmondták, hogy bizalmatlan légkört teremtett, ezért hadd jegyezzem meg, hogy az elmúlt négy esztendőben nagyon sok civil szervezet, amelyek jogkövetők, tényleg a demokratikus vitát színesítik Magyarországon, mindenféle kritika és probléma nélkül tudták magukat regisztrálni a civil információs portálon. Ezek között vannak állatvédő szervezetek, és elég sok nagyon jó nemes célt elérni kívánó szervezet. Semmiféle problémájuk nem volt, nem érezték, hogy itt valamiféle bizalmatlansági légkör teremtődne körülöttük, nem érezték, hogy elnyomják és politikai nyomás alá helyezik Magyarországon a társadalmi szervezeteket. Egész egyszerűen egy soha nem látott, vagy sajnos azóta már elég sokat látott politikai indíttatású kampány, hadjárat indult az akkori civil törvény, az akkori átláthatósági törvény ellen Brüsszelben, aminek az eredménye meg is érkezett, hiszen elindult a kötelezettségszegési eljárás, aztán lett belőle bírósági eljárás, és az ítélet, ahogy ma többször is elhangzott, gyakorlatilag minden alapjog sérelmét sikeresen megállapította. Igazságügyi miniszterként itt a magánvéleményemet nem fogom elmondani, de én úgy gondolom, hogy a „mindent is” sikerült megsértenünk ezzel a törvénnyel, egészen hihetetlen módon. Holott az a törvény, amelyet most a törvényjavaslat hatályon kívül fog helyezni, soha nem akadályozta meg azt, hogy az adott civil szervezet a külföldről hozzá érkező támogatásnak a jogosultja lehessen. Egy utólagos bejelentési kötelezettség volt hatályban, amelynek, mint mondtam, nagyon sokan meg tudtak felelni, zeneszó mellett, mindenféle probléma nélkül. Úgyhogy szeretném elmondani, hogy a józan észt azért hozzuk vissza a vitáinkba. Elmúlt négy év, itt vagyunk, megvan az ítéletünk, és én már nyáron, az ítélet kihirdetésekor üdvözöltem annak tartalmát, hiszen egyértelmű, hogy nem a célban vitatkozunk sem Európával, sem a jogkövető, jóhiszemű állampolgárokkal és a civil társadalommal. Hiszen a cél rendben van. Mi a cél? Az, hogy a legnagyobb átláthatóságot biztosítsuk a közéletben és a társadalmi életet uraló, nagyon helyesen a demokráciauraló civil szervezetek tekintetében is. Az eszköz volt vitatott, tehát ez egy eszközvita és nem a cél vitája. Ezt hadd erősítsem meg azzal, hogy idézek az ítéletből, amelynek két nagyon-nagyon fontos megállapítása van, amelyeket szerintem érdemes a továbbiakban is magunkkal vinnünk, és így közelítenünk mindenféle ilyen vitához. A Bíróság megerősítette, hogy az általuk követett célokra és a rendelkezésükre álló eszközökre tekintettel megkülönböztethető a civil szervezeteknek egy olyan csoportja, amelyek igenis képesek a közéletre és a nyilvános vitára jelentős befolyást gyakorolni. A képviselő asszonynak szeretném azt mondani, hogy a közélet befolyásolására való képesség nem a kormány fantáziájának a szüleménye, hanem az az Európai Unió Bíróságának az ítéletében egy nagyon fontos tényközlés, egy kijelentés. Ha megnézzük az európai közéletet, akkor tudunk olyan kategóriát teremteni pusztán a valóság felismerésével, hogy vannak olyan szervezetek, amelyek noha nem politikai pártokként és aktorokként lépnek föl, mégis a rendelkezésre álló eszközöknek köszönhetően, igenis, az átlagnál nagyobb befolyást képesek gyakorolni a közéletre. Ez egy képesség, és ezt a képességet a Velencei Bizottság egyébként a jelentéseiben már többször megerősítette, és részletezte is, hogy mit kell ez alatt érteni. Azt írják egy jelentésben, hogy a több eszközzel és erőforrással rendelkező nem kormányzati szereplők nagyobb és tartósabb befolyást képesek gyakorolni a közéletre, például mert több embert tudnak felvenni, nagyobb irodákat tudnak bérelni, több konferenciát tudnak szervezni, és emiatt több emberhez fog eljutni az álláspontjuk. [[18.50]] Ezek egyszerű ténykérdések. Ezért jött az a vélelem, amely diszkriminációmentesen biztosítja mert nem célzott, nem tevékenységre céloz, hanem egész egyszerűen erre a fajta képességre, amivel sokkal több helyen tud ott lenni egyfajta vélemény, teljesen mindegy, hogy milyen típusú szervezetről van szó , hogy ez a 20 millió forint, Magyarországon élünk, megnéztünk más nemzeti, tagállami példákat Európában, Ausztriában is van olyan, hogy bizonyos bevétel felett vannak extra kötelezettségek. Úgyhogy így került ez a vélelem egyébként felállításra, mint ahogy az elnök úr elmondta, ez meg is erősítette Nacsa képviselő úrnak a hozzászólását, ez egy felfogható számot jelent a magyarországi civil szférában. Tehát innen ez a vélelem. Én úgy gondolom, hogy ennek az egyéb kötelezettségnek, amit ez a nagyon-nagyon rövid törvény támaszt, hogy gyakorlatilag a meglévő beszámolási kötelezettséget teszi még praktikusabbá a XXI. századi követelményeknek megfeleltetve, hiszen az elektronikus benyújtást preferálja, de azt is csak az 5 millió mérlegfőösszeg felettieknél… én úgy gondolom, hogy az ÁSZ elnökének az előbbi tájékoztatójából is kiderül, hogy ez csak hozzájárul ahhoz, hogy a jogkövetés még nyilvánvalóbbá válik Magyarországon. Ez egy egyszerűen, a birosag.hu-ról letölthető nyomtatványkitöltő program, amely nem jelenthet egyébként terhet egy gyakorlott civilszervezeti ügyintézőnek. Engedjenek meg még néhány gondolatot arról, hiszen néhányan kritizálták azt, hogy majdnem egy év eltelt. Azért azt szeretném elmondani, hogy 29 hónap az átlagos európai uniós ítéleteknek való megfelelési idő a 27 tagállamban. A 29 hónap az több mint két év. Július óta alig tíz hónap telt el és már itt is vagyunk, és hogyha minden jól megy és önök is támogatják, akkor minél hamarabb túl is leszünk az ítéletnek való megfelelésen, amely, még egyszer hadd hangsúlyozzam, nem a célban, hanem az eszközben vitatkozott a korábbi magyar jogszabállyal. Néhány gondolat, csak kiegészítve az ÁSZ elnö-kének a hozzászólását. Itt sokan vizionálnak mindenféle politikai nyomást. Én nem is értem, és szerintem józan ésszel fel sem lehet fogni azt, hogy ha egyébként is van már egy beszámolókészítési kötelezettség, megfelelő jogkövető magatartás, mint azt olyan sokan elmondták, a képviselő úr is utalt arra, hogy ezek a szervezetek mind betartják a szabályokat, akkor én nem is értem, hogy bármiféle probléma lehetne azzal, hogy a meglévő adattartalmat egyébként elektronikussá kell tenni. Később az ÁSZ, amely egyébként ezekből az adatokból egy nyilvános jelentést, egy beszámolót készít… aminek egyébként semmiféle jogkövetkezménye nincs, hanem annyi, hogy az eredmény, az a nyilvánosság. Tehát ami maguknak szankciónak tűnik, az Timmermans szerint, Jourová szerint egy jogállamisági kincs meg egy alapérték. [[Sebián-Petrovszki László: Ez nem egy jogállam!]] Hiszen ez a nyilvánosság lesz az, ami majd ítél afelett, hogy kinek mennyi pénze van nem is lehet ítélni egyébként, csak meg kell nézni. Ez egy átlátható, demokratikusan működő jogállamban alapvető követelmény. Ezt maguk szokták a leginkább számonkérni vagy ezt harsogni Brüsszelben is és itt, Magyarországon is. Az pedig, hogy egyébként az ÁSZ-nak van egy hagyományos feladatköre, amelyet ellát, ez nem zárja ki, hogy egyébként ide analóg módon egyéb feladatköröket is rendeljen a jogalkotó. Elhangzott a képviselő asszony felszólalásában, hogy a közélet befolyásolására való alkalmasság. Én úgy gondolom, hogy a közélet befolyásolására alkalmasság, az egyfajta aktorként való fellépés, az nemcsak egy lehetőség, hanem egyértelmű, hogy ehhez némi alapvető feltételeknek is meg lehet felelni, például be kell nyújtani ezt a beszámolót. Tehát ez nem olyan nagy elvárás, mint például a pártok esetében, ahol látjuk, hogy nyíltan aktorokként lépnek fel, hiszen ez az alapfeladatuk, ehhez rengeteg, nagyon sok kritériumnak kell megfelelniük. Ehhez képest egyébként a nagyon nagy befolyásolási képességgel rendelkező, ám a civil szférában tevékenykedő és ilyen címszó alatt fellépő szervezeteknek jóval kevesebb kötelezettséget állapított már meg eddig is a jogalkotó, a mostani jogszabály gyakorlatilag elektronikussá teszi az 5 millió mérlegfőösszeg feletti beszámolási kötelezettséget. Egyébként ez egy praktikus követelmény, tudjuk, hogy nagyon sokszor beszkennelt vagy éppen kézzel kitöltött beszámolókról van szó, a megfelelő átláthatóságot egy elektronikus nyomtatványkitöltő programnak a használata talán jobban szolgálja. Úgyhogy én úgy gondolom, hogy a négy évvel ezelőtti vitát meg amit én kívülről olvastam meg érzékeltem a nemzetközi sajtóban idéző végítéletnapi víziókat szerintem hagyjuk el, és ne vizionáljuk a civil szféra ellehetetlenítését, a civil szféra beszűkítését. Szörnyű rémképek hangzottak itt el. Szerintem nézzük meg, hogy akkor is mi történt: néhányan verték a dobot, és nagyon sokan megfeleltek annak a követelménynek, az akkori törvénynek, ami az én személyes véleményem szerint mindenben megfelelt a mostani uniós sztenderdeknek is, sőt még figyelembe vette a Velencei Bizottság véleményét is. Most egy ennél sokkal enyhébb helyzetnek lesznek úgymond az alanyai a civil szervezetek. Én azt gondolom, hogy nem gondolhatják önök komolyan ezeket a kritikákat. Mint mondták, a civil szervezetek már most is mindennek megfelelnek, szerintem ezért semmitől, de semmitől nem kell tartaniuk. Magyarországon virágzik a civil szféra, továbbra is virágozni fog. A támogatásuk: hadd mondjam el, képviselő asszony, hogy 2010 óta, nekem van egy olyan adatom, hogy gyakorlatilag megsokszorozódott az állami támogatás mértéke ’10 és ’19 között, ugyanis évi 144 milliárd forintról évi 354 milliárd forintra, azaz több mint két és félszeresére növekedett az állami támogatás, amely a civil szféra felé áramlik. Tehát én is egy nagyon jó reménnyel vagyok ma gazdagabb, hiszen a Családjogi Civil Munkacsoport több mint kétórás ülésén vettem részt, ahol egyébként a kapcsolati erőszak elleni küzdelemben vannak civil partnereink, 38-an regisztráltak mindenféle gondolatokkal, mindenféle érdek érvényesítésével, és nagyon jól együtt tudunk velük működni. Tehát a kormányzat a jóhiszemű és a valóban eredményeket is elérni kívánó, cselekvésre, tettre kész civileket mindig is partnerüknek tekintette. Tehát én arra kérem önöket, hogy józanul tekintsenek erre a törvényre, és támogassák, hogy meg tudjunk felelni az Unió elvárásainak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Varga Judit miniszter asszony. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására a mai napon 16 óráig volt lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes törvényeknek a kézbesítéssel és az igazságügyi ágazati szabályozással összefüggő módosításáról szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/15972. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Völner Pál úrnak, az Igazságügyi Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat, amit a kezükben tartanak, több igazságügyi tárgyú törvény módosítását tartalmazza. Ezeket a törvénymódosításokat jellemzően összekapcsolja az a közös cél, hogy az elmúlt időszak gyakorlati tapasztalatai alapján a jogalkalmazást segítsék, hogy a törvények illeszkedjenek a változó társadalmi, szervezeti, technikai viszonyokhoz, valamint a jogrendszeri koherencia is érvényesüljön. A törvényjavaslat nagyobb részét teszik ki a legutóbbi időszak uniós jogalkotásának eredményeként elfogadott új rendeletek végrehajtásához és irányelvek átültetéséhez, illetve az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból való kilépéséhez kapcsolódó módosítások, amelyek a büntető eljárásjog, továbbá a polgári, anyagi és eljárásjogi területen is szükségessé váltak. Engedjék meg, hogy részletesebben is szóljak az egyes törvényeket érintő tervezett változtatásokról! Tisztelt Ház! A törvényjavaslat négy törvény tekintetében hajt végre büntetőjogi vonatkozású módosításokat. E változások mögött három fő indok húzódik meg. Az első az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból való kilépése, amely az uniós jogi szabályozást tekintve egy többlépcsős folyamatként zajlott le. A brexit a kilépési megállapodással szabályozott időszakkal, 2020. február 1-jétől vette kezdetét. 2021. január 1-jétől kezdődően pedig ideiglenesen alkalmazandóvá vált az Európai Unió és az Egyesült Királyság között létrejött nemzetközi szerződés, a kereskedelmi és együttműködési megállapodás, amely már egy új, önálló, közvetlenül alkalmazandó szabályrendszert vezetett be. Ugyan a megállapodás 2020 decemberének utolsó napjaiban született meg, de alkalmazását már néhány nappal később biztosítani kellett. Habár a megállapodás szövege a büntetőjogi igazságügyi együttműködés területén számos tekintetben lényegében az uniós jogi aktusokban foglalt együttműködési formákat és intézményrendszert ismétli meg, egyes esetekben a jogalkalmazói visszajelzések szükségessé tették a hazai büntetőjogi vonatkozású rendelkezések pontosítását, kiegészítését. Ennek keretében módosítani kellett egyrészt a bűnügyi nyilvántartás rendszeréről szóló törvényt annak érdekében, hogy a bűnügyi nyilvántartásból származó adatok igénylése, továbbítása az Egyesült Királyság tekintetében is az európai bűnügyi nyilvántartási információs rendszernek megfelelő keretekben folytatódhasson. A fentieken túl az Egyesült Királyság vonatkozásában az Unió tagállamaival megegyező módon kell biztosítani az uniós tenyérnyomat, valamint a DNS-profil elektronikus úton történő, bűnüldözési célú összehasonlíthatóságát is. [[19.00]] Végül a kilépéssel kapcsolatos leglényegesebb módosítás az Egyesült Királyságban hozott ítéletek érvényesülésének eljárási rendjét érinti. Az Európai Unió tagállamaival folytatott bűnügyi együttműködést szabályozó törvény értelmében egy tagállami ítélet a magyar bíróság ítéletével azonos érvényű, és azt a hatóságok az esetek többségében a kölcsönös elismerés elvének megfelelően, minden formális aktus nélkül figyelembe veszik. Szükség esetén sor kerülhet a tagállami ítélet megfeleltetésre, amelynek célja, hogy a tagállami ítélet egyes rendelkezései, a büntetés, intézkedés, jogkövetkezmények összeegyeztethetők legyenek a magyar törvényekkel. Az Európai Unión kívüli, harmadik országokból érkező ítéletek érvényesülését a nemzetközi bűnügyi jogsegélyről szóló törvény rendezi. Ennek megfelelően egy külföldi ítélet csak akkor érvényesülhet Magyarországon, ha azt a kijelölt magyar bíróság elismerte, tekintettel arra, hogy a Föld bármely országában hozott ítéletről lehet szó. Az Európai Unió területén a közös jogi értékek, a kölcsönös elismerés és a kölcsönös bizalom érvényesül, és ennek megfelelően a tagállami ítéletek megfeleltetése egy, az ítéletek jelentős számához is igazodó egyszerűsített eljárás. Ezzel szemben a harmadik országok ítéleteinek elismerése az ítélet minden egyes elemére kiterjedő, teljes körű, fokozott garanciális elemeket is tartalmazó bonyolult és hosszadalmas eljárás. A tagállami és a harmadik országokat érintő nemzetközi bűnügyi együttműködést szabályozó törvények módosítása egyértelművé teszi, hogy az Egyesült Királyság ítéletei tekintetében a tagállami ítéletek vonatkozásában irányadó eljárást kell alkalmazni. Ez a megoldás az indokolt garanciális szabályok mint például a kettős büntethetőség követelményének megtartása és alkalmazása mellett biztosítja a bűnüldözési és büntetéskiszabási célok hatékony érvényesülését, továbbá az uniós adatközlési csatornák alkalmazhatóságát is. A büntetőjogi tárgyú módosítások második csoportjának hátterében az Emberi Jogok Európai Bíróságának a Kosurnyikov és társai kontra Magyarország ügyben hozott ítélete áll. A Bíróság következtetéseit figyelembe véve került módosításra a nemzetközi bűnügyi jogsegélyről szóló törvény, amely immár teljeskörűen előírja a jogsegélykérelem alapján elrendelt vagyont érintő kényszerintézkedések indokoltságának kötelező időszakonkénti felülvizsgálatát. A módosítás egyúttal biztosítja a kényszerintézkedés megszüntetésének lehetőségét, amennyiben a megkereső tagállam mulasztása okán a kényszerintézkedés fenntartása törvénysértővé válna. Végül a büntetőjogi tárgyú módosítások harmadik csoportját a semmisségi törvénynek a jogalkalmazás részéről felmerült pontosítása, aktualizálása képezi. Az alapvetően a jogrendszer koherenciáját biztosító technikai jellegű módosítás lényege a semmisségi törvény alaki jellegű eljárási szabályainak a hatályos büntetőeljárási törvény rendelkezéseihez történő igazítása. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat módosítja a bírósági végrehajtásról szóló törvényt is, amely a végrehajtói társadalom igazságügyi és jogi hivatásrenddé válása, valamint a közbizalom további erősítése érdekében tartalmaz rendelkezéseket. A módosítás összhangba hozza a közjegyzőkre és a végrehajtókra vonatkozó szabályozást a tekintetben, hogy a közjegyzőkhöz hasonlóan a végrehajtóknál is egyértelműen megtiltja a fegyelmi vagy büntetőeljárás miatt hivatalából felfüggesztett végrehajtó bármely végrehajtói iroda általi foglalkoztatását. Egyúttal kötelezővé teszi, hogy a végrehajtó a kártérítés, illetve a sérelemdíj fedezetére megkötött legalább 30 millió forint értékű felelősségbiztosítást a működése mellett a végrehajtói szolgálatának szünetelése alatt is tartsa fenn, továbbá abban az esetben is, ha a végrehajtót hivatalából felfüggesztették. A módosítás az önálló bírósági végrehajtók, az önálló bírósági végrehajtó-helyettesek és az önálló bírósági végrehajtójelöltek Magyar Bírósági Végrehajtói Kar hivatali szerve által nyilvántartásba vett adatainak körét pontosítja, továbbá a végrehajtójelöltek esetében a nyilvántartásból történő törlés feltételeit szigorítja, tekintettel arra, hogy a végrehajtói szakvizsgával rendelkező végrehajtójelöltek feladata és felelőssége megnőtt. A törvényjavaslat a végrehajtói szakvizsgával nem rendelkező végrehajtójelölt feladataival összefüggésben rögzíti, hogy a végrehajtó irányítása alapján és utasításai szerint közreműködik a végrehajtási eljárásban, és az ebből eredő kártérítési, illetve sérelemdíj iránti igényeket a végrehajtóval szemben kell érvényesíteni. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat a polgári jogi szabályozás uniós joggal való összhangjának megteremtését is biztosítja. Az uniós jogalkotó a fogyasztó és vállalkozás közötti szerződések esetén közös szabályokat határozott meg a fogyasztó és vállalkozás közötti adásvételi szerződések, valamint a digitális tartalom szolgáltatására vagy a digitális szolgáltatás nyújtására vonatkozó szerződések tekintetében. A tagállamoknak 2021. július 1-jéig kell elfogadniuk és kihirdetniük az irányelveknek való megfelelést biztosító rendelkezéseket, amelyeket 2022. január 1-jétől kell alkalmazni. Az irányelvek hatálya a magyar polgári jogban már szabályozott jogintézmény, a hibás teljesítés rendszerét érinti, így szükséges azok átültetése, illetve a magyar jog és az uniós jog összhangjának megteremtése. A digitalizációs fejlődésnek köszönhetően az Európai Unió belső piacán megjelentek olyan speciális áruk és digitális tartalmak, illetve szolgáltatások, amelyek esetén a fogyasztók számára magas szintű jogi védelmet kell nyújtani a vállalkozás hibás teljesítése esetén. A szabályozás hatálya kiterjed többek között az áruk és a digitális szolgáltatások szerződésszerűségére, a hibás teljesítés rendszerére, illetve a rendelkezésre álló jogorvoslat érvényesítésének feltételeire is. A szabályozás rendkívül széles körben biztosít jogvédelmet, így például a számítógépes programok, alkalmazások, digitális játékok, illetve a video- és audiomegosztás-szolgáltatások hibás teljesítése, továbbá a videoalkalmazást tartalmazó okostelevízió vagy előre telepített alkalmazásokkal rendelkező okostelefon hibája esetén érvényesül. Az egységes jogorvoslati eszközrendszer biztosítása céljából szükséges a magyar szabályozásban már rendelkezésre álló kellékszavatossági jog kiigazítása az uniós jogi szabályozás teljes harmonizációs kötelezettségére figyelemmel. Az irányelvek esedékes átültetéséhez szükséges felhatalmazó rendelkezés megalkotása is, amely a teljes körű megfelelést szolgáló kormányrendeleti szintű szabályozásban ölt testet. Az irányelvek a hatékony végrehajtás keretében előírják a tagállamok számára, hogy biztosítsák a nemzeti jog által meghatározott szerv jogát a bírósági vagy közigazgatási hatósági eljárások kezdeményezésére. Ezt az eszközrendszert a hatályos magyar jog a fogyasztóvédelmi törvény egyes rendelkezései révén már elérhetővé teszi. Az uniós jogi követelményeknek való megfelelés érdekében azonban a törvényjavaslat rögzíti, hogy a fogyasztóvédelmi hatóság a fogyasztó és a vállalkozás közötti adásvételi szerződések, valamint a digitális tartalom szolgáltatására vagy a digitális szolgáltatás nyújtására vonatkozó szerződések esetén az Európai Unión belüli jogsértések tekintetében is jogosult eljárni. A különböző tárgyú uniós jogi aktusoknak való megfelelés érdekében a polgári törvénykönyv és a fogyasztóvédelmi törvény jogharmonizációs célú módosítására és kiigazítására kerül sor a jogrendszer belső koherenciájának megteremtése érdekében. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat biztosítja az EU-tagállamokkal folytatott polgári jogsegélyforgalom 2022. július 1. napjától megváltozó uniós szabályainak hazai végrehajtását is. Ez elsődlegesen a hatályos uniós rendeletekhez kapcsolódó jelenlegi hazai rendelkezések technikai módosítását jelenti a bírósági végrehajtásról, a polgári perrendtartásról és a nemzetközi magánjogról szóló törvényben. Az iratok kézbesítése, illetve a bizonyításfelvétel tekintetében történő polgári együttműködést szabályozó új uniós rendeletek megfelelő alkalmazásához szükséges a nemzetközi magánjogról szóló törvényben foglalt belső jogi szabályozás kiegészítése is. Az új kézbesítési rendelet egyik lényeges újdonsága, hogy a címzett lakcímének megállapításához való segítségnyújtást is előirányoz a tagállamok között. A törvényjavaslat az erre irányuló jogsegélykérelmek fogadására és teljesítésére az igazságügyért felelős minisztert jelöli ki, hasonlóan több kétoldalú polgári jogsegélyszerződéshez. Az új bizonyításfelvételi rendelet a bíróság fogalmát kiterjeszti a rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelő, a tagállamok által kijelölt egyéb hatóságokra is, amelyek a jövőben bizonyítékok felvételére irányuló jogsegélykérelmeket küldhetnek majd az új rendelet alapján más uniós tagállamokba. Mivel Magyarországon uniós rendeletek által meghatározott joghatóságot gyakorolva közjegyzők járnak el hagyatéki vagy fizetési meghagyásos ügyekben, illetve a gyámhatóságok járnak el egyes, a szülői felügyeletet és kapcsolattartást érintő ügyekben, a törvényjavaslat e két hatóságtípussal egészíti ki az új rendelet alkalmazására magyar részről jogosult hatóságok listáját a bíróságokon kívül. Az új bizonyításfelvételi rendelet külön szabályokat állapít meg a távközlési technológia alkalmazásával történő meghallgatásra, az erre irányuló külföldi jogsegélykérelmek fogadására a törvényjavaslat az igazságügyért felelős minisztert jelöli ki. A bizonyításfelvételt szabályozó egyes két- és többoldalú jogsegélyszerződéseink közvetlenül lehetővé teszik a konzuli tisztviselő általi bizonyításfelvételt más államok területén. Az új bizonyításfelvételi rendelet is biztosítja e bizonyításfelvételi mód alkalmazhatóságát a konzuli tisztviselő küldő államának belső jogától függően. Ugyanakkor a magyar belső jog a bizonyításfelvétel e módját biztosító rendelkezést jelenleg nem tartalmaz, viszont indokolt, hogy e lehetőség uniós viszonylatban is alkalmazható legyen. [[19.10]] A törvényjavaslat kimondja továbbá a magyar állampolgárok magyar konzuli tisztviselő általi meghallgatásának lehetőségét, és megállapítja ennek szabályait. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat a már említett jogszabályokon kívül módosítja az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló törvényt, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvényt. Ezek a módosítások a jogrendszeren belüli, illetve a törvényen belüli összhang biztosítása érdekében szükségesek. A jogalkotás során fontos szempontként jelenik meg, hogy a jogrendszer egyes jogszabályai összhangban álljanak egymással. Ennek kell érvényesülnie a bírák, az igazságügyi alkalmazottak és az ügyészek, valamint a nem ügyész ügyészségi alkalmazottak jogállására, javadalmazására vonatkozó előírások tekintetében is. Tisztelt Képviselőtársaim! Mint ahogyan azt már jeleztem, a törvényjavaslat a fenti módosítások mellett kisebb, de fontos korrekciókat is elvégez egyes törvények esetében. Ezek jelentősége abban áll, hogy reagálnak a gyakorlatban megjelenő egyes élethelyzetekre, és hasznosítják a jogalkalmazói jelzéseket is. Engedjék meg, hogy ezek közül a módosítások közül kiemeljek néhányat! A törvényjavaslat a közvetítői tevékenységről szóló törvény módosításával a gyakorlati jogalkalmazói tapasztalatokra támaszkodva adminisztrációcsökkentést valósít meg a közvetítői névjegyzék vezetése és a közvetítővé válás feltételeinek teljesítésével összefüggésben, valamint további garanciális jellegű szabályok bevezetésével fokozza a névjegyzékben szereplő adatok hitelességét és a szakmai követelmények érvényesülését. E szabály egyszerre biztosítja a közvetítői tevékenység ideiglenes szüneteléséhez fűződő magánérdek érvényesülését és a névjegyzék adatainak, vagyis a ténylegesen igénybe vehető közvetítők nyilvántartásának hitelességéhez fűződő közérdeket. Az igazságügyi szakértőkről szóló törvényt érintő módosítás egyik fő szabálya, hogy jelentősen felgyorsítja az igazságügyi szakértői névjegyzékbe vételi eljárást azzal, hogy a névjegyzéket vezető hatóságnak a jövőben nem kell majd beszereznie a Magyar Igazságügyi Szakértői Kamara véleményét minden egyes kérelem esetén. A kamara által is támogatott módosítás következtében így az egyébként is tisztán objektív feltételeken alapuló névjegyzékbe történő felvétel akár sommás eljárás keretében, azaz a kérelem beérkezését követő nyolc napon belül is elintézhető lesz. A törvényjavaslat a névjegyzéket vezető hatóság felvételi eljárásának egyszerűbbé tétele mellett a kirendelő hatóságok és a megbízók munkájának megkönnyítését is célozza. A névjegyzék tartalmának kisebb mértékű módosítása gördülékenyebbé teszi a kirendelést, és biztosítja a kirendelő hatóság és a megbízó szélesebb körű tájékoztatását, valamint az elektronikus ügyintézési szabályoknak való megfelelést. A gyakorlati tapasztalatok alapján a névjegyzéket vezető hatósághoz a névjegyzékből törölt adatok megőrzésének idejét meghaladóan túl is érkeznek adatszolgáltatási kérelmek a kirendelő hatóságoktól. Erre figyelemmel a törvényjavaslat az adatok törlésére vonatkozó időtartamot a jelenlegi tíz évről húsz évre emeli fel, elősegítve ezzel a közhiteles nyilvántartás igazságszolgáltatásban való hatékony és fokozott közreműködését és a jogbiztonság fenntartását. Az ügyvédi tevékenységről szóló törvény módosítása révén kegyelmi mentesítés esetén a felfüggesztett szabadságvesztés büntetéshez kapcsolódó, az ügyvédi tevékenység gyakorlásához előírt várakozási időre vonatkozó szabályt nem kell alkalmazni. Az elektronikus ügyintézésnek és a fejlett technológiák széles körű alkalmazásának az ügyvédi praxisban is egyre nagyobb jelentősége van. A szabályozás gyakorlati igényekhez való igazítása érdekében az elektronikus okirati formába alakítás során alkalmazandó hitelesítési módokra vonatkozó szabály úgy módosul, hogy minősített elektronikus aláírás használata csak a kiegészítő tevékenységként végzett, a nem az ügyvédi tevékenység gyakorlója által készített papíralapú dokumentum elektronikus okirati formába alakítása során kötelező. Minden más esetben a felhasználás jellegétől függően más elektronikus hitelesítési megoldás, például azonosításra visszavezetett dokumentumhitelesítés is alkalmazható. A módosítás ezenfelül az ügyvédi tevékenységet gyakorlók kötelező továbbképzésére vonatkozó részletszabályokat megállapító szabályzattal bővíti azoknak a kiemelt szabályzatoknak a körét, amelyek esetében a miniszter előzetes törvényességi felügyeletet gyakorol, és jóváhagyása a szabályzat, illetve annak módosítása érvényességi feltétele. Az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény módosításai jogtechnikai és egyértelműsítő, pontosító rendelkezéseket tartalmaznak az önálló jogorvoslattal támadható végzések körének bővítése, valamint a zár alá vétel részletszabályainak meghatározása esetében. A módosítások egyértelművé teszik, hogy a végrehajtást elrendelő és a biztosítási intézkedésről szóló végzés ellen is helye van önálló jogorvoslatnak, továbbá utóbbi esetében rögzítésre kerül az esetleges fellebbezés halasztó hatályának kizárása. A zár alá vétel kapcsán pedig egyértelművé válik, hogy annak megszüntetése esetei a lefoglalásnál is irányadók. A közigazgatási perrendtartás módosításai a Kúria fellebbezési eljárásaira vonatkozó szabályozást érintik. A Kúria Alaptörvényben meghatározott legfontosabb feladata a jogalkalmazás egységének biztosítása, azonban emellett olyan tömegesen előforduló ügyekben is eljár, mint a közigazgatási ügyben eljáró törvényszékek végzései elleni fellebbezések elbírálása. A törvényszék végzései elleni fellebbezés iránti eljárásaiban az eljáró a bíróság összetételére vonatkozó szabályok úgy változnak, hogy az ügydöntő, vagyis a keresetlevelet visszautasító vagy eljárást megszüntető végzések kivételével egyesbíró jár el, azonban az ügy bonyolultságára tekintettel ebben az esetben is lehetőség lesz a háromtagú tanács elé utalásra. A Kúria előtt általában, így a végzések ellen benyújtott fellebbezési eljárásokban is kötelezővé válik a felek számára a jogi képviselet. Az azonnali jogvédelem iránti kérelmet elbíráló határozat elleni fellebbezést a módosítást követően a Kúriának a hatályos 15 nap helyett a felterjesztéstől számított 30 napos határidőn belül kell elbírálnia. A fentieken túl a törvényjavaslat részét képezi a költségmentesség és a költségfeljegyzési jog polgári és közigazgatási bírósági eljárásban történő alkalmazásáról szóló törvény is. E törvény módosítása a bírósághoz fordulási jog érvényesülésének elősegítése érdekében tárgyi költségfeljegyzési jogot biztosít a kapcsolattartási perekben is. Ennek külön kimondása azért szükséges, mert a kapcsolattartási pereket a polgári perrendtartásról szóló törvény a különleges perek között külön nevesíti. Tisztelt Képviselőtársaim! Szabályozástechnikai korrekciók érintik az Alkotmánybíróságról szóló törvény, a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény, valamint a különleges jogállású szervekről és az általuk foglalkoztatottak jogállásáról szóló törvény egyes rendelkezéseit. (Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) A közjegyzőkről szóló törvény módosítása megszünteti a pályázat kiírása nélküli áthelyezés lehetőségét a megüresedett, megüresedő vagy újonnan létrehozott közjegyzői székhelyre, mivel azt a közjegyzői feladatellátás folyamatosságának biztosítása a továbbiakban nem indokolja. A kisajátításról szóló törvény módosítása a közigazgatási perjogi szabályokkal összhangban egyértelműsíti, hogy a kisajátítási hatóság döntését a bíróság a törvényben tételesen előírt kivétellel megváltoztathatja. A földeken fennálló osztatlan közös tulajdon felszámolásáról és a földnek minősülő ingatlanok jogosultjai adatainak ingatlan-nyilvántartási rendezéséről szóló törvény hatálybalépésével megkezdődött a földhivatal által vezetett ingatlan-nyilvántartásban osztatlan közös tulajdonban álló földterületek tulajdoni viszonyának felülvizsgálata. Az ellenőrzés eredményeként megállapították, hogy számos, többségében termőföldingatlan esetén tartalmaz a közhiteles nyilvántartás elhunyt személyt tulajdonosként. Ezzel összefüggésben a tulajdoni viszonyok rendezése érdekében egyre több póthagyatéki eljárás lefolytatására irányuló megkeresés érkezik az önkormányzatokhoz. A rendkívül időigényes, aprólékos kutatómunkát igénylő, póthagyatéki kérelmek intézésében a hagyatéki eljárásról szóló törvény kiegészítése úgy rendelkezik, hogy a jegyző előtt az ingatlanügyi hatóságtól érkező megkeresésre induló, hagyatéki, póthagyatéki eljárásokra vonatkozó leltározási határidő az egyéb hagyatéki eljárásokra irányadó 30 nap helyett 60 napra növekedik. A kormányzati igazgatásról szóló törvény módosításának célja, hogy az előírt kötelező képzés központi kormányzati igazgatási szervek ügyintézői mellett a szakmai vezetőit is érintse. Tisztelt Ház! Zárásként engedjék meg, hogy ismételten kiemeljem a következőket: a törvényjavaslat a gyakorlatban felmerült igényeket kívánja az érintett törvények rendelkezéseibe beépíteni a szakmai érdekképviseleti szervek által is támogatott módon. A módosítások emellett hozzájárulnak ahhoz, hogy a törvények a változó technikai, gazdasági és társadalmi viszonyokhoz igazodjanak, és a különböző törvények összhangja fennmaradjon. Kérem a tisztelt Házat, hogy támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Üdvözlöm önöket, jó estét! Vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként a Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka, Salacz László képviselő úr mondhatja el gondolatait. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat célja egyes igazságügyi és hatósági eljárási, eljárásjogi tárgyú törvények módosítása, hogy a jogalkalmazás során kialakult gyakorlati tapasztalatok hasznosuljanak, és a jogalkalmazást segítsék, és a törvények illeszkedjenek a változó társadalmi, szervezeti és technikai viszonyokhoz. [[19.20]] A törvényjavaslat számos törvény technikai módosítását tartalmazza, így ezek részletes ismertetésétől eltekintek, csupán néhány dolgot szeretnék kiemelni, melyek a módosításokat indokolják. A brexit miatt szükségessé vált több nemzetközi és európai uniós, büntetőjoggal, bűnügyi együttműködéssel kapcsolatos jogszabályunk módosítása annak érdekében, hogy továbbra is zavartalanul működjön a bűnügyi információk cseréje, a bűnügyi nyilvántartási rendszerekhez való hozzáférés, és a nemzetközi bűnügyi jogsegélyek különböző formáit is tovább lehessen alkalmazni. A bírósági végrehajtásról szóló törvény módosítása összhangba hozza a közjegyzőkre és a végrehajtókra vonatkozó szabályozást a tekintetben, hogy a közjegyzőkhöz hasonlóan a végrehajtóknál is egyértelműen megtiltja a fegyelmi vagy büntetőeljárás miatt hivatalából felfüggesztett végrehajtó bármely végrehajtó iroda általi foglalkoztatását. Egyértelműsítésre kerül, hogy egy végrehajtó csak egy járásbíróság mellé kerülhet kinevezésre. Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló törvény módosítása a különböző jogállási törvények közötti összhang megteremtését szolgálja. A törvényjavaslat az igazságügyi alkalmazottak esetében pontosítja, hogy a jubileumi jutalomra való jogosultság szempontjából a szolgálati viszony idejébe mely korábbi jogviszonyban töltött időt kell beszámítani. A módosítás alapján az eddigiek mellett be kell számítani a bírói szolgálati viszonyban, az ügyészi szolgálati viszonyban töltött időt, valamint az ügyvédi tevékenység, a közjegyzői és a bírósági végrehajtói szolgálat időtartamát is. Tisztelt Ház! 2022. július 1-jétől új európai uniós kézbesítési és bizonyításfelvételi rendeletek váltják fel a polgári jogsegélyre vonatkozó szabályozást az Európai Unió tagállamai között. A jelenleg hatályos rendeletek végrehajtásához kapcsolódó rendelkezéseket állapít meg a bírósági végrehajtásról szóló törvény, a polgári perrendtartásról szóló törvény és a nemzetközi magánjogról szóló törvény. Az új kézbesítési és bizonyításfelvételi rendelet egyaránt tartalmaz olyan új elemeket, amelyek a megfelelő hazai alkalmazásukhoz jogalkotási lépéseket igényelnek, így az említett törvények módosítása is szükségessé vált. Az új kézbesítési rendelet megteremti a lakcímkutatásra irányuló jogsegélykérelem előterjesztésének lehetőségét a bíróságok, hatóságok számára, ehhez a tagállamoknak pedig ki kell jelölniük az ilyen jogsegélykérelmek befogadására jogosult hatóságukat. A törvényjavaslat e feladatot az igazságügyért felelős miniszterhez telepíti. A külföldön történő bizonyításfelvétel egyik lehetséges módja a konzuli tisztségviselő általi meghallgatás, amit egyes két- és többoldalú jogsegély-szerződéseink kifejezetten meg is engednek. A hatályos bizonyításfelvételi rendelettel szemben az új bizonyításfelvételi rendelet is biztosítani fogja ezt a lehetőséget, de csak akkor, ha a konzuli tisztviselő küldő államának joga ezt megengedi. Erre tekintettel indokolt, hogy a magyar jog e bizonyításfelvételi mód alkalmazhatóságát uniós viszonylatban is lehetővé tegye, amit a törvényjavaslat biztosít is. Ezen túlmenően, mivel a konzul általi meghallgatásra jelenleg nincsenek eljárásjogi szabályok a magyar jogban, ami a gyakorlati tapasztalatok szerint is érzékelhető hiányosság, a törvényjavaslat ezt is orvosolja, és megállapít a konzuli meghallgatásra vonatkozó rendelkezéseket. Az igazságügyi szakértőkről szóló törvény módosítása többek között tartalmazza az utólagos szakértői, illetve hatósági adatigénylések teljesíthetősége érdekében a névjegyzékből törölt adatok megőrzési idejének 10 évről 20 évre emelését. A névjegyzéket vezető hatóság tapasztalata alapján ugyanis a jelenleg a jogszabályban szereplő 10 évet meghaladóan is érkeznek bírósági és rendőrségi megkeresések, amelyek a korábban eljárt szakértők szakterületeire, elérhetőségeire vonatkoznak az eljárási jogosultságuk megállapítása érdekében. Ezen megkeresések megválaszolása és a közhiteles nyilvántartás igazságszolgáltatásban való hatékony és fokozott közreműködésének biztosítása teszi szükségessé a megőrzési idő meghosszabbítását. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány által előterjesztett javaslat, mint láthatjuk, egyrészt az európai uniós rendeletek megfelelő alkalmazását elősegítendően tartalmaz törvénymódosítási javaslatokat, másrészt pedig többéves gyakorlati tapasztalatok alapján törekszik hatékonyabbá tenni, egyszerűsíteni a jogalkalmazást és egyes eljárásokat. A gyorsan változó világunkban fontos, hogy alkalmazkodjunk a társadalmi-technikai viszonyokhoz, figyelemmel ugyanakkor az európai uniós jogharmonizációs kötelezettségeinkre is. Jelen törvényjavaslat ezeket a célokat szolgálja, így a Fidesz képviselőcsoportja a javaslatot támogatja. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Gyüre Csaba képviselő úr, a Jobbik vezérszónoka következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy általában megszoktuk az Igazságügyi Minisztériumtól, mostanában általában mindig salátatörvényeket kapunk. Amikor elolvastam a címét, akkor gondoltam, hogy itt lényegesen változni fog a bírósági kézbesítési szabály, és erről szól a törvény, aztán valahogy kerestem, kerestem, és alig találtam ezzel kapcsolatos dolgokat, viszont találtam nagyon-nagyon sok mindent benne, egyéb olyan törvénymódosításokat, amelyeknek tulajdonképpen semmi köze ehhez. És mindig el szoktuk mondani, hogy tulajdonképpen a salátatörvénnyel akkor nincsen baj, amikor valóban azonos témakört ölel fel, de legritkábban találkozunk ilyennel az Igazságügyi Minisztérium előterjesztésében ideérkező törvényjavaslatoknál. Ezek általában mindig egymással nem összefüggő, egybeszerkesztett valamik, aminek azért sem örülünk, mert mindig el szoktuk mondani az ezzel kapcsolatos kifogásainkat, hogy nem mindig szokott szakmai lenni minden egyes pontja ezeknek a javaslatoknak, és nagyon gyakran kerül bele elrejtve egy-egy olyan, politikailag elfogadhatatlan módosítás, aminek semmi köze nincsen az adott témához, és ezért bizony ezt erősen kritikai szemmel kell nézni. Már mindig gyanús az, amikor kapunk egy-egy ilyen javaslatot. És most is egy olyan salátatörvényt kaptunk, amelyikben 26 jogszabály változik, és összefüggést valóban nem nagyon lehet benne találni. Persze, az nagyon szép, amikor megfogalmazza a javaslat előterjesztője a célokat, hogy tulajdonképpen ez a joggyakorlatnak az átültetése a törvénybe, és tulajdonképpen ezzel csak előrelépést szolgálunk. Persze, ezek nagyon szépek, de jó lenne, ha ezeket külön-külön, témakörönként kapnánk meg. Teljesen másként tudnánk hozzáállni egy-egy törvényjavaslathoz. És sajnos az is egy nagy-nagy probléma, hogy nagyon gyakran, nyilván szándékosan is, olyan jogszabály-módosítások kerülnek bele egy-egy salátatörvénybe, ami az ellenzék számára teljes mértékben elfogadhatatlan, és bizony kellemetlen az, amikor egy akár 80-90 százalékban is jó törvényjavaslatot, ami tényleg előremutató, és valóban a gyakorlati tapasztalatok kapcsán előremutató jellegű jogalkotást kíván gyakorolni, ezt azért nem lehet megszavazni, mert egy-egy olyan politikai bomba van benne elrejtve, ami miatt csak nemmel lehet szavazni egy-egy törvényjavaslat esetén. De ha megnézzük konkrétan ezt a törvényjavaslatot: mint mondtam, a megfogalmazott célja kifejezetten pozitívnak tűnne: az elmúlt időszak gyakorlati tapasztalatai hasznosuljanak, a jogalkalmazásban segítség. Tehát én azt gondolom, nincs olyan országgyűlési frakció, amely ne támogatná az ilyen jellegű beadványokat, és ne akarná a gyakorlati tapasztalatok hasznosulását, ne akarná a jogalkalmazás elősegítését, ezáltal az ügyek intézésének a gyorsulását, és a többi. De egyet-kettőt ezek közül a javaslatok közül nézzünk meg konkrétan! A közjegyzői álláshelyek áthelyezés útján történő betöltésének szabályai változnak, elég hamar, mert 2021. január 1-jén lépett hatályba az a módosítás, amely most újra módosításra kerül. Ilyenkor az ember nyilván elgondolkodik, hogy miért volt szükség négy hónapra. Nyilván van némi magyarázat, hogy a Covid-helyzetre való tekintettel nem akarták azt, hogy valahol ne lehessen betölteni egy megüresedett álláshelyet. Mindez érthető, csak az ember ezzel kapcsolatban már mindig azon kezd el gondolkodni, hogy vajon nem egy Fidesztől megszokott, személyre szabott jogalkotással állunke szemben, hogy valakinek a kinevezése miatt kellett gyorsan, 3-4 hónapra módosítani azt a jogszabályt. Az a baj, hogy ellenzéki politikusként rögtön ez ugrik be az embernek, mert ezt szoktuk meg a kormány részéről, illetve a kormánypártok részéről, hogy az ilyen jogszabályok általában valamifajta személyre szabott jogalkotás miatt születnek. Aztán, ha az már beteljesült, akkor utána nincs rá szükség, akkor akár ki is vezethetjük. [[19.30]] Nyilván ez elgondolkodtató, de ezt költői kérdésként vetettem fel csak ezzel kapcsolatban. A bírósági végrehajtás egy következő szakasz, a bírósági végrehajtásról szóló törvény megtiltja a fegyelmi vagy büntetőeljárás miatt hivatalából felfüggesztett végrehajtó alkalmazását másik végrehajtói iroda által. Azt gondolom, hogy ez teljes mértékben támogatható és megszavazandó. Mindig is támogattuk a Jobbik Magyarországért Mozgalom részéről a bírósági végrehajtással kapcsolatos azon módosításokat, amelyek szigorították és egyértelművé tették a rendszert, hiszen nagyon sok olyan visszaélésről hallottunk és szereztünk tudomást, amikor az egyes végrehajtók nem a törvénynek megfelelően jártak el, vagy a törvényi hézagokat kihasználva cselekedtek olyan dolgokat, amelyeket akár elítélendőnek is tartottunk, legalábbis erkölcsileg és sokszor jogilag is. Itt mindenképpen a szigorításokat e tekintetben is fontosnak tartjuk, ugyanígy az is támogatandó, hogy a végrehajtó csak egy járásbíróság mellé kerülhet kinevezésre. A bírák jogállásáról, javadalmazásáról szóló törvény is módosul két témakörben. Az egyik egy pici kis mulasztást küszöböl ki, amely a két fizetési fokozattal visszavetés fegyelmi büntetés esetére meghatározza a fegyelmi büntetés hatályát. Ez eddig korábban nem történt meg, tehát ezzel is precízebbé válik a jogszabály, valamint kimondja azt, hogy az egyéb szervezethez beosztott bíró beosztásának megszűnése esetén nem kell pályázatot kiírni, amikor ő egy másik álláshelyre kerül beosztásra. Ezzel kapcsolatban többször fogalmaztuk meg azokat a kritikáinkat, hogy a bírák bíróságon belüli áthelyezésével kapcsolatban kicsit liberalizálni kellene a jelenlegi állapotot, és nem biztos, hogy jó az, ha egy kinevezett bírónak, ha elköltözik egy másik városba, akkor azonos feltételekkel tudott csak pályázni, mint egy akár kívülről vagy bárhonnan pályázó bíró. Tehát ezekben az esetekben nyilván az támogatandó, ha az áthelyezésre bírósági berkeken belül, persze, megfelelő odafigyeléssel, de van rá lehetőség. A közvetítői tevékenység adminisztrációcsökkentése szintén támogatandó. Aztán egy újabb problémát talált a minisztérium a földeken fennálló osztatlan közös tulajdonnal kapcsolatban. Nyilván azt tudjuk, hogy az ingatlan-nyilvántartás nem mindig a hatályos állapotot tükrözi, és ez nem az ingatlan-nyilvántartó hibája, hanem nyilván az emberek életéből fakadóan is nagyon sok változás áll be. Ilyen az is, ha elhunyt személyről van szó, ha ezt nem jelentik be, nem történik meg a hagyatéki eljárás, akkor nyilván elhalt személyek neve szerepel az ingatlan-nyilvántartásban. Ez nagyon gyakran nehézségeket okoz akár a bírósági eljárásban, akár az osztatlan közös tulajdon megszüntetésére irányuló eljárásban. Ezeket nyilván elő kell segíteni, ebben az esetben póthagyatéki eljárást kell lefolytatni. Itt a 30 napos határidő, amikor a póthagyatékot leltárba veszi jegyző, 60 napra emelkedik. Ez nyilván nem gyorsítani, hanem lassítani fogja ezt az ügymenetet, tehát ebben ugyan a gyorsítást nem látjuk, de nyilván, amennyiben a jegyzőknél ez tényleg olyan nagy számban fordul elő, és tényleg komoly nehézségeket okoz, akkor abban az esetben nyilván elfogadható ez a 30 nappal megnövekedett ügyintézési határidő. Egy nagy fejezet lenne a polgári törvénykönyv módosítása, de itt csak kis részben történik bármiféle módosítás, és itt is inkább az életbe léptető jogszabály változik, a módosítás célja az uniós jog és a magyar jog összhangjának megteremtése, amire megint nem tudunk mit mondani; nyilván elfogadandó, ha Magyarország az Európai Unió tagja, akkor tudomásul kell venni, hogy az Európai Unió parlamenti és tanácsi irányelvei irányadóak, ez is támogatandó. Az EU tagállamai közötti polgári jogsegéllyel foglalkozik a továbbiakban a jogszabály. Itt a kommunikáció meggyorsítása a lényeg, a gyakorlati tapasztalat egyértelműen azt mutatja, hogy ezekben a jogsegélyekben sokszor egy-két év alatt nem történik semmilyen előremutató dolog. Gyakorlatilag megrekednek ezek a polgári eljárások, nincsenek meg a megfelelő bizonyítékok, nagyon nehéz őket beszerezni, lassú a jogsegélyszolgálat, nehezen történik meg a fordítás, és a többi, éveket kell várni. Ezzel kapcsolatban mindenfajta gyorsítást csak üdvözölni tudunk, és így ezzel kapcsolatban nagyon bízunk benne, hogy a jövőben az elektronikus úton történő kapcsolattartás is a gyorsítást fogja szolgálni. Az igazságügyi szakértőkről szóló jogszabály is változik, azonban nagyon kis mértékben, a névjegyzékből való törlés feltételeit gyorsítja, illetve gördülékenyebbé teszi az ez irányú módosításokat. Egy kicsit nagyobb falat az a módosítási rész, amely több részből áll, amelyet azért kellett belevenni vagy azért kell ezt is figyelembe venni, mert az Egyesült Királyság, tudjuk jól, az Európai Unióból kilépett, ezáltal nagyon sok változás is történik, és ez az igazságügyet is érinti. Itt kisebb terjedelmű változások történnek, amelyek itt több pontban is megfogalmazásra kerültek, azonban ezeket már nem kívánom ismertetni; Völner államtitkár úr részletesen ismertette ezeket a pontokat, amelyek vonatkozásában ezek a módosulások beállnak. Mindezek alapján amellett, hogy a salátatörvénynek az ilyen módon történő beterjesztésével nem értünk egyet, ez a törvénymódosítás, törvényjavaslat támogatható is lehet. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Nagyon szépen köszönöm. Most pedig az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka, Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Nacsa képviselő urat vártam…
Hát, engem kapott, érje be, amivel most tudunk szolgálni! [[Derültség.]]
Nem mondtam, elnök úr, hogy elégedetlen vagyok. [[Derültség.]]
Köszönöm szépen, már jól kezdődik. [[Derültség.]] Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Az egyes törvényeknek a kézbesítéssel és igazságügyi ágazati szabályozással összefüggő módosításáról szóló törvényjavaslat célja egyes igazságügyi és hatósági eljárásjogi tárgyú törvények módosítása annak érdekében, hogy az elmúlt időszak gyakorlati tapasztalatai hasznosuljanak és a jogalkalmazást segítsék, valamint annak érdekében, hogy a törvények illeszkedjenek a változó társadalmi, szervezeti és technikai viszonyokhoz. Majd elmondom, hogy miért olvastam ezt így fel. Ennek keretében számos olyan része van a javaslatnak, amelyen érezhető a jobbító szándék és a mögöttes átgondoltság, felmérés igénye. Ilyenek a javaslat azon rendelkezései, amelyek a póthagyatéki eljárások határidejének növelését célozzák, mivel gyakorlati tapasztalatok bizonyítják, hogy nagyon sok esetben halott személyek szerepelnek tulajdonosként nyilvántartásban; tényleg egy kicsit jobbítani kell ezen a rendszeren. Nem lehet azonban figyelmen kívül hagyni a javaslat többi módosításának tartalmát. Jobbikos képviselőtársam elmondta, hogy ugyebár ez a salátatörvény is 26 törvény módosítását tartalmazza. Mondjuk, ezen már nem lepődünk meg, mert az elmúlt évek gyakorlata ez az önök részéről. Természetesen a gyakorlati tapasztalatok jogszabályi szintre való átültetése semmiképpen sem probléma. A kormánynak azonban, úgy néz ki, komoly problémát okoz a döntés-előkészítés. Ezért is olvastam fel az első mondatot, mert pontosan az önök államtitkára ismerte el, Orbán Balázs az MTA néhány héttel ezelőtti konferenciáján azzal magyarázta a kormány döntés-előkészítését, hogy a kormánynak koncepciója, hogy nem akar annyi időt tölteni a döntés-előkészítéssel, inkább a gyakorlatban próbálja ki a gondolatait. Ez a koncepció önmagában is probléma, hiszen olyan jogalkotási termékekhez vezet, mint az előttünk álló törvényjavaslat. Amit képviselőtársam is elmondott, hogy nem foglalkoznak az előkészítéssel, sokszor elmondjuk, hogy nagyon sok fontos törvénymódosítás salátatörvényben szerepel vagy képviselői önálló indítványként kerül be a parlament elé. [[19.40]] És lényegében a képviselői önálló indítványokkal kerülik meg, hogy megtörténjen a társadalmasítása a törvényeknek. Nincsen döntés-előkészítés, nincs jól szakmailag összerakva egy-egy törvénymódosítás, majd itt a Parlament falain belül mi, képviselők elmondjuk az aggályainkat az ellenzék részéről. A kormánypárti képviselők nagyon gyorsan keresztülviszik a parlamenten szavazással, akár gyorsított eljárásokban is, és utána gyakorlatban kipróbálják, és a gyakorlatban meg, ahogy képviselőtársam is mondta, mondjuk, egy négy hónappal ezelőtt elfogadott törvény már itt is van módosításra a parlament előtt, mert a gyakorlatban rájöttek, hogy ezt nem is így kellett volna megvalósítani, nem így kellett volna csinálni, nem működik a gyakorlatban, vagy vannak olyan részei, amiket már azonnal módosítani kell. És pontosan ez a salátatörvény is erre ékes példa, hogy salátatörvényben huszonhat másik törvényt módosítunk. Vannak olyan rendelkezések, melyeket néhány hónappal ezelőtt szavaztunk meg, és már pontosan itt van, a parlament előtt. Kritikaként engedje meg, államtitkár úr, hogy pontosan ez a baj. Az elmúlt tizenegy évben folyamatosan ez a gyakorlat volt a törvénykezésben, hogy behozták a parlamentbe, megvitattuk, láttuk, hogy nagyon gyorsan volt előkészítve. Iszonyú sok hibát tudtunk felsorolni az adott törvényekkel kapcsolatban, de önök megszavazták, majd visszakerült néhány hónapon vagy egy-két éven belül ide, mert módosítani kellett ezeket a javaslatokat. Nem is húznám tovább a szót. Mi úgy gondoljuk, hogy pontosan látjuk néhány esetben a jobbító szándékot, hogy vannak jó gondolatok, de pontosan e miatt a gyakorlat miatt úgy gondoljuk, hogy tartózkodással fogunk szavazni, mert úgy gondoljuk, hogy nem lehet igent mondani erre a törvénymódosításra. És ajánlanám államtitkár úrnak, hogy itt a ciklus vége körül lehet, hogy meg kellene próbálni szakmailag előkészített törvényeket idehozni a parlament elé, és egyszer kipróbálni, hogy milyen az, amikor végigmegy egy rendszeren, és hátha működni fog. Köszönöm szépen, elnök úr.
Nagyon szépen köszönöm. Következik Sebián-Petrovszki László képviselő úr, a DK vezérszónoka. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Az előttem szóló ellenzéki képviselő urak és hölgyek nagyon sok olyan kritikát elmondtak, amit én is szerettem volna elmondani, úgyhogy én azokra csak röviden igyekszem kitérni, de meg kell említenem ezeket. Tényleg úgy kezdődik körülbelül minden második hónapban egy-egy vitánk, hogy arról beszélünk, hogy a kormány elénk letett egy törvénycsomagot, egy salátacsomagot, amiben egymással egyébként össze nem illő törvényeket, egymással nem kapcsolódó törvényeket kér megtárgyalásra és elfogadásra. Ez akkor is baj lenne szerintem és ezt többször elmondtuk , hogyha egyébként netalántán részben összefüggnének, mert igenis, nemcsak a feldolgozása, nemcsak az értelmezése, hanem a helyes kezelése vagy a jó minőségű előkészítése és megtárgyalása is múlik ezen, de most ráadásul egy olyan, talán huszonkettő vagy huszonhat törvényt módosító csomagot találunk itt, amiben egymással abszolút össze nem függő dolgokat kér módosítani a kormány. Nekem a kedvencem az, hogy a közjegyzőkről szóló törvény után rögtön az 1963-89 között elkövetett, egyes állam- és közrend elleni bűncselekmények miatt történt elítélések semmissé nyilvánításáról szóló törvénymódosítás van. Semmi köze nyilván a közjegyzőkhöz az állam- és közrend elleni bűncselekményeknek a törvénymódosítása. Szóval, sokszor elmondtuk, tisztelt kormányt képviselő államtitkár, meg kormánypárti képviselő urak, hölgyek, most is el kell mondani, hogy ha nincs koherens kapcsolat a különböző javasolt törvénymódosítások között, akkor az egy minőségileg leromlott, rossz anyag. Önmagában megkérdőjelezi, hogy az ilyet szabadnae így beterjeszteni ide. De itt van. Akkor már kell ehhez viszonyulni. És hasonló a problémám, illetve nekünk a problémánk a DK-ban, mint amit Gyüre képviselőtársam mondott a felszólalásában, hogy technikájában is azt alkalmazza a kormány most is, korábban is, rendszeresen, hogy a sok-sok-sok egyébként helyes, jó, jó irányba mutató, racionális javaslatot tartalmazó előterjesztés és előterjesztésrész és törvényjavaslat mellett mint kis bonbonokat csak éppen rossz ízű bonbonokként belerak a törvényjavaslatba olyan pontokat is és olyan törvények módosítását, ami viszont nem jó, nem helyes, úgy, ahogy van, nem racionális, nem támogatható, vagy legalábbis ahhoz képest nem, mint ahogy a törvényjavaslat többi része. Tehát itt is ezzel találkozunk. Hosszan tudnám sorolni, és ezt nem üres kifejezésként mondom, tényleg hosszan tudnám sorolni a pozitívumait a törvénycsomagnak, hogy mi az, amit jónak tartunk ezekben a dolgokban. De az a baj, hogy eközben a sok-sok pozitívum mellett, mondjuk, lehet találni három-négy-öt olyan pontot, ami pedig aggályos, ami problémás, ami gondot okoz. És ez mindig fejtörést okoz, őszintén megmondom, hogy melyiket nézzük. Azt, hogy valami, mondjuk, 80-90 százalékban helyes és jó és előremutató, vagy azt a 10 százalékot, ami pedig nehezen elfogadható. Mivel a pozitívumokból számos van, abból hadd ne hozzak példát. Hadd hozzam a kritikáimat, hadd hozzam azokat a pontokat, amelyekkel gondunk van. Itt vannak apróbbak és nagyobbak is. Kezdem az apróbbal. Az, hogy az igazságügyi szakértőkről szóló törvénymódosításban a névjegyzékből törölt adatok megőrzésének idejét tíz évről fölemelik húsz évre, az szerintünk aggályos. Nekünk a tíz év is hogy mondjam? magyarázatra szoruló szint volt, de az, hogy ezt még meg is duplázzák egy sok szempontból nehezen előre látható húszéves időtartamra, szerintünk ennek semmilyen indoka nincsen, és egyébként a törvény indoklásában sem magyarázza különösebben az előterjesztő, hogy erre miért van szükség. Aztán szintén apróság talán megmosolyogtató , hogy a nemzetközi magánjogról szóló törvénymódosításban arról szól a módosítás vagy az is benne van, miközben ez egy irányelvnek az átültetése vagy nagyrészt, ha jól értem az előterjesztést, hogy a különböző rendszeresített formanyomtatványokat majd telefaxon is el lehet küldeni. 2021-ben én nagyon megnézném, hogy ennek milyen gyakorlati hatása van. Közelíteném a nullához, azt gondolom. A harmadik problémánk az; és ez már egy súlyosabb, két súlyosabb problémával fogok még foglalkozni. Az első az, hogy az elmúlt, talán fél évben ez a második-harmadik olyan törvénycsomag, amely a végrehajtással foglalkozik, a végrehajtókkal, a bírósági végrehajtást érintő módosításokkal; most is van benne egy ilyen rész. És értem én, hogy az a szándék és az a javaslat, hogy ez legyen egy kicsit áramvonalasabb, és tele van olyan módosítással, hogy hogyan lehet a bírósági végrehajtásban felmerülő vagy esetleg felmerülő akadályokat, problémákat, nehézségeket hogyan lehet gördíteni előre és megjavítani. Mivel mondom, ez már a többedik ilyen ügy, hogy a kormány hozzányúl ehhez a témakörhöz, mindezt Covid idején, amikor nehéz indokot találni egyébként is arra, hogy ilyennel miért foglalkozik, mi az az ügy, mi az a társadalmi igény, ami miatt ilyennel foglalkozik; nem tudunk szabadulni attól a gondolattól, hogy e mögött az van, hogy közeledik június 30-a, a hiteltörlesztési és hitelfelmondási moratóriumnak a záródátuma. Számtalan adat, számtalan tény mutat arra, hogy nagyon komoly tíz- és netalántán százezrek lesznek, akik utána döbbenten fognak szembesülni azzal, hogy megnövekszik a hiteltörlesztő-összeg. Tudjuk azt, hogy a válság komoly százezreket érintett rosszul, tehát vesztették el állásukat vagy kerültek rosszabb anyagi helyzetbe. Ezt onnan tudjuk, hogy van adat arra, hogy a közüzemi és telekommunikációs szolgáltatók felé fennálló tartozások száma és összege is nő. A kkv-szektorban megnőtt a körbetartozás mértéke is, tehát egy gazdasági problémákkal találkozó és egyre nagyobb nehézséget okozó helyzet van az országban, és ez több százezer embert érint. [[19.50]] Ebből nem nehéz levonni azt a következtetést, hogy amikor június 30-a után a hiteltörlesztés moratóriuma megszűnik, akkor a megnövekvő hitel-törlesztőrészletek nagyon sok problémát fognak okozni. Vajon összefügge ezzel a helyzettel, ezzel a várható helyzettel, hogy a kormány ezért módosítgatja, áramvonalasítja, mondom, immár talán ebben az évben harmadjára ezt az egész témakört? És ha igen, akkor azt kell hogy mondjam, hogy én sokkal szívesebben láttam volna egy olyan javaslatot, ami megoldani akarja ezeknek az embereknek a problémáját; nem pedig azt, hogy a bekövetkező dráma és bekövetkező probléma után amit az jelent, hogy a hiteltörlesztés megnő, és emiatt az emberek jelentős része nehéz anyagi körülmények közé kerül majd a végrehajtást minél gördülékenyebbé tegyék ebben az esetben. Szerintem ez egy cinikus hozzáállás ehhez a dologhoz, ha van ilyen kormányzati gondolat e mögött a módosítássorozat mögött. Az utolsó megjegyzésem a javaslathoz szintén egy kicsit elméleti vonalú, hogy a közjegyzőket, illetve a bíróságokat érintő módosítások kapcsán is azt kell mondanom, hogy sokadjára rendszeresen találkozunk ugyanazoknak a törvényeknek az újabb és újabb módosításával, ezeket a területeket, mondjuk azt, hogy ezeket a hivatásrendeket érintő törvényeknek a módosításával. Én csak a tavalyi évet néztem végig, 2020-ban márciusban, júliusban és októberben is volt egy-egy jelentősebb módosító csomag. Mintha úgy emlékeznék, hogy már idén is foglalkoztunk ezzel a kérdéssel. Én azt mondom erre, hogy az nem jó, hogyha rendszeresen, néhány havonta ugyanazokhoz a törvényekhez hozzányúlunk újra és újra. Egyfelől azt mutatja, képviselőtársam is mondta előttem, hogy ezeknek a törvényeknek ezek szerint az előkészítése nem volt megfelelő, de már ott tartunk, hogy már a módosító csomagoknak az előkészítése sem volt megfelelő, legalábbis ez szükségképpen felmerül. A másik probléma ennél elméletibb egy kicsit. Ott, ha az emberek életét azért érintő… hiszen a közjegyzőkkel ők találkoznak, a bíróságok folyosóin velük találkozunk, az ő ügyeiket intézik a bíróságok, ha rendszeresen, két-három havonta megváltoznak azok a szabályok, amelyek között működnek ezek a szervek, és amelyeket az állampolgárok érzékelnek is, hogy megváltoznak, az nem fokozza a jogbiztonságba vetett hitet. Az azt a kiszámíthatóságot, ami az igazságügyi rendszer működésénél alapvető szükséglet lenne, rontja, vagy egyszerűen nem kiszámítható a rendszer, ebből fakadóan a hatékonyságát is rontja. Tehát én azt javasolnám tisztelettel a kormánynak, hogy gyűjtsék össze az ilyen típusú javaslatokat, a javaslatok mindig előkészítetten jöjjenek ide, tudom, államtitkár úrra nézek, hogy ez egy nagy igény és nagy elvárás, de az, hogy két-három havonta újra és újra belevágunk ugyanazon törvényeknek a módosításába, lássa be, nem normális, nem jó dolog, szakmailag nem helyes. És mondom, az állampolgároknak, akiket ezek érintenek, sem okoz jó irányú változásba vetett igényt. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm. A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kétperces felszólalások lehetnének, de ilyenre nem jelentkezett senki. Ez nem felszólítás, csak a tények ismertetése. További képviselői felszólalások következnek. Tisztelt Országgyűlés! Kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével? [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. Minthogy további felszólalásra senki nem jelentkezett, a vitát lezárom. Államtitkár urat megkérdezem mint előterjesztőt, kíváne beszélni. [[Jelzésre:]] Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Csak elhangzott néhány dolog itt a törvényből. Több elemből áll össze a javaslat. Mint látható, ezek általában meglehetősen rövidek. Tehát ha jól emlékszem, 26-ot említett az egyik felszólaló. Tehát 26 vitát is lefolytathatnánk, az kétségtelen, de általában ezeket a kódexekre vagy a nagyobb horderejű törvényekre tartogatjuk. De szerintem egy-egy ülésszakon belül elfér a képviselők előtt, mert most is át tudtuk tekinteni kellő mélysé-gében. Nagyon köszönöm azokat a hozzászólásokat, amelyek elismerték, hogy szakmailag például az irányelv-átültetésekkel, egyebekkel nincs probléma. Szó volt a közjegyzői áthelyezésekről, gyakorlatilag egy pandémiás időszakban született az a gondolat, hogy gyorsan be lehessen tölteni a helyeket. Most már látszik, hogy kialakult egy gyakorlata ennek a járványnak, hogy hogyan lehet ezek között a viszonyok között élni. Ennek a kivezetése ebben ezért valósulhat meg. Ami az egyeztetéseket illeti: tehát az ebben a törvényben foglaltaknak a Versenyhivatallal, a NAIH-hal, az ügyvédi, közjegyzői kamarával, végrehajtói karral, Országos Bírósági Hivatallal, tehát minden érintett szakmai szervezettel megtörtént az egyeztetése. Ebben az ülésszakban egyébként ez az első, csak azért említeném Sebián-Petrovszki László képviselőtársamnak, hogy azért nincs olyan, hogy egy ülésszakon belül több azonos tárgyú salátát behoznánk a Ház elé. Ez, ha pontosabban figyelemmel kísérjük, akkor látható, hogy nem helytálló. Ugyanakkor az is igaz, hogy a szakmai szervezetek részéről folyamatosan jönnek olyan változtatási igények, egyébként például most is van a közjegyzői kamarának olyan, ami már nem került bele ebbe. Lehet, hogy ősszel majd megint, ha megkívánja a valóságos élet, a társadalmi igények, a gördülékenység. Gyüre Csaba képviselőtársam is észrevételezte, hogy a végrehajtóknál éppen szigorítottunk, tisztábbá, átláthatóbbá tettük, a felelősséget növeltük. Tehát ez mind-mind olyan támogatható cél, úgyhogy kérem, hogy támogassák a javaslatot. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. A módosító javaslatok benyújtására a mai napon 16 óráig volt lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a szerkezetátalakításról és egyes törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/15993. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Most ismét Völner Pál államtitkár urat illeti a szó, az Igazságügyi Minisztérium államtitkárát, előterjesztőt. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A most általános vitára bocsátott, a szerkezetátalakításról és egyes törvények jogharmonizációs módosításáról szóló törvényjavaslat hosszú előkészítő munka és szakmai egyeztetés eredménye. A javaslat a tőkepiaci unió és a tőke szabad mozgása előtt álló akadályok lebontását célzó európai uniós irányelv átültetéseként kerül a magyar jogrendszerbe. A pénzügyi nehézségek kezelésének harmonizált szabályozása növeli a befektetési hajlandóságot, emellett a kormány egyik kiemelt célja a pandémiás helyzet okozta gazdasági gondok leküzdése, így a vállalkozásokat sújtó pénzügyi nehézségek esetén igénybe vehető eszközök rendszere a csődeljárás és a felszámolási eljárás mellett most a szerkezetátalakítási eljárással bővül. A szerkezetátalakítási szabályok azt biztosítják, hogy a pénzügyi nehézség észlelése esetén a gazdasági tevékenységet végző jogi személy minél hamarabb hatékony segítséghez jusson. A szerkezetátalakítás, amint ez a szóból is következik, jelenthet minden olyan intézkedést, amely a gazdálkodó szervezet működésének újratervezését, átstrukturálását biztosítja. A javaslat elfogadása esetén állam által nyújtandó és bárki által elérhető szolgáltatás segíti majd a jogi személy adósokat a tartozásaik kedvezőtlen felhalmozódásának, a fizetésképtelenné válásuk valószínűségének felismerésében. Ha az adós még fizetésképtelensége előtt felismeri azt, hogy pénzügyi-gazdasági krízishelyzetbe került, vagy belátható időn belül nem lesz képes a tartozásait rendezni, megnyílik számára a lehetőség, hogy szerkezetátalakítási eljárást kezdeményezzen. A megfelelő időben tett gazdasági-pénzügyi intézkedésekkel megelőzhető a munkahelyek megszűnése és az adós szükségtelen felszámolása. Figyelemmel kell lenni azonban az adós hitelezőinek érdekeire is, különösen akkor, ha segítséget nyújtanak a pénzügyi nehézség idején az adósnak. Tisztelt Országgyűlés! A javaslat a szerkezetátalakítási eljárást új polgári nemperes eljárásként vezeti be a magyar jogrendszerbe. A kizárólag az adós által kezdeményezhető eljárás lefolytatására a Fővárosi Törvényszék rendelkezik majd hatáskörrel és kizárólagos illetékességgel. A szerkezetátalakítási eljárás a csődeljáráshoz és a felszámolási eljáráshoz képest kevésbé formalizált eljárás. Az eljárás kezdetekor az adós jelöli meg azokat a hitelezőit, akiket az eljárásba be kíván vonni. Ezeket a hitelezőket nevezi a javaslat érintett hitelezőknek. Az adós a szerkezetátalakítási eljárás sikeressége érdekében bírósági intézkedéseket kérhet, ugyanakkor a javaslatban meghatározott esetekben bírósági intézkedést a hitelezők is kérhetnek. Fontos azonban, hogy a bíróság intézkedésének igénybevétele főszabályként nem kötelező. Így az adós, illetve a hitelezők dönthetnek arról, hogy az eljárásban szerkezetátalakítási szakértő közreműködését kérik. [[20.00]] Továbbá az adós dönthet arról is, hogy moratóriumot kér. Sem a szerkezetátalakítási szakértő részvétele, sem a moratórium nem automatikus, illetve főszabályként nem kötelező eleme az eljárásnak. A bíróság pedig ezen eszközök alkalmazását csak akkor rendeli el, ha erre irányuló kérelmet terjesztenek elő, vagy a javaslat alapján az kötelező. Fontos eleme a javaslatnak, hogy a szerkezetátalakítási eljárás az adós döntésétől függően lehet úgynevezett bizalmi eljárás vagy nyilvános eljárás. Nyilvános eljárás esetén a szerkezetátalakítási eljárás megindításáról és befejezéséről közlemény jelenik meg a Cégközlönyben, így arról bárki tudomást szerezhet. Ha azonban bizalmi eljárásként folyik a szerkezetátalakítás, arról az eljárásba be nem vont hitelezők az eljárásról nem értesülnek, ugyanakkor fontos, hogy követelésük sincs veszélyben, mert feléjük az adósnak változatlan feltételekkel kell teljesítenie. A bizalmi eljárás ki tudja küszöbölni a megbélyegző jelleget, ezzel is támogatva a szerkezetátalakítás sikerét. Ha a bíróság a szerkezetátalakítási eljárást megindítja, az adós lehetőséget kap arra, hogy a javaslatban megállapított időkeretek között a hitelezőivel megállapodjon a pénzügyi nehézségeinek leküzdését biztosító intézkedésekről. A javaslat a szerkezetátalakítási tárgyalások lefolytatására, az elfogadott szerkezetátalakítási terv bírósághoz való benyújtására egyéves időkeretet biztosít. Azonban ezen időtartam alatt is meghiúsul a szerkezetátalakítás, ha az adós az előrehaladást, a terv tárgyalásához szükséges minimális hitelezői támogatottságot nem tudja biztosítani. Lényeges, hogy a szerkezetátalakítás eredménytelensége esetén az eredménytelenség okán a bíróság nem rendeli el az adós felszámolását, ezért a szerkezetátalakítás a csődeljáráshoz képest kevésbé kockázatos a vállalkozások számára. A szerkezetátalakítási eljárás ugyanakkor nem is akadálya az adós felszámolásának. Ha az adós ellen akár az érintett hitelező, akár egyéb hitelező felszámolás iránti kérelmet nyújt be, azt a felszámolást lefolytató bíróság érdemben bírálja el, ha fennállnak a törvényi feltételek, akkor az adóssal szemben megindul a felszámolási eljárás, tekintettel arra, hogy a szerkezetátalakítási eljárás lehetősége ugyanis nem rontja az üzleti életben a fizetési fegyelmet. A javaslat ugyanakkor előírja a felszámolás iránti kérelem elbírálásának felfüggesztését, ha az adós moratórium hatálya alatt áll vagy azt már kérelmezte. A felfüggesztés meghosszabbodik, ha a moratórium időtartama alatt az adós a hitelezők által elfogadott szerkezetátalakítási tervet terjeszt a bíróság elé. Tisztelt Képviselőtársaim! A javaslat szerint az adós és akár a hitelezők is szerkezetátalakítási szakértő kijelölését kérhetik, akinek fő feladata a szerkezetátalakítási terv elkészítésében való közreműködés, a hitelezőkkel való tárgyalás során való segítségnyújtás. Fontos szerep jut a szakértőnek az érdekegyensúlyok megteremtésében, valamint garanciális szerepet is betölt, ha az adós gazdálkodásának felügyeletére is kiterjed a feladatköre. Szerkezetátalakítási szakértő a felszámolószakma képviselői közül választható. Az adós moratóriumot is kérelmezhet a bíróságtól. A moratórium időtartama 4 hónap, amelynek meghosszabbítását vagy új moratórium elrendelését kérheti az adós. A 4 hónapos moratórium után azonban a meghosszabbításnak vagy az új moratórium elrendelésének a feltétele, hogy annak indokoltságát az adós alátámassza. A hitelezők emellett kérhetik a moratórium megszüntetését. A moratórium időtartama alatt az adóssal szemben igényérvényesítés nem kezdeményezhető. A moratórium előtt nem teljesített kötelezettségeire pedig az adóst fizetési haladék is megilleti. Ez a moratóriumi időszak hivatott biztosítani azt, hogy az adós a kapacitásait a hitelezőivel való tárgyalásra tudja fordítani, a szerkezetátalakítási terv hitelezők általi elfogadását sikeresen le tudja bonyolítani. Szükség eseten a szerkezetátalakítási terv tárgyalásához és a szerkezetátalakítás megvalósításához újabb forrást vonhat be. Tisztelt Ház! A szerkezetátalakítási eljárás közvetlen célja a szerkezetátalakítási terv elfogadása és annak bíróság általi jóváhagyása. A szerkezetátalakításba bevont hitelezőket a javaslat szerinti osztályokba kell sorolni. A szerkezetátalakítási terv hitelezők általi támogatottságának nem kell 100 százalékosnak lennie, azonban a nemmel szavazó hitelezők a bírósági jóváhagyási szakaszban elleniratot nyújthatnak be, amelyben vitathatják, hogy a szerkezetátalakítási tervvel sem járnak rosszabbul, mint ha felszámolási eljárásban vagy más módon érvényesítenék követelésüket. Hivatkozhatnak arra is, hogy a szerkezetátalakítási terv nem alkalmas az adós fizetésképtelenségének elkerülésére. Az átültetendő irányelvi előírásra tekintettel a javaslat szabályozza a kényszeregyezséget is. A javaslat biztosítja azon hitelezők kiemelt védelmét, akik a szerkezetátalakítási tárgyalások alatt, azok lefolytatását vagy a szerkezetátalakítási terv végrehajtását az adós számára új források biztosításával támogatják. Az irányelv nagy hangsúlyt fektet továbbá a munkavállalói érdekek védelmére. Kiemelhető, hogy a munkavállalói követeléseket nem lehet bevonni a szerkezetátalakításba, arra moratórium sem kérhető. A javaslat több kérdésben a kis- és középvállalkozásnak minősülő adósok tekintetében eltérő, könnyítő rendelkezéseket mond ki. E szabályok célja, hogy ezen adósok is sikeresen tudják a szerkezetátalakításukat lefolytatni. Tisztelt Képviselőtársaim! A javaslat nem csupán a jogi személy vállalkozások, hanem az egyéni vállalkozók pénzügyi nehézségeinek adósságrendezési eljárás keretében történő megoldását is biztosítja. Az irányelvnek az adósság alóli mentesítésre vonatkozó része az egyéni vállalkozókat érinti. A javaslat az irányelvi rendelkezéseket a természetes személyek adósságrendezéséről szóló törvény módosításával ülteti át a jogrendszerünkbe. Ennek kiemelt eleme, hogy hároméves adósságtörlesztési időszak után a vállalkozó részleges adósság alóli mentesítésben részesülhet, amelynek eredményeként a jelzáloghitelekre a hároméves törlesztési időszak alatt az adós haladékban részesül. Ennek azért van jelentősége, mert az esetek legnagyobb részében az adós lakóingatlanához kapcsolódnak. A mentesítés a többi, hároméves időszak alatt az adósságrendezési terv alapján teljesített tartozásra fog vonatkozni. Tisztelt Ház! A javaslat megteremti a lehetőséget annak, hogy a gazdálkodók törvényes szabályozási keretek között folytassák le a szerkezetátalakítási eljárásukat. A javaslat elfogadásával ez az eljárás a most hatályos szabályozásban létező fizetésképtelenségi eljárások mellett egy új lehetőségként, a fizetésképtelenséget megelőző jogi eszközként lesz elérhető a vállalkozások számára pénzügyi nehézségeik leküzdése érdekében. Kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a fenti célokkal egyetértve fogadja el a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Vezérszónoki felszólalások következnek. Salacz László képviselő úr, Fidesz, tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az Európai Unióban 2019 júliusában lépett hatályba a megelőző szerkezetátalakítási keretekről, az adósság alóli mentesítésről és az eltiltásokról, valamint a szerkezetátalakítási, fizetésképtelenségi és adósság alóli mentesítési eljárások hatékonyságának növelését célzó intézkedésekről szóló irányelv. A Ház előtt fekvő törvényjavaslat ennek az irányelvnek a magyar jogba történő átültetését valósítja meg. Az irányelv két szabályozási kört tartalmaz: a pénzügyi nehézségekkel küzdő, de még nem fizetésképtelen jogi személy vállalkozások szerkezetátalakítási eljárása, és az önálló vállalkozó, természetes személyek adósságrendezési és adósságmentesítési eljárása. A jogi személy vállalkozásokat érintő szabályozás új törvénnyel, az önálló vállalkozók adósságrendezési és adósságmentesítési szabályai a természetes személyek adósságrendezéséről szóló törvény módosításával kerülnek átültetésre. A javaslat ezen túlmenően az alapvető kapcsolódó törvények módosítását is tartalmazza. Az irányelv átültetésének határideje 2021. július 16., azonban az irányelv lehetővé teszi a végrehajtási időszak legfeljebb egy évvel történő meghosszabbítását, így e törvényjavaslat hatálybalépése 2022. július 1. Tisztelt Képviselőtársaim! Ha egy cég fizetésképtelenné válik, a csődeljárás vagy a felszámolás a cég közelgő megszűnését jelenti az esetek többségében. Részben e végzetes fizetésképtelenségi eljárásokkal, részben pedig a megegyezésen alapuló szerkezetátalakítással szemben kínál alternatívát az új irányelv. A törvényjavaslat a cégek fizetésképtelenségét megelőző eljárásoknak egy teljesen új formáját vezeti be. Az irányelv fő gazdaságpolitikai célja az alapvetően életképes vállalkozások pénzügyi nehézségeinek korai kezelése, talpra állításuk ösztönzése, fizetőképességük helyreállítása. A szerkezetátalakítás és a szerkezetátalakítási eljárás a fizetésképtelenségi eljárásokat megelőző, az adós vállalkozás pénzügyi nehézségeinek leküzdését támogató, az üzleti tevékenysége folytatását lehetővé tevő, reorganizáció típusú nemperes eljárás. Az adós jogi személy vállalkozás számára csak akkor válik lehetővé a szerkezetátalakítás elhatározása és a szerkezetátalakítási eljárás megindítása iránti kérelem benyújtása, ha még nem fizetésképtelen, de olyan helyzetben van, amelyben alappal feltételezhető, hogy a fennálló fizetési kötelezettségeit további intézkedések meghozatala nélkül az esedékességkor nem fogja tudni teljesíteni, azaz fennáll a fizetésképtelenné válás valószínűsége. [[20.10]] A fizetésképtelenségi eljárásokkal szemben nagy különbség, hogy a szerkezetátalakítási eljárás nem feltétlenül nyilvános. A fizetési moratórium a hitelezők egy részére is korlátozódhat. A szerkezetátalakítási szakértő kiválasztásában a feleknek döntő szava lehet, a felszámolással ellentétben kizárólag az adós döntése lehet, hogy igénybe akarjae venni a jogszabály nyújtotta keretrendszert. Ez a fajta eljárás a magyar jogi szabályozásban eddig ismeretlen volt. Tisztelt Ház! A szerkezetátalakítási eljárás menetének részletes ismertetését mellőzve elmondható, hogy a szerkezetátalakítás kedvezőbb lehet az adós számára, mint egy fizetésképtelenségi eljárás. Az adós számára egy lehetőség a korai restrukturálásra, és elkerülhetővé teszi a formális fizetésképtelenségi eljárások igénybevételét, ugyanakkor a hitelezői oldalon is alkalmas a veszteség jelentős csökkentésére. Tisztelt Országgyűlés! Az új szabályozás célja a vállalkozások pénzügyi nehézségeinek korai kezelése, újjászerveződésük ösztönzése, fizetőképességük helyreállítása, ezáltal az ország versenyképességének növelése. Úgy gondolom, a koronavírus-válság miatt fellépő pénzügyi nehézségek miatt kifejezetten időszerű lehet a törvény elfogadása, ezért a Fidesz képviselőcsoportja a törvényjavaslatot támogatja. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen. A Jobbik vezérszónoka Gyüre Csaba. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy teljesen új jogintézmény került elénk ezzel a törvényjavaslattal, és azt gondolom, amikor egy vállalkozást próbál segíteni egy állam, az Európai Unió, az mindenféleképpen hasznos. Igen, az előttem felszólaló képviselőtársam is beszélt arról, hogy az eddigi módszerek, ami már a felszámolási eljárásról, csődeljárásról szólt, és akkor lehetett valamiféle fizetési moratóriumot kapni ezekben, ezek már általában a vállalkozás végét jelentették, nagyon gyakran nem sikerült ebből már kilábalni, illetve sokszor ez már a felszámolást jelentette, amelyben egy cég a felszámolás végeredményeként megszűnt. Valós ez az igény, főleg tekintettel arra, hogy a Covid-helyzet idején is látjuk azt, hogy mennyire nehéz a vállalkozók dolga, és itt elsősorban a kkv-król, a mikro-, kis- és középvállalkozásokról beszélünk, nagyon fontos az, hogy olyan környezetet teremtsünk nekik, amelyben lehetővé válik a gazdálkodásuk, a fejlődésük, a megmaradásuk, a piacon való tartózkodásuk hosszú távon. Azt is láthatjuk, hogy aki vállalkozásba kezd nem mindig profi vállalkozóról beszélünk , nem mindig van tisztában a piaci körülményekkel, nincsen mindig tisztában a pénzügyi követelményekkel, és sokszor vannak olyan problémák, amelyek miatt egy vállalkozás elég hamar dugába dől, és nem fog működni. Ez sok szempontból nem jó. Nem jó a nemzetgazdaságnak, mert kiesik az a bevétel, abból a szempontból sem jó, hogy az ott lévők, a vállalkozásban dolgozók adott esetben kikerülnek a munkaerőpiacról, nem találnak állást, és ezért munkanélkülivé válnak, és bizony akkor munkanélküliségi-segélyre szorulnak, álláskeresési járadékra, és a többi. Másrészt nem jó a vállalkozónak, hiszen egy viszonylag rövid pályafutás után maga a vállalkozása megszűnik. Ezért dicséretes mindenfajta olyan tevékenység, amely segíteni próbálja a vállalkozásokat abban, hogy ne jussanak a felszámolás, a megszűnés, a megsemmisülés szélére, hanem mielőtt ebbe a helyzetbe kerülnek, azelőtt próbáljunk meg segíteni. Nyilván, amikor már egy csődről beszélünk, egy felszámolási eljárásról beszélünk, akkor nagyon gyakran már késő, illetve nincsenek olyan segítői támasztékok, amelyek azt szolgálnák, hogy maga a vállalkozás igenis életben maradjon, és igenis fenn tudjon maradni. Ezért fontos az, hogy napirendre került ez a jogszabály, amely egy EU-s irányelvet próbál meg átültetni a magyar joggyakorlatba, amely a megelőző szerkezetátalakítás keretéről, az adósság alóli mentesítésről, az eltiltásokról, valamint a szerkezetátalakítási, fizetésképtelenségi és adósság alóli mentesítési eljárások hatékonyabb növeléséről szól. Az Európai Unió két témakörben irányozta elő a jogszabályok harmonizálását. Egyrészt a pénzügyi nehézségekkel küzdő, de még nem fizetésképtelen jogi személyek szerkezetátalakítására vonatkozik, a másik pedig a magánszemélyek adósságrendezési, adósságmentesítési eljárására. Itt nyilván az elsőről beszélünk ebben az első esetben, tehát ez elsősorban a jogi személyek vállalkozásáról szól, és amellett, hogy el lehessen kerülni a csődhelyzetet, ezért van szükség arra, hogy kidolgozásra kerüljön ez az eljárás. Olyanfajta eljárást kell kidolgozni, amelyben a bíróság szerepe korlátozott, azonban lehetőség van arra, hogy bizonyos moratóriumot kapjanak a fizetésben az adós cégek, és ez a moratórium ne csak arról szóljon, hogy egy bizonyos időszakra mentesüljön, hanem nagyobb esély legyen arra is, hogy akik a hitelt nyújtották, akik felé tartozik ez az ominózus cég, ő is hozzájusson majd egy idő elteltével ahhoz az összeghez, amivel neki ez a cég tartozik. Nyilván ezen belül több, széles lehetőséget biztosít az Európai Unió irányelve, hogy a jogalkotó minden országban a nemzeti jogába ezeket a lehetőségeket behozza. Tehát a szerkezetátalakítás sajátossága, hogy az adós egy bizonyos moratóriumot kér, és bizonyos esetek fennállása esetén ezt a fizetési moratóriumot meg is kaphatja. Ki fordulhat ehhez a lehetőséghez? A nehéz pénzügyi helyzetbe került vállalkozások, ahol azért mind az adós, mind pedig a hitelező együtt akarnak működni abban, hogy létrehozzanak egy olyan szerkezetátalakítási tervet, és az kerüljön elfogadásra, amely megvalósulhat, megvalósítható, és mindenkinek is ez az érdeke, hogy ez megvalósuljon. Képesnek kell lennie a vállalkozásnak, hogy az adósságait a jövőben visszafizesse. Amennyiben ezek a kondíciók átalakításra kerülnek, és ez esetben összhang keletkezik majd az adós és a hitelezők között, ezt a kitűnő állapotot kívánja előteremteni és elősegíteni ez a jogszabály, hogy az adósság kifizetésre tudjon kerülni. Nagyon nagy a lehetőségek tárháza, a jogszabály szélesen meghatározza azokat a lehetőségeket, hogy hány napra, hogyan lehet ezt kérelmezni, mik ennek a kérelemnek a feltételei. Akár lehet 90 napos moratórium, de lehet ettől kevesebb, a leghosszabb esetben, amikor ezek a moratóriumok meghosszabbításra kerülnek, akkor is maximum egy év időtartamra történhet ez meg. Fontos dolog, hogy szerkezetátalakítási szakértők bevezetése kerül be ebbe a rendszerbe. A szerkezetátalakítási szakértők feladata az, hogy ezt a folyamatot folyamatosan segítsék, és ez kiterjedhet akár az adós gazdálkodásának a felügyeletére is. Nyilván, ha elkészült egy jó pénzügyi terv, és ahhoz tartja magát a vállalkozás, észszerűen gazdálkodik, nem lépi túl az észszerű munkaerőkeretet, az ár-érték képzésben is észszerűen járt el, akkor általában nem fog erre sor kerülni, hogy csődbe jusson. Nyilván vannak különleges esetek, mint például a Covid miatt is a bezárt vendéglátósok, a szállásadók, nyilván bekövetkezhet a leggondosabb gazdálkodás mellett is a fizetésképtelenség, de abban az esetben, ha nem erről beszélünk, hanem átlagos a helyzet, átlagos körülmények esetén egy szerkezetátalakítási szakértő segítsége igenis kiindulópontot jelenthet abban, hogy maga a vállalkozás helyes útra tér, és egy ilyen adósságrendezési eljárás során nyilván sokat tanulhat maga a cég is, illetve a cég vezetője is abban, hogy hogyan kell oly módon a gazdálkodását vezetni, hogy ne kerüljön csődközeli helyzetbe, ne legyen szüksége a jövőben újabb szerkezetátalakítási eljárásra, ne kerüljön csődhelyzetbe, és ne kerüljön felszámolás alá se, hiszen egy működő cégnél nyilván a működés, a folyamatos működés a cél, és mindenki számára ez a legfontosabb. [[20.20]] Az adós kérheti a bíróságtól nemperes eljárás tekintetében itt a Fővárosi Bíróság kerül kijelölésre, amely el fog járni ebben, tehát országos hatáskörrel rendelkező lesz a Fővárosi Törvényszék e tekintetben, és lesz lehetősége is, hogy hitelezői osztályokon átívelő kényszeregyezségi hatállyal hozzon döntést, és ezáltal jóváhagyja a szerkezetátalakítási tervet. A szerkezetátalakítási terv meghatározza az adós és a hitelező jogait és a kötelezettségeit. Nyilván, amennyiben elfogadásra kerül egy ilyen terv, akkor nagyon fontos az együttműködési kötelezettség. Én azt gondolom, hogy egyébként az együttműködési kötelezettség, már, aki a szerkezetátalakítási terv gondolatával eljátszik, és megindítja az erre vonatkozó eljárást, nyilván az együttműködési kötelezettség nála felmerül, illetve ezt önként vállalja, hiszen azért vállalja ezt az eljárást, hogy tisztázza a saját cégének a vagyoni helyzetét, hogy kimozdítsa erről az álló álláspontról a cégét, illetve hanyatló álláspontról, és valóban egy felívelő pályára helyezze ezt a céget. Én azt gondolom, hogy minden olyan tevékenység a jogalkotó részéről, amely segíti a vállalkozásokat, a vállalkozások életben maradását, a vállalkozások fizetőképességének a megőrzését bármilyen formában, akár ilyen formában is, az mindenféleképpen támogatandó. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Sebián-Petrovszki László tapsol.]]
Köszönöm szépen. A KDNP vezérszónoka Nacsa Lőrinc képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Ha az embert hiányolják, akkor nem tehet mást, mint jön. [[Sebián-Petrovszki László nevet.]] Elnézést, a nyilvánosság tájékoztatása volt a feladatom, azért nem tudtam itt lenni egy kis ideig. Az Európai Unióban 2019 júliusában lépett hatályba a megelőző szerkezetátalakítási keretekről, az adósság alóli mentesítésről és az eltiltásokról, valamint a szerkezetátalakítási, fizetésképtelenségi és adósság alóli mentesítési eljárások hatékonyságának növelését célzó intézkedésekről szóló 2019. július 20-ai európai parlamenti és tanácsi irányelv, mely egyúttal a 2017-es irányelv módosítását is tartalmazza. Ezzel kapcsolatban a tagállamok számára feladattá teszi a szerkezetátalakításra és az adósság alóli mentesülésre vonatkozó szabályok átültetését a nemzeti jogrendbe. Az irányelv ennek megfelelően szabályozza a pénzügyi nehézségekkel küzdő, de még nem fizetésképtelen jogi személy vállalkozások szerkezetátalakítási eljárását és az önálló vállalkozó természetes személyek adósságrendezési és adósságmentesítési eljárását. Az új szabályozás átvétele során módosításra kerülnek az önálló vállalkozók adósságrendezési és adósságmentesítési szabályai, a természetes személyek adósságrendezéséről szóló 2015. évi CV. törvény, valamint a jogharmonizáció szempontjából szükséges kapcsolódó törvények. A szerkezetátalakítás és a szerkezetátalakítási eljárás a fizetésképtelenségi eljárásokat megelőző, az adós vállalkozás pénzügyi nehézségeinek leküzdését támogató, az üzleti tevékenységek folytatását lehetővé tevő reorganizáció típusú nemperes eljárás. Az adós jogi személy vállalkozás számára csak akkor válik lehetővé a szerkezetátalakítás elhatározása és szerkezetátalakítási eljárás megindítása iránti kérelem benyújtása, ha még nem fizetésképtelen, de olyan helyzetben van, amelyben alappal feltételezhető, hogy a fennálló fizetési kötelezettségeit további intézkedések meghozatala nélkül az esedékességkor nem fogja tudni teljesíteni, tehát a fizetésképtelenné válás valószínűsége fennáll. Mindemellett fontos megjegyezni, hogy az irányelv elfogadásával sem került egységesítésre a fizetésképtelenség valószínűsítése és a fizetésképtelenség fogalma az Európai Unióban; ezek kodifikálása továbbra is tagállami hatáskörben marad. A tagállami jogalkotónak az irányelv alapján biztosítania kell, hogy legalább egy olyan adósságrendezési eljárást igénybe vehessenek a fizetésképtelen önálló vállalkozó magánszemélyek, amelynek során meghatározott feltételek szerint adósságmentesítésben részesülhetnek. Az irányelv szerinti főszabály, hogy az adósságok alól történő mentesítést a tagállami jognak legfeljebb három év adósságtörlesztési időszakot követően biztosítania kell a fizetésképtelen önálló vállalkozó magánszemélyek számára. Az irányelvnek való megfelelés érdekében a természetes személyek adósságrendezésére vonatkozó szabályozás egészül ki annyiban, hogy az irányelv biztosította kivételszabályozás alapján a hároméves mentesítési időszak nem válik főszabállyá, mert ez az adós vállalkozó magánszemélyek számára akár kedvezőtlen is lehet, hiszen három év alatt nem tudja a mentesítéshez szükséges, elvárt mértékű törlesztést teljesíteni. A törvényjavaslat szerint a jelzáloghitellel nem biztosított egyéb adósságok törlesztése alapján fogja kiadni a bíróság ezen adósságokra a mentesítő határozatot a három év elteltével. A jelzáloghitel törlesztése ezen időszak alatt szünetel, majd az utána teljesítendő időszak eredményessége alapján van lehetőség ebben a vonatkozásban is a mentesítő határozat kiadására további két év elteltével. Ez a megoldás elősegíti, hogy ne kelljen elidegenítenie a jelzáloggal terhelt ingatlant, a lejárt esedékességű hiteltartozás tőkerészének megfizetésére pedig haladékot kap. A törvényjavaslat célja az is, hogy az egyéni vállalkozó adós a vállalkozása gyakorlásához szükséges eszközöket megtarthassa, ne kelljen azokat eladni a tartozásának rendezése érdekében az adósságrendezési eljárás alatt. A KDNP-frakció támogatja a szerkezetátalakításról szóló uniós irányelv átültetését és a kapcsolódó jogharmonizációs célú módosításokat. Köszönöm szépen. [[Dr. Salacz László és dr. Völner Pál tapsol.]]
Köszönöm szépen. Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, MSZP. Tessék!
Köszönöm szépen, elnök úr. A javaslat alapvetően a szerkezetátalakításokkal kapcsolatos uniós jogalkotással kapcsolatos bírósági nemperes eljárás átültetését célozza. Ezt előttem is már többen elmondták. Első pontban érdemes áttekinteni, hogy pontosan mi is az uniós jogalkotás célja. Két témakörben kívánja az uniós jogalkotó a jogszabályok harmonizációját: pénzügyi nehézségekkel küzdő, de még nem fizetésképtelen jogi személy vállalkozások szerkezetátalakítása, és a második a fizetésképtelen önálló vállalkozó magánszemélyek adósságrendezési és adósságmentesítési eljárása. A javaslat azonban kifejezetten a vállalkozások szerkezetátalakítását célozza, a magánszemély vállalkozókra külön szabályok átültetésével fognak átkerülni a magyar jogba. Ennek keretében a javaslat célja akként foglalható össze, hogy a csődközeli helyzetbe került vállalkozások csődjének elkerülését célozza. Az irányelv által biztosított lehetőségekkel élve a javaslat nem terjeszti ki a szerkezetátalakítás hatályát a munkavállalók munkaviszonyából eredő követeléseire, valamint az adóssal szemben keletkezett kártérítési követelésekre, ha az természetes személyt illet meg. Ennek indoka a jogosultság méltányolandó érdekeinek védelme, hogy járandóságaik maradéktalanul kifizetésre kerüljenek a szerkezetátalakítás alatt is. A javaslat a magáncsőd intézményéhez kapcsolódó módosításokat is tartalmaz. A szabályozás azt célozza, hogy a magáncsőd számos intézkedése az egyéni vállalkozók esetén is alkalmazható legyen, így például, hogy a munkabéreket a Bérgarancia Alapból az egyéni vállalkozó esetén is ki lehessen utalni, az egyéni vállalkozó és esetleges munkavállalói bérét akkor is tudja fizetni, ha esetleg fizetésképtelenné válik. Ezen a ponton fontos áttekinteni, hogy a jogszabály milyen helyzetben éri a vállalkozásokat ma Magyarországon. 2021. 16. hetében összesen 185 cég szerepelt a heti felszámolás alá került cégek listájában, 192 cég a heti végelszámolási listában, és további 1 cég szerepelt heti csődlistán. Ez összesen 378 céget jelent. Elmondható tehát, hogy viszonylag sok vállalkozást érint a megszűnés vagy fizetési nehézségekkel kapcsolatos eljárás. Ez jelentősnek mondható, különös tekintettel arra, hogy a bírósági eljárások vírus miatti szüneteltetése, esetleges lassúsága számos ilyen eljárást eltolhat. Az előttünk fekvő javaslat hátterét adó uniós jogalkotás 2019-ben született, és bár valóban 2021 júliusa volt az átültetési határidő, okkal vetődik fel a kérdés, hogy ezt miért most tárgyalja az Országgyűlés. A koronavírus-járvány miatti gazdasági nehézségek pont indokoltak volna egy olyan eljárást, amely segíthet a vállalkozásoknak abban, hogy fizetőképességüket, működésüket megőrizzék. Éppen ezért ez a javaslat elképesztően elkésett a koronavírus-járvány második évében, és megint csak azt bizonyítja, hogy bár a kormánynak megvoltak a jogi lehetőségei korlátlan felhatalmazás a koronavírus-járvány kezelésére, mégsem tettek meg mindent a következmények elhárítása érdekében. A vállalkozások megsegítésének késedelme és elmaradása nem új dolog, úgyhogy Magyarországon kapták a legkevesebb bértámogatást az Unióban a cégek a tavalyi adatok alapján, még a kiutalt bértámogatások is késtek. [[20.30]] Több hónapokat kellett várni a megállapított bértámogatásra, a 2021. év elején több tíz milliárd forintnyi bértámogatás ragadt bent, amelyet nem tudtak kiutalni. Ezeknek a támogatásoknak a kiutalása olyan lassú volt, hogy azt még a kormányszóvivő is kritizálta egy nyilatkozatban. Az is előfordult, hogy bár lett volna a kormánynak lehetősége rá, de nem hívott le egy ideig uniós bértámogatási forrásokat. Ilyen késedelmek mellett nem meglepő, hogy a jelen javaslatban foglalt javaslat is késve érkezett az Országgyűlés elé, azonban örömteli volna, hogyha a kormány valódi és azonnali támogatást nyújtana a vállalkozásoknak ahelyett, hogy a saját családi oligarcháit védi, és a saját embereikkel feltöltött alapítványokba szervezik ki a közvagyont. Éppen ezért továbbra is követeljük többször beadtuk már , hogy alapvetően a bértámogatás 80 százalékát kellene odaítélni a vállalkozóknak, a munkavállalóknak, és sok minden olyan javaslatot tettünk, akár a 100 százalékos táppénzt, sorolhatnám, azoknak, akik a Covid-vírus miatt fertőződtek meg vagy netán talán karanténba kényszerülnek. Ettől függetlenül, hogy mégiscsak egy elkésett törvényt tárgyalunk itt, mégiscsak azt kell mondanunk, hogy egy elkésett módosításról tárgyalunk, de alapvetően támogatandó a módosítás. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a DK és a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Sebián-Petrovszki László képviselő úr, DK, tessék!
Köszönöm szépen, elnök úr. Az a javaslat, amely előttünk van, az arról szól, hogy vannak olyan jogi személy vállalkozások, cégek, ha úgy tetszik, és vannak olyan vállalkozó magánszemélyek, akik nehéz helyzetbe kerülnek, üzletileg a vállalkozásuk nehéz helyzetbe kerül, és ez a javaslat most megteremtene igaz, egy irányelv átültetésével, de megteremtene egy olyan opciót, amely eddig nem létezett, és amely esetleg hozzásegítené őket, hogy talpon maradjanak, és tovább tudjanak működni. A javaslat valóban új dolgot hoz be, és ezért aztán sok kérdés merül fel, hogy vajon a gyakorlatban ez hogyan fog működni. Hogy csak néhányat említsek ezek közül a problémák, aggályok, kérdések inkább úgy fogalmazok közül, például gond lehet abból, hogyha az illetőnek, mondjuk, több bank hitelez, és a bankok között esetleg rivalizálás vagy probléma alakul ki azzal kapcsolatban, hogy melyik milyen stratégiát tartana helyesnek annál a vállalkozónál, annál a cégnél, hiszen ugye itt tulajdonképpen arról van szó, hogy meg kell egyezniük arról, hogy most mi történik azzal a céggel, azzal a vállalkozással; hogyha nem jön létre, mondjuk, a hitelező bankok között ilyen típusú egyezség, vagy nem egy irányba húznak, akkor bizony ám, bármennyire akár hasznos lenne vagy eredményes lenne ez a megoldás az adott cégnek, ez nem fog megvalósulni, és vagy fizetésképtelenség történik, illetve hát csődbe megy az adott cég. Szintén újdonság és ugye, nehezen tudjuk megítélni egy új intézménynél, hogy a gyakorlatban hogyan fog ez hatni a folyamatokra ennek a bizonyos szerkezetátalakítási szakértőnek a kérdése. Több típusú ember vagy több típusú szakértő képzelhető itt el, tehát itt nem a foglalkozás a döntő, hanem hogy értsen ahhoz a területhez; ugye, ezért egy díjat fog kapni, ez benne van a javaslatban is, hogy az a mérlegfőösszegnek akár a 4 százaléka is lehet. Megint csak azt mondom, a gyakorlat fogja megmutatni, hogy ez vajon nem soke, egy jelentősebb cégnél a mérlegfőösszeg 4 százaléka bizony ám jelentős összeg lesz, rögtön mondom. Természetesen lehetséges és ez most nem látható előre , hogy az a szakértelem, amellyel ez a szakértő rendelkezni fog, az ér annyit, mint ez a bizonyos 4 százalék, ami a díja lesz, vagy maximum 4 százalék egész pontosan, de ez kérdéses jelenleg, ezt nem tudjuk megítélni. Az azonban fontos, és összességében az egész törvényjavaslat kapcsán a legfontosabb, hogy az elmúlt években számtalan esetben találkoztunk olyan cégekkel és vállalkozókkal, akik egy pillanatnyi nehézséggel szembesültek, és hogyha lett volna egy ilyen eszköz, ha létezett volna egy ilyen típusú megoldás, akkor esélyük lett volna túlélni, esélyük lett volna a vállalkozásukat megmenteni és egy új irányba kormányozni; ámde ez nem történt meg, és nem volt lehetséges, és ezért végül megszűnés, csődeljárás lett a vége a történetnek. Most, amikor a Covid-járvány miatt már egy éve tartósan gazdasági problémákkal szembesülnek oly sokan, már oly sok vállalkozás az előbbi törvénynél beszéltünk magánemberekről, akik rossz helyzetbe kerülnek, most cégekről és vállalkozókról beszélünk , mindannyian ismerünk ilyeneket, rengeteg sztorit tudnánk felsorolni, ahol akár még virágzónak tekintett vállalkozás vagy egyéni vállalkozó is egy csapásra elvesztette azt a helyzetét, hiszen olyan tevékenységet űzött, ami ezt a bizonyos jó helyzetét okozta, és ezért csődbe vagy csőd közelébe került, szóval, hogy egy akut problémának a kezelésére lesz talán alkalmas ez a megoldás. Ezért aztán a sok-sok bizonytalanság ami természetes egy új helyzetben, egy új intézmény bevezetésekor, a sok-sok bizonytalanság ellenére is azt gondoljuk, hogy ez egy jó irányba tett lépés, ez egy jó javaslat, és reméljük, ez a gyakorlatba is jó lépésként vezetődik át, ezért mi is támogatni fogjuk ennek az elfogadását. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik és az MSZP soraiban.]]
Na! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kétperces felszólalásra nem jelentkezett senki, egyelőre további képviselői felszólalásokra sem jelentkezett senki, ezért megkérdezem, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki nem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem. Minthogy további felszólalásra senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom. Államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm az elhangzó támogató nyilatkozatokat, várom majd, hogy a szavazásnál is támogassák. Köszönöm. [[Derültség, taps.]]
Nagyon szépen köszönöm. A módosító javaslatok benyújtására a mai napon 16 óráig volt lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. A napirend utáni felszólalások következnek. [[Rövid szünet.]] Azért várok, mert az előbb többes számot használtam, de a magyar nyelv szabályai értelmében össze kell hangolni ezt a valósággal, és Steinmetz Ádám képviselő urat látom csak a napirend utáni felszólalásra jelentkezők közül. [[Dr. Steinmetz Ádám: Jön!]] Jön. Ez mondjuk, szép dolog. [[Kálló Gergely az ülésterembe lép.]] Á, Kálló képviselő úr! [[Dr. Steinmetz Ádám: Már meg is érkezett!]] Igen legyen így mindig igaza! Minthogy Kálló képviselő úr így a sorrendben előbb van, akkor megértést és egyetértést kérek; sajnos ebből a helyzetből, innen föntről egész egyszerűen nem látom Kálló képviselő urat [[Kálló Gergely: Itt vagyok!]] úgyhogy egy hangos huj-huj, hajrával jelezze, hogy itt van! [[Derültség. Kálló Gergely: Itt vagyok!]] Nagyon kitűnő, köszönöm szépen. Tényleg alig… Pont az a pontja a teremnek, amit nem látok. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Kálló Gergely képviselő úr, a Jobbik képviselője: „Tényleg?” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Országgyűlés! Legutóbb kedden volt lehetőségem a Parlament falai között felszólalni, napirend előtt szólaltam fel, és válaszadásra Dömötör Csaba államtitkár úr volt feljogosítva. Hosszasan soroltam számára a felszólalásomban, hogy milyen problémák jelentkeztek a Dunaferrnél, a Vasműnél. Elmondtam neki, hogy példátlan módon felmondták a kollektív szerződést, elmondtam neki, hogy szeptember óta a vasműs melósok két részletben és késve kapják meg a fizetésüket. Azt is elmondtam neki, hogy nem olyan rég, egy péntek esti napon ötszáz fős, biztonsági őrökből verbuvált hadsereg jelent meg a városunk határában, és csak a rendőrségnek volt köszönhető, hogy azok az emberek nem tudtak eljutni a Vasműig. Dömötör államtitkár úr ezeket a tényeket nemes egyszerűséggel álhírnek nevezte és álhírnek minősítette. Államtitkár úr, mi az álhír? Álhír az, hogy két részletben és késve kapják meg a fizetésüket a melósok? [[20.40]] Álhír az ötszáz fős magánhadsereg? Álhír a kollektív szerződés felmondása? Mert ha önöknek ezek álhírek, akkor nagyon nagy probléma van. Tudja, én milyen álhíreket szeretnék olvasni? A vasműs melósok segítséget kértek a kormánytól, de az nem segített. A Vasmű-szakszervezetek segítséget kértek a kormánytól, de az nem segített. Ja, hogy ezek nem álhírek, hanem ezek a puszta tények. Hát, szégyelljék el magukat! 4500 munkahelyről, 10 ezer család megélhetéséről van szó, és eddig önök egy gaz fűszálat nem tettek keresztbe. Egyet jegyezzenek meg, ha a Vasműben mégis valamilyen megoldás lesz, és már azért látszik az alagút végén a fény, ahhoz önöknek semmi köze nem lesz. Ne is jöjjenek majd parádézni, nincs ott helyük! A másik dolog, ami kedden elhangzott és reagálnom kell rá. Tudják, én elég rövid ideje vagyok parlamenti képviselő, mégis ez alatt a rövid idő alatt nagyon sok mindent megtapasztaltam ebben a patkóban. De amit Kocsis Máté frakcióvezető úr mondott kedden, annál undorítóbb és gusztustalanabb dolgot még nem tapasztaltam. Kocsis Máté azzal akarta bebizonyítani az ellenzék vélt oltásellenességét, hogy két halott önkormányzati képviselőről beszélt, akik szerinte azért nem adatták be az oltást, mert mi lebeszéltük róla. Az egyik önkormányzati képviselő a barátom volt, Utassy Éva. Nem tisztem megvédeni a DK-t, nem is szorul rá a DK a védelmemre, de a barátomat és a képviselőtársamat megvédem akkor, amikor önök hazugságokkal próbálják lejáratni, és hazugságokra próbálják őt felhasználni úgy, hogy meg sem védheti magát. Zséda, mindannyiunk Zsédája betartott minden járványügyi előírást, ki se tette a lábát otthonról akkor, amikor tiltva volt. Elsőként jelentkezett az oltásra, és elsőként kapta meg azt az oltást, amit felajánlottak neki. Mindezek ellenére sajnálatos módon elhunyt. És önök nem tisztelik ezt. Önök felhasználják hazug módon ezt a szörnyű halálesetet arra, hogy az önök népszerűségét növelni tudják. Nem mondom önöknek azt, hogy kérjenek bocsánatot, mert az önkritika nem jellemzi önöket. De azt kérem, hogy szégyelljék el magukat, és hagyják abba ezt a gusztustalan halálkampányt, és a közösségeink tagjait ne vádolják, ne sértegessék, főleg úgy, hogy nem tudják magukat megvédeni. Gusztustalan, amit műveltek. Köszönöm a szót. Maradok a körzetem szolgája. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Steinmetz Ádám képviselő úr, a Jobbik képviselője „Mi a probléma a Testnevelési Egyetemmel?” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Mi a probléma a Testnevelési Egyetemmel? Mert valami probléma van, hiszen azt kell látnunk, hogy a TF-ben amely egy közel százéves múltra visszatekintő felsőoktatási intézmény; leánykori nevén mondom, hogy TF valami nem stimmel, hiszen a vidéki egyetemekhez hasonlóan most egy modellváltáson esett át, egy új struktúrában fog működni a jövőben. Nem értjük, hogy erre mi szükség van. A sportszakzsargon szerint egy nyerő csapaton ne változtassunk. Most pedig egy komoly változás történt. S vajon a korábbi kiváló kézilabda szövetségi kapitány, Mocsai Lajos rektor úr által vezetett intézményben az oktatási színvonallal van a probléma, vagy a TF infrastrukturális hátterével van a probléma, vagy az ott oktató tanárokkal, a korábban ott oktató, illetőleg jelenleg tanító professzorokkal, mint például Fekete Bélával, Eckschmiedt Sándorral, Dubecz Józseffel, Pavlik Gáborral, vagy éppen Muszbek Mihállyal, Dénes Ferenccel, akik nekem is tanáraim voltak, és akik megnehezítették a diploma megszerzését? Én büszke vagyok arra, hogy TF-es diák lehettem, büszke vagyok arra, hogy az édesanyám és az édesapám nyomdokaiba lépve két diplomát is szerezhettem ott. Ki merem jelenteni, hogy ez egy európai szintű, európai hírű egyetem. S most azt látjuk, hogy a fideszes Országgyűlés, a fideszes politikusok, kiegészülve két, Fidesszel közeli kapcsolatot ápoló független képviselővel, megszavazták azt a modellváltást, melynek eredményeként a TF a Fidesz-kormány egy minisztere által kinevezett, a Fidesszel jó kapcsolatot ápoló személyek által irányított vagyonkezelő alapítvány irányítása alá kerül. Ez természetesen hozza magával azt is, hogy a TF tulajdonában lévő 18 darab ingatlant, melyek értéke több tíz milliárd forintra becsülhető most az ingóságokról nem is beszélek , bármelyik pillanatban értékesíthetik. Úgy gondolom, megengedhetetlen, hogy a közpénzt, a közvagyont ilyen módon privatizálják ki. De legalább annyira megengedhetetlen az, ha figyelembe vesszük azt, hogy a Testnevelési Egyetem alapvetően egy testnevelőtanár-képző intézmény. Itt a testnevelő tanárok mellett még edzőket, zömében sportmenedzsereket és sportpszichológusokat képeznek, azokat a szakembereket, akik majd a gyermekeinket, az unokáinkat fogják nevelni, mindezt kellő lelkiismerettel, kellő felkészültséggel, alázattal és szakmaisággal, de nem mindegy, hogy ezt milyen világnézettel fogják tenni. Azt gondoljuk, az, hogy a TF kikerült az állami kontroll alól, egy óriási hiba, hiszen a tanárképzés, az edzőképzés mindenféleképpen állami kontroll alatt kell hogy maradjon a jövőben. Rendkívül gyanús az is, hogy a TF jelenlegi vezetősége, a szenátus 2 tartózkodó szavazat mellett kérte föl ez a hivatalos verzió Palkovics miniszter urat a modellváltásra, illetőleg az Országgyűlést a törvény megszavazására, pont az a szenátus, amelyik most ily módon korlátozódik az intézmény vezetésében. Nagyon furcsa mindez, mert akkor felmerül a kérdés, hogy ezek szerint ezek az emberek a saját munkájukkal nem voltak megelégedve. Tehát felmerül a kérdés, hogy mi a probléma a TF-fel, miért kellett változtatni, miért volt szükség erre a modellváltásra. Rendkívül gyanús, hogy ezek szerint a Fidesz-kormánytól kaphattak egy visszautasíthatatlan ajánlatot a TF vezetői. Vagy egész egyszerűen csak arról van szó, hogy a Fidesz készül a 2022-es bukására, és a hatalmát kívánja ily módon átmenteni, s a hozzá hű személyeket ily módon kistafírozni, hogy ez aztán a gyermekeink és az unokáink rovására menjen? Mert ha tényleg ez a valódi oka, az egy szégyen, és azt mi nem fogjuk hagyni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés reggel 9 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom. Mindenkinek jó estét, jó éjszakát kívánok!