[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 2. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri a munkánkat. Tisztelt Ház! Újólag is szomorú kötelességemnek kell eleget tegyek azzal, hogy bejelentem: Koltai Imre volt képviselőtársunk életének 85. évében elhunyt. Koltai Imre az 1994. évi országgyűlési választásokon az MSZP jelöltjeként Pest megye 2. számú választókerületében szerzett mandátumot, és egy cikluson keresztül volt az Országgyűlés tagja. Megbízatása alatt a Környezetvédelmi Bizottság munkáját segítette. Politikai pályája mellett a magyar iparban tevékenykedett, 1980-tól 1995-ig a Cement- és Mészművek vezérigazgatója, 1990-től a Magyar Cementipari Szövetség elnöke és ügyvezetője volt. Kérem önöket, hogy képviselőtársunk emléke előtt néma felállással tisztelegjünk. [[A jelenlévők felállva tisztelegnek az elhunyt emléke előtt.]] Köszönöm. Tisztelt Ház! A napirend előtti felszólalások következnek. Elsőként Kanász-Nagy Máté képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Először is, nem lehet elmenni szó nélkül a mellett a brutális eset mellett, ami múlt héten pénteken történt, hogy a budapesti VI. kerületi Kölcsey Gimnázium több tanárát kirúgta a tankerület. Az LMP részéről szeretném maximális szolidaritásomat és tiszteletemet kifejezni a pedagógusok iránt, pláne azon bátor pedagógusok iránt, akik merik fölemelni a szavukat, és mernek tenni azért, hogy az oktatás minősége javuljon, hogy a diákok jobb oktatásban részesülhessenek. Ami eddig burkolt fenyegetés volt, az nyílt politikai agresszióvá csapott át. Nyílt politikai agressziónak minősítem ugyanis a tanárok kirúgását, elbocsátását. Törvénytelenségre hivatkoznak a hatalom emberei, de ha valami törvénytelen volt az elmúlt időszakban, akkor az a sztrájkjog eltörlése, illetve nem biztosítása, az szerintünk törvénytelen. Ha valami törvénytelen, akkor az a pedagógusok megbecsülésének nem biztosítása, az alacsony fizetés, az törvénytelen. Ugyanígy törvénytelen az a munkakörülmény, amit a pedagógusoknak biztosítanak, illetve ha valami törvénytelen, akkor talán leginkább az a törvénytelen, hogy a diákok számára nem biztosítják Magyarországon mindenhol az egyformán magas szintű oktatás lehetőségét, ami kormányzati felelősség. Aki ez ellen emeli fel a szavát, a diákokért, a minőségi oktatásért próbál tenni, az még egyszer: bátor és tisztességes szakember, pedagógus, tisztelet és köszönet járna nekik. Amiről pedig eredetileg szerettem volna beszélni, az a kormány válságkezelése. Pontosabban Orbán Viktor múlt hét közepén tett bejelentései, amikor, hát, fölcsigázta az érdeklődésünket. Nagyon vártuk ezt a bejelentést. Azt gondoltuk, hogy talán végre-valahára olyan zöldpolitikai intézkedések jönnek, amelyek valóban tenni tudnak az energiaválság negatív következményei ellen, amelyek valóban kihúznak minket ebből az energiaválságból és klímaválságból, merthogy a kettő szorosan összekapcsolódik. Hát, csalódnunk kellett, ugyanis Orbán Viktor csak egy újabb nemzeti konzultációt hirdetett meg. Úgy látszik, hogy nemzeti konzultációval, a szankciókról szóló nemzeti konzultációval próbálja a kormány fölvenni a harcot az energiaválság ellen. Egyébként olyan szankciókról konzultálna Orbán Viktor miniszterelnök úr, amit, ugye, ő is támogatott, és a fideszes EP-képviselők is megszavaztak. Hát, úgy látszik, utólag akar konzultálni ezekről a kérdésekről, amiket ő is támogatott. Egyébként a kormánynak 12 éve lett volna arra, hogy fölkészüljön az energiaválságra és a klímaválságra ugye, 2010 óta vannak hatalmon , de mind a mai napig elmaradtak azok az intézkedések, zöldpolitikai intézkedések, energetikai beruházások, amelyek segítettek volna Magyarországot valóban függetleníteni a rubelben is drága orosz gáztól vagy kőolajtól; ezek nem történtek meg. De úgy látszik, hogy továbbra is ragaszkodnak ezekhez az energiahordozókhoz, továbbra is ragaszkodnak a fosszilis energiához. Ezt maximálisan ellenezzük, és egy teljesen ellenkező irányt kínálnánk Magyarország számára. Ezek a valódi, fenntartható, zöld, tiszta, olcsó és biztonságos zöldpolitikai intézkedések. Valóban lennének kérdések, amikről konzultálni kellene. Mi sokkal inkább ezt a konzultációt ajánlanánk Magyarország számára. Lehetne konzultálni például a szélenergiáról, amiről miniszterelnök úr múlt héten itt, a parlamentben azt mondta, hogy ő legfeljebb is csak a mérsékelt támogatói közé tartozik, és egyébként is vita van a kormányon belül a szélenergiáról. Nagyon kíváncsi vagyok egyébként a különböző kormánytagok véleményére, hogy ők támogatjáke vagy ellenzik a szélenergiát, de egyébként, hogy ha a nemzeti konzultáción például a szélenergiáról lehetne konzultálni, össznemzeti szinten lehetne meggyőzni miniszterelnök urat, hogy igenis szükség van a szélenergiára. De ugyanúgy lehetne konzultálni arról, hogy a napenergia fölhasználását ne adóztassák, ugyanígy lehetne konzultálni arról, hogy épületszigetelési programokra lenne szükség Magyarországon átfogó programokra , vagy ugyanígy lehetne konzultálni például a klímabérletről. Tehát még egyszer: a szankciókról szóló konzultációval semmilyen energiaválságot nem lehet megállítani. Amire szükség van, azok a sajnos továbbra is elmaradó zöldpolitikai intézkedések, például a szélenergia engedélyezése. Köszönöm szépen. [[Taps az LMP padsoraiban.]]
Válaszadásra Koncz Zsófia államtitkár asszonynak adom meg a szót, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormánynak ahogy már ezt többször is elmondtuk kiemelt célkitűzése az, hogy Magyarország több lábon álló és kiegyensúlyozott energiamixszel rendelkezzen. És ahogy képviselő úr is utalt rá a szélerőművekkel kapcsolatban, miniszterelnök úr a múlt héten elmondta a világos helyzetet: ugye, Magyarországon évek óta szakmai vita folyik erről. Jelenleg is vannak szélturbinák, és érdemes mindig a már meglévő tapasztalatokból kiindulni. Ezt teszi a magyar kormány is, és számos megválaszolatlan kérdés van még ezzel kapcsolatban: például az elhasznált lapátok újrahasznosítása, más természetű anyagokból készült lapátok bevezetése, az egész környezeti nyomás, amelyet a szélturbinák működése az élővilágra, illetve a környéken lakókra kifejt. Ezek mind-mind olyan kérdések, amelyeket alaposan meg kell vizsgálni. [[13.10]] Ugyanakkor az Európai Unió 27 tagállama közül tavaly a naperőművek össztermelésében betöltött arány Magyarországon volt a legmagasabb, 11,1 százalékkal. A kormánynak kiemelt célkitűzése az is, hogy Magyarország több lábon álló és kiegyensúlyozott energiamixszel rendelkezzen. A napenergiáról már sokat beszéltünk, ezzel kapcsolatban a célkitűzéseinket már nagyon jó irányban valósítjuk meg, hiszen 3800 megawattnyi napelemes kapacitással már rendelkezünk. A napenergia térnyerését mutatja, hogy gyakorlatilag öt év alatt megtízszereződött ez a kapacitás, 2021-ben pedig a naperőművek által termelt villamos energia mennyisége 56,54 százalékkal nőtt az előző évhez képest. Nyilván itt, a Parlament falain belül is sokszor beszéltünk arról, hogy szükséges a villamos hálózat fejlesztése. Ezzel kapcsolatban is vannak elképzeléseink, és a kormány további jelentős támogatást biztosít a villamos hálózatok fejlesztésére. A program végén 2 ezer megawattnyival több megújuló forrásból származó energiát tud majd fogadni az elektromos ellátórendszer. A hazai villamosenergia-rendszer teljes átalakításával kapcsolatos terv is szóba került már. Ez magában foglalja, ahogy említettem, a hálózatfejlesztést, de emellett új erőművek építését, mint Paks II.-t és Paks I. üzemidejének meghosszabbítását. Jelenleg háború zajlik, és ezzel kapcsolatban, ugye, az elhibázott szankcióknak köszönhetően olyan nehéz energiahelyzet alakult ki egész Európán belül, amit egyértelműen kezelni kell, ez a prioritása a magyar kormánynak. Azért itt az elmúlt időszakban nagyon fontos döntések születtek, amelyek a magyar családokat védik; például az, hogy megépült a kettőhöz képest még plusz négy interkonnektor, és gyakorlatilag a hét szomszédos országból hat irányban vagyunk összeköttetve. Ez annyira fontos a közelgő téli időszakban, ami, azt gondolom, egyértelműen egy kiemelt kérdés. Képviselő úr említette az épületszigetelést, energiahatékonyságot. Szeretném arról tájékoztatni, hogy az otthonfelújítási programnak egyébként már most is közel 50 százalékát energiahatékonyságra fordította a lakosság. Ezt mi is nagyon fontos kérdésnek tartjuk. A zöldpolitikával kapcsolatban: már ezt is elmondtuk, hogy a magyar kormány abszolút elkötelezett ezzel a kérdéssel kapcsolatban, hiszen elsők között rögzítettük azt, hogy 2050-re klímasemleges országgá szeretnénk válni, és azért az is jó hír, hogy hazánkban az egy főre jutó szén-dioxid-kibocsátás az európai uniós tagállamok között a kilencedik legjobb érték. Mi abban hiszünk, hogy a magyar gazdaságot úgy szeretnénk fejleszteni, hogy mindeközben a zöldpolitikával kapcsolatos célkitűzéseinket, a klímapolitikával kapcsolatos elvárásokat is teljesítjük. Elfogadtuk a klímavédelmi akciótervet, ezt is ismeri a képviselő úr. Ennek tekintetében nagyon fontos pontokat határoztunk meg, mint például az illegális hulladéklerakók felszámolását, az üveg- és műanyag palackok, valamint a fémdobozok visszaváltását, 2021. július 1-jétől betiltottuk az egyszer használatos műanyagokat. Fontosnak tartjuk azt is, hogy a közlekedésben például az olcsó elektromos autóknak lehetőséget, teret adjuk. Éppen ezért fontos kiemelni, hogy már 7500 elektromos autó megvásárlását támogattuk, a „Zöld busz” program keretében a 25 ezer fő feletti városokban pedig [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] elektromos autóbuszok forgalomba állítását segítjük elő. Ezúton is köszönjük szépen, és továbbra is kérjük az LMP ilyen jellegű támogatását. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most a Mi Hazánk képviselőcsoportja vezetőjének, Toroczkai László képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Miniszterelnök úr a múlt héten világossá tette, hogy egyrészt a Mi Hazánk Mozgalom javaslatait a kormány nem akarja elfogadni, továbbra sem a közteherviselés felé mozdulnak el, hanem a globális nagyvállalatok érdekeit szeretné a kormány kiszolgálni akkor, amikor láthattuk az elmúlt napok során is, hogy milyen katasztrofális a helyzet az oktatásügy vagy éppen az egészségügy területén. Látjuk azt, hogy éhbérért foglalkoztatnak az állami szférában rengeteg magyart, magyar embert, látjuk azt, hogy például azokat a határvadászokat, akik az életüket kockáztatják a déli határon hiszen továbbra is, éppen a napokban éles lőfegyverrel tüzelnek a migránsbandák , 400 ezer forintos bruttó fizetésért küldik ilyen életveszélyes munkakörbe, és az sem érdekli ezek szerint a kormányt, hogy nem lesz majd, aki tanítja esetleg a gyermekeinket az iskolában. Annak örülünk, ha mondjuk, nem 18 fokos hidegben kell majd a gyerekeknek egész nap ülni, de nyilván kellenek azért tanárok is majd azokba a tantermekbe. Tehát nagyon nagy a baj, nagyon sok a megoldandó probléma, ehhez képest a kormány továbbra is elzárkózik mindenféle olyan javaslatunktól, amely a közteherviselés irányába vezetne. Amikor kértük a kormányt már a nyár elején arra, hogy például a rezsiszámlák esetében a rendszerhasználati díjat csökkentse vagy ebben a katasztrofális helyzetben engedje el, vagy ugyanezt kértük a rezsiszámlák, az energiaszámlák áfatartalmával kapcsolatban, akkor ezekre sem kaptunk érdemi választ. Az nem érdemi válasz, hogy a szintén állami tulajdonban, állami kézben lévő vállalatok profitját garantálni kell ezekből a bevételekből, hiszen éppen azt kérjük az államtól, hogy az állam vállaljon át terheket a magyarok, a magyar dolgozók vagy éppen a magyar nyugdíjasok helyett. Ezt az állam nem teszi meg, pedig számos konkrét javaslatot is tettünk arra vonatkozóan, hogy honnan lehetne az állami bevételeket növelni. Ott vannak azok a globális nagyvállalatok, amelyeket valamiért még mindig a tenyerén hordoz a kormány, minden ellentétes kommunikáció ellenére. Nagyon szimbolikus volt, hogy miközben miniszterelnök úrral erről a kérdésről vitatkoztunk itt a parlamentben, ezzel egy időben Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter éppen arról számolt be, hogy az Audi Hungaria Zrt. ismét bővítette, ez esetben éppen a szerszámgyártást, és ezt a 3,8 milliárd forintos bővítést úgy sikerült a világ egyik globális nagyvállalatának Magyarországon végrehajtani, hogy 1,2 milliárd forint támogatást adott a magyar adófizetők pénzéből ehhez megint a kormány. Tehát továbbra is azt lájuk, hogy a kormány ebben a válságos, nagyon nehéz helyzetben nem a pedagógusokat vagy éppen a határvadászokat, vagy nem a rendőröket, nem az állami szférában dolgozókat akarja segíteni, hanem, mondjuk, az Audit. Félreértés ne essék, még mielőtt megkapnám válaszként, hogy az Audi mennyi munkahelyet teremt, hadd tegyük hozzá, hogy egyrészt nem azt mondom, hogy az Audi vonuljon ki Magyarországról, csak azt kérem, hogy ebben a helyzetben már ne az Audit és ne más globális nagyvállalatokat támogasson az adófizetők pénzéből a kormány, illetve szeretném arra felhívni a figyelmet, hogy még mindig a magyar kkv-szektor, még mindig a magyar vállalkozások a legstabilabb munkaadók Magyarországon. Aztán miniszterelnök úr arra a felvetésünkre, hogy vessen ki a kormány rendkívüli vagyonadót azokra az oligarchákra, akik úgy nagyjából, körülbelül a száz leggazdagabb magyart jelentik akikről pontosan tudjuk, hogy közük van akár a balliberális előző kormányokhoz, akár a jelenlegi kormányhoz vagy mondjuk, a Megoldás Mozgalomhoz , ezekre a milliárdosokra vessen ki vagyonadót, a miniszterelnök úr azt válaszolta, hogy ehhez az állampolgárok vagyontárgyait kellene nyilvántartásba venni, és ezt nyilván mi sem akarhatjuk. [[13.20]] Ehhez képest most indul a népszámlálás Magyarországon, és mint kiderült, itt nemcsak népszámlálásról van szó, hanem ezek szerint a kormányzat alaposan fel akarja mérni a magyar emberek vagyontárgyait is, hiszen a lakásukról, az ingatlanvagyonukról tesznek fel olyan kérdéseket, amelyeket egyelőre még nem nagyon értünk, hogy miért olyan fontosak. Tehát várjuk ezekre a kérdésekre a válaszokat. Illetve továbbra sem kaptam érdemi választ arra, hogy a digitális adótól miért fél a kormány. Fél esetleg a Facebooktól? Miért nem meri azt megtenni, amit az osztrák kormány? Ausztriában van digitális adó. A Facebook bevétele 12 000 milliárd forint volt, ehhez képest 2021-ben 3,8 milliárd forint adót fizetett be. 3,8 milliárd forintért megvásárolta a Facebook az adómentességet? Egy magyar vállalkozás is örülne ilyen adómentességnek. Ezekre a kérdésekre várom a válaszokat. Köszönöm. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
A válaszadás lehetősége Tállai András államtitkár úré.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Nem először szólal föl ebben a kérdésben az Országgyűlésben. Azonban szeretném önt emlékeztetni arra, hogy több kérdésben önök egyetértenek a kormánnyal, illetve az Országgyűlés többségével, például a globális minimumadó elutasításával, amit az országgyűlési határozati javaslat tárgyalásakor önök ki is fejeztek. Vagy abban is egyetértenek, hogy a kormány ebben a nehéz gazdasági helyzetben extraprofitadót vezetett be több ágazatra, ahol nem várt jövedelem keletkezett, és abból a jövedelemből többletadót szed be az állam azért, hogy a politikailag meghatározott céljait, így a rezsicsökkentés támogatását, a családok támogatását, munkahelyek létrehozását vagy a nyugdíjak értékének a biztosítását tudja politikai szempontból pénzügyileg a költségvetésen keresztül finanszírozni. Ön az elmondottak szerint a kiküldött számlákban keres megoldásokat. Ezzel szemben én azt mondom önnek, a magyar kormány nem tehet arról, hogy jelenleg ilyen súlyos gazdasági nehézség van az energiaárak szempontjából. Nyilvánvaló, hogy az Európai Unió ezt a szankciós politikájával érte el, és ha jól látjuk, akkor ennek még nincs is vége, a következményei pedig egész Európát tekintve beláthatatlanok. A magyar kormány viszont az átlagfogyasztásig biztosítja a válság előtti árakon a rezsiszámlák támogatását. Ezzel Európában teljes egészében egyedül van. Egyedül van azzal, hogy arra ösztönzi az embereket, hogy csökkentsék az energiafogyasztásukat, és ha ezt megteszik, akkor nyilvánvalóan még kevesebb rezsiszámlát fognak befizetni. Ami a globális nagyvállalatok megadóztatását illeti: ön mindig fölhoz egy példát ezt a digitális példát, ezt az osztrák példát , amiről szeretném elmondani, hogy annál Magyarországnak egy sokkal jobb, kidolgozottabb és az Európai Unió által is elfogadott adója van, és ezt úgy nevezik, hogy reklámadó. Igaz, a reklámadó kérdését a gazdasági nehézségek miatt a magyar Országgyűlés felfüggesztette, így 2022. december 31-éig nem kell fizetni. De a reklámadó újbóli bevezetése napirendre kerülhet ősszel az adótörvények tárgyalásánál, s ezt már az Európai Unió is elfogadta. Ugyanakkor pedig az osztrák mintáról amiről nem tudjuk, hogy működike és mennyi bevételt hoz Ausztriának; lehet, hogy önnek jobb rálátása van az osztrák költségvetésre mi nem tudjuk, hogy az egyáltalán működőképese, azt viszont tudjuk, hogy nem felel meg az Európai Unió előírásainak és szabályainak. Amikor ön a miniszterelnök úrral vitázott, az is elhangzott, hogy akkor tudjuk bevezetni a digitális cégekre az általános adót, ha az Európai Unióban ebben egység van. Önök pontosan azért utasították el a globális minimumadó bevezetését, mert az eredeti elképzelés szerint ennek része lett volna ez az adóztatási forma is, azonban a tárgyalások során hogy, hogy nem, valamilyen érdekek mentén ez kikerült ebből, és csak a társasági adó 15 százalékra való emelése maradt benne, ami Magyarország számára az adózás tekintetében megszerzett versenyelőny elvesztését jelentette volna. Azt a vádat vagy kritikát, hogy a magyar kormány a multik mellett állna és nem adóztatja meg őket, vissza kell hogy utasítsam, hiszen pontosan a tények, a bevezetett törvények és jogszabályok bizonyítják ennek az ellenkezőjét. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most Jámbor András Imre képviselő úrnak adom meg a szót, a Párbeszéd részéről.
Köszönöm a szót. Képviselőtársaim! Önök hazudtak a kampányban, amikor azt mondták, nem emelkedik senki rezsije, amikor azt mondták, nem lesz adóemelés, és amikor azt mondták, hogy nem lesznek megszorítások. És azóta is hazudnak rendületlenül. Önök emelik a rezsit, több százezer ember adóját emelték a kata eltörlésével, a chipsadóval, a jövedéki adók emelésével, és látjuk, hogy azzal hogy hagyják elszabadulni az áremelkedést, hogyan szorítják meg az emberek pénztárcáját, hogy az áfabevétellel még az utolsó filléreket is kisajtolják belőlük az önök által ütött költségvetési hiány befoltozására. Erre nem azt mondják, hogyan fogja a kormány megoldani ezt a nehéz helyzetet, hanem ráfogják a szankciókra. Nem önök a teljhatalmukkal a hibásak, hanem Brüsszel a hibás Magyarország helyzetéért. Orbán úr pénteken például azt találta mondani a rádióban, hogy az árstopok rendszerét is a szankciók miatt vezették be. Valaki szólhatna neki, hogy azokat a háború előtt hónapokkal, januárban és az előző év novemberében vezették be. De ha már árstopok: én szombaton csirkemellet szerettem volna sütni a gyerekeknek, de pénteken és szombaton több boltban sem lehetett kapni az árstopos terméket. Öröm, ha valami olcsó, csak kicsit haszontalan, ha nem lehet kapni. Kicsit olyan ez, mint a PB-gázpalackok ügye, ahol önök rezsicsökkentették a 11,5 kilós palackot, csakhogy ezt nem lehet sehol kapni, csak az árdrágított termékeket. És önök nem csinálnak egy brutális megélhetési válságban semmit, miközben 60 százalékkal nő a kenyér és a sajt ára, háromszor annyival, mint az EU-átlag, és már legalább 426 forintos az euró; az elmúlt két percben nem néztem. De visszatérve a szankciókra: nyilván a gazdasági világválságot súlyosbítja a háború, és ez gondot okoz, ebben igazuk van, de mondják már el, hogy a még hatályba se lépett gáz- és áramszankciók hogyan lehetnek jobban felelősek mindezért, mint az önök kormányzása. Mondják már el, ha 2021 novemberében drágább volt a gáz tőzsdei árfolyama, mint most szeptember végén, akkor tényleg a szankciók tehetnek minderről! És megismételném Ungár Péter múlt hétfői kérdését: mi az önök terve arra, hogy elősegítsék a háború befejezését? Oké, nem a szankciók. De akkor mitől lesz béke? Pár hete a miniszterelnök úr azt mondta, hogy aki nem tudja kifizetni a rezsit, az keressen jobban vagy spóroljon. Hát, hogyan keressen jobban az a 700 ezer közalkalmazott, akiknek önök határozzák meg a fizetését? Ugyanis nekik nem emelnek fizetést, csak saját maguknak. Közben pedig leszavazzák a javaslatunkat a politikusok fizetésének csökkentésére és a tanárok béremelésére. De utóbbiról is hazudtak, hiszen kiderült, hogy nem az Unió fogja finanszírozni a tanáribér-emelést, az Unió csak a 14 százalékát adja ennek. Miért várnak önök akkor az Unióra, miért nem adják oda a 86 százalékot most? Azt is hazudják, hogy ma retorzió nélkül lehet tiltakozni Magyarországon. Emlékeztetném önöket, hogy idén februárban a Covid-járványra hivatkozva korlátozták úgy a tanárok sztrájkjogát, hogy ne legyen értelme a tiltakozásnak. Majd feloldották a Covid-korlátozásokat, kivéve ezt a sztrájkjogot. Amikor pedig megszüntették a vészhelyzetet, a Covid miatt meghozott tanári sztrájk korlátozását egy az egyben törvénybe iktatták. Most pedig, amikor az önök tiltása miatt tanárok polgári engedetlenségbe fogtak, elkezdik kirúgni őket? De még ez is átlátszó, hiszen politikai alapon zajlik és nem a jog alapján, hiszen csak egy iskolában büntetik így a tanárokat. Akkor most mindenki törvénysértő, vagy csak azok, akiket önök kiválasztanak, hogy ezzel félemlítsék meg a tanárokat? De hazudott Répássy államtitkár úr is, aki tavasszal azt ígérte, hogy kivizsgálják a Völner-Schadl végrehajtói maffia ügyét. Nem vizsgálták ki, leszavazták a vizsgálóbizottságunkat a témában, majd ráeresztették az elmúlt évek összes kilakoltatását a moratórium lejártával az országra. [[13.30]] Az elmúlt hetekben meg kellett akadályoznunk törvénytelen kilakoltatásokat, olvastunk a sajtóban történetet vélhetően áron alul elárverezett ház miatti öngyilkos sebesült férfiról vagy Schadl helyetteséről, aki egy, már elengedett tartozást próbált meg újra behajtani. A főváros bevezette a kilakoltatási moratóriumot; ideje lenne önöknek is addig, ameddig tart a válság, és addig, amíg nem vizsgálják ki a végrehajtói maffia ügyeit. Mindent leszavaznak, és semmit se tesznek egy gazdasági és szociális válságban. Titkosszolgálatokra van pénz, nemzeti konzultációra van pénz, de leszavazzák a tanáribér-emelést, leszavazzák az alapvető élelmiszerek áfájának csökkentését, a rezsi áfájának csökkentését; leszavazzák azt, hogy legyen rezsikupon a családoknak; leszavazzák a megújuló energia támogatását, az energetikai felújítási programokat egy energiaválságban! Mindezek tetejébe pedig előhúzzák az aduászt, és az Európai Bizottsággal folytatott vitájukat megpróbálják az ellenzékre kenni. Konszenzusra nem hajlandóak, a jó ellenzéki javaslatokat is leszavazzák, de a felelősséget ránk tolnák. Nekünk nem osztanak lapot, majd végig blöffölnek, és közben közlik, hogy mi fizetjük a tétet, miközben önök nem hajlandóak fellépni a korrupció ellen; nem hajlandóak egy igazságosabb Magyarországot teremteni. Önöké a felelősség; önöké a kormányzás; önöké a kétharmad. Nem, kedves fideszes képviselőtársaim, azért, hogy nem érkeztek meg az EU-s pénzek, önök a felelősek, és azért, hogy megérkezzenek, azért is önök a felelősek. Hagyják abba a hazudozást, és támogassák azokat a javaslatainkat, amelyekben, önökkel közösen, kijavíthatjuk az önök hibáit! Köszönöm. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok padsoraiból.]]
Dömötör Csaba államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Igyekszem a lehető legtöbb témára reagálni, sokat érintett. Ami az energiaárakat illeti: ez az a kormány, amelyik már jó pár évvel ezelőtt döntött a rezsicsökkentésről, és a mostani rendkívüli helyzetben is ragaszkodik ahhoz, hogy az átlagfogyasztásig ezt a támogatást megtartsa, ami 181 ezer forintos támogatást jelent minden családnak. [[Közbeszólás a Párbeszéd padsoraiból.]] Ebben a rendkívüli helyzetben is hasonló nagyságrendű támogatást nem tud hozni egyetlen uniós országból sem. Ami az adók kérdését illeti: azért én mindig meglepődöm, amikor az adóemelés kérdését ön vagy bármelyik képviselőtársa itt felhozza. Mégiscsak ön és a képviselőtársai akarják emelni többek között a társasági adót az ön pártja , a jövedelemadót kétkulcsosra, úgy, hogy akár 30 százalékos felső kulcs legyen; karbonadót akarnak bevezetni. [[Vitályos Eszter: Így van!]] Javaslom önnek, hogy nézze meg, hogy Szabó Timea és képviselőtársai mekkora adóemelést akarnak elérni csak a karbonadó bevezetéséből, csak abból! [[Szabó Timea folyamatosan közbeszól.]] És akkor arról a teherről még nem is beszéltem, amit az autóhasználók szenvednének el, például a megnövekedett útdíjakkal vagy éppen a dugódíjjal. Ezek után meglehetősen meglepő, hogy önök hozzák fel az adóemelés kérdését itt a Házban. Ami az árstopokat illeti: végigéltünk itt egy választási kampányt. A jobboldal miniszterelnök-jelöltje vagy a baloldal miniszterelnök-jelöltje mondtae azt, hogy nem kellene megállítani a világpiaci árakat a határon? Az önöké. Az önöké! Az árstopokat önök nem támogatják. Nézzük az áfa ügyét! Itt számtalanszor volt szavazás a Házban arról, hogy csökkenjenek bizonyos élelmiszerek áfakulcsai nem támogatták, a baloldal nem támogatta. És ami a felújítási programot illeti, ezt mindig elmondják, elhallgatva azt, hogy folyamatban van egy otthonfelújítási program, amelyet egyébként lakásfelújításra lehet használni, többek között szigetelőanyagok cseréjére, nyílászárócserére vagy éppen napelemek telepítésére. Tehát amiről önök azt állítják, hogy nem létezik, az folyamatban van. [[Tordai Bence közbeszól.]] De igazából egyre kevésbé várjuk el önöktől, hogy legalább egy dologban a valóságot állítsák itt a Házban. Azt mondta, hogy nem tett a kormány semmit. Csak párat hadd említsek: kamatstop, benzinárstop, 181 ezer forintos, imént említett támogatás az energiaárak ügyében [[Szabó Timea: …hagyjátok már abba…]] és árstop az alapvető élelmiszerekre. Hogyha egy logikára kellene felhúznom az önök felszólalását, akkor önök amellett érvelnek egyébként és itt rátérek a másik említett témakörre , hogy az állam költsön többet bizonyos területekre, oktatásra például, egészségügyre, a szociális területet is gyakran felhozzák. Most abba nem megyek bele, hogy mennyivel nagyobb nagyságrendet költ ez a kormány ezekre a területekre, mint a legutolsó baloldali kormány, de egy másik, épp ennyire fontos szempontot szeretnék felhozni: azt, hogy a legtöbb uniós országnak és kormánynak most nagyon szűk a mozgástere a költségvetési kiadások terén, azért, mert az elszálló energiaárak okozta helyzetet valahogy kezelni kell; biztosítani, hogy a családok ki tudják fizetni a rezsiszámláikat; biztosítani, hogy ne álljanak le a gyárak, és ne vesszenek el munkahelyek, és a kialakult helyzet, kapaszkodjon meg, egyértelműen a szankciós politika következménye. És ebből a szempontból egyáltalán nem mellékes, hogy hogyan alakultak az árak az elmúlt hónapokban. Javaslom önnek, hogy nézze meg azt a grafikont, ami a piaci árakat ábrázolja. Sokkal nagyobb lett az áremelkedés a szankciós döntés, a júniusi döntés után, mint a háború kirobbanását követően. Nézze meg ezt a grafikont! [[A Párbeszéd képviselői folyamatosan közbeszólnak.]] És az sem mellékes, hogy önök száz százalékban szankciópártiak. Már a háború kirobbanását követően is el akarták zárni a gázcsapot, és követelik a Paksi Atomerőmű-beruházás lefújását. A Jávor Benedek nevű emberük, teljesen érzéketlen módon, még azzal is érvel, hogy meg kell nekünk fizetni a tanulópénzt, mert nem tanultunk a történelemből. Mekkora érzéketlenség! Ezzel párhuzamosan az árnyékkormányuk gazdasági árnyékminisztere támadja az árstopokat, tehát miközben ön követeli, van egy baloldali árnyékkormány, ahol egyenesen ellene mennek ennek a vonatkozó miniszter. Ez azt is jelenti, hogy ha önökre hallgatunk, akkor nemcsak hogy sokkal drágább lenne a gáz, hanem az sem biztos, hogy lenne gáz Magyarországon. Ha önökre hallgatunk, akkor nem lenne paksi áramtermelés, ami az olcsó áram biztosítéka. És hogyha önökre hallgatunk, akkor nem lenne benzinárstop sem. Ez nemcsak azért lényeges, mert súlyosan megterhelné a családi kasszákat, hanem azért is, mert sokkal kisebb lenne a költségvetés mozgástere. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Hogyha szeretnének önök nagyobb mozgásteret bizonyos kiadásokra, akkor azt javaslom, hogy [[Varju László: Ha időben szeretne többet, akkor kérjen szót! Szabó Timea: Lejárt az idő!]] támogassák a kormány szankciók elleni küzdelmét. Remélem, hogy a külföldi szponzoraik ezt megengedik. A remény hal meg utoljára. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tájékoztatom a Párbeszéd képviselőit, hogy a házszabályban az a versenyszám nincsen, hogy hányan tudják túlkiabálni a válaszoló államtitkárt. [[Közbeszólás a Párbeszéd padsoraiból: A csudába… A Párbeszéd képviselői kockás inget viselnek.]] Az öltözködésük nem a parlamenthez méltó, azt látom, de a viselkedésük sem az. [[Szabó Timea: …a pedagógusbér-emelés lenne a parlamenthez méltó!]] Brenner Koloman képviselő úr következik.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! „Bármikor, amikor a csüggedés lesz rajtam úrrá, csak arra gondolok, hogy a történelemben az igazság, és a szeretet mindig győzedelmeskedett.” Szerintem ezekben a napokban Mahátma Gandhi idézete pontosan illik azokra a tanárkollégákra, akiket az önök egypárti túlhatalmának helyi csinovnyikjai elbocsátottak. Tessék azt elképzelni, kedves fideszes képviselőtársaim, hogy mit érez az a pedagóguskolléga, akinek a hatodik órájában egy tankerületi csinovnyik odahozza a felmondólevelét; mit éreznek a tanulók, a szülők. Azt érzik, hogy ez az önök fideszes pártállama. Azt érzik! Azt gondolom, hogy ez mutatja legjobban, hogy önök mire tartják nemcsak a pedagógusokat, hanem úgy en bloc a magyar polgárokat, különös tekintettel az önök számára rendkívül gyanús értelmiségieket: alattvalónak. Alattvalónak, akiket csak azért, mert az önök fideszes egypárti túlhatalma gyakorlatilag megtiltotta az egyik alapvető jogukat, mégpedig a sztrájkhoz való jogukat, ezért végső elkeseredésükben a polgári engedetlenség eszközéhez nyúlnak, és még az önök törvényei szerint sem lehet egy ilyen aránytalan és teljes mértékben hibás lépéssel ezeket a kollégákat így megbüntetni a mi véleményünk szerint. Mi felelős konzervatív pártként a pedagógusokat nem alattvalónak, hanem felelős értelmiségieknek tekintjük, ők a jövőnk záloga. És nézzenek majd tükörbe, hogy ebből a nemzeti katasztrófából, amit az önök lassan 13 éve tartó egypárti túlhatalma okozott, hogyan tudunk reményeink szerint majd kikászálódni! Milyen logika az, ami pontosan azokat a kollégákat bünteti egy, még az önök törvényei szerint is aránytalan szankcióval, akiknek az lenne a feladatuk, hogy az értékek melletti kiállásra neveljék a jövendő ifjúságát az értékeink melletti kiállásra! Egy kiegyensúlyozott polgári demokráciában mi lennénk a legelsők a törvényes rend pártjaként, akik azt mondanánk, hogy itt van a vége, mindenkinek be kell tartani a törvényeket. De önök sajnos eljuttatták hazánkat 32 évvel a rendszerváltoztatás után oda, hogy önöknek már papírjuk van arról, hogy ez nem kiegyensúlyozott polgári demokrácia. És az én véleményem szerint ezért Mahátma Gandhival együtt most az elbocsátott pedagóguskollégáknál van az igazság, és az őket támogató szülők, pedagógusok és tanulók oldalán áll az igazság. [[13.40]] Szerintem ezt mindenki érzi ma ebben az országban, nem véletlenül lesznek országos pedagógussztrájkok. Azt gondolom, hogy ebben a rendkívül nehéz gazdasági és szociális válságban egy igazi konzervatív politika az lenne, ha önök azonnal átcsoportosítanának az idei évi költségvetésből annyit az oktatás ügyére, hogy azonnal a pedagóguskollégáknak meg lehessen adni az 50 százalékos béremelését, amivel egyben egyébként ezt a sztrájkfenyegetést is önök azonnal egy tollvonással tudják, elvtársak, ahogy szokták, hogy harminc óra alatt átvernek ezen a parlamenten egy törvényt , pont így kellene végrehajtani a pedagóguskollégák 50 százalékos béremelését. Csoportosítsanak át azonnal az oktatás területére, hogy legyen fűtés az iskolákban, ne kelljen átmenni online oktatásba, hiszen azt már a pandémiás időszakban láttuk, hogy különböző szakértők szerint sajnos a magyar fiatalok, gyermekek egyharmada, egynegyede kimaradt a minőségi oktatásból, az online oktatásból, mert egyszerűen nem voltak meg a lehetőségeik. Azt gondolom, hogy ez egy olyan közös nemzeti ügy, amelyben önöknek végre felül kellene emelkedniük a pártpolitikán. Tessék azt végre tudomásul venni, hogy az a konzervatív válságkezelés, ha nem 6, hanem 8 százalékát a magyar nemzeti összterméknek az oktatásra adjuk! Hiszen ezért harcolunk, ezért harcolunk! Azt gondolom, hogy igenis, most lenne itt az ideje, pont egy válságos időszakban, hogy végre nekilássunk közösen annak az átfogó modernizálásnak, amelytől aztán a XXI. században, a tudás és az információ évszázadában minden magyar polgár jóléte és szabadsága függ. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
Rétvári Bence államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Hogy ennek a kormányzatnak az egyik kiemelten fontos területe az oktatás, az az elmúlt 12 évből látható, tisztelt képviselő úr. Ha ön is emlékszik, hogy mi volt 12 évvel ezelőtt, ön is láthatta, ahhoz, hogy a tanárok fizetését kifizessék az önkormányzatok, hitelt kellett fölvenniük, 1200 milliárd forintnyi hitele, kötvénye volt az önkormányzatoknak, hogy a tanároknak, az orvosoknak és a többi, önkormányzat által fenntartott intézménynek, szociális intézményeknek a béreit ki tudják fizetni. Mi ezzel szemben egyrészről az önkormányzatoknak ezt az adósságát kifizettük, de mi, pontosan azért, hogy ne legyen különbség egy gazdagabb település és egy szegényebb település iskolájának a színvonala között, és ez a különbség minél inkább csökkenjen ami egyébként a legutóbbi PISA-mérésekben is szerencsére most már számszerűsíthető is, hogy 26 százalék környékéről 19 százalék környékére ment a háttér befolyásoló hatása a diákoknál, tehát ennyivel kevésbé határozza meg a nehezebb hátrányos helyzetű környezet a diákok teljesítményét , hogy ez ne maradjon így, hanem csökkenjen a különbség, ezért indítottuk azt el, hogy állami fenntartásba kerültek 2013-ra az iskolák, mert fontosnak tartottuk, hogy az oktatás biztonságban történjen, és a tanárok fizetése is biztos legyen. Azóta ilyesfajta problémák, mint 2010 előtt, a tanárok bérének a kifizetésével nem volt. Az sem véletlen, hogy az első olyan nagy közalkalmazotti csoport ön is említette, hogy az államnak számtalan alkalmazottja van , akiknél béremelést indítottunk el, pontosan a pedagógusok voltak, mert így tudjuk a jövőt leginkább szolgálni, ha náluk egy több éven át tartó, de 50 százalékot elérő béremelési programot indítottunk el. Amikor itt volt a járvány, akkor a járvány idején is volt pedagógusbér-emelés, és itt van a gazdasági világválság, a világ összes országa nehézségekkel küszködik, de ennek ellenére Magyarországon az idei év is pedagógusbér-emeléssel indult, a jövő év is pedagógusbér-emeléssel fog indulni, és a jövő utáni év is pedagógusbér-emeléssel fog indulni, mert számunkra ez alapvető. Egyetértünk abban, tisztelt képviselő úr, hogy a pedagógusoknak többet kellene keresni, azért a munkáért, amit elvégeznek, valóban több fizetést kell kapni. Ezért nem kell senkinek semmilyen akciót hirdetni, hogy ezt a kormányzat is felfogja, hiszen ebben egyetértünk. Ezért emeltünk idén is és fogunk jövőre és azután is fizetést emelni. Azt szeretnénk, ha nemcsak a költségvetési forintokat tudnánk erre fordítani, hanem egy-egy költségvetési forint mellé egy-egy európai uniós forrásból származó forintot is odatehetnénk, mert így szeretnénk a jövőnket fejleszteni, szerintünk ez az ország fejlesztése, ezek fejlesztési források, mi az oktatáson keresztül szeretnénk fejleszteni az országunkat. Azt látjuk, hogy erre nem éppen értő füleket találunk Brüsszelben. Azért el kell mondjam, hogy az ön szövetségesei, párttársai, brüsszeli kihelyezett tagozatai, hogy úgy mondjam, nem éppen ezt az álláspontot képviselik, és nem elősegítik azt, hogy ezek a források, az ország fejlesztési forrásai hozzáadódjanak a béremeléshez, hanem éppen akadályozzák azt, hogy ezt Magyarország minél hamarabb megkaphassa, inkább arról beszélnek, hogy miért ne kapjon Magyarország a saját pénzéből egy forrást se, és éppen ezért ne költhesse a pedagógusokra is. Tehát, tisztelt képviselő úr, mi ezt tesszük. Szeretnénk nagyobb léptékben tenni. Mi csak azt kérjük önöktől, ne akadályozzák azt, hogy egy-egy költségvetési forint mellé egy-egy európai uniós forintot is odatehessünk. Tisztelt Képviselő Úr! Önök minden héten azért meg tudnak minket lepni. Ön azzal kezdte a felszólalását, hogy eddig törvényes időszak volt az elmúlt 32 év Magyarországon, de most a jogállamiságnak vége. Azért, hogy a gumilövedékes időszakot jobbikosként a törvényesség kiváló példájának, a mai napot pedig, amikor mindenki gyülekezési joga biztosított, ezt viszont törvénytelen időszaknak nevezze, ez már a Gyurcsány Ferenc felé való olyan hűség, ami talán kicsit több annál, mint ami öntől is elvárható, hogy most nincs jogállam, de amikor kardlappal verték a békés megemlékezőket, amikor gumilövedék jött, amikor többen megtapasztalhattuk egy békés megemlékezésen a könnygáz szagát, az ön szerint egy jogállami időszak volt. [[Folyamatos közbeszólások az ellenzéki és a kormánypárti oldalon. Az elnök csenget.]] Nem kívánok olyan jogállamot senkinek sehol a világon. Ön arról beszélt, tisztelt képviselő úr, hideg tantermek problémájáról, amit a kormány minden eszközzel igyekszik kiküszöbölni azért is, hogy az iskolákban valóban a tanítás feltételei biztosítottak legyenek, ne kelljen online oktatást elrendelni. Önök gúnyolódnak azon, amikor arra keresünk B, C, D és E megoldásokat, hogy ha adott esetben valahol a gázzal bármiféle probléma van, hogyan lehet alternatív módon kifűteni az iskolát, hogy pontosan melegben legyenek a diákok, és ne akadjon meg a tanítás, és ne online oktatás legyen. Amikor erre keressük a megoldásokat, nem azért, mert a jókedvünk ezt diktálja vagy sok szabadidőnk van, hanem azért, mert ilyen viszonyok vannak Európa-szerte, amiket a szankciók okoznak, akkor az ön pártelnöke pedig azt mondja szeptember 21-én, hogy a szankciókat fokozni kell. Tisztelt Képviselő Úr! Beszéljen már a pártelnökével [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hogy a szankciókat nem fokozni kell, hanem végre eltörölni, hogy sehol ne legyen gond sem az iskolák, sem a lakások fűtésével. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most Bedő Dávid következik.
Köszönöm szépen a szót. A mai kormányválaszok után szerintem különösen jól fog csengeni a napirend előtti felszólalásom, ugyanis a felelősségvállalásról szeretnék beszélni a mai nap. „A siker mindig közös, a kudarc mindig árva.” Ezt a bölcsességet a jelenlegi miniszterelnök osztotta meg velünk még 2006 márciusában a választásokra készülve. Akkor azt mondta, ha kikapnak, lemond, aztán persze mi lett belőle? Még mindig itt ül a nyakunkon. Kormányra kerülve továbbfejlesztették vezérük bölcsességét, azóta a sikereket mindig csak és kizárólag saját érdemüknek tartják, de a kudarcokért, na, azokért mindig valaki más a felelős. Volt már ennek az országnak olyan kormánya és olyan miniszterelnöke önök előtt, aki képtelen volt a felelősségvállalásra, a mai napig képtelen rá. Úgy tűnik, önök sokat tanultak az elődtől, nemhiába mutogatnak 12 éve az elmúlt 8 évre. Az volt az első bűnbak, amit a saját alkalmatlanságuk leplezésére kitaláltak. Képtelenek a felelősségvállalásra, miközben a tények világosan felfedték az igazságot: az elmúlt 12 év gazdasági sikereit nem a maguk zsenialitásának, hanem leginkább az Európai Uniótól az országba zúduló pénznek köszönhetjük. Mondjuk, önök köszönet helyett összevesztek az Unióval, ami miatt egy éve egy forintot sem kapunk tőlük. Össze is omlik önök alatt a kártyavárként felépített gazdasági modell, megszorítások, gázáremelés, vágtázó infláció, forintzuhanás, kifizetési stop, 18 fokra hűtött közintézmények. Mi kellene még, hogy végre felelősséget vállaljanak kudarcaikért? A magas gázárakért önök szerint a szankciók a felelősek. Az nem zavarja önöket, hogy egyik szankció sem érinti a gázkereskedelmet, valamint az sem, hogy az összes szankciót önök is megszavazták. A lakosságigázár-emelés mértékéért önök a felelősek, mert önök törölték el a korábbi rezsicsökkentést akkor, amikor a legnagyobb szükség lenne rá. Éveken keresztül nyerészkedtek az alacsony gázárakon, az emberektől akkor beszedett pénzt kellene most a támogatásukra költeni, csakhogy önök azt már rég elszórták. Önök szerint az inflációért is a szankciók a felelősek, itt sem zavarja önöket a valóság, hogy az áremelkedés már jóval a háború előtt elkezdődött. [[Rétvári Bence: Fel sincs robbantva egy gázvezeték, ugye?]] Önök a felelősek azért, hogy a magyar infláció közel kétszerese az eurózóna áremelkedésének. [[Rétvári Bence: Az eurózónában rekordmagas.]] [[13.50]] Önök mégis rezzenéstelen arccal hazudnak a magyar embereknek, és fogják másra a saját elhibázott gazdaságpolitikájuk következményeit. A rekordgyenge forintért is a háború a felelős mármint az önök logikája szerint. Önök nem vették észre, hogy a forint évek óta megállíthatatlanul lejtmenetben van? És az feltűnt önöknek, hogy a régió egyetlen valutája nem gyengült annyit, mint a forint? A kormányzásuk alatt 52 százalékot, több mint 140 forintot romlott a magyar fizetőeszköz értéke az euróhoz képest. De önök szerint a háború miatt gyengül a forint. Igen, biztosan a februárban kitört háború miatt gyengül 12 éve, hiszen Magyarországot önök szerint különösen érinti a háború, még annál az országnál is jobban érinti, ahol a háború zajlik. 12 éve kormányoznak kétharmados felhatalmazással. Önök döntöttek úgy, hogy leuralják ezt az országot. Önök döntöttek úgy, hogy korlátlan hatalomra törnek, hogy senkire sem hallgatnak, hogy kisgömböcként felfalják az egész országot. De úgy látszik, csak addig adták az arcukat ahhoz, ami történt, amíg ment a szekér az Unió pénzéből. Más pénzét szórták, de úgy tettek, mintha minden siker a kormányé lenne. Most pedig, hogy dől be az egész kóceráj, amit összetákoltak, már ész nélkül menekülnének alóla, és mutogatnak mindenfelé, amerre látnak. Ki más a hibás: Soros, Brüsszel, az USA, a szankciók, a háború. Arra kérem, hagyják abba ezt a pszichopátiába hajló felelősséghárítást! [[Rétvári Bence: A háború pszichopátia!]] Mondjuk ki végre az igazságot: önök a felelősek a gazdaságunk összeomlásáért [[Rétvári Bence: 12 éve omlik össze a gazdaság.]] ; önök és csakis önök a felelősek azért, hogy nincs pénz az emberek megsegítésére a bajban, hogy nincs pénz a közintézmények fűtésére, hogy nincs pénz az új beruházásokra, hogy már nincs pénz az ország alapvető működtetésére, az oktatásra, az egészségügyre vagy az önkormányzatokra. Önök a felelősek! Szedjék már össze magukat [[Derültség a kormánypárti sorokban.]] viselkedjenek egyszer végre tisztességes emberként, próbálják ki, milyen az, és ismerjék el végre, hogy önök a felelősek! [[Taps a Párbeszéd, a Momentum, az MSZP és a DK soraiban.]]
Fürjes Balázs államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Igyekszem összeszedni magamat és legjobb tudásom szerint tisztességes emberként viselkedni. Beszéljünk akkor egy kicsit felelősségről, szankciókról, meg arról, hogy önök kiknek felelősek valójában az elmúlt hetek hírei tükrében. Beszélhetünk felelősségről, amikor az önök pártelnöke egyébként képviselői esküjével szemben hídfoglalásra, törvénytelen magatartásra biztatja a tiltakozókat, egy jogszerű tiltakozáson egyébként. Beszéljünk arról, hogy egy korábbi pártelnökük füstgránátot dobott a rendőrökre, azelőtt pedig bement egy újság szerkesztőségébe, és újságírókat fenyegetett meg. Mindenekelőtt: ugyan szinte semmiben sem értünk egyet, de arról szeretném biztosítani, hogy megértem az elkeseredettségét, ami a heves szavaiból is átjött. Kicsit talán a Momentumban is nézik ezt a filmsorozatot, az Umbrella Akadémiát, az Esernyő Akadémiát, arra emlékeztet ez az egész. Ott van az, hogy a Sir Reginald papa, milliárdos nagytőkés először örökbe fogadta a gyerekeket, hogy felhasználja őket világhódító terveihez, majd amikor haszontalannak találta a kölyökcsapatot, akkor lecserélte őket lásd még ifjúsági tagozat. Szóval, értem a keserűséget, pont úgy, ahogyan most Gyurcsány Ferenc hirdetett új évadot önök nélkül, Karácsony Gergely meg mások nélkül. Értem a keserűséget, hogy még Gyurcsánynak sem kellenek, és még az árnyékkormányba sem fértek bele. Ám ez a keserűség sem magyarázza meg azt, hogy miért mennek folyamatosan szembe a magyar emberek véleményével és a magyarok érdekeivel, például szankciók kérdésében. Magyarország érdeke teljesen világos: az az érdekünk, hogy az európai gazdaságot és benne Magyarországot ne taszítsa recesszióba, ne fenyegesse munkahelyek elvesztésével a szankciós energiaválság, az elhibázott brüsszeli szankciós politika. Ehhez képest önök a szankciók pártján állnak. Ha önökön múlna, akkor Magyarország energiaellátása veszélybe kerülne. És akkor itt jön elő a felelősség kérdése: de miért folytatnak önök olyan politikát folyamatosan, miért képviselnek olyan politikát, ami tudható, hogy választási vereséghez vezet? Negyedszerre mennek neki a kétharmados üvegajtónak. Erre a kérdésre az önök nyilatkozatai, baloldali politikusok nyilatkozatai és a sajtó, például a jobboldalinak egyáltalán nem mondható 24.hu tényfeltáró riportjai adják meg a választ. Azért van ez, azért állnak a szankciók pártján, azért mennek szembe Magyarország érdekeivel, mert önök nem a saját maguk urai, önöket külföldről fizetik, és mint tudjuk, aki fizeti a zenekart, az rendeli a muzsikát, ahogy ebben a hozzászólásban is hallottuk. Mielőtt felháborodnának, azt kérem, hogy hallgassák meg saját magukat, szembesüljenek a saját szavaikkal. Az önök miniszterelnök-jelöltje nyilatkozta, hogy közel 2 milliárd forintnyi dollárt kaptak a baloldali kampányra, és még nyáron is ebből törlesztettek kampányszámlákat. Kunhalmi Ágnes pedig, a baloldal vezető politikusa, a szocialisták társelnöke a következőket mondta egy televíziós interjúban, szó szerinti idézet: „Félreértésben van az egész ellenzék.” mármint önök. „Sajnos sok tekintetben el van zárva a saját szavazóbázisának döntő többségétől.” ezt önökről mondja Kunhalmi Ágnes. „Egy nagyon szűk elvárásrendszernek próbál megfelelni nagyon régóta, amely elvárásrendszerből, ha valaki megpróbál kilépni, vagy mást beszél, vagy más hangon próbál beszélni, akkor legyilkolják.” Jól hallották, ezt mondta önökről Kunhalmi Ágnes, hogy ha kilépnek ebből a szűk elvárásrendszerből, akkor önöket legyilkolják. Úgy folytatta később: „Nagyon kevéssé ismerték a kampánystratégia alkotói a magyar történelmet. Nem szerencsés, amit az amerikai tanácsadók tettek.” Rakjuk egy kicsit össze akkor Márki-Zay Péter és Kunhalmi Ágnes szavait: csilingelnek a dollármilliók a baloldali pártkasszában, amerikaiak szervezik a baloldal kampányát, és a baloldal egy szűk elvárásrendszernek próbál megfelelni, amitől hogyha eltér, akkor legyilkolják önöket mondták önök saját maguk. De cáfoljanak meg bennünket, értsenek velünk egyet abban, hogy az Európai Unió fő célkitűzése a béke legyen, hogy az energiahordozókat ne sújtsák szankciók, és Magyarország haladéktalanul kapja meg [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] az őt jogosan megillető uniós forrásokat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Vajda Zoltán, az MSZP részéről. Megadom a szót.
Köszönöm a szót. Kedves Kollégák! Öt nappal ezelőtt a Pénzügyminisztérium kiadott egy közleményt, amely így kezdődik, szó szerint idézem maguknak: „A kormány fegyelmezett, takarékos gazdálkodást rendelt el a költségvetési szerveknél.” Még egyszer mondom: fegyelmezett, takarékos gazdálkodást rendelt el a kormány a költségvetési szerveknél. Hát, szerintem ez lenne a normális állapot, amit nem kellene külön elrendelni. Azonban az a tény, hogy a Pénzügyminisztérium ilyen közleményt volt kénytelen kiadni, egyértelműen mutatja, hogy kicsúszott a kormány kezéből az irányítás. Sodródás van a szakadék felé. Csődhelyzet van, nem államcsőd, kormányzati csőd. Ez derült ki Orbán Viktor pénteki rádióinterjújából is. A problémák kezelésére nincs ötlete, próbálja kiszolgálni a putyini érdekeket, és ezzel csak mélyebbre löki Magyarországot a válságban. Bejelentette, hogy a brutális energiaár-emelés jövőre is marad, azaz ’23-ban is megszorításokkal számol a kormány, sőt tervezhetetlennek nevezte azt a költségvetést, amit júliusban önök erőltettek át a parlamenten, és hazugsággal vádolt saját magán kívül szinte mindenkit. A cinizmus felső foka, hogy Orbán szerint neki 12 év teljhatalmú kormányzása után semmi köze ahhoz, hogy Magyarország ma olyan megélhetési válsággal néz szembe, amilyenre évtizedek óta nem volt példa, hogy a költségvetés megbukott, a forint továbbra is harmatgyenge, folyamatos a drágulás, a boltok pénztárainál pedig egyre gyorsabban olvad el a fizetés és a nyugdíj. Kedves Kollégák! Még nyáron, a költségvetés tárgyalásánál én arra kérleltem önöket, hogy várjunk, hogy csak idén decemberben tárgyaljuk a költségvetést. Én általában örülni szoktam, ha valamiben igazam lesz, most azonban nem így érzek, mert az igazam azt jelenti, hogy honfitársaim milliói fognak szenvedni azért, mert a Fidesz hazudott nekik. A Fidesz hazudott a költségvetésről, a gazdaság stabilitásáról, az energiaárakról, szinte mindenről. A fideszes hazugságok pedig válságba sodorják Magyarországot, mára ugyanis már a kormány képviselői is belátták, hogy a nyáron áterőltetett jövő évi költségvetés mindössze két hónap alatt megbukott. [[14.00]] Hiteltelen adatokra építette fel a kormány, ugyanis például 4,1 százalékos gazdasági növekedésre, 3,5 százalékos hiánycélra, 5,2 százalékos inflációra és figyelem! 371 forintos euróárfolyamra építették. Most éppen zuhan, rekordgyenge, 425 forint az euró. Kedves Kollégák! Amit önök jövőre rá akarnak erőltetni az országra, az nem más, mint egy gigantikus megszorító csomag. A legtöbb előirányzat ugyanis alig 4-5 százalék emeléssel lett elfogadva, ami, ha mondjuk, csak 14 százalékos inflációval számolom is, azt jelenti, hogy bő 10 százalékos elvonást láthatunk minden soron. Sőt, hogy egy friss élményt mondjak önöknek: az állam péntek éjjel, a fűtési szezon első napjával kidobta a védett árból a távfűtéssel működő intézményeket; óvodákat, bölcsődéket, kórházakat, egyetemeket lökött a szakadékba felkészülés és egyeztetés nélkül, azzal, hogy azonnal a korábbihoz képest 10-13-szorosára nő a fűtési számlájuk. Kollégák, ez elfogadhatatlan, különösen úgy, hogy lenne más megoldás! Elvárjuk, hogy új költségvetést hozzanak elénk, rezsistopra és a megélhetés biztonságára van szükség, nem fideszes megszorításokra. A 12 forintos paksi áramot adják annyiért az embereknek, amennyibe az kerül; csökkentsék a lakossági energiahordozók áfakulcsát 5 százalékra, és vegyék vissza az önkormányzatokat és a kkv-kat a védett ellátási körbe; vonják vissza az oligarcháik extraprofitját szolgáló rendszerhasználati díjak emelését, vezessék be a garantált energetikai alapszolgáltatást, hogy senki ne fagyjon meg az otthonában azért, mert nem jut hozzá a létfenntartáshoz szükséges mennyiségű áramhoz és gázhoz! Vagy a nyugdíjprémiumot és a 13. havi nyugdíjat minden nyugdíjas azonos összegben kapja meg, biztosítsanak az átlagnyugdíj alatt élőknek a fűtési szezonban havonta legalább 10 ezer forintos rezsiutalványt. Elvárjuk, hogy a ’23. január 1-jén esedékes nyugdíjemelés mértékét ne a Fidesz által javasolt 5,2 százalékos infláció alapján állapítsák meg, hanem 15,7 százalékkal emelkedjenek a nyugdíjak, a ’22. augusztusi nyugdíjas-tényfogyasztói árindex alapján. A pedagógusok, az egészségügyben dolgozók és a szociális ágazatban dolgozók megérdemelt béremelését biztosítsák! Ha mindezek figyelembevételével készítik az új költségvetést, legalább szépíthetnek valamit az eddig okozott károkon. Új költségvetés kell, hozzák ide, a parlament elé! Most legyenek bátrak! Köszönöm. [[Taps az MSZP padsoraiból.]]
Tállai András államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen. Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Először is szeretném önt megnyugtatni, hogy a 2022-es költségvetés működőképes, fizetőképes, a kormány azon kötelezettségvállalásait, amelyeket meghatározott, teljesíteni tudja. Nagyon fontos, hogy ebben az évben, a következő hónapban a nyugdíjasoknak ki lesz fizetve az inflációkövető nyugdíj-kiegészítés, és minden bizonnyal nyugdíjprémium is kifizetésre kerül. Amint láthatja, a nehéz gazdasági körülmények ellenére, és most még csak 2022-ről beszélek, nem csorbultak a családtámogatások, nem csorbult egyetlenegy család számára sem az eddig elfogadott támogatási összeg, legyen az adókedvezmény vagy bármilyen más formájú támogatás. A költségvetés nyilván takarékos és szigorú, ezért került sor bizonyos költségvetési tételek visszatartására, illetve átrendezésére. Tisztelt Képviselő Úr! Az pedig, hogy egy költségvetést módosítanak, nem újszerű dolog, hiszen ha visszatekintünk az elmúlt 12 év kormányzására, a gazdasági teljesítménnyel párhuzamosan a költségvetés helyzete is egyre javult. Az Európai Unióban is példamutató volt, hogyan tudja csökkenteni Magyarország a költségvetési hiányát, és hogyan tudja az összedőlt, csődbe jutott költségvetést, amelyet 2010-ben pontosan az MSZP-s baloldali kormánytól átvettünk, egyenesbe hozni, hogyan tudja a devizaválságból kimenteni azt a kétmillió szerződött embert, akinek kilátástalan volt a helyzete. Ezt mind-mind a Fidesz-kormány oldotta meg az elmúlt évben. Ezért arra kérem önt, hogy a Fidesz-kormánytól ne féltse a költségvetést. A költségvetés helyzete jobb volt, amikor a gazdaság teljesítménye ettől magasabb volt, és nem recessziókról, nem szankciókról beszéltünk, nem a gazdaság teljesítményének csökkenéséről, ez Európa és világszerte is igaz, nem magas inflációról beszéltünk, akkor természetesen jobb és erősebb volt. De most, amikor a helyzet nehezebb, most is egyensúlyban lesz a költségvetés, egyensúlyban van és egyensúlyban lesz az ön által ideidézett 2023-as költségvetés is. A 2023-as elfogadott költségvetésnek két prioritása van: a Rezsivédelmi Alap és a Honvédelmi Alap létrehozása. Ezek az alapok a következő évben is működőképesek lesznek. A Rezsivédelmi Alap felülről nyitott, tehát biztosítani tudja az átlagfogyasztásig a csökkentett rezsidíjakat a lakosság számára. Ugyanez igaz a Honvédelmi Alapra. De más kormányzati prioritások is megmaradnak és teljesítve lesznek, így elsősorban a már említett 13. havi nyugdíj a nyugdíjasok számára, az év során vállalt kötelezettségek kifizetése és a családoknak is természetesen a támogatási rendszere. Szükség esetén biztosítani fogja a 2023-as költségvetés a munkahelyvédelmi akciótervet, amennyiben a gazdaság rendszere olyan negatív eredményeket hoz, hogy a munkahelyeket majd továbbra is meg kell őriznünk. A költségvetés természetesen módosítható, de nem ismeretlen ez a szocialista kormányok számára sem, hiszen ön, amikor még nem volt közszereplő és nem foglalkozott politikával, 2007-, 2008- és 2009-ben is módosította az akkori kormány ön a PSZÁF-ban dolgozott, nem foglalkozott költségvetési ügyekkel, módosította az akkori kormány is a költségvetést. Természetesen a jelenlegi kormány is a gazdasági folyamatokhoz, a gazdasági növekedéshez és az infláció mértékéhez fogja igazítani a 2023-as költségvetést, azonban megjegyzem, hogy egy költségvetésben a költségvetés háromnegyed részét nem érinti a gazdasági növekedés és az infláció mértéke sem. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Varju László következik.
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! A magyar emberek megszokott napi élete drámai fordulatot vesz ezekben a hetekben. A válság oka nem az orosz agresszió, az inflációs európai rekord már jóval azelőtt az Orbán-kormányé volt, mielőtt Putyin megtámadta volna a független Ukrajnát. Cáfolom önt, államtitkár úr, és önöket, igenis Európának célja a béke. A rezsiemelésért nem az oroszok elleni uniós szankciók a hibásak, hanem, mivel egyébként Orbán Viktor egytől egyig meg is szavazta azokat, pont az elrontott, sokat emlegetett, kanyarban előző gazdaságpolitika, a kifosztott költségvetés, az államháztartás és a fizetési mérleg soha nem látott mértékű hiánya. A rezsi emelkedéséért az olcsó gáz orbáni hazugsága a felelős. Tisztelt Ház! Önöknek joguk van, de képességük már nincs arra, hogy ezt a helyzetet megoldják. A Dobrev Klára vezette árnyékkormány, látva az Orbán-kormány tétlenségét [[Zaj a kormánypárti oldalon. Rétvári Bence: Árnyékminiszter úr!]] és tehetetlenségét, megoldást javasolt mindarra, amit önök okoztak, és a válság enyhítésére tesz kísérletet. Az árnyékkormány múlt pénteken szakszervezeti vezetőkkel is tárgyalt, amire egyébként önök képtelenek, ilyet nem tudnak csinálni. Látható, hogy az energiaárak brutális emelésén túlmenően óriási terhet jelent a lakossági fogyasztók számára az úgynevezett rendszerhasználati díj fizetése. Különösen aggályos, hogy a törvény a lakossági fogyasztót is a rendszerhasználók között tartja nyilván. Tisztelt Ház! Az árnyékkormány álláspontja szerint a rendszerhasználati díj alkalmazása a jövőben nem folytatható, pláne úgy, hogy október 1-jétől a kormány újabb gázáremelést jelentett be. A válságért felelős Orbán-kormány láthatóan nem bír a 12 év következményeivel, a magyar családok pedig hiába várnak segítséget Orbán Viktortól. [[14.10]] A miniszterelnöknek mi sem tudunk segíteni, a magyaroknak azonban lehetne segíteni, ezért dolgozta ki az árnyékkormány azt az öt pontot, amely a rezsimoratórium néven ismert intézkedési csomag. [[Rétvári Bence: Ismert? Vitályos Eszter: Meg sem szavazták a rezsicsökkentést.]] Az árnyékkormány öt intézkedéssel vetne véget a rezsipániknak, és óvná a magyar családokat. Meg kell duplázni a lakosságnak kedvezményes áron adható gáz és áram mennyiségét, mert a jelenlegi hatósági áras mennyiség messze elmarad a valóságos átlagos fogyasztástól. Ha önök átlagos fogyasztásnak nevezik, akkor az legyen valóban is az, ehhez meg kell duplázni a kedvezményes mennyiséget. 5 százalékra kell csökkenteni a piaci áron kapott gáz és áram áfáját. A kormány ne akarjon pénzt keresni a családok egyébként is elszabadult rezsikiadásain, ne tartsák a markukat azok, akik hétszeresére emelték a gáz árát! Be kell vezetni a rezsimoratóriumot az eddig rendesen fizetőknek. Azoknak, akiknek 2022. augusztus 1-jén nem volt egyhavi számlaértéket meghaladó tartozásuk, és minimum 2022 januárja és augusztusa között az átlagos havi számlaértéket továbbra is megfizetik, 2023. június 30-áig ne lehessen kikapcsolni a gázt és az áramot. Ugye, tudtak követni? Egyetlen otthon sem borulhat sötétbe, egyetlen otthon sem maradhat fűtetlenül. Önök, fideszes képviselőtársak, ma annak is emelik a rezsiszámláját, akinek a fogyasztása egyébként belefér a hatósági áras mennyiségbe. Ennek véget kell vetni, be kell fagyasztani a rendszerhasználati díjat, mégpedig a 2022. januári állapotnak megfelelően. A felgyülemlett fizetési elmaradások kezelésére egy támogatási rendszert kell kidolgozni szociális és jövedelmi helyzet alapján. Most már azt is tudjuk, hogy az Orbán-kormány a rezsiárak emelésével az önkormányzatokat is csődbe akarja kergetni. Az árnyékkormány tegnap már a sajtótájékoztatón jelezte: az önkormányzatok nagyjából a tízszeresét fogják fizetni az intézményeik távfűtéséért. Ezzel az Orbán-kormány nemcsak bezárja a legfontosabb szociális és gyermekeket ellátó önkormányzati intézményeket a télre, de a fűtési szezon végére becsődölteti a magyar önkormányzatok 80-90 százalékát. [[Vitályos Eszter: Ezt kipróbáltátok 2010 előtt.]] Tisztelt Ház! A válság oka Orbán Viktor. A válság addig marad, amíg Orbán Viktor itt van velünk. A Dobrev Klára vezette árnyékkormány javaslata érdemi és reális alternatívát kínál ahhoz, hogy a magyar családok ezen a télen túléljék az Orbán-kormány okozta megélhetési válságot. Javaslom, próbálják ki! Ez a Dobrev Klára vezette árnyékkormány javaslata. Köszönöm. [[Taps a DK soraiból. Vitályos Eszter: Isten mentsen meg tőle!]]
Dömötör Csaba államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Figyelemre méltó az a kísérlet, amivel megpróbálják letagadni a szankciók következményeit. [[Rétvári Bence: A háborút is.]] Az előbb a momentumos képviselőtársát hallgatva, még az is megfordult a fejünkben, attól tartottunk, hogy még a háború tényét is megpróbálja letagadni, és hogy annak egyáltalán hatása van az európai gazdaságra. [[Vitályos Eszter: Mint mindent.]] Szeretném azt még egyszer elmondani önnek is, hogy a nagy energiaár-emelkedés akkor indult meg, amikor júniusban döntés született az olajszankciókról [[Varju László: Ami Magyarországra nem érvényes, és földgáz meg nincs.]] , és azzal a lendülettel ráfordultak a gázszankciókra. Az ön által elmondottak nem felelnek meg a valóságnak, a miniszterelnök az olajszankciókat…
Varju Lászlónak már lejárt az ideje!
…sem támogatta, ő érte el, hogy Magyarországra ezek ne vonatkozzanak. A választás előtt egy uniós csúcstalálkozón még arról volt szó, hogy nem fogják kiterjeszteni a szankciókat az energiaiparra. Ezt mondta egyébként a német kancellár is, ezt mondta az Európai Bizottság elnöke, majd ezt felülírták. Átejtettek bennünket, átvertek minket, és ennek az árát most nemcsak mi, hanem minden európai állampolgár megfizeti. Most ön azt mondta, hogy az európai uniós vezetők a békéért dolgoznak. Bárcsak így lenne! Javaslom, ajánlom figyelmébe, hogy nézze meg az Európai Bizottság elnökének összegző beszédét az Európai Parlamentben: azt mondta, hogy nem békülékenységre van szükség. Ezt mondta. Vagy javaslom önnek, nézze meg, hogy az Európai Tanács elnöke mit mondott nem olyan régen: azt mondta, hogy mozgósítanunk kell Európában. Ezek nem a béke irányába tett lépések. Ami az árnyékkormányt illeti: halljuk, látjuk, hogy árnyékkormányt hirdettek. Volt már árnyékkormányülés, árnyékkormányinfó is volt, és ez valójában elég jól jellemzi a demokráciához való viszonyukat, mert tavasszal a választók, a magyarok sok mindent üzentek, de azt pont nem üzenték, hogy szeretnének egy kicsivel többet a Gyurcsány-féle baloldalból. Épp ellenkezőleg. Bizonyos szempontból azért az árnyékkormány kihirdetésével tiszta víz kerül a pohárba, bizonyítást nyert, amit mindig is mondtunk, hogy a DK a baloldal vezető ereje. Mert gondoljunk csak bele: nem Karácsony Gergely hirdetett árnyékkormányt, nem a balra hasonult Jobbik, nem a Momentum valamelyik aktuális elnöke, nem is az MSZP, már csak azért sem, mert a képviselői előbb-utóbb a DK-ban kötnek ki. De ennél talán fontosabb, hogy ha valaki megnézi az árnyékkormány tagjait, és azt, hogy mit képviselnek, akkor jobb, ha becsatolja az öveket. Mert miközben ön a megélhetés ügyében kéri számon a kormányt, az árnyék gazdasági miniszterük teljesen más vonalon van: ő kivezetné a benzinárstopot. [[Varju László: Nem igaz!]] Azt mondja, hogy a magyarok dupla akkora benzinárat is képesek lennének kifizetni. Azt is hozzátette, hogy menjenek inkább tömegközlekedéssel vagy biciklivel. Nem mellékesen a rezsicsökkentést is támadta. És ezek után a DK kiáll, árnyékkormányinfón és itt a Házban is, és a rezsi ügyében, az energiaárak ügyében számonkéri a kormányt. Most egy dolgot tisztázzunk itt, képviselő úr! Az egyik az, hogy amikor kormányon voltak, akkor egyáltalán nem fékezték meg az energiaárakat, pedig akkor háború sem volt, nem volt semmiféle árkorlátozás. [[Varju László: Támogatás volt!]] És még egy dolgot: ha most áprilisban hatalomra kerültek volna, akkor szintén nem tettek volna semmit, hiszen a miniszterelnök-jelöltjük is egyértelművé tette, hogy nem céljuk megállítani a világpiaci árakat a határon. [[Közbeszólás a kormánypárti oldalról: Így van!]] És ha azt kérdezi valaki, hogy az ön pártelnöke mit mondott, azt mondta az árkorlátozásra, hogy „az egy hülyeség” és itt idéztem. Ezek után ki gondolhatná egy percig is komolyan, hogy egy ilyen árnyékkormány csökkentené az árakat? Ki gondolhatná komolyan, hogy vagy ebben, vagy bármely más ügyben igazat mondanak? Különösen úgy, hogy Gyurcsány Ferencnek Balatonőszöd után most a kötcsei kocsmával kapcsolatban sikerült hazudnia. Azt mondta, hogy azért jó az árnyékkormány, mert Béla a kötcsei kocsmában majd ezek után jó szívvel szavazhat egy baloldali kormányra. Most újságírók elmentek a kötcsei kocsmába, és kiderült, hogy Béláról nem tudnak, és egyébként Gyurcsány Ferenc sem szokott odajárni. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Mert nem oda jár! Derültség a kormánypártok soraiban. Az elnök csenget.]] Az árnyéknagyfőnök ezek szerint egy árnyékkocsmában járt; sokféle árnyékról van szó, de a hazugság sajnos a régi. Tisztelt Képviselő Úr! Pár napja az ön főnöke úgy fogalmazott, hogy van választás, és egy választás van: Orbán Viktor vagy Dobrev Klára, tehát a Gyurcsány család. Ezzel a dilemmával vagy ezzel a fő kérdésmeghatározással egyébként egyet is értünk. A magyarok választottak is április 3-án, és amíg a DK a baloldal vezetője, addig nincs annyi árnyékminiszter, nincs annyi árnyékkormányülés és nincs annyi árnyékkormányinfó és nincs annyi hazugság, ami ezt az akaratot meg tudná változtatni. Sokszor kaptak már esélyt, és eljátszották. Nem fogjuk hagyni, hogy ezt még egyszer megtegyék, legkevésbé egy háborús időszakban. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Most a KDNP képviselőjének, Hollik Istvánnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az elmúlt 32 évben nem volt arra példa, ami a magyar választási kampányban most 2022-ben megtörtént. Az önök miniszterelnök-jelöltje ugyanis beismerte, hogy több száz millió forint kampánypénzt kapott külföldről. Azóta persze tudjuk, hogy ez a több száz millió forint valójában kétmilliárd forint, és azt is tudjuk, hogy Soros György egyik szervezetétől, az Action for Democracytől kapta ezt a dollárbaloldal. A rendszerváltás óta nem fordult elő az, hogy külföldi magánszemély vagy cégek kampánytámogatással próbáltak meg befolyást szerezni az országgyűlési választásokon. Persze azért nem fordult elő, mert ez Magyarországon szigorúan tilos. A pártok működéséről szóló törvény egyértelműen rögzíti, hogy a pártok nem fogadhatnak el külföldről érkező támogatásokat. Ezt a népszuverenitásra alapozott elvet rúgta fel a dollárbaloldal, amikor elfogadta Soros György millióit. Egyébként nem egyedül Magyarországon tiltott a külföldi kampányfinanszírozás, a világ országainak 68 százalékában ehhez hasonló rendelkezések vannak, sőt az Európai Unió az európai parlamenti választások esetében is tilt minden olyan adományt, amely harmadik országbeli szervezettől vagy magánszemélytől származik. Sőt, még a Velencei Bizottság is kimondja, hogy a külföldi támogatás aláássa a politikai versengés méltányosságát, és a választási eredmény eltorzításához vezethet. [[14.20]] Sőt, azt mondja a Velencei Bizottság, hogy a külföldről érkező támogatás veszélyeztetheti az állam területi integritását is. Ez az ügy tehát súlyos, a jogi helyzet pedig világos, ezért már a hatóságok is vizsgálják. Rendkívüli tehát az ügy, és számos kérdést is felvet. Ezek közül az első az, hogy Soros György mégis mit kért önöktől a dollármilliókért cserébe, mert azt, ugye, senki nem gondolja komolyan, hogy egy üzletember egy ilyen volumenű támogatásért semmit nem vár el. Bár ezt a kérdést önöknek nagyon sokan feltették, egyelőre nem hajlandóak válaszolni. Hogy erre a kérdésre mégis megtaláljuk a választ, ahhoz csak azt kell megvizsgálni, hogy mi áll Soros György érdekében, hiszen nyilván olyat kér, ami az ő érdekében is áll. Azt tudjuk, hogy a tőzsdespekuláns az elmúlt évtizedekben mindig kihasználta a válságokat, sőt volt, amikor maga is robbantotta ki őket, hogy azon kereshessen. Ma Európában energiaválság van, ennek legfőbb okozója: Brüsszel elhibázott szankciói. Ezeket Soros György támogatja, sőt még keményítene is rajtuk, úgy, hogy az orosz gázimport tilalmát is beemeltetné a szankciós rezsimbe. Ha megnézzük, hogy Soros Györgynek milyen tőzsdei ügyletei voltak 2022-ben, akkor válik világossá, hogy miért ez az álláspontja. Hiszen ma már köztudott, hogy Soros összesen 12 energiavállalatban rendelkezik részvénnyel, ebből nyolc olyan cég is van, amelyekből jelentős nyeresége származott. A tőzsdespekuláns arányaiban legnagyobb éves nyeresége több mint 50 százalékos is pont egy energiaprofilú vállalat részvényeiből származik, az Energy Transfer LP nevű amerikai gáztermelő cégből származott, amely nem meglepő módon cseppfolyós földgáz, azaz LNG szállításával foglalkozik. És szintén LNG-kitermeléssel foglalkozik a TotalEnergies, vagy az amerikai Williams energiavállalat is, melynek részvényeiből Sorosnak szintén jelentős bevételei származtak. A képlet, tisztelt baloldali képviselőtársak, tehát összeállt. Soros György nagyot kaszál a szankciók által gerjesztett energiaválságból, miközben Európa meg belegebed. Ezért áll érdekében Soros Györgynek a szankciók fenntartása. És így jutunk el az ügy legsúlyosabb kérdéséhez: vane összefüggés Soros György érdekei és az általa megfinanszírozott dollárbaloldal szankciópártisága között? Mivel ez a mindennapjainkat az energiaáron keresztül húsbavágóan érintő kérdés, azt kérjük a Nemzetbiztonsági Bizottságtól, hogy az e heti ülésén a lehető legmélyrehatóbban vizsgálja meg ezt az ügyet. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Válaszadásra Répássy Róbert államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A párttörvény világosan meghúzza azokat a határokat, amelyek elfogadhatók a magyar demokráciában. Részben a pártokat mind működésükhöz, mind pedig a választási kampányukhoz állami költségvetési támogatás illeti meg, ennek az a feltétele, hogy a gazdálkodásuk törvényes és átlátható legyen. Tehát az Országgyűlés akarata már a rendszerváltás óta az, hogy a magyar pártokat csak olyan forrásokból támogassák, amelyek nem lehetnek anonim források, nem lehetnek névtelen források és nem lehetnek külföldről jövő támogatások. Tehát évek óta, évtizedek óta konszenzus van abban Magyarországon, hogy külföldről támogatást nem lehet elfogadni a politikai versenyhez. Ezt a szabályt rúgta fel az elmúlt választásokon a baloldal, ráadásul nem is kis összegekkel, hanem közel 2 milliárd forintos támogatással, az Amerikai Egyesült Államokból jövő támogatással. Tehát nemcsak egy írott szabályt, hanem íratlan szabályt is sért az, ami történt. Ezen túl, még ha el is hinnénk azt a magyarázatot, hogy itt valójában nem pártot, hanem egy civil szervezetet támogattak, ne felejtsék el, hogy néhány évvel ezelőtt komoly vitát folytatott az Országgyűlés a civil szervezetek külföldi támogatásáról. Ott semmi mást nem várt el az Országgyűlés, csak azt, hogy legalább legyen nyilvános az, hogy valakit civil szervezetként külföldről támogatnak. Ezt a szabályt is megszegte ez a szervezet. Amennyiben igaz lenne, hogy nem a politikai tevékenységéhez, hanem pusztán a civil tevékenységéhez kapta ezt a támogatást, akkor pedig köteles lett volna nyilvánosságra hozni ezt a támogatást. Minden szempontból törvénysértő ez a magatartás, minden szempontból kivizsgálásra szorul. Nyilván abba nem érdemes belemenni, hogy történte bűncselekmény, ezt majd az erre jogosult hatóságok el fogják dönteni, azonban, hogy példa nélküli skandalumról van szó, ezt mindannyian itt alátámaszthatjuk. Tehát, tisztelt képviselő úr, tisztelt Ház, indokolt a vizsgálat, indokolt a parlamenten belüli és az igazságszolgáltatás általi vizsgálat. Bárki bármit mond, ezt az ügyet már nem lehet szőnyeg alá söpörni. Tehát arra kérem elsősorban az Országgyűlés ellenzéki pártjait, hogy álljanak az élére ennek a vizsgálatnak, és támogassák a vizsgálatot, akár országgyűlési bizottságról legyen szó, akár független és pártatlan vizsgálatról. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Most a napirend előtti hozzászólások sorában utolsóként Halász János következik, a Fidesz részéről. Megadom a szót.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Keleti szomszédunkban továbbra is véres harcok dúlnak. Az elhúzódó orosz-ukrán háború súlyos gazdasági nehézséget okoz Európának. A bajokat csak tetézi Brüsszel elhibázott szankciós politikája, melynek köszönhetően háborús infláció sújtja a kontinens országait, és soha nem látott energiaválság is fenyeget. Kimondhatjuk, hogy a nehéz gazdasági helyzet közvetlen kiváltó oka az elhibázott háborús szankciós csomag és a szankciók miatt sokszorosára emelkedő energiaárak. Ukrajna és Oroszország háborúja ugyanis önmagában lokális konfliktus lenne, a szankciók változtatták azt globális gazdasági háborúvá. A legtöbb országban az energiaárak növekedése közvetetten és közvetlenül is jelentősen befolyásolja az inflációt, különösen igaz ez az orosz energiaimportnak erősen kitett országokra. Tisztelt Ház! Ezeket a durva energiaárakat nem külső tényezők befolyásolják, nem előre látható gazdasági folyamatok váltják ki a mostani válságot. Az energiaárak drasztikus növekedését egyértelműen a szankciók váltották ki. 2022 júniusában Brüsszelben elfogadták a gazdasági-kereskedelmi szankciókat, köztük az olajszállítási szankciót is, és közben elkezdték lebegtetni a földgázvásárlási szankciót. Emiatt 2022 júniusától kezdve a földgáz ára egy hónap alatt megkétszereződött, majd megháromszorozódott. A brüsszeli szabályok ugyanakkor összekötik az uniós villamos energia árát is a gáz árával, így a villamos energia ára is kilőtt a piacon, az ára mára Európában 2022 áprilisában egységnyi 100 euró volt, ma ugyanez az egység 400-600 euró között mozog. Tisztelt Ház! Nyugodtan kijelenthetjük, hogy Brüsszel nem ezt ígérte, amikor a szankciókat bevezette. Brüsszel átvert bennünket. Azt mondták, hogy a szankciók térdre fogják kényszeríteni Oroszországot, és véget vetnek a háborúnak. Ehhez képest a szankciók bevezetése óta az infláció vágtat, az európai emberek szegényebbek lettek, Európát válság és energiahiány fenyegeti, az energiaárak az egekbe emelkedtek, és a háború is elhúzódik. A szankció következtében Európa szegényebb lett, de Oroszország nem rogyott össze. Ez a fegyver visszafelé sült el, a szankciókkal Európa lábon lőtte önmagát. Az európai emberek jelenleg az energiáért szankciós felárat fizetnek, ami bizonytalanná teszi a jövőt. Kérdés, hogy tovább rontunke ezen a helyzeten, Brüsszelben ugyanis újabb és újabb szankciókat akarnak bevezetni. Ez gyötri az embereket, a spekulánsok meg dörzsölik a tenyerüket. Ezért is itt az ideje, hogy megkérdezzük a magyar embereket, hogy akarnake újabb szankciókat, illetve hogy mi a véleményük a jelenlegiekről. A Fidesz-frakció üdvözli, hogy a kormány megtárgyalta a nemzeti konzultációról szóló kezdeményezést, és annak elindításáról döntött. A brüsszeli elit eddig egyszer sem merte megkérdezni, hogy az európai emberek mit gondolnak a szankciókról, de a magyaroknak, elsőként Európában, lesz lehetőségük elmondani a véleményüket. Tisztelt Ház! Elképesztő, hogy a magyar baloldal az elhibázott háborús szankciók ügyében is a magyar emberek helyett Brüsszel érdekeit képviseli. [[14.30]] A dollárbaloldal már régen elzárta volna az olaj- és gázcsapokat, ezzel veszélybe sodorták volna az ország energiaellátását. Ha rajtuk múlna, akkor az égvilágon semmi nem védené most a magyar családokat és nyugdíjasokat a többszörösére emelkedett energiaáraktól. Felháborító, hogy az egész, Gyurcsány vezette baloldal az áremelkedést okozó brüsszeli szankciókat teljes erővel támogatja, bezzeg a magyar rezsicsökkentést támadják, mindig is ellenezték. Pedig a rezsicsökkentés nélkül most is minden magyar család átlagosan havi 181 ezer forinttal többet fizetne a gázért és az áramért. Láthatjuk, hogy sajnos a dollárbaloldalra továbbra sem számíthatunk semmiben. A Fidesz-frakció azonban teljes erejével támogatja a kormányt az elhibázott brüsszeli szankciós politika elleni küzdelemben, és az ország békéjének és a biztonságának a megőrzésében. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Ismét Rétvári Bence államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ausztriában földgázellátási veszélyhelyzetet hirdettek. Az osztrák emberek 12 százaléka azzal számol, hogy nem tudja kifizetni a rezsiköltségeit. Linzben korlátozták a díszkivilágítást. A közparkok esetében rövidebb ideig világítanak csak. Lettországban az előző év azonos időszakához képest 5,5-szeresére emelkedtek a rezsiköltségek. Litvániában is közel 40 százalékos az emelkedés. Köln már nem tudja kifizetni az utcai lámpákat éjszaka teljes mértékben, ezért lekapcsolták az utcai lámpákat bizonyos időszakban. Romániában 65 százalékkal nőttek a háztartási rezsiárak, áram esetén 60 százalékkal, földgáz esetében akár 300 százalékkal is, és lehetne sorolni a további példákat, Nyugat-Európából, Kelet-Európából egyaránt, amelyek a háború és a szankciók következtében léptek fel. A baloldal részéről szinte csak a háborút nem tagadták le a mai napon, de elmondták, hogy a szankcióknak semmi köze az áremelkedésekhez és az energiaválsághoz. Csakhogy, tisztelt baloldali képviselő hölgyek és urak, hogy lehet az, hogy amikor egy másik háború is dúlt Oroszország és Ukrajna között a krími háború , és nem voltak ilyen, az energetikai szektort is érintő szankciók, akkor nem volt energiaár-robbanás? Mert akkor korlátok között volt a szankciók kerete, most viszont ezek nagyon széles körűek, és ezért energiaár-robbanást is eredményeznek, és ezért vannak Nyugat- és Kelet-Európában hasonló hírek. De hogyan reagált erre a baloldal? Kezdjük az árnyékkormány árnyék-miniszterelnökével, Dobrev Klárával! Ő azt mondta, szó szerint idézem: „Nagyon határozott és kemény szankciókkal lehet megálljt parancsolni Putyinnak.” [[Közbeszólás a DK soraiból: Így van!]] Ő tehát azt mondta, hogy támogatni kell a szankciókat, és ezzel majd Vlagyimir Putyin hadserege megáll és visszafordul. [[Moraj a DK soraiban.]] Márciusban 1 euróért 144 rubelt kellett adni, most 55 rubelt kell adni 1 euróért. Ez nem éppen Putyin megállításáról szól. De folytassuk Dobrev Klára idézeteit! „Nem vagyok elégedett az eddigi szankciókkal. Annak örülök, hogy történtek nagyon komoly válaszlépések, de nem elégségesek. Ez azt jelenti, hogy nekünk ténylegesen további lépéseket kell tennünk.” Az árnyékkormány árnyék-miniszterelnöke, miután kilépett az Apró-villából, azután úgy döntött, hogy még több szankcióra van szükség egész Európában. És folytatta: „Mi nem fogunk meghátrálni, a szigorúbb szankciókat is megszavazzuk.” Tehát ezek szerint minden szankciós javaslatot támogatna a baloldal. De a Jobbik elnöke is ezt mondta: „Szankciós politikát folytatunk Oroszországgal szemben, ami nagyon helyes.” Márki-Zay Péter, a baloldal miniszterelnök-jelöltje: „Én nem látok jobb lehetőséget, mint azok a szankciók, amik egyébként is működnek.” Tehát szerintük a szankciók működnek, az orosz hadsereg megállt, Európában pedig nem kell energiaválsággal küzdeni. Jávor Benedek: „Hozhatunk és hoznunk is kell további szankciókat Oroszország ellen, energiapiacokra is kiterjesztve a korlátozásokat.” Egyértelműen energiaszankció-párti. Karácsony Gergely: „Örülök annak, hogy létrejött a szankciós csomag, és Magyarország végül nem tudta ezt megakadályozni.” Annak örült volna ezek szerint Karácsony Gergely, ha a nemzeti érdekkel szemben cselekszik a magyar kormány, és Magyarországon még súlyosabb energiaválságot idéz elő. Tordai Bence ment talán a legmesszebb, ő azt mondta: „Itt lenne a legfőbb ideje, hogy Magyarország is megkezdje a direkt fegyverszállításokat, és végrehajtsa a szankciókat, és a putyini Paks II.-projektet állítsa le.” tehát még elektromos áramunk se legyen, nem csak gázunk. Újhelyi István, az MSZP-ből a DK-ba kompozó elnökjelöltje a baloldali pártnak pedig azt mondja, még most szeptember 8-án is, hogy a szankciók működnek. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Azt láthatjuk, hogy nemcsak szankciók, hanem további nehézségek is sújtják az európai energiahelyzetet. Látjuk, hogy lassan az Északi Áramlat gázvezetéken több a luk, mint az ementáli sajton, ezzel is visszafordíthatatlanná téve azt az energiaválságot, ami kialakulóban van. Azt is látjuk, hogy a németek maszekolnak, saját gazdasági mentőprogramot hirdetnek, és nem európai mentőprogramot. Az Európai Bizottság gazdasági válságot és energiaválságot okozott a szankciókkal, de ezeknek a megoldásában nem segít, hanem a tagállamok egyenként jelentik be a saját mentőcsomagjaikat. Óriási felelőtlenség ez az ő részükről. Mi viszont itt, Magyarországon minden családnak igyekszünk segítséget nyújtani: az átlagfogyasztás szintjéig terjedő 181 ezer forintos segítség jövedelemarányosan nagyobb, mint az Európai Unió bármelyik másik országában. Az Unió tehát növelte a bajt a szankciókkal, de magukra hagyta az országokat [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a legnagyobb támogatást viszont arányaiban a magyar családok kapják. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Keresztes László Lóránt, LMP; Varju László, DK; Varga Zoltán, DK; Hegedüs Andrea, DK; Bencze János, Jobbik; Ander Balázs, Jobbik. A holnapi napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett: Csárdi Antal, LMP; Dúró Dóra, Mi Hazánk; Mellár Tamás, Párbeszéd; Ander Balázs, Jobbik; Lőcsei Lajos, Momentum; Kunhalmi Ágnes, MSZP; Dávid Ferenc, DK; Földi László, KDNP; Ovádi Péter, Fidesz. A holnapi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Keresztes László Lóránt, LMP; Varju László, DK; Hegedüs Andrea, DK; Ander Balázs, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Dócs Dávid, Mi Hazánk. A szerdai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt, LMP; Brenner Koloman, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik.
Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Bejelentem, hogy kormány az Alaptörvény 6. cikk (2) bekezdése alapján, a házszabályi határidőben normakontroll-javaslatot nyújtott be, amelyben indítványozta, hogy az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény módosításáról szóló T/706. számú törvényjavaslat elfogadása esetén az Országgyűlés kezdeményezze az Alkotmánybíróságnál a törvény Alaptörvénnyel való összhangjának vizsgálatát. Az indítványozó azt kezdeményezte, hogy az Országgyűlés 2022. október 3-4-5-ei és 10-ei ülésének napirendje egészüljön ki a normakontroll-javaslat vitájával, valamint határozathozatalával, továbbá, hogy a normakontroll-javaslat tárgyalására és határozathozatalára 2022. október 4-én, kedden, a napirend előtti felszólalásokat követően kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a normakontroll-javaslatot kiadtam a Törvényalkotási Bizottságnak. Felhívom figyelmüket, hogy a normakontroll-javaslathoz módosító javaslatok benyújtására a törvényjavaslat zárószavazását követő két órán belül van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy az MSZP képviselőcsoportja által benyújtott napirendi javaslat kiegészítésére tett javaslatot a határozati házszabály 15. § (4a) bekezdése alapján visszautasítottam. A visszautasított javaslat benyújtója kezdeményezte az elnöki döntés hatályon kívül helyezését. Az Országgyűlés erről vita nélkül határoz. Kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, hogy hatályában fenntartjae az OE-41/453-1/2022. számú elnöki döntést. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a házelnöki döntést hatályában fenntartotta. [[14.40]] Bár Tóth Bertalan frakcióvezető úr kezdeményezte a szavazás szavazatszámláló gép alkalmazásával történő megismétlését, ezért az indítványnak megfelelően most kérdezem újólag a tisztelt Országgyűlést [[Rétvári Bence: Itt sincs! Biztos árnyékban van.]] , hogy hatályában fenntartjae az előbb idézett számú elnöki döntést. Kérem, most a szavazógép használatával… [[Vajda Zoltán felé:]] Képviselő úr, ne mutogasson, legyen szíves! Legyen szíves, szedje össze magát, jó? Viselkedjen úgy, minthogyha egy Országgyűlésben lenne! [[Vajda Zoltán: A kollégámnak súgtam a szavazáskor, mutattam neki, nem magának!]] Köszönöm szépen, nem adtam szót, csak figyelmeztettem, mert úgy vettem észre, hogy elvesztette az önuralmát. [[Vajda Zoltán, miközben hüvelykujjával felváltva fel- és lemutat: Félreértette a gesztusomat, elnök úr!]] Igen, valóban így van, ahogy mondja, bár nem adtam szót. No tehát, kérem tisztelettel, még egyszer, újra elrendelem a szavazást. Kérem, az előbb feltett kérdésben most szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 117 igen szavazattal, 39 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül az Országgyűlés elnöki döntését hatályában fenntartotta, a napirendi javaslat kiegészítésére tett javaslatról történő döntésre tehát nem kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Tisztelt Ház! Most kétperces technikai szünetet rendelek el. (Szünet: 14.41 14.52 Elnök: Jakab István Jegyző: Hiszékeny Dezső)
Tisztelt Országgyűlés! Köszöntöm képviselőtársaimat. Folytatjuk munkánkat. Megértésüket kérem a kicsit hosszabb szünet miatt. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/706. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Salacz László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. szeptember 29-én megtárgyalta az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény módosításáról szóló T/706. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 28 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 9 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről szóló, úgynevezett kondicionalitási eljárásban vállalt korrekciók egyik, a Bizottsággal részleteiben egyeztetett eleme. A javasolt szabályozás nem rendelkezik előzménnyel, a hazai szabályozás történetében egy teljesen új, a magyar büntetőeljárásban eddig ismeretlen eljárási mechanizmust vezet be. A törvényjavaslat alapvetően kétféle mechanizmust tartalmaz. Az új eljárásrend első része egyfajta vádkikényszerítési eljárást takar. A szabályozás lényege egyfajta vádkorrekciós eljárás, amit lényegében bárki kezdeményezhet a bűnösség kérdésében való bírói döntéshozatal elérése érdekében. Az új különeljárás lényege, hogy végső esetben az ügyészségtől független bírói utat igénybe véve lehessen kikényszeríteni a nyomozás eredményes folytatását, illetve legvégül azt, hogy a kezdeményező szerint megvalósult bűncselekmény miatt a bíróság a büntetőjogi felelősség kérdésében jogerősen foglaljon állást. Ilyen értelemben ez az új rendszer sokban hasonlít a pótmagánvádas eljáráshoz, mely a sértettnek biztosítja ugyanezt a lehetőséget. Kiemelném még, hogy a javaslat bevezeti a közhatalom gyakorlásával vagy közvagyon kezelésével kapcsolatos kiemelt bűncselekmény kategóriáját. A Törvényalkotási Bizottság egy módosítót fogadott el a javaslathoz, mely a kondicionalitási eljárás sikeres lezárása érdekében szükséges módosításokat tartalmazza. Mindezekre tekintettel kérem, támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Répássy Róbert államtitkár urat, kíváne most, a vita e szakaszában szólni. [[Dr. Répássy Róbert: Igen.]] Államtitkár úr jelzi, hogy igen. Mielőtt megadnám a szót, tájékoztatom államtitkár urat, hogy a vitában történő felszólalásra és az esetleges zárszó ismertetésére összesen 15 perces időkeret áll rendelkezésre. Parancsoljon, öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy a bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitáját azzal kezdjem meg, hogy röviden reflektáljak a törvényjavaslat általános vitája során elhangzott szakmai jellegű észrevételekre. Vajda Zoltán MSZP-s képviselő úr kifogásolta, hogy kötelező jogi képviseletet ír elő a törvényjavaslat az eljárás során. Szeretnénk jelezni képviselő úr részére, hogy ez a pótmagánvádas eljárásnál is így van, a szakmai elemet ugyanis biztosítani kell ilyen eljárási helyzetekben, amikor az ügyészség, a nyomozó hatóság nem érintett. Képviselő úr azt is kifogásolta, hogy az állampolgárnak saját zsebből kell finanszíroznia az eljárást. Jelzem, hogy a vonatkozó szakasz egyrészt módosul az összegző módosító javaslattal, mert a bírósági eljárási szakaszban már kérhet költségkedvezményt a felülbírálati indítványt előterjesztő személy. Másrészt hadd jegyezzem meg, hogy ez nem igazi korlátozás, a jogi segítségnyújtásról szóló törvény alapján egyébként is csak annak jár pártfogó ügyvéd, akinek a havi jövedelme 23 500 forint alatt van. Nyilvánvaló tehát, hogy ezért a szóban forgó eljárásban sem lennének jogosultak nagy tömegek erre, amúgy pedig, ha lehetőséget adnánk a pártfogó ügyvéd igénylésére, aminek az elbírálása legalább két hónap, azzal az eljárás is szükségszerűen elhúzódna további hónapokkal. Szintén érdekességként jegyezte meg képviselő úr, hogy ha a kezdeményező véletlenül elmulaszt egy törvény által előírt határidőt, mert például, mondjuk, beteg, akkor nem igazolhatja a mulasztást. Ez azonban sajnálatos módon szükségszerű eleme a javaslatnak, mert ha jobban belegondol a képviselő úr, mivel potenciálisan tízmillió honfitársunk lehet felülbírálati indítványt benyújtó személy, ha igazolásnak lenne helye, akkor teljesen bizonytalan lenne az eljárás lezárása. Képviselő úr szerint, aki meg akar a javaslat alapján támadni egy határozatot, akkor bizony irtózatosan szemfülesnek kell lennie, hiszen ismernie kell az ügyszámot, ugyanis kizárólag az ügyszám alapján kereshető honlapon találhatja meg az átlag állampolgár, hogy milyen döntés született. Szeretném jelezni, hogy az összegző módosító javaslat 15 napról egy hónapra emeli a közzététel időtartamát, és nem kivonatot, hanem határozatot kell majd közzétenni. Az a felvetése pedig, hogy csak ügyszám alapján lehetne keresni, egyszerűen nem állja meg a helyét. A képviselő úrnak a 817/B. § alaposabb tanulmányozását javaslom. Több ellenzéki képviselőtársam is anélkül, hogy érdemi, konkrét javaslatot fogalmaztak volna meg, általánosságban kritizálták a javaslatot, és úgy jellemezték, hogy túlbonyolított; más esetben fércmunkának nevezték a javaslatot. Azt azonban látni kell, hogy a korrupciós ügyekben több ezer ügy lesz érintett. Ezek olyan megszüntetett ügyek, ahol a hatóság álláspontja szerint nem történt bűncselekmény. A beépített garanciális elemek az ártatlanság vélelmét, a jó hírnévhez való jogot, valamint a személyes adatok védelmét biztosítják. E garanciális követelmények mellett az eljárás ugyanakkor működőképes, az ügyek megalapozott indítványok esetén a bíróság elé juttathatók. Az meglehetősen visszás eredményre vezetne, ha a több ezer potenciális ügyben mindenféle garancia nélkül lehetne bárkit bíróság elé rángatni, hogy ott többéves eljárási folyamat végén derüljön ki az ártatlansága. [[15.00]] És akkor most engedjék meg, hogy áttérjek a törvényjavaslathoz benyújtott TAB-módosítás legfontosabb változásainak a bemutatására. Mindenekelőtt változik az eljárás szerkezete. Az eredetileg benyújtott változatban az eljárás megszüntetése esetén kétszer is szükség lett volna a nyomozási bíró döntésére arról, hogy a megszüntetés jogsértő vagy megalapozatlan volt. A TAB módosító indítvány a második nyomozási bírói döntést kiiktatta a tervezetből, így egyszer kell csak nyomozási bíróhoz fordulni, a második megszüntetés után nyomozási bírói döntés nélkül egyből lehet vádindítványt benyújtani. Eredetileg a személyes adatok nagyobb fokú védelme miatt az eljárást megszüntető határozatról egy kivonatot kellett volna közzétenni. Az előbb ismertettem, hogy most már a javaslatban az anonimizált határozat közzététele került. Úgynevezett lépcsőzetes eljárási rendet alakít ki a javaslat. Ezt az Európai Bizottság kifejezett kérésére tartalmazza az előterjesztés, első körben ugyanis kizárólag a feljelentő és a sértett számára biztosítja a lehetőséget arra, hogy felülbírálati indítványt nyújtsanak be. Ez azt jelenti, hogy a feljelentés elutasításáról, illetve az eljárás megszüntetéséről szóló határozat részükre történő kézbesítését követően ezen eljárási résztvevők számára egy hónapot biztosít a javaslat arra, hogy felülbírálati indítványt nyújtsanak be. Ez tehát egyfajta elsőbbséget biztosít az eljárási résztvevők e csoportja számára, vagyis ha ők felülbírálati indítványt nyújtanak be, akkor más, az eljáráson kívül álló személy számára nincs lehetőség arra, hogy felülbírálattal éljen, illetve később vádindítványt nyújtson be. A lépcsőzetes eljárási rend második eleme az, hogy ha a feljelentő és a sértett nem nyújtanak be felülbírálati indítványt, akkor a javaslat biztosítja az eljárásban részt nem vevő személyek számára is a fellépés lehetőségét. A következő változás, amelyet a TAB módosító indítvány épít be az előterjesztésbe, hogy bővül a javaslat tárgyi hatálya, tehát a bűncselekményi kör, amely a törvényjavaslat szerint ilyen speciális eljárás alá esne. A hivatali vesztegetés és annak elfogadásának legenyhébb esetei eredetileg nem tartoztak volna a tárgyi hatály alá, de ezek végül kikerültek a kivételek köréből, és minden ilyen bűncselekmény esetén sor kerülhet a különleges eljárásra. Ehhez hasonlóan „a versenyt korlátozó megállapodás közbeszerzési és koncessziós eljárásban” bűncselekmény valamennyi esete az új speciális eljárás hatálya alá fog tartozni. Bővült az eljárás kezdeményezésére jogosult személyi kör, a jogi személyek is felléphetnek a módosító indítvány szerint. Eredetileg a vád személyes jellegének érvényesítése érdekében a tervezet szerint csak természetes személyek lettek volna jogosultak az eljárás kezdeményezésére. Ez változott meg azzal, hogy a tervezet alapján már jogi személyek is felléphetnek az új eljárásrend szerint. Fontos azonban, hogy az Alkotmánybíróság által az ügyészség vádmonopóliumának érvényesítése kapcsán a pótmagánvádas eljárás kereteivel kapcsolatban megállapított alkotmányos követelményekkel egyezően a javaslat kizárja, hogy az állam, illetve közhatalmat gyakorló szervek a javaslat szerinti eljárás szabályai szerint felléphessenek. Ez a kizáró szabály akkor is érvényes, ha ezen szervezetek feljelentőként vagy sértettként vettek részt az eljárásban. Bővült a benyújtási határidő, ahogyan már említettem, a TAB módosító indítvány egy hónapra növeli a 15 napos határidőt. A költségkedvezmény a bírósági eljárásban is kérhető. A TAB-módosítás alapján a bírósági eljárási szakaszban kérhető költségkedvezmény, azaz pártfogó ügyvéd kirendelése. További módosítás, hogy feltételes ügyészi felfüggesztés kizárása történik bizonyos bűncselekmények esetén. A TAB-módosítás alapján a külön eljárás tárgyi hatálya alá tartozó bizonyos bűncselekmények miatt folytatott eljárások során a feltételes ügyészi felfüggesztés alkalmazása kizárt lett, így ezzel az eljárási lehetőséggel az eljáró hatóság nem élhet. Ez a kizáró rendelkezés azonban kizárólag két bűncselekményre vonatkozik, egyrészt a kifejezetten közbeszerzési eljárással kapcsolatban elkövetett korrupciós bűncselekményekre, illetve „a versenyt korlátozó megállapodás közbeszerzési és koncessziós eljárásban” bűncselekményekre. Újabb változás a módosító indítvány szerint, hogy az anonimizált határozatban a jogi személyek megjelölése nem kerül anonimizálásra. Kifejezetten az Európai Bizottság kérésére a közzétett anonimizált határozatokban csak a természetes személyek adatai lesznek anonimizálva, a jogi személyek adatai nem. S végezetül a perbíróság megalapozott gyanúval kapcsolatos döntése ellen fellebbezésre lesz lehetőség. Eredetileg a bírósági eljárásban ki volt zárva, hogy a vádindítványt benyújtó személy fellebbezzen a bíróság elutasító döntésével szemben. Ez a fellebbezési lehetőség a TAB-módosítással megnyílik akkor, ha a perbíróság a vádindítvány megalapozottságának vizsgálata során hoz elutasító döntést. Tisztelt Ház! Tehát ennyiben kívántam ismertetni önökkel a Törvényalkotási Bizottság módosító javaslatait. Kérem, hogy a Törvényalkotási Bizottság módosító javaslataival együtt az előterjesztést szíveskedjenek támogatni. Köszönöm a szót. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom államtitkár urat, hogy a további vitában való részvételre, felszólalásra és a zárszó elmondására 5 perc időkeret áll rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Megadom a szót Sebián-Petrovszki László képviselő úrnak, DK-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Azért ülünk itt és azért tárgyaljuk az előttünk lévő törvényjavaslatot, s holnap is, illetve a későbbiekben is további törvényjavaslatokat, amelyeket sürgősséggel nyújtott be a kormány, mert bajban van az Orbán-kormány. Nem kicsit, nagyon mondanám így. Sorolhatjuk, hogy 12 éven keresztül mi történt ebben az országban. Szétdúlták a demokráciát, lebontották a jogállamot, újságok, rádiók bedarálásával, vagy közvetve állami pénzekből felvásárolták a médiát, és megszüntették a sajtószabadságot. A fideszes káderekkel elfoglalták a bíróságokat, az ügyészségeket, a hatóságokat, a hivatalokat. S mindezt azért, hogy közvetlenül vagy oligarcháikon keresztül közvetve büntetlenül jó sokat lophassanak. Loptak is, olyan mennyiséget, amit fel sem tudunk fogni igazán. Uniós pénzt is loptak és hazai pénzt is loptak, nem voltak válogatósak ebben. De most, hölgyeim és uraim, eljött az a pillanat, amikor homokszem került ebbe az egyébként remekül kidolgozott bűnszervezeti gépezetbe. Ez a homokszem, az önök szempontjából homokszem egy jó nagy homokszem, az Európai Unió, annak lassan minden szintje, most éppen az Európai Bizottság leginkább. Azt mondja a Bizottság, hogy ha Magyarország nem felel meg bizonyos feltételeknek, alapfeltételeknek, akkor nem kap pénzt. Olyan feltételekről beszélünk, amelyekről beszélni sem kellene igazából, mert alapösszetevője minden demokratikus működésnek, minden demokráciának, de azért mégis említsük meg, a Bizottság is ezt tette. Demokratikus médiahelyzetnek kéne megfelelnünk, független bíróság és ügyészség kellene hogy működjön ebben az országban, és például, hogy a kormány ne lopja el az emberek pénzét. Értem én, hogy ezek borzasztó kemény feltételek ennek a kormánynak, értem, hogy nehéz ezeknek megfelelnie az Orbán-kormánynak, de most ilyen kormányunk van; lesz majd máshogy is. Mit tehet azonban most ez a kormány? Mit tesz? Azt teszi, hogy pártatlanná teszi, mondjuk a közmédiát, és ennek érdekében határoz bizonyos lépéseket? Lebontja például a több mint ötszáz sajtótermékből álló, különböző nyomtatott és online termékeket magába foglaló Mészáros-féle médiabirodalmat? Vagy politikai helyett szakmai vezetője lesz akár az ügyészségnek, akár a Kúriának? Nem. Nem ezt teszi a tisztelt kormány, hanem el akarja játszani a Bizottságnak a jófiút, hogy közben továbbra is rosszfiú maradhasson. Ezért benyújt olyan kamu törvényjavaslatokat, mint amilyen most itt van előttünk, és mint amit még fogunk tárgyalni ezen Ház falai között a következő napokban. Joggal mondom azt, hogy ezek kamu törvényjavaslatok, merthogy ez mindenre alkalmas, csak arra nem, hogy az ország újra demokratikus legyen. Ez a javaslat eljátssza azt, hogy mostantól több lehetősége lesz az állampolgároknak a korrupció elleni büntetőeljárások indítására, de tudjuk, látjuk, benne van a javaslatban, hogy valójában a Polt Péter vezette ügyészségnek továbbra is lehetősége lesz arra, hogy az ilyen típusú kezdeményezéseket megakassza. [[15.10]] Ráadásul a múlt héten a Törvényalkotási Bizottságban benyújtott módosítóban, amelyre az előbb is hivatkoztak a tisztelt fideszes képviselőtársak és a kormány képviselője, még tovább puhították ezeket az egyébként sem túl kemény javaslatokat, például a korrupciós bűncselekmények közül kivették a hivatali vesztegetést, kikerültek a javaslatból a vagyont érintő kényszerintézkedések is, hogy csak ezt a kettőt említsem. [[Dr. Szűcs Lajos elfoglalja helyét a jegyzői székben.]] Összességében tehát ez a javaslat, amely itt van előttünk, még az eredeti javaslathoz képest is puhább, még ahhoz képest is nehezebb lesz elindítani ezt a bizonyos eljárást, viszont könnyebb lesz megszüntetni a végén. A DK ezt nem fogja megszavazni. Mi nem a jogállam látszatát vagy a független igazságszolgáltatás látszatát, vagy a korrupció elleni harc látszatát szeretnénk ebben az országban, hanem valódi független igazságszolgáltatást, valódi jogállamot és valós harcot a korrupció ellen; ezt a kormány nem akarja, persze, hogy nem akarja, érdekeivel szemben áll. A DK elősegítendő a jó irányba tett jó lépéseket már benyújtotta azt a törvénycsomagot a múlt héten, amely a jó irányba visz, abba az irányba, amit egyébként a Bizottság is elvárna Magyarországtól. Javaslom a tisztelt fideszes képviselőtársaimnak, használják ezt a törvénycsomagot, netalántán támogassák, és fogadjuk el itt, a Ház falai között. Ennek első lépése az, hogy az Európai Ügyészséghez kell csatlakoznunk. A DK az elsők között mondta ezt, és azóta is kitartunk emellett, javaslom a kormánynak megfontolni ugyanezt. A kormány javaslata összességében tehát csak azt a célt szolgálja, hogy Brüsszelnek azt nyújthassa, amit Brüsszel kér, eljátszhassa azt, hogy a kormány megtesz mindent, amit Brüsszel elvár ettől az országtól, és mindezt csak azért, hogy megérkezzenek az uniós pénzek ebbe az országba, hogy azt a Fidesz változatlan formában, változatlan mechanizmussal továbbra is ellophassa. Erre a DK válasza nem tud más lenni, mint hogy nem, nem, nem. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vajda Zoltán képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Először azzal szeretném kezdeni, hogy őszintén köszönöm Répássy államtitkár úrnak, hogy név szerint megemlítve a múlt hét hétfői, végül is éjszakába nyúló vitában elhangzott érveimből nem mindegyikre, kettőre vagy háromra és talán konkrétan reagált. Ezt én dicséretesnek tartom, még ha ugyan egyhetes késéssel is; mondjuk, hétfő éjjel is itt voltam, és vártam volna, hogy akkor reagáljon, de én örülök annak, hogy ezt most megtette. Ha jól értem, akkor az egyik állítás, amit tettem, tényszerűen hibás volt, tényszerűen tévedtem, ezért elnézést kérek, és köszönöm, hogy helyre tett. Ezzel együtt az általános megállapításom akár erről a törvényről vagy a teljes törvénycsomagról nem változott, és másképp, de azért elismételném azokat az érveimet, amelyekről beszélgettünk, mert szerintem fontos ezt hangsúlyozni. A kiindulópont az, hogy önök harcolnak, harcolnak az Európai Bizottsággal egy éve, háborút folytatnak. Nem az a háború, amiről önök beszélnek, nem az az oka a gazdasági nehézségeinknek, hanem az a háború, amit önök, ahogy önök mondják, Brüsszellel folytatnak. Egyszerűen az az önök célja természetesen, hogy a jelen uniós költségvetési ciklusban a Magyarországnak járó, mind ez idáig befagyasztott fejlesztési forrásokhoz hozzájuthassunk. Ezt a célt mi is osztjuk természetesen, mi is ezt gondoljuk, hogy Magyarország számára járnak ezek a források, meg kell hogy érkezzenek, ugyanakkor a kezdeti vehemensebb tárgyalások óta az új kormányzat megalakulása sokkal diplomatikusabb hangnemben folytatódik, ami szerintem a zorddá váló világgazdasági és energetikai környezet fényében egyáltalán nem meglepő. Sőt, a miniszterelnök még egy külön minisztert is beemelt a kormányba Navracsics Tibor személyében, akinek a legfőbb feladata a megegyezés tető alá hozása. Az Európai Bizottság közben meg egyre keményebb fellépést sürget Magyarországgal szemben az elmúlt évtizedekhez képest; vagy hadd pontosítsam: nem Magyarországgal szemben, hanem az önök kormányával, önökkel szemben. Ennek legújabb lépése a 3000 milliárd forint elvonását javasolja. Az Európai Unió Parlamentje szintén hasonló keménységet mutatott. A legutóbbi jelentésében a szavazatot leadó képviselők 73,5 százaléka állapította meg, hogy Magyarország nem teljesen jogállam, hanem választási autokrácia. Ezek azok a körülmények, amelyekre figyelemmel kell lenni akkor, amikor a törvényjavaslatot általában vagy ennek a konkrét törvényjavaslatnak a tartalmát vizsgáljuk. A kérdés ugyanis nem pusztán annak tartalma, hanem az is, hogy ez alkalmase javítani a magyar jogállamiság állapotán. Erre a kérdésre azonban szerintünk csak nemleges válasz adható. A konkrét törvénytervezet kapcsán pedig fenntartanám azt az állításomat vagy azt az értékelésemet, hogy már az eljárás vázlatos leírásából is látszik amelyet ön egyébként nagyon korrektül pontosított, és még egyszer köszönöm szépen , hogy ez attól még egy rendkívül túlbonyolított, adminisztrációs akadályoktól tűzdelt, az indítvány benyújtójára, továbbra is fenntartom, indokolatlan terheket helyező torzszülött, amit önök itt kreálnak. A felületes olvasónak vagy annak, aki, mondjuk, a magyarországi viszonyokat kevésbé ismeri, úgy tűnhet, hogy nagyon nyakatekert módon, de ez megfelel az Európai Bizottság kívánalmainak. Azonban a valóság nem más, mint hogy ez egy blöff; blöff, mert a korrupciógyanús ügyekben a jövőben sem lesz érdemi előrelépés. Az új eljárás mindent elkövet, hogy az indítvány előterjesztője egy bürokratikus útvesztőben vesszen el, sőt anyagi terhekkel fenyegetik, és az ügyészi szervezet pedig, nem cáfolta ön sem, hierarchikus felépítésű, és ameddig Polt Péter vezeti, addig a politikailag kényes ügyekben nem lesz előrelépés. A Kúriát is elfoglalták, és így a megkérdőjelezhető bírói kinevezésekkel, a korlátozott precedensrendszer bevezetésével a bírói hatalmat is egyre inkább bedarálja a NER. Hiába mondta Gulyás Gergely miniszterük, hogy a magyar bírók lassan saját maguktól is függetlenek maguktól lehetnek, de a Fidesztől nem. Tehát összességében: még egyszer köszönöm a konkrét pontosítást, az érdemi reakciót, egy tárgybeli tévedésemnek a kijavítását, de az általános értékelésemet én fenntartom a frakcióm nevében. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy kíváne még valaki képviselőtársaim közül felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Mivel jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, hogy az előterjesztők képviseletében kíváne szólni. [[Dr. Répássy Róbert jelzésére:]] Igen, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselők! Szeptember 18-án lezárult egy több hónapos, nehéz, ám rendkívül konstruktív egyeztetési folyamat a magyar kormány és az Európai Bizottság között. A Bizottság megállapította, hogy a kormány által benyújtott 17 intézkedési javaslat megfelelően fogja orvosolni azokat az aggályokat, amelyek miatt a kondicionalitási eljárást megindították. A kormány az általa tett vállalásokat teljesíti, a feltételességi eljárás még az év vége előtt lezárulhat, és Magyarország forrásvesztés nélkül léphet át a 2023-as esztendőbe. Egyrészt Magyarországnak és a magyar embereknek hozzá kell jutniuk az őket megillető forrásokhoz, másrészt pedig nem engedünk azokból a sarokpontokból, és nem kötünk elvtelen kompromisszumot azokban a kérdésekben, amelyekről a magyar emberek az áprilisi választáson és népszavazáson, illetve a korábbi nemzeti konzultációk során már határozottan állást foglaltak. A magyar kormány továbbra is megvédi a gyermekeket, elutasítja az illegális migrációt, és ellenáll minden olyan meggondolatlan és észszerűtlen szankciós politikának, ami leginkább Európát sújtja, és nem azt, aki ellen a szankciókat kivetették. A most elhangzott vitában a Demokratikus Koalíció részéről Sebián-Petrovszki László három nemet mondott a javaslatra, Vajda Zoltán, az MSZP képviselője blöffnek nevezte a javaslatot. Tisztelt Ház! A baloldal korábbi ígérete ellenére nem támogatja a Bizottság és Magyarország közötti megállapodást, és továbbra is azért dolgozik, hogy ne kapjuk meg az uniós forrásokat. [[Sebián-Petrovszki László: Ne lopjatok!]] Az uniós fejlesztési pénzek nem könyöradományok, azok járnak Magyarországnak, járnak a magyar embereknek, ugyanakkor 12 éve folyamatosan az a baloldal törekvése, hogy hogyan lehet olyan döntéseket előkészíteni az Unióban, hogy a magyar fejlesztési források csökkenjenek, vagy egyáltalán ne lehessen hozzájuk férni. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ellenzéki Képviselők! Azt kérem, hogy amikor szavaznak erről az előterjesztésről, ezekről a törvényekről, akkor arra gondoljanak, hogy nem a kormánynak tesznek szívességet, hanem a hazájuknak tesznek szívességet. Kérem, e szerint cselekedjenek! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Elfogadott napirendünk alapján és tekintettel a beosztott időkeretekre, legkorábban 15 óra 35 perctől határoztuk meg a határozatképesség szükségességét, ezért a határozathozatalra 15 óra 35 perckor kerül sor. 15 óra 35 percig szünetet rendelek el. Köszönöm megértésüket. (Szünet: 15.20-15.35 Elnök: Jakab István Jegyzők: dr. Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső)
Tisztelt Országgyűlés! Megkérem tisztelt képviselőtársaimat, szíveskedjenek helyüket elfoglalni, határozathozatallal folytatjuk munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény módosításáról szóló T/706. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Emlékeztetem önöket, hogy korábbi döntésünknek megfelelően a törvényjavaslatot sürgős tárgyalás keretében tárgyalja az Országgyűlés. A Törvényalkotási Bizottság összegző módosító javaslatát T/706/8. számon, összegző jelentését pedig T/706/9. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási Bizottság T/706/8. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 134 igen szavazattal, 6 nem szavazat ellenében, 12 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/706/10. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 136 igen[footnoteRef:1] szavazattal, 7 nem szavazat ellenében, 14 tartózkodás mellett elfogadta. [1: Jakab Péter [[független]] tévesen az „igen” gombot nyomta meg, noha nemmel kívánt szavazni.] Tisztelt Országgyűlés! Emlékeztetem önöket, hogy az elfogadott törvényhez benyújtott normakontroll-javaslathoz módosító javaslatok benyújtására a zárószavazást követő két órán belül, vagyis 17 óra 37 percig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalok végére értünk. Most, 15 óra 37 perckor órakor áttérünk az interpellációk tárgyalására. [[Számos képviselő elhagyja a termet. Nagy zaj.]] (Szünet: 15.37-15.39 Elnök: Jakab István Jegyzők: dr. Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső)
Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Kordás László, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez: „Mikor kívánják megemelni a magyar minimálbért az uniós irányelvben foglaltak szintjére?” címmel. Az interpelláció megválaszolásával miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Palkovics László technológiai és ipari miniszter urat bízta meg. Az interpellációra miniszter úr felkérésére Koncz Zsófia államtitkár asszony válaszol. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Asszony! Az Európai Parlament elfogadta az európai minimálbért. Ez történelmi pillanat, és személyes sikere az árnyékkormány miniszterelnökének, Dobrev Klárának. Az árnyékkormány miniszterelnökének, Dobrev Klárának 2019-ben, a magyar európai uniós választásoknál volt a legfontosabb ígérete, hogy bevezetik Magyarországon az európai minimálbérre vonatkozó javaslatot. Azóta rengeteg munkaórát töltött ezzel a feladattal, rengeteg egyeztetésen, tárgyalások vett részt, és elérkeztünk ahhoz a pillanathoz, amikor azt látjuk, hogy elfogadta az Európai Parlament az európai minimálbér-javaslatot. Az uniós minimálbér elfogadása kulcsfontosságú a szociális jogok megerősítéséhez, valamint fontos üzenetet hordoz mindazon munkavállalóknak, akik keményen dolgoznak, de keveset keresnek. Az Európai Parlament döntése azt jelenti, hogy a többi uniós országhoz hasonlóan a magyar kormánynak is be kell vezetnie az európai uniós minimálbér-szabályozást, ami jelentősen emelni fogja a magyar minimálbért. Mit is jelent ez az idei évben? Az idei évben például legalább 30 ezer forinttal lenne magasabb a minimálbér, mint e nélkül a szabályozás nélkül. Az európai minimálbér-szabályozás a gyakorlatban úgy fog működni, hogy a kormánynak a szociális partnerekkel közösen meg kell állapodni abban, hogy milyen mutatókhoz köti a tárgyalási alapot. Ebben csak minimális mozgástere és eltérési lehetősége van a kormánynak. [[15.40]] Mi azt szeretnénk, illetve azt akarjuk, hogy az európai minimálbér-szabályozásnak megfelelően a mindenkori magyar minimálbér legalább az átlagkereset 50 százaléka, illetve a mediánkereset 60 százaléka legyen. Ez eszerint azt jelentené, hogy nettó 30 ezer forinttal lenne magasabb most a minimálbér. Ez a döntés abban is segít, hogy a magyar emberek lássák, ők sem érnek kevesebbet az európaiaknál, és munkájuk sem ér kevesebbet, mint más európaiaké. A havi több tízezer forint, amellyel az Orbán-kormánynak meg kell emelnie a minimálbért, az általános béremelést is fogja segíteni, kicsit könnyebb lesz pedagógusnak lenni, szociális munkásnak és mindenkinek, akit az Orbán-kormány a lét és a nemlét határára szorított. Tisztelt Államtitkár Asszony! Azt szeretném önnek mondani, hogy az a 30 ezer forint, amit idén nem adnak oda ezeknek az embereknek, jelentősen segítene ebben a helyzetben azokon a drasztikus áremeléseken, akár rezsiáremelésre gondolunk, akár élelmiszerár-emelésre, amit ma mindennap lehet tapasztalni. Ezért kérdezem önt: mikor kívánják megkezdeni a szociális partnerekkel [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a tárgyalást, és mikor vezetik be az európai uniós minimálbért a szabálynak megfelelően? Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Koncz Zsófia államtitkár asszony válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy azért azzal kapcsolatban kifejezzem a gondolataimat, hogy az embert olyan furcsa érzések környékezik meg, amikor öntől kapok egy ilyen kérdést, amely a munkavállalókkal, a foglalkoztatással és a minimálbérrel kapcsolatos, mert azért önök 2002 és 2010 között egy olyan kormányzást tudhatnak maguk mögött, amely, azt gondolom, hogy a magyar munkavállalók számára nem éppen volt kedvező. Ön pedig ebben az időszakban politikai államtitkárként is részt vett ebben a munkában 2004 és 2006 között. Most természetesen végül is értem a felszólalást, hiszen jelenleg bér- és munkaügyi árnyékminiszterként szólal fel. Az irányelvvel kapcsolatban néhány pontosítást engedjen meg! Az irányelv a baloldali álhírekkel ellentétben sem a megjelenésekor, sem elfogadása előtt nem tette, jogalap hiányában nem is tehette kötelezővé a tagállamok számára, hogy egyetlen képlet alapján határozzák meg a minimálbért. A tagállamoknak azt kell garantálniuk, hogy minimálbéreik lehetővé teszik a munkavállalók számára a tisztességes életet, figyelembe véve a megélhetési költségeket és az átlagos fizetési szinteket. Az irányelv nem uniós minimálbért határoz meg, hanem egy keretrendszert hoz létre, amelyben alapvető iránymutatásokat, minimumkövetelményeket ír elő a tagállamok számára a minimálbér meghatározásához, amelyeket Magyarország egyebekben már régóta alkalmaz. A 2022-es 20 százalékos emelés egyébként a legnagyobb volt az Európai Unión belül, és azt kell mondjam, ha arra gondolunk, hogy ki volt a minimálbér-emelések ellenzője, akkor egyértelműen önök jutnak eszünkbe. A Fidesz-kormány pedig már ’98 és 2002 között is a minimálbér-emelés mellett volt. Ezt néhány adattal hadd támasszam alá! A minimálbér Magyarországon ’98-ban 19 500 forint volt, az első Orbán-kormány utolsó évében, 2002-ben már 50 ezer forint volt. Azt gondolom, hogy akkor is hangot adtak annak, hogy alapvetően ez hihetetlen hiba, és a magyar gazdaságra rendkívül rossz hatással lesz, ha ilyen mértékben növeljük meg a minimálbért. Ehhez tartották is magukat, hiszen 2002 és 2010 között a baloldal mindössze 23 500 forinttal emelte a minimálbért. 2010-ben a minimálbér 73 500 forint volt, ’22-re viszont már 200 ezer forintra emelkedett. [[Folyamatos közbeszólások a DK soraiból.]] Nagyon megköszönöm, ha végig is hallgat, mert úgy gondolom, hogy én is rendkívül udvarias vagyok. A garantált bérminimum 260 ezer forint jelenleg, vagyis az Orbán-kormányok folyamatos béremelésének köszönhetően már magasabb a minimálbér, mint az önök baloldali kormányzása alatt az átlagbér volt. ’22 júliusában a teljes munkaidőben alkalmazásban állók bruttó átlagkeresete 500 ezer forint, a kedvezmények figyelembevételével számolt nettó átlagkereset pedig 344 700 forint volt. Az is a tényekhez tartozik, hogy a baloldali kormányzás alatt folyamatosan nőtt a munkanélküliség, és 2010-re ez már közel 12 százalék volt, ’22-ben a munkanélküliség 3,5 százalék volt, idén nyáron több mint 4,7 millió fő dolgozott Magyarországon, ami a rendszerváltás óta is rekord. Arra szeretném önöket kérni, hogy ezeket a foglalkoztatáspolitikával kapcsolatos intézkedéseit a kormánynak inkább támogassák, mert azt gondolom, hogy a magyar emberek megtanulták azt, hogy kire tudnak számítani ezekben az időkben. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár asszony válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Tisztelt Államtitkár Asszony! Azzal kezdte a hozzászólását, hogy furcsa érzések vannak önben. Bennem is furcsa érzések vannak a válasza kapcsán, hiszen nem válaszolt a feltett kérdésemre. Megkérdeztem, mikor kezdik el a tárgyalásokat a szociális partnerekkel az uniós szabályozásnak megfelelő minimálbér-szabályozás bevezetésére. Ön erre nem válaszolt. A másik, hogy ön azt állítja, hogy egy képletet fogalmazna meg ez a javaslat. Nem egy képletet fogalmaz meg, éppen a tárgyalást kellene önöknek elkezdeni a munkáltatókkal és a szakszervezetekkel, és önöknek kellene megállapodni abban a módszertanban, ami a tárgyalási alapot jelenti és ahonnan indulnak majd a minimálbér-tárgyalások. Önök ezt nem tették meg. Körülbelül másfél éve a Magyar Szakszervezeti Szövetség, a LIGA Szakszervezetek és a Munkástanácsok Országos Szövetsége letett a kormány asztalára egy javaslatot, amit még csak napirendre sem voltak hajlandóak venni. Elnézését kérem ezért [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] de nem tudom elfogadni a válaszát. [[Taps a DK soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Tóth Bertalan és Hiszékeny Dezső, az MSZP képviselői, interpellációt nyújtottak be a technológiai és ipari miniszterhez: „Mikor ismerik be, hogy hiba volt kidobni az önkormányzatokat a „védett” ellátásból? Milyen segítséget nyújt az önkormányzatoknak a sokszorosára emelkedő energiaárak miatt?” címmel. Hiszékeny Dezső képviselőt illeti a szó. [[15.50]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! A kormány elhibázott politikája miatt Magyarország egy soha nem látott válság küszöbén áll brutális drágasággal, két számjegyű inflációval, harmatgyenge forinttal, energiaár-robbanással és csődközeli helyzetbe kerülő önkormányzatokkal. Az országban fékezhetetlenül romlik az élhetőség. Hiába szajkózta a kormány egész évben, hogy nem nyúlnak a rezsicsökkentéshez ma már tudjuk, ez volt a rezsirizsa. A fideszes fogadkozások ellenére bevezetett embertelen áramár- és gázáremelés nem csupán a családokat állította megoldhatatlan helyzet elé, a lakosságot szolgáló helyi önkormányzatok és az általuk fenntartott bölcsődék, óvodák, szakrendelők, szociális ellátóhelyek, könyvtárak, színházak, uszodák, múzeumok is kilátástalan helyzetbe kerültek. A kormány ugyanis kidobta a védett ellátásra, vagyis az egyetemes földgáz-, illetve villamosenergia-szolgáltatásra jogosultak köréből az önkormányzatokat, és ehhez jön most a távhőemelés is. Rengeteg polgármester jelezte már, hogy ennek következtében egyes energiaköltségeik várhatóan akár 5-15-szörösére, de hallottuk már, 26-szorosára is drágulhatnak. Nincs az a spórolás vagy felelős gazdálkodás, amely ekkora növekedést kompenzálni tudna. Ezt nemcsak ellenzéki, hanem kormánypárti városvezetők is szóvá teszik. A probléma a városvezetők pártállásától, tehetségétől függetlenül mindenhol jelentkezik, és segítség nélkül kezelhetetlenné válik. A településeink a csőd felé rohannak. Rezsistopra van szükség az önkormányzatoknál, és nem pedig fideszes megszorításokra. Azt kezdeményeztük, hogy az önkormányzatok legyenek jogosultak az egyetemes földgáz- és villamosenergia-szolgáltatásra, így nem lesznek kiszolgáltatva a gáz- és áramkereskedők nyerészkedésének, hatósági áron juthatnának hozzá a gázhoz és villanyhoz. A törvényjavaslatunkban megismételtük továbbá azt is, hogy ezen szolgáltatások áfakulcsa csökkenjen 27-ről 5 százalékra. Történik mindez akkor, amikor a 12 forintos paksi áramot 462 forintért, azaz 38-szoros profittal adják tovább az önkormányzatoknak, az állami MVM pedig 1610 forint köbméteráron ad ajánlatokat földgázra több önkormányzatnak, miközben a földgáz tőzsdei ára ma már lement 800 forint alá. Hagyjanak fel a nyerészkedéssel! Kérdezem államtitkár asszonyt, hogy a kormány milyen segítséget nyújt az önkormányzatoknak a sokszorosára emelkedő energiaárak miatt. [[Szórványos taps az MSZP és a Párbeszéd soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Koncz Zsófia államtitkár asszony válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az önkormányzatok helyzetével kapcsolatban szeretném emlékeztetni arra, hogy 2009-2010 közelében a magyar önkormányzati rendszer az összeomlás szélére került, a feladatok egyfolytában növekedtek, miközben a forrásokat pedig egyfolytában elvonták, és gyakorlatilag az önök MSZP-s kormányzása alatt 2002-2010 között programszerűen hajtották végre az önkormányzatok eladósítását. Az akkori Állami Számvevőszék jelentése szerint 2006-2009 között a baloldali kormányok mintegy 3000 milliárd forintot vontak ki az önkormányzati rendszerből. Az önkormányzatok mintegy 1300 milliárd forint hitelt vettek fel, és mintegy 600-700 milliárdot vagyonfelélésből és vagyonértékesítésből pótoltak. A kormány 2010 után szakított az önök terheket növelő, de forrásokat elvonó politikájával, konszolidálta az önkormányzatokat, és gyakorlatilag rendezte az 1400 milliárd forintos adósságot, átvállalta a hiteleket, a feladatok észszerű megosztásával újra megnyitotta működési lehetőségeiket. Úgy gondolom, hogy ön is mint Angyalföld alpolgármestere tudott volna tiltakozni akkor az ellen, ami történt az önkormányzatokkal 2010 előtt. Mindeközben önök 15-ször emelték a rezsit, ami, azt gondolom, hihetetlen terheket rótt nyilván nemcsak az önkormányzatokra, hanem a magyar családokra is. Az önkormányzatok támogatása pedig jövőre is folytatódni fog. A tavalyi évhez hasonlóan a kormány idén is megtéríti az önkormányzatok kieső iparűzésiadó-bevételeit. A 2020. év végén jelentős adócsökkentést hajtottunk végre, hogy támogassuk a koronavírus okozta válság miatt nehéz helyzetbe került kisvállalkozásokat, és megvédjük a munkahelyeket. A 25 ezer fő alatti településeknek automatikusan kifizeti a kormány a teljes kiesést, a nagyobb városokat pedig adóerő-képességük függvényében kompenzálja. A kormány emellett összesen 23 milliárd forint támogatást adott 32 darab, 25 ezer fő feletti település számára 2021-ben. Az ellenzéki vezetésű önkormányzatok összesen 11,4 milliárd forinthoz jutottak, a kormánypárti önkormányzatok pedig 11,3 milliárd forinthoz. A nemzeti kormányra továbbra is számíthat minden magyar település. Az a döntés született, hogy Balla György képviselőtársam miniszteri biztosként koordinálja a Pénzügyminisztérium, a Belügyminisztérium és a Technológiai és Ipari Minisztérium részvételével a tárgyalásokat az önkormányzatokkal. Emellett nyilván arra is felhívom képviselő úr figyelmét, hogy az ukrajnai háború miatt és az elhibázott szankciók miatt egy rendkívül nehéz helyzet van egész Európán belül, ami az energiaszektort is nagyon nagy mértékben érinti. Emiatt 2022 júniusától a földgáz ára egy hónap alatt megkétszereződött, majd újabb egy hónap alatt megháromszorozódott. Ugyanez a folyamat ment végbe a villamos energia esetében is. Az áramárak Európában hatszor-hétszer nagyobbak, mint az USA-ban, a gázárnál pedig tízszeres a szorzó, de az olaj ára is magasabb. Emelkedik az infláció, Európát energiahiány és válság fenyegeti, a háború elhúzódik, és úgy tűnik, hogy mindezzel Európa lett szegényebb, Oroszország pedig gazdagabb, hiszen Oroszország 158 milliárd euró bevételre tett szert, amiből 85 milliárdot az európai uniós polgárok fizettek ki. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Én arra szeretném kérni képviselő urat, hogy a magyar energiaellátás biztosítása és a háborús helyzet és energiaválság kapcsán tett kormányzati intézkedéseket támogassa. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm államtitkár asszony válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Tisztelt Államtitkár Asszony! Ha jól értettem, akkor azt válaszolta, hogy Balla képviselőtársunk kormányzati megbízásként fog beszélgetni az önkormányzatokkal. 3200 önkormányzat van. Azt gyanítom, hogy mire ezzel végezni fog képviselőtársam, addigra valószínűleg már rég csődben lesznek. Tehát szerintem ez nem megoldás. Amiről én beszélek, az végső soron a családok helyzetéről szól. Nincsenek ma biztonságban a családok. A szülőket a munkanélküliség fenyegeti. A gyerekek nincsenek biztonságban, mert ha valóban a távhőnél létrejön, amit önök emlegettek, akkor sem a bölcsődében, sem az óvodában nem lesznek biztonságban, az iskolákban pedig eddig sem voltak. Tehát amiről én beszélek, az a tömeges elszegényedés réme, ön pedig rezsirizsát nyomott. Nem tudom elfogadni a választ. [[Taps az MSZP, a DK és a Momentum soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Orosz Anna és Szabó Szabolcs, a Momentum képviselői, interpellációt nyújtottak be a technológiai és ipari miniszterhez: „Mit kívánnak tenni a Budapest déli részét érintő aránytalan légiforgalmi zaj csökkentése érdekében?” címmel. Orosz Anna képviselő asszonyt illeti a szó.
Államtitkár Asszony! Egy olyan problémát szeretnék önnek bemutatni, amely súlyosan érinti választókerületeinket, Csepelt és Soroksárt, Budafok-Tétényt és Újbudát. A légi forgalomból fakadó súlyos zajterhelés ugyanis olyan mértékben érinti már az itt élő sok százezer ember mindennapjait, ami sürgős és azonnali megoldásért kiált. A zajterhelés fő okai oda vezetnek vissza, hogy egyrészt Budapest nemzetközi repülőteréről a felszálló gépeknek a jelentős részét Dél-Budapesten keresztül vezetik el, függetlenül attól, hogy hol van a célállomásuk, ezenkívül a repülés leghangosabb része, a felszálló szakasz az, ami a dél-budapesti területek fölött történik. Ráadásul az elmúlt időszakban új, négy hajtóműves teherszállító repülők is megjelentek, amelyek a szokásosnál is nagyobb zajjal járnak. Azt, hogy a probléma egyre súlyosabb, rengeteg dolog támasztja alá. Az egyik az, hogy mind Szabó Szabolcshoz, mind Tóth Endréhez, mind hozzám mint egyéni képviselőkhöz egyre több panasz érkezik mind személyesen, mind írásban, mind telefonon. Nemrégiben a dél-budapesti állampolgárok aláírásgyűjtést kezdeményeztek, hogy ezzel is felhívják az ügy súlyosságára a kormány figyelmét, és természetesen saját tapasztalataink is alátámasztják azt, hogy a helyzet egyre tarthatatlanabb. [[16.00]] Ha nem jártak még Dél-Budapesten mostanában és nem hallották, hogy milyen zajterheléssel járnak a felszálló repülőgépek, és ez milyen elviselhetetlen körülményeket jelent az itt élő emberek száz-ezreinek, akkor kérem, jöjjenek el, nagyon szívesen látjuk önöket egy terepbejáráson. Megmutatja a csepeli, a budafok-tétényi és az újbudai önkormányzat döntése is azt, hogy itt egy pártokon felüli ügyről van szó, hiszen mind a három önkormányzat, függetlenül attól, hogy ellenzéki vagy fideszes vezetésű, támogatásáról biztosította a dél-budapesti polgárok aláírásgyűjtő akcióját. Fordultak már a HungaroControlhoz, a reptér üzemeltetőjéhez, azonban mind elutasították a kéréseiket, pontosabban: lesöpörték azokat az asztalról. A lakók így a kormányra, önökre néznek és segítségért kiáltanak. Az tehát a kérdésem önhöz, hogy mi a minisztérium terve, konkrét lépéssorozata annak érdekében, hogy csökkentsék az elviselhetetlenné vált zajterhelést, hogy újra normális körülmények között élhessenek a dél-budapesti polgárok. Köszönöm szépen. [[Taps a Momentum képviselői részéről.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Koncz Zsófia államtitkár asszony válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Amikor a budapesti Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtérről és annak környezetünkre gyakorolt hatásairól beszélünk, először is fontos hangsúlyozni, hogy a repülőtér több mint hetven éve épült. Az elmúlt évtizedekben a repülőtér környezete beépült, a légi forgalom pedig rendkívüli mértékben megnövekedett. Gondolom, képviselő asszony is utazott már repülőgéppel Budapestről vagy Budapestre. Szeretném felhívni a figyelmüket, hogy a repülőtér elhelyezkedése, fizikai adottságai erősen behatárolják és sajnos jelentősen szűkítik a további érdemi zajcsökkentés lehetőségeit. A repülőtér környékén sajnos ma már nincs olyan összefüggő lakatlan terület, amely felett a repülőgépek meg tudnák közelíteni vagy el tudnák hagyni a repülőtér kifutópályáját, akár Budapest, akár Vecsés, Üllő, Monor irányába szállnak fel. A repülőtér fel- és leszállási eljárásai legutóbb 2018-ban változtak, ezek bevezetésre kerültek, a HungaroControl több, lakossági érintettséget és zajterhelést elemző vizsgálatot készített, egyeztetett a szakmai szervezetekkel. Az új eljárások összességében pozitív zajterhelés-változást hoztak az érintett területeken. Budapesten a zajjal érintett kerületek száma egyértelműen csökkent, és egyértelmű előrelépés az önök választókerületében, Csepelen, Soroksorán és Újbudán élő emberek számára is. A kormány a zajszennyezés mérséklése érdekében számos intézkedést tett és tesz. A legfontosabb szabályozó a Liszt Ferenc Repülőtér vonatkozásában a zajgátló védőövezetet kijelölő határozat, valamint a környezetvédelmi működési engedély, amelynek teljesülését a légi közlekedési, valamint a környezetvédelmi hatóság folyamatosan ellenőrzi. A mérési adatok alapján a repülőtér környéki lakott területeken a zajterhelés nem haladja meg a vonatkozó rendeletben meghatározott határértéket. A repülőtértől távolabbra eső kerületekben a zajterhelés értelemszerűen szintén határérték alatti, mivel a repülőgépek ekkor már jóval magasabban haladnak. A repülőtér működésével kapcsolatban minden környezetvédelmi jogszabály teljesül, a repülőtér jogszerűen üzemel. A kormány 2010-től további intézkedéseket tett annak érdekében, hogy a lakosságot érő zajterhelést csökkentse, ebből említenék néhány példát. Ablakszigetelési programot indított, a repülési eljárások már említett 2018-as megváltoztatását vezette be, 2020-ban megújításra került a teljes zajmonitorrendszer, valamint a lakosság számára is elérhető, valós idejű járatkövető alkalmazás indult, amely mutatja a járatok mozgását és a zajmérési pontok eredményeit. 2021-től betiltásra kerültek az éjszakai hajtóművezések a repülőtéren, a repülőtér éjszakai forgalmi rendje átalakításra került annak érdekében, hogy a mélyalvási időszakban a Budapesten élők mentesüljenek a légi közlekedés káros zajhatásaitól. 2021 nyarától pedig megkezdődött a köznevelési intézmények hangszigetelése és egyéb felújítások, korszerűsítések támogatása az érintett óvodákban és iskolákban. (Hiszékeny Dezsőt a jegyzői székben Szabó Sándor váltja fel.) Abban biztosan egyetértünk, hogy a Liszt Ferenc Repülőtér működése gazdasági és társadalmi szempontból egyaránt kiemelt jelentőségű, hiszen hozzájárul az ország versenyképességének növeléséhez, a gazdaság és a turizmus működéséhez, illetve közvetlenül több ezer munkahelyet biztosít, működése a magyar emberek érdekeit szolgálja. A kormány az elmúlt 12 évben arra kérte a légi közlekedési szakmai szervezeteket, hogy a zajterhelés a lehető legkevesebb lakost érintse a magyarországi repülőterek környékén. A kormány a jövőben is azon dolgozik, hogy megkímélje a kritikus helyen élőket a káros zajhatásoktól. Én pedig arra kérem önöket, hogy a légi közlekedési szakmai kérdésekből ne csináljunk politikai ügyet. Köszönöm szépen a támogatást. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Megkérdezem a képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ, hiszen ketten nyújtották be az interpellációt. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. A választ nem tudom elfogadni. A nálunk élő választók, a fideszesek is, meg egyébként a fideszes polgármesterek is csak azt a választ tudnák elfogadni, hogy amíg nem terítjük szét a forgalmat, addig ez nem elfogadható. Azért van kevesebb ember és kerület érintve a zajtól, mert ránk terelik a forgalmat. Ez világosan kiderül az adatokból, rá kell csak nézni a térképekre. Azt mondja államtitkár asszony, hogy a zajt mérik. Hat telepített zajmérő van a repülőtér közelében, Dél-Pesten, Dél-Budán nincs ilyen zajmérés. Meg hogy szigetelik az ablakokat persze, a repülőtér mellett. Nálunk ilyen nincs. Fölöttünk mennek el a gépek, és a kétharmaduk, inkább már a háromnegyedük az érintett dél-budapesti kerületek fölött. Ez a probléma, és ennek nincs köze semmilyen pártpolitikai viaskodáshoz, hiszen a három kerület önkormányzata, képviselő-testülete is támogatja ezt. Ezért kérem, foglalkozzunk végre ezzel. Nem fogadom el a választ, amíg nem kapunk erre pozitív megközelítést. [[Taps a Momentum képviselői részéről.]]
A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően határozathozatalra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Dudás Róbert, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Törvényi garancia kell, hogy a víz ne kerülhessen magánkézbe!” címmel. Az interpelláció megválaszolásával miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Palkovics László technológiai és ipari miniszter urat bízta meg. Az interpellációra a miniszter úr felkérésére Koncz Zsófia államtitkár asszony válaszol. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Asszony! A víziközmű-hálózat az a rendszer, amely mindannyiunk számára az egyik legalapvetőbb szükségletet, a vizet biztosítja. Arra, amit az elmúlt hetekben-hónapokban önök a víziközmű-szolgáltatásokkal kapcsolatban tettek, volt már a történelmünkben példa, úgy hívták, hogy téeszesítés. Ingyen és bérmentve vették állami tulajdonba szinte minden önkormányzattól. Küldtek az önkormányzatoknak egy levelet, mely tartalmazott egy visszautasíthatatlan ajánlatot, ami egyébként egy biankó csekk is a jövőre nézve. Azért mondom, hogy visszautasíthatatlan ajánlatot tettek, mert ezek a szolgáltatók az elmúlt tíz év szisztematikusan őket tönkretevő politikájának köszönhetően eladósodtak, és a települések vezetői kénytelenek voltak dönteni, hogy a jövőben is biztosítani kívánják a polgáraiknak az ivóvíz- és a csatornaszolgáltatást, tehát inkább átadják, vagy pedig a nagyobb megyei jogú városokat és a fővárost leszámítva, akik tudják a jövőben is önállóan biztosítani ezt a rendszert, a többiek számára ez kétségeket vetett fel, így inkább átadták az államnak. Tehát hogy el vannake adósodva? Igen. Köszönhető ez, mint említettem, az elmúlt tíz év kormányzati politikájának, hiszen a fejlesztések hiánya vezetett ide, a források hiánya, a források megvonása, a közműadó kivetése, amely 2012 óta, az elmúlt tíz évben folyamatosan növelte a terheiket, ugyanakkor semmiféle kompenzációt nem kaptak sem az önkormányzatok, sem pedig ezek a szolgáltatók. Nekem másfél évvel ezelőtt volt egy törvényjavaslatom arra vonatkozóan, hogyan tudnánk ezeket a terheket csökkenteni. Ezt önök leszavazták. De hogy miért is mondom azt, hogy ez biankó csekk? Azért, mert nem tartalmaz garanciákat. Nem tartalmaz garanciákat arra vonatkozóan, hogy a központosításnak, államosításnak köszönhetően leszneke létszámleépítések, hiszen egy központosításból akár ez is következhet, adnake el tulajdonokat, irodákat, földeket, s a többi részben vagy egészben, tervezike, hogy magánkézbe vagy koncesszióba adják ezeket a víziközmű-szolgáltatókat, valamint tervezie a kormány azt, amit az árammal és a gázzal már megtett, nevezetesen azt, hogy bizonyos korlátig államilag meghatározott, csökkentett ár van, majd azt követően pedig elszabadulhatnak az árak. [[16.10]] És hogy ez mely önkormányzatokat érinti? Minden önkormányzatot. Mivel minden önkormányzatot, így minden magyar polgárt is. Államtitkár asszony, ez nem pártpolitika, ez sokkal inkább nemzetstratégiai kérdés. Ezért is kérdezem öntől azt tisztelettel, hogy tude ön, önön keresztül a kormány garanciát adni arra, hogy a víz és minden, ami hozzá köthető, az nem lesz eladó, nem lesz magánkézbe adva, nem lesz koncesszióba adva, mert a víz nem lehet eladó. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Koncz Zsófia államtitkár asszony válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Úgy látom, hogy elkerülte a figyelmét a korábbi válaszom, amely éppen az önkormányzat konszolidációjával volt kapcsolatos. Én azt gondolom, abban biztosan egyetértünk, hogy 2010 előtt hihetetlenül rossz állapotban voltak az önkormányzatok, teljesen eladósodtak, forrás nélkül maradtak, egyre több feladatot kaptak, és egy ilyen helyzetben ez a kormány vállalta azt, hogy konszolidálja őket, és 1400 milliárd forinttal támogatta azt, hogy az adósságukat rendezze. Tehát innen tudunk kiindulni. Egyébként pedig a kérdésével kapcsolatban, a víziközmű-szolgáltatással kapcsolatban éppen egy héttel ezelőtt hangzott el egy interpelláció, amellyel kapcsolatosan nagyon sok új érdemi információt nem tudok adni, de a lényeget szeretném még egyszer kiemelni. Szeretném emlékeztetni, hogy 2010-ben a víziközmű-ágazat területén sem jó helyzetet örökölt a kormány, a rendszerváltás óta a vezeték-, illetve a műszaki felújítások sajnos nagyrészt elmaradtak, háttérbe szorultak. E miatt a víziközmű-ágazatnak a hálózatok korszerűsítése jelenti a legfontosabb feladatot. Míg 2010-ben közel 400 szervezet biztosította Magyarországon az ivóvíz-szolgáltatást és a szennyvízelvezetést, 2020-ra ez 40-re csökkent. A kormány elmúlt évtized során tett erőfeszítéseinek köszönhetően megvalósult a méretgazdaságosság és nő az ellátásbiztonság, 2020 novemberében pedig létrejött a Nemzeti Vízművek Zrt. A képviselő úr a törvényi garanciák hiányáról beszélt. Alighanem elkerülte a figyelmét a víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvény, amely szerint az ellátási felelősség eleve az állam vagy a települési önkormányzat kötelessége és joga, és ez alapján joga gondoskodni a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetéssel és -tisztítással kapcsolatos víziközmű-szolgáltatási feladatok elvégzéséről. Tehát a törvény rögzíti, hogy a víziközmű kizárólag az állam vagy települési önkormányzat tulajdonában állhat. A jogszabály biztosítja továbbá a lehetőséget az önkormányzatok számára, hogy amennyiben nem tudnak vagy nem kívánnak ellátási kötelezettségüknek eleget tenni, úgy a felelősséget és a hozzá kapcsolt víziközművagyont működtető vagyont és a működtetés biztosítására a szolgáltató társaságban fennálló tulajdonosi részesedést önkéntesen, ingyenesen átadhatják a magyar állam részére. Ez alapján vált lehetővé, hogy az érintett önkormányzatok és víziközmű-szolgáltatók részt vegyenek a Nemzeti Vízművek Zrt. által koordinált integrációs folyamatban. A kormány 2022 őszén az integrációs programban részt vevő víziközmű-szolgáltatók részére az ellátásbiztonság fenntartása céljából állami támogatást nyújt a 2022. évi veszteségeik erejéig. Azt sem szabad elfelejteni, hogy 2020 végén a gazdasági ellehetetlenülés elkerülése érdekében a veszteséges önkormányzati tulajdonú víziközmű-szolgáltatók részére a tulajdonos önkormányzatokon keresztül közel 4 milliárd forint állami támogatást nyújtottunk. Azt gondolom, hogy képviselő úr helyében akkor aggódnék a nemzeti vagyonnal kapcsolatban, ha az előző baloldali vezetésre gondolnánk, hiszen akkor gyakorlatilag elherdálták a közvagyont, közel 200 állami céget privatizáltak, mi pedig 2010-ben az Alaptörvénybe foglaltuk az állami vagyonnal való felelős gazdálkodást, az eltékozolt cégeket a nemzeti kormány vásárolta vissza. Újra 50 százalék fölé növeltük a magyar tulajdon arányát a stratégiai szektorokban, az állami vagyon 2010 óta pedig 67 százalékkal nőtt. Ennek fényében kérem képviselő úrtól a válaszom elfogadását. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm államtitkár asszony válaszát. Megkérdezem a képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Sajnos nem tudom elfogadni államtitkár asszony válaszát. Azt mondta, hogy törvényi garanciák vannak. Hát, az elmúlt 12 évben számos olyan területet tudnánk említeni, amire elméletileg törvényi garanciák voltak, majd egyébként egy nap alatt átvertek olyan törvényeket, hogy utána az koncesszióba vagy magántulajdonba adható legyen. Államtitkár asszony, amikor az autópályák magánkézbe, koncesszióba adása történt, amikor az egyetemek magánalapítványokba való kiszervezése történt, az sem volt játék. A víz viszont egy teljesen más terület. Az a lételemünk. Ezért a Jobbik egy határozati javaslatot nyújt be arra vonatkozóan, hogy az előző felszólalásomban az általam kifogásolt garanciákra válasz legyen. Ez azt fogja tartalmazni, hogy a víz és a hozzá tartozó szolgáltatások sem magyar, sem pedig külföldi üzleti köröknek eladóvá ne válhassanak, ezeket koncesszióba ne lehessen adni, főleg nem titkosítva. Arra kérem önöket, hogy ezt a törvényjavaslatunkat támogassák. Hamarosan ki fog bújni a szög a zsákból, hogy mellé állnake avagy sem.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Berki Sándor, a Párbeszéd képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszterhez: „Hány iskolai bántalmazásnak kell történnie, hogy a kormány lépjen valamit?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! 2022. 09. 25-én egy 11 éves kislány a vonat elé vetette magát. Mint később kiderült, iskolai bántalmazás áldozata lett. Az iskolatársai zaklatták a külseje miatt, kért segítséget ő is, a család is, de nem kaptak. Magyarországon rendkívül komoly probléma az iskolai bántalmazás, majdnem minden negyedik gyermek beszámol arról, hogy az utóbbi egy hónapban érte valamilyen bántalmazás, zaklatás az oktatási intézményében. Annak ellenére, hogy naponta több százezer gyermek szenved emiatt, a magyar állam, úgy tűnik, tehetetlen. Nincsen megfelelő jelzőrendszer, amely ezeket a gyermekeket védené. Nem hagyhatjuk, hogy a gyermekeink egymást bántalmazva éljenek vagy legrosszabb esetben fájdalmukban véget vessenek saját életüknek. Mikor lép végre a tisztelt kormány, és tesz olyan lépéseket, amelyek ténylegesen a gyermekek érdekeit szolgálják? Mi alakítjuk a gyermekeink jövőképét, a gyermekeknek már az óvodában és az alsó tagozatban meg kell tanulniuk, hogy egymást tisztelni és segíteni kell. Itt az ideje, hogy hatékonyan, határozottan fellépjünk az iskolai bántalmazás ellen, és óvjuk, védjük gyermekeinket, mint ahogyan ezt szavak szintjén Magyarország Kormánya mindig is hangoztatja. Amennyiben ehhez a munkához segítségre van szükségük, úgy a támogatásomra a jó cél érdekében mindig számíthatnak. Egy ténylegesen családbarát országban a gyermekeknek az óvodából, iskolából hasznos tudással és rengeteg élménnyel kellene hazatérniük. Otthon pedig szeretetben és emberségben kellene nevelkedniük, a törvényeknek ezt a gyermekkort kell biztosítani. A magyarországi gyermekvédelem súlyos problémáit meg kell oldani. Remélem, egyetértünk abban, hogy ez egy pártok felett álló, azonnali megoldást igénylő probléma. Sajnos az önök eddigi javaslatai nem jelentenek valós megoldást. Bevezették az iskolaőrök rendszerét, azonban ez a rendszer nem váltja be és nem is fogja tudni beváltani a hozzá fűzött reményeket. Ezzel ellentétben a Párbeszédben azt szeretnénk, ha lenne végre működőképes gyermekvédelmi jelzőrendszer, és a kormány érzékenyítő képzésekkel segítené a kortárs csoportokat és a pedagógusokat. Ezekkel együtt is elengedhetetlen, hogy hatékony, gyermekeket védő jogszabályok megalkotására van szükség. Tisztelt Képviselőtársak! Önök szerint így működik a családok országa? Kérdezem ezért: hány tragikus következményekkel járó iskolai bántalmazásnak kell még történnie, hogy a kormány lépjen valamit? Köszönöm válaszát. [[Taps a Párbeszéd soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ha gyerekkel történik bármilyen tragikus helyzet, akkor nyilván az embert az sokkal jobban megviseli, és a gyerekeknek valóban segítséget kell kapniuk. Iskolán belül is és iskolán kívül is. Mint azóta a hírekből is kiderült, itt ennek a gyermeknek nemcsak az iskolai, de az otthoni körülményei sem voltak különösen könnyűek, és el is indult több vizsgálat. Az iskola fenntartója a Magyarországi Evangéliumi Testvérközösség, az Iványi Gábor-féle szervezet, amely iskolaőrt nem igényelt az iskolába. Ön támadta az iskolaőri lehetőségeket; én azt gondolom, hogy ha valakik úgy érzik az iskolában, hogy erre szükség van, akkor a gyerekek érdekében ezt érdemes igénybe venni. Nagyon sok intézményben szerencsére jól működnek, érdemes lenne talán itt is. [[16.20]] Tehát a MET-nek lesz egy belső vizsgálata, hogy az iskolájukban hogyan fajulhattak idáig az események, illetőleg a rendőrség is, a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Rendőr-főkapitányság is természetesen elkezdte az eljárást, ennek is előbb-utóbb meglesz az eredménye. Ennyit a konkrét ügyről. Tehát nem egy közvetlenül államilag fenntartott és nem iskolaőrrel ellátott iskoláról van szó, ahol nem azért nem volt, mert nem kapott, hanem azért, mert nem igényelt. Ön egy sommás félmondattal azt mondta, hogy az elmúlt években nem történt semmi, hogy ilyen eseteket megelőzzünk. Kérem, azért sok-sok szakembernek a munkáját ne kezelje le ilyen mértékben! Hogyha a legfrissebb digitális gyermekvédelmi stratégiánkat nézem, az 2016-os, amely pontosan az online zaklatás mérséklésére irányul, de nemcsak online, hanem offline is igyekeztünk fellépni. Tudja, amikor önök a magyar iskolarendszert itt hagyták, akkor 998, tehát kevesebb mint ezer iskolapszichológus volt, most pedig 1908, tehát közel kétszer annyi iskolapszichológus van, közel kétszer annyi iskolapszichológus segít megelőzni ezeket a helyzeteket, vagy ha valamilyen baj történt, akkor segíteni ezeknek a feldolgozásában, és megóvni azt, hogy megismétlődjenek, mint az önök idején. Tehát kétszer akkora esélye van ma egy gyereknek iskolapszichológussal találkozni, mint a baloldali kormány alatt. Mindezeken túl 2018. szeptember 1-jétől a család- és gyermekjóléti központokat is létrehoztuk, melyeknek kötelező jelleggel kell biztosítani az iskolai szociális segítő tevékenységet. Rengeteg program van, amelyik fut: a középiskolások konfliktuskezelési készségeinek fejlesztésére, online és offline zaklatás, agresszív megnyilvánulások megelőzésére, kezelésére. Aztán van a „Van kihez fordulni” program, amely a konfliktus megelőzésében, feldolgozásában segítséget ad. Van a MAP, a mentálhigiénés alapprogram pedagógusoknak, ez a problémamegoldó stratégiák bővítését segíti. A Nemzeti alaptantervben is egyrészről az erkölcsi nevelés, másrészről az önismeret és társas kultúra fejlesztése témakörében vannak ezzel kapcsolatosan korszerű tartalmak. A rendőrségnek van DADA programja, ELLEN-SZER programja. IBT-k, iskolai bűnmegelőzési tanácsadók is vannak. Ezekben az elmúlt tanévben összesen 123 065 gyermek részesült; 123 065 gyermek, amire ön azt mondta, hogy nincs, nem létezik. Ön lehet, hogy nem tájékozódik, de ettől függetlenül ezek a programok futnak, és 238 oktatónak köszönjük meg, hogy erre áldozott nem kevés időt, nem kevés energiát, hogy ezeket a programokat vigye és jóval több mint százezer gyermekhez eljuttassa. Köszönjük az ő munkájukat. Ami pedig az ön által lekezelt iskolaőrséget illeti, 570 intézményben vannak jelen: 385 tankerületi, 167 szakképzési, 11 egyházi, 4 magán- és 3 agrárminisztériumi fenntartású intézményben, ott is igyekeznek segíteni a gyerekeknek. Amikor én iskolákban beszéltem, találkoztam iskolaőrökkel, ők a gyerekek számára sokszor közkedvelt figuráivá, résztvevőivé is váltak az iskolai életnek, de a lényeges az, hogy már a jelenlétükkel is igyekeznek a gyermekeket és a tanárokat védeni. Bízzunk benne, hogy az ő segítségükkel, már a megjelenésükkel is sikerül az ilyesfajta erőszakos megnyilvánulásoknak elejét venni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a miniszterhelyettesi választ.
Tisztelt Államtitkár Úr! Már lassan hozzászokok, hogy mindig a múltról beszélnek, és az ön lekezelő stílusához is. [[Rétvári Bence: Most pedig nagyon alázatosan szóltam.]] Igen, tájékozódtam. A baj az, hogy a rendszer tényleg nem működik, de ezt megbeszélhetjük majd parlamenten kívül is, hogy mik azok a problémák, amelyek akadályozzák a gyermekek biztonságát, szakmai szinten is. De én teszek egy olyan gesztust, ami nagyon ritka a parlamentben. Először kérek öntől valamit. Ha úgy gondolja, hogy a szavakon túl is szeretne ehhez csatlakozni, akkor kérem, hogy október 15-én a KézenFogva mozgalom kezdeményezésére viseljen fehér pólót az iskolai bántalmazottakért, ez a kérésem. [[Rétvári Bence: Én most is fehérben vagyok, nem úgy, mint ön.]] És a másik pedig, önök szavakban mindig elmondják, hogy minden rendben van, de én inkább a gyakorlatot szeretem, és a gyakorlatban nincs minden rendben. [[Az elnök jelzi az időkeret leteltét.]] De tudja mit, államtitkár úr? Elfogadom az ön válaszát [[Szórványos taps.]] , és remélem, ezután már tényszerűen is tudunk együttműködni. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr elfogadta az államtitkári választ. Tisztelt Országgyűlés! Novák Előd, a Mi Hazánk képviselője, interpellációt nyújtott be a miniszterelnök úrhoz: „Hajlandóe a kormány a NATO-bővítés magyar vétójára a világháború elkerülése érdekében?” címmel. Az interpelláció megválaszolásával miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter urat bízta meg, az interpellációra miniszter úr felkérésére Menczer Tamás államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A NATO-tagállamok bővítésének magyar vétóját szorgalmazza a Mi Hazánk Mozgalom, mert a világháború felé tett újabb lépés, provokáció volna a katonai szövetség bővítése Oroszország határán, míg a semleges zóna nemzetközi érdek. Egyetérte a kormány ezzel, s támogatjáke a magyar Országgyűlés által alkalmazható vétót? A NATO-tagok közül rajtunk kívül már csak Törökország nem ratifikálta a bővítést, de lényegében Ankara is kiegyezett, így most rajtunk a világ szeme. Nincs bajunk Finnországgal és Svédországgal, de az ő érdekük is, hogy ne szélesítsük a háborús konfliktust a NATO-hoz való csatlakozásukkal épp most. Európa békéje és a törékeny egyensúly akkor biztosított, ha a NATO és Oroszország nem vagy csak alig határos egymással, mert van egy katonailag semleges vagy úgynevezett pufferzóna. Eddig északon Finnország és Svédország töltötte be ezt a szerepet, Közép-Kelet-Európában pedig Ukrajna. Az elmúlt fél évben láthattuk, hogy ennek a pufferzónának a megszüntetésére, azaz Ukrajna globalizálására, a nyugati szövetségbe való integrálására irányuló kísérletet automatikusan a másik fél durva reakciója követi. Ezért elengedhetetlenül fontos, hogy ebben a helyzetben, a konfliktus világháborúvá szélesedésének elkerülése érdekében katonailag semleges legyen Oroszország szomszédsága, tehát Finnország, Svédország, sőt Ukrajna és délebbre a többi volt szovjet tagköztársaság is. Magyarországnak felelőssége van abban, hogy függetlenség helyett sajnos idegen katonai felvonulási területté vált hazánk. Fegyverszállítmányok mehetnek át rajtunk, Románián és Szlovákián keresztül Ukrajnába. A Magyar Honvédség parancsnoka júliusban titokban meg is látogatta az ukrán vezérkart; erről csak utólag, ukrán híradásból értesültünk. Az ottani fegyveres erők vezetője úgy nyilatkozott, hogy elégedett Ukrajna és Magyarország katonai együttműködési szintjével. Vajon mit tudhat még ő, amit a kormányunk nem köt az orrunkra? Azóta mindenesetre sajnos a balti légteret is magyar Gripenek biztosítják, és már konfliktusba is kerültek orosz vadászgépekkel. A Mi Hazánk Mozgalom szerint itt az ideje, hogy a NATO-bővítés vétójával Magyarország végre fellépjen a háború kiszélesítése ellen. A döntés hivatalosan a magyar Országgyűlés kezében van, de nyilvánvalóan meghatározó lesz a kormánypárti képviselők számára a kormány álláspontja, hiszen 2010 óta minden interpellációra adott minisztériumi választ elfogadtak a mamelukok. Szerintük mindig minden miniszterüknek igaza van. Míg 2010 előtt egyébként minden ciklusban volt olyan interpelláció, melynek válaszát az Országgyűlés nem fogadta el, csak azóta utasítanak el csípőből minden jogos kritikát is. Hát, ennyit a nemzeti együttműködés rendszeréről. De mi lesz a NATO keleti bővítésével [[Az elnök jelzi az időkeret leteltét.]] a világháború felé tett újabb lépéssel? Azt támogatja vagy a békepárti vétót? Államtitkár úr, várom érdemi válaszát. [[Szabadi István tapsol.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Menczer Tamás államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Hogyha ön a fölszólalásában a békét forszírozza és a béke fontosságát hangsúlyozza, valamint a világháború elkerülésének fontosságát, a konfliktus további eszkalálódásának elkerülését és ennek fontosságát, akkor ebben teljes mértékben egyetértünk. Ha van kormány, amely a béke pártján áll, ha van kormány, amely érdekelt a békében, amely kezdettől a békét és annak fontosságát hangsúlyozza, akkor az a magyar kormány és akkor az Magyarország. Mi a háborús ország szomszédságában vagyunk, már 1 millió, talán 1,5 millió inkább az a szám, ahány menekült érkezett hozzánk. Pontosan tudjuk és látjuk, érezzük a háború súlyát, és éppen ezért vagyunk minekutána nagyon közel is vagyunk a háborús konfliktushoz érdekeltek a békében. [[16.30]] Ezért a magyar kormány álláspontja kezdettől az, hogy egyrészt nekünk ebből ki kell maradnunk, ezért van az, hogy mi nem küldünk katonákat, nem küldünk fegyvereket, és nem engedjük azt, hogy fegyverszállítmányok haladjanak át a magyar-ukrán határon. Ha ön háborúpárti állásponttól tart, akkor ezt nem a kormánynál kell keresnie, hanem a magyar baloldalnál, ahol is, ha most itt elkezdenék idézni, akkor elmenne az összes idő ezzel, de a miniszterelnök-jelölttől, Márki-Zay Pétertől kezdve Tordai Bencén keresztül Fekete-Győr Andrással bezárólag számos politikus szorgalmazta a fegyverszállítást, illetőleg azt mondták, hogy lenne olyan helyzet, amikor ők Magyarországot belevinnék a háborúba. Erről is döntöttek a magyar emberek az áprilisi választáson, és világosan a béke mellett foglaltak állást. Ön a NATO-t is említette, tisztelt képviselő úr. Hadd hívjam fel a figyelmét arra, hogy a magyar álláspont a NATO álláspontjával a tekintetben teljesen egybeesik, hogy a NATO is világosan kifejezte, hogy mint szövetség nem küld fegyvereket ebbe a konfliktusba, és mint szövetség nem küld katonákat sem ebbe a konfliktusba. Pontosan azért, amit egyébként ön is említett, és amire, azt gondolom, joggal és helyesen hívta fel a figyelmet, és amivel én is egyetértek, mert a NATO és Oroszország közötti direkt konfliktus mégiscsak egy hatalmas országról és egy atomhatalomról van szó egyet jelentene a harmadik világháborúval, ezért a NATO és Oroszország összecsapását és konfliktusát mindenképpen el kell kerülnünk. A békét kell forszíroznunk. Nem olyan régen, talán két héttel ezelőtt volt az ENSZ Közgyűlése, ahol a világ számos politikusa ott volt, olyanok is, akik egymással egyébként nem ápolnak túlzottan jó viszonyt. Szijjártó külügyminiszter úr végig azt mondta, hogy ezt a közgyűlést is a béke megteremtésére, illetőleg a folyamatok béke felé történő elmozdítására kell felhasználni. Sajnálattal láttuk, és utólag már őszintén beszélni kell róla, hogy ez nem történt meg, és a magyar külügyminiszter volt az egyetlen uniós külügyminiszter, aki Szergej Lavrov orosz külügyminiszterrel is tárgyalt. Hiába kritizálták őt ezért, és hiába mondtak ránk kígyót-békát emiatt, a magyar álláspont világos: béke tárgyalás nélkül nem születik, soha nem született a történelem során, ezért tárgyalni kell, és egyébként azok, akik ezért bennünket kritizálnak, nem árt, ha akár a német kancellárt, akár a francia elnököt, illetve a munkájukat figyelembe veszik, hiszen ők is tárgyalnak az orosz elnökkel. A NATO-tagságra vonatkozóan önnek igaza van, erről a parlament fog dönteni, az Országgyűlés határoz, ezt a kormány tiszteletben tartja. Mi azt mondtuk kezdettől, hogy a török szempontokat figyelembe kell venni ezzel kapcsolatban. Még talán a balti légtérvédelemre vonatkozóan kérem, hogy ezt ne kritizálja. Ott a magyar katonák hosszú ideje, ’15-ben, ’19-ben és most is nemzetközi elismerésre tesznek szert, illetőleg vívják ki maguknak, hiszen ott nagyszerű munkát végeznek. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm a szót, elnök úr. Már-már el is fogadhatnám a választ, ha nem egy ilyen mellébeszélésbe torkollott volna. Sajnos azzal is kezdődött, és abban bíztam, hogy legalább a válasz végén kimondja azt, hogy ez az időhúzás, amit önök folytatnak, azért valamennyire mégiscsak a béke irányába tereli Magyarországot. De nem látok egyértelmű garanciát arra, hogy meg merik lépni azt a vétót, amit viszont úgy tűnik, hogy most már csak Magyarország tehet meg. Sajnos hiába adtam le ezt az interpellációt előzetesen írásban, ahogy ezt kérték, hiába volt a címe is az, hogy „Hajlandóe a kormány a NATO-bővítés magyar vétójára a világháború elkerülése érdekében?”, nem adott választ arra sem, hogy ön személy szerint, miniszter úr személy szerint, miniszterelnök úr személy szerint támogatjae ezt, akár képviselőként támogatjáke ezt, akár kormánytagként támogatjáke ezt, milyen útmutatást adnak kormányként a magyar Országgyűlésnek. Nem tudjuk tehát, hogy a vétót támogatjáke, a Mi Hazánk Mozgalom viszont mindenképpen szorgalmazza azt, hogy a világháború elkerülése érdekében Magyarország, ha kell, akkor utolsó NATO-tagként, de éljen a vétó lehetőségével. Ez lesz az igazi békepártiság, és ez lesz az önök békepártiságának az igazi fokmérője. Köszönöm. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Bakos Bernadett, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be az agrárminiszterhez: „Erdőirtás helyett miért nem a rászorulók támogatásával foglalkozik a kormány?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! Sajnos azt kell mondjam, hogy önök nem látják a fától az erdőt, és sajnos ez ebben az esetben szó szerint így van, hiszen amikor a fakitermelés fokozása mellett döntöttek, akkor egyszerre adtak rossz választ az energiaválságra és a környezeti válságra is. Az augusztus elején kapkodva és átgondolatlanul meghozott erdőirtó rendelet [[Moraj a Fidesz soraiban.]] , majd a hatósági áras tűzifaprogram is arra mutat rá, hogy válsághelyzetben képtelenek egymással összefüggő problémákra tartós és reális megoldásokat nyújtani. Miniszterelnök úr arról beszélt az Országházban, hogy van elegendő földgázunk erre a télre. Ennek ellenére önök háztartások ezreit akarják átállítani fafűtésre, ahelyett, hogy pár hónapra fűtési módtól függetlenül szociális támogatást nyújtanának azoknak, akik a megemelkedett energiaárakat nem tudják jelenleg kifizetni. Közben pedig villámgyorsan el kellene indítaniuk az országos szintű épületszigetelési programot, amellyel több mint egy évtizedes lemaradásban vannak. Így 2023-ban a családok valódi és tartós rezsicsökkentésével tudnánk hatékonyan küzdeni az energiaválsággal szemben, nem pedig felesleges erdőirtással. Ne legyenek kétségeink! Szemben az önök állításával, az energiaválság a háború után is velünk marad. Ön is pontosan tudja, a háború ugyan katalizátora, de nem kiváltó oka az energiaválságnak, a tartós energiaválságot pedig energiahatékonysági programokkal, a megújuló energia elterjesztésével, nem pedig erdőirtással tudjuk kezelni. Arról sem kaptunk tájékoztatást, hogy előzetes felméréseik szerint várhatóan hány háztartás áll át fatüzelésre a télen, és mekkora többletkitermeléssel számolnak az egyes fafajokból. Valóban az idén frissen kivágott nedves tehát fűtésre alkalmatlan fával tervezike kielégíteni a fellépő többlet-tűzifaigényt? Illetve legalább ilyen fontos kérdés, hogy a biztonságos fakitermeléshez vane megfelelő számú és képesítésű szakember. De a legfőbb kérdésem: tarvágás helyett miért nem támogatják közvetlenül a rászorulókat? Döbbenetesnek tartom, hogy a legszegényebb, legkiszolgáltatottabb réteggel továbbra sem hajlandóak érdemben foglalkozni. Azokról az emberekről beszélek, akiknek a hatósági áras tűzifa megfizethetetlen, akiket eddig sem ért el a rezsicsökkentés, hiszen nincs bevezetve a gáz a szigetelés nélküli házaikba. Ha valahol indokolt lenne a tűzifa többletbiztosítása, az a szociális tűzifaprogramban érintett háztartások területe. Ehhez pedig nem tarvágásra, csupán többletforrásra lenne szükség, hiszen a tűzifaigény fedezhető lenne az augusztusi rendelet nélkül is. Az LMP-Magyarország Zöld Pártja javaslata: szociális gázártámogatás, országos épületszigetelési program, megújuló energia és szociális tűzifaprogram. Így meg tudjuk védeni a magyar embereket és a magyar erdőket is. Köszönöm válaszát.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Farkas Sándor miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! A kormánynak a tűzifa-kitermelés fokozására szolgáló időszerű intézkedését alapos helyzetfelmérés és értékelés előzte meg. Sajnálattal tapasztalom, hogy az „erdőirtás” szóhasználattal vagy a tarvágás mint évszázados erdőgazdálkodási módszer szabályozási környezetéből való kiragadásával a mostani veszélyhelyzetben a nyilvánosságban, nyugodt lelkiismerettel mondhatom, félelmet kelt. A lakosság klímaszorongását felerősítő félretájékoztatások, hangzatos kérdések jelennek meg. Tájékoztatom, hogy Magyarországon, hála a hazai erdőgazdálkodás több mint száz évre visszanyúló szigorú szabályozásának és hatósági ellenőrzésének, erdőirtás nincs és nem is lesz. Aki még mindig erdőirtást emleget, véleményem szerint a tájékozatlanságáról és felkészületlenségéről tesz tanúbizonyságot, az erdeink élőfa-készlete és területe ugyanis folyamatosan nő, a növendékek pedig csak közel felét termeltük ki az elmúlt évtizedben. Az elmúlt tíz évben másfélszerelésre nőtt a száz évnél idősebb erdők területe. Ön indokoltnak tartja a tűzifa biztosítását a szociális tűzifaprogramban érintett háztartások számára. Tájékoztatni szeretném, hogy az augusztusi kormányintézkedések egyik célja éppen az volt, hogy a megfelelő szabályozási alapokon a tűzifa lehetőleg a kellő időben, mennyiségben és térségi elosztásban mindenekelőtt a szociálisan rászorulók, de az egyéb háztartások és akár közintézmények számára is rendelkezésre álljon. [[16.40]] Tisztelt Képviselő Asszony! Mint egyéni országgyűlési képviselő is szeretném megerősíteni ezt a gondolatot. Azon települések önkormányzatai, amelyek megigényelték a korábbi időszakban a szociális tűzifakészletüket, szinte kivétel nélkül, mondhatnám, országosan minden egyes település megkapta, és időben fogja szolgáltatni, kiadni vagy már részben ki is adta a rászorulók számára. Lényegesnek tartom hangsúlyozni, hogy a fűtési célú faanyag lakossági és ipari igényein túl az építőipar, bútoripar, papíripar is igényt tart a nyersanyagra, amihez a faanyagot nemcsak a tarvágás útján lehet biztosítani, azonban éppen a faanyag biztosítása céljából telepítettek elődeink közel egymillió hektáron olyan gyorsan növő faállományokat, mint például akár az akác, amelyek többek között biztosítják a természetközeli erdeink kíméletét. Az akácosainkból kikerülő faanyag rövid időn belül alkalmas tüzelés céljára. A minisztérium tulajdonosijog-gyakorlása alá tartozó állami tulajdonú erdészeti társaságok továbbra is aktívan és eredményesen vesznek részt a szociális tűzifaprogram megvalósításában. Amennyiben valóban Magyarország zöldpártja akarnak önök lenni, kérem, ne pánikot keltsenek, ne álhíreket terjesszenek, hanem a munkájukkal segítsék a természetvédelem és az erdőgazdálkodás tervszerű és szakszerű munkáját és a tárgyilagos lakossági felvilágosító munkát. Megjegyzem kiegészítésképpen, ön energiaválságról beszél. Az energiaválság egyértelműen a hibás brüsszeli szankciók okozta károk miatt következett be nemcsak Magyarországon, hanem egész Európában. Kérem megtisztelő figyelmüket, és kérem a további válaszom elfogadását. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm ismét a szót. A helyzetértékelésüket szívesen megnéznénk, mert valóban nem kaptunk a feltett kérdéseimre korábban választ. Bízunk benne, hogy ebből megkapnánk. A rendelettel éppen az a problémánk, hogy az nem differenciált sem védett erdők, sem fafajok szerint. Akkor, ha mégis ez benne van, ha nem ez volt a cél, akkor miért kellett miniszteri utasítással később korrigálni. Tehát nagyon sok kérdést vet ez fel, amire szintén nem kaptam választ. Szakértők szerint egyébként a többletigény az eddigi szabályok szerint is remekül kiszolgálható lett volna, illetve érdekelne még, hogy megemelike akkor a szociális tűzifára szánt keretösszeget. Az energiaárak már a háború előtt elkezdtek növekedni, és valószínűleg a háború végével sem fog ez megoldódni, ezért a válaszát nem tudom elfogadni.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő asszony nem fogadta el a miniszterhelyettesi választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Szatmáry Kristóf, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a technológiai és ipari miniszterhez: „Mit tesz a Kormány annak érdekében, hogy a rezsicsökkentés fenntartható maradhasson?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Parlament! Sok szó esett ma már az energiaválságról itt a parlamentben, én is ehhez kívánnék hozzászólni. Jól látjuk azt, hogy a magyar kormány legfőbb feladata ezekben a háborús időkben, hogy a magyar családok számára megőrizze a rezsicsökkentést, és alacsonyan tartsa a lakossági energiaárakat. Ez a rezsicsökkentés ugyanis az, ami immár kilenc éve és jelenleg is védi a magyar családokat, de sajnos nem mindenkinek fontosak a magyar családok. Brüsszel szankciós politikája miatt az energiaárak láthatóan az egekbe szöktek. Egész Európában rendkívül nehéz az energiaellátási helyzet, és az energiaárak emelkedése gazdasági válsághelyzetet is eredményez. Mára egyértelmű, hogy a szankciós politika nemhogy nem váltotta be a hozzá fűzött reményeket, de a magyar és az európai családoknak is nagyon komoly károkat okoz. Ha nem teszünk semmit, az elmúlt tíz évben elért sikereink jelentős részét felemészthetik az energiaárak emelkedései. A magyar rezsicsökkentés és annak az átlagfogyasztásig való fenntartása a legnagyobb arányú támogatási program egész Európában. Ha ma kellene kifizetni az átlagfogyasztásig az áram- és a gázszámlákat, akkor egy magyar háztartásnak havonta hozzávetőlegesen 200 ezer forintot kellene fizetnie. Ehhez képest most mintegy 25 ezer forintot kell fizetni, tehát majdnem 180 ezer forint a havi támogatás. Miközben gyakorlatilag Európa lakosai ettől az elhibázott brüsszeli szankciós politikától szenvednek, döbbenten figyeljük, hogy mi zajlik egyébként mintegy párhuzamos valóságként az Európai Parlamentben, hiszen egyes európai parlamenti csoportok és képviselőik, mint például Guy Verhofstadt, a szankciók bármi áron való fokozását erőltetik, jelentsen is ez bármekkora terhelést az európai lakosságnak. Mi ezzel természetesen nem értünk és nem érthetünk egyet. Brüsszel ugyanis nem ezt ígérte, amikor a szankciókat bevezette. Azt mondták, hogy a szankciók térdre fogják kényszeríteni Oroszországot, és véget vetnek a háborúnak. Hát, ehhez képest a magyar baloldal által is támogatott szankciók bevezetése óta Európát a válság- és az energiahiány fenyegeti, az energiaárak az egekben, a háború pedig sajnos folytatódik. Legfőbb ideje tehát, hogy belássuk és belássák Európa vezetői, hogy egyetlen megoldás létezik mindannyiunk számára: az energiaszankciók politikai felhagyása. Fel kell hagyni azokkal a meggondolatlan és gazdasági károkat okozó energiaszankciókkal, amelyeket az Európai Unió életbe léptetett. Kérdezem tehát államtitkár asszonyt, mit tesz a kormány annak érdekében, hogy a rezsicsökkentés fenntartható maradjon. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Koncz Zsófia államtitkár asszony válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Amikor a kormány 2013-ban bevezette a rezsicsökkentést ez Európán belül a mai napig egyedülálló módon védi a családokat , akkor a baloldal ugyanúgy viselkedett, mint ahogy most is, és alapvetően kritizálta ezt az egész intézményt: tagadták, kritizálták, kétségbe vonták. Hogy erre egy nagyon jó példát mondjak, 2014-ben az ellenzék vezetője, a DK elnöke foglalta össze, hogy mit gondol erről az intézményről. Azt kérdezték tőle, hogy mi az álláspont, a közös álláspont a rezsicsökkentésről, amellyel kapcsolatban csak annyit válaszolt, hogy ez egy hülyeség. Ha a baloldalon múlott volna, akkor Magyarországon nem lenne rezsicsökkentés, és ezért el kell mondani azt is, hogy 2013 óta mintegy 2000 milliárd forintot tudtak megspórolni a rezsicsökkentés által a magyar családok. Ehhez képest a baloldal politikáját ismerjük, hiszen ők 15-ször emelték az energiaárakat, és külföldi kézbe kerültek az energiavállalataink is. A rezsicsökkentés tagadása után az aktuális baloldali vád az, hogy az energiaáraknak nem a háború és a szankció az okozói, hanem arról egész egyszerűen a kormányzó pártok tehetnek, és erre készültek már a kampányban is. Na, hát ehhez képest a valóság ezúttal sincs köszönőviszonyban a baloldali állításokkal. A magyar választások ugyanis április 3-án voltak, az Európai Unió pedig május 31-én fogadta el a hatodik szankciós csomagot. Orbán Viktor miniszterelnök úrnak sikerült elérnie azt és megvétóznia, és így a szankciók a csővezetéken szállított nyersolajra hazánk vonatkozásában nem vonatkoznak. Ez egy óriási, hatalmas eredmény, hiszen egyértelművé tudtuk tenni azt, hogy a földrajzi helyzetünkből adódóan Magyarország számára nem lehetséges az orosz olaj kivezetése a finomítói kapacitásaink teljes átalakítása nélkül, ami nagyon időigényes feladat. Miután ezt a brüsszeli szankciós csomagot elfogadták, az energiaárak júniustól hihetetlenül megugrottak és megnövekedtek, az áramárak Európában hatszor, hétszer nagyobbak, mint az USA-ban, a gázárnál pedig tízszeres a szorzó, de az olaj ára is magasabb, emelkedik az infláció. Európát energiahiány és válság fenyegeti, a háború pedig elhúzódik. Brüsszel azt mondta, ahogy képviselő úr is ezt említette, hogy a szankciók következtében Oroszországot térdre tudjuk majd kényszeríteni, és a háború is véget fog érni. Ehhez képest viszont úgy tűnik, hogy az európai emberek a vesztesei ennek a háborúnak, és Oroszország inkább csak nyereséget tudott ezzel megvalósítani. A Gazprom például minden idők legnagyobb bevételére tett szert, az első félévi nyeresége már a kétszerese a tavalyinak. [[16.50]] Ahogy elmondtuk, ezt a szankciós politikát a magyar baloldal támogatja. Az a helyzet, hogy a Jobbik elnöke is úgy nyilatkozott, hogy a szankciók működnek, s a múlt héten a Momentum elnöke is megerősítette azt, hogy a szankciók márpedig működnek. Mi úgy gondoljuk, hogy a szankciók pedig nem működnek, és óriási problémát okoznak az energiaárakkal kapcsolatban. Ennek ellenére a magyar kormány mindent megtesz azért, hogy továbbra is segíteni tudja a magyar családokat. Az átlagfogyasztásig fenntartottuk a rezsicsökkentést, s ezzel körülbelül 181 ezer forintot tudnak megspórolni a családok, ezenkívül a benzin- és élelmiszerárstop további meghosszabbításáról, illetve a kamatstop meghosszabbításáról is döntöttünk. Emellett támogatjuk a kkv-kat, gyármentő programon dolgozunk, és ha szükség lesz rá, akkor munkahelyvédelmi akciótervet is be fogunk vezetni. Köszönöm szépen még egyszer a kérdést. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár asszony válaszát. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. A választ elfogadom, különösen azért, mert az elmúlt 12 évben, azt hiszem, volt pár olyan alkalom, amikor a magyar társadalom nagy része – hát, hogy is mondjam? hálát adott a jóistennek, hogy nem a baloldal kormányoz Magyarországon. Belegondolni is szörnyű lenne, ha a migránsválság közepette az a baloldal lett volna hatalmon, amely szerencsére nem volt. Mi lett volna akkor, ha a Covid alatt lett volna ez a kormány? Rossz belegondolni, milyen politikát folytatott volna. S azt gondolom, igazából most látszik az, mekkora öröm az, hogy egy olyan kormánya van Magyarországnak, amely ellentétben a baloldallal nem valami megfelelési kényszerként fogadja Brüsszel javaslatait, hanem a magyar emberek érdekeit nézi. Bízunk abban, hogy ezeket az érdekeket továbbra is tudjuk képviselni, és a magyar kormány segítségével megvédhető a rezsicsökkentés politikája. Támogatjuk a kormányt ebben. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr az államtitkári választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Vejkey Imre és Nacsa Lőrinc, a KDNP képviselői, interpellációt nyújtottak be a belügyminiszterhez: „Számíthatunke arra, hogy a Kormány a határvadászok segítségével továbbra is megvédi a magyar embereket?” címmel. Nacsa Lőrinc képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Emlékezzünk azokra a napokra, amikor csaknem 10 ezer illegális bevándorló jutott be naponta, mindenféle ellenőrzés nélkül az Európai Unió területére. Emlékezzünk arra, amikor a Keleti pályaudvarnál tomboló agresszív, verekedő tömeg tartotta rettegésben nemcsak a környéken lakókat, a drámai események az egész országot sokkolták. Az Európai Unió cselekvőképtelenségét látva és az események következményeit felismerve a kormány a kritikus pillanatban úgy döntött, hogy mind nemzetbiztonsági, mind közegészségügyi okokból lezárja a magyar határt. A határzár megépülése nemcsak az illegális bevándorlókból váltott ki komoly indulatokat, hanem Brüsszel és persze a hazai baloldal is folyamatosan támadta és támadja Magyarországot és a magyar embereket azért, amiért nemet mondtak a bevándorlásra. Sajnos, az elmúlt években Európa-szerte jelentősen megszaporodtak a migrációs hátterű elkövetők általi terrorcselekmények, melyek sokszor ártatlanok életét követelték, vagy a testi épségüket súlyosan veszélyeztették. Emlékezzünk arra a hét évvel ezelőtti napra, amikor a feldühödött migránsok megostromolták a magyar határt, és összetűzésbe kerültek az ott szolgálatot teljesítő rendőrökkel, miután elkészült a határzár. Tisztelt Államtitkár Úr! A bevándorlók egyre agresszívabbak, folyamatosan nyomás alatt tartják a magyar határt és az ott szolgálatot teljesítőket. A magyar-szerb határ menti településeken élők egyre jobban félnek, hiszen nem ritka, hogy a bűncselekmények elkövetői fegyverekkel is rendelkeznek. Az elmúlt években a kezdeti fanyalgás után több európai ország is követte Magyarország példáját, és felismerte a védekezés fontosságát, sőt többen határt is, határkerítést is építettek. Bebizonyosodott, hogy a határvédelem legeredményesebb formája és módja a jogi határzár és a kerítésépítés. Sajnos, még nem nyugodhatunk meg, mert a határsértők száma az elmúlt hónapokban ennek ellenére a háromszorosára növekedett. Éppen ezért most még jobban indokolt az erős magyar határvédelem fenntartása, mivel a határon a migrációs nyomás tartós, az erőszakos határtörési kísérletek száma folyamatosan növekszik, és az embercsempészek tevékenysége is egyre erőteljesebb. Ebben a helyzetben szinte nélkülözhetetlenek a határvadászok. Az egység felállítása után meghirdetett határvadászképzésre is sorra érkeztek a hazájukat védeni akaró jelentkezők. Mint a hazafias és a honvédelmi nevelés ügye iránt elkötelezett embernek örömömre szolgál azt látni, hogy mennyi lelkes, elhivatott állampolgár vállalta ezt a nemes, de egyben, mondjuk ki, veszélyes feladatot. A határvadászok képzése folyamatos, a szolgálatba állók száma is növekszik, a magyar emberek pedig reményteljesen várják a helyzet jobb irányba fordulását. Kérdezem ezért a tisztelt államtitkár urat, hogy teljesítenek a határvadászok az első századok eskütétele után. Számíthatunke arra, hogy a határvadászok továbbra is megvédik Magyarország déli határait, és garantálják a magyar emberek biztonságát? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A migráció kérdése nem került le egyáltalán a brüsszeli döntéshozók napirendjéről, egyetlenegy javaslatot sem vontak vissza. Most a legnagyobb figyelem nyilvánvalóan az orosz-ukrán háborúra fordítódik, ettől függetlenül, ha ez a kérdés bármikor előkerül, Brüsszel továbbra is ugyanazt a migrációpárti álláspontot képviseli, mint a korábbiakban. De nem egyedül, hiszen a baloldal árnyék-miniszterelnöke, Dobrev Klára is azt mondta, hogy a bevándorlás egy zseniális kommunikációs trükk, ha Orbán Viktor az ufók ellen lázítana, akkor ma Magyarországon az emberek többsége az ufóktól félne. Úgy gondolja tehát, hogy egy kitaláció a magyar kormánytól a migráció. Próbálja ezt elmagyarázni, mondjuk, egy londoni vagy párizsi no-go zónában vagy valahol Skandináviában! Gyurcsány Ferenc pedig azt mondta, hogy a legrosszabb ösztönökre épít a kormány, amikor kerítést akar húzni a határra. De Karácsony Gergely, korábbi bukott miniszterelnök-jelölt sem vélekedett másképp: semmiképp se kerüljön sor a határ menti kerítés megépítésére, mondta ő. De voltak itt álproblémázók, hogy ezt a Fidesz találta ki ugye, Kunhalmi Ágnes, Horváth Csaba. A Momentumból Orosz Anna szerint a hazai munkavállalók számára előnyös a bevándorlás, Tordai Bence szerint pedig a déli határon épített kerítés értelmetlen, embertelen és pazarlóan drága. Magyarul, a baloldal álláspontja ugyanaz, meg sem építették volna, és ha Brüsszel kéri, első szóra lebontanák. Aki nem hiszi, menjen el Szlovéniába, jött a baloldali kormány, a kerítést lebontották, és azt mondták, hogy az illegális migrációhoz pedig hozzá kell szokni. A déli határon idén eddig 192 845-en próbáltak illegálisan átjutni, szemben a tavalyi 122 ezerrel és a tavalyelőtti 46 ezerrel. Idén eddig 1448 embercsempészt kaptak el, szemben a tavalyi 1277-tel és a tavalyelőtti 455-tel. Tehát láthatóan, érezhetően nő a bevándorlók és az embercsempészek száma. Mi több mint 600 milliárd forintot költöttünk a déli határ védelmére, s ennek alig 1-2 százalékát fedezte az Európai Unió, a többit pedig a magyar embereknek kellett fedezni. A magyar emberek fizetik az európai emberek biztonságának az árát, pedig ez lehetne fordítva is, hogy az Unió a közös biztonságot a közös forrásokból finanszírozza. De ezt ők nem teszik meg. Viszont a migráció ösztönzőit természetesen anyagilag segítik. Akik tehát bűncselekménnyel és a büntető törvénykönyvbe ütköző módon elősegítik az embercsempészetet, azokat finanszírozzák, akik pedig a szabályok, a törvények szerint kiállnak a magyar határra és megvédik az Európai Unió határát, azt pedig alig 1,5 százalék értékben finanszírozzák. Emlékezhetünk a röszkei csatára, amikor Gyurcsány Ferenc szerint a magyar rendőrök rátámadtak a békés menekültekre, a fényképek szerint pedig az illegális migránsok kövekkel rátámadtak a magyar rendőrökre. Sőt, idén júliusban már a migránsbandák vagy inkább az embercsempészbandák is egymásra lőttek, halálos áldozata is volt mindennek. (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) A nyár folyamán elindult a határvadászok toborzása. Azt hiszem, egy multi cég HR-vezetője sem vállalta volna, hogy a nyár közepén négy hét alatt ötszáz embert a déli határon való bármilyen munkavégzésre toboroz, mindezt kiegészítve egy négyhetes képzéssel. De a magyar rendőrségnek, a magyar államnak ez sikerült. Szerintem ezt sokak a piaci szférában nem vállalták volna. Nagyon nagy tisztelet illeti őket, hiszen ahogy velük beszéltem a kiképzés során sokakkal találkoztam , sokan azt mondták, hogy a családjukat akarják megvédeni, azért állnak határvadásznak, mások azt mondták, hogy a hazájukat akarják megvédeni, megint mások pedig azt mondták, hogy a határvadász hivatás egy kiszámítható életpálya, amiben szívesen vesznek részt. Az ő munkájuknak is köszönhető, hogy Magyarországon a börtönben lévő rabok több mint 10 százaléka embercsempész. Ez óriási leterheltség a magyar börtönökben is. Tehát nemcsak a határon van leterheltség, hanem a börtöneinkben is. A magyar emberek többször is egyértelműen elutasították az illegális migrációt. A nemzeti konzultációban az emberek 89 százaléka követelt szigorúbb intézkedéseket, a 2016-os népszavazáson pedig 3,4 millióan utasították el a kötelező betelepítési kvótákat. Köszönjük a határvadászok tevékenységét, a toborzás és a kiképzés tovább folyik. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretettel köszöntöm valamennyiüket, és megkérdezem Nacsa Lőrinc képviselő urat, hogy elfogadjae a miniszterhelyettes, államtitkár úr válaszát. [[17.00]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Elfogadom a választ. Először is, szeretném megköszönni az eddig a határon szolgálatot teljesítő katonák és rendőrök munkáját, mindannyian hazafias kötelességből és az ország biztonságának garantálása érdekében helytálltak ebben a munkában. És sok sikert kívánok a határvadász századoknak is, köszönjük nekik is, hogy Magyarország biztonságában jelentős szerepet játszanak. Ahogy államtitkár úr is elmondta, a baloldal rendre kiáll a migráció mellett, legutóbb például a kampányban Niedermüller Péter gyurcsányista polgármester mondta azt, hogy morálisan tarthatatlannak tartja a kerítést. Éppen Hajnal Miklós társaságában volt ekkor, ő sem nagyon ellenkezett ebben a műsorban, hiszen morálisan tarthatatlannak nevezték a kerítést, amit nyilvánvalóan ezek után le akartak bontani. Dobrev Klára pedig még tavaly nyáron azt mondta, hogy egyáltalán nem támogatja, hogy az Unió pénzt adjon a határvédelemre. A dollárbaloldalnak az amerikai pénz jól jön, de az uniós határvédelmi összegeket nem szeretnék felhasználni. Szerintünk ez szégyen. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Gy. Németh Erzsébet képviselő asszony, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszterhez: „Hajlandó a kormány segíteni a fogyatékkal élőkkel foglalkozó civil szervezeteknek?” címmel. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Feltételezem, hogy Rétvári Bence államtitkár úr fog nekem válaszolni. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Az Orbán-kormány által okozott megélhetési válság és az Orbán-kormány által bevezetett brutális rezsiemelés nem kíméli azokat a civil szervezeteket sem, amelyek fogyatékkal élőket támogatnak. Az elmúlt napokban vészjósló megkeresés érkezett több, fogyatékkal élőkkel foglalkozó civil szervezettől. A belügyminiszternek címzett levelet mi is megkaptuk, és ebben a fogyatékkal élőkkel foglalkozó legnagyobb magyar civil szervezetek azt írják, hogy azonnali segítségre van szükségük a sokszorosára emelkedett rezsiköltségek miatt. Levelükben leírják, hogy jelenleg a brutálisan megemelt áron kapják majd az energiát; és olyan civil szervezetekről beszélünk, államtitkár úr, amelyek nagyrészt az állam helyett dolgoznak, és azoknak segítenek, akiknek az állam képtelen. A segítséget kérő levelet a Civil Érdekvédelmi Hálózat a Fogyatékos Embereknek Szolgáltatást Nyújtó Civil Szervezetekért egyesület, rövidítve CÉHálózat; az Értelmi Sérülteket Szolgáló Társadalmi Szervezetek és Alapítványok Országos Szövetsége, ÉTA Országos Szövetség; valamint a Halmozottan Sérültek Országos Érdekvédelmi Szövetségének 118 tagszervezete, köztük a Down Alapítvány írta alá. Tisztelt Ház! Az árnyékkormány megvizsgálta a civil szervezetek megkeresését, és teljes mértékben egyetért a kérésükkel: a szociális feladatokat ellátó nonprofit szervezetektől végképp nem lehet az eddiginél nagyobb, akár tíz-, tizenkétszeres rezsit is beszedni. Személyesen találkoztam ezeknek a szervezeknek néhány képviselőjével, és azt kell hogy mondjam, államtitkár úr, remegve várják, hogyan fogják ezt a telet túlélni. Ezek nonprofit szervezetek, minden forintot arra fordítanak, hogy működjenek. Ha a kormány rajtuk szorít meg, akkor a működésüket akadályozza meg, és értelmi sérültek, Down-szindrómával élők és fogyatékkal élők ellátását lehetetleníti el. Az árnyékkormány szerint azonnali hatállyal ki kell dolgozni egy árképzési modellt azokra a civil szervezetekre, amelyek a szociális ellátásban vesznek részt, vagy más okból tekinthető a működésük elsőrendű társadalmi érdeknek. Még a közismerten rideg Orbán-kormány sem lehet annyira embertelen, hogy ne segítsen ezeken az embereken, ne segítsen ezeknek a szervezeteknek. Várom válaszát, tisztelt államtitkár úr, és remélem, mivel az interpellációt időben beadtuk, kész megoldásról fog most minket itt, a tisztelt Házban tájékoztatni. Várom a válaszát. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Mint képviselő asszony is említette, a választ Rétvári Bence államtitkár, miniszterhelyettes fogja megadni. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! A kormány arra fog törekedni, hogy mindenkinek az ellátásáról gondoskodjon, azokéról is, akik szociális ellátásra szorulnak és azoknak is, akik az iskolában vannak, hogy ők is a megfelelő oktatást megkaphassák ezen a téren is. De ami az árnyékkormányt illeti, ha már ön szóba hozta, tisztelt képviselő asszony: úgy látszik, itt kemény alapkövetelmények vannak a bekerülésre, hogy ki kerülhet be az árnyékkormányba. Valószínűleg az ön pozíciójára úgy írták ki a pályázatot, hogy ki az, aki megszavazta a 13. havi nyugdíj elvételét és mellette a szociális dolgozók fizetésének is a csökkentését. Úgy látszik, ez alkalmassági feltétel volt. És hivatalban kellett lenni akkor is, amikor a szociális normatívát a szociális intézményeknél 30 ezer forinttal, a kiemelt szociális intézményeknél 100 ezer forinttal csökkentették. Tisztelt Képviselő Asszony! Érdemes lett volna akkor is meghallgatni ezeket a szervezeteket, örülneke annak, hogy kevesebb bérért és kevesebb normatívából kell hogy dolgozzanak. Ami az Alaptörvényt illeti, amelyben ezen szervezetek által gondozott embereknek is az alapvető jogai rögzítve vannak: azon visszafogott, konszenzust kereső és szakmai állásponttal illette, hogy nem ünnepelni kell, hanem kidobni a kukába. Emlékezhetünk a Pesti úti idősek otthonára is, ahol több mint egy hétig nem volt orvos akkor, amikor a járvány betört az intézménybe, és sokakat veszélyeztetett; vagy amikor a kórházba küldött lakók 70-80 százalékánál rühességet állapítottak meg, akkor ön személyesen mondta azt, hogy jelenleg nincs higiéniai probléma az intézményben. Így bántak önök azokkal, akik szociálisan rászorulók. Tisztelt Képviselő Asszony! Fontos lenne ennek az óriási problémakörnek, ami az energiaválságot illeti, a gyökerét orvosolni. A szankciók visszafelé sültek el, most már látjuk: mi itt Európában sok nehézséget szenvedünk el, az önökhöz érkezők, szociális intézményekben dolgozók is aggódnak, hogy mi lesz télen. Kérem szépen, győzze már meg Dobrev Klárát az árnyékkormány ülésén, amikor vezeti, hogy azokat a mondatait, hogy nagyon határozott és kemény szankciókkal lehet megállítani Putyint, meg mi nem fogunk meghátrálni, a legszigorúbb szankciókat is megszavazzuk, gondolja már meg, hogy ez tényleg helyes-e; és amikor bejönnek az energiaválság miatt aggódó szervezetek, és az ön árnyék-miniszterelnöke az árnyékkormány árnyékülésén elmondja, hogy nem hátrálunk meg, és komoly válaszlépések történtek, de ahogy mondta, további lépéseket kell tennünk, akkor esetleg gondoljon ezekre az emberekre, hogy ők azért igencsak aggódnak ennek kapcsán. És akkor ne mondják a rezsicsökkentésre azt, hogy hülyeség, szemfényvesztés, bűvészkedés, népbutítás, néphülyítés, alamizsna, populizmus, felelőtlen lépés, ha az önökhöz bejövő szervezetek mondják, hogy mekkora szükségük van tulajdonképpen erre a lépésre. A kormány egyértelművé tette, hogy az egészségügyi intézményekben, bentlakásos ellátást nyújtó szociális intézményekben és a gyermekvédelmi intézményekben semmifajta korlátozás nem lehet, ott minden ellátást teljes mértékben biztosítani kell, így a megfelelő olyan hőmérsékletet is, ami korábban biztosított volt. Azok számára, akik elektromos kerekesszéket, elektromos mopedet vagy oxigénkoncentrátort használnak, további kedvezmény biztosított, pontosan azért, hogy csökkentett áron kaphassák meg az ehhez szükséges 1697 kilowattórát. Szintén fontos a védendő fogyasztói státusz, ami sok szociálisan rászoruló embert véd most is, és védeni fog a jövőben is mind a földgázellátás, mind a villamosenergia-fogyasztás terén. És ahogy az elején is mondtam, tisztelt képviselő asszony, nyilván itt minden ügy egyedi, ön is tudja, ezeknek az otthonoknak egyedi helyzetei vannak, egyedi környezetben vannak, egyedi ellátást biztosítanak, tehát nem lehet általánosságban erről beszélni, de azt el lehet mondani, hogy egyedileg megvizsgálva minden ellátottról gondoskodni fogunk. Nyilván, itt többféle lehetőség is van, az állami ellátás, az egyházi ellátás, a civil ellátás egyaránt. De a lényeg, hogy bármennyire is az emberekre tekintet nélkül fogadják el a szankciókat Brüsszelben, és teszik nehézzé a szociális ellátórendszer működését is, mi minden emberről gondoskodni fogunk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes, államtitkár úr. Tisztelettel megkérdezem Gy. Németh Erzsébet képviselő asszonyt, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Nem tudom elfogadni a választ. És ne haragudjon, államtitkár úr, nagyon keményet fogok mondani: szégyellje magát! Én nem arról beszélek, hogy mi van az óvodában, mi van az iskolában, hány fokkal fognak fűteni, hanem például a Down-szindrómával élők lakásotthonaiban miért nem lehet lakossági hatósági áras, ahol ezeknek az embereknek a felkészítésére, arra, hogy legalább önálló életvitelt tudjanak folytatni, nagyon-nagyon sok pénzt és energiát fordítanak ezek a civil szervezetek. Önök pedig itt összevissza beszélnek, és összevissza hadoválnak. Ön azt mondja most, hogy mindenkiről egyedileg fognak gondoskodni. Meg fogom őket kérni, hogy kezdjék el önöket megkeresni ezekkel az ügyekkel [[Rétvári Bence: Folyamatban!]] , konkrétan mindenkit. Egészen egyszerűen nem értem, ha egy interpellációt írásban megkapnak négy vagy öt nappal előtte, miért nem lehet arra tisztességesen válaszolni a magyar Országgyűlésben. Egészen egyszerűen szégyen, amit maga itt művel! Köszönöm, nem fogadom el. [[Rétvári Bence: Árnyékszégyen. Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Mint hallottuk, képviselő asszony nem fogadta el a választ. [[17.10]] Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. [[Dr. Szűcs Lajos a Fidesz padsoraiban Vécsey Lászlóval beszélget.]] Most 17 óra 10 perc van, az interpellációk végére értünk, és áttérünk az azonnali kérdések órájára. Tisztelt Képviselőtársaim! [[Dr. Szűcs Lajos felé:]] Várom jegyző urat a pulpitusra. Komáromi Zoltán képviselő úr, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Mit tesz a kormány az egészségügy helyzetének javításáért?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem önt, hogy elfogadjae a válaszadó személyét. [[Komáromi Zoltán jelzésére:]] Köszönöm szépen. Jelzi számomra képviselő úr, hogy elfogadta a válaszadó személyét. Komáromi Zoltán képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! Korántsem csak az egészségügyre igaz a közmondás, de arra feltétlenül: túl komoly dolog ez ahhoz, hogy önökre, a Fideszre lehessen bízni. 12 éve önökre van bízva, és nézzék meg, hova juttatták! (Dr. Szűcs Lajost a jegyzői székben dr. Vinnai Győző váltja fel.) Húsz napja a NEAK főigazgatója mondta el egy országos konferencián, hogy ötödével kevesebb beteget látnak el a szakrendelők most, mint a Covid-járványt megelőző évben. Ennek akár örülhetnénk is, hogy ennyivel javult a lakosság egészségi állapota, sajnos azonban nem ez a helyzet: 20 százalékkal csökkent az onkológiai szűrések száma, a rehabilitációs ellátások teljesítménye kevesebb mint felére esett vissza, ezrével futnak be a NEAK-ba az ellátatlanságra, a hosszú várakoztatásra, a szakellátások elérhetetlenségére vonatkozó panaszok. Nem a beteg lett tehát kevesebb, hanem az elmúlt egy hónapban, két hónapban 8 milliárd forinttal nőtt az állami kórházak adósságállománya, amit gyakorlatilag tetéz az, hogy 12-14 milliárd forintnyi ellátáshoz nem fértek hozzá a betegek. Van egy egész friss példa, nem is egy, hanem kettő. Tíz napja jelentették be, hogy a Fejér Megyei Szent György Kórházban a gyermek-gasztroenterológiai szakrendelés humánerőforrás-hiány miatt átmenetileg szünetel, előtte egy héttel hallottunk arról, hogy a soproni gyermekkardiológiai szakrendeléssel ugyanez a helyzet. Ebben a helyzetben kívánja a kormány a kórházak után államosítani a járóbeteg-szakellátást is, ami nyilvánvalóan a helyzet további romlásával járna, ha másért nem, azért, mert kiesne a rendszerből az az évi tízmilliárdos nagyságrendű forrás, amivel jelenleg az önkormányzatok támogatják a saját szakrendelőik fejlesztését. Most kerül a kormány elé októberben az új egészségügyi stratégia, de semmilyen egyeztetés nem folyt sem az Orvosi Kamarával, sem pedig a betegszervezetekkel. Kérdezem ezért államtitkár urat, mit kíván tenni a kormány az egészségügyi ellátás folyamatosan magasabb színvonaláért. Várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Rétvári Bence államtitkár, miniszterhelyettes úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Közös felelősségünk az, hogy az egészségügyi ellátás színvonala egyre jobb legyen, és ehhez nyilván többletforrások is kellenek, ezért mi mindig várjuk azt, hogy a magyar ellenzék is néha egy-egy ilyen javaslatot megszavazzon. Ha megnézzük azt, hogy mennyivel növeltük a magyar egészségügy finanszírozását 2010 és 2023 között, tehát az elfogadott költségvetések során, akkor 1471 milliárd forint többletet látunk, ami 123 százalékos növekedés; nem 123 százalékra, hanem 123 százalékkal, tehát több mint kétszeresére növeltük az egészségügyi forrásokat. Ezeknek az egyik legnagyobb tétele az elmúlt években nyilván a béremelés volt, az orvosok két és félszeres béremelése, ennek következtében azért ma már az orvosok jóval jobban keresnek. Ön is tudja és ismeri a számokat, hogy az a kezdő orvos, akinek 129 500 forint volt a bruttó alapbére 2010-ben, amikor a kormányzást elkezdtük, most 619 ezer forintot kap bruttó alapbérként, és a jövő év elejére ez 687 ezer forintra emelkedik. Egy pályája végén lévő orvos, tehát aki már több mint negyven éve gyógyít, a kormányzásunk kezdetén bruttó alapbérben, tehát mindenféle pótlékok nélkül, éjszakai, ügyeleti túlmunka és egyéb pótlékok nélkül 262 ezer forintot keresett, most 2 millió 142 ezer forintot keres bruttóban. Ez bruttóban is egy érezhető előrelépés. Azt hiszem, most már azt mondhatjuk, hogy kellőképpen meg tudjuk becsülni anyagilag is azt a munkát, amit az orvosok végeznek, és arra törekedtünk, hogy igyekezzünk a környezetet is minél inkább olyanná tenni, hogy a kórházakat újítsuk fel. Ugye, több mint hetven helyen ez részben vagy egészben sikerült is, új mentőállomások építésével, új rendelők építésével. Ez gyökeresen más irány, mint ami előttünk volt, mert azért önöknél, a baloldalnál nem ez volt a mód [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] , hiszen bezárták a svábhegyi gyermekkórházat, az Országos Pszichiátriai és Neurológiai Intézetet, és még sorolhatnám, hogy mennyi kórházat. Ezzel szemben most bővülésekről tudunk beszélni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! Az orvosi béremelés teljesen jó, egy kicsit elhalasztott, de nagyon jó lépés volt, de ez azt jelenti, hogy az egészségügyi intézmények finanszírozásának több mint 80 százaléka bérköltség lett, tehát a működésre nincs költségük. Egy svéd egészségpolitikai agytröszt időről időre közzéteszi, hogy az európai egészségügyi rendszereket hogyan osztályozzák az ellátottak. 2008-ban az EU tagországai közül a 12. helyen álltunk, közvetlenül az Egyesült Királyság mögött, azóta minden alkalommal lejjebb csúszunk, 2018-ban az utolsó előtti hely volt a miénk. Tehát én azért szeretném elmondani, hogy az árnyékkormány nevében be fogunk terjeszteni egy országgyűlési határozatot, amelyben azt is leírjuk és nagyon szívesen segítünk önöknek , hogy például az ápolónők azonnali nagymértékű béremelésével és az ellátás szervezésével hogyan lehet jobbítani az egészségügyet [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] , de ebbe tényleg be kell vonni a betegszervezeteket is és a szakmai szervezeteket is, mert egyébként nem fogják megérteni, hogy mit akarnak csinálni.
Köszönöm szépen. Csak tájékoztatni szeretném képviselő urat, hogy a magyar Országgyűlésben csak egyéni képviselőként vagy a frakció nevében van lehetősége előterjesztést tenni, senki másnak nincs lehetősége. Egyperces viszonválasz illeti meg Rétvári Bence államtitkár urat is. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Megtapasztaltuk, hogy amikor az árnyékkormány tagjai hozták a magyar egészségügyi döntéseket, mi történt: akkor szűnt meg 16 ezer aktív ágy, akkor rúgtak ki 6 ezer egészségügyi dolgozót, orvosokat és ápolókat, akkor vezették be a vizitdíjat, és akkor vettek el egyhavi bért az egészségügyben dolgozóktól, tehát csökkent a bérük. Ismertük az önök programját is: László Imre mondta, hogy feleennyi kórház is elég lenne Magyarországon, ön pedig azt mondta, hogy lehet, még annyi is sok, amennyit László Imre mond. Úgyhogy mi pontosan tudjuk, hogy önök mire készülnek. Szerintem az, amit ön idéz, egy fogyasztói felmérés, ön svéd agytrösztnek hívja, ami egyébként még pár éve ha az, amire gondolok azzal foglalkozott, hogy az illegális migrációt Magyarország nem támogatja, ezért rossz a magyar egészségügy; volt egy ilyen svéd kimutatás. Remélem, nem ebből idézett, tisztelt képviselő úr, amely eléggé politikai alapon közelítette meg a magyar egészségügyet anno. Viszont az OECD szerintem mindnyájunk által elfogadott; nos, amikor az önök árnyékkormánya kormányzott, akkor egyedül Magyarországon csökkentek az egészségügyi kiadások [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] , amikor pedig az önök által leváltani szándékozott kormány kormányoz, akkor a hetedik legnagyobb mértékben emelkednek az egészségügyi kiadások. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Harangozó Tamás képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Aktuális kérdésekről” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Orbán Balázs urat, a miniszterelnök politikai igazgatóját jogosította fel. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! A lakosságot szolgáló helyi önkormányzatok, az általuk fenntartott óvodák, szakrendelők, kulturális intézmények kilátástalan helyzetbe kerültek, augusztusban ugyanis az Orbán-kormány kidobta a védett ellátásra, vagyis az egyetemes földgáz- illetve villamosenergia-szolgáltatásra jogosultak köréből az önkormányzatokat és az önkormányzati költségvetési szerveket. Számos polgármester jelezte, hogy ennek az intézkedésnek a következtében egyes energiaköltségeik várhatóan akár 5-15-szörösére drágulhatnak, nincs az a spórolás vagy felelős gazdálkodás, ami ekkora növekedést kompenzálni tudna. Szeptember 30-án este újabb csapást mértek arra a közel száz településre, ahol távhőszolgáltatás üzemel, október 1-jétől ugyanis kidobták őket is a védett körből, és több mint 13-szorosát kell majd fizetniük a távhőszolgáltatásért. Mindez úgy jött össze, hogy a kormányzatnak rekordmagas áron sikerült a távhőhöz szükséges földgázárat rögzítenie: a tavaly májusi 20 euró/megawatt gázár helyett idén augusztusban 300 euró/megawatt áron rögzítették. [[17.20]] Az MEKH egyik közleményéből az is kiderül, hogy az árrögzítési időszak kelte augusztus 22., végezte pedig augusztus 26. Na, pont ebben az időszakban volt a legmagasabb a gázár; se előtte, se azóta nem volt ilyen magas az ár. Mindezen túlmenően a kereskedők hasznát a korábbi 2,37 euróról 25 euró/megawattra emelte a kormányzati szerv. Ráadásul, tavaly májusban 350 forint volt egy euró, most pedig 425, csak a mai napon. Mindez azt jelenti, hogy az önkormányzati közszolgáltatások idősotthonok, óvodai ellátás, kulturális intézmények kerültek veszélybe egyértelműen a kormányzat rossz döntései miatt. Kérdezném a politikai igazgató urat, hogyan fogja kompenzálni a kormány az önkormányzatokat a károkozó rossz döntései miatt? Hogyan garantálják, hogy gyermekeink és idős szüleink intézményei ne zárjanak be a téli időszakra? Várom válaszát. [[Taps az MSZP padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Amint említettem, a választ Orbán Balázs miniszterelnöki politikai igazgató úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, igazgató úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Bizonyára ön is tudja, hogy mi az oka az energiaár-emelkedésnek, ami szerte Európában az összes uniós tagállamot és az Unión kívüli összes európai országot is sújtja. Az okok között az első két helyen kell említeni egyrészt az orosz-ukrán háborút, másrészt pedig az erre adott, elhibázott brüsszeli szankciós politikát mint választ. Amikor Brüsszel azt a döntést hozza, hogy az energia tekintetében is ki kívánja terjeszteni a szankciókat, bizonyos területeken pedig nem zárkózik el a továbbiakban a szankciók energetika területére történő kizárásától, ezzel lökte el egy olyan tartományba az árakat, e tekintetben nincs egyet nem értés közöttünk , amit korábban soha senki nem látott. Tehát amikor Brüsszel az energiapolitikát is be kívánja vonni a szankciós politikába, akkor történik meg az a helyzet, amit ön is felhozott, és amellyel minden európai ország küzd, hogy mind a lakosság, mind a vállalati, mind az állami, mind az önkormányzati szektor soha nem látott áron tud hozzájutni az energiahordozókhoz, legyen az akár gáz, akár villamos energia, akár más energiahordozó is. Ezért azt gondolom, hogy az első és legfontosabb feladatunk az lenne, hogy mi itt, a magyar Országházban egyetértsünk abban, hogy a szankciós politikákat az energia területéről vissza kell vonni, és azokon a területeken, ahol eddig energetikai szankciókat fogadott el Brüsszel, ott pedig vissza kell lépni. Sajnálatos módon hallom azt önöktől, a baloldali pártok képviselőitől, hogy önök mind a mai napig támogatják az energetikai szankciókat és az energetikai szankciók további kiterjesztését. Ha ebben egyet tudnánk érteni, akkor azt lehetne mondani, hogy önökre is számíthatnának az önkormányzatok. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Így sajnos ezt nem lehet elmondani. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, igazgató úr. Viszonválasz illeti meg Harangozó Tamás képviselő urat. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Választ várok, igazgató úr ez nem volt az. Nincsenek energetikai szankciók a gázra. Palkovics László hozta meg azt a döntést, hogy a lehető legmagasabb áron vásárolja meg a magyar kormány vagy köti le ezt a gázt, és ebből lesz a 13-szoros távhőár-emelkedés. Azt mondja már meg nekem, legyen kedves, hogy mi köze van Brüsszelnek vagy szankciónak, vagy bárminek ahhoz, hogy önök tízszeresére emelték ezzel a kormánydöntéssel a garantált hasznát a fölgázkereskedő cégeknek! 25 euró/megawatt azt jelenti, hogy többet nyúlnak le, mint amennyibe tavaly egy köbméter gáz maga került. Hát, micsoda pofátlan extraprofit ez! Hova kerül ez a rengeteg pénz, és miért fizettetik meg az önkormányzatokkal, meg az emberekkel!? Követeljük, hogy vonják ezt vissza, és az a 2 euró legyen már elég, ami tavaly is elég volt, ezeknek a cégeknek, hogy vastagon megéljenek! A második: szeretném hallani, igazgató úr mert ez mind mellébeszélés , hogy hogyan nem zárják be az óvodákat? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Hogyan nem fognak bezárni az idősotthonok? Hogyan nem fognak kihűlni ott az emberek vagy nem fogják hazazavarni a gyerekeket vagy az időseket? Mert ezzel, amit most elmondott a szankciókról meg Brüsszelről, ezzel nem lehet fűteni. Várom válaszát. Köszönöm. [[Taps az MSZP és a Párbeszéd padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Orbán Balázs miniszterelnöki politikai igazgató urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Úr! Szomorúan hallom, hogy önök szerint nincsenek szankciók. [[Dr. Harangozó Tamás: Gázra!]] Körülbelül ennyit várhatnak önöktől el a magyar emberek. A brüsszeli érdekképviseleti képességük bár most az utolsó európai parlamenti képviselőjük is elhagyta a frakciót , azt remélem, hogy ennél nagyobb. Mégis azt gondolom, hogy az lenne a helyes megoldás, hogyha a magyar politika össze tudna fogni a brüsszeli szankciók ellen, és ha azonnal megszűnnének a szankciók, az energiaárak a felére esnének vissza. Ettől függetlenül igaz az szerintem mindkét dolog igaz, de ettől függetlenül igaz az , hogy Magyarország adja jövedelem- és bevételarányosan a legtöbb támogatást a családok számára. Erre kifejezetten büszkék vagyunk, és azon dolgozunk, hogy a következő, nagyon nehéz téli időszakban is ezt a támogatáspolitikát fenn tudjuk tartani. És ahogyan eddig is, ahogy egyébként a koronavírus-járvány elleni küzdelemben, az önkormányzatok és az önkormányzati intézmények is számíthatnak a kormány támogatására, és várjuk az ő jelzéseiket, hogy hogyan, milyen formában tudjuk ezt megtenni. Ez eddig is így volt, ezután is így lesz. Egy politikai erőre nem számíthatnak sajnos: önökre. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, igazgató úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Bedő Dávid képviselő úr, a Momentum képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Kérem, válaszoljon, Miniszterelnök Úr!” címmel. Tájékoztatom a tisztelt Házat, képviselőtársaimat, hogy a Momentum frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így a miniszterelnök úrnak távolléte miatt a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Ennek megfelelően most a Momentum-frakció soron következő kérdését feltenni kívánó képviselő következik, azaz Hajnal Miklós képviselő úr, aki a belügyminiszternek kívánja föltenni: „Mire számítsunk válság idején?” címmel az azonnali kérdését. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszter úr távolléte miatt Rétvári Bence miniszterhelyettes államtitkár urat jogosította fel a válaszadásra. Tisztelettel kérdezem öntől, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Nagyon szépen köszönöm. Hajnal Miklós képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Pont ugyanott fogom folytatni, ahol Harangozó képviselőtársam abbahagyta, abban bízva, hogy esetleg Orbán Balázs politikai igazgatónál eggyel konkrétabb válaszokat kapunk Rétvári államtitkártól meglátjuk. Az egyre súlyosbodó gazdasági és egyébként energiaválság nemcsak a magyar embereket, hanem az önkormányzatainkat is sújtja. A több mint tízszeresére nőtt gáz- és áramszámlákat a korábbi években egyébként kormányzati elvonásokkal is sújtott önkormányzatok önerőből nyilvánvalóan nem tudják kigazdálkodni. Ezek az önkormányzatok működtetik ahogy az már elhangzott az alapvető közszolgáltatásokat, a közvilágítást, a hulladékszállítást, a távfűtést, a helyi közösségi közlekedést is. De az önkormányzatok tartják fenn az óvodákat, bölcsődéket, a szociális ellátórendszernek a legfontosabb létesítményeit, az idősgondozó intézményeinket, a szociális bérlakásokat, és egyébként ők biztosítják a közétkeztetést is. Szóval, viszonylag fontosak az önkormányzatok, remélem, hogy ezt önök is így gondolják. Kérdezem tehát az államtitkár urat: hallhatnake végre konkrétumokat a téli fűtési szezon beállta előtt a bajba jutott önkormányzatok? A második kérdésem: milyen rendszerszintű támogatást fog nyújtani a kormány a bajba jutott önkormányzatoknak? És itt a rendszerszintű támogatáson van a hangsúly. És a harmadik kérdésem: mi a biztosíték arra, hogy az önkormányzatok támogatása nem lesz pártpolitikai csaták áldozata? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ, mint említettem, Rétvári Bence államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Végighallgattuk itt mindnyájan öntől, hogy mennyi fontos dolog van, ami a közszolgáltatásokban az energiától függ. És ez a sor még folytatható: önkormányzatok, iskolák, szociális intézmények, rendőrség, tűzoltóság, vízellátás, egyéb állami feladatok. Ezek mind-mind függenek az energiától. Nem beszélve a háztartásokról, ahol az emberek a mindennapjaikat élik vagy a cégekről, akik munkát adnak, nagyon sokan nagyon sok energiát fogyasztanak. Tehát a sor folytatható és kibővíthető ahhoz képest, amit ön mondott. Csak akkor azt kérdezem öntől, tisztelt képviselő úr, miért nem akarják megoldani a probléma gyökerét? A probléma gyökere a szankciókban rejtőzik. Sokféle segítséget adtunk eddig is és ezután is az önkormányzatoknak, rendkívüli támogatásban vagy akár végső menedékes státuszban, amit sokan élvezhettek az elmúlt időszakban is, hogy kevesebbet kellett fizetni az önkormányzatoknak. Ezek a segítségek voltak bizonyos formában, most is vannak, és a jövőben is lehetnek. [[17.30]] De önök miért nem akarják a probléma gyökerét orvosolni? Mert beszélhetünk arról, hogy az önkormányzatok, a családok, a cégek, az állam valahonnan keressenek olyan forrásokat, amikkel a problémát csökkenteni tudják de miért nem abba az irányba megyünk? Miért nem mondja ön azt, hogy az ön európai parlamenti politikustársai ezentúl nem azt fogják mondani, hogy több szankciót követelünk, hanem hogy átgondoltuk, a szankciók nem állították meg Oroszországot, de térdre kényszerítették Európát. Elmondja azokat a sorokat az ön képviselőtársa, amiket ön felolvasott. Legyen bátor, olvassa föl ezt az Európai Parlamentben is, és követelje utána, hogy tegyen az Európai Unió lépéseket arra, hogy ne legyenek ilyen magasak az energiaárak, ne legyenek szankciók. Tisztelt Képviselő Úr! Az európai „szolidaritás” jegyében a németek meghirdették a saját mentőprogramjukat nem európai programot! Európában mindenkit sújt az a válság, amit a brüsszeli döntéshozók hoztak, de ők saját mentőprogramot hirdettek, nem európait. Miért nem akarják a problémát megoldani, és akkor ezeken a területeken is visszaállna az egy évvel ezelőtti normálisabb rend? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra Hajnal Miklós képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Kettő rövid válasz a szankciókra: egyrészt azokat nem mi szavaztuk meg, hanem Orbán Viktor, aki tudtommal az önök által javasolt miniszterelnök és Magyarország miniszterelnöke; másrészt ezek a szankciók, ahogy itt már korábban is elhangzott, nem vonatkoznak a gázra. Viszont, visszatérve a kérdésemre, amire egyébként egyáltalán nem kaptam konkrét válaszokat, én szeretném felhívni arra a figyelmet, hogy Gulyás Gergely a múlt heti Kormányinfón még arról beszélt, hogy az önkormányzatok esetében egyedi tárgyalások lesznek. Én azért kérdeztem magukat a rendszerszintű támogatásról, mert az egyedi tárgyalás a politikai elfogultság melegágya. Sajnos, erre az elmúlt évtizedben jócskán volt példa. És miniszteri biztosnak pont ugyanazt a Balla Györgyöt jelölték ki, aki most nincs itt, de aki az iparűzési adó megvonásáról is tárgyalt az önkormányzatokkal, és az ő stílusát mi pontosan jól ismerjük, mert egyébként másfél évvel ezelőtt egy interjúban úgy fogalmazott, hogy nincs mit kompenzálni, szerinte nem elvonás történt. Ez nem sok jót vetít előre. Remélem, hogy az önkormányzatokkal nem megint ebben a stílusban terveznek tárgyalni. Az önkormányzatoknak egészen biztosan nem egy újabb biztosra, hanem inkább biztosítékra van szükségük. Ezt önök sajnos nem tudták megadni. [[Taps a Momentum padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg miniszterhelyettes urat is. Parancsoljon!
Meglepően hallgattam a szavait. Ezek szerint a Momentum nem támogatja a szankciókat. Akkor kérem, hogy vegyen részt a nemzeti konzultációban, mondja el a véleményét, és vállalja nyilvánosan is, hogy ön sem támogatja a szankciókat, mert itt vagy nagyon mellébeszélt, vagy pedig még súlyosabb az eset. Ami az iparűzési adót illeti, tisztelt képviselő úr, az iparűzési adó felét ott hagytuk a cégeknél. Ott hagytuk a cégeknél! [[Hajnal Miklós folyamatosan közbeszól.]] Nem elvonta az állam, nem elvette, ott hagyta a cégeknél. Ön most ezt támadta, hogy miért maradt ott a cégeknél az iparűzési adó fele. És amit így nem fizettek be, annak egy részét, adóerő-képességtől függően a kormány odaadta az önkormányzatoknak; a kicsiknek teljes mértékben, a többieknek pedig különböző mértékben. Ahogy ön is mondta, Balla György az, aki tárgyalni fog az önkormányzatokkal, de azért ön meglepett, tisztelt képviselő úr, hogy miután arról olvassuk a híreket, amit soha az életben nem gondoltunk volna, szerintem se ön, se én, hogy hogyan robbantják fel a gázvezetékeket, ön itt mosolyog és nevetgél, hogy semmi probléma nincsen a gázzal Európában. [[Hajnal Miklós közbeszól.]] Szerintem igenis van, és azt hiszem [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] hogy sokkal súlyosabb, mint akár két héttel ezelőtt is, hogy ezeken a vezetékeken, amiket felrobbantottak a tenger alján, gáz egy jó ideig sajnos nem fog jönni, és ez nagyon-nagyon veszélyes egész Európának, és ez még tovább viszi az árakat, nemcsak a szankciók. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Lukács László György és Z. Kárpát Dániel képviselő urak, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” címmel. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Jobbik frakcióvezetője, Lukács László György frakcióvezető, képviselő úr előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így miniszterelnök úrnak távolléte miatt a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Most a Jobbik frakciójának soron következő kérdést feltenni kívánó képviselőjének kérdése következik, azaz Z. Kárpát Dániel képviselő úré, aki a külgazdasági és külügyminiszterhez: „Miért nem a magyar munkavállaló az első?” címmel tesz föl kérdést. Tisztelt Képviselő Úr! Tájékoztatom, hogy a miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Menczer Tamás államtitkár urat jelölte ki. [[Z. Kárpát Dániel bólint.]] Köszönöm szépen, jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Z. Kárpát Dániel képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Bár Magyarországon százezer olyan magyar, korábban dolgozó honfitársunk van, aki lénye-gében semmiféle-fajta ellátást vagy átképzési támogatást nem kap egy szűkmarkú rendszer miatt, mégis azt látjuk és meglepve látjuk, hogy Magyarország Kormánya bővítette a kedvenc országainak listáját. Az utóbbi időszakban a Fülöp-szigetek, Indonézia, Mongólia és a Vietnámi Szocialista Köztársaság is azok közé került, ahonnan szervezett munkaerőimport formájában eddig tízezrével, a későbbiekben lehet, hogy százezrével importálják majd a munkaerőt Magyarországra; hangsúlyozom, amellett, hogy vannak olyan inaktív magyarok, akik álláspontom szerint a számukra szükséges segítséget nem kapják meg. Ezt a kört újabb hat országgal bővítette a magyar kormány az utóbbi hetekben, most már brazil és kolumbiai vendégmunkásokra is számít. A különböző rendeletek mellékleteiből pedig kiderül, hogy asztalosnak, éttermi dolgozónak, kasszásnak és húsfeldolgozónak is csábítják azokat, akik adott esetben nem feltétlenül Magyarországon képzelték el az életüket a korábbiakban, és álláspontom szerint lehet, hogy lenne magyar dolgozó is ezekre a területekre. Ezt követően Magyarország Kormánya stratégiai megállapodást kötött munkaerő-kölcsönző cégekkel. A Munkaerő-kölcsönzők Országos Szövetsége szakmai véleménye szerint pedig a nyugat-európai és tengerentúli fejlett gazdaságokba a külföldi munkaerő becsábítása és beintegrálása már évtizedek óta sikeresen működik, és az ő álláspontjuk, tehát az önök stratégiai partnerei szerint nemcsak behozni tudják a külföldi munkavállalót, hanem itt is marad ebben az országban, abban az esetben, ha a bérszínvonalat sikerül még egy kicsit közelíteni. [[Közbeszólás a kormánypártok padsoraiból.]] A kérdésem lényege, hogy az önök stratégiai partnereinek szakmai álláspontja tekinthetőe a kormány szintén osztott szakmai álláspontjának. Izgalommal várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ, mint említettem, Menczer Tamás államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
[[A mikrofonja nem működik.]] Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr…
Egy kis türelmet, mert még nem jelent meg az államtitkár úr neve. A kártya rendben van? [[Jelzésre:]] Rendben van. Jó, köszönöm szépen. Öné a szó.
Köszönöm szépen még egyszer. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Azzal az állításával, hogy a magyar munkavállalók és a magyar munkahelyek fontosak, egyetértek százszázalékos mértékben. Tehát van egy alapállás, egy fontos állítás, amiben egyetértünk. Kár, hogy ez az egyetlen és az utolsó, ugyanis azért nem árt szerintem tisztázni, hogy mik is a szerepek és mik is a tények, bár önök ezt szeretik elfelejteni, de azért mégiscsak a politika tapasztalt műfaj… [[Sic!]] Tehát a magyar munkavállalókat nem a kormánytól kell megvédeni, ugyanis a magyar munkavállalókat a magyar baloldaltól kell megvédeni, és a magyar baloldal az önök szövetségese. Én értem, hogy nem szeret erre emlékezni, de 2010-ben 11,5-12 százalék volt Magyarországon a munkanélküliség, tehát valóban sok embernek és sok családnak okozott az problémát, hogy nem volt munkahelye, nem volt rendszeres bevétele, és bizonytalanságban, félelemben kellett ilyen értelemben töltenie az életét és a mindennapjait. Ezután a magyar kormánynak világos célja volt a munkahelyek megteremtése. Ez egyébként munkahelyteremtő beruházások útján sikerült, így a koronavírus előtt Magyarországon 3,3-3,4 százalék volt a munkanélküliség, tehát azt lehetett mondani, hogy Magyarországon aki akar, az tud dolgozni. Ekkor jött a koronavírus, de ekkor is úgy döntöttünk, dacára a baloldali ösztönzésnek vagy ennek ellenére , hogy nem a munkanélküliséget kívánjuk finanszírozni, hanem a munkahelyek megtartását és a munkahelyek megőrzését, így a koronavírus alatt és után is sikerült az persze volt, ahol megszűntek munkahelyek, volt, ahol újak létesültek, de most azt tudjuk mondani , hogy 4,7 millió ember dolgozik Magyarországon, ami egyébként az elmúlt 30 évre nézve történelmi rekord. És a munkahelyek megőrzésére fordítunk minden figyelmet, vagy legalábbis jelentős figyelmet és erőforrást a jövőben is, dacára annak, hogy a Covid után itt van a háború. A magyar munkahelyeket nem a kormánytól, hanem az önök szövetségeseitől kell megvédeni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Z. Kárpát Dániel képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Én őszintén sajnálom államtitkár urat, hogy ennyire kényelmetlen neki a válasz, de két percben sikerült kibekkelni, hogy akár egy szót beszéljen brazil vagy éppen kolumbiai kasszásokról és szobalányokról. Egészen elképesztő, hogy ön nem beszél arról, hogy szervezett munkaerőimportot valósít meg ez a kormány, miközben Európa egyik legszűkmarkúbb munkanélküliségi ellátási rendszerében megtűri azt, hogy több mint százezer olyan magyar állampolgárságú honfitársunk van, akinél nem a munkanélküliséget kéne finanszírozni, államtitkár úr, ők korábban dolgozó emberek voltak, csak három hónap után az önök kegyetlen rendszeréből kipörögnek, viszont ingyenes átképzési programokkal lehet, hogy be tudnák ezeket a munkaköröket tölteni, és nem kellene önöknek a harmadik világból szervezetten ideimportálni a munkaerőt. [[17.40]] De egy felelős konzervatív párt tagjaként szeretném kijelenteni önnek, hogy minden formájában elutasítjuk a migrációt, főleg a szervezett munkaerőimportot, amely tömegesen zajlik. Reméljük, hogy önök is erre az útra lépnek, mert 100 ezer szükséget szenvedő magyar ember érdekeit kellene választani és végre egyszer nem az önök stratégiai szövetségeseinek az idegen érdekeit. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg államtitkár urat is, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Úr! Hogy mi a kellemetlen, azzal kapcsolatban nézetkülönbség van köztünk szerintem kellemetlen szélsőjobboldaliból Gyurcsány csicskásává válni; ez a legkellemetlenebb szerintem, és ezzel kapcsolatban önnek lehet tapasztalata. [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] Ami a munkahelyvédelmet illeti, a Covid után a háború, illetőleg a háborúra adott szankciók veszélyeztetik, valamint az energiaár-robbanás, az infláció, de főleg az energiaár-robbanás a magyar gazdaságot, illetőleg a magyar munkahelyeket is. Ezzel kapcsolatban szeretném tájékoztatni, hogy 200 milliárd forint értékben a termelő és energiaintenzív kkv-knak a magyar kormány programot, segítségnyújtó programot dolgozott ki. A gyármentő programon is dolgozik a magyar kormány, ez is elkészül, és ha szükség lesz rá, akkor ismét lesz munkahelyvédelmi akcióterv is. [[Z. Kárpát Dániel: Külföldieknek vagy magyaroknak?]] Mondom még egyszer, tisztelt képviselő úr, a magyar munkahelyeket nem a kormánytól kell megvédeni, a kormány az, aki a magyar munkahelyeket megvédi és a magyar munkavállalókat, önök pedig minden hitelességüket elvesztve baloldali pártként beszélnek összevissza. [[Taps a kormánypártok soraiban. Z. Kárpát Dániel: Hát, ez nem sikerült.]]
Köszönöm szépen. Arra kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy a személyeskedést legyenek szívesek a felszólalásaikból kivenni. Szabó Rebeka képviselő asszony, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Miként fizeti ki a kormány a beígért pályázati forrásokat az állatvédőknek, és hogyan kívánja segíteni azt, hogy a téli időszakban megnövekedő kiadásaikba ne rokkanjanak bele?” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! A miniszter asszony távolléte miatt válaszadásra Répássy Róbert államtitkár urat jogosította fel. Tisztelettel kérdezem önt, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Köszönöm szépen, hogy elfogadja. Ennek megfelelően Szabó Rebeka képviselő asszonyt illeti a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az állatvédelem most a kormányban kicsit nehezen követhető helyen van, ugye, részben még az Agrárminisztériumnál is vannak források meg intézkedések, illetve azt látjuk, hogy részben az Igazságügyi Minisztériumnál is, Ovádi Péter kormánybiztos úr az Igazságügyi Minisztérium kötelékében végzi a munkáját, de mindenesetre, ami nagyon fontos lenne, hogy valahol a kormányban valaki segítsen az állatvédő civil szervezeteknek. Ugyanis a rezsiemelkedés, a gázáremelés, villanyemelés, illetve amiatt is, hogy a katát eltörölték, és nagyon sok munkavállalójuk ezután nem tud már úgy dolgozni ezeknél a civil szervezeteknél, mint korábban, nagyon nagy bajban vannak. Az idei télen komoly válságban van a magyar állatvédelem, még az eddigieknél is jobban. Gyakorlatilag megszűnhetnek civil szervezetek, és így kóbor állatok százezrei kerülhetnek újra az utcára, amiről egyébként a kormány évek óta képtelen gondoskodni, hiszen nincs átfogó ivartalanítási program, nem akadályozták még meg a szaporítók működését. Az állatvédők erőforrásai végesek, ezért nagyon-nagyon számítanak az állam és a kormány támogatására. Ugyan az Agrárminisztérium kiírt egy 500 millió forintos támogatási pályázatot a Herman Ottó Intézet kezelésében, és teljes döbbenettel vették tudomásul az állatvédő civil szervezetek, hogy az jelent meg ennek az oldalán, hogy a pályázati felhívásra beérkezett pályázatokról a támogatói döntés előre nem látható ideig elhalasztásra kerül. Katasztrofális lehet ennek az eredménye. Ezért tisztelettel kérdezem, hogy mikorra várható, hogy akár ezen a pályázaton, akár más forrásból, de még az idén télen hathatós segítséget tudnak nyújtani az állatvédő civil szervezeteknek annak érdekében, hogy azt az állami feladatot, amit egyébként is az állam, tulajdonképpen a kormány helyett végeznek el, a továbbiakban is elláthassák, és hogy ne legyen még nagyobb tragédia az, hogy beteg, sérült, túlszaporodott kutyák, macskák és egyéb állatok lesznek az utcákon. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Mint említettem, Répássy Róbert államtitkár úr válaszol az elhangzottakra. Parancsoljon, miniszterhelyettes úr!
Köszönöm a szót. Képviselő asszony, Ovádi Péter kormánybiztos úr válaszát szeretném önnek tolmácsolni. A kormány kiemelt ügyként tekint az állatvédelemre. Az elmúlt időszakban számos olyan intézkedést tett a kormány az állatok védelme érdekében, ami eddig soha nem volt tapasztalható hazánkban. 2021-ben online párbeszédet indított az állatvédelem kulcskérdéseiről, amit több mint negyedmillió állampolgár töltött ki. A tavalyi évben megalakult a Nemzeti Állatvédelmi Tanács és az Orvostudományi Egyetem Állatvédelmi Jogi, Elemző- és Módszertani Központja, valamint elindult a Gazdijogsi-képzés, ahol az állattartók elméleti és gyakorlati tudást szerezhetnek a felelős állattartásról. Az online párbeszédben adott válaszok mentén tavaly év végén az Országgyűlés szigorította a büntető törvénykönyv egyes állatvédelmi tárgyú rendelkezéseit, a kormány a kóborállat-rendelet elfogadásával pedig egy 2009 óta fennálló joghézagot töltött ki, ezzel szabályozva az ebrendészeti telepek feladatkörét. Az állatvédelem egyik legfontosabb eleme, az ivartalanítás is eddig soha nem látott szerepet kapott. A „Magyar falu” program által több mint 600 önkormányzat részesült több mint 500 millió forint támogatásban, ezzel 18 ezer társállat ivartalanítását finanszírozta. Különös időket élünk, hiszen az elmúlt időszak számos nehézséget eredményezett a civil állatvédő szervezetek működésében. Magyarország Kormánya a kialakult helyzetre reagálva 67 civil szervezetnek biztosított rendkívüli támogatást a járvány ideje alatt. A kormány az idei évben is támogatja a civil szervezeteket, májusban 500 millió forintos keretösszegű pályázatot hirdetett a számukra, és valóban, ahogy ön említette, a Herman Ottó Intézet tájékoztatása szerint tekintélyes mennyiségű pályázat érkezett, ami miatt a támogatói döntés eredményének kihirdetését előre nem látható ideig elhalasztotta a kormány. Tehát fenntartja a kormány a pályázatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Mielőtt megadnám a szót, képviselő asszony, bocsánatot kérek, de egy pontosítás születik: ez a válasz a miniszter asszony nevében hangzott el, függetlenül attól, hogy ki írta a választ; ami itt elhangzik, az mindig az illetékes miniszter nevében hangzik el. Köszönöm szépen. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen, házelnök úr. Ezt tudomásul vettem, viszont szeretném jelezni, hogy online párbeszéddel nem fogják tudni a rezsiszámlákat kifizetni az állatvédők, tehát hathatós azonnali segítségre lenne szükség. Most már október van, nagyon nehéz tél elé néznek, és az egyáltalán nem megnyugtató, hogy önök mindenféle bizonytalan, előre nem látható ideig elhalasztják ennek a pályázati pénznek a kifizetését. Minden fillér számít a magyar állatvédelemben, mert nagyon örülök, hogy vannak konferenciák meg megbeszélések meg online kérdőívek, de ezeknek a civil szervezeteknek, amelyek az aktív mentést végzik, kint vannak az utcákon akár Budapesten, akár vidéken, és szedik össze a sérült, beteg állatokat, ezeknek állami forrásra, segítségre és pénzre van szüksége, és nagyon nagy baj lesz abból, ha önök ezt nem fizetik ki. Márpedig egyébként szerintem pénz van, éppen az imént hallottam, hogy 3 milliárd forintért vásárolta meg a Nemzeti Sportot a kormány. Ez egy nagyon érdekes dolog, hogy egy ilyen fantasztikus nagy példányszámú újságért ki lehet adni csak így zsebből 3 milliárdot; itt most 500 millió forint pályázati pénzről van szó. Azt szeretném tisztelettel kérdezni, hogy mikor kapják meg az állatvédő civil szervezetek ezt a pénzt.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválasz illeti meg miniszterhelyettes, államtitkár urat is, parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr, a figyelmeztetését a válaszadó személyét illetően, nem tévesztem ezt szem elől. Tisztelt Képviselő Asszony! Nem szabad megfeledkeznünk arról, hogy az elhibázott brüsszeli szankciókkal Európa lábon lőtte magát. A kiugró energiaárak az állatvédelemmel foglalkozó civil szervezeteket sem kímélik. A héten fog kezdődni a Közös ügyünk az állatvédelem Alapítvány létrehozásáról szóló törvény általános vitája. Az alapítvány ex lege közhasznú jogállása révén többek között a vállalati támogatásokat az állatvédelmi tevékenységet végző civil szervezetek között osztaná szét, valamint ösztönözné a piaci szereplők és a civil szervezetek közötti együttműködést, ezzel is támogatva a tevékenységüket. A kormány továbbra is azon dolgozik, hogy az állatvédelemmel foglalkozó civil szervezetek minden segítséget megkaphassanak a mindennapi működésükhöz. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Keresztes László Lóránt képviselő úr a metakommunikáció eszközével jelzi, hogy ügyrendi javaslattal kívánna élni. Tájékoztatom önt, tisztelt képviselő úr, hogy az interpellációk, kérdések és azonnali kérdések vonatkozásában az utolsó elhangzott kérdés megválaszolását követően van lehetőség az ügyrendi javaslat elhangzására. [[17.50]] Ennek megfelelően természetesen nem feledkeztem meg önről, csak akkor fogok tudni majd erre lehetőséget teremteni. Toroczkai László képviselő úr, frakcióvezető úr, a Mi Hazánk képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Lesz fordulat, vagy robogunk a vesztünk felé?” címmel. Tájékoztatom önöket tisztelt képviselőtársaim, hogy a Mi Hazánk frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így miniszterelnök úrnak távolléte miatt a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolni. Így most a Mi Hazánk frakciójának soron következő kérdést feltenni kívánó képviselőjének a kérdése következik, azaz Szabadi István képviselő úrnak, aki a miniszterelnök úrnak kívánja feltenni a kérdését: „Miért nem becsülik meg a saját dolgozóikat?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Orbán Balázs urat, a miniszterelnök úr politikai igazgatóját jogosította fel. Szabadi István képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Politikai Igazgató Úr! A Mi Hazánk Mozgalom nyáron sem tétlenkedett, létrehoztunk ugyanis egy anonim bejelentő felületet, ahol kifejezetten az állami szerveknél és cégeknél dolgozókat szólítottuk meg, nekünk ugyanis fontos az ő véleményük. Ezért azt kértük tőlük, természetesen név és mindenféle azonosítás nélkül, hogy bátran osszák meg velünk véleményüket, tapasztalataikat. Felhívásunkra már eddig is több ezer bejelentés érkezett, amit ígéretünk szerint folyamatosan tolmácsolunk önök felé, de az idő rövidsége miatt nyilván csak pár példát tudok kiemelni. A pedagógusok a létszámhiány miatt napi akár 40-50 kilométert is ingáznak, ami után a tankerületek évek óta 9 forintot számolnak el kilométerenként, kafetériát nem kapnak. Az iskolákban dolgozó kiszolgáló személyzet, például a gazdasági ügyintézők, takarítók a minimálbért keresik. A Volánbusznál a buszsofőrök a világ legdrágább rakományát szállítják, az embereket, és ezt akár havi kétszáz órában teszik, ennek ellenére húszéves jogviszony után havi bruttó 300 ezer forintot keresnek. A szociális és gyermekvédelmi ágazatban dolgozóknál idén januártól nem a teljes fizetést, hanem csak a szociális ágazati összevont pótlék összegét emelték meg 20 százalékkal, ami egy középfokú szakképesítéssel rendelkező, húsz éve a pályán lévő dolgozónál mindösszesen havi bruttó tízezer forintot jelent. A honvédségnél a hivatásos állományt most éppen a háborús veszélyhelyzet miatt nem engedik leszerelni, miközben nemzetközi viszonylatban szégyen, amennyit keresnek, külföldi missziókban pedig a magyar katona kapja a legkevesebbet. Kérem a tisztelt politikai igazgató úr válaszát azzal kapcsolatban, hogy mikor veszik végre észre, hogy a közigazgatás működése elsősorban nem önökön, hanem a munkájukat nap mint nap lelkiismeretesen és alázattal végző dolgozókon múlik, munkáltatói jogaikat miért megfélemlítéssel gyakorolják, miért nem folytatnak konstruktív párbeszédet a szakszervezet képviselőivel. Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Orbán Balázs politikai igazgató úrnak. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Először is azt szeretném egyértelművé tenni, hogy Magyarország Kormánya elismeri mind az állam alkalmazásában lévők, mind ezen belül is a fegyveres testületeknél, az oktatásnál, szociális intézményeknél, állami típusú közlekedési vállalatoknál dolgozók munkáját. Azt gondolom, hogy fontosak ezek az elismerő szavak, de ennél is fontosabb az, amit az elmúlt 12 évben Magyarország Kormánya ezeknek a társadalmi csoportoknak juttatni kívánt. Ha végigmennénk egyesével ezeken a társadalmi csoportokon, mind az oktatás területén, mind a honvédelem, rendvédelem területén, mind az egyéb állami központi közigazgatási és helyi önkormányzati közigazgatás területén dolgozóknál, állami cégeknél dolgozóknál, akkor azt láthatjuk, hogy nagyon komoly béremeléseket valósítottunk meg az ország teherbíró képességének függvényében. Ha azt a kérdést teszi fel ön és teszik fel az ágazatokban dolgozók, hogy lennee tere, kelle tulajdonképpen további béremeléseket ezekben az ágazatokban foganatosítani, akkor természetesen erre Magyarország Kormánya egységesen azt a választ adja, hogy kell. Nagyon fontos, hogy tovább emeljük a béreket. Ez is a felzárkózásunk része. Jelen pillanatban azonban nagyon komoly válsághelyzet van, és ez a nagyon komoly válsághelyzet a brüsszeli elhibázott szankciós politikák függvénye. Ez azért fontos, mert ezzel összefüggésben indítottunk egy társadalmi konzultációt, nemzeti konzultációnak hívjuk. Számunkra is fontos az, hogy megkérdezzük az embereket az őket érintő legfontosabb kérdésekről. Azt gondolom, ha önök is ilyen konzultációkban gondolkodnak, akkor egyesíteni kell erőnket, arra kérem önöket, hogy biztassák szavazóikat arra, hogy töltsék ki ezt a konzultációt, mondjunk nemet együtt a brüsszeli szankciókra, akkor véget ér az energiaválság, és akkor tudunk további béremeléseket ígérni, ahogy az mindenkinek jár. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, igazgató úr. Egyperces viszonválaszra Szabadi István képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Politikai Igazgató Úr! A válaszát nem tudom elfogadni, mert a beérkező vélemények alapján, és mondom, több ezer ilyen van, hiába vezettek be az elmúlt években a közigazgatás különböző ágazataira életpályamodelleket, az orvosok példája mutatja a legjobban, hogy ezek rövid távon sem versenyképesek. Aki csak teheti, a magánszférába menekült. A dolgozók jó része életkoránál vagy egyéb családi helyzeténél fogva pedig nem tudja, illetve nem is teheti meg, hogy elhagyja a közigazgatást. Kevés jó szakember viszi a hátán a munkát, akik ha kiesnek, akár a rendszer is összedőlhet. A helyzet csak fokozódni fog, amikor megkapják az első téli rezsiszámlát, illetve a két-három kötelező Covid-oltástól, vagy ne adj’ isten, újabb kötelező oltásoktól legyengült immunrendszerrel 18 fokban kell eltűrniük a kioktatást: örüljenek, hogy egyáltalán van hol dolgozniuk, hiszen ezt szinte mindenki jelezte számunkra, hogy ilyen kioktatásban részesültek már. Önök túl vannak zsinórban három kormányzati cikluson és a negyediknek még csak az elején járnak. Tényleg elfogytak az eszközök a dolgozók motiválására? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg a politikai igazgató urat is. Parancsoljon!
Képviselő úr, csak hogy a számok mezejére tereljem a vitát, 2010 óta 70 százalékkal nőtt a nettó átlagkereset reálértéke. A bruttó átlagkereset 500 ezer forint volt, a nettó átlagkereset 332 ezer forint, ez 15 százalékkal magasabb, mint egy évvel korábban. 2022 januárjától a minimálbér is 200 ezer forintra emelkedett, és 260 ezer forint a garantált minimálbér. Mi azt tudjuk vállalni, hogy amint az ország gazdasági teherbíró képessége ezt lehetővé teszi, további emeléseket fogunk elfogadni. Annyit még hozzátennék önnek, mivel a rezsikérdéseket is felhozta, hogy az Európai Unión belül, valamennyi uniós fővárosban Magyarországon a legalacsonyabbak az energiaárak, mind a földgáz, mind pedig a villamos energia ára. Ezt a rezsicsökkentés garantálja. 181 ezer forint kormányzati támogatást kap minden hónapban minden magyar család. Nem azt kérjük, hogy önök dicsérjék meg Magyarország Kormányát ezért, hanem, hogy amikor ezért küzdünk a brüsszeli szankciós politikával szemben, legalább akkor támogassanak minket. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, politikai igazgató úr. Tisztelt Ház! Keresztes László Lóránt képviselő úr, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök Úr?” címmel. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy az LMP frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így miniszterelnök úrnak távolléte miatt a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Most az LMP soron következő kérdést feltenni kívánó képviselője következik, aki szintén Keresztes László Lóránt képviselő úr, aki a kérdését az agrárminiszternek címezte: „Mit tesz a kormány?” címmel. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Válságok korába léptünk, a válságok korában élünk, és ennek megfelelően kellene cselekednie a kormánynak. Szembe kell néznünk az éghajlatváltozás következményeivel, amelynek brutális hatásai vannak Magyarországra, ezt jól tudjuk, és meg kell küzdenünk egy energiaválsággal, amely a kormány politikája miatt igen erőteljesen kiszolgáltatott helyzetben találta az országot. De szembe kell néznünk, államtitkár úr, egy súlyos vízválsággal, amely önmagában még az energiaválságnál is lényegesen nagyobb kihívás, még akkor is, ha éppen most ezekben a hetekben erről kevesebbet beszélünk. [[18.00]] Figyeljük miniszterelnök úrnak a nagy ívű, a politikai jövőről szóló beszédeit, és általában nem beszél arról, hogy egyre hosszabb és egyre súlyosabb aszályos időszakokkal kell szembenéznünk. És nem szól arról a miniszterelnök úr, hogy a vízgazdálkodásunk nem alkalmas, hogy ezt a helyzetet kezelje, és nincsen megfelelő tájhasználat. Nem szokott beszélni a miniszterelnök úr a vízbázisok védelméről, a felszíni vizekre leselkedő veszélyekről. A kormánynak egy szava sincs ahhoz, hogy ma Magyarországról több víz folyik ki, mint amennyi beérkezik. Ugye, 6 köbkilométernyi a veszteség évente, ami gyakorlatilag három balatonnyi vízmennyiséget jelent. Tehát jelenleg is Magyarország lecsapolása folyik az elhibázott vízgazdálkodásunk miatt, és ezt tétlenül nézi ez a kormány is, egyébként tétlenül nézték az előző balliberális kormányok is. Áder János ugyanakkor nemrég olyan nyilatkozatot tett, hogy szemünk láttára bontakozik ki a sok víz, a kevés víz és a szennyezett víz drámája. Ugyanakkor ebben a drámában felelőssége van ennek a kormánynak, felelőssége van az elődeinek is. Az egyértelmű, hogy ez a vízgazdálkodás, amit most tapasztalunk, tehát a vizek minél gyorsabb levezetését célzó vízgazdálkodás az ország kiszáradását eredményezi, és itt gyakorlatilag alapvető szemléletváltásra van szükség, vízmegtartó vízgazdálkodásra van szükség, és ennek megfelelő tájhasználatra van szükség. Felkészülte a kormány, hogy ezt a változtatást végrehajtsa? Felkészülte a kormány, hogy egyébként azt a stratégiát végrehajtsa, amit 2012-ben Ángyán professzor is letett az asztalra vidékstratégiájában? Ott is leírta, hogy milyen módon kell a vízgazdálkodást megváltoztatni, és megtartani a talajban gyakorlatilag a vizet. Remélem, hogy kapunk egy biztató, előremutató választ államtitkár úrtól.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Farkas Sándor miniszterhelyettes, államtitkár úrtól fogjuk kapni, akit miniszter úr feljogosított a válaszadásra. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! A kedvenc témámat vetette fel, mivel szakmám öntözés- és meliorációs mérnökként, úgyhogy a legjobb helyre tette ezt a kérdést, és nagyon örülök annak, hogy tudok válaszolni. Csak az a baj, hogy az idő rendkívül kevés, de szeretném megnyugtatni. Magyarország Kormánya tökéletesen tisztában van azzal, hogy milyen klimatikus változások vannak, mit jelentett ez a több mint egy évszázada nem tapasztalt aszály Magyarországon, és nem csak ez világította rá a figyelmet arra, hogy az elmúlt évek, évtizedek vízgazdálkodásával mennyi problémánk van. A vízgazdálkodás önmagában a legfontosabb, és annak egy részterülete az öntözéses gazdálkodás, ami a helyi klimatikus viszonyokban is segítségünkre tud lenni. Természetesen erre várhatóan nem akarom elkiabálni, tisztelt képviselő úr, de remélhetőleg még most, az őszi időszakban egy olyan kormányhatározat fog születni, ami pont a vízgazdálkodás és az öntözéses gazdálkodás szoros egybefüggését és módszertanát fogja megteremteni. Én azt gondolom, hogy ez a program nem egy évre, nem kettőre, hanem az elkövetkezendő évtizedekre és annak hatásaira fog szólni, de itt mint szakmai kérdést felvetőnek meg kell jegyeznem, hogy a vízgazdálkodás természetesen újragondolásra kerül. Az öntözéses gazdálkodásban pedig elgondolkodtató az, hogy ma Magyarországon mintegy 110 ezer hektáron volt öntözés, holott az 1970-es években 350-370 ezer hektáron volt, és az a kárpótlási törvény, az a rendszerváltozás utáni időszak gyakorlatilag ezt az egész struktúrát úgymond megborította. Ezt most nekünk helyre kell állítani nemcsak víztározókkal, nemcsak csatornahálózattal, hanem újra kell gondolni, újra kell gondoltatni a gazdálkodókkal a helyes vízgazdálkodást és öntözést. Majd folytatom, köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra Keresztes László Lóránt képviselő úré a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Hát, államtitkár úr, nem tudom azt mondani, hogy megnyugtatott, hiszen 12 éve kormányoznak, és a problémákat láthatjuk, de semmilyen módon nem látjuk a cselekvést, nem látjuk azt, hogy ráébredt volna a kormány arra, hogy milyen tragikus következményei lesznek, hogy gyakorlatilag ez a fajta vízgazdálkodás lecsapolja az országot. Önök az elmúlt hónapokban, az elmúlt bő fél évben beszéltek öntözésről, ugyanakkor, államtitkár úr, ha most a területek 1,5 százalékát öntözzük, és ugye, önöknek volt egy nyilatkozata, hogy tízéves távlatban odáig akarnak jutni, hogy a 6 százaléka legyen öntözve, hát, ehhez önmagában szerintem nem szükséges magyarázat, hogy ez miért nem nyugtat meg minket, ugyanakkor az is egyértelmű, hogy az öntözés önmagában nem biztosítja a tájakban a vizet. Tehát alapvető szemléletváltásra lenne szükség, alapvetően a tájban kell megtartani a vizet, ehhez viszont alapvető támogatáspolitikai változásra van szükség, és a táji adottságokra alapozott beruházásra van szükség. Nagyon nyitottak vagyunk, hogy a Fenntartható Fejlődés Bizottságának ülésén erről részletesen tudjunk beszélni, én egy meghívást küldtem miniszter úrnak, annak nagyon örülök [[Az elnök csenget.]] , hogy egy pozitív visszajelzéssel már jelezte miniszter úr, hogy hajlandó részt venni. Nekem az a célom, hogy a szakemberek, a gazdálkodók, a civilek mind-mind lehetőséget kapjanak, hogy a döntéshozók végre egy asztalhoz üljenek, és végre egy alapvető szemléletváltás megvalósulhasson. Köszönöm elnök úr türelmét.
Köszönöm szépen. Miniszterhelyettes úré a szó. Parancsoljon!
Képviselő úr, a vízvisszatartásra komoly figyelmet fogunk fordítani. Eddig is próbálkoztunk különböző tározókkal, amik a téli csapadékot megfelelő módon visszatartották. Még egyszer mondom: a gazdálkodásban is kell egy új szemlélet, önnek teljesen igaza van ebben az esetben, és ez szakmai kérdés. Nem akarok ebben elmélyedni, mert nem ide való, de a gazdák fejében is át kell strukturálni nagyon sok mindent. Az ökológiai gazdálkodás egy részére áttérni rendkívül fontos. Ön említette Ángyán professzor idejét. Szeretném önnek jelezni, hogy az Agrárkamara és a gazdakörök által felmért igényeket és fejlesztési lehetőségeket mind figyelembe vesszük, tehát ez már túlmutat azon, amit Ángyán professzor anno próbált itt ránk erőltetni. Egy új szemlélettel és egy teljesen más vízgazdálkodással amennyire lehet ezt másképp fogalmazni, a mai időnek, a XXI. századnak megfelelő módon szeretnénk ezt a programot indítani a tervezéstől a teljes megvalósításig. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Ház! Illés Boglárka képviselő asszony, a Fidesz országgyűlési képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Elfogadhatóe a dollárbaloldal külföldi finanszírozása?” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Fürjes Balázs államtitkár urat jelölte ki. Köszönöm szépen, jelzi számomra, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Illés Boglárka képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A dollárbaloldal a napokban olyasmit tett, a dollárbaloldal bukott miniszterelnök-jelöltje, Márki-Zay Péter, amire az elmúlt 30 évben nem volt példa. Beismerte a teljes magyar nyilvánosság előtt, hogy több milliárd kampánytámogatást kaptak külföldről. Márki-Zay már 2019-ben beszámolt egy amerikai kiruccanásáról, ahol Soros-szervezetekkel találkozott, és nyíltan gyűjtött pénzt a kampányához. Egy másik alkalommal azt is közölte, hogy Kész Zoltánnal pénzgyűjtő körútra mentek az Egyesült Államokba. Emlékezetes, az idei választási kampány alatt megjelent és gyorsan el is tűnt egy cikk a 168 Óra hasábjain: „Márki-Zay mögött Soros áll” címmel. A cikk szerint maga Gyurcsány Ferenc mondta ezt egy szűk körű kampányegyeztetésen, sőt Márki-Zay maga is elárulta, hogy szövetséget kötött Sorosék amerikai kampánycsapatával, az Action for Democracyval. Idézem őt: „Zömmel hazai kisadományozók pár ezer forintjaiból dolgozunk, de pár napja megállapodást kötöttünk a Marton Kati által irányított amerikai Action for Democracy nevű szervezettel, mely kint élő magyaroktól gyűjt pénzt a kampányunkhoz.” Ezzel megerősítést nyert: újfent nemzetközi globalista erők próbáltak meg beavatkozni a magyar választásokba, sértve ezzel Magyarország szuverenitását. Az egyik legfontosabb kérdés: vajon Soros György mit kért, illetve a jövőben mit vár ezen elképesztő pénzekért cserébe? Köztudott, hogy Gyurcsány Ferenc a dollárbaloldal vezetője. Neki és a többi pártnak is tudnia kellett ezekről a pénzekről. Tisztelt Államtitkár Úr! Jogosan merül fel tehát a kérdés: elfogadhatóe, hogy külföldről bárki pénzzel támogassa a magyar baloldalt egy választási kampányban? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Fürjes Balázs államtitkár úr válaszol az elhangzottakra.
Köszönöm szépen, elnök úr a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Nehéz kihívások idején nagyon fontos lenne, hogy lényeges, alapvető kérdésekben egyetértésre jussanak a politikai pártok, hogy legyen egy valódi nemzeti egység. Három kérdésben különösen jó lenne a parlamenti pártok teljes egyetértése, mind a három az Európai Unióhoz kapcsolódik. [[18.10]] Jó lenne, ha egyet tudnánk érteni abban, hogy az Európai Unió számára a legfontosabb legyen a béke, azonnali fegyverszünet, haladéktalan béketárgyalások és mielőbbi békekötés, és ezt képviselje az EU a háborúval kapcsolatban. Fontos lenne, hogy semmilyen energiahordozóra ne legyen szankció, és fontos lenne, hogy Magyarország hozzájusson az őt megillető uniós pénzekhez. Ugyanakkor nem lehetséges a nemzeti egység, mert a baloldal nem ura önmagának, elvesztette önállóságát, úgy döntött, hogy pénzért, anyagi támogatásért cserébe, a kampányért kapott dollármilliókért cserébe az egyesült ellenzék, a baloldal feladja önállóságát, és hagyja, hogy külföldről diktáljanak neki, külföldről mondják meg, hogy milyen álláspontot képviseljen sorsdöntő nemzeti kérdésekben, és ezek a külföldi erők nem engedik, hogy ezekben a kérdésekben egyetértésre jussunk. Úgyhogy itt Magyarország a nemzeti érdek érvényesítésében nem számíthat a baloldalra. Természetesen azok a kérdések, amiket ön felvetett, nagyon súlyos kérdések. Nem jó, hogy ilyen viharverte, nehéz időkben nem lehet számítani semmilyen módon az ellenzékre, a baloldalra a nemzeti egység kialakításában, az Unióval szembeni föllépésben az érdekérvényesítésre. Ugyanakkor én bízom benne, hogy az illetékes hatóságok Állami Számvevőszék, illetve a parlamenti vizsgálóbizottság alaposan földerítik ezeket az eseteket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Illés Boglárka képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a válaszát, államtitkár úr. Szerintem kijelenthetjük, senkinek sem újdonság, hogy Soros György előszeretettel támogatja a háborút és a szankciókat, és azt is kijelenthetjük, hogy az Action for Democracy Soros Györgyhöz köthető, mint ahogy azt is bevallotta a dollárbaloldal bukott miniszterelnök-jelöltje, hogy az Action for Democracytól kaptak a kampányhoz támogatást. Mondanám, vagy feltehetnénk a kérdést, hogy ilyen alkalmatlan formációkba a jövőben vajon fognake külföldről invesztálni, de sajnos azt látjuk, hogy a mai napig a baloldal a szankciók pártján áll, de én nagyon bízom benne, hogy a következő időszakban már akár ezen is változtatni fognak. Én is bízom abban, hogy a hatóságok felderítik azt, ami a napnál is világosabb, és abban is bízom, hogy a választópolgárok a jövőben is a józan ész talaján állva fognak dönteni arról, hogy kibe fektetik a bizalmukat. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválaszra Fürjes Balázs államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Nyilván naivitás lenne azt gondolni, hogy valakik dollármilliókkal, milliárd forintokkal támogatják a baloldalt, és ezért semmit nem kérnek cserébe. Egészen biztosan megkérték az árát azok, akik ezt a temérdek pénzt átutalták a baloldalnak. Rakjunk össze néhány nyilatkozatot! A miniszterelnök-jelölt azt mondja, hogy 2 milliárd forintnyi dollárt kaptak a baloldali kampányra, Kunhalmi Ágnes szocialista társelnök pedig azt mondja: „Félreértésben van az ellenzék, sajnos sok tekintetben el van zárva a saját szavazóbázisának döntő többségétől. Egy nagyon szűk elvárásrendszernek próbál megfelelni nagyon régóta, amely elvárásrendszerből ha valaki megpróbál kilépni, vagy mást beszél, vagy más hangon próbál beszélni, akkor legyilkolják” ezt mondja Kunhalmi Ágnes szocialista képviselő saját magukról. Nincs mozgásterük, mert pénzért föladták. Remélem, hogy kiderül a teljes igazság. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Juhász Hajnalka képviselő asszony, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszternek: „Miért támogatja a baloldal a szankciós intézkedéseket?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt a válaszadásra Menczer Tamás államtitkár urat jelölte ki. [[Jelzésre:]] Nagyon szépen köszönöm. Jelzi képviselő asszony, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Juhász Hajnalka képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Mindannyian látjuk, hogy elhúzódó háborúval kell szembenéznünk, és a brüsszeli elit nem mérte fel reálisan a kérdést. Két dologban nem mondott igazat: egyrészt abban nem, hogy a szankció hozzájárul a háború minél hamarabbi befejezéséhez, másrészt pedig, hogy a szankciókat az energiaárakra nem fogják kiterjeszteni. Azt viszont ígérte, hogy a szankciók alkalmasak lesznek arra, hogy Oroszországot térdre kényszerítsék, és hogy Oroszországnak fog fájni, nem Európának. Hét szankciós csomag után számot kell vetnünk, hogy hol tartunk most. Oroszország számára a szankciók 158 milliárd euró bevételt jelentettek, amiből az európai uniós polgárok 85 milliárd eurót fizettek ki. Ezért fontos kérdés az, és nekünk, a magyar kormánynak a baloldallal ellentétben fontos, hogy megkérdezzük az embereket, hogy mi a véleményük a szankciókról. A baloldal nem támogatta a magyar családokat védő rezsicsökkentést, de igent mond az energiaválságot okozó szankciókra. Márki-Zay Péter, Dobrev Klára, Gyurcsány Ferenc, Orosz Anna kiálltak a brüsszeli szankciók mellett. Ezért nagyon fontos kérdés az, hogy a nemzeti konzultáción keresztül amibe bevonjuk az embereket, és részt vehetnek a döntéshozatalban kérjük ki elsőként az Európai Unióban a véleményüket. A magyar kormány továbbra is a béke és a biztonság kultúráját képviseli, ezért szeretném államtitkár urat kérdezni, hogy miért támogatja a baloldal a szankciós intézkedéseket. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Menczer Tamás államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Válságok jöttek egymás után itt az elmúlt időszakban. Nem sokkal ezelőtt, néhány évvel ezelőtt nem gondoltuk volna vagy sokan nem gondolták volna, hogy ilyen migrációs válság jön, aztán hogy egy világjárvánnyal kell szembesülnünk, és hogy háború lesz mindezt követően a szomszédságunkban. S a magyar kormányt mindig egyvalami vezérelte és vezérli a kihívások során, illetve a döntések során, az, hogy a magyar érdeket és a magyar emberek érdekét képviselje. Az elmúlt évek, illetve az elmúlt választások során a magyar emberek megtiszteltek bennünket újra és újra a bizalmukkal, ráadásul komoly és nagy többséggel, és azt kell és azt lehet mondani, hogy a baloldal hagyományosan és tradicionálisan most már, illetőleg történelmi távlatban is, ha itthon elhajtják a magyar emberek, akkor külföldön próbál politikai, vagy mint látjuk, anyagi támogatást is szerezni, és azt itthon politikai hatalomra váltani. Én onnan tudom folytatni, amit Fürjes államtitkár úr is említett, hogy ha valakinek fizetnek, annak nyilván meg fogják kérni az árát, nincsen ingyenpénz itt sem mint ahogyan egyébként máshol sem, de ez egy másik kérdés [[Dr. Lukács László György közbeszól.]] , tehát itt sincsen ingyenpénz, és a baloldaltól is megkérik a pénz árát [[Dr. Répássy Róbert: Kovács Béla. Ti tudjátok. Dr. Lukács László György: Gratulálok, hogy ilyen sikeresek voltatok!]] mint ahogyan ezt a baloldalra megérkező Jobbik is pontosan tudhatja. Tehát az árat... [[Az elnök csenget.]] Legyünk elnézőek a frusztrációval kapcsolatban! [[Derültség a kormánypárti oldalon. Dr. Lukács László György: Mi nem vagyunk frusztráltak, nem mi szavaztuk meg a szankciókat.]] Tehát az árat nyilvánvalóan megkérik, és ha az ár ellentétes a magyar érdekkel, a baloldal akkor is azt képviseli, amit az kér tőle, aki a zsetont, a pénzt odatolta. Ellentétes a magyar érdekkel, amit csinálnak, és ez okozhatja a frusztrációt is. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelettel arra kérem jobbikos képviselőtársaimat, hogy próbálják már ezt a kétszer egy percet kibírni. [[Dr. Lu-kács László György: Kicsit izgalmassá tettük.]] Most viszonválaszra megadom a szót Juhász Hajnalka képviselő asszonynak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Pontosan fél évvel ezelőtt nyertük meg a választásokat, kétharmados felhatalmazást kaptunk a magyar emberektől, ami arra is predesztinál minket, hogy képesek legyünk megfontolni és átgondolni azokat a döntéseket, amelyek korrigálhatók. A hetedik szankciós csomag után látjuk, hogy a szankciók több kárt okoztak Európának, mint amennyi előnyt, ezért nagyon fontos ennek a revideálása, hiszen a szankciós felár hosszú éveken keresztül itt maradhat velünk. Az a feladatunk, hogy ezt a felülvizsgálatot képviseljük, és ezért van óriási szerepe a nemzeti konzultációnak is. Nagyon szépen köszönöm. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválasz illeti meg Menczer Tamás államtitkár urat is. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Teljesen egyetértek a nemzeti konzultáció vonatkozásában a képviselő asszonnyal. Lenézik ezt a formát, az az igazság. Lássuk be és mondjuk ki, hogy lenézik, a magyar baloldalon és a nemzetközi politikában is lenézik azt, hogy a magyar kormány nemzeti konzultációt indít rendszeresen, és sorsfordító kérdésekben kikéri a magyar emberek véleményét. Lenézik, és azt is mondják, hogy mi értelme ennek, ez egy ostobaság. Holott a magyar kormány álláspontja világos: sorsfordító, rendkívül fontos kérdésekben, mindnyájunk életét, akár gyerekeink, unokáink életét befolyásoló kérdésekben egyetértési pontokat akarunk létrehozni, és ezeket az egyetértési pontokat létre is hozzuk, lehetőséget adunk a magyar embereknek arra, hogy kifejezzék a véleményüket, és hogy a véleményükkel, ha úgy látják jónak, akkor megtámasszák, megerősítsék a magyar kormányt a különböző nemzetközi harcok, viták és csatározások során, illetőleg a magyar baloldallal folytatott viták során is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]] [[18.20]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! 18 óra 20 perc van, az azonnali kérdések órájának végére értünk. Most van lehetőség arra, hogy elhangozzék az ügyrendi felszólalás. Meg is adom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, az LMP képviselőcsoportjából, egy percben. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. A legnagyobb tisztelettel egy kérdést szeretnék feltenni itt az egyik államtitkári válasz nyomán, hogy a „csicska” szó használata megfelele annak az elvárásnak, hogy meg kell őriznünk az Országgyűlés méltóságát a viták közben. Én úgy gondolom, hogy nem, de az elnök úr véleménye sokkal relevánsabb ebben a kérdésben. Köszönöm szépen. [[Rétvári Bence: Mi az ügyrendi javaslat?]]
Bizonyára észrevette képviselő úr, volt megjegyzésem rá, mert arra kértem a tisztelt érintetteket, hogy a személyeskedéstől szíveskedjenek eltekinteni. Ettől durvább kifejezések is sajnos elhangoznak, de remélem, hogy mindenki majd igyekszik ezeket a kifejezéseket kerülni előadói szótárából. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény és a jogszabályok előkészítésében való társadalmi részvételről szóló 2010. évi CXXXI. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/705. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. szeptember 29-én megtárgyalta az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény és a jogszabályok előkésztésében való társadalmi részvételről szóló 2010. évi CXXXI. törvény módosításáról szóló T/705. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 29 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül és 8 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja a kormány és az Európai Bizottság közötti mielőbbi megállapodás az RRF-vállalásokra tekintettel. A normaszöveg az Európai Bizottság több ajánlását elfogadva került megállapításra. A törvényjavaslat erre tekintettel tartalmaz a társadalmi egyeztetés során a kormánynak további kötelezettségeket előíró rendelkezéseket, a kormányzati ellenőrzési szerv ellenőrzésére és szankcionálására vonatkozó kiegészítéseket, továbbá a véleményezésre vonatkozó rendelkezések, valamint a társadalmi egyeztetés mellőzését lehetővé tevő rendelkezések szigorítását. A javaslat tartalmaz továbbá a hatásvizsgálatok eredményességének javulását célzó szabályokat is. Ennek megfelelően módosítja a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvényt és a jogszabályok előkészítésében való társadalmi részvételről szóló 2010. évi CXXXI. törvényt. A Törvényalkotási Bizottság egy módosítót fogadott el a javaslathoz, amely érdemi, technikai módosításokat, valamint kiegészítéseket is egyaránt tartalmaz. Az Európai Bizottság a kormány részére még nyáron elküldte véleményét, ennek megfelelően került benyújtásra a módosítás. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, hogy szavazatukkal támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a figyelmet, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Megkérdezem az előterjesztőt, Répássy Róbert miniszterhelyettes, államtitkár urat, hogy kíváne élni a felszólalás lehetőségével. Mielőtt megadnám a szót, felhívom szíves figyelmét, tisztelt államtitkár úr, miniszterhelyettes úr, hogy a vitában történő felszólalására és az esetleges zárszó ismertetésére összesen 15 perces időkeret áll rendelkezésére. Tehát amit a 15 percből felhasznál az előterjesztés ismertetésére, annyival kevesebb idő marad a zárszóra. Répássy Róbert államtitkár, miniszterhelyettes urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy röviden bemutassam a törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatban foglalt fontosabb változtatásokat. A benyújtott törvényjavaslatban a kormány vállalta, hogy a jogszabályok előkészítésében való társadalmi részvételről szóló törvény hatálya alá tartozó jogszabálytervezetek esetében, ha ezek a Magyar Közlönyben kihirdetésre kerülnek, 90 százalék lesz azon jogszabálytervezetek aránya, amelyek társadalmi egyeztetésen vesznek részt. Az Európai Bizottsággal való egyeztetések eredményeként a törvényjavaslat az összegző módosító javaslatok elfogadása esetén várhatóan kiegészül azzal, hogy a fentieken túl a kormány felelősséggel tartozik azért, hogy a javaslat 5. § (3) és (4) bekezdése szerinti kivételek kizárólag indokolt esetben kerüljenek alkalmazásra, továbbá a jogszabálytervezetekhez tartozó hatásvizsgálatok a 8. § (3) bekezdésével összhangban minden esetben jelenjenek meg a társadalmi egyeztetésre bocsátott jogszabálytervezetek mellett a kormányzati honlapon. A benyújtott törvényjavaslat alapján a 90 százalékos vállalás teljesülését a kormányzati ellenőrzési szerv éves jelentésében mutatja be. Az országgyűlési vita eredményeképpen a törvényjavaslat várhatóan kiegészül a jelentés közzétételének határidejével évente január 31e , továbbá egy olyan szabállyal, hogy az európai támogatásokat auditáló szerv e cél elérését évente, a tárgyévet követő év március 31-éig kiadott jelentésében tanúsítja. A törvényjavaslat előírja a bírságolás lehetőségét, ha a kormányzat nem tartja be a törvény szabályait. A benyújtott módosító javaslat következtében az Európai Bizottság ajánlásainak való teljes körű megfelelés érdekében a kormányzati ellenőrzési szervnek nem lehetősége, hanem kötelezettsége lesz pénzbírság kiszabása a kötelezettség végrehajtásának elmulasztása esetén. A benyújtott módosító javaslat célja továbbá a pénzbírság kiszabására vonatkozó határidő, az ellenőrzéstől számított két hónap rögzítése, amely biztosítja, hogy a kötelezettség elmulasztása hatékony és gyors, tényleges következményt vonjon maga után. A módosító javaslat rögzíti továbbá azt is, hogy a pénzbírság mértékét úgy kell megállapítani, hogy az kellő visszatartó erővel rendelkezzen a jogsértő magatartások elkövetőivel szemben. Az Európai Bizottság ajánlásainak való teljes körű megfelelés érdekében a törvényjavaslat várhatóan kiegészül egy átmeneti rendelkezéssel, amelynek alapján a kormányzati ellenőrzési szerv és az európai támogatásokat auditáló szerv jelentését első alkalommal a 2022. szeptember 30-a és 2022. december 31e közötti időszakra vonatkozóan készíti el. A tört időszak tekintetében a jelentésekben a 2022. szeptember 30-át követően a kormányzati szervekkel való egyeztetésre bocsátott jogszabálytervezeteket kell összegezni. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kérem, szíveskedjenek a Törvényalkotási Bizottság módosító javaslatát és a törvényjavaslatot, az előterjesztést támogatni. Köszönöm szépen.
Tisztelt Államtitkár Úr! Megköszönöm felszólalását. Tájékoztatom, hogy a vitában történő további hozzászólásra és a zárszó elmondására összesen 11 perc és 20 másodperc idő áll majd rendelkezésére. [[18.30]] Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Igazságügyi Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Az időkereteket láthatják mindkét oldali hirdetőtáblánkon. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Mivel írásban előre senki sem jelentkezett, kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki felszólalni a vita keretében. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Mivel érdemi vita nem volt, államtitkár úrnak nincs mire válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Most soron következik az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/1202. számon a parlament informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós és nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Ház! A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. szeptember 29-én megtárgyalta az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében egyes törvények módosításáról szóló T/1202. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 28 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 9 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az Európai Csalás Elleni Hivatallal történő együttműködési kötelezettség már az európai uniós csatlakozáskor megjelent a hazai jogrendben. A jogszabály azonban nem tartalmazott eljárási szabályokat, és az együttműködés esetleges kikényszerítésére vagy az alkalmazható jogkövetkezményekre vonatkozóan sem voltak benne rendelkezések. Az előttünk fekvő törvényjavaslat módosítása ennek a szabályozási hiányosságait pótolja. A javasolt törvénymódosításokkal lehetővé válik, hogy az OLAF helyszíni ellenőrzéseinek pénzügyi támogatása megvalósuljon. Az európai uniós csatlakozással összefüggő egyes törvénymódosításokról, törvényi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről, valamint egyes törvényi rendelkezések megállapításáról szóló 2004. évi XXIX. számú törvény módosítása megteremti a feltételeit a pénzügyőri intézkedés igénybevételének, továbbá hivatkozást tartalmaz a NAV-törvényre, amely szabályozza az alkalmazható pénzügyi intézkedéseket. A módosítás a NAV számára visszatartó erejű közigazgatási bírság kiszabását teszi lehetővé, ha a vizsgált személy felróhatóan nem tesz eleget együttműködési kötelezettségének. A javaslat arra is irányul, hogy a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványok esetében a közbeszerzések, valamint az összeférhetetlenségre vonatkozó szabályok kiegészítése megerősítse a szervezetek működésére vonatkozó alapvető követelményeket, az integritást, valamint az átlátható és tisztességes szerződéskötési eljárások alkalmazását is. A Törvényalkotási Bizottság hat módosítót fogadott el a javaslathoz. A módosítók igazodnak az Európai Bizottság elvárásaihoz. Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő törvényjavaslat az Európai Bizottság kérésének megfelelő ajánlásokat tartalmazza. Ennek elfogadása a kormány és a Bizottság megegyezését teszi lehetővé. Mindezekre tekintettel kérem, hogy támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm, hogy meghallgattak, köszönöm a szót, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Most megkérdezem az előterjesztő Répássy Róbert igazságügyi államtitkár urat, miniszterhelyettes urat, hogy kíváne élni a felszólalás lehetőségével. [[Dr. Répássy Róbert: Igen.]] Tájékoztatom, hogy most is ugyanúgy 15 perces időkerete van. Amennyit az előterjesztés ismertetésére felhasznál, az az időkeret lejön a 15 percből, és ennek megfelelően áll majd lehetőség a zárszóra. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kérem, engedjék meg, hogy röviden bemutassam a törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatban foglalt fontosabb változásokat. A törvényjavaslat címe a törvényjavaslat benyújtási állapotához képest megváltozott, így a törvényjavaslat a következő címet viseli: „Az európai uniós költségvetési források felhasználásának ellenőrzésével összefüggő egyes, a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványokat, a Nemzeti Adó- és Vámhivatalt, valamint az Európai Csalásellenes Hivatal ellenőrzéseit érintő törvények módosításáról”. Fontos kiemelni, hogy a törvényjavaslat által módosítandó törvények köre szélesedett, így módosításra kerül az Országgyűlésről szóló törvény, a különleges jogállású szervekről és az általuk foglalkoztatottak jogállásáról szóló törvény, a kormányzati igazgatásról szóló törvény, a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény, valamint a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló törvény is. A módosítandó törvények kiterjesztésére azért került sor, hogy az egyes jogállási törvények szabályozásai összhangba kerüljenek a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványok összeférhetetlenségi szabályaival. Hangsúlyozandó, hogy a törvényjavaslat rögzíti, hogy az érintett összeférhetetlenségi szabályok alkalmazásakor az összeférhetetlenséget mindig egyedileg kell vizsgálni, a konkrét alapítványi cselekvés, döntéshozatal vagy tevékenység tükrében. Minden esetben a mérlegelés fókuszában az kell álljon, hogy a mérlegelés eredményeként a befolyásmentes döntéshozatal biztosított legyen. Gyakorlati oldalról ez annyit jelent, hogy ha az érintett észleli, hogy az a tevékenység, amit ellát, vagy az a döntés, amiben részt kell vennie, felvetheti az összeférhetetlenségi okok bármelyikét, akkor összeférhetetlenséget kell bejelentenie, és nem vehet részt a döntéshozatalban, vagy nem végezheti az adott tevékenységeket. Ugyanakkor hangsúlyozni kell, hogy az érintett személy objektivitását alappal meg nem kérdőjelezhető ok nem szolgálhat alapul az összeférhetetlenség fennállására. Ebből is következően az összeférhetetlenséget minden döntési javaslat esetén az érintetteknek egyedileg kell vizsgálnia. Köszönöm szépen a figyelmüket, és kérem, hogy támogassák az összegző módosító javaslatot és a törvényjavaslat elfogadását.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megköszönöm a felszólalását, és tájékoztatom, hogy a vitában történő további hozzászólásra és a zárszó elmondására összesen 12 perc 20 másodperc időkeret áll majd rendelkezésére. Arról is tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a kijelölt Igazságügyi Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Az időkeretek mindkét oldali hirdetőtáblán láthatók. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Írásban előre senki sem jelentkezett, így megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki felszólalni a vitában. Igen, az LMP képviselőcsoportjából Keresztes László Lóránt képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Néhány kérdést szeretnék feltenni. Amikor ezek a vagyonkezelő alapítványok megszülettek, amikor az ezzel kapcsolatos törvényeket elfogadta az önök frakciója, akkor rengetegszer felhívtam a figyelmet arra, hogy ez milyen elképesztő helyzetet jelent Magyarországon. Ha csak a felsőoktatás kiszervezéséről beszélünk: az állami egyetemeket önök gyakorlatilag kiszervezték magánalapítványokba, és az alapítványok kuratóriumaiba olyan politikusokat tettek nagy számban, akik nemcsak hogy kötődnek önökhöz, hanem konkrét politikai vagy kormányzati tisztséget viselnek. Tehát vannak itt miniszterek, országgyűlési képviselők, van itt polgármester, bocsánat, alpolgármester. Én 28 olyan fideszes politikust számoltam össze, akinek vagy jelenleg van vagy volt formális politikai vagy kormányzati tisztsége. Ezt a kiszervezést ráadásul úgy hajtották végre, hogy ezeket az állami egyetemeket úgy adták oda az alapítványoknak, hogy az alapítói jogot is átadták, tehát a későbbiekben ezek a kuratóriumok maguk dönthetnek a saját tagjaik pótlásáról is. [[18.40]] Ezek a kurátori tisztségek soha nem szűnnek meg. Úgy tudom, hogy 80 éves koráig töltheti be egy-egy kurátor a kuratóriumi tisztséget, és ők maguk választják meg az utódlást, tehát gyakorlatilag ezeket az állami vagyontárgyat képező egyetemeket önök fideszes politikusok által vezetett alapítványok kezébe adták, az önök szándékai szerint visszavonhatatlanul. Most ehhez képest önök behoznak, miután ezt kifogásolja az Európai Bizottság, egy olyan javaslatot, amely még tüneti kezelésnek is igen nehezen képzelhető el, hiszen itt arról szól a fáma, arról szól az önök javaslata, és egyébként erről beszélt Navracsics Tibor miniszter úr is, hogy nem kell ezeknek a politikusoknak lemondani a kurátori tisztségükről, ők ott maradhatnak az egyetem egyébként mindenható és sorsára döntést hozni képes testületekben akkor is, ha ők miniszterek, országgyűlési képviselők s a többi, csak valamiféle ilyen fura eljárással jelezniük kell, ha éppen nem tudom, milyen összeférhetetlen helyzetbe kerülnek. Én azt gondolom, hogy ez elfogadhatatlan, és azt gondolom, hogy ez messze-messze nem elegendő ahhoz, hogy az aggályokat az önök kiszervezési gyakorlata kapcsán megnyugtatóan kezelni lehessen. Itt gyakorlatilag több ezer milliárdos közvagyont szerveztek ki. Kiszervezték a legnagyobb vidéki tudományegyetemeket, olyan egyetemeket, amelyeknek adott esetben 20 ezer hallgatója van, több ezer munkavállalója, olyan egyetemeket szerveztek ki, mint a Pécsi Tudományegyetemet, amelynek önmagában a költségvetése nagyobb, mint Pécs város önkormányzatának a költségvetése. Tehát hatalmas szellemi értéket, hatalmas kulturális értéket képviselnek ezek az egyetemek. Ezek a nagy vidéki egyetemek meghatározzák nemcsak az adott városnak, hanem az adott megyének és a térségnek, a régiónak a fejlődését, fejlesztéspolitikáját, foglalkoztatáspolitikáját, és önök ezeket az egyetemeket végleg, egy döntéssel gyakorlatilag fideszes politikai irányítás alá helyezték. Önök sokszor elmondták, hogy az a céljuk ezzel az egyetemi modellváltással, hogy az államtól, a kormánytól függetlenítsék az egyetemeket; hát, ezt önök megtették, csak éppen a Fidesztől nem. Tehát önök az államtól az állami egyetemeket áthelyezték fideszes politikusok által irányított alapítványok kezébe oly módon, hogy ciklusokkal később, mondjuk, amikor nem a Fidesz kormányoz, akkor is ezek a politikusok fognak ezekről a rendkívül fontos intézményekről dönteni a legfontosabb kérdések tekintetében. Annak érdekében, hogy egyáltalán értelmezhető legyen ez a vita, értelmezhető legyen ez a törvénymódosítás, módosító javaslatokat javasoltam annak érdekében, hogy tegyük egyértelművé, hogy ha már megtörtént ez a kiszervezés, amivel egy percig sem értettünk egyet, akkor ezek a különböző meghatározott pozíciót, kormányzati politikai pozíciót betöltő személyek ne lehessenek a kuratóriumok tagjai. Azt szeretném kérdezni tisztelt államtitkár úrtól, hogy támogatjae a kormány ezeket a módosító javaslatokat, támogatjae a kormány, hogy ha már megtörtént ez a kiszervezés, akkor ne csak ilyen látszatintézkedések történjenek az összeférhetetlenség terén, hanem valóban tegyenek lépéseket, hogy az összeférhetetlenséget érvényesíteni lehessen, pontosabban, ki lehessen zárni, hogy ilyen egyértelmű politikai kötődésű emberek ne foglalhassanak helyet ilyen fontos intézményeket fenntartó alapítványok kurátorai között. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, hogy kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra a fennmaradt 12 perc és 20 másodperc időkeret erejéig. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Képviselő úr, azért nem tartottam szükségesnek, hogy tovább folytassuk ezt a vitát, mert az ön által felvetett szempontok vagy kritikák nem a most benyújtott törvényhez, hanem a hatályban lévő törvényhez fűzött kritikák, tehát ön valójában azt mondta el, hogy miért nem értettek annak idején egyet ezzel a törvénnyel. De ami ezzel az állításával kapcsolatos, hogy tudniillik, nem tudom, milyen szempontnak, alkotmányossági vagy demokrácia- vagy milyen szempontnak, de nem felel meg ön szerint az, hogy ezekben a kuratóriumokban politikusok ülhetnek, én már sok éve hallom ezt a vitát, de nem nagyon jelölték meg pontosan, hogy mi az a jogszabály vagy mi az a mérce, amibe beleütközne, merthogy addig nem tudunk összeférhetetlenségről beszélni, amíg nem tudjuk megmondani, hogy mihez képest összeférhetetlen ez a tisztség. Azért arra felhívom a figyelmet, hogy az Európai Bizottság is elsősorban azt kifogásolta, hogy az uniós források felhasználása szempontjából, az uniós források hatékony és átlátható felhasználása szempontjából lennének ezek a tisztségek összeférhetetlenek. De hozzáteszem, hogy nem a tisztség összeférhetetlenségéről szólt a vita, hanem arról, hogy oda lehete adni Magyarországnak ezeket a támogatásokat, vagy sem. Bizonyára emlékszik rá, hogy az Európai Bizottság olyan döntést hozott, hogy pontosan ezeknek az alapítványoknak nem lehet kifizetni a támogatásokat. Magyarul, az Európai Unió egyfajta, az Unió pénzügyi érdekeinek a szempontjából vizsgálta meg ezt a kérdést, és az Unió pénzügyi érdekei szempontjából kívánta meg azt, hogy hozzon összeférhetetlenségi szabályokat a magyar Országgyűlés. A kormány álláspontja szerint ez a szempont, amit az Unió számonkér, a konkrét döntésekre vonatkozik, hiszen nem lehet minden döntést ilyen mércével mérni, hogy az az Unió pénzügyi érdekeit sértie vagy sem. Nyilván például a személyi döntéseket vagy mondjuk, a szervezeti döntéseket, amelyek az egyetemre vonatkoznak, vagy a fenntartóra vonatkoznak, ezeket nem lehet az Unió pénzügyi érdekei szempontjából összeférhetetlennek nevezni. Tehát azt akarom mondani, hogy én igyekszem a hatályos törvényt tiszteletben tartani, és igyekszem a kormány nevében megoldani azt a problémát, amivel az Európai Bizottság a kormányhoz fordult. A kormány ezekben a javaslatokban, a törvényjavaslatban megfelelő megoldást talált az összeférhetetlenség kiküszöbölésére. Azon el lehet gondolkodni, hogy a törvényt módosítani szükségese, de ön országgyűlési képviselő, hogyha úgy gondolja, hogy erre nézve törvényi kezdeményezéssel él, azt természetesen majd meg fogják tárgyalni a bizottságok, és tárgysorozatba veszik, vagy nem veszik tárgysorozatba. Ami azt a kérdését illeti, hogy a kormány támogatjae az önök által benyújtott módosító javaslatokat, én úgy emlékszem, hogy ezt a Törvényalkotási Bizottság megtárgyalta, és a Törvényalkotási Bizottság ülésén nem kapott többséget ez a javaslat. Tehát az összegző módosító indítványokban már nincsenek is benne az ön által javasolt módosítások. Ez egy formai indok, de tényleg így van. Tehát formai indok az, hogy az összegző módosító indítványba, amit most tárgyalunk, már csak olyan javaslatok kerültek bele, amelyek megkapták a bizottsági többségi szavazatot. Szívesen részt veszek egyszer önnel vagy akár a plenáris ülésen egy olyan vitában, amely arról szól, hogy ezek a törvények a hatályos törvénynek megfelelőeke vagy sem, de most ennek a vitának nem ez a tárgya, hanem kifejezetten az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme, vélt vagy valós sérelme, és ebben a tekintetben a kormány javaslatai a Bizottság kifogásait, legalábbis a velünk közölt kifogásokat orvosolják. Ha esetleg újabb kifogásai vannak az Európai Bizottságnak, azt majd el fogja mondani. Én azt nehezen tudom elképzelni, hogy azt fogja mondani az Európai Bizottság, azt a politikai álláspontot fogja képviselni, hogy bizonyos pártokhoz tartozó, meghatározott pártokhoz vagy a kormányhoz, vagy ellenzékhez tartozó személyek nem vehetnek részt ezekben a kuratóriumokban. Szerintem az Európai Bizottságnak nincs ilyen mély beleszólási joga a magyar jogalkotásba. Kizárólag az Európai Unió pénzügyi érdekeit védheti, ezt pedig jogosan teszi, hogyha ezt védi. De hogy egyébként az Országgyűlés milyen összeférhetetlenséget határoz meg a saját országgyűlési képviselőkkel vagy a politikusokkal szemben, úgy gondolom, ez nem tartozik az Európai Bizottságra, vagy hogy elegánsabban fogalmazzunk, a szuverenitásunknak ezt a részét nem engedtük át, és nem is gyakoroljuk közösen az Európai Unióval, tehát a politikusok összeférhetetlenségét a jövőben is szerintem a magyar jogalkotó fogja szabályozni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Most soron következik az európai uniós költségvetési források felhasználásának ellenőrzéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. [[18.50]] A kormány-előterjesztés T/1260. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. szeptember 29-én megtárgyalta az európai uniós költségvetési források felhasználásának ellenőrzéséről szóló T/1260. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslat és az összegző jelentés a bizottságtól a házszabály 46. §-a alapján 28 igen szavazatot kapott, 9 tartózkodás mellett, ellenszavazat nélkül, és ilyen módon a bizottság elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! A kondicionalitási eljárás keretében Magyarország korrekciós intézkedésként vállalta, hogy létrehozza az integritáshatóságot, az integritáshatóság mellett pedig a korrupcióellenes munkacsoportot. Az előttünk fekvő törvényjavaslat ezen intézményekre vonatkozó törvényi szabályokat állapít meg. Az integritáshatósággal összefüggésben kiemelendő, hogy autonóm államigazgatási szervként, a kormánytól függetlenül fog működni. Ennek megfelelően a hatóság csak törvénynek van alárendelve, feladatkörében nem utasítható, feladatát más szervektől elkülönülten, befolyásolástól mentesen látja majd el. A hatóság számára feladatot csak a törvény írhat elő. A munkacsoport az integritáshatóság mellett fog működni. A munkacsoport a hatóságtól független elemző, javaslattevő, véleményező és döntés-előkészítő feladatokat ellátó testületi szerv lesz. A Törvényalkotási Bizottság egy módosítót fogadott el a javaslathoz, mely nyelvhelyességi és technikai pontosításokon felül kiegészítéseket is megfogalmazott. A módosító javaslat egészében újraszabályozza a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény összeférhetetlenségi szabályait az Európai Unió jogával való jobb összhang megteremtése érdekében. Tisztelt Ház! Az Európai Bizottsággal való sikeres megegyezés érdekében kérem, hogy szavazatukkal támogassák a javaslatot. Köszönöm a figyelmüket, és köszönöm a szót, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most megkérdezem az előterjesztőt, Répássy Róbert igazságügyi államtitkár, miniszterhelyettes urat, hogy kíváne felszólalni. [[Dr. Répássy Róbert: Igen.]] Igen. Tájékoztatnom kell önt most is ugyanarról, mint az előzőekben, hogy 15 perces az időkerete, és amennyit felhasznál az előterjesztés indokolására, annyival kevesebb idő marad a zárszóra. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslat, bár főként nyelvhelyességi, technikai jellegű pontosításokat tartalmaz, a következő részletszabályokkal egészíti ki a javaslatot, amit röviden a következők szerint szeretnék összefoglalni. 1. Az integritáshatóság működésével összefüggésben a következő főbb változások szerepelnek a módosító javaslatban. Az Európai Bizottság ajánlásainak való teljes körű megfelelés érdekében a törvényjavaslat több helyen kiutal más magyar jogszabályokra, ahol a hatóság feladatot fog kapni. Mivel a hatóság hatósági nyilvántartást fog vezetni a közbeszerzési eljárásokból kizárt gazdasági szereplőkről, a módosító javaslat több ponton módosítja a nyilvántartás előállításával összefüggő szabályokat, pontosítja, hogy mely más nyilvántartásokból és milyen adatokat vesz át a hatóság a nyilvántartás-vezetési feladataival összefüggésben. 2. A hatóság szervezetével összefüggésben a következő főbb változások szerepelnek a módosító javaslatban. A hatóság elnöke és elnökhelyettese pályázat útján tölti be a pozíciót. A pályázat akkor érvényes, ha arra legalább a betöltendő pozíciók kétszeresének megfelelő számú személy jelentkezik. Érvénytelen pályázat esetén a pályázatot ismételten ki kell írni. Az ismételten kiírt pályázat a benyújtott törvényjavaslat szerint a jelentkezők számától függetlenül érvényes lett volna, de az Európai Bizottság ajánlásainak való teljes körű megfelelés érdekében a módosítás szerint az első pályázattal azonos érvényességi szabályok lesznek irányadók. A hatóság elnöke és elnökhelyettese vagyonnyilatkozatát, összeférhetetlenségét az alkalmassági bizottságnak éves gyakorisággal kell ellenőriznie a módosító javaslat szerint. A benyújtott javaslat ezen időközt nem tartalmazta. 3. Az alkalmassági bizottsággal összefüggésben pedig a következő főbb változások szerepelnek a módosító javaslatban. Az alkalmassági bizottság tekintetében jelentősebb változás, hogy a tagok napidíjban fognak részesülni az Európai Unió technikai segítségnyújtás esetében irányadó ráta szerint az európai támogatásokat auditáló szervtől, továbbá összeférhetetlenségi nyilatkozat megtételére lesznek kötelesek. 4. Garanciális új rendelkezésként jelenik meg, hogy a korrupcióellenes munkacsoportot 2022. de-cember 1-jéig kell megalakítani. 5. A sarkalatossági záradék elhagyásra kerül. 6. A javaslat egészében újraszabályozza a közbeszerzésekről szóló törvény 25. §-a szerinti összeférhetetlenségi szabályokat az Európai Unió jogával való jobb összhang megteremtése érdekében. Tisztelt Ház! Ezek a legfontosabb változások a benyújtott törvényjavaslathoz képest, amely az összegző módosító javaslat elfogadása esetén beépül a törvényjavaslatba. Ezért tisztelettel kérem az Országgyűlést, hogy az összegző módosító javaslatot támogassa, és végezetül az előterjesztést, a törvényt szíveskedjenek megszavazni. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen, tisztelt államtitkár úr. Megköszönöm a felszólalását. Tájékoztatom, hogy a vitában történő további hozzászólásra és a zárszó elmondására összességében 11 perc és 20 másodperc áll majd a rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben, melyeket a hirdetőtáblákon követhetnek képviselőtársaim. A vita során kettőperces felszólalásra nincs lehetőség. Mivel írásban előre senki sem jelentkezett, tisztelettel kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki a vitában felszólalni. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, hogy kíváne élni a zárszó lehetőségével. [[Dr. Répássy Róbert nemet int.]] Nem kíván. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most soron következik az európai uniós költségvetési források felhasználásának ellenőrzésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/1261. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. szeptember 29-én megtárgyalta az európai uniós költségvetési források felhasználásának ellenőrzésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/1261. számú törvényjavaslatot. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 29 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 8 tartózkodás mellett elfogadta. [[19.00]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat az európai uniós költségvetési források felhasználásának ellenőrzésével összefüggő egyes törvények módosítása keretében az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény információszabadságot érintő rendelkezéseinek módosításait tartalmazza. A javaslat célja, hogy a munkaerőforrás aránytalan mértékű igénybevételére vonatkozó költségtérítés megállapításának lehetősége kivezetésre kerüljön az infotörvény rendszeréből, valamint hogy a fennmaradó költségelemek tekintetében a kormány rendeletben költséghatárokat állapíthasson meg. A javaslat egyúttal intézményesíti és lefekteti a belső ellenőrzési és integritási igazgatóság működési szabályait, amely a Miniszterelnökség alatt fog létrejönni. Az igazgatóság az európai uniós források felhasználásának ellenőrzésével kapcsolatos, jogszabályokban meghatározott feladatait látja majd el, így különösen az összeférhetetlenségi nyilatkozatok érvényességének ellenőrzését. A törvényjavaslat továbbá tartalmazza a közérdekűadat-igénylésekre irányadó, a veszélyhelyzetben alkalmazandó speciális szabályok megszüntetésére irányuló rendelkezéseket is. A Törvényalkotási Bizottság egy módosítót fogadott el a javaslathoz, amely jogtechnikai pontosításokat és kiegészítéseket fogalmazott meg. Tisztelt Ház! Kérem, hogy szavazatukkal támogassák a javaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak. Köszönöm a szót, elnök úr.
Köszönöm szépen, Vécsey képviselő úr. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat, és megkérdezem az előterjesztő Répássy Róbert államtitkár urat, hogy most vagy később kíván válaszolni. [[Dr. Répássy Róbert: Most!]] Most. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Ahogyan eddig is, most is röviden szeretném önöket tájékoztatni arról, hogy az összegző módosító javaslatban milyen fontosabb változások kerültek a Ház elé. A törvényjavaslat a benyújtáskori állapotához képest jogtechnikai változtatásokat tartalmaz, azaz pontosításra, illetve egyértelműsítésre kerültek a felsorolási pontok közötti logikai kapcsolatok, hatásköri szabályok, valamint a törvény tagolása. Kiemelendő, hogy a törvényjavaslat szabályozza azt is, hogy az irányító hatósági feladatokat ellátó helyettes államtitkárok hatáskörébe utalható a helyreállítási és ellenálló-képességi terv végrehajtásával kapcsolatos szakmai feladat is, tekintettel arra, hogy az RRF nem része az Európai Unió 2021-2027-es időszakra vonatkozó, többéves pénzügyi keretének, hanem a helyreállítás ösztönzésére irányuló ideiglenes pénzügyi eszköznek minősül. Tisztelt Ház! Kérem, hogy az összegző módosító javaslatot és a törvényjavaslatot szíveskedjenek támogatni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Répássy Róbert államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben, ez a táblán olvasható. A vita során kétperces hozzászólásokra nincsen lehetőség. Írásban előre senki nem jelentkezett. Megkérdezem, hogy kíváne valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, akkor a vitát lezárom. Kérdezem az előterjesztőt, hogy kíváne még hozzászólni. [[Dr. Répássy Róbert jelzésére:]] Jelzi államtitkár úr, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt, az LMP képviselője: „A mi városunk, Pécs 96.” Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Ma egy olyan kérdésről szeretnék beszélni, ami Pécs számára rendkívül fontos, nagymértékben meghatározza városunk jövőjét, ugyanakkor messze-messze országos jelentősége van. Alapvetően a vízügyi ágazatról, a vízügyi szektorról, a víziközműszektorról fogok beszélni. Tudjuk azt, hogy ma Magyarországon az összeomlás szélére került a legfontosabb közszolgáltatás, rendkívül rossz állapotban van országosan a víziközműrendszer, az idekapcsolódó infrastruktúra. Tudjuk azt, hogy már 2010-ben is nehéz volt a helyzet, nehéz volt a kormány öröksége, ugyanakkor az azóta meghozott kormányzati intézkedések, illetve az elmaradt fontos intézkedések és fontos lépések miatt a helyzet rendkívüli mértékben súlyosbodott: 2011 óta megduplázódott a meghibásodások száma országosan a víziközmű-ágazatban, víziközmű-infrastruktúrában, mára 22 százalék a hálózati veszteség, tehát a megtermelt ivóvíz 22 százaléka felhasználás nélkül elfolyik a rossz csőhálózat miatt. Egyes becslések szerint körülbelül 3000 milliárd forint hiányzik az ágazatból középtávon a pótlási és karbantartási munkák elvégzéséhez. Pécsett a Tettye Forrásház Zrt. ellátási területén ez az összeg 20 milliárd, tehát 15 éves távlatban a gördülő fejlesztési terv alapján 20 milliárd forint hiányzik ahhoz a meglévő forrásokon túl, hogy biztosítani lehessen zavartalanul a legfontosabb közszolgáltatást, tehát az ivóvízellátást és a szennyvízelvezetést, a vízbázisok védelmét. Azt pontosan tudjuk mindannyian, hogy nem elvárható egyetlen magyar nagyvárostól sem, hogy önállóan, érdemi állami, központi támogatás nélkül ezt a hatalmas problémát kezelje. A 2019 előtti fideszes pécsi polgármester, Páva Zsolt is több alkalommal nyilatkozott, amikor én kérdéseket tettem fel neki a pécsi víziközműszektor helyzetéről, és ő maga is elmondta, hogy a problémákat folyamatosan jelzik a kormánynak, és a Megyei Jogú Városok Szövetségén keresztül is felhívják a kormány figyelmét, hogy kell lépéseket tenni annak érdekében, hogy ez a szolgáltatás a továbbiakban is működjön Magyarországon. 2017-ben a Megyei Jogú Városok Szövetsége, amely értelemszerűen fideszes polgármesterekből álló szövetség volt, kiadott egy nagyon-nagyon részletes jelentést, amelyben úgy fogalmaztak, hogy válságos állapotban van Magyarországon az ivóvízellátást biztosító infrastruktúra. Na, most ehhez képest a kormány ezt a jelentést sem hallgatta meg, érdemi lépéseket nem tettek, sőt további olyan intézkedéseket hoztak, amelyek miatt gyakorlatilag valóban ilyen összeomlásközeli helyzet alakult ki: elmaradt az ágazat megmentése, nem fogadták el azokat az intézkedéseket sem, amelyeket egyébként a szakma és az érdekképviseletek javasoltak. Én magam annak érdekében, hogy Pécs városát tehermentesíteni lehessen, minden évben módosító javaslatok nagy számát nyújtom be, valamint hogy Pécs, illetve Baranya megye városai megkapják a központi költségvetésből az ivóvízellátás fenntartásához szükséges forrásokat, ám ezeket a Fidesz frakciója rendre leszavazta, tehát a Fidesz-frakció döntése miatt sem az idei évi központi költségvetésben, sem egyébként a jövő évi költségvetésben nem jutott Pécs számára támogatás, hogy az amúgy nehéz helyzetben lévő víziközműrendszert rendbe lehessen tenni. Na, most ehhez képest a kormány nem nézett szembe a problémákkal a mai napig sem, sőt elindítottak egy olyan eljárást, hogy gyakorlatilag zsarolással akarják elvenni az önkormányzatoktól, térítés nélkül a víziközművagyont. Egyértelmű a helyzet: miután ezt az államosítást befejezik, nyilvánvaló, hogy a kormány valamiféle kiszervezésre készül, tehát arra készülnek, hogy idegen kézbe adja a vízkincseink feletti ellenőrzést, ami önmagában elfogadhatatlan lépés. Egyébként még a TÖOSZ-nak, a Települési Önkormányzatok Országos Szövetségének fideszes elnöke is csak úgy fogalmazott, hogy reménykedni tudnak, hogy nem akarja ezt a fontos infrastruktúrát kiszervezni a kormány. Mi is úgy gondoljuk és az a meggyőződésünk, hogy ezt alapvetően nemzeti, tehát önkormányzati és állami kézben kell tartani, de erre már nincs garancia. Debrecen fideszes polgármestere is úgy nyilatkozott, hogy a vízszolgáltatás stratégiai üzem, amit nem adhat ki a kezéből az önkormányzat. Ez egy nagyon helyes nyilatkozat volt, Debrecenben teljes egyetértéssel, fideszes és ellenzéki képviselők szavazatával elutasította az államosítást az önkormányzat. Pécs városa sem adja át a víziközművagyont a kormánynak, és egyébként így döntött Szombathely, Szeged, Érd, Nagykanizsa, Baja, Eger és Budapest önkormányzata is. A helyzet az, hogy egyértelművé vált, hogy a kormánynak nincs szakpolitikai elképzelése, nincs információ, nincs egy koordinációs szervezet, amely ezt az államosítás utáni hatalmas feladatot ellátná, de a kormány tevékenységéről árulkodik az is, hogy nem is terveztek be sem az idei, sem a jövő évi költségvetésbe forrásokat, hogy az ilyen módon államosított közművagyont fenn lehessen tartani. Ezért mi azt gondoljuk, hogy ezt a zsarolási folyamatot le kell állítani, biztosítani kell Pécs számára és valamennyi vidéki város számára a legfontosabb infrastruktúra fenntartásához a forrásokat, és végre szakmai irányítás alá kell helyezni ezt a szektort, a közműadót ki kell vezetni. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Mi elvárjuk a pécsi és egyébként vala-mennyi kormánypárti képviselőtől, hogy ezt a fontos intézkedést támogassák. Köszönöm szépen, elnök úr. [[19.10]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varju László képviselő úr, a DK képviselője: „Mi történik Újpesten?” címmel.
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Ma egy ünnepi köszöntővel, egy ünnepi hozzászólással szeretném elérni és a figyelmet ráirányítani arra, hogy 30 éves az Újpesten működő Rex Kutyaotthon, ahol a felelős állattartás működéséről, tevékenységéről, azt gondolom, nagyon sokat tudhatunk meg. Ebből az alkalomból, amelyet éppen a holnapi állatok világnapja előtti eseményként is kezelhetünk, különleges eseményeket és módot is kitaláltak erre. Guinness-rekord-kísérlettel ünnepelte ezt a 30. születésnapját a Rex Kutyaotthon, közeledve mint ahogy mondtam az állatok világnapjához. A múlt hét szombaton minden érintettet vártak erre, akik megpróbálták beállítani „a legtöbb örökbe fogadott állat egy helyen és egy időben” rekordját. Be kell hogy valljuk, az amerikai csúcskísérletet, illetve a csúcsot megdönteni most nem sikerült, de bizakodóak vagyunk abban, hogy ennek is eljön az ideje. Ez nagyon izgalmas és nagyon fontos pillanat volt a kutyaotthon életében, hiszen a menhelyek szerepére, a kóborállat-probléma kezelésére igenis felhívja a figyelmet. Nyugodtan mondhatom, hogy van egy hely az országban, ahol az elmúlt 30 évben közel 25 ezer állatot mentettek meg, ivartalanítottak vagy adtak örökbe: a Rex Kutyaotthon Alapítvány állatszigetén, ahol az állatmentés mellett a kezdetektől kiemelt figyelmet fordítanak az állatvédelemre, a szemléletformálásra. Oktatóprogramjaikon és rendezvényeiken évről évre sok ezren ismerkedhetnek meg a felelős állattartás alapjaival. Egész napos ünnepség volt az, amely egyébként ezen a hétvégén, legutóbb családi nappal egybekötve zajlott le a jubileum alkalmából. Színes program volt ez alkalommal, zenés-táncos, és sok gyereket is mozgató, megmozgató alkalom volt ez. Egyébként a Rex alapítója, dr. Király Péter állatorvos ötlete volt a Guinness-rekord-kísérlet, számos örökbe fogadott kutya gazdája érkezett az országból nagyon sok helyről. A jeles napon bemutatták továbbá „a felelős állattartás háza” terveit, és ismertették a megvalósulást segítő téglakampányt is. Olyan országos oktatóközpontot szeretnének létrehozni mondhatom, fogunk létrehozni a Rex állatsziget területén, amely segít az állatokkal kapcsolatos szemléletváltásban. Idén meg is kezdődött egyébként a felelős állattartás háza, rövid nevén a Rexpedíció megépítése. Az állatvédelem számos problémájára hosszú távon csakis az állatokkal kapcsolatos szemléletváltás kínálhat megoldást. Reményeink szerint egyébként a következő években az élményközpontú oktatási intézményben évente akár százezer látogató is megfordulhat ismeretterjesztő előadásokon az ország első, kutyákat és a kutyatartással kapcsolatos ismereteket bemutató interaktív kiállításán. Ezen a helyen mint ahogy említettem, és a kezemben van ez a 30 évre vonatkozó kis beszámoló, ebből is tudom idézni az állatok örökbefogadásával foglalkoznak, oktatási programokat szerveznek, kutyaiskolát működtetnek, családi rendezvényeken népszerűsítik mindezt, amit egyébként ilyen szempontból lehet használni csapatépítő tréningek bemutatására. De működik és működött ezen a hétvégén is jótékonysági bolt és webshop. Hát, Isten éltessen sokáig mindenkit, aki ebben a programban részt vett. Bízom abban, hogy a következő 30 évben hasonlóan felelős magatartással a felelős állattartás felé tudják fordítani a figyelmet, és a Rex Kutyaotthon és annak minden célja képes lesz és meg tud valósulni. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Köszönjük támogatásukat. [[Taps a DK padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most a napirend utáni felszólalásra jelentkező Varga Zoltán képviselő úrnak, a DK képviselőjének adom meg a szót: „Debrecent tönkre teszik Orbán álma miatt” címmel mondja el felszólalását.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Hát, nincs itt semmi látnivaló, el lehet tolni mindenkinek a kis piros biciklit; nagyjából ez az Orbán-rezsim álláspontja a Debrecenre rálőcsölt kínai akkumulátorgyárral szemben felmerülő, és hozzáteszem, 100 százalékig jogos lakossági félelmekkel kapcsolatosan. Merthogy bár kevesen vannak azok, akik értik az akkugyártás bonyolult, ám akár végtelenül környezetterhelő, adott esetben akár környezetpusztító folyamatát, azért rengeteg negatív tapasztalat, sőt megalapozott kutatói figyelmeztetés is jut el ma már az aggódó, jövőjét, gyermekei életét és nyugodt környezetét féltő debreceniekhez. Ott van például a gödi Samsung gyár elrettentő esete. Az is megfelelt emlékeznek rá? minden környezetvédelmi előírásnak. Annál is azt ígérték, hogy a környéken élőknek nem lesz semmiféle negatív élménye ezzel kapcsolatosan, hogy a gyár a levegőbe kerülő szennyező anyagokat, a vízbázis mérgezését elkerüli, szó sem lehet ilyesmiről. Ehhez képest azt látjuk, hogy levegőbe kerülnek bizony szennyező anyagok, a vízbázist mérgezik, a folyamatos zaj- és hanghatások, az egyre aggasztóbb porszennyezés megszüntetése helyett csak pénzt fognak majd kapni, mondják, ugye, a kormányzati megmondóemberek az ott lakóknak. Ehhez képest pénzt sem látnak belőle, de megmaradt helyette a vízbázismérgezés, a folyamatos zaj- és hanghatások és a levegőbe, a vízbe kerülő szennyező anyagok. Ez volt, ugye, a szép ígéret, és hát, látjuk a valóságot: ez az a mellbevágó valóság, amiről az előbb beszéltem, Debrecen város lakossági fogyasztásával megegyező vízigénnyel, a súlyosan mérgező lítium megjelenésével a lassan aranyat érő gödi vízbázisban. Meg persze a „különleges gazdasági övezet” besorolás a gyárral kapcsolatosan, amely még a gyár által megtermelt adót is elvonja már a várostól. Az orbáni kurzus cinikus, fennhéjázó válasza minderre nem más, mint a vállvonogatás. De a tudósok, és igen, itt megjegyezném, hogy igen, a magyar tudósok is folyamatosan kongatják a vészharangot, hogy mindez Debrecenben is előfordulhat, hogy a Tiszántúl a klímaváltozás már ma is tapasztalt hatásai okán nagy valószínűség szerint egyszerűen kiszárad, de még az optimista előrejelzések szerint is ha a teljes Tiszántúl nem is, de a katlanban fekvő Debrecen szinte biztosan sérülni fog. És ilyen ismeretek birtokában már a Fideszhez körömszakadtáig ragaszkodó híveknek, vagy jobban mondva, mondhatnám azt is, hogy hívőknek is görcsbe rándul a gyomra, hogy Debrecent néhány őrült politikus a milliárdos kínai baksis, néhány talmi júdáspénz mondjuk ki miatt bizony pusztulásra ítéli. Mert Európa harmadik, Magyarország eddigi idők legnagyobb beruházása, a Debrecen határában majdan megépülő giga kínai óriás-akkumulátorgyár egyszerűen elszívja majd a szakemberek szerint a város alól a vizet, megmérgezi annak már most is porszennyezett levegőjét, és tönkreteheti környezetünket, élhetetlenné teheti szeretett városunkat. De ez szemmel láthatóan a befektetőt nem érdekli. A befektető semmi mást nem akar, csak piacot, európai referenciát. Neki láthatóan nem drága a debreceniek nyugalma, de talán még az élete sem. Pedig Kínában ugyanez a konszern már hasonló akkugyárakat állít le a debrecenieket is aggasztó problémák miatt. Sajnos Orbánt és végtelenül gátlástalan kormányát sem érdekli mindez, Orbán és oligarchái pénzt akarnak, pénzt bármi áron; akár 200 ezer debreceni nyugalma, egészsége, sőt talán élete árán is; sok pénzt. Márpedig a befektető sok pénzt ígért. Talán Orbánék lelki szemei előtt már csenget a kassza, nekik csak ez számít. Az a legkevésbé sem, mit mondanak majd a kutatók, vagy mit akar, illetve mit nem akar Debrecen város lakossága. Így aztán már aláírtak, lepacsiztak szinte mindent. Az ingatlant eladták, a projektcég létrejött, a beruházás máris kiemelt kormányzati beruházássá vált, a magyar vállalkozóktól ellopott, elcsalt milliárdok pedig ömlenek a beruházásból. A befektető már be is jelentette különben, hogy 2025-ben ez a gyár, ha törik, ha szakad, termelni fog. Hatástanulmányok nem készültek, az engedélyeztetés, látjuk, csak virtuális, a gyár menedzsmentje és persze Orbán sleppje gazdasági titokra hivatkozva egyetlen adatot nem hajlandó közölni, például a gyár által kibocsátandó szennyvíz összetétele mellett gyakorlatilag semmiről. [[19.20]] A befektető boldog, az Orbán-slepp boldog; Debrecen nem számít. Tervezett harctéri veszteség szerintük. Szerintünk viszont Orbán bukásával a beruházást azonnal le fogjuk állítani. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps az ellenzéki pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, Varga képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Hegedüs Andrea képviselő asszony, a DK képviselője: „Megállt az idő. Oktatáspolitikai múzeummá váltak iskoláink” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm szépen a szót. Október 5e, ezen a héten szerdán a pedagógusok világnapja, és ez nem azonos a nyár eleji pedagógusnappal. ’94 óta minden évben ezen a napon ünnepli az UNESCO a pedagógusok világnapját, melynek idei mottója nagyon aktuális: „Tanárok: vezetni a válságban, újragondolni a jövőt”, reflektálva arra az elhivatottságra, melyet a tanárok szerte a világon annak érdekében tanúsítottak, hogy senkit se hagyjanak hátra. Igen, de a mi kormányunk a pedagógusokat több éve magukra hagyja, és nem hallja meg a hangjukat. Kemény, nagyon kemény időszakon vannak túl a pedagógusok, a gyermekek és a mögöttük álló szülők is. De mi várható ezután? Extra bérelvonással sújtanák a sztrájkoló pedagógusokat; a munkabeszüntetés idejére fizetés nem jár; egy óra mulasztásért másfél órányi bért kell levonni tőlük. Gyalázatos, hogy önök miatt alkalmazkodni kell a gyermekeknek, pedagógusoknak a fával és szénnel fűtött iskolához, a vaskályhához és a 18 fokhoz. Akár a szabad ég alatt is tarthatnák a tanítási órákat, hiszen kint és bent egyaránt hideg van. Ilyen hőmérséklet mellett hamarosan a megfázott gyermekek és tanárok kizárólag monitoron keresztül fognak kommunikálni. A tanév rendjét is egy tollvonással áthúzták és módosították, vagyis bármikor digitális oktatást rendelhetnek el. Arra törekednek, hogy a tanításhoz és a tanuláshoz szükséges életfeltételeket biztosítsa a tanár, a szülő vagy akár a nagyszülő. Nincs tanár, nincs pénz fűtésre, és mindezt a szülőkre tolja rá a kormány. 30 százalékkal drágul a közétkeztetés. Ennek a költségét is a szülő fogja megspórolni a kormány helyett, mert otthon fog enni, inni vagy akár éhezni a gyermek. Amikor majd a gyermekek megkérdezik a pedagógust, hogy: tanár néni, tanár bácsi miért nem tanulunk ilyen szegényes, zord világban, akkor az lesz a válasz, hogy spórolunk az állam bácsinak, mert ő képtelen rá. A kormány az iskolák rezsijét, a hétszeres fűtés- és a kétszeres világításszámláit a családokkal fizetteti meg. Nem lesz gond hamarosan a tanárhiány sem. Megoldja a kormány: szakképesítés nélküli házitanítók lesznek a szülők, és egyensúlyozhatnak majd a home office és a home school összhangja között. Az eddig ismeretlen fogalmakat is önök hozták: pedagógussztrájk, polgári engedetlenség, gördülő polgári engedetlenség, sztrájkkövetelések, elégséges szolgáltatás, sztrájktárgyalások, letétbe helyezett felmondólevelek, Alkotmánybírósághoz, TASZ-hoz fordult tanárok és sztrájktörvény-módosítás. Miskolc neves középiskolája, a Herman Ottó Gimnázium 12 évvel ezelőtt nem is sejtette, hogy fekete esernyővel, fekete ruhában, élőlánccal fogják körbe majd az iskolájukat, majd később a gyermekekért, a pedagógusokért és a közoktatásért énekelni fognak Miskolc főterén; sajnos a Parlamentig nem hallatszott el. Példátlan, hogy a kollégái kilátástalan helyzetével azonosuló gimnáziumi igazgatóhelyettest, Dezsőfi Györgyöt felmentették munkaköréből. Kifogástalan munkát végez, imádják a diákjai, elismerik a kollégái, tisztelik a szülők mindez kevés volt. Nincs megállás, a hatalom továbbra is példát statuál. Több tanárt kirúgtak a Kölcsey Gimnáziumból, ez a legfrissebb hír. Mi volt a bűnük? Előre bejelentett polgári engedetlenséget felvállalva kiálltak a magasabb bérkövetelés mellett és a tanári terhek enyhítése mellett. Lefokoznak, kirúgnak, ellehetetlenítenek, felmentenek, megfélemlítenek, munkaköri eszközökkel és munkajogi eszközökkel zsarolnak. A konfliktus nemhogy csökken, egyre nő. A cinizmusuk már a profizmus szintjére lépett. Az egykori tanáraiktól sokszor hallották: ismétlés a tudás anyja. Akkor mondom újra: megbecsültségre, bérrendezésre, az ingyenmunka megszüntetésére, a munkaterhek enyhítésére van szüksége a magyar pedagógusoknak. Akár lesz online oktatás, akár nem, ez a tanév egészen biztos, hogy alaposan feladja majd a leckét mindenkinek, aki kapcsolatban van a közoktatással. És egy kis útmutatás: a kormányok értékét nem az adja, hogy miként fogadják őket, hanem az, hogy miképpen búcsúznak tőlük. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki pártok padsoraiban.]]
Köszönöm, Hegedüs Andrea képviselő asszony. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett „Idősek napjára” címmel Bencze János, a Jobbik képviselője.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársak! A napokban ünnepeltük az idősek napját. Mindenki nagyon szépen megemlékezett róla. Végignéztem a Facebook-posztokat; a teremben lévő összes politikus posztolt szép idézeteket, megható képeket, a kormány még ígéretet is tett nekik, kaptak egy kis propagandát, belengették úgymond a nyugdíj-kompenzációt, de a valóságban kik is azok az idősek, akikről most megemlékezünk, akiket ünnepelünk, akikről beszélünk? Ez az a generáció, amelyik 1990-ben rendszert váltott, amelyik megszavazta azt, hogy Magyarország demokrácia legyen. Miért tették ezt? Ők ismerték Ausztriát, ismerték Nyugat-Európát, és ismerték a magyar állapotokat. Vágytak arra, hogy tisztességes, normális emberi életük legyen, tisztességes, normális bérük legyen, és ebből következően tisztes, nyugodt öregkoruk legyen. Ők megküzdöttek, megharcoltak érte, ám eközben mi történt? Az elmúlt 32 évben ez a generáció semmi mást nem kapott, csak kisemmizést. Az elmúlt 32 év rablókormányai hol balról, hol jobbról, elvettek tőlük mindent. Kezdték a privatizációval, elvették a gyárakat, a tisztes munkahelyeket, a béreket, elvették a földeket, a termelőszövetkezeteket; magánkézbe adtak mindent, amit lehet, legtöbbször a saját strómanjaik kezébe, legyen szó bárkiről is. Mi jutott ezeknek az embereknek, akik most az idősek, szépkorúak? Annak idején kapták a minimálbérnek csúfolt valamit, amíg a strómanok szépen híztak minden érában. Ennek az eredménye lett az, hogy a mai idősek nagy része ebben a világban kénytelen azon elgondolkodni, hogy a nyugdíjat megelőző napokban hogyan és miként éljen, ugyanis egyszerűen nincs arra pénze, hogy tisztességes, emberi módon ellássa, élelmezze magát. És őrájuk fog lesújtani a Fidesz rezsihazugsága, ők lesznek a legnagyobb kárvallottjai, a valamikori aktív korúak, hiszen a rezsiár-emelkedés, az élelmiszerár-emelkedés, ami tovább folytatódik, teljesen kilátástalan helyzetbe taszítja őket. Én felhívnám a tisztelt honatyák figyelmét, hogy ezt azok tették, akik itt melegítették az elmúlt 32 évben a padsorokat. És mi ebből a tanulság nekünk, a jelen generációnak és a jövő generációjának? Az, hogy ki kell állni önmagunkért, ki kell állni azért, hogy jobb legyen, hogy Magyarországon demokrácia legyen, és ezeket a jogokat érvényesíteni lehessen. És most egy csoport van, amelyikért ki kell mindenképp állnunk, ezek most a pedagógusok. Arra kérnék mindenkit, hogy álljon ki a pedagógusokért, mert ők azok, akiket most, per pillanat fenyegetnek és eltipornak. Köszönöm. [[Taps az ellenzéki pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most megadom a szót Ander Balázs képviselő úrnak, Jobbik, aki szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett: „Választási hazugságok” címmel.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Így van, választási hazugságokról kívánok beszélni somogyországi példákon keresztül, ugyanis ez az elmúlt féléves szünet, szünetem semmit sem csökkentett Somogyország-fanatizmusomon. Tudom jól, hogy ezek a példák nem holmi kuriózumok, így történt ez Záhonytól egészen Zákányig, szerteszéjjel egész Magyarországon. [[19.30]] A kormánypárti oldalról a kampány alatt ígértek utat, azt mondták, hogy lesz út, azt mondták, hogy lesz turizmusfejlesztés, és azt mondták, hogy lesz rezsivédelem. Nos, nézzük meg, hogy a rubelkormány Orbán-csomagja mit hozott mindezek helyett! Először is hozott, mondjuk, 66 százalékos kenyérárdrágulást, 30 százalék fölötti élelmiszerár-inflációt, aztán bizony, hogy ha a mai számokat nézzük, akkor hozott 426 forintos euróárfolyamot is. Nem akarom elbagatellizálni azokat a nemzetközi problémákat, amelyek valóban megvannak, azt a gyilkos testvérháborút, ami itt pusztít a szomszédságunkban, de mindent nem lehet, nem szabad erre kenni. Jól látjuk, hogy ha a kormány valamit eldönt, akkor arra bizony lesz pénz. Ilyen volt vagy ilyen lesz a veszteséges Vodafone felvásárlása, amibe simán beletolnak egy teljes rezsivédelmi alapnyi összeget. Nos, ami igen fáj ott Dél-Somogyban, az például az, hogy a 68-as útnak a felújítását, ennek a 95 kilométer hosszúságú útnak, ami Somogyországot északról a Balaton partjától egészen a Dráva partjáig összeköti, bizony újra lesöpörték. 12 éven át ez választások előtt mindig előjött, a kormánypárti képviselők mindig megígérték, hogy na, most aztán egész biztosan nekiállnak és felújítják ezt a létfontosságú útvonalat. Aztán olyan volt az egész történet, mint mondjuk, a jeti vagy a Loch Ness-i szörny esete: mindenki beszélt róla, de senki nem látta. Senki nem látta a 68-as út igazi, valódi felújítását. Folt hátán folt, nyugodtan mondhatom azt, illetve egyáltalán nem nyugodtan, de ha versenyeztetni kellene a magyarországi főútvonalakat, akkor bizony szerintem, illetve az ott élő emberek szerint ez lenne talán a legrosszabb állapotban lévő útja hazánknak. Nem történik igazándiból semmi. 55 milliárd forintnyi összegből ezt meg lehetett volna oldani az elmúlt esztendők alatt is, ehelyett ennek a sokszorosát fordítják a már előbb említett Vodafone felvásárlására is. A környéket, Dél-Somogyot ezzel gyakorlatilag egy közlekedési fekete lyukká változtatják Magyarország logisztikai térképén, nekünk annyi. Azt lehet mondani, hogy föladták Dél-Somogynak az utolsó kenetet, különösen, hogyha hozzávesszük azt, hogy korábban már döntés született arról, hogy az M9-est is, ha majd valamikor megépül, akkor új, az eredetivel ellentétes nyomvonalon viszik, nem a keleti-nyugati irányba, hanem egyfajta átlós irányt választottak, ezzel is a térség lemaradását növelve, azt tulajdonképpen végleg megpecsételve. Aztán azt is mondták, hogy lesz turizmusfejlesztés. Ha csak Nagyatádra gondolunk, erre a gyönyörű fürdővároskára ott Dél-Somogyban, akkor elszomorító azt hallani, hogy sorra zárnak be a szállodák, a vendéglátóipari egységek ezen a településen. Van, aki azt mondja, hogy nem kellett volna széllel szemben… Itt az eredménye, a kormány megbünteti a települést. Nyolc nappal a választások előtt ünnepélyes keretek között adták át Nagyatádon azt a támogatói okiratot, amelyben megígérték, hogy 1,2 milliárd forintot fordítanak majd a fürdő fejlesztésére, az 1907-ben kapuit megnyitó és immáron 115 éves fürdő fejlesztésére. Megtörtént a választás. Nem lesz nehéz kitalálni, mi történt: az 1,2 milliárd forintot visszakérték a várostól, pedig ezek a fürdőfejlesztési tervek évek óta ott hevertek a Magyar Turisztikai Ügynökség asztalán, jól kimunkált, megalapozott tervek voltak, amelyek segítették volna a település fejlődését, a helyben maradást. És van még szomorú történet jóformán a tarsolyában az embernek. Ilyen például a rezsiárak elszaladása is. Nem tudni, hogy mi lesz a Somogy megyei Mozgáskorlátozottak Egyesülete által, ezen civil szervezet által fönntartott otthonok sorsa, hiszen azzal szembesültek, hogy kilencszeresére nőtt a gázár, 660 százalékkal nőtt az energiaár, amit kiszámláznak nekik, és nincs válasz a kormány részéről, hogy mi lesz azzal az 1600 emberrel, akikről ez a civil szervezet gondoskodik. Jó lenne, ha a válaszok meglennének. Köszönöm a türelmet, köszönöm a figyelmet. [[Szórványos taps az ellenzéki sorokban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés reggel 8 órakor folytatja ülését. Nyugodalmas jó estét, jó éjszakát! Az ülésnapot bezárom.