Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Četvrte sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 104 narodna poslanika. Molim vas, radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali,da ubacite svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 95 narodnih poslanika, odnosno da su prisutna najmanje 84 narodna poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju: Nada Lazić, prof. dr Slavica Đukić Dejanović, Miroljub Stanković, Zlata Đerić, Branka Bošnjak i LjiljanaNestorović. Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda – PREDLOG ODLUKE O IZBORU SUDIJE KOJI SE PRVI PUT BIRA NA SUDIJSKU FUNKCIJU. Saglasno članovima 89. i 90. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da sam pozvala da današnjoj sednici prisustvuje Aleksandar Stoiljkovski, izborni član Visokog saveta sudstva iz reda sudija i Vesna Janjić, samostalni savetnik u Odeljenju za statusna pitanja sudija u Visokom savetu sudstva. Primili ste predlog odluke koji je podneo Visoki savet sudstva, kao i Izveštaj Odbora za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 192. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram jedinstveni pretres o Predlogu odluke. Da li želi reč predstavnik predlagača Aleksandar Stoiljkovski, izborni član Visokog saveta sudstva iz reda sudija. Izvolite.
Uvažena gospođo predsednice, poštovane dame i gospodo narodni poslanici, Visoki savet sudstva podneo je Predlog za izbor na sudijsku funkciju sudije koji se prvi put bira, i to u Prekršajnom apelacionom sudu. Predlog je podnet za izbor Maje Vadnjal, koja je trenutno na funkciji zamenika javnog tužioca u Prvom osnovnom javnom tužilaštvu u Beogradu. Njenu biografiju ste dobili u prilogu našeg predloga. Ja ću samo ukratko navesti ono što je najosnovnije. Od položenog pravosudnog ispita 2002. godine, ona je prvo bila sudijski pomoćnik u Trećem opštinskom sudu u Beogradu. Radila je u krivičnoj materiji. Godine 2010. radila je i u Apelacionom sudu u Odeljenju za organizovani kriminal, a od 2010. godine ona je zamenik prvog osnovnog javnog tužioca u Beogradu. Po nalaženju Visokog saveta sudstva, a i shodno mišljenju tužilaštvu u kojem radi, ona ispunjava sve uslove za vršenje ove funkcije za koju je predložena. Hvala vam.
Zahvaljujem. Da li neko želi reč od ovlašćenih predlagača, izvestioca, nadležnog odbora? Ne. Hvala. Da li neko želi reč od ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa? Niko ne želi da diskutuje? Imamo nekoliko ovlašćenih, ali niko ne želi da diskutuje. Dragan Nikolić, izvolite.
Gospođo predsednice, uvaženi predstavnici Visokog saveta sudstva, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, kao ovlašćeni predstavnik SNS, imam potrebu da danas, iako sam očekivao da će i ostali ovlašćeni predstavnici stranaka hteti da diskutuju, kažem par reči o tome i napravim retrospektivu kako smo uspeli da dođemo do ovog predloga Visokog saveta sudstva za predlog za sudiju Prekršajnog apelacionog suda. Zapravo, postoji odluka Visokog saveta sudstva na osnova koje su utvrđena merila i kriterijumi za određivanje izbora sudija, odnosno kako se i na koji način biraju sudije i predsednici sudova. Dat je stav na koji način, koje uslove treba da ispunjavaju te osobe da bi bile izabrane. Postoji takođe konkurs koji je javan, koji se daje na uvid čitavoj stručnoj javnosti, a i laičkoj u Srbiji, gde na konkursima i u ovom konkursu konkretno može da učestvuje svako. Nakon toga, Visoki savet sudstva daje i formira komisiju koja ispituje, intervjuiše kandidate, daje nakon toga svoje mišljenje i svoj stav ko je to odljudi koji su se prijavili na konkurs najbolji, ko pokazuje najbolje rezultate na fakultetu, ko je na najbolji mogući način položio pravosudni ispit, ko se i na koji način pokazao u struci, odnosno na poslu dok je bio pripravnik, kako su položili pravosudni ispit, naravno, da li sa odlikom ili je to iz više navrata. Takođe, uvek se traži mišljenje sednice sudija, odnosno svih sudija u sudu u kome taj kandidat radi, a novina je da se traži i mišljenje sudija neposredno višeg suda. Ukoliko se radi o kandidatu koji se bavio advokaturom, traži se i mišljenje advokatske zajednice u kojoj je neposredno funkcionisao ili advokatske komore koja se o tom kandidatu izjašnjava. Nakon toga, kada se taj prvi stepen završi, dolazi predlog u Visoki savet sudstva, koji takođe može o svemu tome još jednom da debatuje, da donese odluku i da onda izađe pred Narodnu skupštinu sa konkretnim predlogom. U ovom slučaju dva stepena su završena. U svim ranijim slučajevima, naravno, je na isti način rađeno. Mi sada predstavljamo treći stepen, dakle kontrolu onoga što ste vi uradili, ali bez da imamo želju da se mešamo u onom stručnom delu, da tražimo da vi preispitujete svoju odluku iz nekih nama potrebnih političkih ideja i želja, da postižemo određene političke poene. Više puta sam rekao i ponoviću, nikada se niko od poslanika SNS, od 2012. godine nije mešao u rad Visokog saveta sudstva. Nikada nismo protežirali. Nikada nismo intervenisali za bilo koga, nismo hteli da prihvatimo ničiju inicijativu, niti bilo čiju želju da mu pomognemo i da sa bilo kim od vas iz Visokogsaveta sudstva, koji dolazite pred ovaj visoki dom napravimo bilo kakav kontakt, da li ćemo to raditi telefonom ili ćemo se nalaziti na nekim mestima. Hteo bih samo da javnost Srbije podsetim kako se to nekada, u ono vreme pre 2010. godine, u vreme vladavine sada opozicionih stranaka, kada se žarilo i palilo po pravosuđu i kada je izbor sudija bio u niškim kafanama, kada je izbor sudija i tužilaca bio u Opštinskom odboru DS u Vlasotincu, kada se na jedan bestidan, beskrupulozan način, rekao bih rasturilo pravosuđe, a sve u formi rekonstrukcije, sve u formi da će od trenutka biti bolje. Preko 800, čak mislim negde oko 900, što sudija što tužilaca, uglavnom najboljih, najdokazanijih u svojoj profesiji su ostali bez posla, najureni su bukvalno na ulicu. Ono što je najgore u svemu tome oni nisu radili, ali su primali platu, a njihov posao su radile sudije i tužioci koji su sada ostali u manjem broju i zbog toga imamo ovo što se zove zaostajanje, odnosno ogroman broj predmeta koji su ostali ne završeni, jer ste imali jedan period kada su ljudi radeći tamo padali sa nogu, nisu mogli ni fizički da postignu da završe poslove, nosili su predmeti kući. Pokušavali su na sve moguće načine da urade ono što je njihova norma, ali priznaće te teško je kada svakog dana dobijate nove predmete da ih završavate na najbolji mogući način. U toj niškoj kafani je bio taj „izborni štab“ i tamo je bila karta Srbije, upisani svi opštinski, osnovi, sada osnovni, viši i ostali sudovi i tužilaštva. Tamo su dolazile ceduljice iz Vlasotinca, iz Vranja, iz Beograda, tamo se određivalo ko sme, ko ne sme, ko može, ko ne može biti sudija, ko može, ko ne sme biti tužilac. Slučajno jedan dokumenat je izašao o tome i javnost je upoznata sa tim 8. marta .2014. godine i ja bih samo pročitao nekoliko rečenica iz tog pisma. Kaže se da je pismo i te kako bilo važno prilikom reizbora, jer su svi koje je DS pohvalio reizabrani, dok oni drugi koji nisu dobili pohvale, nisu reizabrani. Takve ocene su davali predsednik SO u Vlasotincu, Srđan Šušulić i predsednik opštinskog odbora DS u Vlasonticu dr Slavoljub Mito. Pa kaže, predsednik suda za jednog od kandidata - predsednik suda od 2000. godine lomio se između DS i DSS, prevagnuo trenutni interes gde se smatra DSS-ovcem, zamislite. U principu, pošten, ali ne komunikativan i ne preduzimljiv. Zaslužuje, ne znam šta piše ovde, nešto zaslužuje. Sledeći kandidat je simpatizer, supruga član DS, pošten, vredan, sa strane gledano ne korumpiran, deset godina unazad pruža pravnu pomoć DS. Verovatno najbolju u sudu, ambiciozan, zaslužuje da napreduje, zainteresovan za sudiju u Nišu, ne sporan. Ima takvih još desetak, to su karakteristike koje su davali iz opštinskih odbora, ovo je jedan primer koji smo mi dobili, koji javnost Srbije zna. Zašto sam ovo pročitao? Želim da uporedim kakvo je stanje u pravosuđu bilo tada, na koji način su birane sudije, zašto smo došli u situaciju da Venecijanska komisija proglasi da je ovo rekonstrukcija pravosuđa katastrofa za Srbiju. Ja bih nazvao čak i da je ona intervencija „Milosrdni anđeo“ bila stvarno humanitarnog karaktera u odnosu na rekonstrukciju pravosuđa koja je urađena 2010. godine pod patronatom neke ministarke koja je sada u redovima u ovom parlamentu i narodni je poslanik. Svi oni bi trebali da ustanu i da ćute jedan minut u znak poštovanja prema šteti koju su i prema žrtvama prema kojima su napravili praveći takvu rekonstrukciju, nanoseći ogromnu i materijalnu i finansijsku i moralnu štetu kako Srbiji tako i svim tim ljudima koji su hvala Bogu posle odluke Ustavnog suda 2012. godine vraćeni na svoja radna mesta ali su mnogi se rastali sa životom, presvisli, umrli od muke, udaljili se od porodice,udaljili se od društva, prestali da izlaze, bili su proskribovani, samim tim što im je neko zalepio etiketu da su korumpirani, da nisu izabrani zato što su sumnjivog morala, zato što se nekome u tom trenutku to nije sviđalo ili zato što nisu bili podložni tome da budu kao što su ovi simpatizeri DS ili još bolje da vam supruga bude član DS, onda ste najbolji sudija i možete imati prođu gde god hoćete. Vi ćete gospodo iz Visokog saveta sudstva ukoliko budete ovako nastavili da radite, a ja ne sumnjam da će to tako biti imati punu podršku poslaničke grupe SNS. Mi se nikada nećemo mešati u vaš izbor. Ja sam protiv onoga, onih ideja koje postoje, a to je da kada budemo menjali Ustav se izopšti iz parlamenta odluka o izboru sudija i tužilaca. Mislim da to nije dobro. Mislim da je i vama lakše da kada formiratekomisiju koja vam da rezultate i parametre da li se radi o ljudima koji su stručni, koji su edukovani, koji su obučeni, koji su visoko moralni, da sa tog spiska od dobrih izvučete najbolje i date ovom domu i na taj način relaksirate svoju ulogu da uticaj na vas ne može da bude u toj meri da ste vi neko ko o svemu odlučuje i sve to što napravite dolazi u ovaj visoki dom. Ovde su predstavnici naroda, narodni poslanici koji odgovaraju svojoj bazi, svojoj izbornoj jedinici, svojim glasačima i ti glasači u svakom trenutku paze i prate šta se događa u ekonomskom smislu u Srbiji i šta je u privrednom, šta se dešava u pravosudnom sistemu. Svi oni vagaju da li mi donosimo pravilne odluke i da li su te odluke validne. Juče je bilo godinu dana od konstituisanja ovog parlamenta. Mi smo preko 250 zakona doneli i mislim da u izboru svih sudija i tužilaca koje smo do sada uradili nismo napravili nijednu grešku. To je potvrda tome što govorim da se niko nije požalio na naš izbor. Niko nije prigovorio. Niko nije pisao niti javno nastupao tako što se žalio da je izbor bio nezakonit, da je trebalo izbarati nekog drugog, a ne ovog kandidata. Na taj način, kroz jednu trostepenost i kroz ovaj završni čin, dakle finale u parlamentu Srbije mi dobijamo jednu zaokruženu sliku pravosuđa u Srbiji i pošto ćete tako raditi pretpostavljam, zaista ćete imati našu punu podršku i mi ćemo danas čini mi se da će biti glasanje o ovome, izabrati ovajvaš predlog, glasati zapravo za vaš predlog. Koristim priliku da koleginici čestitam i poželim joj na najbolji mogući način radi ovaj svoj posao, a slučajno je danas 17. april, danas je punih 26 godina koliko sam ja u advokaturi. Tako da joj želim da i ona časno i pošteno sledećih 26, a možda i 40 godina radi ovaj posao. Hvala vam.
Da li se još neko javlja za reč? Mislim od manjih grupa? Mislim, oni su bili najveći ali prvi su se javili. Prvi su se javili, ima nekog smisla u tome. Reč ima dr Janko Veselinović.
Hvala. Predsednice, ja se nadam da ovaj aplauz koji smo sada čuli nije bilo za skandaloznu izjavu gospodina Dragana Nikolića, da je akcija „Milosrdni anđeo“ NATO bombardovanje bila humanitarna akcija. Ja se nadam predsednice da ste to čuli. Ja se nadam…
Kako, „Milosrdni anđeo“ nakon bombardovanja, tako ste rekli.
„Milosrdni anđeo“ NATO bombardovanje, da je bila humanitarna akcija. Ja se nadam da poslanici Srpske napredne stranke to tako ne misle.
Da. Hvala vam puno. Niste se javili ni za kakvu repliku. Niste se javili, a govorite o predlogu kandidata, pa bi vas molila da govorite o predlogu kandidata ili o pravosuđu ili o načinu izbora, a kada budete hteli da polemišete sa gospodinom Nikolićem, zamolićete me da vam dozvolim to.
Dakle, gospodin Nikolić, ovlašćeni predstavnik Srpske napredne stranke imao je jedan istorijski pristup, kakav je inače pristup Srpske napredne stranke, jer poslanici, odnosno ovlašćeni predstavnici Srpske napredne stranke uvek pričaju o prošlosti, nikada o sadašnjosti, nikada o budućnosti. Sramno je i skandalozno nazvati „Milosrdni anđeo“ humanitarnom akcijom…sa druge strane….
Vi opet nećete repliku. Znači, vi zloupotrebljavate i to što sam vas ja uputila na tačku dnevnog reda. Kada budete hteli repliku, javite se nije teško biti fin, nadam se.
Nijednom jedinom rečju prethodni govornik nije govorio o predloženom sudiji …
Pa hoćete sada da ja sečem govor, ili da ne sečem govor, ali nije govorio ni o vama.
Tako je. Dakle, ja neću primeniti istorijski metod, ja ću primeniti metod analize sadašnjeg stanja u sudstvu, čak neću primeniti ni komparativni metod sa devedesetim godinama, čak neću primeniti ni rezultate stanja sudstva i stanje pravosuđa u vreme mandata Miloševića i Šešelja. Govoriću o trenutnom stanju sudstva u Srbiji, materijalnom izvoru prava, kontekstu u kome nastaje ova odluka o izboru jednog sudije u Beogradu, a ne u Vlasotincu. Jel tako? Predstavnici Visokog saveta sudstva, danas biramo sudiju u Beogradu, a ne u Vlasotincu, pošto je kolega govorio o izboru sudija u Vlasotincu. Da li je Beograd na dnevnom redu? Jeste. Dobro. Dakle, pričamo o izboru Maje Vadnjal, za zamenika javnog tužioca u Prvom osnovnom javnom tužilaštvu u Beogradu. Kolega je govorio o izboru sudija u Vlasotincu. S druge strane, stanje u sudstvu koje karakteriše tri godine mandata Srpske napredne stranke i Socijalističke partije Srbije pune tri godine, jeste, to je već svima jasno najgore sudstvo, pravosuđe, odnosno najgori ministar pravde od samostalnosti države Srbije, ne mislim ove najnovije samostalnosti, nego ukupne samostalnosti, ili što je jedan moj kolega hteo i voleo da koristi termin- od dolaska južnih Slovena na ove prostore. Dakle, stanje u kome sudstvo četiri meseca nije radilo, nije radilo iz razloga što su advokati i ljudi u pravosuđu procenili da je bilo nepotizma, partijskog odlučivanja prilikom izbora notara. Da su notari izabrani na jedan nezakonit način.
Poštovani kolega, budite ljubazni kada budemo ovde razgovarali o izboru notara da zapamtite i da govorimo sve ovo. Molim vas, o pravosuđu, ako možemo.
Nijedne jedine rečenice prethodni govornik nije rekao o današnjoj tački dnevnog reda …
Jeste, čestitao je koleginici budućoj…
Čestitao je, evo i ja mu čestitam.
Ne - njoj, žena je.
Pošto vi volite da koristite izraz generički za muško-ženski rod, evo ja ću čestitati njoj, samo zato što se vi nazivate predsednikom Narodne skupštine, samo sam zato upotrebio taj izraz.
Meni je svejedno, samo me nemojte razbiti, molim vas, zovite me kako god hoćete. Predsednik, predsednice …
Možete očekivati samo da će vas razbiti ti što sede pored vas…
Dobro, nemojte vi.
… od mene nemojte očekivati. Dakle, molim vas nemojte polemisati na taj način sa mnom.
Neću, ali vi polemišete samo na jednak način i sa obe strane smo prekoračili neka merila.
Dakle, sadašnje stanje u pravosuđu karakteriše nesigurnost, činjenica da sa sudijama, sudijskim pomoćnicima, ljudima koji rade u pravosuđu smanjene plate i nemaju svi plate od 90.000. Neki ljudi tamo imaju platu od dvadeset i nešto hiljada. Da li je to naš odnos prema pravosuđu? Da li je ugrožavanje nezavisnosti sudstva to što se u Narodnoj skupštini Republike Srbije iz sednice u sednicu, iz dana u dan vrši suđenje. Dakle, ovde sedi i Tužilaštvo i porota, ovde sedi i publika sa raznoraznim oblicima skandiranja, korišćenja nekih drugih izraza koji su postali dosta medijski interesantni, a koji izriču presude pre suđenja ljudima, koji, gle čuda, mi srećemo ovih dana na aerodromima. Čuveni „kosmajac“ osuđen od premijera Srbije, putuje slobodno širom sveta, najveći narko bos na Balkanu, čije ime niko nije smeo da izgovori. Uhapšen jedan vikend, a sledeće nedelje čovek putuje, trebalo je napraviti pokrivalicu, pokriti neke druge događaje. Dakle, gospodo, imamo katastrofalno stanje u sudstvu, kao i u drugim oblastima, obrazovanju, zdravstvu, infrastrukturi, vojsci, policiji. Recite mi neku oblast da se nešto pomera, osim medijskom spinovanju, celodnevnom gostovanju izabranih lica na TV emisijama, gde i tamo izriču presude, pričaju o nekoj sjajnoj budućnosti koju niko nije tri godine video. Naravno da je ovo izlaganje kolege Nikolića pravi dokaz da mi u stvari ne znamo šta je nezavisno sudstvo, da mi ne znamo šta je treća grana vlasti, šta znači nezavisno sudstvo? To znači da su sudije, tužioci, izuzeti od pritisaka izvršne vlasti, zakonodavne vlasti, naravno i da su zaštićeni od državnih i drugih medija, od komentarisanja i izricanja presuda mimo sudova, a to se danas nažalost dešava u Srbiji. Zbog toga, stanje sudstva u momentu kada mi biramo, trebalo bi da bude časna funkcija i ti ljudi koji rade u pravosuđu bi trebalo da budu poštovani, uvažavani. Oduvek su sudije i lekari bili poštovani i uvažavani, tužioci naravno. Imali su posebna odela. Vidimo li mi danas u pravosuđu ljude koji imaju svoj integritet? Ne vidimo, zato što ostali stubovi vlasti, pre svega izvršna vlast konstantno vrši pritiske i nije tačno da je sada sudstvo izolovano od pritiska izvršne vlasti. Nikada veći pritisak na sudstvo nije bio, nego što je danas stanje u Srbiji, nikada nije bilo veće. Da li imate neko hapšenje koje pre toga nije najavljeno u medijima? Da li imate neko značajnije hapšenje koje nije najavio premijer? Da li je Tužilaštvo nezavisno? Kako cure informacije? Kako pojedini visoki funkcioneri, premijer Vlade zna detalje istrage o padu helikoptera, pre nego što to zna Tužilaštvo i pre nego što to zna sud ili neka nezavisna komisija? (Aleksandar Martinović, s mesta: Da li je to tema dnevnog reda?) Dakle, da ovo je tema dnevnog reda.
Poslaniče to iz vašeg viđenja. Verovatno ste vi jutros krenuli sa namerom da govorimo o opšte političkoj situaciji u našoj državi. Ja vas ipak pozivam…
Verujte mi predsednice, uopšte nisam nameravao danas da govorim. Imajući u vidu da se birao jedan tužilac, da nije bilo izlaganja gospodina Nikolića ne bih se javio za reč. Međutim, od činjenice da je on izrekao da je „Milosrdni anđeo“ bila humanitarna akcija do toga da je pričao o Vlasotincu umesto o izboru sudija u Beogradu. Gde će vam duša da je „Milosrdni anđeo“ bila humanitarna akcija, predsednice, kako ga niste prekinuli?
Ja nisam čula uopšte tu rečenicu. Iskrena sam…
Uzmite molim vas…
Hoću, ali vi uporno…
Da li ćete kazniti poslanika koji je izrekao tu rečenicu?
Da li vi mislite da uzalud trošite vreme koje ste uzeli?
Ne trošim, ovo je vrlo važna stvar. Ja ću sada odustati od dalje diskusije, ali vas molim dajte mi odgovor, da li ćete kazniti poslanika koji je izgovorio reči da je „Milosrdni anđeo“ bila humanitarna akcija?
Da li hoćete da presudimo za nešto što ovde poslanici, sigurno bi reagovali, da su čuli takvu rečenicu?
Uzmite stenogram. Ja ću ga uzeti.
Molim vas ovo nema nikakav smisao više.
Hvala.
Zahvaljujem na razumevanju. Ovo nema nikakvog smisla ovo što ste sada uradili. Znači, javite se za reč, da govorite od dnevnom redu, a onda kažete kako ste iznervirani diskusijom i govorimo o nečem stotom. Dakle, zaista nema smisla. (Dragan Nikolić, s mesta: Replika.) (Aleksandar Martinović, s mesta: Replika.) Vi nemate pravo na repliku, niko vas nije spomenuo, stranku, niko. Dragan Nikolić ima pravo na repliku. Izvolite.
Hvala gospođo predsednice. Samo bih zbog javnosti Srbije da pojasnim, a stvarno bih vas molio da uzmete stenogram mog govora i da ga u toku sednice pročitate, jer je ovde naneta ljaga kako meni, što je manje važno, tako i mojoj stranci SNS i čitavoj poslaničkoj grupi SNS u parlamentu Republike Srbije. Ja sam rekao celu rečenicu, a neko je ovde izvukao deo rečenice, zapravo samo prvi deo rečenice. Moja rečenica je glasila – Da je akcija NATO pakta nazvana licemerno „Milosrdni anđeo“ humanitarna aktivnost u odnosu na aktivnost koja je preduzeta u vreme rekonstrukcije pravosuđa, odnosno reorganizacije pravosuđa 2010. godine. Ja ne mogu da ponovim ono što je tačno rečeno u onome što sam iznosio, ali zato molim da se uzme stenogram i da se taj stenogram pročita, i nadam se da će i kolega koji je upravo krenuo da izađe iz parlamenta, i koji nije imao nameru da govori a koji je 10 puta pomenuo moje ime…
Neće izaći iz parlamenta, samo iz sale. Ja se vama zahvaljujem. Molim vas za opšte dobro da nastavimo da radimo i da pustite da stenogram kaže svoje.
Da, upravo to je moje insistiranje.
Vama zahvaljujem, to govorim za dobro parlamenta. Zahvaljujem se puno. Vraćamo se na rad. Reč ima Petar Petrović. Izvolite, izvinjavam se.
Gospođo predsednice, uvaženo predsedništvo, poštovani predstavnici Visokog saveta sudstva, dame i gospodo narodni poslanici, nisam na početku hteo da se javim u ime Odbora za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu koji je razmatrao predlog Visokog saveta sudstva za izbor sudija koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju, ali sam osetio potrebu da sada moram da reagujem. Nadam se da po Poslovniku imam pravo da i sada govorim o tome, a mogu i kao predstavnik poslaničke grupe JS. Dakle, na Odboru na kome smo mi razmatrali predlog govorilo se, i odmah da kažem da je Odbor jednoglasno podržao predlog Visokog saveta sudstva i predlaže Narodnoj skupštini da gospođu čije ime imate u predlogu, izabere za sudiju koji se prvi put bira na sudijsku funkciju. Odbor nije razmatrao ništa više osim toga. Nije razmatrao stanje u sudskom pravosuđu, nije razmatrao suđenje u razumnom roku, nije razmatrao kako su se ranije birali sudije, nije razmatrao opšte stanje u srpskom pravosuđu, jer to nije ni bila tema na dnevnom redu Odbora za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu. Molio bih sve poslaničke grupe, bezobzira da li su u poziciji ili opoziciji da koriste poslaničko pravo i da traže raspravu na zadatu temu poslednjeg četvrtka u mesecu kada zaseda Skupština, i da eventualno, ukoliko se dobije mogućnost da se razgovara o stanju u srpskom pravosuđu. Naime, i prošlog puta mi smo više vremena potrošili govoreći o svemu drugom, a ne o kandidatima. Mi danas imamo mogućnost prema Poslovniku i prema dnevnom redu da govorimo samo o tome da li imamo saznanja da predloženi kandidati iz ovih ili onih razloga ne treba da budu izabrani, jer neka saznanja koja mi možda imamo, a koje nije imao Visoki savet ili Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu kad je utvrđivao konačan predlog koji je došao ovde pred nas. Ja bih molio sve uvažene koleginice i kolege da se držimo dnevnog reda, da razgovaramo o kandidatima. Moja malenkost je dugo u ovoj Narodnoj skupštini republičkoj i uvek kada su bile teme izbor sudija, uvek smo govorili o kandidatima, odnosno osporavali eventualno neki predlog nekog kandidata za izbor ili za sudiju ili za tužioca. To bi trebali i ovog puta da radimo i ja takođe u ime Jedinstvene Srbije apelujem da se držimo onoga što je danas tema dnevnog reda, a tema dnevnog reda je izbor ove gospođe ili gospođice za sudiju koja se prvi put bira. Molim sve uvažene koleginice i kolege da podržimo predlog VSS koji je podržao i odbor i da izaberemo gospođu ili gospođicu za sudiju koja se prvi put bira i ja joj istovremeno želim uspešan rad u njenoj sudijskoj karijeri. Hvala.
Hvala. Ja se u potpunosti slažem sa vama, to pokušavam da usmerim ka kvalitetu kandidata, a ne o opštoj priči i mislim da gospođa ili gospođica ne oslikava kvalitete u profesionalnom smislu jer muškim kandidatima ne govorimo gospodine ili gospodičić, tako da bih molila da to izbacite iz vašeg govora radi ravnopravnosti. Reč ima Neđo Jovanović. Izvolite.
Zahvaljujem se predsednice. Veoma kratko u ime poslaničke grupe SPS, bezrezervno podržavamo i saglašavamo se sa stavom koji je izneo predsednik Odbora za pravosuđe, gospodin Petar Petrović, imajući u vidu nespornu činjenicu da mi imamo danas isključivo raspravu o predlogu kandidata koji se prvi put bira za nosioca pravosudne funkcije. U tom pravcu, poslanička grupa SPS podržava predlog kandidata imajući u vidu da je procedura koja podrazumeva i izbor kandidata, sprovedena po zakonu, da su poštovani kriterijumi za koje poslanička grupa SPS smatra da budu stalno dograđivani, da budu u jednom procesu koji podrazumeva adaptivnost kriterijuma prema stanju u pravosuđu, prema statusu sudije i opterećenosti sudije brojem predmeta, da podržavamo u celosti sve ono što VSS preduzima i radi u pravcu ocenjivanja i vrednovanja rada sudija i da s toga kada se sve to sagleda, kandidat o kome se danas raspravlja ima nesumnjivo našu podršku. Ono što na kraju želim da istaknem jeste činjenica da upravo zbog ovakvih rasprava koje su započete van onoga što podrazumeva dnevni red i temu raspravljanja, zaista, potrebno je što pre pristupiti jednoj ozbiljnoj reformi procesa izbora sudija kako bi se izbor sudija izmestio iz parlamenta, obezbedila potpuna autonomija i nezavisnost pravosuđa i isključivo VSS odlučivao o izboru, bez uloge i participacije Narodne skupštine Republike Srbije, jer bi na taj način izbegli negativne konotacije po stranku, konkretno i moju stranku SPS koja apsolutno od 2000. godine do 2012. godine uopšte nije participirala u Ministarstvu pravde ni učestvovala u Ministarstvu pravde. Nije donosila nikakve odluke, tako da zaista ocene sa tog aspekta ako već moramo da koristimo politiku, a nažalost moramo, jer smo ovde u želji da se politika izbegne, u želji da se politički stavovi ni u kom slučaju ne nameću kada su u pitanju nosioci pravosudnih funkcija, poslanička grupa SPS podržava ovaj predlog. Hvala.
Zahvaljujem. Da li se neko uopšte još javlja od ovlašćenih predstavnika? (Ne) Da li se neko javlja od poslanika? (Da) Imam tri prijavljena. Reč ima Goran Vukadinović. Izvolite.
Hvala. Poštovana predsednice Skupštine, poštovane kolege i koleginice narodni poslanici, uvaženi gosti, imajući u vidu da su u toku izbori za sudije u sudovima opšte i posebne nadležnosti, važno je iste sagledati u kontekstu reforme pravosuđa koja je bila i ostaje bitan prioritet Republike Srbije. Ono čime bi ova reforma trebala da rezultira jesu ujedno i ciljevi koncipirani u nacionalnoj strategiji reforme pravosuđa za period od 2013-2018. godine, a to je: poboljšanje kvaliteta i efikasnosti pravde, jačanje nezavisnosti i odgovornosti pravosuđa u cilju jačanje vladavine prava, demokratije, pravne sigurnosti i približavanje pravde građanima i vraćanje poverenja u pravosudni sistem. Zajedničko delovanje svih relevantnih aktera reforme pravosuđa u Republici Srbiji Narodne skupštine, Vlade, ministarstava, Visokog saveta sudstva, Vrhovnog kasacionog suda, sudova itd, može dovesti do uspešnog ostvarenja ovih ciljeva reformi. Jasno je da je važan korak ka tome kvalitetno i dosledno sproveden zakonom predviđen postupak izbora sudija i da najveću odgovornost za izbor sudija snosi Visoki savet sudstva i Narodna skupština, jer je od neprocenjive važnosti da se među prijavljenim kandidatima brižljivo odaberu kandidati koji će svojim kvalifikacijama i sposobnostima, svojim radom i rezultatima rada, biti oličenje dostojanstva, stručnosti i osposobljenosti. Za ekonomski oslabljenu zemlju, kakva je bila 2009. godine, jedna neuspela reforma pravosuđa koja je iza nas je iscrpljujuća. Usled reforme pravosudne mreže, sprovedene tada, kroz ukidanje ili zamenu sudskih jedinica, drastično je smanjen broj sudova, a opštim reizborom sudija i javnih tužilaca njihov broj je smanjen za oko hiljadu. Vreme je pokazalo da ovakva organizacija nije dovela do veće efikasnosti pravosuđa, jer je nosiocima pravosudne funkcije, kao i sudskom osoblju, trebao dug vremenski period da se adaptira na nove uslove rada. Broj zaostalih predmeta nije smanjen, jer je pre svega smanjen samo broj sudija a ne priliv predmeta, tako da u proseku jedan sudija ima u radu od 700 do hiljadu sudskih predmeta. Nije smanjeno vreme trajanja sudskog postupka, jer isti zavisi od brojnih činilaca na koje se reformom nije moglo uticati, niti su smanjeni budžetski izdaci, s obzirom da smo bili svedoci paradoksalnih situacija da i sudije iz sedišta suda putuju na suđenje službenim vozilima u sudsku jedinicu iz koje su istovremeno sudije iz sudske jedinice službenim vozilima odlazile u sedište suda radi održavanja suđenja. Neustavnost odluke o reizboru sudija dovelo je do velikog broja sudskih postupaka za naknadu materijalne i nematerijalne štete, dok su sudije koje su reizabrane imale u radu veliki broj predmeta, te su pred sobom imali konstantni izazov da biraju između kvantiteta i kvaliteta u radu, pri čemu je kvantitet često dovodio do bitnih povreda postupaka i čestih ukidanja odluka, a kvalitet je rezultirao nedovoljno savladavanjem priliva predmeta. Sada imamo šansu da u predstojećem periodu vratimo stvari na pravi kolosek. U sudovima odnos prijavljenih kandidata prema broju oglašenih sudijskih mesta za izbor ekstremno je neproporcionalan. Primera radi, u Osnovnom sudu u Leskovcu, gradu iz koga ja dolazim, oglašen je izbor petoro sudija, a samo u tom sudu radi 19 sudijskih pomoćnika koji ispunjavaju opšte, a verovatno i ostale uslove za izbor za sudiju koji su predviđeni Zakonom o sudijama, tako da će broj prijavljenih kandidata daleko nadmašiti broj oglašenih mesta za izbor sudija, ako se uzmu u obzir i kandidati iz drugih sudova i drugih gradova koji čekaju svoju priliku za izbor još od 2009. godine. Činjenica da se na pet ili 10 oglašenih mesta prijavljuje sto ili više kandidata, transparentni je pokazatelj da pred sobom imamo veliku mogućnost izbora i da Republika Srbija raspolaže izvanrednim kapacitetom za reformu i unapređenje pravosuđa. Među prijavljenim kandidatima treba odabrati one najbolje, jer sva ulaganja u pravosudnom sistemu su iluzorna ukoliko ljudski resursi nisu na zavidnom nivou. U procesu pregovora o pridruživanju EU, Poglavljem 23 insistira se na obezbeđivanju nepristrasnosti integriteta i visokog standarda donošenja sudskih presuda, pri čemu se navedeno smatra neophodnim za očuvanje vladavine prava, za šta je potrebno pokazati čvrstu opredeljenost da se uklone spoljni uticaji na pravosuđe i obezbede odgovarajući finansijski resursi i obuka, kao i pravne garancije za pravedne sudske postupke. Izbor sudija je prvi korak ka stvaranju stabilnog i efikasnog pravosuđa, koje će odgovarati visokim standardima, postavljenim od strane EU. S tim u vezi, a kako su nam predočene kvalifikacije, stručnost i osposobljenost kandidata, Maje Vadnjal, podržavam predlog za njen izbor za sudiju Prekršajnog apelacionog suda, naravno, kao i moja poslanička grupa SNS. Zahvaljujem na pažnji.
Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana gospodo iz Visokog saveta sudstva, podržaću vaš predlog da Maja Vadnjal bude sudija Apelacionog prekršajnog suda. Dakle, samim tim što sam ovo rekao sam, na neki način, zamerio kolegi Veselinoviću koji nam uopšte nije rekao ko se bira, ni na koju funkciju, već je pričao neku svoju priču. Pažljivo sam pretražio kriterijume na osnovu kojih je gospođa predložena za izbor sudije Apelacionog prekršajnog suda i ustanovio sam da joj profesor Janko Veselinović nije predavao pravo i samim tim ispunjava sve kriterijume za izbor sudije. Da joj je on slučajno predavao pravo, onda bih ja debelo razmislio da li je izbor pravovaljan. S obzirom da nije, kandidat u potpunosti, po nekim mojim merilima, ispunjava uslove. Verujem da će izabrani sudija poštovati pravo i pravdu, da će donositi presude, ne samo da se prekršaji i kriminal kazne, nego i da se spreče, jer smisao presude nije samo kažnjavanje, već i sprečavanje činjenja prekršajnih i krivičnih dela. Dakle, verujem da će gospođa, koja je ujedno vršila funkciju zamenika tužioca, u potpunosti raditi ono što se od nje očekuje i da će svoj posao obavljati časno i pošteno, što se ne može reći da se dešavalo u nekom prethodnom periodu, a za koji se nadam da će biti daleko iza nas. Ne bih želeo da, bez obzira ko je na funkciji, bude amnestiran kod ovog kandidata, bez obzira koju funkciju vrši, da se više ne dešava da nam zastarevaju prijave, krivične prijave, kao što su zastarevale protiv Gorana Ješića, dakle, da neki sudija to drži u fioci i da onda saopšti da se taj predmet više neće voditi. Dakle, želim da kandidat koji danas bude izabran da sudi ni po babu, ni po stričevima, već po pravdi Boga istinitog. Verujem da će taj kandidat, kada ga izaberemo, na častan način i pošteno vršiti svoju funkciju. Verujem da će presude biti pravedne, pažljivo odmerene, da se neće dešavati da šutnuta fascikla Vladimira Ješića, njen bol koji je pretrpela ta fascikla, košta milion i po dinara i da se na takav način presudi. Da u slučaju oštećene fascikle Vladimira Ješića, šteta bude milion i po dinara, a da, recimo, jedan život izgubljenog borca na Kosovu vredi 400 hiljada dinara. Zahvaljujući tim presudama, danas smo svedoci da se takva siledžijska ponašanja Vladimira Ješića i njegovog brata ponavljaju. Verujem da kandidat koga danas biramo neće takve presude donositi, bez obzira o kom funkcioneru i o kojoj partiji se radi. S tim u vezi, želim da čestitam kandidatu i da mu poželim da funkciju obavlja na isti način na koji je izabrana, a izabrana je u fer, poštenom, oglašenom konkursu sa komisijom i sa Visokim savetom, koje su ranije izabrale sudije. Dakle, verujem u njihovu procenu i naše je samo da potvrdimo izbor sudije koji se prvi put bira. Čestitam još jednom kandidatu i želim da svoje presude donese na bazi kriterijuma koje je već, kao profesionalac, naučila, a ja sam ih samo ovde ponovio. Hvala.
Zahvaljujem se gospodine Rističeviću. Pošto na listama poslaničkih grupa nema više prijavljenih za reč, pre zaključivanja jedinstvenog pretresa, pitam da li žele predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa ili još neko ko nije iskoristio svoje pravo iz člana96. Poslovnika? (Ne.) Zaključujem jedinstveni pretres o Predlogu odluke. Pošto smo obavili jedinstveni pretres Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu odluke, u celini. Zahvaljujem se. Molim ministra Ljajića da uđe u salu. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine obaveštavam vas da sam pozvao da sadašnjoj sednici prisustvuju dr Rasim Ljajić, potpredsednik Vlade i ministar trgovine, turizma i komunikacija, Stevan Nikčević, državni sekretar u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija, Bojana Todorović, pomoćnik ministra trgovine, turizma i telekomunikacija, Jelena Marjanović, pomoćnik ministra trgovine, turizma i telekomunikacija, dr Renata Pindžo, pomoćnik ministra trgovine, turizma i telekomunikacija, Jasmina Roskić, načelnik odeljenja u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija, Slavica Višnjić, šef Odseka u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija i Danijela Vićentijević, samostalni savetnik u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija. Pozdravljam gospodina ministra. Saglasno odluci Narodne skupštine da se obavi zajednički jedinstveni pretres o predlozima tačaka 3, 4, 5. i 6. dnevnog reda, a pre otvaranja zajedničkog i jedinstvenog pretresa, podsećam vas da shodno članu 97. Poslovnika Narodne skupštine ukupno vreme rasprave za poslaničke grupe iznosi pet časova. Kao i da se ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmerno broju narodnih poslanika, članova te poslaničke grupe. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 170. stav 1. a shodno članu 157. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram zajednički jedinstveni pretres o Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Kanade o podsticanju zaštite ulaganja, Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Jermenije u ekonomskoj, naučnoj i tehničkoj saradnji, Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Gruzije o saradnji u oblasti turizma i Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Kabineta ministra Ukrajine o saradnji u oblasti turizma. Da li predstavnik predlagača dr Rasim Ljajić, potpredsednik Vlade i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija želi reč? (Da.) Izvolite, reč ima potpredsednik Vlade dr Rasim Ljajić.
Dame i gospodo narodni poslanici, kao što vidite pred vama su četiri identifikacije, odnosno sporazuma o ratifikaciji. Dozvolite mi da kažem vrlo kratko o svakom od ova četiri zakona o potvrđivanju sporazuma koji su danas na dnevnom redu. Prvi je zakon o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Republike Jermenije o ekonomskoj, naučnoj i tehničkoj saradnji, radi se o jednom opšte krovnom sporazumu koji je potpisan krajem prošle godine koji sadrži oblasti moguće saradnje između dve zemlje. Ovaj sporazum takođe predviđa i formiranje mešovite komisije za ekonomsku saradnju između Jermenije koja bi trebala da definiše prioritete saradnje između dve zemlje i da rešavate tekuće probleme koji postoje u toj saradnji, odnosno da otklanja moguće preporuke. Naravno, saradnja između Srbije i Jermenije je gotovo zanemarljiva u ekonomskom i trgovinskom smislu. Jedan od razloga zašto je tako mala saradnja, odnosno obim robne razmene je činjenica da do sada nismo imali ugovorno pravnu regulativu, između ostalog zato i ratifikujemo ovaj sporazum. Geografska udaljenost je drugi element zbog koga je ta saradnja na ovako visokom nivou. Treći razlog zbog kojeg je važno da ovaj sporazum ratifikujemo, odnosno da ga potpišemo a sada i ratifikujemo je činjenica da Jermenija od 1. januara je postala deo carinske unije Rusije i Belorusije iKazahstana i da ćemo mi morati da imamo jedan novi režim trgovinskih odnosa sa ovom zemljom i ovo predstavlja dobar uvod, odnosno osnov za zaključivanje jednog takvog sporazuma i sa Jermenijom. Već sam rekao da je obim robne razmene zanemarljivo mali, svega 1,8 miliona dolara, od toga je naš izvoz 1,7 miliona, uglavnom izvozimo lekove i cigarete. Nadam se da će nakon ovog sporazuma, nakon što takođe potpišemo sporazum koji je u fazi usaglašavanja o podsticaju i zaštiti investicija, obim trgovinske razmene između dve zemlje biti značajno veći nego što je do sad. Drugi sporazum koji danas ratifikujemo je Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Kanade o podsticaju i zaštiti ulaganja. Ovo je osnovni sporazum u ovoj oblasti koji predstavlja najbolji način za privlačenje stranih investicija, koji predstavlja signal da je zemlja bezbedna i sigurna za ulagače i investitore. Srbija do sada ima potpisana 52 sporazuma, sa 52 zemlje. Osnov za zaključivanje ovih sporazuma je jedan tipski sporazum koji je usvojen septembra meseca prošle godine. Za razliku od tih tipskih sporazuma koji predstavljaju osnov za pregovaranje o zaključivanju ovakvih sporazuma, ovo je prvi sporazum koji nije zaključen na osnovu tog tipskog sporazuma i taj tipski sporazum je model koji se koristi u ECD. Ovo je sporazum koji koriste uglavnom Kanada, SAD i Australija kao osnov za zaključenje ovakvih sporazuma. On je model koji predstavlja mešavinu između sporazuma o slobodnoj trgovini i klasičnih bilateralnih i investicionih sporazuma. To je bio osnov na koji smo zaključivali ovakav vid sporazuma i kao što ste imali prilike da vidite, on sadrži pet delova, četiri aneksa. Suština je da se obezbeđuje, garantuje stranim ulagačima sigurnost, bezbednost za svoje investicije, da reguliše odnose između ulagača i države koja prima te investicije, da reguliše i način rešavanja eventualnih sporova između dve strane, tačnije ulagača i države u kojoj se ta sredstva ulažu. Ovaj sporazum je potpisan septembra 2014. godine posle dugih pregovora koji su trajali više od godinu dana, upravo zbog toga što se ne radi o tipskom modelu sporazuma. Prvi put se suočavamo sa ovakvim vidom sporazuma koji zaključujemo sa jednom zemljom na osnovu njihovog tipskog sporazuma. Takođe, Kanada je za nas važan potencijalni investitor, trenutno u Srbiji postoji 50 kompanija koje dolaze iz Kanade. Od toga najveći broj njih 13 su kompanije koje se bave rudarskim istraživanjima u koje je do sada uloženo preko 125 miliona dolara. Mi sa ovim sporazumom kompletiramo ugovorno pravnu regulativu kada govorimo o ekonomskoj saradnji sa Kanadom. Pre toga je zaključen Sporazum o izbegavanju dvostrukog oporezivanja, Sporazum o ekonomsko-strateškoj saradnji, kao i Sporazum o socijalnoj sigurnosti, odnosno o osiguranju. Time u velikoj meri smo stvorili odličan pravni osnov za buduću ekonomsku saradnju i sve vidove saradnje, ne samo trgovinsku, već i investicionu. Što se tiče druga dva sporazuma, manje-više radi se o tipskim sporazumima, dakle Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Kabineta ministra Ukrajine u saradnji u oblasti turizma i Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Gruzije o saradnji u oblasti turizma. Manje-više dva slična sporazuma kakvih imamo više sa drugim zemljama sa ciljem da se podstakne saradnja u ovoj oblasti. Za nas je posebno važna ova saradnja u oblasti turizma sa Ukrajinom, s obzirom na veličinu tržišta, da Beograd među ukrajinskim turistima i agencijama turistički u Ukrajini se posmatra kao važan tranzitni centar, istina, za letovališta u Grčkoj, Hrvatskoj i Crnoj Gori, ali kao važna turistička destinacija za ukrajinske turiste. Oni su takođe posebno zainteresovani za naše planine, manastire i banjska lečilišta. Mi verujemo da će ova dva sporazuma, posebno ovaj sa Ukrajinom podstaći saradnju u oblasti turizma i privući daleko veći broj turista za ove dve zemlje nego do sada.
Zahvaljujem se, gospodine Ljajiću. Da li neko od ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa ili šefova poslaničkih grupa želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Aleksandar Čotrić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući. Poštovani gospodine ministre, saradnici gospodina Ljajića, dame i gospodo narodni poslanici, u danu za glasanje poslanice i poslanici poslaničke grupe SPO i DHSS glasaće za potvrđivanje sporazuma, i želeo bih da obrazložim zbog čega. Govoriću najpre o Sporazumu o ekonomsko-tehničkoj i naučnoj saradnji sa Jermenijom. S obzirom na to da sam i predsednik poslaničke grupe prijateljstva sa ovom zemljom, rekao bih nešto više o značaju ovog sporazuma, jer će on omogućiti da se razvija oblast ekonomske, naučne i tehničke saradnje između naše dve zemlje, da se stvori pravni osnov za osnivanje međuvladine komisije za praćenje ove saradnje, za njeno unapređivanje, a i za otklanjanje prepreka koje bi mogle da nastanu tokom te saradnje. Između Srbije i Jermenije tradicionalno postoje dobri odnosi, ali kako je to u septembru prošle godine prilikom susreta sa ministrom spoljnih poslova Jermenije, gospodinom Eduardom Nalbandijanom, istakao ministar spoljnih poslova Republike Srbije, gospodin Dačić, nas vezuje to prijateljstvo, ali postoji nažalost i taj tradicionalni nemar prema prijateljima, a to se ogleda u činjenici da mi nemamo svoje diplomatsko predstavništvo u Jermeniji, da je za tu zemlju nadležna naša ambasada u Kijevu, a da ni Jermenija nema svoju ambasadu u Beogradu, da ona našu zemlju pokriva iz Atine i da to u mnogome usložnjava razvoj odnosa između naših zemalja. Dalje, postoji i problem postojanja viza, s tim da se nešto lakše dobijaju jermenske vize. Naime, kada naši građani putuju u tu zemlju mogu po dolasku na granični prelazima da dobiju vizu koja i ne košta mnogo - šest evra. Ali, s druge strane, kada Jermeni žele da putuju u Srbiju, onda je to komplikovanije i onda tu vizu čekaju najmanje 10 dana i ona se dobija ili u Moskvi u našoj ambasadi ili u Teheranu. Ne treba govoriti koliko su ovi gradovi udaljeni od Jermenije. Problem u komunikaciji je i nepostojanje direktne avionske linije između Beograda i Jerevana, zbog čega se putuje ili preko Beča ili preko Moskve. Ono što je dobro, to je da postoje počasni konzulati. Dakle, u našoj zemlji postoji počasni konzulat Jermenije, na čijem čelu je gospodin Predrag Tomić, a i naša zemlja ima počasni konzulat u Jerevanu. Na njenom čelu je poznati književnik, naučni radnik i prevodilac, gospodin Babken Simonjan, veliki prijatelj naše zemlje koji je preveo veliki broj književnih i naučnih dela sa srpskog na jermenski jezik. Da pomenem, pored ostalog, da je preveo i Gorski vijenac. Naravno da se nadamo da će se ostvariti obećanja dvojice ministara spoljnih poslova, da će se pristupiti otvaranju diplomatskih predstavništava u rangu ambasada između dve zemlje, što bi odnose unapredilo. Kada je predsednik Vlade, gospodin Vučić, takođe jesenas, prošle godine primio jermenskog ministra spoljnih poslova, zaključeno je da ima mnogo mogućnosti za razvoj saradnje, a posebno u oblasti nauke, medicine i ekonomije, kao i da bi trebalo razmisliti o uvođenju viznih olakšica kako bi se podstakla pre svega turistička i ekonomska razmena. Zaista, kao što je ministar Ljajić i rekao, ekonomski odnosi ne prate nivo tradicionalno dobrih prijateljskih i političkih odnosa. Veoma je skroman taj obim ekonomske razmene, iako ima mogućnosti da Srbija, recimo, izvozi lekove, da se ta saradnja razvija u oblasti poljoprivrede, a posebno da se izvozi naš semenski kukuruz. Mi Jermeniji možemo da ponudimo i zajednička ulaganja. Ono što Jermenija može da ponudi nama, oni imaju veoma kvalitetno sušeno voće, južno voće, kvalitetna vina, grožđa. Oni mogu nama da ponude i u oblasti metalurgije zlato, bakar, molibden. Oni su inače najveći svetski proizvođači ovog poslednjeg metala. Šansa postoji i u razvoju turizma. Inače, postoji nekoliko naših firmi koje deluju na teritoriji Jermenije i oko tridesetak naših građana živi u ovoj zemlji. Do sada je potpisana Konvencija za izbegavanje dvostrukog oporezivanja. Nedavno je održan i biznis forum koji je okupio srpske i jermenske preduzetnike, visoke zvaničnike da bi se unapredio taj potencijal ekonomske saradnje. Takođe je i potpisan Sporazum o uzajamnoj zaštiti i ulaganju. Kao što sam rekao, nalazim se na čelu poslaničke grupe prijateljstva sa Jermenijom, pa je i to način i oblik saradnje između parlamenata i uopšte između naših zemalja. Kao što je ministar Ljajić rekao, Jermenija je od 1. januara ove godine članica Evroazijske ekonomske zajednice, koju predvodi Rusija, ali to ne znači da je Jermenija orijentisana isključivo na saradnju u okviru ovog saveza. Namera je te zemlje da se pre svega poboljša i produbi ekonomska saradnja sa zemljama koje čine ovaj savez, ali se ona ne ograničava samo na tu vrstu regionalne saradnje, već njihova želja jeste da učestvuju u različitim formatima bilateralnih partnerstava i regionalnih i evropskih asocijacija i integracija. Ono što je zanimljivo, jeste da Jermenija ima veoma brojnu dijasporu. To je zemlja koja ima negde oko tri miliona stanovnika, a prosto deluje neverovatno podatak da čak 7,5 miliona Jermena živi izvan te zemlje, najviše u Rusiji, SAD-u, a nekoliko hiljada Jermena živi i u Srbiji. Oni su veoma vezani za svoju zemlju i kažu da u vidu doznaka oni šalju u Jermeniju toliko novca da to nadmašuje ukupni nacionalni budžet Jermenije. Što se tiče Sporazuma o saradnji u oblasti turizma sa Gruzijom, nešto bih rekao samo o ugovorno pravnoj bazi koja postoji između Srbije i Gruzije, da je i ona veoma skromna i da je potrebno intenzivirati rad na kompletiranju pravne osnove saradnje. Do sada je samo tri međudržavna sporazuma potpisano između Srbije i Gruzije, a to su Sporazum o saradnji o uzajamnoj pomoći u carinskim pitanjima, Sporazum o izbegavanju dvostrukog oporezivanja i ovaj sada sporazum koji mi ratifikujemo, Sporazum o saradnji u oblasti turizma. Osim toga, potpisan je i Protokol o saradnji između Ministarstva spoljnih poslova Republike Srbije i Ministarstva inostranih poslova Gruzije, ali ni on nije ratifikovan. Inače, Vlada Srbije je ovlastila naše Ministarstvo spoljnih poslova za njegovo potpisivanje, jer mi smo zainteresovani za razvoj saradnje sa Gruzijom pre svega kada je u pitanju trgovinsko-ekonomska saradnja. Koliko sam informisan, naša strana je pripremila nacrt tog sporazuma koji bi trebao da bude upućen gruzijskog strani. Zatim, zainteresovani smo za sporazum o uzajamnom podsticanju i zaštiti ulaganja. Takođe, naša strana je spremna da dostavi nacrt ovog sporazuma gruzijskoj. Ono što je značajno jeste, ako gruzijska strana pokaže interes za uspostavljanje avio-saobraćaja, mi smo spremni da regulišemo obaveze i u oblasti vazdušnog saobraćaja na bilateralnom nivou i da se takva inicijativa prihvati, da se pokrene postupak za zaključivanje međudržavnog sporazuma. Sa druge strane, Gruzija je zainteresovana za zaključivanje sporazuma o uzajamnoj administrativnoj pomoći, saradnji u oblasti poreza. Kao što sam rekao i za odnose sa Jermenijom, nažalost, naša zemlja nema svoju ambasadu u Tbilisiju i mi smo, dakle, još jednu prepreku definisali u toj saradnji, a to je postojanje viza. E, sada tu postoji jedna paradoksalna situacija, a to je da vlasnicima običnih pasoša, građanskih, koji putuju u Gruziju, nije potrebna viza za ulazak u tu zemlju i oni mogu da borave do 365 dana. Međutim, još uvek nije ratifikovan sporazum između Srbije i Gruzije o ukidanju viza na diplomatske i službene pasoše za boravak do 90 dana, iako je on dostavljen gruzijskoj strani. Prilikom nedavne posete delegacije Skupštine Srbije Gruziji, odnosno Tbilisiju, mi smo bili prinuđeni da pokazujemo građanske pasoše, kao ne bismo morali da dobijamo gruzijsku vizu. Obično je obrnuto. Obično vlasnici službenih i diplomatskih pasoša lakše ulaze na teritoriju neke zemlje, nije im potrebna viza, a u ovom slučaju je obrnuto. Znači, potrebna je viza upravo onima koji poseduju diplomatske i službene pasoše. Što se tiče ekonomskih odnosa, ta saradnja ne odgovara potencijalima, potrebama dve zemlje. Iako postoji velika mogućnost za unapređenje saradnje u oblasti metalurgije, tekstilne, prehrambene industrije, građevinarstva, turizma, da se liberalizuje trgovina i da se unapredi ekonomska saradnja, a razmena je, može se reći, prilično skromna, recimo, u 2014. godini je iznosila 12 miliona evra, s tim da je pozitivna činjenica da je naš izvoz bio devet miliona evra, a uvoz oko tri miliona. Još samo nekoliko rečenica o onome što je ministar posebno govorio i što je značajno, da je potpisan Sporazum o podsticanju i zaštiti ulaganja sa Kanadom, da ovaj sporazum predstavlja nastavak odlične privredne saradnje Srbije i Kanade, da je to jedan novi korak u stvaranju potpuno pravnog ambijenta za unapređenje ekonomskih, privrednih i trgovinskih odnosa dve zemlje, da ovaj sporazum šalje veoma jasnu poruku kanadskim investitorima, da Srbija poštuje međunarodne pravne standarde u oblasti prava ulagača i da je bezbedna za sve strane, pa tako i za kanadske investicije. Kao što je ministar rekao, veoma je pozitivna činjenica da u našoj zemlji posluje 50 kanadskih firmi, da 13 radi geološka istraživanja, da je ukupno 126 licenci koje je Srbija izdala za različite vrste istraživanja, da su čak 80% dobile kanadske kompanije i da su one do sada uložile 125 miliona dolara u istraživanja, da očekujemo da će se to povećati u narednom periodu. Kada je predsednik Vlade gospodin Aleksandar Vučić primio oproštajnu posetu odlazećeg ambasadora Kanade, istaknuto je da su kanadske investicije u Srbiji do sada oko milijardu dolara i da je Kanada značajan trgovinski partner Srbije. Dakle, potpisani su i neki drugi sporazumi koji omogućavaju razvoj ove saradnje. Ministar je pomenuo Sporazum o strateškoj ekonomskoj saradnji. Pre svega, on se odnosi na saradnju u oblasti energetike, rudarstva, industrije, infrastrukture, poljoprivrede i tog prehrambenog sektora. Ono što je dobro, da je od 1. januara prošle godine stupio na snagu Sporazum o izbegavanju dvostrukog oporezivanja između Srbije i Kanade, a od 1. decembra prošle godine stupio je na snagu i Sporazum o socijalnom osiguranju, što je i te kako važno i za našu dijasporu koja je brojna u Kanadi, tako i za sve buduće kanadske kompanije i da kažem da se procenjuje da u Kanadi živi gotovo 300.000 građana našeg porekla, da su oni takođe zainteresovani za ekonomsku saradnju sa našom zemljom i da su važan činilac u posredovanju, u sklapanju tih sporazuma i privlačenju kanadskih investicija, a mnogi su i sami vlasnici preduzeća koja investiraju u Srbiju. Zaključiću time da ovaj sporazum predstavlja zaista snažnu poruku poslovnoj zajednici u Kanadida se više angažuje u Srbiji, što će značiti nove firme, to će dovesti do otvaranja novih radnih mesta u Srbiji, ekonomski rast i razvoj. Za sam kraj, što se tiče sporazuma između naše zemlje i Ukrajine u saradnji u oblasti turizma, on je potpisan još 2013. godine. Nažalost, u međuvremenu su se desili neki događaji neprijatni, krizna i ratna situacija u Ukrajini koja može da utiče na smanjenje putovanja građana Srbije u Ukrajinu i ukrajinskih u našoj zemlji i da poželimo samo da će se ovaj sporazum ipak primeniti time što će se poštovati mirovni sporazum koji se odnosi na Ukrajinu i da će naše dve prijateljske zemlje razvijati saradnju i u oblasti turizma. Hvala na pažnji.
Zahvaljujem, gospodine Čotrić. Reč ima prof. dr Janko Veselinović. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre Ljajiću, na početku dve stvari koje želim da dam kao poruku moju, kao narodnog poslanika jer smo mi ovde svi narodni poslanici članovi poslaničkih grupa, ali u svakom slučaju, moramo imati svoj lični stav. Dakle, stav moj, ali i poslaničke grupe jeste da će podržati ova četiri sporazuma jer oni otvaraju mogućnost države Srbije za saradnju u nekim oblastima za koje do sada nije bila stvorena mogućnost. Druga poruka vama i molba jeste da napustite ovu Vladu jer smatram da vaš integritet, ugled, kvalitet nadilazi ovu Vladu. Kao što sam ostale ministre pozvao da podnesu ostavke, vas pozivam da napustite ovu lošu, katastrofalnu Vladu, gospodine Ljajiću. S druge strane, reći ću nekoliko reči o ovim sporazumima. Moj kolega Čotrić je govorio o značaju nekih od ovih sporazuma. Posebno se osvrnuo na Sporazum o podsticanju i zaštiti ulaganja Republike Srbije i Kanade. Svakako, Kanada jeste jedna moćna zemlja, moćna ekonomija, sa dobrim prognozama za naredni period, nažalost, u odnosu na naše, koje su najgore prognoze u Evropi i po najnovijim podacima jedina zemlja sa recesijom, ali treba stvarati uslove za neku bolju Vladu i neku bolju situaciju koja će moći da iskoristi potencijale ovog sporazuma, gospodine Ljajiću. Činjenica je da je teško očekivati da postoji neki zamišljeni reciprocitet između dve neuporedive ekonomije, kanadske i srpske. Teško je očekivati značajnija strana ulaganja domaćih kompanija u Kanadi. Tu ćemo se složiti, gospodine Ljajiću. Ali, zašto ne očekivati da ćemo u nekom narednom periodu kada dođe neka druga Vlada u kojoj ćete opet možda opet biti vi, ali koja će moći da iskoristi potencijale ovog sporazuma i koja će moći da privuče investitore iz Kanade, jer u ovom sporazumu ima dosta kvalitetnih, korektnih odredbi koje stvaraju jednake šanse i ulagačima iz Kanade u Srbiju i ulagačima iz Srbije u Kanadi, koja ih stavlja, na neki način u položaj domaćih pravnih lica, na neki način, naravno ne sasvim. Činjenice je i ovo što je govorio gospodin Čotrić, da u Kanadi postoji veliki Srpska zajednica od 300.000 Srba i predstavnika drugih nacionalnosti koji su napustili Srbiju u teškim vremenima, najčešće između 90-ih i 2000. godine, nažalost i poslednjih godinu dana je sve više zahteva za vize u Kanadi. Daću vam primer jednog sela u Vojvodini. Ruski Krstur, razgovarao sam sa uvaženom koleginicom Olenom Papugom, koja živi u tom selu, je nekad imao 5.000 stanovnika, danas ima 500 stanovnika manje, 10%, najveći broju Rusina se odselio u Kanadu. Od 2010. do 2012, 2013. godine je bilo gotovo zaustavljeno iseljavanje, ne samo zato što se videla perspektiva u Srbiji, ali između ostalog u tome što su rasle penzije, plate, država Srbija je imala neku nadu. Poslednjih četiri meseca 80 porodica iz Ruskog Krstura tražilo je iseljeničku vizu u Kanadu. To je zabrinjavajući podatak, gospodine Ljajiću, možete da ga proverite. Dakle, bojim se da će ova zajednica državljana Srbije u Kanadi biti sve brojnija. Možda će neki od njih kada država Srbija bude uređena zemlja poželeti da ulažu u Srbiju i možda će im ovaj sporazum pomoći. Zbog toga mi podržavamo ovaj sporazum sa Kanadom. S druge strane, možda će neko kada država Srbija postane uređena pravna država, sa vladavinom prava, poželeti da se vrati u Srbiju i da možda uloži neka sredstva u privatni biznis, kada ne bude Ministarstvo finansija i privrede gušilo malu privredu, nego kada bude stvorilo uslove za strana ulaganja. Nažalost, znate i vi da je sve veći broj zatvorenih privrednih subjekata, a sve manji broj otvorenih privrednih subjekata. U tom smislu, svakako je potrebno još više ovakvih sporazuma. Nije bitno i sporazuma koji su pripremljeni u nekom prethodnom periodu, a sada se realizuju, to je kontinuitet spoljne politike. Nažalost, koga nema trenutno u Srbiji, odnosno imamo dve spoljne politike, o tome ću govoriti kod drugog međunarodnog ugovora, ali mi ćemo podržati ovaj sporazum sa Kanadom. Naravno to ministre znači, ako imate sporazume da treba da imate i ambasadore u tim zemljama. Država Srbija u ovom momentu nema 10% ambasadora u odnosu, dakle na ukupan broj ambasadora u zemljama u kojima imamo ambasade. Deset posto ambasadora, između ostalog, i ambasadora u Nemačkoj, susednoj Hrvatskoj itd. do skora u SAD, verujete mi čak i ne znam kakvo je stanje u Kanadi, vi to bolje znate. Znam da je i tamo bilo nekih promena na ambasadorskim mestima. Pretpostavljam da tamo, sticajem okolnosti, moguće da su se gospodin Nikolić i gospodin Vučić, saglasili o tome mestu ambasadora i da tamo imamo ambasadore i da će tamo neko moći da ovaj sporazum stavi u funkciju. Drugi sporazum o kome bih želeo nešto da kažem jeste Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Kabineta ministara Ukrajine u saradnji u oblasti turizma. I ovo je veoma značajan ugovor. Naravno da je bitno razvijati bilateralne odnose sa Ukrajinom i u oblasti turizma. Ovde postoji nekoliko veoma važnih odredbi koje se tiču nekih pravila koja bi trebalo da poštuju turističke organizacije Srbije i Ukrajine, prilikom upućivanja gostiju u drugu zemlju, pa se u članu 4. kaže „Strane će preduzimati neophodne mere u cilju osiguranja bezbednosti turista koji putuju u njihovu državu, iz države druge Strane“, Strane, veliko, dakle misli se na državu Ukrajinu i Srbiju, „u skladu sa međunarodnim standardima“. Svakako da je bitno da građani Srbije ili građani Ukrajine imaju mogućnost i da znaju kada putuju u drugu zemlju, da li je u tom mestu, gradu, teritoriji sigurno. Ministre, imam jedno pitanje za vas, nisam siguran koliko je ono zaista u vašem domenu, tiče se više spoljne politike, ali da li mi ovaj sporazum zaključujemo sa Ukrajinom, - Ukrajinom, sa Krimom i sa ovim nezavisnim oblastima ili ga zaključujemo sa Ukrajinom bez Krima i bez ovih oblasti? I, da li ovaj ugovor zaključuje Srbija sa ili bez Kosova i Metohije? Jer, verovatno, ako pitate gospodina Vučića sa kim zaključujemo – zaključujemo sa celom Ukrajinom, zajedno sa Krimom i ovim oblastima, ako pitate gospodina Nikolića, verovatno sa Ukrajinom, bez ovih oblasti. Mi imamo dve spoljne politike, to je sasvim jasno, ali ja vas molim, čisto da bi turističke organizacije, kada putuju znali kada šalju turiste u Krim, da li se obraćaju turističkoj organizaciji u Kijevu ili turističkoj organizaciji nekoj u Krimu, ili nekom Donjecku itd. da znaju sa kim sarađuju. Verujte to im je vrlo važno. Čak neki poslanici su putovali u te krajeve. Ja ne znam, bez ovog sporazuma kako su oni proveravali ličnu sigurnost i da li su imali preporuke turističkih organizacija kada su išli tamo. Rekli su u turističke svrhe i rekli su u ličnom aranžmanu, znači nisu slati od Narodne skupštine Republike Srbije, pa možda bi njihova iskustva bila vrlo interesantna za turističke organizacije, pre svega, kao neko lično iskustvo kada putujete u Donjeck, kako se ponašati, šta poneti sa sobom, koje papire, koje pasoše, da li treba viza, da li ne treba viza, kakva je turistička mapa tog kraja. Čuo sam prilično, u onom pejzažnom smislu, vrlo je lep taj Krimski kraj. Dakle, kakve su preporuke turističkih organizacija u tom smislu i gde će se te preporuke nalaziti, gospodine ministre. Dakle, da li ćete tu dobiti neke instrukcije iz Ministarstva spoljnih poslova ili će to tako stajati, pa ko kako proceni. Mislim, da to nije dobro. Pretpostavljam da će još poslanika posle ovog sporazuma hteti da poseti taj kraj iz iste poslaničke grupe, moguće da će ići organizovano. Dobro bi bilo da znaju kojoj agenciji turističkoj da se obrate, odnosno kojoj turističkoj organizaciji, dakle, tih nezavisnih oblasti ili vlasti u Kijevu. Takođe, pretpostavljam da će turističke organizacije iz Kijeva i iz Donjecka kada budu želeli da obilaze manastire na Kosovu i Metohiji hteti da znaju da li se obraćaju vlastima Kosova sa zvezdicom ili Kosova i Metohije kao AP u okviru Republike Srbije. Svakako bi bilo, gospodine ministre uvaženi, na početku ove besede sam vas pozvao da napustite ovu lošu Vladu, ali ja bih voleo da vi pre toga neke stvari razjasnite i da ostavite iza sebe čistu situaciju. Da kažete vlasti iz Kijeva turističke organizacije će se obraćati turističkoj organizaciji iz Srbije za obilazak manastira, Pećke patrijaršije, svega tamo što ima tamo, puno stvari koje je slika pravoslavlja, koja je slika drugih veroispovesti. Ima tamo puno lepih crkava, džamija i tako dalje, da znaju gde mogu da se obrati radi tih obilazaka. Dakle, da li Ukrajina smatra Srbiju jednom državom i kada je ovaj ugovor, kada ste razgovarali sa vašim kolegama da li ste i te neke sitne detalje, da li ste vodili o njima računa. Pa, ministre, ako mi ne odgovorite na sva ova pitanja neću vam zameriti pošto znam da ste u nezgodnoj poziciji. Neka su u domenu predsednika države, neka u domenu ministra spoljnih poslova, neka u domenu predsednika Vlade, odnosno sva su pitanja u njegovom domenu, jer on je i sam čovek rekao da je za sve odgovoran. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Veselinoviću. Reč ima potpredsednik Vlade, dr Rasim Ljajić. Izvolite.
Kao što ste više puta čuli od svih državnih zvaničnika i tu nema nikakve razlike, Srbija u potpunosti podržava teritorijalni integritet Ukrajine, i mi ovaj sporazum, kao i druge sporazume, potpisujemo sa Ukrajinom, kao međunarodno pravnim subjektom i ne samo ovaj sporazum. Mi smo, doduše pre oružanih sukoba, započeli pregovore sa Ukrajinom oko zaključenja sporazuma o slobodnoj trgovini i te ćemo razgovore nastaviti. Oninisu laki, s obzirom da Ukrajina traži gotovo identičan sporazum koji mi imamo sa Ruskom federacijom što nama ne odgovara, imajući u vidu komplementarnost, mnogo veću komplementarnost naše privrede sa Ukrajinskom nego sa Ruskom i mi tražimo asimetrični oblik u tom sporazumu, odnosno da mi zaštitimo neke poljoprivredne proizvode, pet osnovnih poljoprivrednih proizvoda, da to isto Ukrajina učini, oni traže potpuno identičan sporazum kao sa Ruskom federacijom. Dakle, mi poštujemo integritet Ukrajine i nastavićemo da razvijamo najbolje moguće, pre svega, ekonomske odnose sa tom državom poštujući njenu teritorijalnu celovitost. Što se tiče Kosova, Ukrajina nije priznala Kosovo i turističke organizacije iz Ukrajine hipotetički bi se obratile našim turističkim organizacijama za posetu manastirima na Kosovu, i to vam ne govorim samo sad teoretski, nego se to i dešavalo i u praksi.
Zahvaljujem se gospodine Ljajiću. Reč ima narodni poslanik Dejan Nikolić, kao ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, ministre Ljajiću, saradnici u Ministarstvu. Ja imam nekoliko konkretnih pitanja i u međuvremenu, dok razmišljate da napustite Vladu, dobro bi bilo i da uradimo zajedno nekoliko korisnih stvari, naročito za turizam koji je meni važan. Podržaćemo ministre sve sporazume na dnevnom redu. Osvrnuo bih se na dva sporazuma u oblasti turizma sa Ukrajinom i Gruzijom. Dobri su, jer oni na jedan birokratski način jačaju saradnju naših država i dobro je da u daljoj razradi i daljoj saradnji dođemo i do nekih konkretnih vrednosti. Zato ćemo ih i podržati. Važan je član 5. sa sporazuma sa Ukrajinom, koji kaže da će strane podsticati i podržavati razvojno statističkih i ostalih informacija u oblasti turizma, uključujući i propise koji regulišu turističku delatnost u obe države, turističke resurse svojih država, naučna istraživanja u oblasti turizma, međunarodna dokumenta koja se mogu ticati druge strane, informativne i reklamne materijale. Svako ko se bavi turizmom, odnosno ko se bavi planiranjem i razvojem turizma, naročito mislim na ministarstvo, zna koliko su ove stvari važne za dalje planiranje razvoja turizma u svojoj zemlji i ono do čega sada dolazimo jeste planiranje razvoja turizma. Vrlo pažljivo pratim vaše izjave, kao neko ko je resorno zadužen za razvoj turizma. Lično dolazim iz Sokobanje, to je za mene lično jako važno i krajem prošle godine ste dali izjavu i najavili da će do kraja godine biti gotov novi nacrt strategije razvoja turizma. Sadržajno, onaj nacrt, odnosno ona strategija koja je doneta 2006. godine jeste istekla, i važno je da dobijemo odgovore dokle se stiglo, kakve su analize devetogodišnje strategije koja jeste sada istekla, gde smo mi to grešili u komparativnih prednosti jer jeste činjenica da Srbija i dalje nije na međunarodnoj evropskoj turističkom mapi. Takođe ste rekli da bi do kraja, odnosno u prvom tromesečju 2015. godine, Skupština trebalo da usvoji izmene i dopune Zakona o turizmu. Prošlo je tromesečje, dobro bi bilo da dobijemo odgovore dokle ste stigli u planiranju daljih izmena i dopuna. Jeste Zakon o turizmu zreo za određene promene. Dobro je da o tome razgovaramo i u parlamentu, naravno pre toga i na određenim javnim raspravama. Verujem da ćemo puno toga imati šta da kažemo, verujem i da stručna javnost ima šta da doda u smislu unapređenja zakona u oblasti turizma. Takođe ste rekli da će na Sretenje država početi određenu kampanju, zajedno sa turističkom organizacijom Srbije, u promociji Srbije u predstavništvima u dijaspori. Važno je da čujemo da li je ta kampanja krenula, kakva su naša predviđanja, koji je zapravo cilj i da li ima određenih efekata nakon dve godine, ukoliko jesmo počeli. Ukoliko nismo, zašto nismo počeli takvu jednu kampanju. To jeste važno. Važno je ministre da iza vaših reči stoje konkretne akcije Ministarstva, turističke organizacije i važno je da postoji ta koherentnost u izjavama i akcijama koje preduzimate. Zašto ovo govorim? Pa ovu godinu, ova Vlada je počela izjavama koje nisu bile tako koherentne, a naročito govorim one koje su počele izjavama u smislu privatizacija banja, koje je dao gospodin Sertić. Govorio je, počeli smo izjavama da otvaramo privatizaciju banja, zatim je sledeća izjava bila – ne, nećemo privatizovati one koje jesu u sporu, mislim i na rehabilitacione centre, na specijalne bolnice, a sedam od 14 jesu bile u sporu sa PIO fondom. Izjave nisu bile koherentne ni u procesu, odnosno procesu daljeg razvoja turizma i važno je da dobijemo odgovore na ova pitanja. Zašto ovo govorim? Kada napravite uporednu analizu, videćete da kada je Slovenija menjala svoje, vlasničku strukturu banja i specijalnih bolnica, čitava država je bila na nogama. Razumeli su šansu. Danas su te opštine u kojima se nalaze banje u Sloveniji najrazvijenije opštine u Sloveniji. 13% BDP proizvodi turizam u Sloveniji. Kod nas 1,8 ili 1,9, a potencijali su čak i veći. Češka je imala čitavu razvojnu strategiju privatizacije i ulaganje u razvoj turizma. Pa to su važne informacije i važno je da u jednom dijalogu dođemo do određenih informacija. Ljudi čekaju odgovore, turistički poslanici i oni koji se bave turizmom. Važno je i za moju Soko - banju, jer mi živimo od turizma i poljoprivrede. To su dve delatnosti koje razvijaju naše opštine. Potencijali su ogromni, ali kapaciteti opština nisu u onoj meri u kojoj bi trebali da budu. Vaš posao jeste da razvijate kapacitete i lokalnih samouprava, da ulažete u infrastrukturu. Nije posao države, niti vaš, da gradimo i upravljamo hotelima i da se bavite turizmom. Vaš je da napravite atmosferu da to rade ljudi koji mogu da žive od turizma. Zato je važno da dobijemo ove odgovore od vas.
Zahvaljujem gospodine Nikoliću. Reč ima potpredsednik Vlade dr Rasim Ljajić, izvolite.
Hvala vam na pitanjima i sugestijama i nažalost ja bih se mogao složiti sa većinom stvari koje ste vi ovde spomenuli. Dakle, kakve su analize strategije koja je rađena 2005, odnosno, važila od 2006. do 2015. godine. Vrlo mali efekti iz dva razloga. Prvo što je ta strategija rađena vrlo pretenciozno, više je bila spisak želja ili pisma o namerama šta treba da se uradi, nego što su se sagledavale realne okolnosti u kojima ta strategija treba da se sprovodi. Drugi razloga je globalna ekonomska kriza, dakle dva ključna razloga. Mogao bih da navedem još, da turizam nije dobio onaj značaj koji ima u svakoj zemlji sa značajnim potencijalima kao što je Srbija. Turizam je bio negde na periferiji kada govorimo o privrednim granama. Nisu definisani jasni prioriteti u šta i gde treba ulagati da bi se ti potencijali u potpunosti realizovali. Prema tome, ta strategija je dobro urađena ali oko te strategije nije puno toga ni urađeno. To je naša realnost. Mi sada smo u završnoj fazi izrade nove strategije. Ja se izvinjavam, ja sam dakle, tačno je, rekao sam da će biti u prvom tromesečju. Mi ćemo kasniti mesec dana i sa izmenama zakona i sa strategijom, zato što nismo hteli, po ceni da kasnimo, da imamo dokument koji će imati istu sudbinu kao i ovaj prethodni dokument. Hteli smo da dođemo do strategije koja će biti vrlo kratka, koja će sadržavati 12 do 15 turističkih prioriteta u Srbiji u koje vredi ulagati, investirati i podsticati strane ulagače i investitore a ne da pucamo u nebo i da očekujemo da svaka opština u Srbiji bude turistički raj. To naprosto nije moguće. Niti je to dobro, niti zemlja može na taj način da razvija svoj turizam. Mi danas imamo preko 120 lokalnih turističkih organizacija, a verujem da i vi to isto znate, od toga imate možda dvadesetak opština ili gradova koji bi mogli ozbiljnije da razvijaju svoj turizam i da turističke organizacije služe za ohrabrenje stranačkih kadrova za koje ne znate gde ćete, pa onda ih smestite u turizam. Imamo situaciju, da se neko ne uvredi, da su nam limari predsednici lokalnih turističkih organizacija. To je situacija koja je nasleđena, mi zato sada menjamo zakon, pooštravamo uslove i za lokalne turističke organizacije i za regionalne i za Nacionalnu turističku organizaciju. Dakle, još jednom se izvinjavam što ćemo kasniti za mesec dana, kada govorim o izmenama zakona i kada govorim o strategiji. Rekao sam šta je razlog za strategiju. Nismo bili zadovoljni prvim dokumentom koji smo dobili. Produžili smo javnu raspravu, hteli smo da čujemo sve, jer to je dokument koji se donosi za narednih deset godina. Suviše bi bio veliki luksuz da mi usvojimo formalno neki dokument, a da smo i sami tim dokumentom nezadovoljni, a da posebno ga loše ocenjuje stručna javnost. Što se Zakona tiče, dakle manje više smo usaglasili i sa stručnom javnošću i sa privredom najveći deo tog teksta. Ostala je jedna stvar zbog koje kasnimo tih mesec dana, a to je organizovanje ekskurzija i putovanja. Do sada su imali pravo to svi da rade i sindikati i ferijalne organizacije, na isti način kao i turističke agencije. U prvobitnoj verziji zakona je to bilo isključeno i ostavljena je mogućnost da ove organizacije to mogu da rade do tri dana. Onda smo imali proteste tih organizacija, sada smo došli do jednog kompromisnog rešenja da mogu oni to da organizuju, ali pod vrlo strogim uslovima, da najavljuju ta putovanja da bi obezbedili sigurnost putnika. Što se tiče kampanje, kampanja je počela na Sretenje, namenjena je dijaspori, zove se „Moja Srbija“. Cilj te kampanje je dvostruk, da animiramo dijasporu da tokom, posebno letnjih meseci i tokom zime posećuju turističke centre u Srbiji, a da opet dijasporu koristimo kao ambasadore da animiraju turiste u zemljama gde oni borave, žive, da takođe posećuju Srbiju. Ta kampanja će trajati celu godinu. Radi je inače Turistička organizacija Srbije i planiran je čitav niz aktivnosti, pre svega u našim diplomatsko konzularnim predstavništvima. Da budem potpuno otvoren, mi smo nameravali da kampanju počnemo na Sretenje, računajući da će u diplomatsko konzularnim predstavništvima biti organizovani prijemi, koji se inače čine povodom Dana državnosti. Pošto ove godine nije bilo para, ti prijemi nisu organizovani, tako da nije bilo formalno početka te kampanje, jer ona je počela, zaista od februara meseca i trajaće celu ovu godinu. Što se tiče privatizacija banja, to jeste rak rana i možda najteža stvar sa kojom ćemo se suočiti u ovoj oblasti. Čitav niz paradoksa, mi ne možemo da razvijamo banjski turizam, zdravstveni turizam dok ne rešimo status banja. Da budem potpuno jasan, bez privatizacije banja nemoguće je na bilo koji način podstaći ulaganja niti domaća, niti strana ulaganja. Vi ste spomenuli ovaj slučaj da od 14 banja, sedam su u sporu, jedan državni organ tuži drugi državni organ, kada govorimo o vlasništvu. Niko neće da ulaže u bilo koju banju, u koliko do te banje postoji država koja je vlasnik nekog rehabilitacionog centra i pruža, takođe ugostiteljske usluge. To je potpuno nezdrava, nelojalna konkurencija. Mi vlasništvo nad banjama moramo da rešimo na taj način što će se najveći deo tih banja privatizovati. Ne mislim da su Slovenci uradili dobru stvar, kada su sve banje pretvorili u spa-centre, mislim da sad oni ispravljaju neke greške iz tog modela i ako su napravili bum u prvoj fazi, ali već se sad vide slabosti jednog takvog modela. Mislim da mi možemo da napravimo jedan model koji je između onog što su uradili Mađari i onoga što su uradili Slovenci, ali sve drugo je iluzija. Verujte, možemo i u strategiji da napišemo bilo šta, ukoliko se banje ne privatizuju, u koliko ne uđe svež kapital, država nema tog kapitala da u njih ulaže, niti treba kao što ste vi i rekli. Vrlo jasno treba da se razgraniči šta je obaveza države u svemu tome, a šta obaveza privatnog sektora. Potpuno je tačno, država treba da obezbeđuje odgovarajuću infrastrukturu, sve ostalo treba da bude na privatnoj inicijativi, privatnom ulaganju i privatnim investicijama. Bez toga banjski turizam ostaće samo potencijal. Mi imao preko hiljadu termalnih izvora što nema ni jedna država u Evropi, ali možemo samo to da konstatujemo ukoliko ne bude svežeg novca, obrtnih sredstava koji će taj kapital pretvoriti u nešto konkretno.
Zahvaljujem se gospodine ministre. Reč ima narodni poslanik Dejan Nikolić. Izvolite.
Hvala gospodine Bečiću. Usaglasili smo se oko većine pitanja. Nemam dilemu uopšte da ćete dobro uraditi predlog i nacrt strategije. Važno je da u jednom dijalogu imate razumevanja i za stavove opozicije, zašta nemam sumnje u Ministarstvo u ovom trenutku. Bio sam pre nekoliko godina i predsednik Odbora za trgovinu i turizam, sarađivao sam sa saradnicima vašim sa kojima vi danas sarađujete, razumem i znam njihove kapacitete, ali vas još jednom pozivam, važno je da u dijalogu dođemo do određenih rešenja i u strategiji i u zakonu. Tačno je, ja sam Sloveniju kao primer naveo. Zašto? Zato što oni jesu ušli u proces modernizacije. Mi smo u proces modernizacije banja ušli novim Zakonom o privatizaciji, ali sa Zakonom o banjama iz 1992. godine. To je nešto što takođe želim da napomenem i važno je da takođe krenemo da razgovaramo o novom zakonu o banjama, jer nije bilo snage ni da se razgovara do sada. Ja sam vas pre, mislim, mesec dana, uputio sam jedno pitanje, poslaničko pitanje, odgovorili ste, zahvalan sam, pozvao sam vas da aktivnije učestvujete u određenim procesima koji se tiču razvoja lokalnih samouprava u oblasti turizma. Naime, dolazi do toga da smo u procesu u poslednjih 15 godina menjali vlasničku strukturu recimo velikih hotela i došli do toga da određene društvene hotele prevedemo u državne i onda smo tu stali. Saglasni smo oko toga da je država loš vlasnik i da ne treba ona da se bavi turizmom, treba da pravi atmosferu,da gradi infrastrukturu. Međutim, nemaju lokalne samouprave kapaciteta da stave na noge one komplekse koji su nosioci turizma u određenim lokalnim samoupravama. Nije moguće da opština sama to radi. Zato vas pozivamo još jednom da se uključite i pomognete lokalnim samouprava da stanu na noge, oni kompleksi koji su nosioci turizma u određenim opštinama. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima potpredsednik Vlade, dr Rasim Ljajić. Izvolite.
Kada ste me već podsetili vezano za lokalne samouprave, mi smo pre nekih mesec dana raspisali javni poziv za projekte iz oblasti razvoja turističke infrastrukture na lokalnom nivou. Verujte, imamo problem da odaberemo stvarno projekte koji će zaista doprineti razvoju turizma ne samo na lokalu, već i na centralnom nivou. Pokazaću vam šta nam sve ne dolazi kao zahtevi i kao predlozi. Stiže nam zahtev da je važno za turistički razvoj tog grada da se izgradi javni VC i za to se traže pare. Dakle, mi imamo 450 miliona dinara, što nisu velika sredstva, za ove projekte. Mi smo do sada, mislim, odobrili dva projekta. Mi imamo problem da nađemo zaista projekte, da ih prepoznamo kao važne za razvoj turizma na lokalu, regionu i u čitavoj zemlji, prema tome ja koristim priliku da pozovem sve opštine da konkurišu sa projektima, ne da dobijete neki novac koji ćete iskoristiti za kampanju, u redu, to je legitimna stvar, ali dajte uložite bar ta sredstva u nešto što će stvarno da stvori neku vrednost, što će stvarno da privuče neke turiste, a ne da napravimo neku sliku koja će možda da izgleda dobro spolja, a u suštini nikakve koristi od toga neće imati. Prema tome, još jednom poziv svim lokalnim samoupravama da podnesu projekte, da ovo malo sredstava kojima raspolažemo želimo da raspodelimo na najbolji mogući način.
Zahvaljujem se gospodine Ljajiću. Reč ima narodna poslanica Stefana Miladinović, kao ovlašćeni predstavnik SPS. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Poštovani ministre, uvaženi saradnici iz Ministarstva, kolege narodni poslanici, pred nama su danas četiri bilateralna sporazuma koje Narodna skupština treba da ratifikuje i ova četiri sporazuma, kao i brojni do sada ratifikovani sporazumi, doprinose učvršćivanju međunarodnog političkog i ekonomskog položaja Srbije. Bilateralna privredna saradnja sa mnogim državama sveta potvrđuje visok nivo interesovanja za Srbiju, kao poželjnu destinaciju za investicije i spoljnu trgovinsku razmenu. U tom smislu smatramo veoma značajnim sporazume između Republike Srbije i Kanade o podsticanju i zaštiti ulaganja i Sporazum sa Jermenijom o ekonomskoj, naučnoj i tehničkoj saradnji. Republika Srbija sa Kanadom i sa Jermenijom ima veoma dobre diplomatske odnose i višedecenijsku saradnju. Ova saradnja do sada je bila potvrđivana potpisivanjem više sporazuma ovih država. Sa Kanadom imamo ratifikovane sporazume o socijalnoj sigurnosti, o pravnoj pomoći u krivičnim stvarima, o readmisiji, kao i mnoge druge. Sa druge strane, sa Jermenijom, takođe, imamo više ratifikovanih sporazuma, kao što su Sporazum o izbegavanju dvostrukog oporezivanja, o pravnoj pomoći u krivičnim stvarima i drugi. Sporazumi o kojima danas razgovaramo predstavljaju još jednu potvrdu više o ostvarivanju dobrih bilateralnih sporazuma sa Kanadom, odnosno Jermenijom. Sporazum sa Kanadom o podsticanju i zaštiti ulaganja vidimo kao dodatni impuls dobre privredne saradnje naše dve države. Već je nekoliko puta rečeno danas da u Srbiji posluje preko 50 kanadskih kompanija i pretežno u oblasti rudarstva i rudarsko-geoloških istraživanja. I dalje raste interesovanje kanadskih partnera, što ohrabruje za sektore rudarstva, energetike, infrastrukture, poljoprivredu i prehrambenu industriju. Poznato je da je Kanada jedna od članica G8 i jedna od najvećih sila kada je u pitanju promet roba, što za Srbiju može imati veliki značaj. Kanadu i Srbiju kao dve prijateljske zemlje vezuje i velika Srpska zajednica u toj zemlji. Prema nekim procenama ona broji između 150.000 i 170.000 građana. Među njima i veliki broj uglednih i priznatih privrednika i vlasnika velikih kompanija. Kao što je jednom prilikom rekao kanadski ambasadom Roman Baščuk – ovde svako ima nekoga ko ima nekoga u Kanadi. Te ljudske veze su dragocene veze i između naših zemalja veze. Osnova ekonomske saradnje Srbije i Kanade svakako je Sporazum o strateškoj, ekonomskoj saradnji koje su naše dve države potpisale 2012. godine, a kojim su utvrđene sve oblasti bilateralne saradnje. Sporazum o zaštiti i podsticanju u ulaganju omogućiće kanadskim kompanijama, koje žele da ulažu u našu privredu, status najpovlašćenije nacije, punu zaštitu i bezbednost njihovih investicija. Ovo je važno pre svega, zbog činjenice da kanadske kompanije žele dugoročna ulaganja i poslovanje u Srbiji, a ne samo po principu dođi, idi i uzmi, kao što je bio slučaj sa nekim stranim kompanijama drugih država proteklih decenija. Sporazum koji treba da ratifikujemo garantuje i pravnu zaštitu ulaganja u skladu sa domaćim zakonodavstvom, ali i u skladu sa Međunarodnim pravom u ovoj oblasti, kao i sa odredbama Vašingtonske konvencije o rešavanju investicionih sporova između država i državljana drugih država, čija je potpisnica i Republika Srbija. Sporazum je garant obezbeđenja stimulativnih uslova za kanadska ulaganja, kao i bezbednog i stabilnog poslovanja kanadskih kompanija u našoj zemlji. Što se tiče drugog sporazuma, kojim se takođe unapređuje bilateralna saradnja i potvrđuju tradicionalno dobri odnosi dveju država, jeste sporazum između Vlade Republike Srbije i Republike Jermenije o ekonomskoj, naučnoj i tehničkoj saradnji. Ovim sporazumom stvara se institucionalno okvir za unapređenje saradnje u ovim oblastima između dve potpisnice. Ovo je jedan multidisciplinaran sporazum kojim se uređuju ekonomski odnosi između naših država u oblasti nauke, tehnologije, investicija, odnosno industrije, poljoprivrede, zaštite životne sredine, turizma, transporta, informacionih i komunikacionih tehnologija, kao i drugih oblasti. Sporazum predviđa i formiranje, kao što ste već naglasili, ministre, međuvladine komisije koja će pratiti sprovođenje sporazuma, odnosno zakona. Sporazum je veoma stimulativan za povećanjem spoljnotrgovinskog prometa u naznačenim oblastima i istovremeno Sporazum je garant poštovanja pravnih sistema država potpisnica, kao i međunarodnih pravnih standarda koji se odnose na oblasti ove saradnje. Istina je da uprkos istorijsko dobrim odnosima naroda Srbije i Jermenije, zbog geografske udaljenosti, ova saradnja je ispod željenog nivoa, ali je činjenica da će se ta saradnja u narednom periodu poboljšati. Da podsetim da je naš šef diplomatije Ivica Dačić posle sastanka sa jermenskim šefom diplomatije najavio inicijativu za ukidanje viza za građane naših zemalja i ovaj akt je bio dobar okvir u skladu sa Sporazumom koji ćemo danas ratifikovati. Kada su u pitanju dva sporazuma u oblasti turizma sa Gruzijom i Ukrajinom, koji je danas treba da potvrdimo, važno je reći da oba sporazuma imaju za cilj poboljšanje turističke pozicije Srbije u okviru evropskog turističkog prostora. Srbija ima značajne i raznovrsne turističke potencijale, koji nisu dovoljno poznati svim evropskim tržištima, nedovoljno su poznati tržištima Gruzije i Ukrajine. Sa ovim državama Srbija ima tradicionalno dobre odnose i zato je dobro da turistički aspekt ekonomske saradnje sa ovim državama dobije pravni okvir. Oba sporazuma, podsetiću, potpisana su 2012. godine kada je predsednik Vlade bio sadašnji šef diplomatije gospodin Dačić. U vreme njegovog boravka u Ukrajini na biznis forumu, koji je okupio preko 100 srpskih i ukrajinskih preduzeća, potpisan je ovaj sporazum sa Ukrajinom, a mesec dana kasnije i sa Gruzijom. Ovim sporazumima predviđeni su brojni oblici turističke saradnje, od promocija turističkih potencijala, preko organizovanja putovanja, pa do razmene turističkih i statističkih podataka. Važno je da sporazumi podrazumevaju principe ravnopravnosti i uzajamne koristi država potpisnica. Sporazumi se oslanjaju na pravne sisteme naših država, ali i na međunarodno pravo. Ovi sporazumi treba da doprinesu poboljšanju međunarodnog položaja Srbije, kao turističke destinacije, da doprinesu povećanju deviznog priliva po osnovu turizma. Svi sporazumi o kojima danas govorimo imaju isti cilj, a to jeste unapređenje bilateralnih odnosa Srbije sa Kanadom, Jermenijom, Ukrajinom i Gruzijom i SPS svakako podržava i podržaće, odnosno glasaće za ove sporazume. Hvala.
Reč ima ovlašćeni predstavnik SNS, narodni poslanik Žarko Mićin.
Zahvaljujem se, predsedavajući. Poštovani predsedavajući, gospodine ministre, predstavnici Ministarstva, dame i gospodo narodni poslanici, pred nama su danas četiri vrlo važna zakona o potvrđivanju međunarodnih sporazuma, i to: međunarodni Sporazum između Srbije i Kanade o podsticaju i zaštiti ulaganja, Sporazum između Republike Srbije i Jermenije o ekonomskoj, naučnoj i tehničkoj saradnji, Sporazum između Vlade Republike Srbije i Vlade Gruzije o saradnji u oblasti turizma i Vlade Republike Srbije i Kabineta ministara Ukrajine o saradnji u oblasti turizma. Što se tiče Sporazuma sa Kanadom, ovaj sporazum je zaključen 1. oktobra 2014. godine i on predstavlja pravni okvir i osnov za zaštitu i privlačenje investicija kako u Srbiju, tako i u Kanadu. Osnovni cilj ovog sporazuma je jačanje i poboljšanje privrednih i ekonomskih aktivnosti kod obe države, kao što sam već rekao, zaštita ulaganja. Ono što je značajno kod ovog sporazuma jeste da on definiše i ima posebne zaštitne mehanizme za ulaganja, i to pre svega mehanizam zaštite putem nacionalnog tretmana, gde svaka zemlja garantuje ulagaču druge zemlje, potpisnice, da će dobiti isti tretman kakav daje i sopstvenim ulagačima. Takođe, ono što je značajno jeste zaštita svih ulagača od diskriminacije. Tu je i zaštita od eksproprijacije, gde se definiše da se eksproprijacija na ulaganjima može izvršiti samo u slučajevima predviđenim zakonima. Definiše se i određena naknada u vidu kamate, od momenta kada je sprovedena eksproprijacija. Ono što je značajno jeste da se definiše i naknada od gubitka za potencijalne ulagače, ali to samo u slučajevima više sile, kao što su rat ili elementarne nepogode. Takođe, zaštita prava je definisana i putem međunarodnog arbitražnog suda u slučajevima da dođe do sporova, a sve u skladu sa Vašingtonskom konvencijom i drugim konvencijama koje su naše zemlje potpisale. Smatram potpisivanje ovog sporazuma izuzetno značajnim zato što će zaštiti ulaganja, kako u Srbiji, tako i u Kanadi, a posebno iz razloga što je Kanada jedna od ekonomski najmoćnijih zemalja sveta sa BDP od preko 721 milijardu dolara na godišnjem nivou. Takođe, Kanada je treći najveći izvoznik nafte i prirodnog gasa u svetu. Takođe je jedan od najvećih izvoznika rude gvožđa i rude nikla. Smatram da će ovaj sporazum iskoristiti svoj puni potencijal preko Kanadsko-srpske asocijacije, poslovne asocijacije koja će sigurno doprineti tome da se ovaj sporazum iskoristi u njegovom punom potencijalu. Sad bih prešao na Sporazum između Republike Srbije i Jermenije o ekonomskoj, naučnoj i tehničkoj saradnji. Ovaj sporazum je potpisan u Jerevanu 12. oktobra 2014. godine i predstavlja takođe pravni okvir i osnov za razvoj i podsticanje ekonomske, naučne i tehničke saradnje između dve zemlje i to u oblastima investicije, turizma, industrije, nauke, tehnologije i poljoprivrede. Kako bi se postigli osnovni ciljevi ovog sporazuma definiše se da će strane potpisnice omogućiti komunikaciju i saradnju između vladinih institucija, vezu između profesionalnih udruženja, formiranje zajedničkih preduzeća, kao i druge aktivnosti na unapređenju saradnje u ovim oblastima. Ono što je značajno reći da je sporazumom definisano i telo koje će pratiti realizaciju zadataka iz ovog sporazuma, a to je međuvladina komisija koja će biti sastavljena od predstavnika nadležnih institucija obe strane i njen zadatak će biti svakako da ispituje funkcionisanje ovog sporazuma, da razmatra programe ekonomske, naučne i tehničke saradnje između dve zemlje. Potpisivanje ovog sporazuma je značajno, jer bi ekonomska saradnja Republike Srbije i Republike Jermenije nažalost na poprilično niskom nivou i karakteriše je robna razmera od nekih svega dva miliona dolara na godišnjem nivou u trgovini i to najviše u izvozu lekova, mašina za pripremanje jezgrastog voća i povrća. Dok je uvoz bio u prethodnoj godini samo 124 hiljade dolara i odnosio se pre svega na mašine za bušenje. Ovaj sporazum će omogućiti razvoj i podsticanje ekonomske, naučne i tehničke saradnje i posebnu tu mogu da kažem da Srbija može da pomogne Jermeniji svojim iskustvima u poljoprivredi, na primer, pre svega u izvozu naše semenske robe za koju znamo da je zaista kvalitetna, dok bi recimo, iz Jermenije mogli da uvozimo sušeno voće koje oni proizvode i koje je zaista izuzetnog kvaliteta, kao i neke rude na primer, molibden čiji su oni jedan od najvećih proizvođača. Sad bih prešao na Sporazum između Vlade Republike Srbije i Vlade Gruzije o saradnji u oblasti turizma. Ovaj sporazum je bio sačinjen 4. jula 2013. godine u Beogradu i takođe predstavlja pravni okvir i pravni osnov za saradnju oblasti turizma, kroz uspostavljanje saradnje između organizacija koje učestvuju u razvoju turizma i investiraju u predmetnu oblast. Saradnja oblasti turizma između dve države će se ostvarivati kroz zajedničke aktivnosti u vidu promocije organizovanih turističkih putovanja, zajedničkih projekata, kao i razmenom stručnjaka i informacija u oblasti turizma. Za sprovođenje ovih sporazuma i njegovih ciljeva sporazumne strane će takođe osnovati jedno radno telo, a to će biti mešovita komisija koja će se sastojati od predstavnika obe sporazumne strane i to nadležnih institucija za oblast turizma. Siguran sam da će ovaj sporazum znatno pomoći u poboljšanju i razvoju turizma obe zemlje. Sad bih prešao na Zakon o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Srbije i Kabineta ministara Ukrajine, koji je takođe zaključenu u Beogradu dana 6. juna 2013. godine. Osnovni cilj ovog sporazuma je unapređenje saradnje Srbije i Ukrajine u oblasti turizma i jačanje bilateralnih odnosa dve države kroz ovu oblast na principima ravnopravnosti i uzajamne koristi. Ovim sporazumom Srbija i Ukrajina su se obavezale da će podsticati bilateralnu turističku razmenu, kao i da će doprineti uspostavljanju direktnih kontakata nadležnih institucija u oblasti turizma. Takođe, obavezali su se da pojednostave procedure i dokumentaciju u oblasti turizma kako bi turisti na lakši način mogli da dođu do potrebne dokumentacije i na lakši način putuju. Kako bi se sproveo osnovni cilj ovog sporazuma, a to je jačanje bilateralne saradnje u oblasti turizma, dve države Vlada Republike Srbije i Ukrajine su predvidele formiranje takođe jedne radne grupe za turizam sastavljen je takođe od predstavnika institucija obe strane koje su zadužene za turizam. Poboljšanje bilateralnih odnosa dve države u oblasti turizma je značajna, ne samo da će dovesti do poboljšanja saradnje u oblasti turizma, već i poboljšanje ukupnih bilateralnih odnosa dve države i njihovo podizanje na jedan viši nivo. Smatram da će svi ovi sporazumi omogućiti poboljšanje bilateralnih odnosa između država potpisnica, poboljšanje saradnje između država u oblastima na koje se odnose, jačanje veza između naroda i svakako novim investicijama u svim državama potpisnicama. Pozdravljam ovakvu jednu intenzivnu diplomatsku aktivnost Vlade Republike Srbije koja se ogleda kroz ove sporazume koje potpisujemo i pozivam ih da nastave i dalje tako da rade. Poslanička grupa SNS će podržati ove predloge sporazuma u danu za glasanje. Hvala.
Zahvaljujem. Pošto nemamo više prijavljenih od ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa, prelazimo na redosled narodnih poslanika prema prijavama za reč o zajedničkom jedinstvenom pretresu. Reč ima narodni poslanik Nenad Milosavljević.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, poštovane kolege narodni poslanici, pred nama su danas dva sporazuma iz oblasti turizma koje Narodna skupština treba da ratifikuje. U pitanju su Sporazum o saradnji u oblasti turizma između Vlade Republike Srbije i Vlade Gruzije i Sporazum između Vlade Republike Srbije i Kabineta ministra Ukrajine o saradnji u oblasti turizma. Kao što znam sporazum sa Ukrajinom je potpisan u junu, a sporazum sa Gruzijom je potpisan jula meseca 2013. godine. Oba sporazuma imaju za cilj stvaranje institucionalnih okvira za razvoj svih oblika saradnje u oblasti turizma i jačanje turističkih veza, što za Srbiju predstavlja još jednu ozbiljnu šansu da turističkim tržištima Gruzije i Ukrajine predstavi svoju turističku ponudu i ogranizovanije je plasira. Dakle, Srbija želi da ovim sporazumima poboljša svoju turističku poziciju na evropskoj turističkoj mapi. Sa ovim državama Srbija ima tradicionalno dobre odnose, tako da saradnja u oblasti turizma treba da doprinese unapređivanju ukupnih bilateralnih odnosa, odnosno ukupne ekonomske i privredne saradnje Srbije sa Gruzijom odnosno Ukrajinom. Privredna saradnja sa Gruzijom uglavnom se odnosi na oblasti industrije, metalne konstrukcije, kontejnera, lekova. U 2013. godini na primer, ta privredna razmena je vredela oko tri miliona dolara od čega je srpski izvoz dostizao 2,8 miliona dolara, dakle postoji dobra izvozna osnova koju turistički promet može da poveća. Kada je u pitanju Ukrajina, treba istaći da naše dve zemlje imaju dugogodišnju privrednu saradnju. Podsetiću da je sadašnji ministar spoljnih poslova 2013. godine u funkciji premijera, otvorio biznis forum srpskih i ukrajinskih privrednika uz učešće preko 80 preduzeća iz Srbije. Ovom prilikom je bilo gotovo potpisivanje Sporazuma o slobodnoj trgovini sa Ukrajinom. Inače, za sada sa Ukrajinom Srbija ima najrazvijeniju saradnju u oblasti industrije i građevinarstva, ali postoji veliki prostor za unapređenje saradnje u oblasti agrokompleksa, energetike, transporta robe i u oblasti turizma. Tih dana je potpisan i sporazum sa Ukrajinom o saradnji u oblasti turizma, kojim je potvrđena želja obe države da se dobri bilateralni odnosi potvrde institucijalizacijom saradnje u oblasti turizma. Srbija kao turistička destinacija poslednjih godina postaje sve interesantnija inostranim turistima, jer ima veliki turistički potencijal i različite vidove turističke ponude. Nažalost dosta toga nije poznato inostranom tržištu. Jedan od razloga je i činjenica da ne postoji adekvatna razmena turističkih informacija, tako da stanovništvo, odnosno potencijalni turisti, turistička privreda i organizatori putovanja u Gruziji i Ukrajini nisu dovoljno upoznati sa turističkom ponudom Republike Srbije. Ovim sporazumom se potvrđuje spremnost Srbije i Gruzije, odnosno Srbije i Ukrajine da uspostave saradnju u oblasti turizma na institucionalnom nivou, čime se stvaraju uslovi za njen dalji razvoj i unapređivanje. Na ovaj način uspostavlja se i okvir za jačanje ukupnih ekonomskih odnosa između država potpisnica, putem saradnje između pojedinih partnera u turizmu. Inače saradnja Republike Srbije i Gruzije, Republike Srbije i Ukrajine u oblasti turizma mnogo je slabija nego što bi to bilo moguće imajući u vidu nivo tradicionalno dobrih ukupnih bilateralnih odnosa Srbije sa ovim državama. Nažalost, turistička razmena sa Gruzijom i Ukrajinom jedva je statistički vidljiva. Zvaničnu statistiku u našoj zemlji evidentira turistički promet sa ovim zemljama, kao dolaske iz ostalih evropskih zemalja, što predstavlja, naravno, svojevrsnu potvrdu više nego skromnih rezultata turističkog prometa. Ova praznina se popunjava sporazumima koje treba da ratifikujemo posle današnje rasprave, jer su u njemu naglašeni posebni oblici saradnje od interesa i značaja za razvoj turizma u državama potpisnicama, u cilju uspostavljanja pravne osnove za dalji razvoj turističke razmene. Važno je reći da se sporazumima sa obe države jača saradnja zasnovana na principima ravnopravnosti i uzajamne koriste. Države potpisnice će saradnju u oblasti turizma ostvariti u skladu sa važećim propisima u svojim državama, uključujući ove sporazume, kao i u okviru standarda međunarodnih turističkih organizacija. Sporazumi sa Gruzijom, odnosno Ukrajinom, omogućavaju saradnju uspostavljanjem direktnih kontakata između nadležnih organa u oblasti turizma, između tur-operatera i drugih relevantnih subjekata i organizacija u državama potpisnicama koje se bave turističkom delatnošću. Sporazumima se predviđaju i mere koje su dužne da preduzmu strane potpisnice u cilju osiguranja bezbednosti turista jedne zemlje za vreme boravka u drugoj državi potpisnici, pri čemu se moraju poštovati i međunarodni standardi. Jedan od važnih ciljeva ovih sporazuma jeste podsticaj razvoja turističke infrastrukture i materijalne osnove turizma i investiranje u turističku industriju. Ovaj aspekt za razvoj turističke privrede Srbije ima veliki značaj, imajući u vidu raznovrsnost turističke ponude i velike mogućnosti njenog razvoja. Poznato je daSrbija ima velike potencijale za razvoj banjskog, planinskog, seoskog i tranzitnog turizma, da ima bogatu kulturnu baštinu i veliki broj međunarodno priznatih i poznatih turističkih manifestacija, kao što su Guča, Birfest, Ehit, pa i Nišvil, na kraju krajeva. Saradnja predviđena ovim bilateralnim sporazumima podrazumeva i područje razmene stručnjaka i programe edukacije za turističke zvaničnike i profesionalce, za saradnju između organizacija koje se bave istraživanjem u oblasti turizma, razmenu statističkih podataka i drugih informacija od značaja za turističku saradnju dve zemlje. Oba ova sporazuma se zaključuju na pet godina, sa mogućnosti automatskog produžavanja za naredni petogodišnji period. Na kraju, treba istaći da sprovođenje ovih sporazuma ne iziskuje posebna finansijska sredstva iz budžeta Republike Srbije, a s druge strane, očekuje se da njihova ratifikacija i primena doprinesu ne samo turističkom već i ukupnom ekonomskom razvoju Republike kroz povećani devizni priliv od turističkog prometa, kao i kroz eventualne investicije u turističkoj infrastrukturi. Imajući u vidu sve razloge koje je predlagač izneo, kao i stvarne očekivane efekte, Poslanička grupa SPS će u Danu za glasanje podržati ratifikaciju ova dva bilateralna sporazuma. Hvala.
Zahvaljujem se. Reč ima narodna poslanica Mirjana Đoković. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre sa saradnicima i kolege poslanici, na današnjoj sednici reći ću samo nekoliko reči o sporazumima koji su danas na dnevnom redu. Kao treća tačka dnevnog reda na ovoj Četvrtoj sednici Prvog redovnog zasedanja je Sporazum između Srbije i Kanade o podsticanju i zaštiti ulaganja. Sporazum je potpisan 1. septembra 2014. godine u Beogradu i želja je da strane ugovornice ustanove pravni okvir u kome će se obezbediti dodatno privlačenje investitora. Ovim sporazumom ulagačima se garantuje puna zaštita i bezbednost njihovih ulaganja. Ulagačima iz zemalja ugovornica se garantuje da u odnosu na njihovo ulaganje neće biti izvršena eksproprijacija niti pak neka druga mera države, osim u slučajevima propisanim zakonom i po strogo propisanom postupku, kao i da će sve biti praćeno jednom efikasnom i efektivnom naknadom. Za izvršavanje Sporazuma o podsticanju i zaštiti ulaganja između Republike Srbije i Kanade ne stvaraju se posebne finansijske obaveze za Republiku Srbiju. Ukoliko analiziramo stanje koje je sada aktuelno, slobodno možemo reći da je kanadska privreda vrlo zainteresovana za ulaganje u Srbiju, posebno u oblasti energetike, rudarstva, poljoprivrede, prehrambene industrije i infrastrukture. U Srbiji posluje više od 50 kanadskih kompanija i evidentno je da postoji obostrani interes za unapređenje ekonomske saradnje dve zemlje. Kanada svesrdno podržava reforme i evropski put Srbije i zalaže se za ubrzani razvoj ekonomske saradnje. U prošloj godini, robna razmena između Srbije i Kanade uvećana je blizu 50%, ali u narednom periodu očekuje se veće ulaganje i veće uvećanje izvoza iz Srbije u Kanadu. Pored ekonomske, očekujemo svakako i unapređenje saradnje u oblasti obrazovanja. Četvrta tačka dnevnog reda tiče se Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Jermenije o ekonomskoj, naučnoj i tehničkoj saradnji. Želja potpisnica sporazuma ove dve zemlje je da se intenzivira i devirzifikuje njihova uzajamna trgovina, vodeći se principima jednakosti, zajedničkog interesa i međunarodnog prava. Ekonomska saradnja ove dve zemlje za sada je na niskom nivou i uglavnom je to robna razmena. To je svakako ispod potencijala privrede ove dve zemlje i taj nivo robne razmene je nezadovoljavajući, gotovo simboličan. Zato je i došlo do ovog sporazuma, jer se očekuje da će upravo on pružiti dobru osnovu za jedno intenziviranje ekonomske saradnje i prosperiteta. U prvih sedam meseci 2014. godine vrednost izvoza u Republiku Jermeniju iznosila je 1,1 milion dolara, a celokupna vrednost uvoza robe jermenskog porekla 63 dolara - odnosilo se uglavnom na uvoz folije od aluminijuma. Za izvršavanje ovog sporazuma sredstva će se obezbediti u okviru limita utvrđenih fiskalnom strategijom, na razdelu ministarstva nadležnog za ekonomske odnose sa inostranstvom. Što se tiče Sporazuma između Vlade Srbije i Gruzije u oblasti turizma, on treba da omogući institucionalni okvir za jačanje saradnje između zemalja potpisnica sporazuma, a to opet za rezultat ima jačanje ukupnih ekonomskih odnosa između ove dve države. Zvanična statistika pokazuje i beleži da se turistički promet sa Gruzijom tretira kao dolazak iz ostalih evropskih zemalja, što je potvrda skromnih rezultata. Potencijalni turisti iz Gruzije nisu dovoljno upoznati sa turističkim potencijalima sa kojima Srbija raspolaže. Naglasak se u članu 1. Sporazuma stavlja na jačanje saradnje, na povećanje razumevanja istorije i kulture obe zemlje. Član 3. predviđa da se saradnja ostvari putem promocije organizovanih grupnih i individualnih turističkih putovanja između ove dve države. To se još može upotpuniti razmenom turističkih informacija, kao i podržavanjem razvoja kadrova u oblasti turizma i ugostiteljstva. Članom 6. predviđeno je formiranje mešovite komisije, koja na osnovu svog poslovnika uređuje i prati aktivnosti između predstavnika institucija dve zemlje kojima je nadležnost oblast turizma. Što se tiče 6. tačke dnevnog reda, ona se tiče Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Kabineta ministara Ukrajine o saradnji u oblasti turizma, što nije u skladu sa tradicionalno dobrim ukupnim bilateralnim odnosima. Takođe, i ovde imamo situaciju da su jako skromni rezultati, a sporazum treba da unapredi saradnju u oblasti turizma ove dve zemlje, da podstakne bilateralnu razmenu i da uspostavi direktne kontakte između nadležnih organa u oblasti turizma, turističkih agencija, kao i drugih relevantnih subjekata i organizacija koje se bave turističkom delatnošću. Na primer, predviđeno je jačanje i razvoj turističke infrastrukture, materijalne baze, kao i investiranje u turističku industriju. Član 7. predviđa organizaciju seminara za turističke zvaničnike i profesionalce. Članom 9. predviđeno je osnivanje radne grupe za turizam u cilju praćenja primene ovog sporazuma, a bitno je reći i da se zalažemo za sprovođenje Zakona o potvrđivanju ovog sporazuma i bitno je reći da to ne iziskuje neka posebna sredstva kada je u pitanju budžet Republike Srbije. U Danu za glasanje poslanička grupa Srpske napredne stranke svakako da će podržati ove sporazume o kojima smo danas vodili diskusiju, kao i izbor sudija koji je nastao kao zvaničan predlog Visokog saveta sudstva. Hvala lepo.
Zahvaljujem se, gospođo Đoković. Reč ima narodni poslanik Zoran Bojanić, a neka se pripremi narodna poslanica Irena Aleksić. Izvolite, gospodine Bojaniću.
Zahvaljujem. Uvaženi predsedavajući, gospodine potpredsedniče, koleginice i kolege, pred nama se nalazi set od četiri sporazuma međudržavnih, dva su u oblasti turizma, svesni da turistička razmena sa Ukrajinom i Gruzijom i jeste na nivou statističke greške. Vlada je upravo zbog toga i predložila ovaj sporazum i potpisala i dala nama na usvajanje. Za razliku od kolega koji su se u malopređašnjim diskusijama, pa, na jedan duhovit, ja bih rekao sarkastičan, način pokušali obraditi temu saradnje u oblasti turizma Srbije i Ukrajine. Smatram da ćemo sigurno ostvariti zavidne rezultate, mnogo bolje nego što su bili do sada. Ono o čemu bih više vremena potrošio i više pažnje vaše oduzeo, to je Sporazum između Srbije i Kanade. Pre svega, kao u dva saziva predsedik poslaničke grupe prijateljstva sa Kanadom i što mi je posebno zadovoljstvo, to je bila jedna mala poslanička grupa u onom prethodnom sazivu, na inicijativu koleginice Marije Obradović, Olene Papuge i moju, četvrti član je bio Radmilo Kostić, pokrenuli smo neku priču. Ta priča se već videla u poseti gospodina Noela Kinsele, predsednika Senata Kanade u septembru 2013. godine, kada sam bio domaćin delegacije Senata Kanade u Srbiji. Svoje veliko mesto u svim pričama i svim razgovorima koji su vođeni na nivou vlada, na nivou predsednika parlamenata ima i pređašnji ambasador Kanade u Srbiji, to je gospodin Roman Vaščuk, čovek koji se zauzeo, svim svojim i znanjem i potencijalom, da što više investitora iz Kanade dovede u Srbiju i da u Srbiji gde god može pomogne, da li smo bili nekada u problemima sa poplavama ili bilo šta, da li su to bile akcije obezbeđivanja inkubatora za naša porodilišta, ambasador Roman Vaščuk je bio prisutan i država Kanada je bila prisutna. A zašto i ne? Kanada je ekonomski džin. Ako kažem da imaju samo 3% nezaposlenih, pa zar nam nije cilj da sarađujemo i da saradnja koja jeste intenzivna u ovom trenutku bude mnogo veća i mnogo šira? Takođe, pomenuću, ovde smo danas pominjali smo cifre od 120 hiljada do 300 hiljada naših ljudi u dijaspori. Otprilike to je neka cifra oko 200 hiljada naših ljudi u dijaspori živi u Kanadi. Tu mi je posebno zadovoljstvo što opet mogu da pomenem čoveka koji je pre 70 godina napustio Srbiju, to je gospodin Milomir Glavčić, sa kojim se, igrom slučaja, lično nisam nikada upoznao, ali smo razmenili konverzaciju, kako telefonom tako i pisanim putem. To je čovek koji je sve stekao u Kanadi, a u Srbiju ulaže. Nije investitor. U godinama je, 90 godina ima i on ne želi da investira više, da stvara, ali zato želi da bude donator, odnosno da pokloni ovoj našoj državi sve što može. Gradu Kraljevu je poklonio milion evra i napravio jedan divan most, most koji spaja dve obale Ibra. I, kako je gospodin Kinsela to u razgovoru sa ondašnjim predsednikom našeg parlamenta gospodinom Nebojšom Stefanovićem rekao: „Naš cilj je da nas dvojica, kao predsednici dva parlamenta, napravimo most kakav je građanin Kanade i državljanin Kanade, Srbin poreklom, Milomir Glavčić učinio u njegovom Kraljevu“. Takođe, tu se ne završava priča o Milomiru Glavčiću. Milomir Glavčić je upravo prekjuče uplatio 600 hiljada evra i obezbedio magnetnu rezonancu za bolnicu u Kraljevu, a bolnica u Kraljevu će sa tom magnetnom rezonancom pokrivati područje Kraljeva, Vrnjačke banje, Raške i Novog Pazara. Zašto ne iskoristiti sve te prednosti koje imamo kako sa našim ljudima koji žive u Kanadi, tako i sa privrednicima iz Kanade koji su stvarno zainteresovani da investiraju u našoj državi, a posebno nakon ovog sporazuma? Kanada investira pre svega u energetiku i rudarstvo. Tu ću pomenuti hidroelektrane, pre svega onu Bistrica, u koju je uloženo negde oko 600 hiljada evra i Brodarevo, nadam se da će to ići svojim tokom, kao i veliku investiciju u Rudarsko-topioničarski basen Bor. Napomenuću samo da je i Bombardijeri uložio određena sredstva i otvorio u Vojvodini jednu fabriku kablova. Da ne nabrajam dalje. Kanađani su pre svega poznati ovde kod nas po tome što mnogo pomažu. Mislim da ima negde oko 70 licenci za ispitivanja našeg rudnog blaga. Trenutno u Srbiji radi preko 50 firmi iz Kanade. U zadnjih par godina uloženo je preko milijardu evra direktnih investicija iz Kanade. Spoljno-trgovinska razmena sa Kanadom ne prati ovu priču i ja mislim da ćemo upravo kroz ovaj sporazum to i poboljšati i da ćemo tu saradnju podići na viši nivo. Mislim da je trenutno spoljno-trgovinska razmena oko 40 miliona evra. Evropski put Srbije i sve ovo što mi radimo ovde, u cilju približavanja Evropi, takođe nam pomaže da budemo za kanadske investitore dosta atraktivni i kanadski investitori, kao i Vlada Kanade, Srbiju vide kao centar ovog dela Evrope i deo u koji treba ulagati. Smatraju nas liderom u regionu. S obzirom da su moje kolege dosta toga rekle i da ne bi trebalo više dužiti, ja vam se zahvaljujem.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Irena Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre, sa saradnicima, uvažene kolege narodni poslanici i poslanice, danas diskutujemo o četiri sporazuma, od kojih je svaki veoma značajan u svojoj oblasti. Konkretno, dva sporazuma tiču se turizma između Vlade Republike Srbije i Ukrajine, i Gruzije. Naravno, ne treba posebno napominjati koliko je turizam jedna jako moćna industrija i koliko dobit koju on donosi koliko se brzo vraća, znači, sva sredstva koja se ulažu, tako da definitivno, kao takav, turizam i te kako zavređuje da se na njegovom unapređivanju stalno radi. Postojeća saradnja u oblasti turizma između pomenutih država je krajnje skromna, da se tako izrazim, tako da ovi sporazumi upravo će tome poslužiti da se to promeni i smatram da je to pravi način da se stvari menjaju na bolje. Ovim sporazumima uspostaviće se jedan institucionalni okvir, koga do sada nije bilo,koji će praktično omogućiti da se razvija saradnja u oblasti turizma između naših država, između ostalog, tako što će biti omogućena jedna direktna komunikacija, kontakti između svih relevantnih subjekata koji se tiču turizma, počevši od turističkih agencija pa na dalje. Na taj način će svi potencijalni turisti moći da vide kakva je to ponuda koja se nudi u Gruziji, kakva je to turistička ponuda u Ukrajini, ali isto tako svi će moći da vide kakva je to turistička ponuda koju nudi naša zemlja, koja je zaista, kada govorimo o turističkoj ponudi naše zemlje, jedna krajnje bogata ponuda, i kada je planinski turizam u pitanju i kada je banjski turizam u pitanju, seoski turizam. Različite potencijale ima naša zemlja kada je turizam u pitanju, tako da će ljudi moći konačno da vide kakva je to turistička ponuda u Srbiji, što do sada nisu mogli. Inače, kada je turizam u pitanju, Republika Srbija još uvek najveći broj turista ima iz bivših jugoslovenskih republika, što je, naravno, jako dobro. Razvijanje regionalnog turizma je za svaku pohvalu, ali isto tako, ne trebamo se zadovoljiti time. Znači, ne treba na tome stati, već naprotiv, trebamo privući turiste iz nekih udaljenijih zemalja da i oni žele da dođu ovde, da ostave svoj novac u našoj zemlji, tako da smatram da su ovi sporazumi jako značajni i idu baš u tom pravcu. Zatim, tu je i Predlog sporazuma između Republike Srbije i Kanade o podsticaju i zaštiti ulaganja. Pre svega ima za cilj da se stvori atmosfera jedne pravne sigurnosti koja će, naravno, podsticajno delovati na potencijalne investitore. Konkretno, kada je Kanada u pitanju, to je zemlja koja nas i te kako podržava, i to na različitim poljima, i i te kako je raspoložena da ulaže u našu zemlju. Ono što sa naše strane mi moramo da uradimo jeste da stvorimo takve uslove i da neprestano radimo na tome da stvaramo takve uslove da će se svaki potencijalni investitor osećati maksimalno sigurno da ulaže u našu zemlju, da ima jednu besprekornu pravnu podršku. Ovaj sporazum definitivno ide u tom pravcu. Neću ponavljati zašto je to sve Kanada raspoložena da ulaže, kada je naša zemlja u pitanju, da investira, moje kolege su već više puta pomenule da su to brojne oblasti, pre svega energetika i rudarstvo, tako da smatram da će se ovaj sporazum definitivno pokazati više nego korisnim. Zatim, na kraju, tu je i Predlog sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Jermenije o ekonomskoj, naučnoj i tehničkoj saradnji. Čitav cilj ovog sporazuma jeste da se unapredi ekonomska saradnja između dve države, koja do sada definitivno nije bila na zavidnom nivou, pre svega, opet, moje kolege su to pomenule, svodi se na robnu razmenu, što zaista potencijali ove dve države zaslužuju više, tako da ovaj sporazum ima za cilj da se to promeni, da se stvori jedna kvalitetnija, bolja saradnja, kada je ekonomija u pitanju, između ove dve države, što će, naravno, približiti naše narode jer ništa bolje ne zbližava ljude, kulturu i sve ostalo od ekonomije. Sa ekonomijom mora i treba da se počne. Na samom kraju svog izlaganja želela bih da napomenem da svi ovi sporazumi o kojima sam pričala rukovode se jednim prilično jednostavnim principom, a to je principom ravnopravnosti i principom uzajamne koristi između zemalja potpisnica. To znači, da svi imaju koristi, da niko nema štete, i ono što je jako bitno što nikako ne treba da se izostavi da se pomene, jeste da Republika Srbija za sprovođenje ovih sporazuma neće morati da izdvoji dodatna sredstva iz budžeta. Znači, definitivno nikakvih troškova nemamo, već samo nešto jako dobro, jako korisno za našu zemlju. Naravno, uvek, tako nešto što je kvalitetno, što je dobro i korisno uvek će naići na podršku SNS. Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima narodni poslanikMilija Miletić. Izvolite.
Zahvaljujem se. Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre, uvaženi saradnici ministra, kolege poslanici, građani Srbije, ja sam Milija Miletić, dolazim najlepše opštine Svrljig, i govorim ovde baš o ovoj 4. i 5. tački vezanoj za turizam. Znači, sporazum između naše republike Srbije i Gruzije i Srbije i Ukrajine. Svi znamo da je i najveća šansa naše Srbije poljoprivreda, ali tu je i turizam. Zbog toga ja u potpunosti podržavam našu Vladu i smernice naše Vlade da se na tome radi. Svi znamo koliko Srbija ima uspeha u političkom smislu, u diplomatskom smislu, svi znamo koliko nas prepoznaju u svetu baš zbog ove naše politike koju sada vodimo. Što se tiče ovog dela oko turizma i Sporazuma između naše Republike Srbije i Gruzije, odnosno Ukrajine, to je veoma bitno za sve nas, što se tiče Srbije, zato što je turizam nešto veoma bitno za sve naše građane, a ja tu podvlačim najbitnije jeste seoski turizam. Poljoprivreda i seoski turizam imaju nešto zajedničko, to je naše srpsko selo. Dolazim, kao što sam malopre rekao iz jedne male, ali veoma lepe opštine koja ima velikih kapaciteta što se tiče turizma, prolazi magistralni put, ima aerodrom u Nišu. Prema tome, mi iz takvih malih opština, osim što dajemo doprinos u razvoj poljoprivrede želimo još više da se radi na promociji turizma, da nam dođu prijatelji iz Gruzije, da nam dođu prijatelji iz Ukrajine, iz Rusije, iz Evropskih zemalja, iz Kine, da vide lepote i naših opština, da vide lepote i naše Srbije. imamo mi šta njima da ponudimo. Ovaj Sporazum je veoma bitan za sve nas i za našu poljoprivredu i za naš turizam. Ja bih se sada i zahvalio vama u Ministarstvu trgovine i turizma, zahvalio bih se vašoj saradnici Renati, koja stvarno ima dušu i volju da radi na turizmu. Siguran sam da ćemo svi zajedno i mi ovde poslanici koji dolazimo iz lepih, ali malih opština, imati mogućnost da pojačamo kapacitet turistički, što više promovišemo, i putem ovakvih sporazuma da dovedemo turiste iz celog sveta. Inače, što se tiče turizma i poljoprivrede, kao što sam malopre rekao, jeste zajedničko to je seoski turizam. Imamo velikih mogućnosti gde blizu 40% našeg stanovništva živi u našim selima, gde je potrebno da 10% tih ljudi koji žele da se bave seoskim turizmom ili nekim drugim vidom turizma, mogu da iskoriste svoje zgrade, svoje objekte, da se u njih malo uloži. Tu može pomoći i lokalna samouprava, tu može pomoći i normalno, Vlada Republike Srbije, odnosno nadležno ministarstvo. Tu može preko različitih evropskih projekata, projekata prekogranične saradnje da se iskoristi i da se opreme ta domaćinstva. Da se putem publikacija pozovu turisti da dođu kod nas, recimo u Svrljig da dođu, recimo u Niš, u Niški region, jer je stvarno mnogo lepo. S druge strane kada tamo dođu, dosta je primer da seosko domaćinstvo ima dve sobe, da u svakoj sobi ima po dva kreveta,da u toku godine dvesta radnih dana je budan angažovano kroz aktivnosti seoskog turizma. To će za to domaćinstvo možda doneti i profita, što se kaže blizu 16.000 evra. Kada bi celokupno to naše stanovništvo, a rekao sam malo pre, 40% ljudi živi u našim selima, 10% tih ljudi to je milijardu i 600 hiljada evra koje bi došli u budžet Republike Srbije i koje bi pomoglo našim poljoprivrednicima da se preko turizma i poljoprivrede maksimalno poboljša njihovo stanje, mislim u delu, finansijsko stanje i da oni mogu od toga da žive. Primer dobre prakse jeste to i da u okolini Niša i grad Niš, a i moja opština iz koje ja dolazim, Svrljiga i okolne opštine veliki akcenat stavljamo na turizam. Kod nas je tamo veoma bitna i Stara planina, gde je velika šansa da taj deo naše Srbije zaživi turistički. Tu su u tom masivu Stare planine, tu se nalaze i opština Knjaževac, i opština Sokobanja, i opština Pirot, opština Svrljig, Bela Palanka, grad Niš. To je za nas veoma bitno i nadam se da ćemo svi zajedno u narednom periodu imati mogućnost da rešimo prilazne puteve do Stare planine, do odmarališta Stare planine, da mogu turisti da dođu i da vide lepote i dobrotu svih naših domaćina srpskih koji žive u tim krajevima koji žele da im daju dobrodošlicu. Nama treba malo ulaganja, a mi ćemo svojim poštenim radom, svojom iskrenom željom da te ljude ugostimo, da damo doprinos da poljoprivrednici i turisti koji dolaze kod nas mogu da vide lepote i dobrote svih nas koji živimo u Srbiji, a posebno stavljam akcenata u našim srpskim selima. Baš, zbog toga što srpski seljak osim poljoprivrede može da se bavi i turizmom. Šta drugo mogu da kažem i da kao poslanik u poslaničkom klubu SNS, kao poslanik Ujedinjene seljačke stranke, vidim da naša velika šansa u poljoprivredi ali i u turizmu. Zbog toga ministre Ljajiću, siguran sam da ćete vi zajedno sa našim premijerom u narednom periodu mnogo veći akcenata staviti na poljoprivredu i na turizam. Zbog toga ću ja kao poslanik glasati za sve ove predloge sporazuma i siguran sam da ćemo ovim putemomogućiti našem srpskom seljaku da može bolje i lepše da živi. Ujedno, se nadam da ćemo imati mogućnost da preko turizma obezbedimo i nova radna mesta, da obezbedimo i bolju ugostiteljsku uslugu, i sve ono što je bitno za našu Srbiju. Još jednom pozivam sve naše prijatelje iz inostranstva da dođu u Niš, da dođu u najlepšu opštinu Svrljig i da osete dobrobit naših srpskih domaćina.
Hvala. Reč ima narodno poslanik Milanka Jevtović Vukojičić.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre sa saradnicima, kolege poslanici i poslanice, poštovani građani Srbije, pred nama se danas nalaze četiri sporazuma koji su potpisani između Vlade Republike Srbije i države Kanade, Gruzije, Jermenije. Ono što bih htela da istaknem najpre to je da je svim ovim sporazumi, odnosno da je zajednička nit svih ovih sporazuma stvaranje dobrih bilateralnih odnosa između naše zemlje i zemalja sa kojima smo potpisali ove sporazume, ali sem stvaranja dobrih bilateralnih odnosa iz toga svakako proizilaze i dobri ekonomski, turistički, dobri naučni, dobri tehnološki i dobri sveukupni odnosi. Ono što najpre želim da naglasim, a počeću od 19. februara 2015. godine kada je održan sajam turizma u Beogradu u kome je prisustvovalo hiljadu i sto izlagača, od toga 50 zemalja iz sveta, kada je premijer Vučić istakao na otvaranju sajma da je u turizmu velika budućnost. Zašto je u turizmu velika budućnost? Turistička privreda stada u ukupnom BDP učestvuje sa 1,8%. Međutim, procena je ove Vlade da će za dve godine procenat učešća turističke privrede u bruto domaćem proizvodu biti 3%. Zašto je turizam još značajan i koji su to parametri na koji su se oslanjali i premijer Aleksandar Vučić, ali i vi ministre kada ste izlagali na sajmu turizma? To je činjenica da je u 2014. godini broj turista u Srbiji bio za 11,6% veći, nego u odnosu na 2013. godinu, iako znamo da je tokom 2014. godine našu zemlju zahvatila nezapamćena poplava. Znači, i u takvim slučajevima turistička privreda beležila je rast. Svakako da razvoju turizma treba da doprinese i razvoj putne i saobraćajne infrastrukture, ali razvoju turizma do sada i njegovom ovakvom učešću u bruto domaćem proizvodu sigurno je doprinela i rad „Er Srbije“. Nadamo se da će i realizacija projekta „Beograd na vodi“, takođe doprineti poboljšanju ukupne turističke ponude naše zemlje. Što se tiče, moram inače da naglasim da ukupnom deviznom prilivu koji se ostvaruje u Republici Srbiji 60% tog ukupnog deviznog priliva, otpada upravo na Grad Beograd, jer Grad Beograd svakako je i raskrsnica puteva, ali i mesto gde turisti najviše dolaze. Što se tiče sporazuma u oblasti turizma potpisanog sa Gruzijom, moram da istaknem da je predmet tog sporazuma svakako utvrđivanje jednog pravnog okvira za jačanje kapaciteta turističke ponude, kako Srbije tako i Gruzije, privlačenje turista iz Gruzije u našu zemlju, ali naravno i jačanje kulturnih, istorijskih veza naše dve zemlje kao i kulture i običaja naše dve zemlje. Ja moram da naglasim da Republika Srbija zbilja raspolaže značajnim turističkim potencijalima, rekama, jezerima, planinama i moram da naglasim u okviru kulturno istorijskih spomenika, a naravno i prirodnih lepota, posebno jugozapadni deo Srbije, područje odakle ja dolazim to je Priboj, Manastir Sveti Nikola u Pribojskoj banji i zatim Manastir Mileševa iz 13. veka, gde se nalazi znamenita freska koja pripada svetskoj riznici, to je freska „Belog anđela“ kao i planine Jadovnik i planina Zlatar koja sa nedirnutim prirodnim bogatstvom, a koja se nalazi u tom delu Srbije i koji značajno i koji svakako može da bude značajni potencijal za razvoj turizma uopšte. Ono što iz ovog sporazuma sa Gruzijom proizilazi je takođe vrlo značajno što se podstiče investiranje između zainteresovanih investitora i jedne i druge strane, odnosno investiranje zainteresovanih strana u turizam. Takođe je vrlo značajna razmena naših stručnjaka, kako i Srbije tako iz Gruzije, razmena znanja, razmena iskustva, ali i razmena studenata koji studiraju i koji će se u budućnosti baviti turizmom i ugostiteljstvom. Takođe, vrlo značajno i formiranje mešovite komisije koja će sprovođenje i realizaciju ovog sporazuma pratiti, ali ne samo pratiti, već blagovremeno i na vreme ukazivati na sve one nedostatke i prepreke koje mogu nastati u realizaciji ovog sporazuma. Drugi sporazum koji je takođe značajan, to je sporazum koji je potpisan sa Jermenijom u oblasti ekonomske tehničke i tehnološke saradnje, ali i tu ću akcentirati između ostalog ovaj deo koji se odnosi na poljoprivredu, na zaštitu životne sredine i na, naravno, takođe će se tu formirati međuvladina komisija koja će naknadno odrediti prioritete i prioritetne segmente, gde će se postupati, ali svakako Srbija negde svoju šansu vidi u razvoju poljoprivrede u očuvanju životne sredine i u razvoju turističkog potencijala. Moje kolege, a posebno kolega Zoran Bojanić je iscrpno govorio o Sporazumu o Kanadi tako da se ja neću ponavljati. SNS u danu za glasanje podržaće sve sporazume i Predlog za izbor sudije koji se prvi put bira na sudijsku funkciju. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Vesna Simić.
Gospodine predsedavajući, uvaženi ministre sa saradnicima, kolege narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije. Kao što smo više puta danas imali prilike da čujemo, na dnevnom redu današnje sednice nalaze se četiri predloga zakona o potvrđivanju Sporazuma i to između Vlade Republike Srbije i Kanade, o podsticanju ulaganja, zatim potvrđivanje Sporazuma sa Jermenijom o ekonomskoj, naučnoj i tehničkoj saradnji, sa Vladom Gruzije i Kabinetom ministra Ukrajine o saradnji oblasti turizma. Svakako da treba prihvatiti Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Kanade o podsticanju i zaštiti ulaganja. Nama su i te kako potrebna sve vrste saradnje i ulaganja posle dvanaestogodišnjeg pustošenja naše zemlje od strane bivšeg režima. Ovaj zakon daje mogućnost da pored stranke u postupku ili njene ovlašćene institucije, pravo ulaganja vrši i treće lice, a sve u cilju podsticaja upravo ulaganja. Međutim, ono što je najznačajnije u ovom sporazumu je to da su obe strane ugovornice spremne da ulagačima druge strane obezbede isti tretman koji imaju i domaći ulagači. Vlada Republike Srbije i Republike Jermenije, dogovorile su se o zaključivanju sporazuma, o ekonomskoj, naučnoj i tehničkoj saradnji, a pri tom su za ovaj vid saradnje, posebno interesantna mala i srednja preduzeća, a saradnja bi se ogledala u vidu njihovih promocija, investicija u turizam, inovacija transport i tranzit, razvoj poljoprivrede i u zaštiti životne sredine. Naša Vlada je potpisala i Sporazum sa Vladom Gruzije i Kabinetom ministra Ukrajine o saradnji u oblasti turizma. Turizam i poljoprivreda, kao i mala i srednja preduzeća su okosnica naše privrede, kako u sadašnjosti, tako i u budućnosti. Zato su za nas ovi sporazumi od krucijalnog značaja. Pored toga što doprinose razvoju ekonomije i kulture, doprinose i boljem razumevanju načina života istorije i kulturnog nasleđa između zemalja potpisnica. Kao što sam maločas istakla, okosnica naše privrede su upravo poljoprivreda i turizam. Opština Knjaževac iz koje ja dolazim, prepoznatljiva je po Staroj planini, kao što je to maločas napomenuo kolega Milija u svom izlaganju, obzirom da kolega dolazi iz susedne opštine Svrljig, gde imamo dodirnih tačaka sa Starom planinom, na kojoj se uveliko počeo da razvija zimski sportsko rekreativni turizam. Međutim, na Staroj planini su započeti određeni radovi i određeni projekti, a neki su privedeni nameni i oni su sada u funkciji. Uz nova ulaganja, pre svega u putnu infrastrukturu, neki stručnjaci kažu da bi postala jača turistička destinacija od Kopaonika. Takođe, ova mala opština sa nešto preko 30.000 stanovnika značajna je i po tome što ima potencijale za razvoj svih vrsta turizma, banjskog, obzirom da poseduje jedan, još uvek nedovoljno ispitan izvor termo-mineralne vode koji je svakako lekovit, pre svega za reumatske bolesti, dok neka istraživanja kažu da leči i blage oblike neuroloških problema. Godinama smo pokušavali da pokrenemo ovaj projekat, ali se još uvek nije pojavio zainteresovani investitor. Područje je takođe veoma pogodno za razvoj seoskog i ruralnog turizma i za uzgoj koštuničavog voća, šljiva, kupina, višanja, malina i druge. Zato ovim putem pozivam zainteresovane investitore da obiđu opštinu Knjaževac, na pola puta između Niša i Zaječara, kao i nadležne da za malo ulaganja u putnu infrastrukturu, bez koje je sve ovo nemoguće. Od završetka Drugog svetskog rata do danas niko to nije prepoznao, niti je iko ulagao u opštinu Knjaževac, ali sam sigurna da će sadašnja Vlada sa premijerom Aleksandrom Vučićem, ne samo prepoznati blagodati opštine Knjaževac, već učiniti sve da i Knjaževac zauzme mesto koje mu po svemu pripada. S tim u vezi, zahvalila bih se i ohrabrena sam jako rečima ministra maločas, kada je pozvao opštine da pošalju projekte. Mi smo to ranijim vladama više puta činili, sada ćemo svakako poslati, ja ću to da proverim lično, projekat izgradnje „Banjize“, termomineralnog izvora „Banjiza“ i ukoliko bude mogućnosti da nam dodelite neka sredstva da pokrenemo ovaj projekat koji će sigurno biti na opštu korist. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Ljiljana Malušić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre sa gostima iz ministarstva, poštovane poslanice i poslanici, poštovani građani koji nas gledate, danas treba da glasamo za četiri sporazuma, pre svega sa Jermenijom, sa Gruzijom, sa Ukrajinom i sa Kanadom. Moje kolege su uglavnom rekle sve. Ja ću govoriti samo o dva sporazuma. Sve je rečeno, pogotovu ministar. Hvala vam za ovo lepo izlaganje i nikada nemojte podneti ostavku. Vi ste fantastičan ministar. Hvala. Republika Jermenija je nama veoma prijateljski nastrojena zemlja, ali nažalost sa njom imamo vrlo loše trgovinske odnose. Uglavnom se sve završava na robnoj razmeni. Što se tiče proizvodnje, tu smo jako tanki. Razlozi za ovakvo stanje su, pored geografskih, naravno i neregulisani ugovorno pravni odnosi u oblasti ekonomije. Inače, u prethodnom periodu, ovaj sporazum je bio potpisan, međutim nije zaživeo. Imamo tu sreću da je 2015. godine 1. januara potpisan ovaj sporazum i mi imamo status, kao i Republika Jermenija, povlašćene, najpovlašćenije države. Šta bi to značilo? To bi značilo da imamo MFN carinu, znači bescarinsku trgovinu i imamo tretman, kao što prema nama ima Republika Rusija, Kazahstan i Belorusija. Svi ovi sporazumi su uglavnom jako dobri jer se radi o bilateralnim odnosima, o spajanju zemalja, naravno kako bilateralni tako i multilateralni odnosi i Srbija ide izvanrednim putem ka i jačanju ekonomije, trgovine, svega. Saradnja između Republike Srbije i Republike Jermenije obuhvata sledeće oblasti, pre svega investicione politike, zatim turizam, industriju, tranzit, poljoprivredu, zaštitu životne sredine, regionalni razvoj, kao i nauku, tehnologiju i inovacije. Za saradnju ovog sporazuma neophodno je promovisati komunikaciju i saradnju između Vladinih institucija, pre svega, zatim veze između profesionalnih organizacija komora i udruženja, što je vrlo važno, posete, kontakte, publikacije, razmene mišljenja kako privrednika, tako i naučnika. Znači jedna kompletna saradnja sa obe strane. Da bi se realizovali zadaci, osniva se Međunarodna komisija, koja ima zadatak da prati i ako dođe do bilo kakvog problema, ovaj problem reši po svim međunarodnim pravnim konvencijama. Sledeći zakon o kome ću govoriti je Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Gruzije, o saradnji u oblasti turizma. Kada se govori o turizmu, to nije samo turizam, to je kompletna ekonomija i kulturno nasleđe, odnosno kultura. Vrlo je bitno da se povežemo što se tiče kulturnog nasleđa, jer kada vi poznajete jednu zemlju vi se rado vraćate toj zemlji, a naravno ako je volite i poznajete, vi ćete u nju i ulagati. Obe strane podržavaju uspostavljanje i razvoj saradnje između preduzetnika i organizacija, što je jako važno, jer ako imamo to međudejstvo, tu interakciju, onda mi imamo zaista dobru saradnju i biće ulaganja sa obe strane. Saradnja se ostvaruje na sledeći način. Promocijom organizovanih putovanja, zatim podržavanjem zajedničkih aktivnosti i projekata, razmenom stručnjaka, podrškom kadrova, razmenom publikacija, podržavanjem razvoja kadrova u oblasti turizma i ugostiteljstva. Obe zemlje podstiču razmenu informacija u sledećim oblastima, pre svega statistika turizma, obrazovni program, konferencije, seminari, publikacije, različite vrste radionica, promotivne aktivnosti, potencijal za investicije, trendovi, i novine u oblasti turizma. Ono što ću još reći je da obe strane osnivaju mešovitu komisiju koja je odgovorna za pravilno sprovođenje ovih sporazuma. Takođe, ukoliko ima problema to se na jedan vrlo brz i efikasan način rešava. Srpska napredna stranka će sa zadovoljstvom podržati ove predloge zakona o sporazumima. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani predsedavajući, poštovani ministre, meni ne smeta galama, slobodno, ne morate ih utišavati, ja ću podržati sva četiri sporazuma i sa Ukrajinom i sa Gruzijom u turizmu, sa Jermenijom o tehničkoj saradnji. Podržaću naravno i sporazum o zaštiti ulaganja sa Kanadom i prvo što ću reči da sporazume koji su na potvrđivanju su potpisani 6. juna 2013. godine, 4. jula 2013. godine, 12. oktobra 2014. godine i po prvi put ovaj parlament, ova Skupština u vrlo kratkom roku potvrđuje sporazume koje je potpisala Vlada Republike Srbije sa drugim vladama, što do pre nekoliko godina nije bio slučaj, pa smo 2012. godine, 2013. godine potvrđivali sporazume koji su potpisani čak i daleke 2001. godine. Što se tiče sporazuma o turizmu, mislim da je ministar u pravu, da su sporazumi o turizmu veoma važni ne samo za razvoj turizma kao uslužne delatnosti, već se kroz turizam razvija i proizvodnja hrane, odnosno poljoprivredna proizvodnja, proizvodnja voća, povrća, mesa, mleka, proizvodnja pića, sokova, alkoholnih pića i na takav način se podiže poljoprivreda i proizvodnja, ne samo što se to konzumira od strane turista koji gostuju u našoj zemlji, već se na takav način i promovišu određeni brendovi iz prehrambene industrije, promovišu se pića, promovišu se prehrambeni proizvodi, pa ću navesti primer da u Crnoj Gori dok nije bilo ruskih turista, da niko u Rusiju nije izvozio ni Njeguški pršut ni crna vina, ali posle boravka ruskih turista u Crnoj Gori, izvoz Crne Gore u vinu i Njeguškom pršutu je naglo porastao i daje značajne prihode u Crnoj Gori. Dakle, turizam utiče povoljno na poljoprivrednu proizvodnju i s obzirom da ja dolazim iz te struke, ja se zalažem ne samo za razvoj klasičnog turizma, banjskog turizma, zalažem se i za razvoj seoskog turizma i to može da bude šansa posebno za mala poljoprivredna gazdinstva koja mogu da budu perspektiva ne samo u poljoprivrednoj proizvodnji, nego mogu da budu i perspektiva u zapošljavanju, u novom zapošljavanju pre svega seoske radne snage i da se na takav način, na određen način oživi i selo, odnosno kako to u Beogradu kažu provincija. Što se tiče zaštite ulaganja sa Kanadom, ja podržavam taj sporazum. On podrazumeva i razmenu informacija i verujem da se ubuduće neće dešavati slučajevi koji se dešavaju za vreme stranke bivšeg režima, jer ovaj sporazum je veoma sličan sporazum koji smo imali sa Belgijom i stranka bivšeg režima je toliko zloupotrebila taj sporazum na primenu „Energo Zelene“ koja se nalazi u Inđiji, gde je zbog loših informacija koja je naša strana pružila, „Energo Zelena“ pokrenula spor za arbitražu od 100 miliona evra, zato što je obmanuta od strane stranke bivšeg režima, date su informacije da postoji 250 hiljada tona konfiskata i da će kapacitet do 150 hiljada tona prerade klaničnog otpada u tom stranom ulaganju biti čak mali za teritoriju Srbije i da će trebati još jedna fabrika. Na kraju se ispostavilo da mi nemamo toliko konfiskata i Belgijska strana je podnela spor i danas Vlada Srbije sve čini da se ta arbitraža koja će se zbog zaštite stranih ulaganja odvijati, da u toj stranoj arbitraži zaštitimo državu Srbiju da ne izgubi na toj arbitraži, a sa druge strane da pokušamo da se sporazumemo sa stranim investitorom koji je uložio značajan novac, da ponovo pogoni „Energo Zelene“ se otvore u Inđiji i da onih 40 i nešto radnika koje je stranka bivšeg režima lošim informacijama dovela u pitanje, da ponovo tih 40 i nešto radnika dobije svoje radno mesto, a da pri tome u potpunosti zaštitimo od klaničnog otpada teritoriju Republike Srbije, a ta zaštita je veoma bitna u integracijama u kojima se Srbija nalazi. Takođe, taj sporazum obuhvata i privredna društva koja su ulagači, njihovu zaštitu i već sam naveo taj primer „Energo zelene“, gde se mora veoma pažljivo nastupati prema stranim ulagačima, da nam se ne dogodi slučaj koji se dogodio…
Ja molim narodne poslanike, molim vas, gospodo narodni poslanici, meni je jako neprijatno, ali moram da vas zamolim za malo tišine. Ne čujem uopšte čoveka šta priča.
Ma meni to ne smeta, gospodine predsedavajući.
Ne, meni smeta. Izvini, Marijane.
Ako vama smeta, ja poštujem vašu volju. Dakle, da dovršim oko „Energo zelene“, da je zbog jednog očigledno koruptivnog postupka stranke bivšeg režima država došla u poziciju da može na arbitraži da pukne 100 miliona evra i da još gore izgubi obraz pred budućim stranim investitorom. Stoga se ja zalažem da se glasa za Sporazum sa Kanadom, ali da pazimo da ne pravimo greške koje je pravila stranka bivšeg režima po pitanju informacija koje se pružaju onoj drugoj strani. Da iskoristim prisustvo ministra i damu predložim da iskoristi član 32. SSP-a na način na koji je to koristio prilikom zaštite proizvođača mleka, po pitanju sirova i maslaca, da se to zaštiti u potpunosti u stočarstvu i proizvodnji mleka, da se zaštiti i eventualnim prelemanima koji će biti u skladu sa članom 32. SSP-a i po pitanju drugih prehrambenih poljoprivrednih proizvoda. Tu pre svega mislim na mleko u prahu, mislim na sezonsku zaštitu voća i povrća, s obzirom da se, zahvaljujući SSP-u to može učiniti članom 32. zato što se prilike u poljoprivredi pogoršavaju, ugrožavaju naše poljoprivredne proizvodnje, gde se SSP koristi da se višak proizvoda nastao sankcijama između Rusije i EU sliva na naše tržište i tako ugrožava naša domaća poljoprivredna proizvodnja. Želim da pozdravim to što je Ministarstvo trgovine i Ministarstvo poljoprivrede našlo načina da zaštiti proizvodnju sireva i maslaca i takođe želim da se na takav način zaštitei druge vrsteproizvodnje u voćarstvu i povrtarstvu, pa i u mleku u prahu i na takav način u potpunosti, koliko je to u mogućnosti i koliko bivši sporazumi dozvoljavaju, zaštiti domaća poljoprivredna proizvodnja, da se na takav način štiti stočni fond, povrtari, voćari. To su mala poljoprivredna gazdinstva koja mogu da budu perspektiva u budućem zapošljavanju Srbije. U svakom slučaju, glasam za sva četiri sporazuma i predlažem Ministarstvu trgovine i poljoprivrede da i dalje sa istim naporom štiti, i još većim, domaću poljoprivrednu proizvodnju u skladu, već sam rekao, sa članom 32. i 41.Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Hvala na pažnji.
Reč ima narodni poslanik Ivana Dinić, poslednji govornik.
Poštovana predsednice, uvaženi ministre, predstavnici Ministarstva, kolege narodni poslanici i poslanice, iako ovi zakonski predlozi o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Kanade o podsticanju i zaštiti ulaganja, kao i Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Jermenije o ekonomskoj naučnoj i tehničkoj saradnji, naizgled deluju kao manje važni i manje bitni pravni okviri za nas, oni zapravo predstavljaju pravni osnov koji će obezbediti uzajamni podsticaj i zaštitu ulagačima u smislu privlačenja investicija i pokretanja zajedničkih projekata u oblasti nauke, medicine, a i ekonomije. Naime, kada je reč o potvrđivanju sporazuma između Republike Srbije i Kanade o podsticanju i zaštiti ulaganja, potpisivanjem ovog sporazuma garantuje se ulagačima država ugovornih strana nacionalni i tretman najpovlašćenije nacije, kao i puna zaštita i bezbednost njihovih ulaganja, poštujući pravični i ne diskriminatorski tretman, kao i naknade od gubitaka koje investitor može da pretrpi u slučaju okolnosti koje se nisu mogle predvideti niti sprečiti, kao npr. rat ili oružani sukobi. Ono što se takođe garantuje ovim sporazumom jeste pravo ulagača da u slučaju spora sa državom domaćinom, koji se tiče ulaganja, može tražiti pravnu zaštitu kod međunarodnog arbitražnog suda, a u skladu sa osnovnim principima međunarodnog prava u ovoj oblasti i odredbama Vašingtonske konvencije o rešavanju investicionih sporova između država i državljana drugih država koje je Republika Srbija već ratifikovala. Takođe, svaka strana potpisnica Sporazuma će podsticati privredna društva koja su pod njenom jurisdikcijom da, u okviru svog poslovanja i unutrašnje politike, dobrovoljno grade međunarodno priznate standarde društveno odgovornog poslovanja. Na ovaj način stvoriće se povoljnija poslovna klima za razvoj, unapređenje privredne saradnje dveju zemalja, a stimulisaće se i nova ulaganja kanadskih kompanija. S obzirom da Kanada razume spoljno-političku poziciju Srbije u odnosu na Evropu, odnosno EU i Rusiju, odnos naših dveju zemalja treba ojačati kako na najvišem političkom nivou, tako i na ekonomskom nivou, jer iako Srbija i Kanada imaju izvanredne bilateralne odnose, moguć je još brži napredak na polju ekonomske saradnje. Srbija ima ogroman potencijal za kanadske investicije, posebno u odnosu rudarstva i proizvodnji lekova. Verujemo da će značajan podsticaj kanadskim investicijama u srpsku privredu biti velika srpska dijaspora u Kanadi, koja prema nekim procenama broji čak 170.000 građana. Srpska zajednica u Kanadi je veoma dobro pozicionirana i uživa ugled, tako da ona može predstavljati važnu sponu između naše dve zemlje i motivisati kanadske ulagače. Naravno, u našoj dijaspori ima dosta uglednih privrednika koji sami mogu biti nosioci investicija u srpsku privredu. Takođe, ne treba zaboraviti da više od 50 kanadskih kompanija radi u Srbiji i da je Kanada posebno za investiranje u energetski sektor, i to u hidroelektrane. Najviše se odmaklo u vezi sa HE „Bistrica“, a razgovara se o Brodarevu i ulaganju u RTB „Bor“. Dakle, potpisivanjem jednog ovakvog sporazuma, mi zapravo stvaramo uslove koji će sve interesente privući i omogućiti efikasno i profitabilno, a najvažnije bezbedno i stabilno poslovanje u našoj zemlji. Bez obzira na to što je Kanada poslednjih godina uložila više stotina miliona dolara u Republiku Srbiju, spoljno-trgovinska razmena je mala i iznosi samo nešto više od 40 miliona dolara. Na poziv šefa srpske diplomatije Ivice Dačića, ministar spoljnih poslova Kanade je, boraveći u Beogradu, istakao da je Kanada zainteresovana za potencijale u Srbiji, prvenstveno u oblasti farmaceutske industrije i rudarstva. Zbog toga možemo slobodno reći da Sporazum predstavlja nastavak odlične privredne saradnje između Srbije i Kanade i novi korak u kreiranju potpunog pravnog ambijenta za unapređenje ekonomskih poslova dveju zemalja. Ovaj sporazum šalje jasnu poruku kanadskim investitorima da Srbija poštuje sve međunarodne pravne standarde u oblasti prava ulagača i da je bezbedna za sve strane investicije. Pre dve godine Srbija i Kanada su potpisale Sporazum o strateškoj i ekonomskoj saradnji koji definiše sve oblasti saradnje između dve zemlje, a to su pre svega energetika, rudarstvo, industrija, infrastruktura, poljoprivreda i, naravno, prehrambeni sektor. Dakle, Sporazum o kojem danas razgovaramo oslanja se na Sporazum o strateškoj i ekonomskoj saradnji sa Kanadom. Od velikog značaja za kvalitetne bilateralne odnose je i to što je od 1. januara ove godine na snagu stupio Sporazum o izbegavanju dvostrukog oporezivanja između Srbije i Kanade, što šalje snažnu poruku poslovnoj zajednici u Kanadi da se više angažuju u Srbiji otvaranjem novih firmi i novih radnih mesta. Ovom prilikom, u ime poslaničke grupe SPS, pružam podršku potvrđivanju još jednog bilateralnog sporazuma, a to je Sporazum između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Jermenije o ekonomskoj, naučnoj i tehničkoj saradnji kojim se stvara institucionalni okvir za saradnju u ovim oblastima između država potpisnica. Jasna je namera naše Vlade da se ojača i intenzivira ekonomska veza između naših država u oblasti investicione politike, turizma, industrije, nauke, tehnologije, transporta, informacionih i komunikacionih tehnologija, regionalnog razvoja poljoprivrede, itd. Sa ovim ciljem strane ugovornice će redovno razmenjivati informacije o zakonima i procedurama kojima se reguliše zaštita prava intelektualne svojine u matičnim državama. Na ovaj način stvara se i pravni osnov za formiranje međuvladine komisije za ekonomsku, naučnu i tehničku saradnju, koja će biti sastavljena od predstavnika nadležnih organa država ugovornica. Ova komisija će pratiti primenu ovog sporazuma i razmatrati programe saradnje u oblastima od zajedničkog interesa, ispitivati probleme koji bi mogli da ometaju princip korektne poslovne saradnje. Neprirodno je da pored izvanrednog odnosa koji imaju naše dve države naša dva naroda, trgovinska razmena između Srbije i Jermenije bude na vrlo niskom nivou. Čini se da je samo robna razmena 10 miliona dolara, dok saradnja proizvodnog i dugoročnog karaktera nije još uvek razvijena. Nažalost, ostvarena saradnja je daleko ispod potencijala privreda naše dve zemlje. Jedan od razloga je, osim geografske udaljenosti i činjenica da oblast ekonomskih odnosa nije ugovorno-pravno regulisana, pa će ovaj sporazum obezbediti i dobru osnovu za korektnu i intenzivnu ekonomsku saradnju. Posebno je bitno istaći, da se radi na realizaciji viznih olakšica, kako bi se podsticala veća turistička i ekonomska razmena i u tom cilju srpski šef diplomatije, Ivica Dačić i ministar spoljnih poslova Jermenije, najavili su inicijativu za ukidanje viza, za građane obe zemlje, što je naišlo na pozitivan odjek sa obe strane. Stvoren je prostor za unapređenje i pokretanje brojnih zajedničkih projekata u oblastima nauke, medicine, a naročito ekonomije. Zbog svega navedenog, poslanička grupa SPS smatra da su Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Kanade o podsticanju i zaštiti ulaganja, kao i Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Jermenije o ekonomskoj, naučnoj i tehničkoj saradnji i više nego značajni za ekonomski, naučni i tehnološki razvoj naše zemlje, a takođe i za viziju koju bi njeni građani trebali da imaju zarad kvalitetnije, izvesnije i stabilnije budućnosti. Iz ovih razloga u danu za glasanje, glasaćemo za oba pomenuta Zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Pošto na listama više nema prijavljenih za reč, pitam da li žele reč predstavnici poslaničkih grupa, neko ko nije iskoristio svoje pravo iz člana 96. Poslovnika? Vi ste ovlašćeni? Izvolite.
Zahvaljujem se predsednice. Poštovana predsednice Narodne skupštine, gospodine ministre, predstavnici ministarstva, dame i gospodo narodni poslanici, ja ću se samo kratko osvrnuti na Sporazum između Republike Srbije i Kanade o zaštiti ulaganja i na osnovu tog sporazuma pozvao bih investitore iz Kanade da ulože u Republiku Srbiju, jer sada tim Sporazumom imaju i pravni i institucionalni okvir za ulaganje, a i njihova investicija će biti zaštićena. Ne samo to, nego je i Republika Srbija od kada je Vlada Republike Srbije sa premijerom Aleksandrom Vučićem na njenom čelu, je postala jedna stabilna, moderna i uređena država, sa dobrom investicionom klimom, što pokazuju investicije koje su se desile u vreme mandata ove Vlade. To su na primer, fabrika „Henkel“ u Kruševcu, u koju je uloženo 21 milion evra i u kojoj je otvoreno 220 novih radnih mesta. Fabrika „Džonson elektrik“ u Nišu, to je kompanija koja posluje u više od 30 zemalja i ima preko 30.000 zaposlenih širom sveta, ona je otvorila pogon u Nišu u kome je zaposleno 250 novih radnika uz ulaganje od 20 miliona evra. Fabrika „Kuper standard“ auto industrija u Sremskoj Mitrovici koja je deo „Kuper standard grupe“ koja posluje u više od 19 zemalja i ima čak 25.000 radnika širom sveta uz ulaganje od 25 miliona dolara, pri čemu je Vlada Republike Srbije obezbedila 4 miliona evra za ovu investiciju i gde je zaposleno 200 radnika, a planira se još 600 zaposlenih do kraja 2016. godine. Proizvodna hala finske firme „PKC“ u Smederevu uz pomoć Vlade Republike Srbije izgrađena je u iznosu od 682 miliona dinara gde je zaposleno 370 ljudi, a planira se još čak 1500 zaposlenih. Zatim „Svarovski“ u Subotici sa 200 novozaposlenih, „Kalcedonija“u Subotici, džins i turska fabrika tekstila u Krupnju gde je zaposleno 120 radnika i niz drugih investicija koje pokazuju da je Vlada Republike Srbije kredibilan partner za sve investitore. Još jednom pozivam i investitore iz Kanade i sve investitore da ulože u Republiku Srbiju, jer će Vlada Republike Srbije obezbediti da njihova investicija bude sigurna i zaštićena. Hvala.
Hvala. Zaključujem zajednički jedinstveni pretres. S obzirom na to da je Narodna skupština završila raspravu o svim tačkama dnevnog reda ove sednice, saglasno članu 87. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, određujem petak 17. april 2015. godine, sa početkom u 13 časova i 20 minuta kao Dan za glasanje o tačkama dnevnog reda Četvrte sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini. Odmah ćemo pristupiti glasanju. Poštovani narodni poslanici pre nego što pređemo na odlučivanje potrebno je da utvrdimo kvorum. Molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 140 narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja poslanika i da prema tome postoje uslovi za odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 144, protiv – niko, uzdržan – jedan, nije glasalo pet od ukupno prisutnih 150 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru sudije koji se prvi put bira na sudijsku funkciju, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 146, protiv – dvoje, uzdržanih – nema, nije glasalo 10 od ukupno prisutnih 158 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke. Prelazimo na odlučivanje o potvrđivanju međunarodnih sporazuma. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Kanade o podsticanju i zaštiti ulaganja, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 157, protiv – niko, uzdržan – jedan, nisu glasala dva od ukupno prisutnih 160 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Jermenije o ekonomskoj, naučnoj i tehničkoj saradnji, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 158, protiv – niko, uzdržan – jedan, nije glasao jedan od ukupno prisutnih 160 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Gruzije o saradnji u oblasti turizma, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 158, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala dva od ukupno prisutnih 160 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Kabineta ministra Ukrajine o saradnji u oblasti turizma, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 156, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo četiri od ukupno prisutnih 160 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Pošto je Narodna skupština obavila razmatranje i odlučivanje o svim tačkama dnevnog reda sednice, saglasno članu 102. Poslovnika, zaključujem Četvrtu sednicu prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini.