[[A teremben lévők felállva köszöntik az állampolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] : Tisztelt Ház! Az Országgyűlés nyári második rendkívüli ülésének 1. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom Önöket, hogy az ülés vezetésében Schmuck Erzsébet és Földi László jegyzők lesznek segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Ház! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel képviselő úr, a Jobbik frakciójának tagja: „Emberek az út szélén” címmel. A képviselő úré a szó, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az utóbbi hetekben az úgynevezett bevándorlók kérdése, a menekültkérdés övezi a közérdeklődés homlokterét. A Jobbik a maga részéről azt a stratégiát választotta, hogy a hétvégén a Jobbik vezetőségének delegációja és az N1, a Nemzeti 1 Televízió stábja bejárta az érintett vidéket: Ásotthalom, Magyarkanizsa, Szeged térségét. Első kézből szereztünk egy hatalmas információtömeget arról, hogy hogy érzik magukat a kérdéskörben a polgárok, mi a rendvédelmi dolgozók, rendvédelmi szervek tagjainak véleménye, és egyáltalán maguk a migránsok milyen céllal, milyen eszközrendszerrel jutnak el ide. Azt látjuk, hogy miközben a kormányzat amúgy helyesen, általunk is támogatható módon a határzár bizonyosfajta foganatosítását helyezte kilátásba, a helyiek körében egyfajta pánikreakció tapasztalható. A helyi lakosok attól félnek, hogy a kerítés túlsó oldalán, a délvidéki magyarok körében rekednek több ezren, tízezren. A migránsok maguk pedig pánikszerű áradatban közelítették meg Szeged és Ásotthalom térségét. Már ott tartunk, hogy a folyón százával csónakáztatják át őket, és sajnálatos módon Ásotthalom külterületén, amikor egy tucatnyi kongóiból álló csoportra bukkantunk, velük találkoztunk, éppen a tanyák lakosságát közelítették meg, és tőlük próbáltak ezt-azt kérni. Toroczkai László helyi polgármester a rendőri erőket próbálta riasztani, hívni, ahonnan elmondása szerint azt a választ kapta, hogy egyetlen fő rendőrt sem tudnak odavezényelni a problémamegoldás helyszínére.Éppen ezért arra szólítjuk fel a kormányzatot, hogy ha már a kerítés kérdéskörét behozta, ez egy kommunikációs térben elképesztő hullámokat vert, akkor haladéktalanul biztosítsa az ott élők objektív biztonságát, szubjektív biztonságérzetét, készüljön fel arra az áradatra, amelynek jeleit már korábban láthattuk, de a számok egyértelműen a hétvégén azt bizonyították, hogy ez elindult, és ami még fontosabb, egy önálló határőrség felállításával tegye lehetővé olyan feladatok kezelését, amelyekre sajnálatos módon a megfeszített módon dolgozó rendőrök ennyi eszközzel, ekkora állománnyal nem képesek; ennek ellátására, hangsúlyozom, nem képesek. Továbbá haladéktalanul szükséges lenne azon bűnbandák tagjainak leleplezése, azok felszámolása, akik folyamatosan segítik illegális cselekmények elkövetésében a migránsokat is, és nem ritka tapasztalat az - több tv-stáb találkozott vele Szeged külterületén -, hogy bizony okostelefonokkal segítve a migránsok dolgát, akár már Bulgáriától vezetik ide személyszállító kisiparosok és más emberek azokat a személyeket, akik illegális cselekményeket hajtanak végre, és végső soron nem szabadna szervezett bűnbandák útján keresztül ideérkezniük. Elmondhatjuk azt is, hogy el kell utasítanunk minden olyan liberális hangot, ami törpepártoktól, kis szervezetektől az utóbbi időben felmerült. Itt elképesztő, tájidegen ötletek láttak napvilágot, miszerint bérlakást kell adni Budapesten a migránsoknak; hosszú távon szavazati jogot nekik; az integrációjukat letelepítés formájában valósítani meg. Hangsúlyozni szeretnénk, hogy a Jobbik számára ezek nem utak, nem megoldások. Egyértelműen a magyar reprodukció helyreállítása lehet az egyetlen út, ami által Magyarország a magyaroké maradhat, és ki szeretnénk fejezni azt is, hogy látjuk az MSZP nehéz helyzetét, látjuk a szorult helyzetét, hiszen korábban 23 millió román munkavállalóval kampányolt, azzal fenyegetőzött, hogy határon túli magyar testvéreink elveszik a nyugdíjat, illetve a munkát. Most pedig jelesül sokszor a migránsok mellett törnek lándzsát. Hangsúlyoznánk, hogy ők se kezeljék homogén masszaként ezt az egész problémakört és az ideérkező tömeget, hiszen vannak közöttük olyanok, akik valódi üldöztetés elől menekülnek, nekik ki kell nyújtani a segítő kezet. Nem letelepíteni őket, nem szociális bérlakást és szavazati jogot adni, de kinyújtani a segítő kezet egy átmeneti időszakra, amely által aztán megoldható a problémájuk remélhetőleg; de semmiképpen sem az elképesztő hagymázas, liberális lázálmok világába kell elkirándulni annak érdekében, hogy teljesüljön azok vágya, akik vélhetően a határsáv közelében nem voltak még, és nem beszéltek azokkal a helyiekkel, akik körében most a félelem igen erős. Álláspontom szerint tehát Magyarország kormányának kutya kötelessége lenne megnyugtatni a jelenlegi határ mindkét oldalán élő magyarságot azt illetően, hogy igenis óvó, vigyázó szemünk ott van fölöttük, és nem kerülhetnek olyan bajba, amitől önhibájukon kívül most félniük kell. Látható tehát, hogy mind a két nagy politikai erő, magát nagynak tartó politikai erő, aki a Jobbikon kívül a törésvonal túloldalán áll, felelőtlenül jár el, hiszen az egyik plakátot tesz ki, a másik rongálja azt, arról vitatkoznak, hogy legyen fal vagy ne legyen fal; de közben elhibázzák az érdemi szakmai koncepció kimunkálását. Éppen ezért a Jobbik azt tartaná ésszerűnek, hogy egy ötpárti szakpolitikai fórum álljon fel, ahol folyamatosan, akár heti rendszerességgel megtárgyalhatnánk azokat a felmerülő kérdéseket, azok megoldási lehetőségeit, amelyekből önök most egy belpolitikai háborút csináltak. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Mi azt szeretnénk, hogy a migránsok érkezését kezelendő, az ott élő magyarok érdekében haladéktalan megoldások szülessenek, hogy Magyarország a magyaroké maradhasson. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Válaszadásra Kontrát Károly államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném leszögezni, hogy a kormány nem vitatkozik, hanem cselekszik. Az elmúlt heti kormányülésen világosan döntést hozott ebben a nagyon fontos kérdésben. Az Európai Unió legnagyobb problémája ma mindenki előtt világos: az Európai Unió legnagyobb problémája az illegális migráció elleni küzdelem. Az is látszik, hogy az Unió jelenleg még nem tudott határozott és hatékony választ adni erre a nagyon fontos kérdésre. A számok azt bizonyítják, és ezt az elmúlt héten kedden Luxemburgban tartott uniós belügyminiszteri tanácskozás is elismerte, hogy az Európai Unió tagországai közül Magyarország érintett a leginkább az illegális migráció kérdéskörében, ha a lakosságszámot vagy bruttó hazai nemzeti terméket vesszük alapul. Tehát Magyarország a leginkább érintett, de szeretném leszögezni itt, a tisztelt Országgyűlés előtt, hogy a kormány, Magyarország kormánya elkötelezett a magyar emberek és Magyarország biztonsága érdekében, és ennek érdekében minden szükséges intézkedést megtesz. Erről világos döntés született az elmúlt heti kormányülésen.A belügyminiszter úr ezen a héten, az e heti kormányülésen tesz jelentést, előterjesztést a megteendő konkrét intézkedésekről ebben a nagyon fontos kérdésben. Ehhez még hozzátartozik az, amiről most szeretném tájékoztatni a tisztelt Országgyűlést, hogy az elmúlt hétvégén drámai helyzet alakult ki a magyar-szerb határon. Az elmúlt 72 órában tiltott határátlépés miatt összesen 1943 fő érkezett Magyarországra törvénysértő módon, illegális módon, ebből a magyar-szerb határon 1817 fő: 757 fő afgán; 7 fő albán; 62 fő bangladesi; 1 fő egyiptomi, 5 fő elefántcsontparti; 4 fő eritreai; 4 fő gambiai, 3 fő ghánai; 2 fő guineai; 1 fő indiai; 60 fő iraki; 24 fő iráni; 1 fő jemeni; 22 fő kameruni; 54 fő kongói; 6 fő koszovói; 2 fő mali; 1 fő marokkói; 2 fő mauritániai; 17 fő nigériai; 165 fő pakisztáni; 9 fő palesztin; 2 fő Sierra Leone-i; 3 fő Srí Lanka-i; 1 fő szenegáli; 3 fő szerb; 579 fő szíriai; 9 fő szomáliai; 1 fő tunéziai; 8 fő ugandai. Ezeket a személyeket a magyar határrendészet, a magyar rendőrség elfogta. És még egy nagyon fontos információt szeretnék megosztani a tisztelt Házzal. A magyar-szerb határon a határátkelőhelyeken, tehát a törvényes határátkelőhelyeken egyetlen ember sem jelentkezett, aki menekültkérelmet terjesztett volna elő. Tehát mindenki a zöldhatáron át érkezett, és mindenki illegálisan, törvénysértő módon lépett be Magyarország területére. Tisztelt Képviselő Úr! Többször volt módunk vitát folytatni a tisztelt Házban a határőrséget illetően. Szeretném itt is elmondani, hogy a magyar rendőrség látja el a határőrizeti feladatokat. A rendőrséget - különösen a magyar-szerb határon - megerősítettük az utóbbi időben; több mint 600 fővel erősítettük meg a rendőrséget, akik határőrizeti feladatokat látnak el. De azt is szeretném elmondani, hogy további erősítéseket tervezünk ezen a területen, és nem az számít, hogy rendőrségnek hívják a határőrizeti feladatokat ellátó hivatásosokat vagy határőröknek, hanem az, hogy legyen megfelelő törvényi felhatalmazásuk arra, hogy megfelelően intézkedjenek. [[13.20]] Ma, tisztelt képviselő úr, a legfontosabb vagy a legnagyobb problémája az a határrendészeknek, hogy nincs megfelelő törvényi felhatalmazásuk, nem tudják őrizetbe venni ezeket az illegális migránsokat, nem tudnak megfelelően intézkedni e tekintetben, és nem tudjuk emiatt visszaadni ezeket a menekülteket. Ezek a menekültek egyébként Görögországon át érkeznek az Európai Unióba, Görögországon át, Macedónián, Szerbián át érkeznek Magyarországra. És szeretnék köszönetet mondani itt, a tisztelt Ház előtt Kósa Lajos és Rogán Antal képviselőtársaimnak azért, mert az elmúlt héten törvényjavaslatot nyújtottak be a tekintetben [[Kunhalmi Ágnes: Azt mondták, hogy nem lesz fal.]] , hogy a kormány meghatározhassa rendeletben a biztonságos harmadik ország fogalmát, és meghatározza ezeknek az országoknak a körét, mert ez lehetővé teszi azt, hogy a magyar hatóságok megfelelő módon tudjanak fellépni, és azokat a személyeket, akik harmadik, biztonságos országból érkeznek Magyarországra, azokat vissza tudjuk küldeni. Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném elmondani, hogy a magyar kormány mindent megtesz Magyarország és a magyar emberek biztonsága érdekében, a magyar rendőrség mindent megtesz, a szükséges - és most úgy látszik, hogy szükséges - erősítéseket biztosítjuk a határok védelme érdekében. A kormány nem vitatkozik, a kormány cselekszik, nem ötpárti szakpolitikai egyeztető fórumokra van szükség, hanem megfelelő, szigorú, erős törvényekre. Arra kérem a tisztelt Házat [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hogy ezeket támogassa. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Kunhalmi Ágnes: Hozzátok haza a magyarjainkat! Akik elmentek, azokat hozzátok haza!]]
Képviselő asszonynak nem adtam szót, ellenben most szót adok Ikotity István képviselő úrnak, az LMP-frakció tagjának, aki „Közös felelősségünk a Föld kizsákmányolásának megszüntetéséért” címmel tartja meg napirend előtti hozzászólását. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Napjaink egyik legfontosabb vezetőjének, a katolikus egyházfőnek friss enciklikája kapcsán szeretném a figyelmüket kérni. Ferenc pápa az elmúlt években egyenes, szókimondó és szerény munkájával bebizonyította, nemcsak a katolikus híveknek érdemes odafigyelni a szavára, hanem mindenkinek, aki számára a szeretet és az igazságosság értékei fontosak, ha úgy tetszik, mindenkinek, aki hisz az európai alapértékekben. A múlt héten napvilágot látott enciklikájával Ferenc pápa világos, érthető módon mondta ki az igazságot egy égető problémáról, mert nem mást állít Ferenc pápa, mint hogy igenis van globális felmelegedés, hogy a fajok ezrei tűnnek el a Földről évente és azt, hogy mindez nagyrészt az emberi tevékenység eredménye, amit a mohóság, kapzsiság és a rövidlátás mozgat. Ugyanez a mohóság, a rövidlátás okozza egész országok, kontinensek szegénységét, százmilliók nyomorát, ez ellen pedig kötelessége fellépni minden jóérzésű embernek, hívőknek és nem hívőknek egyaránt. Erről szól a pápai enciklika, és ezen háborodtak föl sokan, akik a mai világrendnek pillanatnyi haszonélvezői. Olyan magától értetődő dolgok ezek, hogy szinte nem is értjük, miért fontos ezt egyáltalán egy pápai enciklika formájában kinyilvánítani, de ha a rideg tényeket nézzük, belátható, talán soha ennyire nem volt fontos, hogy szót emeljünk és cselekedjünk közös otthonunkért, a Földért. Három amerikai egyetem közös kutatása szerint új, nagy kihalási hullám indult a Földön. A gerinces fajok eltűnésének üteme az elmúlt időszakban legalább százszorosára gyorsult, számtalan, ma még élő állatról és növényről unokáink valószínűleg már csak hallomásból fognak értesülni. A földtörténeti kutatások tanúsága szerint ehhez hasonló utoljára a dinoszauruszok eltűnése körül történt, azzal a fontos különbséggel, hogy most az emberiség van az őshüllők szerepében. A kihalás oka az erdőirtás, a klímaváltozás, a légszennyezés, tehát emberi tevékenység. Magyarországon e hírek hallatán sokan csak legyintenek, kicsi ország vagyunk, kicsi a felelősségünk is. Különösen nagy baj, hogy az aktuális kormány is úgy gondolja, hogy a környezetvédelem csak nyűg, ami a profitot veszélyezteti, pedig hazánk a klímaváltozásnak fokozottan kitett, sérülékeny területen fekszik, mezőgazdasági adottságainkat, a mindennapok életminőségét veszélyezteti az éghajlatváltozás. Ahogy Ferenc pápa is utal rá, számtalan háborút ma már az ivóvízért, a zsugorodó természeti erőforrásokért vívnak. Sok millió klímamenekült bolyong a világban, és számuk borítékolhatóan nőni fog, ha nem teszünk a bolygó tönkretétele ellen, a károk enyhítéséért. Az enciklika kimondja, nincs külön ökológiai, gazdasági és társadalmi válság, az ökológiai válság is ugyanannak a kizsákmányoló emberi tevékenységnek az eredménye, ami a gazdaságban és a társadalomban is rombol. És mégis, mit látunk a kormánytól? A környezetvédelmi ügyekben és a társadalompolitikában is felelőtlen, rövidlátó politikát látunk, a gazdagokat támogató, kirekesztő és az emberek félelmeire alapozó kormányunk van. Gondoljunk csak a nemzeti parkok és a zöld civil szervezetek elsorvasztására, az elavult épületállományunk szigetelésének kitartó elszabotálására, a klímaszempontok szerint is káros, TTIP szabadkereskedelmi egyezmény támogatására, a megújuló zöldenergia tartós kiszorítására a magyar energetikából, a jövedelmeket a leggazdagabbakhoz csoportosító adópolitikára, a szegénységből kitörést biztosító oktatás lezüllesztésére. Ez a kormány ugyanazt a neoliberális gazdaságpolitikát folytatja, amely az elmúlt évtizedekben felgyorsította a természet pusztulását s a tömegek elszegényedését okozta világszerte. A Lehet Más a Politika már az alapító nyilatkozatában is leszögezte, hogy ez egy zsákutca, nyomort, szenvedést hoz Magyarországra és a bolygó lakóinak többségére. Ebben a szellemben dolgozunk azóta is, hogy gyermekeink és unokáink egy igazságosabb társadalomban élhessenek, és legalább olyan sok természeti kincset örököljenek, mint ahányat mi a szüleinktől kaptunk. Ferenc pápával szólva, az ember felelős a teremtett világ megóvásáért. Olyan korban élünk, amikor kinek-kinek mindent meg kell tennie, hogy legalább enyhíteni tudjuk a bajokat, a sokáig távolinak és elvontnak tűnő problémák ugyanis már itt kopogtatnak az ajtónkon, nincs egyetlen nap vesztegetnivaló időnk sem. Köszönöm a figyelmet. [[Dr. Schiffer András tapsol.]]
A kormány nevében Nagy István államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársam! Hálával és tisztelettel tartozunk Ferenc pápának, hogy e gondolatait megosztotta velünk, és hogy ráirányította a figyelmet erre a mindnyájunk számára oly fontos és oly égető problémára. Mindenekelőtt szeretném önnek is megköszönni a témában tett felszólalását, ugyanis valóban egy rendkívül fontos, az emberiség jövőjét hosszú távon meghatározó kérdésről beszélünk. Ugyanakkor engedje meg, hogy vitatkozzak önnel az ügyben, amit a kormány tevékenységével kapcsolatosan megfogalmazott. Az enciklika valóban számos olyan kérdést, problémát vet fel, amellyel foglalkoznunk kell, és nem csupán egy-egy jeles napon, hanem rendszerszinten és stratégiai megalapozottsággal, nemcsak beszélnünk kell róla, hanem tennünk kell közösen, felelősséggel, együttesen. Ferenc pápa enciklikája csodálatos lelki és szellemi támogatást nyújt ahhoz a törekvésünkhöz, amit környezetvédelemért felelős tárcaként mindennapi munkánk révén kívánunk megvalósítani, ez pedig nem más, mint hogy hazánkat a fenntartható természeti erőforrás-felhasználás felé orientáljuk. Mindannyian tudjuk, hogy az egészséges környezet nemcsak életminőségünket határozza meg, de versenyképességi előnyökkel is jár. Környezetpolitikánk kiemelt célja, hogy az ország gazdasági fejlődése, a természeti erőforrások és értékek megőrzése, valamint fenntartható hasznosítása mellett menjen végbe, továbbá érvényre jusson az Alaptörvényben megfogalmazott egészséges környezethez való jog. Szakmapolitikai elköteleződésünket és meggyőződésünket számos, a kormány, illetve az Országgyűlés által is elfogadott stratégia tükrözi. Ilyen többek között a kormány által még 2011-ben elfogadott, az ökoszisztémáink terheléscsökkenésének, a természeti erőforrások takarékos használatának, valamint a gazdaság fenntartható fejlesztésének érdekét szolgáló nemzeti környezettechnológiai innovációs stratégia. A környezetvédelem egyike azoknak a területeknek, ahol átgondolt tervezés zajlik már több mint 20 éve, hiszen 1995 óta folyamatosan készülnek a nemzeti környezetvédelmi programok, a tisztelt Országgyűlés épp a közelmúltban fogadta el a 4. nemzeti környezetvédelmi programot a 2015-20-as időszakra vonatkozóan. A fejlesztések forrását elsősorban az Európai Unió társfinanszírozásával, a magyar költségvetés hozzájárulásával tudjuk biztosítani. A rendelkezésre álló európai uniós források 15 százalékát, mintegy 1118 milliárd forintot környezetvédelmi és energiahatékonysági célokra fordítunk majd, ami jelzi e terület fontosságát is. [[13.30]] A 2009-2014 közötti időszakban Magyarország környezeti állapota több környezeti elem, illetve tényező és folyamat tekintetében kedvezően változott. Ferenc pápa enciklikájában a géntechnológiával módosított szervezetekkel, a GMO-kkal kapcsolatban arra hívta fel a figyelmet, hogy bár a génmódosított növények használata néhány régióban hozzájárult a gazdasági növekedéshez, azt is eredményezte, hogy a megművelt területek kevesebb kézben koncentrálódnak, kiszorítva ezzel a kistermelőket. Arra is rávilágít, hogy a génmódosított növények lerombolják az ökoszisztémákat, és csökkentik a gazdálkodási módszerek sokszínűségét. A fentiek miatt tudományos és társadalmi vitára hív fel bennünket, ösztönözve egyben a független, több tudományterületet átfogó kutatásokat is. Magyarországon évek óta határozott GMO-mentes politikát folytatunk, melynek egyértelmű üzenete egybecseng Ferenc pápa szavaival. Mivel úgy tapasztaltuk, hogy a GMO-kkal kapcsolatos tudományos vizsgálatok nem kielégítőek, nem teljes körűek, hiányoznak például a többgenerációs állat-egészségügyi vizsgálatok vagy a hazai ökoszisztémákra gyakorolt esetleges káros hatásokat feltáró kísérletek, nem támogatjuk a GMO-k engedélyezését. Égető szükség lenne tehát tudományos, független kutatásokra is. Az Alaptörvénybe többek között azért került be a GMO-mentes mezőgazdaság hosszú távú megőrzése mint kiemelt stratégiai cél, hogy ezzel is biztosítsuk az állampolgárok egészséghez és az egészséges környezethez való alapvető jogait. Tisztelt Ház! Jelenleg etikai értékválság van jelen a világban. A problémák megoldásának kulcsa az emberek szemléletmódjában, a magunkhoz és a világhoz, a természethez és a környezethez való viszonyunk megváltozásában keresendő. A fogyasztásra koncentráló fejlődésorientált szemléletmód megváltoztatására van szükség. Harmonizálva az előző gondolattal, hazánk környezetpolitikájának fő célja az életminőség javulásának biztosítása, természeti erőforrásaink fenntartható használata mind a termelés, mind a fogyasztás terén, az erőforrás-takarékos, erőforrás-hatékony zöldgazdaság megteremtése. Mind a három célhoz kapcsolódik a klímaváltozáshoz való alkalmazkodási képesség és a környezetbiztonság javítása. A horizontális célunk pedig nem lehet más, mint a társadalom környezettudatosságának erősítése. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Ház! Most Tóth Bertalan képviselő úr következik, az MSZP frakciójának tagja: „Visszakapják-e az emberek a pénzüket?” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Ma már mindenki tisztábban láthatja és értheti, hogy zajlott az elmúlt évek egyik legnagyobb fideszes lopása, az úgynevezett nagy gázlopás. Ma már mindenki láthatja, hogy a rezsicsökkentés szlogenje mögé bújva miként lopott el a Fidesz-KDNP több éven keresztül 10 százalékos gázárcsökkenést az emberektől, mintegy 150 milliárd forint értékben. Ma már mindenki láthatja, hogy a gáz árában 2013-tól megkapott havi 3 ezer forintos rezsicsökkentéssel a Fidesz csak eltakarta a szemünket. Azért takarta el a szemünket, hogy ne lássuk, hogyan keresnek egyes kormányfő közeli körök havonta 2-3 milliárd forintot az olcsón behozott gáz ellopásával. Családonként eddig már több mint 100 ezer forintot vett el tőlünk csak ezen az ügyön keresztül Orbán Viktor és baráti köre. Tisztelt Képviselőtársaim! A nagy fideszes gázlopás - Orbán Viktor miniszterelnök úr hétvégi hasonlatát átvéve - olyan, mint a pornográfia: nehéz körbeírni, de ha látja, akkor felismeri, hogy igen, valószínűleg ez az. A hasonlat abból a szempontból is passzolhat erre az ügyre, hogy jelen esetben is adva van egy leány, az állami tulajdonú MVM Zrt. leányvállalata, amely önként odaadja magát, illetve a jelentős haszonnal járó üzleti lehetőséget egy Fidesz közeli offshore hátterű csoportnak. Az üzletben rejlő haszon és így az élvezet ugyanakkor nem az államnál, nem az embereknél, nem mindannyiunknál jelentkezik, hanem ennél az offshore hátterű csoportnál. Ez a részben offshore hátterű cég pedig olyan személyek tulajdonában áll, akik köztudottan jó kapcsolatokat ápolnak Orbán Viktor miniszterelnökkel. Tisztelt Képviselőtársaim! Ahhoz, hogy ez így megtörténhessen, hathatós kormányzati beavatkozásokra volt szükség. Így a kerítéssel előszeretettel foglalkozó Orbán-kormány mint egy igazi kerítő, mindent megtett azért, hogy ez a haszon ne az állami oldalon csapódjon le. Ahogyan korábban Lázár János miniszter úr fogalmazott, az életünket meghatározó jogszabályok nem véletlenül jöttek létre, hiszen ezeken a jogszabályokon keresztül érdekcsoportok érvényesítik a saját maguk szempontjait. Tisztelt Képviselőtársaim! Ebben az ügyben is nyomon követhető az Orbán-rendszer lényege: elvenni mindent, és odaadni a vezető fideszes köröknek. Emlékezhetünk, elvették a nyugdíjpénztári megtakarításainkat és elherdálták stadionra, elvették a családok ezrei számára megélhetést biztosító kis trafikokat és odaadták a barátaiknak, elvették a gazdák számára megélhetést biztosító földeket és odaadták a haveroknak. A sort még hosszan lehetne folytatni. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt több mint egy évben időt és energiát nem kíméltünk annak érdekében, hogy a nagy fideszes gázlopás körülményeit felderítsük. Szeretném tájékoztatni önöket arról, hogy ez a jövőben sem fog változni. Így a közérdekű adattal való visszaélés miatt büntetőfeljelentést fogunk tenni, ha az MVM Partner nem teljesíti a jogerős bírósági ítéletben meghatározott kötelezettségét, hiszen még adós több szerződéssel. Mindent meg fogunk tenni annak érdekében, hogy az állam számára hátrányos ügyletek felelőseit megtaláljuk. Úgy gondoljuk, hogy ebben felelőssége van a korábbi fejlesztési miniszternek és a Magyar Villamos Művek menedzsmentjének. A felelősök megtalálásán túl pedig vissza kívánjuk szerezni az eltékozolt állami vagyont az emberek számára. Tiltott állami támogatás miatt az uniós versenyhatóság eljárását fogjuk kezdeményezni, hogy ez a pénz visszakerüljön a magyar emberekhez. Ha visszakerül ez az összeg, ez a közel 150 milliárd forint, akkor amennyiben ez az energetikai szektorban marad, akkor gázárcsökkentésre lehet használni. Abban az esetben, ha az államhoz kerül, akkor jelentős béremelést lehet megvalósítani, lehet rövidíteni az egészségügyben a várólistákat, lehet fordítani oktatásra vagy akár áfacsökkentésre. De ha mégis az energetikai szektorban marad, és a gázárcsökkentés mellett még marad felhasználható összeg, hiszen jelentős pénzről beszélünk, abban az esetben lehet ezt modern, megújuló energiát felhasználó rendszerek fejlesztésére is fordítani. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Mi megtesszük a magunkét, szeretnénk, ha a felelősök felelősségre vonásra kerülnének, és szeretnénk, ha ez a közel 150 milliárd forint visszakerülne a magyar emberekhez, a magyar fogyasztókhoz, a magyar államhoz. Kérem, hogy ezekben az ügyekben is az emberek érdekében segítsék munkánkat. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Válaszadásra Fónagy János államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A magyar gázszektorban szabadpiaci modell működik. Az engedélyesek tevékenységüket a földgázágazati jogszabályok és a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal által kiadott működési engedély szerint kötelesek folytatni. E kereteken belül a társaságok saját üzleti döntésük szerint köthetnek szerződéseket akár a felhasználókkal, akár más kereskedőkkel. [[Dr. Józsa István: Állami cég!]] A földgázbiztonsági készletezésről szóló törvény 2006-ban a folyamatosan emelkedő gázfogyasztási trendek mellett 1200 millió köbméterben rögzítette a biztonsági földgáz mértékét. Tekintettel arra, hogy a következő években elsősorban a gazdasági válság hatására a magyarországi belföldi földgázfogyasztás jelentősen, közel kétharmadára visszaesett, indokolttá vált a biztonsági készletszint csökkentése. Az Országgyűlés felhatalmazta az energiapolitikáért felelős minisztert a földgázbiztonsági készlet indokolt mértékének, valamint a készlet visszapótlásához tartozó határkeresztező kapacitások meghatározására. Ennek megfelelően majd az évek során alkalmazzuk a földgázbiztonsági készlet mértékéről, értékesítéséről és a visszapótlásról szóló rendeletet. A rendelet alapján az egyetemes szolgáltatásra jogosult felhasználók, a távfűtésben részesülő fogyasztók és a közintézményi fogyasztók ellátásbiztonsága, valamint a távhőszolgáltatás versenyképességének megőrzése érdekében a biztonsági földgázkészletből a jogszabályban meghatározott kedvezményezettek részére meghatározott mértékű földgázkészlet került értékesítésre. Figyelemmel arra, hogy a rendelet értelmében a megvásárolt földgázkészleteket betárolással vissza kellett volna pótolni, a kedvezményezettek jogosulttá váltak az osztrák vagy ukrán határkeresztező vezetékek betáplálási pontján a visszapótlás végrehajthatósága érdekében kapacitást lekötni. A rendelet értelmében két kereskedő volt jogosult a biztonsági készletből felszabadított földgáz megvásárlására, és azt a rendeletben meghatározott célokra felhasználni. [[13.40]] Mint ahogy azt már többször is elmondtuk, az MVM Partner Zrt. a felszabadított készletmennyiséget transzparens módon, a rendeletben meghatározott célokra használta fel. Az MVM Partner a megvásárolt stratégiai tároló földgázkészletét a rendeletben meghatározott célokra nyílt ajánlat formájában ajánlotta fel közvetlenül a felhasználóknak, valamint közvetett módon az azokat ellátó kereskedőknek. A pályáztatás végeredményeként több magyarországi földgázkereskedő is vásárolni tudott a felszabadított földgázkészletből, és valamennyi kereskedő vállalta a megkötött szerződésben, hogy a megvásárolt földgázt a rendeletben meghatározott célokra értékesíti. Az MVM tájékoztatása szerint a lekötött, de ki nem használt kapacitásokat a 2011-től 2014-ig tartó gázévekre felajánlotta hasznosításra. Az MVM Partner Zrt. a mindenkori irányadó jogszabályoknak, a társaság belső szabályainak megfelelően járt el. Mind a három gázévben úgynevezett megszakítható kapacitásokat értékesített a MET-nek azért, hogy az MVM Partner Zrt. a visszapótlási kötelezettségének bármikor meg tudjon felelni. Az MVM Partner által kötött szerződésekkel összefüggésben nincs tudomásunk az uniós jogba ütköző konstrukcióról. A MET az MVM Partnertől ugyanazon az áron vásárolt, mint bármelyik más aukciónyertes szereplő. Tekintettel arra, hogy a felhasználás nem növekedett, ezért a visszapótlásra eddig nem volt szükség. Ha pedig már szóba hozta a rezsicsökkentést, képviselő úr, 2010 előtt a magyar fogyasztó az egyik legmagasabb árat fizette Európában, ma pedig az egyik legkevesebbet. [[Közbeszólások az MSZP soraiból.]] Ennyit a tényekről. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Ház! Most a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője, Földi László következik: „Infrastruktúra-fejlesztés Pest megyében” címmel fogja elmondani felszólalását. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Többször megszólaltam már ebben a Házban elsősorban a Dél-Pest megyét érintő fejlesztésekkel kapcsolatban. Most tulajdonképpen arról az örömről tudok beszámolni, hogy pár nappal ezelőtt, amikor a miniszterelnök úr Szolnokon járt, aláírtak egy megállapodást, ami azt jelentette, hogy 2019-ig Szolnokot gyorsforgalmi úthálózat révén összekötik a fővárossal, és a hagyományos útvonalon meg fog épülni az M4-es autóút. Ez azért fontos, mert Ceglédet, Nagykőröst, Abonyt is érinti az én választókerületem, és epedve várjuk ennek az útnak a megépítését. Nagyon bízunk abban, hogy 2016-ban elindul ennek az útnak a megépítése. Azt is tudjuk, hogy mint közép-magyarországi régiónak, nekünk az uniós forrásokból csak épphogy egy kicsi szeletke jut, ezért hazai forrásokat kell igénybe venni több fejlesztésre is. Ez így van nemcsak a közúthálózat fejlesztésénél, hanem így van ipari létesítmények, üzemek megépítésénél is. Azért, hál’ istennek, erre is van példa a körzetben. Az elmúlt napokban két olyan üzemcsarnokot avattunk, amelyek részben pályázati pénzből, részben pedig hazai forrásból épültek meg. Nagyon jól tudjuk, hogy a kormánynak kiemelkedő fontosságú az úthálózat fejlesztése, illetve a kötöttpályás vasút építése, azok fejlesztése. Hál’ istennek, a mi térségünk ilyen szempontból nem áll rosszul, hiszen a vasúti közlekedés Cegléd, Szolnok irányából Budapest, illetve Debrecen, Szeged irányába megfelelő fejlettségű. Ugyanakkor azt is el kell mondanunk, hogy ezen úthálózaton belül az M4-es megépítése után is maradnak alsóbbrendű utak, amelyek fejlesztése ebben a térségben nagyon fontos lenne, illetve kerékpárutak fejlesztésére is van komoly igény. Mindez azt jelenti, hogy ennek a régiónak, ennek a kistérségnek a településeit vonzóbbá tudjuk majd tenni cégek számára, befektetők számára, és reményeink szerint ennek kapcsán majd az itt élő emberek életminősége is javulni fog, és biztos megélhetést biztosítanak ezek a fejlesztések a térségben. Köszönöm szíves figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
A kormány nevében Tasó László államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársam! A napirend előtti felszólalásában nemcsak a közép-magyarországi régiónak fontos témákat említett meg, hiszen az ország versenyképességének növelése és az elmaradt térségekben élők segítése, támogatása e Házban mindenkinek feladata. A közlekedésfejlesztés területe kiemelt jelentőségű, éppen az egyik hátrányunk javítását szeretnénk vele elérni, mégpedig a mobilitási képességünket szeretnénk javítani, hiszen Magyarországon köztudottan ezen a területen hátrányban vagyunk. Magyarország kormánya az elmúlt év őszén elfogadta közlekedésfejlesztési stratégiáját, és az irányelvek alapján meghatározta a programot is. Az 1696/2014. és az 1010/2015. kormányhatározatok világossá teszik, hogy mely programokat tudjuk megvalósítani a következő években. Mint említette, a megyei jogú városok bekapcsolása a gyorsforgalmi hálózatba kiemelt jelentőségű és egyértelmű célja Magyarország kormányának. 2007 és 2013, pontosabban fogalmazva 2014 között 2700 milliárd forintot tudtunk felhasználni Magyarországon közlekedésfejlesztésre. Ehhez képest ebben a ciklusban, 2014-től 2020-ig ez 1000 milliárd forinttal kevesebb, nagyjából 1500 milliárd forint környékén lehetséges csak. Itt is meg van határozva, hogy csak és leginkább, 90 százalékos mértékben a transzeurópai közlekedési folyosók támogatása és fejlesztése, ami forrásként felhasználható e területen. Ezért fontos lenne egyébként is Magyarországnak más területre is forrásokat biztosítani. Ezért nagy jelentőségű, hogy a magyar kormány az 1010-es rendeletében világossá tette, hogy 2020-ig bruttó 1000 milliárd forint környékén kell még hazai forrásból hozzátennünk annak érdekében, hogy a fontos kapcsolatok, a térségek számára fontos utak megépüljenek. De nemcsak utakat építünk, hiszen a vasútvonalak fejlesztése mintegy 800 kilométeres szakaszon fog megtörténni, 500 kilométernyi utat építünk vagy felújítunk és kapacitást bővítünk, elővárosi csomópontokat építünk több megyei jogú városban, vásárolunk motorvonatokat, HÉV-szerelvényeket, trolibuszokat, buszokat is. Azt gondolom, a kerékpárutak jelentősége is óriási mértékű Magyarországon, több szempontból is kiemelt gazdasági szerepe és lehetősége van egy kerékpárút-fejlesztésnek is. A „Modern városok” program keretében a magyar kormány és Szolnok megyei jogú város megállapodást kötött, és világossá tette mindenki számára, hogy meg fog épülni az M4-es út, bekapcsoljuk Szolnok megyei jogú várost a gyorsforgalmi hálózatba. Arról is szó volt, hogy ez műszaki változást fog eredményezni, amelynek segítségével ez a kapcsolat végre a helyére kerül. Mindenképpen szólni kell az előzményekről, hiszen 2008-ban nyújtott be először az akkori magyar kormány uniós forrásigényt az M4-esre, de akkor még főútként kezelték. Tehát emlékezzünk vissza, 2008-ban még főútként tervezték meg az M4-est! Majd 2009 áprilisában, a Bajnai-kormány idején kapták az elutasítást, akkor tették világossá, hogy nem kap forráslehetőséget az M4-es főút építése. Akkor októberben rendelte el az akkori államtitkár, 2009-ben, hogy autópályaként tervezzék meg újra az M4-est. Tehát van egy kálvária ebben a dologban, erre mindenképpen emlékezni kell. Azért furcsa ez, mert maga Bajnai Gordon volt az, aki 2006-ban azt a lehetőséget kapta Gyurcsány Ferenctől, hogy kidolgozza a pályázati rendszert és az uniós forráslehívás rendszerét is. Mégis úgy történt, hogy 2009 áprilisában elutasították a kormány kérelmét. Újragomboltuk és újratárgyaltuk a dolgot, mentünk a 2009-ben kiadottak szerint, és újra forrásigénnyel fordultunk az Unió felé. A többit már tudja mindenki. Nem kaptunk rá forráslehetőséget, de le kell zárni a kálváriát. Le kell zárni azt a problémakört, ami nehezíti, feszíti az ott élők mindennapjait. Ezért Magyarország kormánya döntött abban a kérdésben, hogy megépíti mindenképpen a gyorsforgalmi kapcsolatot. Május végéig a miniszter úr, dr. Seszták Miklós megkapta feladatként, hogy vizsgálja meg, milyen lehetősége van a bekapcsolásnak, mi a legoptimálisabb lehetőség és helyzet, aminek segítségével ez a kérdés végre megoldásra kerül. Jó választ fogunk adni erre a kérdésre, hiszen megkezdték az ezzel kapcsolatos munkálatokat. Tehát így megerősítem újra, hogy a térség számára fontos kapcsolat kiépítésre kerül. Nagyon bízom abban, hogy sikerül mindent pontosan továbbítani és továbbadni, hiszen sok embernek van rossz és fals információja erről. Kérem képviselő urat, legyen abban segítségünkre, hogy pontos információkat adjon ki a képviselői körökön kívül is mindenki számára, a választópolgárok számára. Az M4-es meg fog épülni, és segíteni fogja az ott élők lehetőségeit, életét. Köszönöm a kérdését. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
A mai napirend előtti felszólalások sorában utolsóként Rogán Antal frakcióvezető úr fog szólni, a Fidesz nevében: „A biztonsági határzárról”. Parancsoljon! [[13.50]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Mielőtt rátérnék arra a témára, amit megjelöltem a napirend előtti hozzászólásom címeként, engedjék meg, hogy ne hagyjam szó nélkül azt, amikor a Magyar Szocialista Párt beszél ebben a Házban a gáz áráról, mert ne adj’ isten, ha ők lennének ma kormányon, tisztelt képviselőtársaim, akkor minden bizonnyal Lendvai Ildikó lenne a gázárügyi miniszter, és akkor szerintem megnézhetnék a magyar családok a gáz árát, mert az nem 10 százalékkal lenne kevesebb, hanem talán inkább 25 százalékkal több. Szerencsére az elmúlt években sikerült azt elérnünk következetes politikával, hogy Magyarországon európai léptékkel is nagymértékben csökkent a gáz és a villamos energia ára, megvalósult a rezsicsökkentés, így azt gondolom, ma szerencsére a magyar családok számára nem ez a legfontosabb kérdés. És tartok tőle, hogy szocialista képviselőtársaim is pont azért próbálnak erről a számukra gázárügyben elég kínos témáról beszélni, mert azt gondolom, szeretnének nem beszélni az egyik legfontosabb kérdésről, ami ma ott van a magyar közélet asztalán, és amivel mindenképpen foglalkoznunk kell. Az elmúlt hónapokban mindannyian láthattuk, hogy Magyarországon egész egyszerűen olyan mértékben megnőtt a határokat illegálisan átlépő bevándorlók száma, hogy azt kell mondanunk, tisztelt képviselőtársaim, ez már nem bevándorlás, ez már népvándorlás. Az elmúlt három esztendő tendenciáit figyelembe véve, ismét érdemes leszögeznünk: 2012-höz képest 2014-re Magyarországon több mint hússzorosára nőtt a határt illegálisan átlépő bevándorlók száma. 2014-ről 2015-re azt látjuk, hogy ha az első félév tendenciáit vesszük alapul, akkor ez ismét meg fog háromszorozódni, tehát 43 ezerről akár 120 ezerre is nőhet azok száma, akik törvénytelenül, illegálisan próbálják meg átlépni a magyar határt, és minden bizonnyal csatlakozni azokhoz, akik megpróbálnak így bejutni Európába, hogy másként, bevándorlóként próbálják biztosítani, megélhetési bevándorlóként a megélhetésüket. Tisztelt Képviselőtársaim! Nemcsak Magyarországon, hanem Európában is ugyanezt a tendenciát tapasztalhatjuk. Európai tendencia, hogy az illegális határátlépők száma döbbenetesen sokszorosára növekedett. Az így elindult népvándorlási hullám meggyőződésem szerint Európa országai számára a leginkább nehezen kezelhető problémák közé került, sőt, mondjuk ki őszintén, kezelése, úgy tűnik, hogy az Európai Unió tagállamai számára az eddig megszokott módszerekkel lehetetlen. Az Európai Unióban, úgy tűnik, hogy mindenki, lévén, hogy közös megoldás nincsen, elkezdett saját utakat keresgélni. Láthattuk azt alig egy héttel ezelőtt, hogy az Európai Unió két legfontosabb nagy tagállama, Franciaország és Németország egyik pillanatról a másikra felmondta a schengeni megállapodást, és gyakorlatilag erőszakos eszközöket is alkalmazva, visszafordította az olasz-francia, illetve olasz-német határról az onnan érkező, Olaszországba korábban illegálisan belépő bevándorlókat. Tisztelt Képviselőtársaim! Ugyanezzel párhuzamosan azzal is szembe kell néznünk, hogy a Magyarországon keresztül korábban Európába érkezett illegális bevándorlók esetében 15 ezer fölött van azoknak a kérelmezőknek a száma, akiket Németország és Ausztria szeretne visszahozni Magyarországra. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez a probléma már nemcsak magyar probléma, olyan összeurópai probléma, amire ha nincsen közös európai megoldás, akkor azt gondoljuk, hogy minden országnak tennie kell a kötelességét. A legfontosabb kötelesség pedig az, amit vállaltunk az európai uniós csatlakozáskor, vállaltunk a schengeni szerződéshez való csatlakozáskor, hogy meg fogjuk védeni Magyarország és Európa közös határát. Ezért, tisztelt képviselőtársaim, azt gondolom, hogy helyes döntés az, amit a kormány meghozott, hogy megvizsgálja és létrehozza a szerb-magyar határon egy biztonsági határzár létesítésének a lehetőségét. [[Kunhalmi Ágnes: Lehetőségét?]] Tisztelt Képviselőtársaim! Határzár nélkül nem fogjuk tudni megoldani ezt a kérdést. Amennyiben az Európai Unióban csak a közös kvóta az egyetlen, ami Brüsszelnek eszébe jut, akkor azt kell hogy mondjuk, ez nem távol tartja, hanem éppen ellenkezőleg, Európába fogja csábítani az illegális bevándorlókat. Ez olyan problémákat jelenthet, amelyek közbiztonsági problémák, amelyek munkahelyek elvételével járó problémák, amelyek kulturális problémák, törvénytisztelet, kultúra megvédése, munkahelyek megvédése. Ez szerepel első helyen, amikor a kormány és a kormánypártok felelősen meghozzák a döntésüket. És tisztelt képviselőtársaim, én itt az ellenzéki frakciókat arra szeretném kérni, hogy egyrészt ne söpörjék az asztal alá ezt a problémát; arra kérem a baloldali képviselőtársaimat, hogy a bevándorlás- és népvándorláspárti politikájukat hagyják abba; jobbikos [[Az elnök csenget.]] képviselőtársaimat pedig arra szeretném kérni, hogy támogassák a kormány megoldási javaslatát, mert úgy látom, hogy amikor léptünk, akkor viszont hirtelen kihátráltak a kormány mögül. [[Sneider Tamás: Határőrség is legyen!]] Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Válaszadásra ismét Kontrát Károly államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Frakcióvezető Úr! A kormány nem vitatkozik, hanem cselekszik ebben a nagyon fontos kérdésben: a népvándorlás megállításában. Valóban úgy, ahogy ön is elmondta, ma elmondható, hogy az Európai Unió legsúlyosabb problémája az illegális migráció, a bevándorlás elleni küzdelem, és az is világos, hogy erre a nagyon fontos problémára a jelenleg érvényben lévő szabályok nem alkalmasak, ezért változtatni kell. A magyar kormány soha nem rejtette véka alá ebbéli szándékát és ezt a véleményét. De addig is, míg ezek a közös uniós szabályok megszületnek, amelyeknek a megszületésében természetesen érintettek vagyunk, Magyarország kormánya olyan döntésekre szánta el magát, amely Magyarország biztonságát, a magyar emberek biztonságát szolgálja. És úgy, ahogy frakcióvezető úr is utalt rá, a múlt heti kormányülés végrehajtásának megfelelően Pintér Sándor belügyminiszter úr az e heti kormányülésen egy előterjesztést tesz a kormány felé, amelynek a célja, hogy azokat a lépéseket felvázolja, amelyek a déli határon felállítandó kerítés megépítéséhez szükségesek. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban, azok a számok riasztóak, amelyek ma aktuálisak az illegális migrációt illetően. Az első napirend előtti hozzászólásra válaszolva elmondtam, hogy az elmúlt hétvégén 1943 fő jött be Magyarországra, ebből szerb viszonylatban 1817 főt fogott el a magyar határrendészet, január 1-jétől pedig összesen a mai napig 59 367 fő nyújtott be menedékjogi kérelmet. Tisztelt Képviselőtársaim! Az világos, hogy ha nem tennénk semmit, ha a szokásos szabályok, a jelenleg hatályos szabályok szerint járnának el a magyar hatóságok, akkor ez a szám soha nem látott méretűre nőne az év végéig, de nyilván cselekedni kell, és ezt teszi a kormány. De szeretném megköszönni frakcióvezető úrnak az elmúlt héten benyújtott, illetve a parlament által elmúlt héten tárgyalt törvényjavaslatot, amely a magyar hatóságok számára lehetőséget teremt arra, hogy a jövőben ne csak azt vizsgálják a hatóságok, hogy honnan származik a kérelmező, hanem azt is, hogy mely tranzitországokon keresztül érkezett. Célja az is, hogy akik egy biztonságos tranzitországból érkeznek Magyarország területére, azok ne igényelhessenek politikai menedékjogot. Magyarország az illegális migráció szempontjából eddig tranzitország volt, de hamarosan célországgá válik, hiszen ebben a kérdésben Németország és Ausztria véleménye, fellépése, úgy, ahogy frakcióvezető úr utalt erre, radikálisan megváltozott. Szeretném arról is tájékoztatni a tisztelt Országgyűlést, hogy az úgynevezett dublini eljárás keretében 15 ezer megkeresés érkezett a magyar hatóságokhoz ebben a kérdésben, ami azt jelenti, hogy potenciálisan 15 ezer embert kellhet Magyarországnak visszafogadni, akik Magyarországon lépték át a schengeni határokat. Tisztelt Képviselőtársaim! Napnál világosabb, hogy erre Magyarország nem képes. Változtatni kell! Én arra kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy azokat a szabályokat, amelyek szigorúbb fellépést tesznek lehetővé a magyar hatóságok részére, támogassák, hiszen ez a nemzeti érdekünk, ez Magyarország érdeke, de ez az Európai Unió érdeke is, hiszen a schengeni határokat mi a leghatékonyabban szeretnénk védeni. Szeretném arról is tájékoztatni a tisztelt Országgyűlést, hogy az Európai Unió külügyminiszterei hétfői luxembourgi tanácskozásukon meghozták a döntést az illegális migráció megfékezését célzó földközi-tengeri katonai művelet első, felderítési szakaszának megkezdéséről is. Tehát látszik, hogy a Földközi-tengeren erővel próbálják az illegális migrációt, az embercsempészetet visszaszorítani. Szeretném azt is elmondani, hogy a magyar hatóságok, Magyarország kormánya mindent megtesz annak érdekében, hogy Magyarország biztonsága, a magyar emberek biztonsága a jövőben is fennmaradjon. Ehhez kérem a tisztelt Országgyűlés támogatását. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Földi László jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat. [[14.00]]
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Lukács László György, Jobbik; Ander Balázs, Jobbik; Magyar Zoltán, Jobbik; Novák Előd, Jobbik. A holnapi napon napirend előtti felszólalásra jelentkeztek a következő képviselők: Schmuck Erzsébet, LMP; Harangozó Tamás, MSZP; Soltész Miklós, KDNP; Mirkóczki Ádám, Jobbik; Ágh Péter, Fidesz. A holnapi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Varju László, független; Lukács László György, Jobbik; Szilágyi György, Jobbik.
Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő második rendkívüli ülésünk napirendjének megállapítása. Bejelentem, hogy a kormány az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 35. § (1) bekezdésében foglaltak alapján az Országgyűlés rendkívüli ülésének összehívását kezdeményezte, 34 előterjesztés megtárgyalása érdekében. Az előterjesztéseket a honlapon megismerhetik. A ma kezdődő ülés napirendjére, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. A napirend módosítására a frakcióktól nem érkezett javaslat. Tisztelt Ház! Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadja-e a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Kulturális bizottság június 17-ei ülésén 8 fővel megalakította a Női méltóságért albizottságot, melynek elnöke Dunai Mónika képviselő asszony lett. Az albizottságnak eredményes munkát kívánok az Országgyűlés és a magam nevében. Tisztelt Ház! Személyi javaslatról való döntésre a mai napon nem kerül sor. Most, 14 óra 2 perckor áttérünk az interpellációk, azonnali kérdések és kérdések tárgyalására. Harangozó Tamás, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Szakszerűtlen rendeletmódosítás vagy újabb fideszes piacfelosztás?” címmel. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Közismert, hogy az Országos Mentőszolgálat dolgozói a méltatlanul alacsony fizetések ellenére nap mint nap erőn felül teljesítenek. Azonban ez a tiszteletre méltó elhivatottság egyre kevésbé képes ellensúlyozni a folyamatosan romló működési feltételeket. A dolgozók minden erőfeszítése ellenére az állandó alulfinanszírozottság, létszámhiány és az egészségügyi rendszerben egyre növekvő káosz mind gyakrabban vezet katasztrofális következményekhez. Hétről hétre jelennek meg rémisztő híradások a kórházról kórházra küldözgetett mentőkről és a döbbenetes hosszú várakozási időkről. Riasztó adat az is, hogy 898 olyan település van, ahol egy lakos sem számíthat még mindig 15 percen belüli segítségre, holott súlyos baleset vagy rosszullét esetén néhány percen múlhat bármelyikük élete. Ilyen esetben nemhogy tehermentesítenék az Országos Mentőszolgálatot, hanem újabb terheket raknak rá. Egy márciusi rendeletmódosítás szerint ugyanis az összes 10 ezer főnél nagyobb szabadtéri rendezvény egészségügyi biztosítását az Országos Mentőszolgálatnak kell ellátnia. Eddig ezeknek a rendezvényeknek a biztosítását erre szakosodott vállalkozók végezték. Ez a nyári fesztiválszezonban óriási feladatot jelent, ami most mind az Országos Mentőszolgálatra fog zúdulni. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Rétvári Bence államtitkár kérdésemre adott válasza szerint mindezt a 200 tartalékjármű terhére fogják megoldani a mentőszolgálatok. De vajon hihető-e, hogy a nyári hónapokban, amikor országszerte egymást érik a fesztiválok, ez a tartalék elegendő lesz az összes rendezvény biztosítására? Egyébként helyes döntés-e ezeket a tartalékokat ilyen módon igénybe venni? Vajon hihető-e, hogy a mentőszolgálat az alapfeladatok ellátásának további romlása nélkül eleget tud tenni ennek az új kötelezettségnek? Két lehetőség van, hölgyeim és uraim. Az első, hogy nem gondolták végig a rendeletmódosítás következményeit, és ezzel még nehezebb helyzetbe hozzák a mentőszolgálatot, vagy a másik, hogy nagyon is végiggondolták a következményeket, és feltehetően arra készülnek, hogy az Országos Mentőszolgálat majd leszerződik egy Fidesz közeli baráti céggel. Ez esetben egy újabb fideszes piac-újrafelosztási kísérlettel állhatunk szemben. Ez utóbbi forgatókönyvet erősíti Rétvári Bence azon válasza, miszerint a mentőszolgálat külsős vállalkozást vonhat be a feladatainak végrehajtásába. A rendeletmódosítás bármelyik magyarázat esetén elfogadhatatlan. Ezért kérdezem államtitkár urat, hajlandóak-e visszavonni a rendeletet. Ha nem vonják vissza, biztosítják-e az Országos Mentőszolgálat számára a feladat ellátásának a feltételeit, ha igen, mekkora pluszlétszámot és eszközparkot biztosítanak ehhez? Végezetül, ha ezek egyike sem valósul meg, kérem, nevezze meg, ki vagy kik lesznek azok a szerencsés vállalkozók, akik profitálni fognak a piac újrafelosztásából. Várom válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat, és válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselők! Tisztelt Ház! Nem kevéssé üti meg a fülünket az, tisztelt képviselő úr, amikor a mentés kapcsán, az egészségügy kapcsán önök csak piacról és piacfelosztásról tudnak beszélni. Nem tudom pontosan, hogy az ön felszólalása igazából a nyári fesztiválokon lévő fiatalok egészségéért, biztonságáért való aggódást jelentette, vagy pedig egyfajta érdek-képviseleti beszéd volt, hogy bizonyos szolgáltatók számára, úgy látszik, akiktől az OMSZ, az Országos Mentőszolgálat átveszi ezt az egészségvédő feladatot, azoknak a piacát féltik, és igazából azért szólalt fel itt a parlamentben, hogy ezekért a cégekért aggódjon és az ő megbízásaikért. Nehéz volt a kettő között pontosan a különbséget megtenni. Nekem mégis inkább úgy tűnt, minthogyha ezeknek a cégeknek a profitja lett volna az, amit sajnált volna a mostani felszólalásában. Mi abban a 7500 mentődolgozóban bízunk valóban, akik emberfeletti munkát végeznek nap mint nap, végeznek év közben is, és végeznek nyáron is, akkor is, amikor akár a különböző fesztiválokon lévő fiatalokat vagy idősebbeket látnak el. Azt hiszem, hogy a leginkább átlátható szervezet a mentőszolgálat, a leginkább rendezettebben a mentőszolgálat tud ezeken a helyeken is fellépni és megóvni a biztonságot, és a legmagasabb szakmai színvonalat, pontosan az ellátottak érdekében a mentőszolgálat tudja biztosítani. Ez irányította a kormányzat döntését akkor, amikor a fesztiválokon lévő fiatalok biztonságát is magáncégek helyett inkább az Országos Mentőszolgálatra bíztuk. Történt ez azért is, hiszen már a tavalyi évben is 1600 esetben végzett egészségügyi biztosítást az Országos Mentőszolgálat, de voltak privát cégek is, amelyek végeztek hasonlót. 200 esetben azonban mégis végül az Országos Mentőszolgálatnak kellett ellátnia itt a feladatokat, neki kellett ellátni a betegeket, elszállítani őket, pedig volt magáncégekkel szerződése az adott rendezvényszervezőnek, végül azonban mégis a mentőszolgálatra hárult a feladat. Ilyenkor jogi lehetőségével élt a mentőszolgálat, és kiszámlázta ezeket a költségeket, melyeket jórészben a mai napig nem térítettek meg az Országos Mentőszolgálatnak. Ezek a piaci cégek a saját megbízási díjukat felvették, a feladatot nem látták el, a mentőszolgálat ellátta, de a mentőszolgálatnak nem fizették ki az ezért járó költségtérítést. Éppen ezért döntöttünk úgy, hogy a rendezvénybiztosítások terén a mentőszolgálatnak adunk lehetőséget, hiszen így vannak biztonságban azok az emberek, akik felkeresik ezeket a fesztiválokat.Természetesen adott esetben, hogyha a mentőszolgálat úgy gondolja, hogy külső kapacitás bevonására van szükség, akkor együttműködési megállapodást köthet, és más szolgáltatóknak a segítségét is kérheti. De ekkor már a mentőszolgálat biztosítja azt a szakmai színvonalat, amely mindenkinek az egészségmegőrzéséhez vagy pedig a beavatkozás szakszerűségéhez szükséges, így szigorú szakmai szempontok szerint, nem pedig átláthatatlan módon történne a bevonása bármilyen külső szereplőnek, sokkal objektívebben és sokkal transzparensebb módon. Így ezek a magas kockázatú rendezvények is a legmagasabb színvonalon kerülnek biztosításra. Azonban jól látható volt, hogy ezeknek a privát szolgáltatóknak az MSZP igyekezett minél nagyobb területet biztosítani. Hadd olvassam fel önöknek, hogy 2006-tól 2010-ig hogyan változott évente a nyilvántartásba vett mentőautók száma: 2006-ban 120, 2007-ben 84, 2008-ban 80, 2009-ben 19, és 2010-re nullára vitték le a szocialisták a beszerzett és üzembe helyezett mentőautók számát. [[Zaj, közbeszólások az MSZP soraiban.]] Ehhez képest a Fidesz-KDNP rekordot döntött, mert 2014-ben 184 új mentőautót helyeztünk szolgálatba [[Gőgös Zoltán: Orvos is van benne, vagy csak a vas?]] soha az elmúlt 13 évben nem került szolgálatba, nem került nyilvántartásba annyi mentőautó, mint 2014-ben. Ez a 184-es szám másfél évtizedes rekordot jelent. Jobban tették volna a szocialisták, ha a kormányzásuk alatt a mentőszolgálatot erősítik, nem pedig privát cégeknek próbálnak itt is hasznot és üzletet teremteni. Köszönöm szépen.
Megkérdezem képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm. Látom, a sajátjait már majdnem meggyőzte, akkor hadd olvassam fel a múlt heti hírt, államtitkár úr - jó? És akkor ezek után mondana egy-két egyenes mondatot. „Miközben hőhullám söpör végig vasárnap a fővárosban, megsokszorozva a rosszullétek, segítséget kérők számát, az Országos Mentőszolgálat nyolc kocsija és annak személyzete fizetős magán-egészségügyi biztosítást adott a Hungaroringen zajló autóversenyhez.” [[Lázár János: A hétvégén valószínűleg neked volt hőhullámod! Zaj, közbeszólások. Az elnök csenget.]] Lehet itt poénkodni, tisztelt képviselőtársam, a helyzet az, hogy a másodfokú hőségriadó alatt ennek következtében Újpalotán, Mátyásföldön, Pesterzsébeten, Dabason, Gödöllőn és Szigetszentmiklóson nem volt szolgálatban esetkocsi. Nekik magyarázzanak meg röhögjenek az arcukba, tisztelt képviselőtársaim! Annak a sok százezer embernek, aki mentőautó nélkül maradt azért, mert fizetős szolgáltatáson voltak az Országos Mentőszolgálat munkatársai és autói! [[Dr. Rétvári Bence: Miért nem szereztetek be mentőautókat?]] [[14.10]] Államtitkár úr, ön azt mondja, hogy 200 tartalék autója van a mentőszolgálatnak. [[Felmutat egy képet, amelyen fák alatt parkoló mentőautók láthatók.]] Ezekre tetszik gondolni? Ezekkel fogják majd megoldani ezeket a kérdéseket? [[Dr. Rétvári Bence: Nem, azzal, amit ti vettetek!]] lfogadhatatlan, cinikus a válasza, és nem minket kell legyőzni, hanem az embereknek a biztonságát garantálni [[Az elnök csenget.]] tisztelt képviselőtársaim! [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Azt akarjuk! Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. A képviselő úr a választ nem fogadta el. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadja-e az államtitkári választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 102 igen szavazattal, 38 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Farkas Gergely, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „A kommunikációs fogásnak tűnő 50 ember hazahozatalán túl mikor teszik meg a tényleges lépéseket sok ezer honfitársunk hazahozása érdekében?” címmel. Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Varga Mihály nemzetgazdasági miniszter úr megbízásából Czomba Sándor államtitkár úr fog válaszolni. Öné a szó, Farkas képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Sajnálatos módon, súlyához és fontosságához képest méltatlanul kevés szó esik itt a Parlament falai között az elvándorlás kérdéséről. Érthető ez az önök részéről, hisz kellemetlen a kormánynak ez a téma, mégis felelőtlenség, hogy a párbeszéd és a megoldási javaslatok megvitatása helyett inkább hallgatnak, és úgy tesznek, mintha itt minden rendben lenne. Jellemző, hogy akárhányszor ellenzéki kezdeményezésre mégis szóba kerül ez a téma, önök még akkor sem az érdemi felvetésekre reagálnak, hanem azt magyarázzák meg, hogy igazából itt kalandvágyról van szó, ellenzéki hisztériakeltésről, és még lehetne folytatni az önök által sorolt kifogásokat. Pedig mindenki tudja, hogy az elvándorlók többsége gazdasági menekültként szociális helyzetéből fakadóan kényszerült más országba menni. Nem azzal van tehát gond, ha valaki oktatási, nyelvtanulási céllal bizonyos időt külföldön tölt, hiszen ha ők hazajönnek, abból az ország is profitál, azzal van a gond, hogy az itthoni kiszámíthatatlan helyzet, a tervezhetetlen jövő, a hirtelen hozott kormányzati döntések miatt sokan úgy gondolják, hogy külföldön jobb lehetőségeik vannak. Sok felmérést lehetne idézni, amelyek riasztó adatokról számolnak be, ezek közül az egyik legfrissebb az „Aktív fiatalok” elnevezésű kutatás, amelyből kiderül, hogy 2015-ben tovább növekedett a migráció gondolatával kacérkodó egyetemisták és főiskolások aránya, jelenleg 37 százalékuk állította, hogy tervei között szerepel a külföldi letelepedés; letelepedés, itt tehát nem néhány hónapos, néhány éves kinti tanulásról, munkavállalásról van szó, hanem letelepedésről, ami nagyon sokszor a végleges elveszítését jelenti ezen honfitársainknak. Néhány hónapja elindult a „Gyere haza, fiatal!” program, amelynek a meghirdetését mi is üdvözöltük; üdvözöltük, hisz végre belátta a kormány, hogy valamit tenni kell, sőt egyfajta önkritikaként is felfoghatjuk a program beindítását, mert ha tényleg csak kalandvágyról lenne szó, ha itthon tényleg olyan rózsás lenne a helyzet, mint ahogy önök kommunikálják, akkor egy ilyen programra sem lenne szükség. A program beindítását tehát önmagában pozitívumnak értékeltük, de annak nagysága, költségvetési támogatása nevetséges. Komolyan gondolják önök, hogy 50 fiatal hazahozatalát kívánják segíteni, miközben több százezer fiatal van külföldön? Komolyan gondolják azt, hogy miközben stadionokra, kormányzati propagandára és számos felesleges kiadásra milliárdok vannak, egy ilyen nemzetstratégiai fontosságú ügyre pedig százmillió forintot szánnak? Komolyan gondolják azt, hogy hónapokon keresztül csak kísérletezgetnek, és mindösszesen Londonra fókuszálnak a programmal, miközben már így is el vannak késve, és minden héten százak hagyják el az országot? Tisztelt Államtitkár Úr! Mikor veszik észre, hogy milyen nagy a gond? Miért ilyen arcpirítóan kevés pénzt szánnak egy ennyire fontos problémára? Végül pedig miért nem szavazták meg a Jobbik költségvetési módosító javaslatát, amely a program kiterjesztését segítette volna, és aminek segítségével nem 50, hanem több ezer fiatal hazahozatalát lehetett volna elősegíteni? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Czomba Sándor államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Örülök, hogy ezt a fontos témát újra napirendre tűzte, és tudunk néhány értelmes gondolatot váltani ezzel a témával kapcsolatban. Érdemes talán először megvizsgálni, hogy mennyire magyar specialitás a migráció, illetve hogy a jelenlegi kormány vagy a mindenkori kormány felelőssége mi ebben. Szeretném emlékeztetni, de bizonyára ön is tudja, hogy a magyar migrációs ráta most 2-3 százalék körül van, miközben a lengyeleknél 6, Romániában pedig 9 százalékos ez a ráta. Nyilván mégsem állíthatnám, hogy mondjuk, a román kormány háromszor rosszabbul teljesít, mint a magyar kormány; sokkal több van ezek mögött az adatok mögött. Arra is szeretném felhívni a figyelmét, tisztelt képviselő úr, hogy az a 350 ezres létszám, amelyet a KSH lát, az 1989 óta keletkezett, és három fontos dátum van, amikor megugrott a migráció, nem véletlenül: az egyik gyakorlatilag a 2004-es EU-csatlakozás, a másik a válság, a 2008 utáni válság, a harmadik pedig a 2011-es nyitás, amikor a német és az osztrák munkaerőpiac nyitott, és így lényegesen nagyobb lehetőség - és nem kényszer - adódott a magyar munkavállalók számára is arra, hogy Ausztriában vagy Németországban munkát vállaljanak. Nagyon lényeges kérdés, azt gondolom, a prevenció, és itt már számon kérheti a kormány felelősségét, hogy az elmúlt 4-5 esztendőben mit tett a magyar kormány a 25 év alatti fiatalok itthon tartásáért vagy munkához jutásáért. Csak valóban néhány gondolatban szeretném megemlíteni, hogy a munkahelyvédelmi akciók kapcsán közel 150 ezer fiatal, 25 év alatti fiatal után veszik igénybe a munkáltatók a kedvezményeket, ezzel biztosítva ezeknek a fiataloknak a munkalehetőséget. Az „Első munkahely” garanciaprogram címén indítottunk programot, jelen pillanatban több mint 24 ezren - 24 ezren! - dolgoznak ennek a programnak a segítségével. Gyakornoki programot indítottunk, amely a tanulószerződéssel rendelkező fiatalok munkatapasztalat-szerzését támogatja, itt több mint 4 ezer fiatal van jelen pillanatban a rendszerben benn, és sorolhatnám még azokat az intézkedéseket, amelyeket az elmúlt időszakban tettünk. Én tehát azt gondolom, hogy ez egy lényeges kérdés, hogy mi az, amit számon lehet a kormánytól kérni. Annak örülök, hogy először ön is azt említette, hogy örül annak, hogy ez a „Gyere haza, fiatal!” program egyáltalán elindult. Valóban, kétségtelen tény, hogy nagyon sokan vannak olyanok jelen pillanatban külföldön, kinn, akik nem lehetőségként, hanem kényszerként élték meg az elmúlt években vagy akár évtizedekben azt, hogy külföldön vállaljanak munkát. Itt a célunk az, hogy a jó tudással, megfelelő tapasztalattal, szakképzettséggel, nyelvtudással bíró fiataljainkat hazahívjuk, és többször hangsúlyoztuk, hogy ez a 100 millió forint, az 50 fő nyilván csepp a tengerben, ezzel teljesen egyetértünk, de valahol el kell indulni, és ez a 100 millió forint pont 100 millió forinttal több annál, mint amennyit eddig bármelyik kormány a migrációval kapcsolatban lehetőségként adott a fiatalok számára. A legfrissebb adatok alapján arról tudok önnek beszámolni, hogy több mint 1400 fő regisztrálta magát az OFA honlapján, közel száz fő csatlakozott a programhoz, konkrét munkahelyre közvetítve 63 fő van, tehát reális esély van rá, hogy ez az 50 fő viszonylag hamar be fog telni, és a célunk az, hogy a következő időszakban nemcsak a Londonban, hanem a Németországban, Ausztriában és más területen lévő fiatalokra is kinyissuk a programot, illetve a 100 millió forint kapcsán is, amennyiben szükség van rá, igény van rá, akkor a kormány meg fogja teremteni annak a lehetőségét, megvizsgálja, és valószínűleg megteremti annak a lehetőségét, hogy bővítsük ezt a programot. Úgyhogy arra kérem képviselőtársamat, hogy a probléma súlyának megfelelően, átérezve a súlyát nyilván, de támogassa azokat a kormányzati javaslatokat, amelyeket az elmúlt időszakban megtettünk. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Megkérdezem a képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm a szót. Igazán hallgattam volna, sorolhatta volt még az államtitkár úr azokat az intézkedéseket, amelyeket megtettek, de nem véletlen, hogy nem folytatta. Talán ön is érzi, hogy milyen kevesek voltak ezek, hisz minden tendencia, minden mutató, minden felmérés azt igazolja, hogy növekszik az elvándorlási hajlandóság a fiatalokban. Ha kettőnk közül választani kell, hogy ki nem érzékeli a probléma súlyát, akkor úgy gondolom, hogy önök azok, akik nem érzékelik jól. Önök voltak azok, akik 100 millió forintot szánnak erre a programra, miközben ide milliárdok sem lennének elegek. És ön mondta ugyan azt, hogy persze, majd jövőre kiterjesztjük ezt a programot, de érdemes megint talán a cselekvést, a tényeket nézni: a jövő évi költségvetésben az Országos Nonprofit Közszolgáltató Kft. költségvetésére, amely ezt a programot felügyeli, 260 millió forintot szánnak. [[14.20]] Ha azt számoljuk, hogy 100 millió forintból 50 fiatalt hoznak haza, akkor 260 millió forintból 130 fiatalt, tehát önök szerint ez a nagy kiterjesztése a programnak, ami nevetséges. Jövőre 130 fiatalt akarnak hazahozni több ezer fiatal helyett, amit nem lehet elfogadni, és továbbra is azt kérem, hogy vegyék komolyan ezt a problémát [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és annak mértékéhez megfelelően cselekedjenek. Természetesen nem tudom elfogadni a választ. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tehát nem fogadta el a választ a képviselő úr. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az államtitkári választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 106 igen szavazattal, 37 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Szél Bernadett és Schmuck Erzsébet, az LMP képviselő asszonyai, interpellációt nyújtottak be a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrhoz: „Ha a kormányon múlik, nem lesz bérfelzárkózás?” címmel. Schmuck Erzsébet képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Ön nemrég egy építészfórum hallgatósága előtt azt mondta: mi a nyugat-európai bérekkel versenyezni a következő húsz esztendőben nem tudunk, tehát mi nem tudunk az egyetemet végzett vagy jó szakipari munkás végzettséggel rendelkező fiatalok számára olyan bérajánlatot tenni, ami képes lenne versenyezni a felkészültségüknek megfelelő nyugat-európai bérekkel.Csupán egyetlen szót kellene kicserélni ahhoz, hogy az állítás igaz legyen: ha nem akarunk, akkor nem is tudunk, sem belátható időn belül, sem húsz év múlva versenyezni a nyugat-európai bérekkel. A kormány felelőssége, hogy Magyarországon az elmúlt években bérfelzárkózás helyett folytatódott a bérek leszakadása a nyugati bérektől. Az LMP véleménye szerint ez nem egy szükségszerű folyamat eredménye, hanem a jövedelmi ollót szélesre nyitó kormányzati politikáé. Magyarországnak azért nincs esélye versenyezni a nyugati bérekkel, mert a kormány minden lehetséges eszközzel ezt igyekszik megakadályozni. Az arab befektetőknél a magyar munkaerő olcsóságával és kiszolgáltatottságával házaló miniszterelnök és kormánya részéről ez egy tudatos politika. A miniszterelnök téveszméje, hogy alacsonyan tartott bérekkel, lecserélhető munkavállalókkal és legyengített szakszervezetekkel lehet csak versenyképes Magyarország. Lassan már csak önök nem látják ebben az országban, hogy Magyarország legnagyobb problémája a dolgozói szegénység, az, hogy munkával szerzett jövedelemből nem tudnak megélni az emberek. Ennek pedig egyenes következménye a kivándorlás, amit a kormány okoz, mégpedig azzal, hogy öt éve minden lépésével olyan összeszerelő üzemmé akarja zülleszteni Magyarországot, ahol a kiszolgáltatott munkavállalók az Unió egyik legalacsonyabb fizetéséért dolgoznak.A múlt héten elfogadott adócsomag, benne az egykulcsos adó 1 százalékpontos csökkentésével, újabb tudatos lépés a kormányzat részéről, amivel akadályozza a bérfelzárkózást, és növeli a bérszakadékot szegények és gazdagok közt. Miközben nemzetközi szervezetek - köztük az OECD - egymás után figyelmeztetnek, hogy a jövedelmi egyenlőtlenség rosszat tesz a gazdaságnak, a magyar kormány még jobban kitágítja az alacsony és magas jövedelműek közti távolságot. Ma Magyarországon a 150 ezer forint körüli nettó átlagbér alatt keres az adófizetők kétharmada. Ez az árakat is figyelembe véve az alsó egy-két jövedelmi tized szintjének felel meg Nyugat-Európában. Ahhoz, hogy ez megváltozzon, első lépésben bérfelzárkózást támogató kormányzati politikára volna szükség, hogy egyetlen magyar munkabér se lehessen a létminimum alatt. Van erre bármilyen terve az önmagát a keményen dolgozó emberek kormányának nevező kabinetnek? Vagy ebben a kormányzati ciklusban is folytatódik a bérek leszakadása a nyugatiaktól? [[Szórványos taps az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Lázár János miniszter úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársam! Tisztelt Országgyűlés! Bár nem arról beszéltem a szekszárdi építészfórumon, amit ön kérdezett, mégis szívesen válaszolok a kérdésére az alábbiak miatt. Szekszárdon abban kértem segítséget Somogy megye, Baranya megye és Fejér megye, valamint Tolna megye építészeitől, hogy hogyan lehetne az iszonyatos nyugati és közép-európai bérkülönbségeket csökkenteni annak az életmódnak a javításával, amelyben minden magyar fiatal él, vagy amelyben mindannyian élünk, hogyan lehetne a természetes és az épített környezetet úgy megváltoztatni, hogy bár viszonylag alacsony bérek mellett kell hogy a hétköznapjainkat éljük mindannyian, magyarok, de ehhez képest az épített és természetes környezet, amibe beleszületünk és amiben élünk, mind gyermekeink, mind szüleink, mind saját magunk számára vonzó és megtartóképességű. Arról beszéltünk az építészekkel Szegeden, Debrecenben, Győrben és Szekszárdon, mintegy 500 építésszel, hogy hogyan lehet a települések megtartóképességét az építkezésekkel, a beruházásokkal és a fejlesztésekkel vonzóvá tenni. Beismerve azt, hogy bár Nyugat-Európa és Közép-Európa között az elmúlt tíz esztendőben nem nőttek a bérezésbeli különbségek, de érdemben nem is csökkentek, hihetetlen elszívóképessége van Nyugat-Európának és az atlanti világnak. A legjobb magyar mérnökök, a legjobb magyar végzős orvosok és a legjobb magyar szakemberek olyan bérekkel kapnak állásokat, amelyekkel ma a magyar gazdaság nem tud versenyezni. Sok mindenben önnek igaza van, de ha nem ilyen lenne Magyarország gazdasági berendezkedése, akkor még ennyit se tudnánk adni például a közszféra dolgozói számára. Én arra szeretném felhívni a figyelmét minden képviselőtársamnak, hogy tíz évvel azután, hogy Magyarország csatlakozott az Európai Unióhoz, ma Magyarország az Európai Unió átlagbéreinek a 30 százalékát fizeti. Tehát az Európai Unió átlagbérének 30 százaléka van Magyarországon tízéves európai uniós tagság után. Fel lehet tenni a kérdést, hogy vajon akkor mit tettünk ebben az elmúlt tíz esztendőben. Arra is szeretném felhívni a figyelmüket, hogy vásárlóerőben ez talán érhet 40-50 százalékot. És mielőtt még pálcát törnének a kormány feje fölött, szeretném felhívni a figyelmüket arra, hogy az Európai Unió átlagos vásárlóerejéhez képest vagy bérszintjéhez képest Lengyelország ugyanannyi, mint Magyarország: 30-40 százalék, Csehország néhány százalékkal több, Szlovákia pedig kevesebb, tehát a V4-országok között bér tekintetében nincs érdemi különbség. Szeretném azt is elmondani, hogy 2004-2010 között nem történt érdemi lépés ennek a bérkülönbségnek a csökkentésére. 25 százalékról indultunk, és körülbelül 5 százalékos bérdifferenciát sikerült ledolgoznunk az elmúlt négy esztendőben. Tehát amikor Magyarország belépett az Európai Unióba, akkor az átlagbér 24-26 százalékát kapták a magyarok, most valamivel több mint 30 százalékát. Ennyit sikerült az elmúlt hároméves béremelési politikával végrehajtani. Itt a figyelmébe ajánlanám, hogy az Európai Unió területén Magyarország volt az az ország, ahol harmadik legnagyobb mértékben nőtt a minimálbér. Ami meg a jövedelemkülönbségeket illeti: bizonyára az OECD-jelentést alaposan áttanulmányozták. Tekintettel arra, hogy Magyarország még mindig azon országok között van, ahol a legkisebb a jövedelemkülönbség az Európai Unió területén, az első háromban voltunk 2010-ben, és még mindig az első ötben vagyunk 2015-ben, tehát Magyarország egy egyenlőségpárti gazdaságpolitikát folytat mind a mai napig 30 éve, aminek ez a társadalmi berendezkedés - akár jól, akár rosszul - következménye. Szeretném felhívni arra is a figyelmét, hogy mindez azzal együtt igaz, hogy Magyarországon az elmúlt három esztendőben 42 százalékkal nőtt a pedagógusok bére, tehát az állam mint foglalkoztató igyekszik a közszférában az életpályákkal megadni a béremelés lehetőségét. 700 ezer közalkalmazottnál, átlagosan azt mondhatjuk, 17-20 százalékos béremelésen vagyunk túl. Néhány adatot szeretnék még a figyelmükbe ajánlani: a bruttó minimálbér 73 500 forint volt, ma 105 ezer, a nettó átlagkereset kétgyerekesnél 138 ezer volt, ma 179 ezer, háromgyerekesnél 131 ezer volt, most pedig 203 ezer forint. Három év alatt, úgy gondolom, ez a kormánytól igen komoly teljesítmény. Kérem, ezt akceptálja. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, miniszter úr. Kérdezem a képviselő asszonyt, elfogadja-e a miniszteri választ.
Nem fogadom el. Miniszter úr, az egyenlőségpárti politika miatt nem tudom elfogadni a válaszát. Egyébként nagy érdeklődéssel vártam az ön válaszát, mert azt gondolom, hogy amit ön az építészfórum hallgatósága előtt elmondott, az igaz. Sőt, ha ez a társadalom- és gazdaságpolitika folytatódik, és ezt fogja a kormány folytatni, akkor nemhogy húsz éven belül, de még ötven év múlva se fogjuk utolérni a nyugat-európai béreket. Mi számtalanszor elmondtuk azt, hogy az egykulcsos személyi jövedelemadó növeli a távolságot a szegényebbek és a magas jövedelműek között. Most ez az 1 százalékos csökkentés, amit önök úgy kommunikálnak, hogy 120 milliárd forintot hagyott az embereknél, a legmagasabb jövedelműeknek kedvez, és a szegényebbeknek, mondjuk, a százezer forintosoknak csak ezer forint havi pluszbevételt jelent. Tehát a szakadék nő, és e miatt a gazdaságpolitika miatt nem tudom elfogadni a válaszát. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Tehát nem fogadta el a választ a képviselő asszony. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a miniszteri választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a miniszteri választ 106 igen szavazattal, 37 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. [[14.30]] Tisztelt Országgyűlés! Németh Szilárd István, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszter úrhoz: „Mit kíván tenni a Belügyminisztérium a határozottabb fellépés érdekében?” címmel. Németh Szilárd István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! [[Zaj. Az elnök csenget.]] Menekültügyi szempontból Európában a lakosságszámhoz viszonyítva Magyarország az egyik leginkább terhelt ország, idén eddig több mint 60 ezer illegális bevándorló érkezett Magyarországra, többen, mint tavaly összesen. A kérdésben szerte Európában szigorodnak az álláspontok. Franciaország a napokban lezárta a bevándorlók előtt az olasz határt. Németország, Ausztria, Svájc és Luxemburg is bejelentette, hogy ebben az évben visszaküldi a bevándorlókat oda, ahol először lépték át az Unió területét és regisztrálták a menekültügyi kérelmüket. A német hatóságok azt jelezték, hogy 15 ezer olyan határozatot hoznak, amely illegális határátlépők Magyarországra visszaküldéséről szól. Luxemburg, Svájc és Németország hatóságai pedig arról tájékoztatták a magyar felet, hogy nyáron charter repülőjáratokon küldik vissza Magyarországra az illegális bevándorlókat. Ezért is fontos, hogy még a parlament nyári szünete előtt elfogadhassuk azt a törvénymódosítást, amely alapján a magyar rendőrség visszafordíthatná azokat az illegális bevándorlókat, akik biztonságosnak számító harmadik országból kísérlik meg a magyar határ illegális átlépését. Ukrajna kivételével Magyarországnak csak olyan szomszédos országai vannak, ahol nem fenyegetik senkinek az életét, vagyis biztonságos államnak tekinthetők. Így a magyar hatóságok ezután csak azoktól az illegális határátlépőktől fogadhatnának el menekültkérelmet, akik nem biztonságos harmadik országból próbálnak meg átkelni a magyar határon. Tisztelt Államtitkár Úr! Európa határait meg kell védeni, és ebben a magyar társadalom jelentős része is egyetért. A baloldal Magyarország-ellenes és bevándorlópárti propagandát folytat, miközben a magyar emberek jelentős szigorítást várnak bevándorlásügyben. Eddig 800 ezren küldték vissza a bevándorlásról szóló kérdőívet a nemzeti konzultáció keretében. Az eddig rendelkezésre álló adatok alapján a válaszadók elsöprő többsége, több mint 80 százaléka szerint mind az EU, mind Magyarország részéről keményebb, határozott fellépésre van szükség. Ezek alapján kérdezem tisztelt államtitkár urat, mit kíván tenni a Belügyminisztérium a határozottabb fellépés érdekében. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány nem vitatkozik, a kormány cselekszik. Jelenleg az Európai Unió előtt álló egyik legsúlyosabb kihívás az illegális bevándorlás kérdése. Ez a probléma Magyarországot érinti a tagállamok közül a legsúlyosabban. Ha a népességre vagy a GDP-adatokra vetítve nézzük a menedékkérők számát, akkor az első olyan ország vagyunk, ahová a legtöbb menekült jön. A helyzet sürgős megoldást és mindannyiunk részéről azonnali és határozott lépéseket követel. Magyarország nem engedheti meg magának, hogy tovább várjon. A rendőrség az elmúlt 72 órában tiltott határátlépés miatt összesen 1943 főt, ebből szerb viszonylatban 1817 főt fogott el. Míg 2014-ben a menekültügyi hatóság 42 777 menedékkérőt regisztrált, ez a szám idén a mai napig 59 367 fő. A menekültek jelentős része nem valódi menekült, nincs háború a hazájában, nem üldözik sem őt, sem családját, nincs életveszélyben nemzetisége, vallása vagy politikai hitvallása miatt; biztonságos országból érkezik, így nem indokolt a menekültstátus megadása. Azzal, hogy menedékjog iránti kérelmet nyújtanak be, visszaélnek a nemzetközi jog által nyújtott védelemmel. Ennek megakadályozását szolgálja a Ház előtt lévő, a menedékjogról szól T/5136. számú javaslat. Ez a javaslat lehetőséget teremt arra, hogy a jövőben a hatóságok ne csak azt vizsgálják, hogy honnan származik a kérelmező, hanem azt is, hogy mely tranzitországokon keresztül érkezett Magyarországra. Célja, hogy akik egy biztonságos tranzitországból érkeznek Magyarország területére, azok ne igényelhessenek politikai menedékjogot. A dublini eljárás keretében ez évben mintegy 15 ezer megkeresés érkezett a tagállamoktól menedékjogot kérők visszavétele érdekében. Ez a szám sokszorosa az elmúlt évek azonos időszakában érkezett megkeresések számának. Tisztelt Országgyűlés! A kormány döntésének megfelelően Pintér Sándor belügyminiszter úrnak szerdán kell tájékoztatást adnia a magyar-szerb határ kerítéssel való lezárásának előkészítési munkálatairól. Hangsúlyozni kell, hogy Magyarország a kerítés felállításával semmilyen nemzetközi jogi kötelezettséget, semmilyen nemzetközi szerződést nem szeg meg. A kormány döntése nem egyedülálló: a görög-török, a bolgár-török határon is volt kerítésépítés, és a spanyol városok Észak-Afrikában is így védik magukat a bevándorlási nyomással szemben. Jelenleg az uniós szabályok csak nagyon szűk körben engedik meg a menedékkérők szabadságának korlátozását, ezért szükséges a jelenlegi normák felülvizsgálata. Továbbra is azt mondjuk, hogy mindenkinek a saját határait kell megvédeni, ezért a kormány minden olyan javaslatot támogat, amely ennek a súlyos problémának a megoldását segíti elő. A kormány elkötelezett az iránt, hogy megvédje Magyarországot és a magyar embereket a bevándorlási nyomással szemben. Kérem a tisztelt képviselő urat, hogy fogadja el a válaszomat. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Jól látszik, hogy a helyzet teljes egészében megváltozott, hiszen átlépte az illegális határátlépők száma a 60 ezret a tegnapi nap folyamán.De nemcsak ez a probléma tornyosul előttünk, hanem az is, hogy gyakorlatilag a schengeni határ nem működik, az Európai Unió bürokratái képtelenek erre választ adni. És jól látható a számadatok alapján és a prognosztizáció alapján, hogy gyakorlatilag már nem bevándorlásról van szó, hanem egy nagyon komoly népmozgalomról, népvándorlásról, amely Észak-Afrika, Közép-Afrika és Nyugat-Ázsia felől érkezik Magyarország felé. Ezért, azt gondolom, hogy azok az intézkedések, amelyeket a kormány megtesz, illetve azok a jogszabályok, amelyek itt a parlament előtt fekszenek a biztonságos államok meghatározásáról, és a műszaki határzárra gondolok, ezek nemcsak a magyar embereket, nemcsak Magyarország határait, hanem az Európai Unió határait és valamennyi európai polgártársunkat védik. Köszönöm szépen, válaszát elfogadom. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Gúr Nándor, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzetgazdasági miniszterhez: „Évről évre emelkedik a munkavállalókkal szemben elkövetett jogsértések száma” címmel. Gúr Nándor képviselő urat, jegyző urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt esztendőkben a munka világát érintő szabályozási rendszereket felforgatták. Gondoljanak csak bele, mondjuk, a munka törvénykönyvébe - 2012 -, hogy mit is hívtak életre; felforgattak, megszüntettek olyanfajta biztonságot, amely az embereknek a munka világában való jogbiztonságát jelentette. De megszüntettek különféle szervezeteket is, amelyek szabályozták és segítették az emberek életét, vagy csökkentették, vagy összevonták ezeket a szervezeteket. És mindezek mellett a csökkentés igaz arra is, hogy a szakemberek sokasága elhagyta ezeket a működő rendszereket. És ennek az az eredménye, hogy egyre inkább csökken a munkavállalók jogbiztonsága. Van tehát eredménye, csak lesújtó ez az eredmény. Lesújtó, mert a jogbiztonság csökkenése a kiszolgáltatottsághoz vezet. Nézzék, az ez év első negyedéves vizsgálati eredmények azt mutatják, azt támasztják alá, hogy a munkavállalókat érintően, 62 százalékukat érintően szabálytalan foglalkoztatások hívódtak életre. 11 százalékkal nőtt egy esztendő leforgása alatt ez az arány. De ha nem a munkavállalókat, hanem a munkaadókat nézzük, akkor meg azt látjuk, hogy a munkaadók vonatkozásában az elkövetett szabálytalanságok aránya 58 százalékos mértékű. Magyarul, több mint minden második munkáltató szabálytalanságokat követ el. És milyen típusú szabálytalanságokat? Van, aki igen súlyosat: bejelentés nélküli foglalkoztatásokat, feketefoglalkoztatást, a munkavállalók 14 százaléka - a vizsgálati tapasztalatok alapján - feketén foglalkoztatott volt. De ha nem a feketefoglalkoztatás kérdéskörét nézzük, hanem azt, hogy hogyan és miképpen bánnak az emberekkel, akár a munkaidő-nyilvántartás rendszerét hogyan vezetik, akkor látható módon úgy, hogy az minden harmadik-negyedik munkavállalót hátrányosan érint. Persze hogy hátrányosan érint, hiszen ha nem vezetik korrekten a munkaidő-nyilvántartásokat, annak az az eredménye, hogy bérben, pótlékban, pihenőidőben, sok minden egyéb másban negatív eredmények születnek. [[14.40]] És a bérkifizetés tekintetében is sok olyan torzóval találták magukat szembe az ellenőrök, amely példaként a garantált bérminimum megfizetése helyett, mondjuk, minimálbért adott az embernek vagy adott esetben azt sem. Szóval, nem akarom tovább bővíteni a látképet, azt szeretném kérdezni valójában, hogy miért nem védik meg a munkavállalókat ezektől a kizsákmányolásoktól, ezektől a kiszolgáltatottságoktól. Miért nem biztosítják azoknak a hatóságoknak, ellenőrzési jogosítvánnyal bíró szervezeteknek, hogy tisztességes módon fel tudják tárni, inkább meg tudják előzni ezeknek a helyzeteknek a kialakulását? És mit kívánnak tenni önök az egy év leforgása alatt történő, 11 százalékos mértékű, ilyen súlyos helyzetek növekedésével kapcsolatosan? Erre szeretném várni az államtitkár úr válaszát. Elnök úr, köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Czomba Sándor államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A munkaügyi ellenőrzés 2015 első negyedévi tapasztalatairól szóló beszámoló valóban tartalmaz olyan adatot, amely szerint az előző év azonos időszakához képest a jogsértéssel érintett munkavállalók számaránya 51 százalékról 62 százalékra növekedett. Egy-egy időszak összehasonlító ellenőrzési adataiból, azoknak egymáshoz való viszonyából azonban közvetlen és általános érvényű következtetéseket levonni nem lehet, az adatokat ugyanis jelentős számú tényező befolyásolja: az adott időszakban milyen ágazatokat ellenőrzött a hatóság, milyen munkavállalói létszámmal dolgoztak az ellenőrzött munkáltatók, sor került-e akció- vagy célellenőrzésre, és ha igen, mely területet, területeket érintettek. Ágazatonként eltérő például a tipikus jogsértések aránya; ön is tudja, hogy a feketemunka jellemzően nagyobb az építőiparban, a mezőgazdaságban, mint egyéb szektorban. Hosszabb távot tekintve a jogsértéssel érintett munkavállalók számaránya hullámzó tendenciát mutat: 2010-ben és 2011-ben csupán 50 százalék körül mozgott, míg ezt megelőzően, 2007-ben és 2009-ben 63-65 százalék volt az arány. Önmagában azonban a jogsértő munkáltatóknak, a jogsértéssel érintett munkavállalóknak, az összes ellenőrzéssel érintetthez viszonyított viszonylag magas aránya értelmezéséhez elengedhetetlen a következők figyelembevétele is: a munkaügyi hatóság az ellenőrzés hatékonyságának növelése érdekében hangsúlyt helyez arra, hogy az előző időszakban legfertőzöttebb területeken, illetve azoknál a munkáltatóknál kerüljön sor ellenőrzésre, ahol leginkább vélelmezhető a szabálytalan foglalkoztatás. Ez természetesen azzal az eredménnyel is jár, hogy a jogsértéssel érintett munkáltatók, munkavállalók viszonyszáma magasabb lesz. A munkaügyi hatóság éves ellenőrzési terve évek óta kiemelt célként kezeli a feketemunka visszaszorítását, a munkavállalókanyagi és a munkával kapcsolatos érdekeinek védelmét. A munkaidő-nyilvántartás vezetésével kapcsolatos szabálytalanságok többnyire valóban a munkabérrel, a munkaidővel kapcsolatos jogsértések leleplezését célozzák, ezért mindenkor kiemelt vizsgálati célok, hasonlóan a garantált bérminimummal kapcsolatos jogsértések feltárásához. A munkaügyi hatóság az elmúlt öt évben mintegy 90 ezer munkáltatónál tartott munkaügyi ellenőrzést, az ellenőrzések közel 900 ezer munkavállaló foglalkoztatási körülményeinek vizsgálatára terjedtek ki. A feltárt jogsértések említett viszonylag magas aránya éppen az ellenőrzést végző szervezetek személyi állományának felkészültségét, magas színvonalú munkavégzését, és az ellenőrzések célirányosabb, hatékonyabb megszervezését tükrözi. Köszönöm a szót. Kérem válaszom elfogadását. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm szépen, elnök úr. Ezt szomorú magyarázkodásnak tartom, államtitkár úr, amit lefolytatott, sajnálatos az, ami a háta mögött meghúzódik. Arról kellene önöknek gondoskodni a kormányzaton, hogy az emberek érdekét szem előtt tartva a hatóságok úgy végezzék a dolgukat, hogy egyrészt, ha lehet, akkor előzzék meg ezeknek a problémáknak a kialakulását, másrészt önöknek meg mint kormánynak az emberek érdekét kellene szolgálni. Nem úgy, ahogy Lázár úr az előbb mondta, hogy a minimálbér bruttója emelkedik; a vásárlóerő-értéke emelkedjen, majd akkor büszke lehet a mondandójára. Önök szétverték a jogbiztonságot, önök munkavállaló-ellenes politikát folytatnak. A haveroknak meg a pereputtynak gondoskodnak arról, hogy legyenek százával, ezrével olyan emberek, akik éhbérért végzik a tevékenységüket, ez az önök politikája. Tudja, amikor 800 millió forint jut osztalékban egy embernek, aki 225 ember bérére 157 millió forintot fordít, akkor ez szégyenletes. Ez az önök politikája! Ez gyalázat, ez szégyen! Hogyan lehetne ezt a választ elfogadni?! Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen. Tehát nem fogadja el a választ. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az államtitkári választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 103 igen szavazattal, 33 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Kepli Lajos, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzetgazdasági miniszterhez: „Megszűnik az idegenforgalmi adó? Mi lesz az önkormányzatok támogatásával?” címmel. Kepli Lajos képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Alig egy hónapja jelent meg a sajtóban, értesülhettek az érintettek, hogy a 2015. évi költségvetési törvény eddigiektől eltérő rendelkezése miatt sok önkormányzat nem fogja megkapni a beszedett idegenforgalmi adó után járó költségvetési támogatást. Korábban ez minden beszedett adóforint után 2 forint volt, ez most, jelen pillanatban 1,5 forint vagy 1,55 forint, azonban a fokozott, nagyobb iparűzési adóerő-képesség esetén egyes települések nem kapják meg az ez után járó állami támogatást. A turisztikai szervezetek erre úgy reagáltak, hogy sürgették a megoldást, azonban a legutóbbi időben már olyan sajtónyilatkozatok láttak napvilágot Glattfelder Béla úr részéről, aki a Nemzetgazdasági Minisztérium államtitkára, hogy egyes javaslatok szerint érdemes lenne megszüntetni az eredetileg a helyi turizmus támogatására bevezetett idegenforgalmi adót, a hozzá járuló állami kiegészítéssel együtt. Az államtitkár úr javaslatának, egy ilyen javaslat elfogadása esetén közel tízmilliárd forint maradna állami szinten, amelyet a kormány más területekre költhetne. Ezzel szemben a Jobbik évek óta azt szorgalmazza - és különböző indítványok formájában be is nyújtotta a parlament elé -, hogy csökkentse a kormány az idegenforgalom áfaterhét, a szálláshely-szolgáltatás áfatartalmát 27 százalékról 5 százalékra. Ezt a javaslatunkat önök, valahányszor mi benyújtottuk, mindig lesöpörték az asztalról, pedig ezzel valóban élénkíteni lehetne a turizmust. Jelen pillanatban önök egy olyan forrást készülnek a településektől elvonni, amelyből főként a turizmusból élő települések fejleszteni tudnak, a szolgáltatások színvonalát növelni tudják, így ez akár a turizmus visszaesésével is járhat. Tisztelt Államtitkár Úr! Mennyire kell komolyan venni ezt a javaslatot? Valóságalapja van-e ennek a javaslatnak? Tisztában vannak-e önök azzal, hogy az önkormányzatok tucatjainak működését, fejlesztési lehetőségeit vennék el ezzel? Miért nem támogatta a kormány a Jobbik idevonatkozó javaslatait a turizmus áfatartalmának csökkentésére, a szálláshely-szolgáltatás áfaszintjének csökkentésére? És miért gondolkodik olyan lehetőségekben, amelyek a magyarországi turizmusból élő önkormányzatok helyzetét még tovább nehezítenék, és semmivel sem járulnának hozzá a magyar turizmus fellendítéséhez, fejlesztéséhez? Várom érdemi válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Glattfelder Béla államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Nagyon szépen köszönöm a kérdéseit. A legjobb időpontban hangoznak ezek el, hiszen holnap alakul meg a nemzeti turisztikai fórum, ahol nyilván sok olyan kérdés is fel fog merülni, amelyeket ön most felvetett. Kezdjük az elején! Ami az áfát illeti, a szálláshely-szolgáltatás jelenleg ma is a 18 százalékos, kedvezményes kulcsba tartozik, és ennél alacsonyabb adókulcs megállapítása nyilvánvalóan - EU-s jogi összefüggéseket vizsgálva - problémát okozna. A legalacsonyabb kedvezményes kulcsba tartozik jelenleg a szálláshely-szolgáltatás. Az adóerő-képesség és a kompenzáció kérdésének - mivel itt ez az idei évtől érvényesülő szabály az idegenforgalmi adó esetében - valóban indokolt a felvetése, és szeretném önt arról tájékoztatni, hogy jelenleg éppen azon dolgozunk, hogy jövőre csökkenjen ez az elvonás, és még több jusson az önkormányzatoknak és a turizmus fejlesztésére. Ami az idegenforgalmi adót illeti, illetve annak a kiegészítését, a kormánynak semmilyen olyan terve nincs, ami ennek a megszüntetésére irányulna. Különböző szakmai szervezetek felvetnek különböző javaslatokat, a kormánynak az a dolga, hogy ezeket a felvetéseket megvizsgálja. [[14.50]] Mindig volt vita az idegenforgalmi adóról és annak az állami kiegészítéséről, amit elsősorban ezeknek az adóbevételeknek és a kiegészítésnek a felhasználása indokolt, illetve hozott felszínre. Valóban többfajta javaslat van. Ezek a javaslatok nagyon szerteágazóak, és általában arra irányulnak, hogy hogyan lehetne az állami kiegészítést minél hatékonyabban a turizmus szolgálatába állítani. Ugyanis a legfontosabb sokak szerint - és én ebben osztom a véleményüket - éppen az, hogy Magyarországon azok, akik pihenni, nyaralni szeretnének, a pénzükért a legjobb szolgáltatást kapják, a legtartalmasabban tudják a szabadságukat Magyarországon eltölteni. Tehát semmilyen olyan változás nem történhet, amelynek eredményeképpen ne jutna több a turizmus céljaira, amelynek eredményeképpen kevesebb pénz jutna erre a célra. Az igazi cél az, hogy a Magyarországon nyaralók a pénzükért a lehető legjobb szolgáltatásokat kapják. Ilyen jellegű javaslatokat a kormány természetesen örömmel meghallgat, megfontol, de látni kell, hogy azért nagyon szerteágazó érdekviszonyok között működik ez az egész ágazat, mert az önkormányzatok sok esetben ellentétes érdekeket fogalmazhatnak meg, mert féltik a pénzügyi stabilitásukat. Ezért mielőtt bármilyen ilyen döntést valaki meghozna, feltétlenül egyeztetni kell az önkormányzatokkal, és velük kompromisszumra kell törekedni. Ha lehetséges olyan kompromisszum megtalálása, amelyik egyaránt szolgálja az idegenforgalmi vállalkozások érdekeit, az önkormányzatok érdekeit és a nyaralni vágyók érdekeit, akkor egy ilyen javaslatot örömmel felkarolnék és terjesztenék be az Országgyűléshez. Ha erre az eredményre tudnánk jutni, remélem, hogy az Országgyűlés és ön is, képviselő úr, ezt a módosítást támogatni fogja. Azonban ettől nagyon messze vagyunk, mert az érdekek még nagyon-nagyon szerteágazóak. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Örömmel vettem, hogy nincs olyan terv, hogy azt az állami támogatást, amit jelen pillanatban az idegenforgalmi adó után fizetnek, a kormány csökkentse vagy megszüntesse. Remélem, hogy ez a jövőben se lesz így. Azzal nem értek egyet, mert szerintem nem felel meg a valóságnak, hogy az európai uniós elvek vagy jogszabályok alapján ne lehetne a szálláshely-szolgáltatások áfatartalmát akár 5 százalékos minimális szintre lecsökkenteni, amely generálhatná, illetve továbberősíthetné a hazai idegenforgalmat, hiszen kedvezőbb szálláshelydíjakat tenne lehetővé. Azzal sem értek egyet, hogy a kormány mindent megtesz a hazai turizmus fejlesztése és fellendítése érdekében. Ez sajnos nem így van. A legutóbbi példa a nagy közfelháborodást kiváltó vasárnapi boltbezárás, amit a kormány nem vizsgált felül. Egy korábbi egyértelműen téves döntés, egyértelműen kudarcként megvalósult döntés az, hogy a turisztikai célú területeken sem valósulhat meg a boltok vasárnapi nyitva tartása, ezzel megnehezítve százezernyi nyaraló életét. Köszönöm szépen. Nem fogadom el a választ. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tehát nem fogadja el a választ. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az államtitkári választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 105 igen szavazattal, 34 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Vejkey Imre, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Az Országos Mentőszolgálatról” címmel. Vejkey Imre képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A napokban több hír is megjelent arról, hogy a mentőszolgálatok nehéz körülmények között végzik az életmentést, és egyáltalán, alulfinanszírozott a szolgálat. A költségvetést olvasva viszont szembetűnő, hogy az Országos Mentőszolgálat jelentős többlettámogatást kap a 2016-ra tervezett költségvetésből az előző évihez képest. Az Országos Mentőszolgálat gépparkállományának megújítására és hatékony mentésirányítására is a kormány jelentős összegeket különített el, ami által javulhat az ország mentési lefedettsége. Az Országos Mentőszolgálat céljai között szerepel, hogy elérje a 15 perces kiérkezési időt, s ezáltal növelni tudja a bajbajutottak esélyét, hogy életben maradjanak, vagy csekélyebb mértékű egészségkárosodással vészeljék túl a balesetet. A segítségnyújtás gyorsaságának fejlesztéséhez több szempontot szükséges figyelembe venni. Egyrészt szükséges a mentőállomások térbeli elhelyezkedésének optimalizálása, az esetleges újonnan épülő állomások megfelelő helyszínre való telepítése, valamint a már üzemelők korszerűsítése. Ahhoz, hogy gyorsan érjen a bajba jutott személyhez, illetve személyekhez a segítség, szükség van a korszerű és megfelelő számú gépjárműállományra is. A kiérkező mentők gyorsasága mellett ugyanakkor elengedhetetlen az is, hogy a mentőbe vagy a rohamkocsiba megfelelő színvonalú orvosi eszközök kerüljenek beszerelésre. Erre azért van szükség, hogy az úgynevezett prehospitális időszakban is a lehető legkorszerűbb műszerekkel tudjanak a mentőorvosok dolgozni, hogy a bajbajutottak már a kórházba érkezésük ideje alatt is XXI. századi technikai körülmények között kaphassanak ellátást. Mindezek alapján kérdezem tisztelt államtitkár urat, hogy milyen fejlesztések várhatók az Országos Mentőszolgálatnál. Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Vejkey képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valóban, elég nehéz helyzetben volt 2010-ben az Országos Mentőszolgálat is. Az ott dolgozó emberek emberfeletti terheléséről, a munka nehézségeiről szerintem mindnyájan meg vagyunk győződve, mindannyian tudjuk, hogy amikor rászorult emberek, balesetet szenvedett emberek a mentősök kezébe kerülnek, akkor az életük is múlhat azon, hogy mennyire jól felszerelt a mentőszolgálat, mennyire vannak megfizetve az ott dolgozók, és nem keresnek más munkahelyet maguknak, hanem ott maradnak a jól képzett szakemberek a mentőszolgálatnál, és mennyire jól felszereltek a mentőautók, a mentőállomások, hogy ellássák a betegeket. Ez rendkívül fontos feladata az országnak, és rendkívül nagy áldozatvállalást igényel az ott dolgozó emberektől is. Ezért volt fontos ennek a kormányzatnak, hogy az elmúlt öt évben érezhető mértékben emelje a mentőszolgálat költségvetési támogatását. Honnan indultunk 2010-ben? 23,4 milliárd forint volt a mentőszolgálat támogatása, most pedig úgy állunk, hogy míg 2014-ben 32 milliárdra nőtt, ez most, az elfogadandó költségvetésben már 36 milliárd forint. Öt év alatt tehát 23 milliárdról 36 milliárd forintra nőtt az a pénzmennyiség, amiből a mentőszolgálat gazdálkodhat. Bárhogy is számoljuk, ez 50 százalékos emelkedést jelent öt év alatt a mentőszolgálatnál. Volt is mit pótolni, hiszen eléggé nehéz viszonyokat hagytak ott az előző kormányzatnak főleg a liberális tagjai. Bízunk benne, hogy ez a működési többlet, amelyik a mentőszolgálatban dolgozóknak átlagosan 40 ezer forintos béremelkedést is jelentett, ott tudott tartani sok jó szakembert. Ezt a munkát folytatni szeretnénk. A jövő évben esedékes egészségügyi béremelés 12,8 milliárd forintjából a mentőknél dolgozóknak is fog jutni, ezért bízunk benne, hogy ott is többen érzik jövőre, hogy valamennyivel többet tudnak keresni, de átlagban 40 ezer forint már az előző öt évben is megvalósult. Ez a humán része, az emberi része a mentőszolgálatnak. A másik pedig, ami nagyon fontos - ahogy ön is mondta -, a mentőállomások felszereltsége, valamint a mentőautók száma és jó felszereltsége. A TIOP 2.2.1. „sürgősségi ellátás fejlesztése, mentés” projekt keretében 11 milliárd forintos fejlesztési projektet indítottunk a mentőszolgálatoknál, pontosan az infrastruktúra javítására. Huszonkét új mentőállomás épült és épül Magyarországon. Bízunk benne, hogy ezek az építési munkák októberre véget érnek. S emellett hatvan, már meglévő mentőállomást korszerűsítettünk, hiszen az ott lévő állapotok adott esetben nem voltak megfelelőek a magas szintű mentéshez. Ezeknek a helyszíneknek a kiválasztásánál az volt a célunk, hogy az ország 90 százalékán 15 percen belül megérkezzen a mentőautó. Ezeket a célokat szolgálja, hogy az optimális lefedettséget érjék el a mentőállomások, ahonnan el tudnak indulni a mentőautók. Ez a munka, ez a fejlesztés, ez a felújítás és építés ütemezetten halad, és 2015 októberéig be is fejeződhetnek a munkálatok a pillanatnyi állás szerint. Ehhez természetesen a helyi önkormányzatokkal a kölcsönös együttműködés is jól megtörtént az építési engedélyek és mások terén. Ebben a projektben összesen 178 mentőgépkocsit, illetőleg esetkocsit szereztünk be. Ez azt jelenti, hogy az úgynevezett B típusú teljesen felszerelt mentőautók közül kettő jut minden állomásra. [[15.00]] Tehát az új átadott állomásokra is kettő új mentőautót tudunk beállítani. 2010 óta 300-nál is több mentőautó állt forgalomba a Fidesz-KDNP-kormány költségvetési támogatásaiból. Itt az előbb már ismertettem ezeket az arányokat, rekordot is döntöttünk az egy év alatt üzembe helyezett mentőautók számának tekintetében. Ezen év elején 500 millió forintból 21 mentőautó, majd a második ütemben 32 mentőautó áll hadrendbe, 770 millió forint értékben. Ezen túlmenően a jövő évi költségvetés is 2 milliárd forintot tartalmaz a gépjárműállomány javítására. A modern elektronikus mentésirányítási rendszer 500 millió forintos támogatást kapott, az orvostechnikai eszközökkel is igyekeztünk felszerelni a mentőket [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , éppen ezért bízunk benne, hogy a cél, amit mondtam, a 15 percen belül kiérkező mentőautó…
Köszönjük.
…valóban az ország 90 százalékának területén biztosított lesz. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük szépen. Kérdezem Vejkey képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm válaszát. Az Országos Mentőszolgálat tevékenységének célja, hogy hazánk egész területén, minden rászoruló számára a mentőállomás feltételei folyamatosan, azonos eséllyel biztosítva legyenek. Köszönöm, hogy a kormány ezen fontos társadalmi cél elérése érdekében további komoly pénzügyi forrásokat allokált a mentőszolgálat részére annak érdekében, hogy az életmentés és a rászorulókon való segítés még gyorsabb és még hatékonyabb legyen. Elfogadom válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Áttérünk az azonnali kérdések órájára. Burány Sándor, a Magyar Szocialista Párt képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: „A keresetekről” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Tállai András államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem Burány képviselő urat, bizottsági elnök urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Önök többek között egy olyan ambícióval kezdték a kormányzásukat, hogy gátat vetnek a magas állami fizetéseknek. Igaz, ez a gyakorlatuk és ígéretük nem tartott ki egészen napjainkig. Önök már 2013-ban megváltoztatták azt a jogszabályt, hogy az állami vezetők nem kereshetnek többet havonta 2 millió forintnál. Ez a jogszabályváltozás lehetővé tette, hogy a Magyar Nemzeti Bankban irreális keresetek alakuljanak ki. Úgy látszik, hogy ha már egyszer az önök emberei ülnek ott, akkor már semmi sem drága. Tisztelt Államtitkár Úr! Csak mondok néhány példát. Matolcsy György jegybankelnök úr még viszonylag szerény a maga közel 2,4 millió forintos havi jövedelmével; nem így Balog Ádám, a monetáris tanács elnökhelyettesi tisztségét betöltő alelnök. Ő több állást is betölt az alelnöki pozíciója mellett, többek között a Magyar Pénzverőnél, a Diósgyőri Papírgyárnál, az Országos Betétbiztosítási Alapnál, illetve két, a Magyar Nemzeti Bank által alapított alapítványnál is funkciót tölt be. Ezekből és a havi fizetéséből összesen havonta 4,8 millió forintot keres. De hasonlóan jól járt Polt Péter legfőbb ügyész felesége is, aki a jegybank ügyvezető igazgatója, hivatalos adatok szerint fizetése közel 5 millió forintot kóstál. [[Balla György közbeszól.]] Tisztelt Államtitkár Úr! Arról is mondaniuk kellene valamit, hogy miközben önök ezt a törvénymódosítással lehetővé tették, amikor Matolcsy György hivatalba lépett, a Magyar Nemzeti Banknál havonta kevesebb mint 400 millió forint volt a teljes bértömeg, ugyanakkor az elmúlt évben a bérjuttatások összege már átlépte az 1 milliárd forintot. Államtitkár úr, hogy van ez önöknél? Tisztelettel várom a válaszát.
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Véleményem szerint, mielőtt egy szocialista politikus feltesz egy kérdést, azért mindig tekintsen egy kicsit hátra. [[Dr. Józsa István: Tudjuk, PSZÁF!]] Azért tekintsen hátra, mert a nyolcéves kormányzásuk alatt bizony egy-két dologról döntöttek, és azt, hogy milyen vehemenciával és mit kérdez, azért érdemes megfontolni a hitelesség szempontjából. Ugyanis Burány képviselő úr elfelejtette elmondani, hogy annak a Magyar Nemzeti Bank-elnöknek, akit ők választottak meg itt a magyar parlamentben, Simor Andrásnak mennyi is volt a bruttó havi fizetése. [[Gőgös Zoltán: Vissza is vettétek!]] Ezt ön elfelejtette elmondani, ezért én elmondom: 8 011 800 forint/hó. [[Derültség, moraj a Fidesz soraiban. Balla György: Ezek után még van képed beszélni? Dr. Józsa István közbeszól. Gőgös Zoltán: A többiek?]] Ennek pontosan a negyedét keresi Matolcsy György, mint Simor András. Kiabálnak a hátam mögött, hogy a többiek. Igen, az alelnökök fizetése sem volt másként. Az egyik alelnöknek 6 millió 409 ezer forint volt [[Balla György: Bravó! Jó kérdés volt!]] míg a másiké 5 millió 608 ezer forint. A jelenlegi alelnöki fizetések 1 millió 700 és 1 millió 800 ezer forintra tehetők. Azzal a plusszal, amit a képviselő úr emlegetett, azzal sem éri el az önök idejében lévő MNB-alelnökök fizetésének egyharmadát a jelenlegi alelnökök fizetése. [[Gőgös Zoltán: Akkor miért van egymilliárdos bér?]] Azt gondolom, hogy a kormány igenis a törvényi szabályozással betartja a Magyar Nemzeti Bank vezetőinek a fizetését, és megfelelő mértékben, nemzetközi összehasonlításban is alacsony a Magyar Nemzeti Bank vezetőinek a fizetése. Tehát a kérdésfeltevése egyrészt hiteltelen, másrészt valótlan. Köszönöm szépen. [[Lázár János: Arcátlan! Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Egy percben Burány képviselő urat illeti a szó.
Államtitkár Úr! Ön nem változik. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Te sem!]] Pontosan úgy működik, mint egy leharcolt zenegép egy rossz vidéki kocsmában [[Lázár János: Ezt a mezőkövesdiek nevében kikérjük! Derültség a Fidesz soraiban.]] - történhet bármi, mindig azt az ócska slágert tolja. Államtitkár Úr! Szeretném a rövid emlékezetébe idézni [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] hogy 2013-ban önök változtatták meg, az ön szavazatával azt a törvényt, ami ezeket a fizetéseket most lehetővé tette. Vagy önök úgy vannak vele, hogy ha előző kormányok neveztek ki vagy parlament nevezett ki vezető tisztségbe valakit, akkor csökkenteni kell a fizetését, de ha az önök legfőbb ügyészének a feleségéről van szó, akkor rögtön 5 millió forintot is kereshet? [[Balla György: Jaj, de gyenge!]] Államtitkár Úr! Tudom, hogy nem szokása, de tegyen egy kivételt, próbáljon meg egy egyenes, tiszta, őszinte választ adni a kérdésemre: csípi az önszemét ez a magas fizetés vagy nem? Próbáljon meg válaszolni! Köszönöm szépen.
Köszönöm. A viszonválasz megilleti az államtitkár urat.
Köszönöm szépen a képviselő úr elismerését és a dicséretét a Fidesz parlamenti többsége számára [[Dr. Bárándy Gergely: Valamit félreértettél!]] hiszen elismerte, hogy igenis a Fidesz vette le a negyedére a Magyar Nemzeti Bank elnökének a fizetését. [[Dr. Józsa István: A Polt felesége...!]] Képviselő Úr! Lehet ezt a parlamentben folytatni, hogy mások fizetését idehozzuk név szerint. Hát, most ne haragudjon, az ön módszerével én a következőt mondom. Tudja, hogy önnek mennyi a fizetése? 997 ezer forint, ez több mint kilencszerese a minimálbérnek. [[Gőgös Zoltán: A tied mennyi?]] Négyszer akkora jövedelmet szerez itt, miközben egyébként mások fizetését [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] sokallja vagy kevesli ön, négyszer akkora jövedelmet szerez, mint Magyarországon az átlagfizetés. Mondja, képviselő úr [[Gőgös Zoltán: Szánalmas vagy!]] van ennek értelme, hiteltelenül kérdezgetni itt a parlamentben mások jövedelmét? Mert véleményünk szerint nincs. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Vona Gábor, a Jobbik képviselője, frakcióvezető úr, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Lezárult-e a brókerbotrány?” címmel. Vona Gábor frakcióvezető urat illeti a szó.
Tisztelt Miniszterelnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Nyugodtan mondhatjuk azt, hogy az elmúlt 25 év talán legsúlyosabb pénzügyi visszaélés-sorozata volt a tavasszal napvilágra került brókerbotrány-sorozat. Amikor az egész ügy kirobbant, és az első két cég neve vált csak ismertté, akkor arra lehetett gondolni vagy lehetett arra hivatkozni, hogy ez még talán az előző szocialista kormányokból velünk maradt örökség, amelyben a kormányt, önöket pusztán közvetett felelősség terheli a megfelelő pénzügyi felügyelet elmaradása miatt. [[15.10]] De amikor a Quaestor és a karcagi cég neve is napvilágra került, akkor már nagyon sokak számára egyértelművé vált, hogy amivel itt szemben állunk, nem csupán egy szocialista brókerbotrány, hanem egy szocialista és fideszes brókerbotrány, és hogy önöket nem csupán közvetett, hanem közvetlen felelősség is terhelheti ennek a brókerbotránynak a kialakulása kapcsán. Számtalan olyan neuralgikus pont van, kérdőjel, kérdés, amit mind a mai napig nem sikerült ezzel kapcsolatban tisztázni, és nagyon jó, hogy születik majd egy törvény, ami a pénzügyi felügyeletet szigorítja. Hogy ez jó lesz-e vagy nem, majd a jövő eldönti. Az is fontos, hogy elindult a károsultak kártalanítása. Hogy ez sikeres lesz-e vagy nem, majd a jövő eldönti. De van egy harmadik szempont, miniszterelnök úr, amit önök gyanúsan kerülnek. Ez pedig a politikai szálak felgöngyölítése, a politikai felelősök megnevezése, adott esetben pedig szankcionálása. Több ilyen neuralgikus pont van, több ilyen kérdőjel is lebeg a levegőben, de én most egyre szeretnék rákérdezni, miniszterelnök úr, a mai azonnali kérdésben. Ez pedig a következő: a gyanú szerint voltak olyanok, akik a brókerbotrány, a Quaestor-botrány kirobbanása előtti napokban pénzt menekítettek ki a Quaestortól. Azt szeretném kérni, miniszterelnök úr, hogy nyilatkoztassa a Fidesz-KDNP-frakció tagjait személy szerint, büntetőjogi felelősségük tudatában, hogy van-e önök között olyan, aki vett ki az utolsó napokban pénzt a Quaestortól, vagy családtagja, vagy bármilyen gazdasági érdekeltsége. Miniszterelnök úr, erre a kérdésre kérek öntől, egyenes, őszinte és tiszta választ. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Egyenesen azt tudom válaszolni önnek, hogy forduljon a Nemzeti Bank elnökéhez, aki minden adatot szívesen rendelkezésükre bocsát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Viszonválasz illeti a frakcióvezető urat.
Miniszterelnök Úr! A Jobbik képviselői már fordultak az Országgyűlés többi képviselőjéhez. Azt gondolom, a válasza egyben beismerő vallomás volt. Ha önöknek nem lenne takargatnivalójuk ebben az ügyben, akkor nem tudom, mi akadályozná abban a képviselőtársait, hogy erről nyilatkozzanak egyenként. Egyébként bátorítom a képviselőket, hogy akár a miniszterelnök úr válaszától függetlenül is nyugodtan nyilatkozzanak erről. Ne hagyják, hogy esetleg néhány képviselő bűne vagy adott jogellenes gyakorlata az egész Fidesz-KDNP-frakcióra a gyanú árnyékát rávetítse! És miniszterelnök urat is arra kérem, hogy adjon erre egyenes és őszinte választ. Ki lehet persze ez alól térni, ki lehet kerülni ezt a kérdést, de a tévénézők és mi is nagyon jól látjuk azt, hogy ön kerüli ezt a témát. Azt szeretném, ha nem kerülnék ezt a témát, hanem tiszta vizet öntenénk a pohárba. Ezért arra kérem miniszterelnök urat, gondolja át még egyszer, hogy hajlandó-e arra, hogy a Fidesz-KDNP-frakció tagjait arról a kérdésről nyilatkoztatja, hogy vettek-e ki pénzt a Quaestortól az utolsó napokban vagy családtagjuk, vagy gazdasági érdekeltségük. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. A viszonválasz megilleti a miniszterelnök urat.
Tisztelt Elnök Úr! Több olyan tulajdonság van, amit az ember akkor sem szeret, ha magánembernél mutatkozik meg és akkor sem, ha pártnál. Mi a sunyi embereket nem szeretjük, a sunyi pártokat sem szeretjük. A sunyi kérdéseket sem szeretjük. Ha van gyanúja és van konkrét megkérdeznivalója, kérdezze meg [[Novák Előd: Ezt tesszük.]] és válaszolni fogunk. A sunyiságot pedig visszautasítjuk. [[Novák Előd: Ez a sunyiság.]] Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Schiffer András, az LMP képviselője, frakcióvezető úr azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Ki kit számoltat el?” címmel. Schiffer András frakcióvezető urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszterelnök Úr! Május 27-e magasságában ön az Európai Bizottság altusos megbízása kapcsán úgy nyilatkozott, hogy itt a bújtatott pártfinanszírozás esete forog fönn a Demokratikus Koalíció irányában. Még az sem zavarta, hogy meg sem köttetett a szerződés, és egy fia eurót nem utaltak oda, önök már feltételezték azt, hogy bújtatott pártfinanszírozás van. De mielőtt hangoskodnának, itt van egy fotó. [[Felmutatja.]] Két fiatalember szerepel rajta; az egyik az ön külügyminisztere, a másik egy bizonyos Kóka János. Pontosan ezen a napon együtt voltak Szingapúrban, és Kóka János ezen a napon egy olyan cégcsoportot, a Cellum csoportot képviselte a kormányzatot kísérő üzleti delegációban, amelyben, hogy, hogy nem, részes az az Altus, amelynek esetében ön ugyanez nap a bújtatott pártfinanszírozás esetét vélte fennforogni; Gyurcsány Ferenc cégét képviselte. Kóka János zsebében az itt nyilván nem látható diplomata-útlevelet az elszámoltatás során önök dugták a zsebébe. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Korábban Kóka János önt is elkísérte egy ilyen delegáció tagjaként, Japánban, Szaúd-Arábiában jártak közösen, és azt mondta Kóka János, természetesen hiteles hátteret adhat a miniszterelnök jelenléte; így lett ön Gyurcsány Ferenc kijáróembere. Ön azon ügyködik, hogy minél nagyobb osztalékhoz jusson Gyurcsány Ferenc azon a cégen keresztül, amelyet ön bújtatott pártfinanszírozással vádolt meg, miközben Gyurcsány Ferenc üzletemberi énjével pedig hozzájárul a keleti nyitás sikeréhez. Nem lát-e ellentmondást a két május 27-ei cselekmény között, hogy egyfelől még országgyűlési határozatot is írat, amiben elítéli Gyurcsány Ferenc pártját, közben pedig a kormány üzleti delegációjának tagjaként ott figyel a Gyurcsány-cég. Ez nem jelent-e bújtatott pártfinanszírozást, ha a Gyurcsány-cég sikeréért utaznak ki külföldre? Félreértés ne essék, nekem semmi bajom azzal, hogy ön és Gyurcsány Ferenc egymással ilyen jól elvannak, a kérdésem csak annyi, hogy kit néznek hülyének ebben az országban. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az LMP soraiban.]]
Köszönöm. Válaszadásra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársam! A szezont a fazonnal, a szalmát a szénával nem jó összekeverni. A kormány üzleti delegációi a következőképpen néznek ki. Amikor elutazunk valahová azzal a szándékkal, hogy ott segítsük az abban az országban dolgozó magyar vállalkozókat, akkor erre az útra lehet jelentkezni. A részvételi díjat be kell fizetni, utána ki lehet jönni, és lehet tárgyalni. Közöttünk is vita tárgya szokott lenni, hogy kell-e bármilyen előzetes szűrést csinálnunk ezeknél a vállalkozóknál. Valamilyen nemzetbiztonsági előszűrést szoktunk tenni, de ez nem válaszol arra a kérdésre, hogy kell-e politikai szűrést csinálni. Például, a magyar kormánnyal együtt utazó üzleti delegációban lehet-e volt kommunista, vagy lehet-e például olyan ember, lehet-e olyan ember, aki az előző kormányban tisztséget töltött be, most azonban a magánszektorban tevékenykedik? Erről hosszú vita volt közöttünk is, és azt a döntést hoztuk, hogy Magyarországnak az az érdeke, hogy a baloldalhoz kötődő, a baloldalon valamikor szerepet vállalt, de az üzleti életben dolgozó emberek, ha úgy gondolják, hogy a maguk és az ország javára szerződéseket tudnak kötni külföldön, akkor nincs akadálya annak, hogy részt vegyenek a kormány üzleti delegációjában. Ezt a döntést hoztuk, ez egy elvi döntés, ennek alapján járunk el a jövőben is. Az itt megemlített konkrét volt miniszter is ennek keretében jöhet, ha befizeti a részvételi díjat, a kormánydelegáció keretében, külföldi üzleti tárgyalásokra. Ennyiben tudom önt tájékoztatni az elvi alapállásról. Hogy ennek mi köze a Demokratikus Koalíció Európai Unióból történő, tehát európai közpénzből történő tiltott pártfinanszírozásához, azt még nem látom át, de talán majd a következő kérdés után világosabban fogok látni. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, miniszterelnök úr. Viszonválaszra megadom a szót a frakcióvezető úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Én most abba a szemantikai vitába nem mennék bele, hogy kit tekintünk baloldalnak ebben az országban, és csak a reményemet tudom kifejezni, hogy természetesen nagyon sok hazai kis- és középvállalkozás is tud jelentkezni erre a nemes útra. Viszont, miniszterelnök úr, az összefüggés ott van, hogy pontosan ugyanezen a napon ön megvádolta az egyik parlamentben ücsörgő képviselői csoportot azzal, hogy azáltal, hogy a pártvezető cége szerződést köt az Európai Bizottsággal, ez bújtatott pártfinanszírozás, jóllehet erre semmiféle ténybeli alapja nem volt. Történetesen az a cég, amelyiket ön ezzel megvádolt, annak a képviselője bizonyos Kóka János képében ott figyel egy kormányzati delegáció tagjaként. Egyébként a szaúd-arábiai út kapcsán nem csak Kóka János, ön is nyilatkozott. Azért dicsérte ezt a bizonyos utat, ahol segítették is, hogy Gyurcsány Ferenc minél nagyobb osztalékot tudjon kivenni az Altusból, merthogy a magyar munkaerő minőségéhez képest rendkívül olcsó, azonkívül rendkívül kiszolgáltatott. Tehát magyarul, önök úgy járnak Keletre, hogy Gyurcsány Ferenc cégével együtt alkudnak a magyar emberek bőrére, a magyar emberek munkakörülményeire. Ez a helyzet. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Viszonválasz megilleti a miniszterelnök urat is.
Néhány érvre még szükségem lesz, hogy az összefüggéseket pontosan megértsem, és megfussam azt a nagy ívet, ami Szaúd-Arábiától az európai uniós közpénzek magyarországi elköltéséig vezet, de ezt most nem fogom itt megtenni. Majd a következő alkalommal talán még kaphatunk öntől hasonló fölvilágosításokat vagy magyarázatokat. Azonban szeretném aláhúzni és megismételni a kiindulópontot. Bár tudom, hogy kontraverzális, hogy vitatják, hogy föl lehet hozni erkölcsi és politikai szempontokat, de mégis megpróbálunk, azt sem lehet mondani, hogy mindig sikerül, de megpróbálunk azon az úton járni, hogy ha vannak olyan vállalkozók, akik nem a jobboldalhoz kötődnek, sőt nyilvánvalóan a baloldalhoz kötődnek, de az ország számára mégis hasznos gazdasági tevékenységet tudnak folytatni, akkor a kormány nekik is megadja azt a támogatást, amit egyébként mindenkinek megad annak érdekében, hogy a magyar embereknek több munkahelye és magasabb fizetése lehessen. Ez az elvi alapállásunk. A jövőben is csak ezt tudja rajtam számon kérni, mert ennek alapján járunk el. Ha valamit rosszul teszünk, akkor csak akkor tesszük rosszul, ha ehhez az elvi alapállásunkhoz képest térünk el a gyakorlatban. Köszönöm a megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[15.20]]
Köszönöm, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Pócs János, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a földművelésügyi miniszternek: „Lehet más a földpolitika, ha valaki zöldbárói kutyabőrt szerezne magának?” címmel. Pócs János képviselő urat illeti a szó.
Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Miniszter Úr! Sallai Róbert Benedek LMP-s képviselő úr folyamatosan és minősíthetetlen hangnemben támadja az állami földhaszonbérleti rendszert, miközben nemrég kiderült, családja és érdekköre is érdekelt a „Földet a gazdáknak” program haszonélvezőjeként. Sőt mi több, az általa becsmérelt haszonbérleti pályázaton botrányos módon nagybirtoknyi területre akart szert tenni. Miközben a kisgazdaságok érdekvédőjének szerepében tetszeleg, mohó földéhsége miatt, őt idézem: oligarchaságra tör. De nemcsak ötven helyi gazda elől happolta volna el a birtoktesteket az LMP szavakban kisgazda párti képviselője, hanem a hírek szerint érdekköréből cégek, alapítványok hálózatát kialakítva dézsmálta a rossz hírű norvég alapot, sőt ezen túl svájci civil pénzeket is kasszírozott. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiban.]] Körbeszámláztak a Sallai Róbert Benedek érdekkörébe tartozók és a képviselő úr családtagjai, miközben dörzsölt módon jelentős összegeket szereztek meg. A képviselő úr a parlamentben 59 negatív jelzővel jellemezte a földprogramot: az agyalágyultságtól a züllöttségig sok minden volt a gyalázkodó kifejezések között, miközben a saját családja és érdekköre ilyen területeket nyert ezek jóvoltából. Vajon rájuk is vonatkozik ez a lista? Tegyük tisztába a dolgokat! A vehemens, erkölcscsőszként prédikáló képviselő mennyi agrártámogatással gyarapodott, miközben a kisgazdákat féltette attól a nemzeti kabinettől, amely létrehozta a magyar agrártörténet első, kisbirtokokat, az agrár-középosztálybelieket tömegesen támogató földpályázati rendszerét? Tisztelt Miniszter Úr! Mindezekkel kapcsolatban kérdezem öntől: Sallai Róbert Benedek mennyi állami támogatást tett zsebre, azon túl, hogy a balliberális kifizetőhelyként működő norvég alapból is csurrant-cseppent az LMP-s képviselőknek? Milyen forrásból játszotta a kisgazda képviselőt? [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Fazekas Sándor miniszter úrnak.
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Szerintem mindenképpen nagyon hasznos, hogy ez a kérdés elhangzott [[Derültség az ellenzéki pártok soraiban.]] azért, mert arra meg tudjuk adni a választ, hogy tényleg más-e az a politika, amit az LMP folytat. [[Közbeszólások az ellenzéki pártok soraiban.]] Lehet-e más a politika? Lehet-e más vidékpolitika, vagy inkább egy ilyen pályázati vagyongyarapodási eseti példával van dolgunk Sallai Róbert Benedek képviselő úr részéről, aki, úgy látom, egyéb, halaszthatatlan közfeladata miatt nincs itt a teremben. [[Közbeszólás a kormánypártok soraiban: Pályázik! Közbeszólások.]] Pályázik valahol, vagy a földet műveli, amit az állami földprogramból kapott, nyilván. Kétségtelen tény, hogy Sallai Róbert Benedek képviselő úr az állami „Földet a gazdáknak” program egyik legnagyobb haszonélvezője, legalábbis innen az Országgyűlésből, hiszen húsz birtoktestre pályázott, 778 hektárra, felesége és az Alsó-Berettyó-melléki Kft. 37 birtoktestre, összesen 1500 hektárra, ez azért nem kevés. Ez 2300 hektár. Nyert 237 hektárt. Ez mutatja azt egyébként, hogy a birtokpolitika nem az oligarchákat, hanem a családi gazdaságokat támogatja. [[Derültség és taps a kormánypártok soraiban.]] Sallai Róbert Benedek 2007 és 2015 között 19,3 millió forint agrártámogatást vett fel, miközben eredetileg azt mondta, hogy nem vett fel egy fillért sem, és emellett az érdekkörébe tartozó cégek és felesége további 252,3 millió forint pályázati pénzhez jutott: Alsó-Berettyó-melléki Kft., Trollius Bt. és így tovább, továbbá egyesületek, alapítványok, amelyekben részes: a Nemzeti Civil Alapból 30,5 millió forintot, Norvég Civil Alapból 35 millió forintot, a különböző cégei és érdekeltségei összesen 324 millió forintot nyertek azon vidékpolitika jegyében, amit folyamatosan támad a képviselő úr, amióta itt ebben a Házban dolgozik, tehát egy év óta. Ő nem kárvallottja, hanem haszonélvezője a pályázatoknak. Itt az idő, hogy magyarázatot adjon a viselkedésére!
Köszönöm szépen. Viszonválasz illeti meg Pócs képviselő urat. [[Zaj. Az elnök csenget.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban adódik a kérdés, hogy ezek után vajon Sallai Róbert képviselőtársunk a saját családtagjait és a rokonait most erkölcstelennek, becstelennek és rablással vádolná-e, ahogy teszi ezt a parlamentben. Ahogy bizonyára mindannyiunk számára érdekes lehet, hogy Schiffer András frakcióvezető úrnak, aki tiszta kezekről és politikai átláthatóságról beszél, mi most a véleménye. [[Dr. Schiffer András közbeszól. Folyamatos közbeszólások.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Nagy tanulság számunkra: ha az LMP politikusai báránybőrbe bújnak, nem bárányabbak, hanem egyre farkasabbak lesznek. Ahogy nagy tanulság: ha az LMP politikusait most a zsákmányszerzés vezérli, mi lenne, ha a kormány közelébe kerülnének? [[Derültség és taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. A viszonválasz megilleti Fazekas miniszter urat. [[Zaj. Az elnök csenget.]]
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Azt hiszem, az elhangzottakhoz még mindenképpen kívánkozik egy kiegészítés, és aztán el lehet azt dönteni, hogy Sallai Róbert Benedek képviselőtársunk, aki még mindig pályázatokat ír nyilván, ügyes-e vagy ügyeskedő képviselő. Az a 324 milliós pályázati gyűjtemény, amellyel rendelkezik - miután ő többször azt mondta, hogy valótlan dolgokat állít a tárcánk, az FM -, ezen a hirdetőtáblán [[Felmutat egy papírt.]] , ami a saját ingatlanán van kihelyezve, nyomon követhető. Nézzék meg ezt, tisztelt képviselőtársak, nézze meg a tisztelt Országgyűlés, hogy igenis a magyar vidékpolitika lehetővé teszi azt, hogy a családi gazdálkodók különböző forrásokhoz jussanak. Igaz, hogy nem is szokták emiatt a kormányt kritizálni, kivéve egy képviselőt, Sallai Róbert Benedeket, aki ennek az Országgyűlésnek a tagja. Ezek a pályázatok, amelyek - ahogy említettem - 324 millió forintot tartalmaznak: marketing és informatika, helyitermék-képzés, helyitermék-bolt, ami nem is tudjuk, hogy üzemel-e [[Lázár János: Sallai támogatja az LMP-t? Dr. Schiffer András: Nem. Köz­beszólások a Fidesz soraiban: Még nem! Nincs miből! Az elnök csenget.]] az állattartástól a kertészeti gépeken át a legkülönbözőbb területeket érinti, amellyel a kormány segíti a vidéken élő családi gazdálkodók boldogulását. Köszönöm szépen. [[Közbeszólások. Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük szépen. Tisztelt Országgyűlés! Legény Zsolt, az MSZP képviselője… [[Nagy zaj, közbeszólások. Az elnök csenget.]] Legény Zsolt, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a földművelésügyi miniszternek: „A miniszteri dolgozószobába nem hallatszik el a gazdák hangja?” címmel. Legény Zsolt képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! A múlt héten szintén azonnali kérdéssel fordultam a szaktárcához a meggy felvásárlási árával kapcsolatosan. Tudja, ez az a probléma, amely Szabolcs-Szatmár és Hajdú-Bihar megyében rendkívül feszíti most a gazdák helyzetét, hiszen a meggy felvásárlási ára 60 forint kilónkénti ár körül mozog, ami sajnos szinte a szedés költségét fedezi csak, hiszen a szedés durván olyan 50 forintos költséget jelent kilónkénti árban. Sajnos a múlt héten a szaktárca válasza, mondjuk úgy, hogy nem volt kielégítő, hiszen akkor önök azt mondták, hogy az egyutas felvásárlás miatt - hiszen csak a német piacra termelünk - nem tudják a meggytermelő gazdákat segíteni. Miniszter úr, a meggytermelő gazdák várják a szaktárca és természetesen a kormány segítségét a meggy felvásárlási árával kapcsolatosan, és most oda jutottak el a meggytermelő gazdák, hogy azok a tészek, amelyek próbálják egyébként a meggytermelőket is összefogni, arra hívták fel a tagjaik figyelmét, és arra kérik őket, hogy ne takarítsák be a meggyet, ne adják el ilyen alacsony felvásárlási áron, 100 forint alatti áron. Még egyszer mondom, csak a szedés költségét fedezi a jelenlegi felvásárlási ár, ehhez egyébként a művelés költsége még jönne pluszban, és hogy még valami haszon is realizálódjon, ezért száz forint alatti ár szinte elfogadhatatlan a gazdák számára. Félő, hogy ez még inkább azt a hullámot fogja majd generálni, hogy még több meggyest, még több meggyültetvényt számolnak fel a gazdák, még több fát fognak kihúzni, mert így ez nemhogy nem rentábilis, hanem ráfizetés a gazdák részére. Miniszter úr, a gazdák várják az önök érdemi segítségét. A gazdák várják, hogy a szaktárca melléjük álljon, és a gazdák természetesen azt várják, hogy a kormány megoldja valahogy ezt a problémát, segítsen nekik, akár még úgy is, ahogyan a tavalyi évben önök a termelők helyett a feldolgozókat támogatták, az talán egy helyes út lett volna, csak sajnos ez nem jutott el a termelőkhöz. Tehát még egyszer kérdezném miniszter urat: mit tesznek a gazdák érdekében? Remélem, elhallatszik a hangjuk a miniszteri dolgozószobába. Én azért próbálkoztam ezzel az ismételt azonnali kérdéssel, hogy talán így még jobban rá tudunk világítani a problémára, és talán most már érdemi választ tudunk kapni. Köszönöm. [[15.30]]
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Fazekas Sándor miniszter úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm azt, hogy felvetette ezt a fontos kérdést, és szeretném önt és a tisztelt Házat is biztosítani arról, hogy a Földművelésügyi Minisztérium természetesen meghallgatja a gazdákat, eljut hozzánk a gazdák szava, és én is a közelmúltban, a múlt héten vettem részt egy olyan tanácskozáson, ahol jó néhányan ezt a kérdést felvetették. Hozzátartozik, hogy már korábban is foglalkoztunk ezzel, ön volt szíves arra felhívni a figyelmet, hogy tavaly is a kormány igyekezett segíteni az európai uniós jog keretei között a termelőknek, és én bízom benne, hogy ezt az idén is meg tudjuk tenni. Szándékomban áll, hogy szerdán a kormányt tájékoztatom a kialakult helyzetről, és a gazdákkal együtt keresve a megoldást, meg tudjuk válaszolni a felvetődött kérdéseket. Egyébként folyamatosak az egyeztetések, június 1-jén is volt egy egyeztetés nálunk, ahol a tészek vezetői, az egyes üzleti vállalkozásokon keresztül a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara, a FruitVeB Magyar Zöldség-Gyümölcs Szakmaközi Szervezet és Terméktanács, a Magyar Meggytermelők Szövetsége, a Magyar Hűtő- és Konzervipari Szövetség, valamint a Magyar Meggyért Nonprofit Kft. vezetősége is részt vett.Itt áttekintettük az ágazat helyzetét, ahol most egy bőséges termés van. Ez önmagában még nem lenne gond, de a tavalyi nagyon nagy termés, rekordtermés készletei is még részben tárolás alatt vannak, nem fogyott el a piacon, és a magyar meggytermelés legnagyobb részét Németország veszi fel. Hozzátartozik, hogy Magyarország Európa egyik legjelentősebb meggyexportőre, de egy piactól függünk, és nagyon nehéz helyette más alternatív eladási lehetőségeket találni. Tehát ebben a helyzetben kell nekünk megtalálni a lehetőséget. Ilyenkor van egyébként a meggyszüret ideje, ilyenkor érdemes vásárolni. Én bízom benne, hogy a magyar lakosság csakúgy, mint tavaly, jelentős mennyiséget fog venni, illetve vannak olyan kisebb cégek, amelyek közvetlenül a határon keresztül exportálnak a szomszéd országokba, arra is számítunk, hogy ezt a nagy mennyiségű termést a közvetlen szomszédaink részére is értékesíteni fogjuk. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával figyelmeztet az időkeret leteltére.]] Tehát a tárca dolgozik ennek a problémának a megoldásán. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra van lehetősége képviselő úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Miniszter úr, köszönöm a válaszát. Ez már talán kezdene egy picit jobban hangzani, azonban még egyszer szeretném felhívni arra a figyelmet, hogy a tavalyi évben - egyébként talán helyesen - önök a feldolgozókat támogatták, kell támogatás a feldolgozóknak is, csak ez sajnos nem érkezett meg a termelőkhöz, a gazdákhoz.Tehát most egy olyan konstrukciót kellene találni, és önök vannak kormányon, ezt meg is tudják oldani, amely valóban a termelőket fogja majd segíteni, hiszen még egyszer mondom: az, hogy a feldolgozókat segítették, az egy helyes lépésnek tűnhet, a feldolgozók is segítségre szorulnak, minden egyes forrás jó, amely a mezőgazdaságba jön, de ez nem a gazdáknál csapódott le. Arra szeretném kérni tehát, hogy a szaktárca egy olyan megoldást dolgozzon ki, amely valóban a gazdák érdekében fog majd megoldást nyújtani, a gazdáknak fog megoldást nyújtani, és valóban a támogatás bármilyen mértékben vagy bármekkora forrás mértékéig is, de valóban a gazdákhoz fog megérkezni és a gazdáknál fog lecsapódni. Ez elsődleges szükségességet fog élvezni, hiszen még egyszer mondom: most már félő, hogy valóban még több meggyest fognak kihúzni, tavaly is egyébként többen számolták fel a meggyültetvényt, tavaly is ugyanilyen alacsony [[Az elnök a csengő megkocogtatásával figyelmeztet az időkeret leteltére.]] rekordalacsony ár volt, ez egyszerűen elfogadhatatlan a gazdák számára. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Miniszter úrnak is van lehetősége egyperces viszonválaszra.
Tisztelt Képviselő Úr! Én érzem az ön szavaiból az aggódást, az odafigyelést a mezőgazdaságra, a gazdák érdekeire, és ezt mindenképpen nagyra értékelem. Ugyanakkor azzal is tisztában kell lennünk, hogy van egy bőséges termés, amit el kell adni. Lehetőleg méltányos áron kell értékesíteni, és ilyen esetben például az egyik legjobb megoldás az, hogyha a vásárlók közvetlenül a termelőtől vesznek, hogyha a termelők a gazdapiacokon keresztül forgalmazzák azt, ami rendelkezésre áll. Tehát a kereskedelem és a feldolgozás jelentős részét ki lehet kapcsolni.A kormány mindent megtett azért, hogy ebben az országban minél több gazdapiac legyen, most 200 fölött van már a számuk, ezeknek a nyitását pályázati forrásokból is elősegítettük. És hogyha a feldolgozókat támogatjuk, akkor lehet, hogy módosítani kell a tavalyi konstrukción, én bízom benne, hogy lesz olyan megoldás, ami lehetővé teszi azt, hogy ez a felvásárlási árakban is megjelenjen. Ugyanakkor tény és való, hogy a piacon nagy mennyiségű meggy van, ilyenkor az árak lent vannak, de ilyen rekordév azért, hogy kétszer egymás után legyen, viszonylag ritka. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával figyelmeztet az időkeret leteltére.]] Én bízom abban, hogy ez nem veszi el a termelők kedvét, és továbbra is fenntartják az ültetvényeiket.
Köszönöm.
A kormány, ahogy említettem, a holnaputáni ülésén fog ezzel a témával foglalkozni. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Szávay István, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Így ne!” címmel. Szávay István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszterelnök Úr! Kezdjük azzal, ahogy ön is szokta, mi az, amiben egyetértünk ebben a kérdésben. Egész biztosan egyetértünk abban, hogy a külhoni magyar közösségeknek nemcsak olyan jellegű segítségre van szükségük, hogy az anyanyelvüket használhassák és a jogaikat gyakorolhassák, hanem szükség van gazdaságfejlesztésre, szükség van a munkahelyek teremtésére az elszakított területeken is. Mi azonban azt mondjuk, hogy ne így, miniszterelnök úr. Ne úgy, ahogyan az abból a listából derül ki, amit néhány héttel ezelőtt az Alfahír hírportál nyilvánosságra hozott. Ezen a listán a Vajdasági Magyar Közösségfejlesztési Központ még ki sem írt pályázatainak konkrét nyertesei találhatóak, 10 eurós pontossággal a nevük mellett. Erre az összesen 11 milliárd forintnyi pénzre bizonyára nagy szükség van Délvidéken, csakhogy a listából látszik, hogy ezek az összegek valószínűleg nem a kis- és középvállalkozókhoz… - nem a magyar kis- és középvállalkozók családi sütödéit fogják ebből a pénzből fejleszteni, hanem sokkal inkább a kiváló VMSZ-es kapcsolatokkal rendelkező és részben a szerbiai rablóprivatizációban meggazdagodott vajdasági magyar oligarchák zsebében fog majd landolni. Tisztelt Miniszterelnök Úr! A listán szereplő cégek közül egyébként jócskán vannak olyanok is, amelyeknek offshore hátterük van, bár a kiírásban és a stratégiában az szerepelt, hogy rendezett gazdasági háttérrel, valamint jövőképpel és megalapozott tervekkel kell hogy rendelkezzenek. Persze, olyan pályázat biztos győztesének lenni, amit még ki sem írtak, ez bizonyára stabil jövőképet feltételez. Az N1 televízió nemrégiben megkérdezte Pásztor Istvánt erről, aki elismerte a lista valódiságát, amit ő táblázatként emlegetett, de azt a nyilvánvaló tényt, hogy ezt a listát önnek adta át, illetve önnel egyeztette-e, ezt nem merte megerősíteni, hanem azt tanácsolta a riporternek, hogy kérdezzék meg önt. Hát, én megteszem akkor most helyettük. Azt szeretném kérdezni, miniszterelnök úr, hogy látta-e ön ezt a listát, jóváhagyta-e azt a listát, amelyen ennek a 11,5 milliárd forintnak a jövendő nyertesei szerepelnek. Egyetért-e ön azzal, hogy magyar kis- és középvállalkozások helyett offshore háttérrel rendelkező, valódi pályázat nélkül, előre kiválasztott oligarchákhoz landoljon 11,5 milliárd forintnyi magyar állami fejlesztési pénz? Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Tisztelt Képviselő Úr! Semmilyen külhoni támogatói listát, amely neveket tartalmazott volna, sem a kormány, sem én magam nem tárgyaltunk és nem is láttunk. Sőt, olyannyira nem, hogy nem is tudom pontosan, hogy miről van szó. De ha megengedi, akkor a következő alkalommal, amikor majd azonnali kérdést tesz fel nekem, addigra megnézem ezt a listát vagy táblázatot, amit most ön itt emleget.Ettől függetlenül, a konkrét ügytől függetlenül elvben azt tudom mondani önnek, hogy a magyar kormány a Vajdasági Magyarok Szövetségével való együttműködést mellszélességgel támogatja. Örülünk annak, hogy van egy sikeres határon túli szervezet, amely mind a kultúra, mind a politika, mind pedig a gazdaság területén jótékonyan végzi a munkáját. Ez az általános és elvi alapállásunk, ezért ezután is - mint eddig is tettük - minden önkormányzati, illetve vajdasági választáson a VMSZ-t a magyar kormány a törvények adta lehetőségei között, időnként személyes részvétellel is szívesen támogatja, mert rajtuk keresztül a Vajdaságban élő magyarokat támogatjuk. A konkrét ügyet illetően pedig a következő alkalommal szívesen állok a rendelkezésére. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Viszonválaszra van lehetősége.
Köszönöm szépen. Furcsa ebben a kérdésben, miniszterelnök úr, hogy Pásztor István elnök úr az N1 televízió riporterének minden kérdésére készséggel válaszolt, de amikor arra került sor, hogy miniszterelnök úr erről a listáról tud-e, akkor azt nem kívánta cáfolni, nem kívánt ezzel kapcsolatban megszólalni. Illetve furcsa az a tény is, miniszterelnök úr, hogy ha önök erről nem tudnak, akkor hogyan lehet az, hogy a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium emberei az elmúlt hónapokban már végig is látogatták ennek a nem létező listának a nem létező tagjai által tulajdonolt, bizonyára nem létező cégeket, ugyanis az elmúlt hónapokban a minisztérium emberei már konkrét terepbejáráson is jártak a Délvidéken, elmentek ezekhez a cégekhez, megvizsgálták az ottani lehetőségeket. Ezt egyébként szintén nem tagadta Pásztor elnök úr. Tehát akkor arról van szó, miniszterelnök úr, hogy vagy ön nem emlékszik valamire, vagy a kormányban történik valami az ön háta mögött, ezt meglehetősen furcsállanánk, ismerve az önök elmúlt ötéves működését. Azt látjuk sajnos, hogy megint egy újabb mutyival van dolgunk, miniszterelnök úr, önök most már nemcsak Magyarországon, hanem a határon túl is elkezdték a fideszes oligarchahálózat kiépítését. [[15.40]] Egyébként kiderült utólag [[Lázár János közbeszól.]] hogy nemcsak 11 [[Az elnök csenget.]] hanem valójában 30 milliárd forintról van szó, és nemcsak visszatérítendő, hanem vissza nem térítendő támogatásokról is beszélünk. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. A viszonválasz megilleti a miniszterelnök urat.
Tisztelt Elnök Úr! Szívesen megismétlem: tehát sem a kormány, vagyis a kormány tagjai, sem jómagam ilyen listát nem láttunk. Ettől még az lehetséges, hogy egyébként a támogatási politika jegyében valamelyik minisztérium, sőt reményeim szerint több minisztérium emberei is rendszeresen járják a határon túli területeket, és előkészítik azokat a pályázatokat, befektetéseket és döntéseket, amelyeket majd egyébként, ha szükséges, jóváhagyásra elénk fognak terjeszteni. Amit jóvá kell hagynunk, az majd elénk is kerül, és jóvá is hagyjuk, ami kisebb összeg, az nem is kerül elénk, az alacsonyabb szintű döntések eredményeképpen jut el oda, ahova a törvények szerint el kell jutnia. De fontosnak tartom emlékeztetni magunkat arra, hogy a Vajdasági Magyarok Szövetsége, a VMSZ nem tagja a kormánynak. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Simicskó István, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: „Diák? Munka?” címmel. Simicskó István képviselő urat, államtitkár urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Miniszter úr! A nyári szünettel, a vakációval a diákmunkaszezon is kezdetét veszi, amikor a vállalkozások főként a kereskedelemben, a vendéglátóiparban, a mezőgazdaságban előszeretettel alkalmaznak fiatal munkaerőt. Ennek legfőbb oka a diákok után járó adókedvezmény, a szabadságolások miatt a cégeknél fellépő munkaerőhiány, de az idényjellegű munka is indokolhatja a fiatalok időszakos foglalkoztatását. A diákmunka azonban nemcsak a foglalkoztatók körében népszerű, hanem a foglalkoztatottaknál is. A tanévzárás után sok fiatal keres munkát pénzszerzés és munkatapasztalat gyűjtése céljából. A diákmunka - ahogy a nevében is benne van - már diákkorban hivatott elősegíteni a fiatalok munkához jutását, és ezzel a korai munkatapasztalat mellett a jövedelemszerzés lehetőségét is. A nyári diákmunka kapcsán sokunknak eszébe jutnak az elsősorban nevelő és propagandacélokat szolgáló régi építőtáborok, egy biztos: akkoriban ezt úgy mondták, hogy a fiatalok népgazdaságilag is hasznos munkát végezzenek. Ma a hirdetéseket böngészve azt látjuk, hogy számos különböző kategóriát jelöltek meg a különböző cégek: irodai adminisztrációs, recepciós, könnyű fizikai, raktári munkák, csomagolás, címkézés, bolti kisegítés, sőt gyorséttermi munkák is. Ennek egy része nyilvánvalóan a gyors kereseti lehetőséget szolgálja, vannak azonban olyan munkák is, amelyek később, az iskola befejezését követően az elhelyezkedés során előnyt jelenthetnek Tisztelt Miniszter Úr! Mit tesz a kormány azért, hogy a dolgozni akaró fiatalok megtalálják a számukra legalkalmasabbnak vélt nyári munkát? Teremt-e külön munkalehetőséget számukra a kormány? Támogatja-e az őket foglalkoztató állami intézményeket, és ha igen, mennyivel támogatja? Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Varga Mihály miniszter úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! „Aki lustán dolgozik, elszegényedik, de a szorgalmas munka meggazdagít.” - mondja a Példabeszédek könyve, és a kormánynak ez a munkához való viszonya [[Korózs Lajos: Ó, Istenem!]] , a munkára nem büntetésként tekintünk, hanem az élet természetes velejárójaként egy olyan dologra, amely meghatározza a közösséghez és egymáshoz való viszonyunkat. Éppen ezért nem tekintjük azt sem egy felesleges kérdésnek, hogy a felnőtté válás folyamatában egy fiatal, egy gyermek mikor kapcsolódik be a munka világába. Ezért indítottuk el 2013-ban először a diákmunka-támogatást, a nyári diákmunka ösztönzését, amelybe akkor, az első évben 16 ezer diák tudott bekapcsolódni, a tavalyi évben, 2014-ben már 25 ezer gyerek, fiatal kapcsolódott bele ebbe a munkába, és teremtettük meg annak a lehetőségét, hogy 16 és 25 év között minél több fiatal ismerkedjen meg a munka világával, kerüljön bele egy közösségbe, szerezzen jövedelmet, és segítsen az önkormányzatoknak vagy vállalatoknak abban a tekintetben, hogy ha nyári szabadságolás miatt munkaerőhiány van, akkor azt akár diákmunkával is tudják pótolni. A program tehát bevált, beváltotta a hozzá fűzött reményeket, és egyre több fiatal kapcsolódik be ebbe a programba. Ezt örömmel látjuk, éppen ezért a kormány ebben az évben is újra meghirdette ezt a programot, és reményeink szerint a tavalyi évnél is több, tehát 25 ezer főnél is több diák fog majd ebbe a munkába bekapcsolódni. Két hónap időtartamra kínálunk támogatást, napi 6 órás foglalkoztatás esetén a támogatás mértéke a bérköltség 100 százaléka lehet, ez azt jelenti, hogy szakképzettséget igénylő munkakör esetén havi 91 500 forint, szakképzettséget nem igénylő munkakör esetén pedig 78 750 forint/fő/hó az a támogatás, amit az állam ehhez a nyári diákmunkához hozzá tud tenni. Reméljük, hogy idén is nagyon sok diák fog ezzel a lehetőséggel élni majd. Köszönöm a kérdését. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, miniszter úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége az államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Köszönöm szépen a válaszát, tisztelt miniszter úr. A KDNP-frakció is úgy ítéli meg, hogy fontos, hogy a fiataljaink hasznosan töltsék a nyári szabadságot, a nyári szünetet, a vakációt. Úgy ítéljük meg, hogy a nyári tapasztalatok, a munkaszerzés tapasztalata hasznos a fiatalok számára, és az életre való felkészülést segíti. Örömmel látjuk, hogy a kormány mindent megtesz annak érdekében, hogy a fiatalok önismereti képessége is gazdagodjon a nyári munkán keresztül. Nyilván a közösségépítést szolgáljuk mindannyian, és a kormány messzemenőkig ezt a célt tartja szem előtt. Én azt hiszem, hogy fontos, hogy aktívan pihenjenek a fiataljaink, nyilván dolgozzanak, pihenjenek, sportoljanak, és az élet sportszerű felfogását ezen keresztül is gyakorolják és alkalmazzák. Úgyhogy még egyszer köszönöm szépen a válaszát, tisztelt miniszter úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra van lehetősége a miniszter úrnak.
Köszönöm szépen. Képviselő úr, egyetértek önnel, valóban, a munkatapasztalat megszerzése már ebben a korban is nagyon fontos. Hadd tegyem azért hozzá, hogy vagy sport, vagy munka, tehát azt kívánjuk támogatni, hogy ezek a fiatalok a munka világába integrálódjanak be, és munkatapasztalatokra tegyenek szert. Nagyon bízunk abban, hogy ez a munkatapasztalat segít majd aztán a későbbi életükben, a felnőtté válás folyamatában olyan munkát vagy munkalehetőséget találni, amellyel igazából élni tudnak. Azt is hozzá kell tennem, hogy ilyenkor nyilván jövedelemszerzésre is lehetőség van a fiatalok által. Ezt is támogatni kívánjuk, örülünk annak, hogyha egy fiatal a nyári szünetéből, abból a két és fél hónapból, ami adatik, abból legalább egy vagy két hónapot munkával tölt el, hiszen így sokkal könnyebb lesz majd a felnőtté válás után elhelyezkednie. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Schiffer András, az LMP képviselője, frakcióvezető úr azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Hol van a nemzeti érdek?” címmel. Schiffer András frakcióvezető urat illeti a szó. [[Lázár János közbeszól. Dr. Répássy Róbert: A Sallairól lesz szó?]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Répássy államtitkár úr kívánságára én most a dinnyekartellről mégsem fogok beszélni. [[Dr. Répássy Róbert: Az is Sallai?!]] Miniszterelnök úr, annak idején, pár héttel ezelőtt ön az öt év értékelőjén arra volt büszke, hogy az elmúlt öt évben ön és kormánya az Európai Unión belül a korábbi meghunyászkodás helyett a bátorságot választotta. [[Orbán Viktor: Igyekeztünk.]] A helyzet úgy áll, hogy a bővítés előtt az az Európa, amelyik a profitot az ember elé helyezte, és szabadkereskedelmi logikára épült, történelmi léptékkel is nagy sikert ért el, viszont a bővítés után ugyanez az Európa döcög. Magyarországnak azért kellene kiállnia, hogy az Európai Uniót újraszabjuk, hogy most már az ember előzze a profitot. Ön volt az egyetlen olyan miniszterelnök a periférián 2010 után, akinek volt kellő erejű felhatalmazása arra, hogy egy másik Európa vízióját vázolja fel. [[Orbán Viktor: Kisfiú vagyok én ehhez!]] Ön ehelyett bátorság címén szimpla hatalmi érdekekért vállalt konfliktust. Miniszterelnök úr, önök, szemben velünk, akik a pártcsaládunknál elértük azt, hogy képviselje azt az álláspontot, hogy a termőföldet vegyék ki a tőke szabad áramlása alól, ön nem tett semmit annak érdekében, hogy a termőföld forgalmazásába ne szóljanak bele. Önök nem tudták azt elérni, nem tudták azt elérni, hogy a génmódosított elemeket tartalmazó takarmányokat megállíthassuk a határoknál. Nem tettek semmit annak érdekében, hogy az adóparadicsomok felszámolása meginduljon Európában. Nem tettek semmit annak érdekében, hogy például legyen egy olyan egységes európai munkajog, amelyik megvédi a magyar gazdasági kivándorlókat. Miniszterelnök Úr! Az lenne a kérdésem, hogy mit kívánnak tenni ezekben az ügyekben, mit kíván tenni egy olyan Európa érdekében, amely az embert a profit elé helyezi. Felveti-e adott esetben, miniszterelnök úr, a jelenlegi válság láttán az uniós alapszerződés módosítását? Keres-e szövetségeseket a magyar nemzeti érdekek képviseletére Közép- és Kelet-Európában, illetve Dél-Európában? Várom válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm, frakcióvezető úr. Válaszadásra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. [[15.50]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Ezek mind nagyon nehéz kérdések. Túl azon, hogy ténybelileg nem értek egyet azzal, amit mondott, de az abból levont következtetések mind izgalmas kérdések kivétel nélkül. Azért nem értek egyet a fölsorolt, vádként fejünkre olvasott bizonyítékokkal, mert ha a földvédelem kérdését nézem, akkor éppen most vagyunk, kötésig állunk egész pontosan vagy szügyig gázolunk egy konfliktusban az Európai Unióval, egy kötelességszegési eljárást indítottak velünk szemben a magyar földvédelmi törvény miatt. Ezt a harcot vívjuk. Ilyen körülmények között azt mondani, hogy mi nem állunk ki a magyar föld megvédése érdekében, azt, ha nem egy ilyen komoly ügyről lenne szó, akkor talán parodisztikusnak is mondhatnám. Vagy a GMO ügyében annál nagyobb védelmet nem tudunk adni Magyarországon se a magyar embereknek, se a magyar természetnek, hogy alkotmányos szinten rögzítjük a GMO-mentességét a magyar mezőgazdaságnak. Tehát én úgy érzem, hogy amit a fejünkre próbál itt olvasni, azok tényszerűen nem állják meg a helyüket, de ettől függetlenül azok a kérdések, amelyeket fölvetett, azok mind indokoltak, és mind ugyanabba a kezdőpontba vagy afelé mutatnak, arról szól, hogy vajon van-e Magyarországnak és Magyarország mindenkori miniszterelnökének reális esélye arra, hogy annak érdekében tegyen kezdeményezéseket, hogy megváltoztasson az Unión belül dolgokat, s nem egyszerűen rossz gyakorlatokat, mert itt nem részletkérdésekről beszél ön, hanem alapvető irányultságokat, filozófiai, gondolati és politikai irányokat. Senki se lenne lelkesebb, mint én, ha azt válaszolhatnám erre, hogy igen, van erre lehetőség, de ránézek itt a térképre és akkor látok négyzetkilométereket, ránézek a térképre és látom, hogy Németország nyolcvan-egynéhány millió ember, Nagy-Britannia 60 millió fölött, Olaszország 60 millió környékén, Franciaország szintén. Ráadásul látva a szavazati rendszert, amely le van osztva, hogy kinek mennyit ér a szavazata, ilyen körülmények között szerintem nem indokolt az ellenzék részéről - elnézést, hogy az önök nevében nyilatkozok -, szerintem az ellenzék részéről nem indokolt olyan elvárást támasztani a magyar kormánnyal szemben, hogy rossz európai gondolkodásokat, gondolati irányokat és filozófiákat próbáljon megváltoztatni. Amit én tudok vállalni, az az, hogy ilyen rossz körülmények közepette is megvédjük [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a magyar nemzeti érdekeket, és megvédjük a magyar emberek érdekét. Ezzel el tudok számolni az ön azonnali kérdésére adott válaszomban. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Frakcióvezető urat illeti a szó.
Köszönöm, elnök úr. Miniszterelnök Úr! Szerintem ne merjünk kicsik lenni. [[Derültség a kormánypárti sorokban.]] Magyarországot hátrányosan érinti egy kétsebességes Európa. A kétsebességes Európa mélyíti a szakadékot a magországok és a periféria országai között, ezért van szükségünk szövetségesekre Kelet-, illetve Dél-Európában. Ami a termőföldforgalmat illeti, miniszterelnök úr, ha az uniós alapszerződés módosítását kezdeményeznék, vagy ezt sikerrel kezdeményezhette volna akár Magyarország is, akkor nem kéne szembenéznünk kötelezettségszegési eljárással. Ami a GMO-t illeti, Magyarország soros elnöksége idején az Európai Unió föloldotta a zéró toleranciát a takarmányokra. Tehát én arról beszélek, hogy hiába van GMO-mentesség az Alaptörvényben rögzítve, takarmányokon keresztül bejön a táplálékláncba Magyarországra is. De mondhatom azt is, hogy a vegyianyag-szabályozásnál szintén Magyarország a méhekre is káros vegyszerek betiltása ellen szavazott néhány évvel ezelőtt az ön miniszterelnöksége idején. Tehát a kérdésem továbbra is áll: mikor támogat ön egy olyan Európát, amely az embereket, a természetet a profit érdekei elé helyezi? Köszönöm. [[Ikotity István tapsol.]]
Köszönöm szépen. Megilleti a viszonválasz a miniszterelnök urat.
Nem tudom, mire fogok itt jutni egy perc alatt, mélyen tisztelt elnök úr. A helyzet a következő: van egy konkrétum, amit kihámoztam képviselőtársunk kérdéséből, ez a GMO-ra vonatkozik, amelyben igazat kell neki adjak. Igazat kell hogy adjak neki, merthogy a helyzet úgy áll, hogy az alkotmány lehetetlenné teszi, hogy Magyarországon GMO-ültetvényeket hozzanak létre. Most itt tartunk, és én egyetértek önnel, szívesen is működök együtt önnel azoknak az utaknak-módoknak a megtalálásában, ami lehetetlenné teszi, hogy GMO-tartalmú takarmányt hozzanak Magyarországra, és az állatokon keresztül ez bekerüljön az emberi táplálkozásláncba. Tehát ebben tudunk együttműködni, egyetértünk. Van egy ilyen programja a kormányzatnak, éppen ezeket a magas fehérjetartalmú importnövényeket próbáljuk kiváltani - amelyek nagy valószínűséggel GMO-tartalmúak - GMO-mentes hazai ültetvényekkel és táplálékanyaggal. Szóval, ebben nincs közöttünk vita, ebben tudunk is együttműködni. Az Európai Unióban a szerződés módosítása, amit ön szorgalmaz, akkor lehetséges, hogyha kellő súlyú és számú tagállam ezt meg akarja nyitni. Ma erre van esély, mert az angolok szeretnék megnyitni az alapszerződés újratárgyalását, hogy pontosan mely pontokon és mely szakaszokban, ezt még nem látjuk tisztán, de ha lesz rá mód, akkor az LMP-nek és minden magyar képviselőnek azt meg tudom ígérni, hogy Magyarország [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] az alapszerződés-módosítás lehetőségeivel élni fog; már amennyire egy 10 milliós ország 93 ezer négyzetkilométeres területtel élhet egy ilyen lehetőséggel. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Gyopáros Alpár, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszternek: „Kell-e magyarázkodnunk, amiért megvédjük a határainkat?” címmel. Kérdezem képviselő urat, hozzájárul-e, hogy a válaszadásra kijelölt Magyar Levente mondja el a választ. [[Jelzésre:]] Köszönöm szépen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az Európai Unió külső határai tagállami védelmének összehangolásáért felelős uniós szervezete, a Frontex múlt heti adatai szerint az Európai Unió valamennyi tagállama közül Magyarországra nehezedik a legnagyobb bevándorlási nyomás. Míg az év első öt hónapjában Olaszországba 47 ezer, Görögországba 48 ezer, addig a nyugat-balkáni bevándorlási folyosón keresztül hazánkba több mint 50 ezer bevándorló, mégpedig illegális bevándorló érkezett. Miközben az Európai Unió különféle fórumai néha megfontolandó, ám legtöbbször inkább hajmeresztő ötletet vitatnak meg a helyzet kezelésére, hosszú ideje nem történik semmi, miközben mi megfulladunk a bevándorlási nyomás alatt. Nincs időnk várni, cselekednünk kell. A helyzet kezelésére a kormány a múlt héten úgy döntött, hogy felkéri a belügyminisztert, hogy készítse elő a 175 kilométeres magyar-szerb határszakasz fizikai lezárását. Hazánknak kötelessége, hogy megvédje az Európai Unió külső határait, ám ha tőlünk délre nem sikerül megállítani az illegális bevándorlókat, akkor ne legyen kétségünk afelől, hogy ez tőlünk nyugatra fog megtörténni, ami nemcsak azt jelenti, hogy a bevándorlók nálunk fognak rekedni, de könnyen a schengeni rendszer összeomlásához is vezethet. Az egyik liberális bulvárblog szerzője szerint a határzár miatt, idézem: „Magyarnak lenni a legjobb esetben is ötperces magyarázkodást jelent majd minden új külföldi ismerős esetében.” Tisztelt Államtitkár Úr! Kérdezem ezért tisztelettel, szoktak-e önnek spanyol, görög, bolgár vagy éppenséggel az Amerikai Egyesült Államokból érkezett kollégái magyarázkodni, amiért meg akarják védeni nemzetüket a bevándorlóktól. Kell-e nekünk magyaroknak magyarázkodnunk, amiért megvédjük a határainkat, és amiért megvédjük Európa határait? [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Magyar Levente államtitkár úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Macedónia törvényhozása néhány nappal ezelőtt, egészen pontosan: múlt csütörtökön elfogadott egy új menekülttörvényt, amivel gyakorlatilag szentesítette azt a már jóval korábban fennálló döbbenetes állapotot, hogy Macedónián, egy európai országon keresztül jóformán a retorzió minden reális veszélye nélkül szabadon jöhetnek-mehetnek az illegális határátlépés bűncselekményét megvalósító tíz- és százezrek. Tisztelt Ház! Szerbiában sem sokkal jobb a helyzet. A szerb hatóságok nem tudnak úrrá lenni az illegális migráció problémáján, meghaladja a kapacitásaikat egészen egyszerűen a több mint 500 kilométer hosszú bolgár, illetve macedón határ hatékony őrizete. Ilyen módon előállt az a helyzet, tisztelt Ház, hogy Magyarország az első olyan európai állam, amely ezeréves államiságánál, szervezettségénél, belső erejénél fogva hatékonyan fel tudja venni a küzdelmet ezzel a veszéllyel. Tisztelt Ház! Mint ahogyan a történelem során oly sokszor, egy Európán kívülről jövő, akár délről, akár keleti irányból jövő civilizációs nyomással szemben Magyarország lett újfent Európa védőbástyája, akár a bizánci, akár a tatár, török vagy a szovjet Magyarország vagy Európa elleni szándékokra gondolunk, Magyarországnál tovább egyetlen keleti vagy déli civilizációs nyomás sem tudott haladni. Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném hangsúlyozni, hogy a határzár, a zöldhatár lezárásának a gondolata egy kényszer szülte ötlet, természetesen egy tüneti megoldás, ugyanakkor szeretném hangsúlyozni, hogy Magyarország az érdemi, a probléma gyökerének érdemi kezelésében is részt vesz, amennyiben néhány hét múlva egy több mint százfős katonai kontingenssel fog hozzájárulni az Iszlám elleni küzdelemhez, ami ennek a jelenségnek az egyik legfontosabb kiváltó oka. Tehát bárki, aki vádol bennünket, hogy nem foglalkozunk a probléma gyökerével, az hazudik. Senkinek nem fogunk magyarázkodni. Azoknak a magyar állampolgároknak magyarázkodhatnánk, akik Ásotthalmon, Kelebián vagy Röszkén, déli megyéinkben élnek [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és azzal szembesülnének, hogy Magyarország képtelen fenntartani a rendet ezen megyékben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[16.00]]
Köszönöm, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége képviselő úrnak.
Tisztelt Államtitkár Úr! A rendőrség honlapján közzétett, bárki által hozzáférhető adatok alapján az elmúlt héten, csak az elmúlt héten közel 4 ezer illegális határsértőt fogtak el, és ebből csak a tegnapi napon 760-at. A hétvégén Csornán is a rendőrség előállított egy magát marokkóinak valló illegális bevándorlót, az illetőnél semmilyen okmány és semmilyen útlevél nem volt. Sem európai, sem marokkói, de még egy bissau-guineai sem [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] ,és semmilyen módon nem tudta igazolni jogszerű Magyarországon létét. Joggal kérdezték félve, ijedten a rábaközi állampolgárok tőlem, hogy így lesz-e ez ezután most már Magyarországon. Tisztelt Államtitkár Úr! Én tolmácsolom ezeket a félelmeket önnek, és arra kérem önöket, hogy bár tudjuk, és meg is erősítették ezt számomra, hogy meg fogjuk tudni oldani Magyarország határainak védelmét és az európai határok védelmét is, de kérem, hassunk oda, hogy egy közös európai megoldás szülessen a bevándorlás kezelésére. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg az államtitkár urat.
Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Természetesen Iszlám Állam hangzott el, illetve ezt szerettem volna mondani, ha esetleg félreérthető lett volna. Szeretném hangsúlyozni azokat a számokat, amik az elmúlt hétvégén jelentkeztek a déli határon: csak Csongrád megye szárazföldi határszakaszán mintegy 1500 illegális határátlépőt fogtak el az illetékes hatóságok. Ez azt jelenti, hogy ezen a határszakaszon minden 30 méterre jutott egy illegális határátlépő, csak ezen a hétvégén. A probléma tehát drasztikus, és mivel, ahogyan oly sokszor - szintén történelmi példát hadd hozzak -, Európától érdemi segítséget Magyarország ennek a problémának a kezelésében nem kap, ezért Magyarországnak magához kellett ragadnia a kezdeményezést, és még egyszer: egy drasztikus jelenségre, egy drasztikus problémára ennek megfelelő súlyú választ kellett találnunk. Ugyanakkor szeretném hangsúlyozni, hogy egyelőre a tervek készülnek a határzárra, ami természetesen csak a zöldhatárra vonatkozna. A végső döntés ezen tervek ismeretében fog a közeljövőben megszületni. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Volner János, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „A dolgozó ember jutalma” címmel. Volner János képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Ön előtt minden bizonnyal ismert a tény, hogy Magyarország hét régiójából négy régió Európa húsz legszegényebb régiójának egyike. Európa húsz legszegényebb régiójának egyikében él minden második magyar ember, és idetartozik az ország területének kétharmada. A dolgozói válság is rendkívül súlyos méreteket öltött Magyarországon, ugyanis a dolgozóknak 40 százaléka körülbelül az az ember, aki rendszeresen valamilyen hiányt szenved el az életében, súlyos hiányt, vagy éppen nem éri el még a fizetése a létminimumot sem. Ilyen módon úgy dolgozik valaki főállásban, hogy nemes egyszerűséggel nem jut az élet hétköznapi kiadásaira elég pénz, naponta vív harcot azzal, hogy be tudja fizetni a villanyszámláját vagy a vízszámláját. És akkor, amikor felvetettük ennek a helyzetnek az enyhítésére a Jobbik javaslatait, például azt, hogy strukturáljuk át az adórendszert, és csökkentsük le 5 százalékra az alapvető élelmiszerek, valamint a gyermekneveléshez szükséges cikkek áfáját, akkor egy olyan javaslatot tettünk, amely részben abban segít, hogy ezek az emberek túlélhessék ezeket a rendkívül nehéz időket, részben pedig abban, amiről megint csak mindannyian tudunk itt az Országgyűlésben, hogy nem születik elég magyar gyermek. Ezeknek a gyermekeknek a megszületését azzal is ösztönözni kell, hogy a gyermeknevelést nem büntetjük meg a világ legmagasabb áfakulcsával, mint ahogy önök teszik, miniszterelnök úr, hanem enyhítünk ennek a terhein, és megpróbáljuk a családokat valóban közvetlen módon a gyermeknevelésben, az ország egyik legfontosabb feladatában segíteni. Kérdezem, miniszterelnök úr, hogy önök, akik az egykulcsos adórendszerrel több mint 500 milliárd forintot adtak a legjobban kereső tízszázaléknyi embernek Magyarországon, önök nem gondolkodtak-e el azon, hogy a Jobbik javaslatait meg kellene fontolni. Végre a szegényebb, leszakadó, rendkívül nehéz élethelyzetben lévő embereken is kellene segíteni. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Válaszadásra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Tisztelt Képviselő Úr! 2011 és 2015 között 2700, 2700 milliárd forintot hagytunk a magyar családoknál. És én egyetértek szinte mindennel, amit ön elmondott - leszámítva az adórendszerre vonatkozó nézeteit; itt van közöttünk egy gazdaságpolitikai különbözőség, amelynek a jelentőségét nem győzöm hangsúlyozni. Az az adórendszer, amit önök javasolnak, az nem megold egy problémát, hanem az elért eredményeket is tönkrezúzza. Mert ahhoz, hogy tudjunk beszélni arról, hogy miképpen emeljük a fizetéseket, ahhoz először munkára van szükség, amiért az ember fizetést kaphat. Magyarországon 12 százalék fölött volt a munkanélküliség, amikor 2010-ben kormányváltás történt, 12 százalék környékén. Ráadásul összesen 1 millió 800 ezer ember fizetett adót, ezért ment az ország a csőd felé. Ehhez képest ma a munkanélküliség a 7-7,5 százalék közötti tartományban van, és ennek a gazdaságpolitikának, amit mi folytatunk, a következtében ma 4,1 millió ember fizet adót, vagyis segít abban, hogy a közösséget, az egész országot fent lehessen tartani. Ezek komoly eredmények. De ez nem mond ellent annak, amit ön a kérdése első felében feltett, vagyis hogy Magyarországon még mindig alacsonyak a bérek. A béreket szerintünk is emelni kell. Az egy komoly, idekívánkozó megjegyzés, hogy a béreket azonban nem a kormány szabályozza Magyarországon. Még a minimálbért sem. A kormány a bérekre az adórendszeren keresztül tud befolyást gyakorolni, és mi azt a megoldást gyakoroltuk, hogy minden évben csökkentjük - ha erre lehetőséget ad nekünk a pénzügyminiszter - a személyi jövedelemadót. 2016-ban is egy százalékkal csökkenteni fogjuk a személyi jövedelemadót, ami tulajdonképpen indirekt béremelés, és ezt a politikát kívánjuk folytatni a jövőben is. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, miniszterelnök úr. Volner János képviselő urat illeti a szó viszonválaszra.
Köszönöm szépen. Miniszterelnök úr, meg lehet ezt úgy is fogalmazni, ahogy ön teszi, hogy a családoknál hagyták a pénzt, valójában azonban a kormányhoz közel álló Századvég intézet kutatói rávilágítottak arra, hogy önök nem a családoknál hagyták a pénzt, hanem a legjobban kereső 10 százaléknál hagyták a pénzt. [[Felzúdulás a kormánypártok soraiban.]] Ezeknek az embereknek juttattak több mint 500 milliárd forintot az adórendszer áldásaiból. És én arra kérem önt, miniszterelnök úr, magam is tanyán élő emberként, olyan emberként, akinek a szomszédai nemegyszer közmunkán kénytelenek lenni, nézzenek szét vidéken, és nézzék meg, hogy a vidéki magyar lakosság körében mekkora lett a nyomor Magyarországon. Itt már rég nem arról van szó, hogy egyes deklasszálódott elemek élnek ilyen állapotban. A napi rezsiharcot, a sárga csekkek elleni küzdelmet véresen komolyan kell vennie több millió embernek Magyarországon. És én azt kérem, hogy fontolja meg, miniszterelnök úr, hogy ne a legjobban keresőket támogassuk, hanem ezeknek a szegény embereknek segítsünk a túlélésben. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen. Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat.
Tisztelt Elnök Úr! Általában is szeretnék szembefordulni azzal az érveléssel, amellyel állandóan szembe akarja fordítani Magyarország közép- és felső középosztályát a szegény emberekkel. Olyan gazdaságpolitika nincs, amely a szegényeknek kedvez, a gazdagoknak meg árt, és közben sikeres. [[Dr. Schiffer András: Hogyne lenne?!]] Csak érdekegyeztető politikát lehet folytatni. Meg kell találni azokat az érdekegyeztetéseket, ahol a középosztály, a fölső középosztály és a legjobban élők is, valamint a legszegényebbek is abban érdekeltek, hogy munkahelyek jöjjenek létre, hogy csökkenjenek az adók, és emelkedjenek a bérek. Ezt az érdekegyesítő politikát kell folytatni, és nem szembefordítani a szegényt a gazdaggal. Ez egy másik hagyomány. Most ezt, miután nem a baloldalról jött a kérdés, itt nem is részletezném. Ellenben szeretnék kitérni a konkrét tényekre. Azzal, hogy az szja kulcsát 15 százalékra csökkentjük január 1-jétől, évente 120 milliárd forinttal csökkentjük az adóterhet, 2019-ig a duplájára emeljük a kétgyermekesek utáni családi adókedvezményt, ez 380 ezer családot érint. Egy szja-t érintő intézkedésekből fakadó számításból látszik, hogy egy kétkeresős, átlagkeresettel rendelkező kétgyermekes családnál jövőre havonta 10 ezer forinttal marad több jövedelem. Most ennyit tudtunk tenni. Szeretnénk ennél többet is, és a következő években még ennél is többet fogunk tenni, föltéve, ha folytathatjuk azt a gazdaságpolitikát, ami idáig elhozott bennünket. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirendünk után ügyrendben jelentkezett Schiffer András frakcióvezető úr. Kérem szépen, egy percben tegye meg javaslatát ügyrendben, frakcióvezető úr. [[16.10]]
Köszönöm szépen, elnök úr. A javaslatom annyi lenne a jövőre nézvést, hogy ha és amennyiben olyan azonnali kérdés hangzik el, ami a házszabály alapján nem a kormány kompetenciája, hanem nettó politikai támadás, amire egyébként a megszólított párt képviselőjének nincs lehetősége reagálni, ez nem a házszabály szerinti azonnali kérdés, akkor a jövőben a házvezetés ilyenkor vonja meg a szót. Én is tudnék érdekeseket kérdezni, mondjuk, a dinnyekartellről Pócs képviselő úrtól, viszont nincs lehetőségem ilyen esetben gombot nyomni. Köszönöm szépen. Nem a kormányzat ellenőrzésére szolgált az a kérdés, amit Pócs képviselő úr feltett a mezőgazdasági miniszternek. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Frakcióvezető úr! Nem teszem fel… [[Zaj, közbeszólások. Az elnök csenget.]] Frakcióvezető úr, egy kis figyelmet! Nem teszem fel szavazásra, mert nem tekintem javaslatnak. De azt javaslom és kérem, hogy házbizottsági ülésen vesse majd fel ezt a kérdést. Köszönöm szépen. Áttérünk a sima kérdésekre. Átadom az elnöklést Latorcai János alelnök úrnak. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! Folytatjuk az ülésünket. Köszöntöm önöket. A kérdések következnek. Varga László képviselő úr, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszternek: „Miért lett jóval drágább a vízóracsere Miskolcon?” címmel. Varga László képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A Fidesz rezsicsökkentésért felelős képviselője, Németh Szilárd 2014 februárjában a választási kampányban bejelentette, hogy a közszolgáltatások mérőóráit a jövőben a lakosság számára ingyenesen a szolgáltatók fogják kicserélni. Bejelentésekor azt mondta, hogy e kérdésről, azaz az ingyenes óracseréről már döntött a kormány, amit a sajtótájékoztatón a szóvivő is megerősített. Tulajdonképpen mindketten arra utaltak, hogy elegendő már csak a Fideszre szavazni, és ez a történet megvalósul. A bejelentés óta lassan másfél év telt el, és nemhogy ingyenes lenne az óracsere, hanem esetenként brutális drágulással szembesülhetnek a lakosok. Így van ez a választókerületemben Miskolcon, Diósgyőrben is. A rezsiharc előtt Miskolcon egy vízórát körülbelül 6 ezer forintért cseréltek, mely költségben benne volt a plombálás is. Mostanra viszont a város vízszolgáltatásáért felelős MIVÍZ Kft. egyetlen vízórát közel 19 ezer forintért cserél, a szimpla plombálás díja pedig 13 460 forint. Ezek az összegek egyetlen vízórára vonatkoznak. Egyes panellakásokban nyilván akár négy vízóra is lehet, tehát jóval drágább lehet ez a díj. A drágulás nagyon megterheli a miskolciak pénztárcáját. Én azt tapasztalom, hogy ebben az ügyben általános a közfelháborodás a városban. Kérdezem tisztelt államtitkár urat, hogy mikor felelnek meg a választási ígéretüknek, mikor lesz ingyenes a vízóracsere Miskolcon. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Szabó Zsolt államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Először is szeretném megköszönni a kérdését; a legaktuálisabb időpontban tette fel. A víziközmű-szolgáltatásban általánosan elterjedt gyakorlat, hogy a bekötési vízmérőkön mért fogyasztást maga a szolgáltató az elszámolás alapján veszi figyelembe, és egyben ingyenesen biztosítják a felhasználók részére. Így van ez a villamos energiánál is, és így van ez a gázszolgáltatásnál is. A hazai szabályozás lehetőséget biztosít arra, hogy a bekötési vízmérő mellett mellékmérőket helyezzenek el. A mellékmérő azonban a fogyasztó tulajdonában van. A hiteles mérés valamennyi előfeltételét, így a mérőcserét is a tulajdonjoghoz igazodva a fogyasztónak szükséges biztosítania. A víziközmű-szolgáltató által külön díj ellenében végzett szolgáltatások esetében - ilyen például a szünetelés, a korlátozás, a csőtörés és egyéb dolgok - az ország különböző részein ugyanazokért a munkákért teljesen más-más árat számítanak fel a szolgáltatók. A képviselő úr kérdésében kifogásolt vízmérőcsere szintén e körbe tartozik. A kormány 2015. június 18-án törvényjavaslatot nyújtott be a tisztelt Háznak a víziközmű-szolgáltatással összefüggő egyes törvények módosításáról. Ez a T/4821. számú törvényjavaslat. Ennek a törvényjavaslatnak a 23. §-a egy olyan hatósági árszabályozást vezet be - ezt kívánunk bevezetni -, amely meghatározza a felhasználók részére és azok számára a külön díj ellenében kizárólagosan végzett szolgáltatásokat és azok díjait. A tervezett árszabályozás hatálya a vízmérőcserére is ki fog terjedni és kiterjed. A jogszabályi változás kedvezően fogja érinteni a lakossági felhasználókat, így a miskolciakat is, ezért őszintén remélem, hogy azt az MSZP-frakció is támogatni fogja. Ezennel is köszönöm szíves figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban. Gúr Nándor: Természetesen. Persze a háromszorosára megemeljük, majd engedünk 10 százalékot.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. [[A Kis Miklós Zsolttal beszélgető dr. Hörcsik Richárdhoz:]] Megkérem Hörcsik bizottsági elnök urat, hogy az államtitkár urat hagyja szabadon, mert a következő kérdés az államtitkár úrnak szól. [[Derültség.]] Tisztelt Országgyűlés! Magyar Zoltán képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „A kormány mulasztása miatt elvéreztek a LEADER-támogatások. Százmillióktól esik el hazánk?” címmel. Magyar Zoltán képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Körülbelül egy évvel ezelőtt K/409. számon írásbeli kérdést intéztem önökhöz a LEADER-támogatások ügyében. Főként a források elosztásának elveire voltam kíváncsi. Erre választ is kaptam a miniszter úrtól. Többek között ebből is kiderült, hogy a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal LEADER-jogcímekre 214 ügyfél számára mintegy 607 millió forint támogatás kifizetését hagyta jóvá még 2014 júniusában. Egyébként ebből az alulról szerveződő kezdeményezéseket kívánták támogatni, és a Jobbik ezekkel az elvekkel mindig egyetértett. Mi is úgy gondoljuk, hogy a vidékfejlesztési támogatások döntő többségét a mikro-, kis- és középvállalkozások támogatására kell hogy fordítsák. De kérdéses az, hogy ez milyen módon fog megvalósulni, ezek a közösségek miként tudják ezeket az összegeket elérni, hogyan fognak hozzájuk jutni, hiszen a mai napig nem történtek meg a kifizetések. A tavaly májusban és júniusban jóváhagyott pályázatok megvalósítási határideje ez év augusztus 31-e, ami vészesen közeleg, azt hiszem, így már elvben is lehetetlen lesz ezeket a pályázatokat befejezni. Vagy netalántán szankciókat kívánnak majd érvényesíteni, ha ezek a pályázatok nem készülnek el egy hónap alatt? Arra kérem államtitkár urat, hogy most kivételesen érdemben válaszoljon ezekre a kérdésekre. Nem a szocialistákkal kapcsolatos vádakra vagyunk most kíváncsiak. Mindannyian tudjuk, hogy az ő idejükben milyen felesleges beruházásokra, milyen túlárazott projektekre mentek el a LEADER-támogatások. De ha mégis erről kívánna beszélni, akkor inkább az elszámoltatottak nevét és a kapott éveket szeretném hallani, bár tudjuk, hogy ilyen úgysem lesz. A nyertesek nevében kérdezem, akik tényleg aggódnak amiatt, hogy ha meg is kapják majd az utolsó hónapban a jogosan elnyert pályázatokat, azokat miként fogják tudni megvalósítani. Őket nyugtassa meg, és minket is azzal kapcsolatban, hogy hazánk elesik-e ezektől a százmillióktól, vagy érdemben fel tudjuk-e még használni ezeket. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Kis Miklós Zsolt államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! A Darányi Ignác-terv Új Magyarország vidékfejlesztési program keretében támogatott LEADER helyi akciócsoportok a saját tervezési területekre megalkotott helyi vidékfejlesztési stratégiák mentén valósíthatták meg a térségi fejlesztéseiket. Ez saját hatáskörben történő pályázati kiírásokat jelentett, melynek utolsó támogatási köre 2013-ban kezdődött meg. A legutóbbi támogatási kiírás során a helyi vidékfejlesztési stratégiák LEADER fejezetének végrehajtása kapcsán beérkezett pályázatok közül 98 darabnak, a LEADER térségek közötti és nemzetközi együttműködések esetében pedig 948 darabnak a jóváhagyása történt meg 2014-ben, ez pedig összesen több mint 12 milliárd forint támogatást jelent. Az külön kiemelendő, és azt gondolom, ez a legfontosabb, hogy ezek mindegyike rendelkezik támogatási határozattal, vagyis a fejlesztéseik megvalósítására lehetőségük van. Mint ahogy azt képviselő úr is nagyon jól tudja, a vidékfejlesztési pályázatok utófinanszírozású konstrukcióban kerülnek kiírásra. Az ügyfeleknek a projektmegvalósítás időszaka alatt több kifizetési kérelmet is lehetőségük van benyújtani a kifizető ügynökséghez. Ezek, valamint a számlák ellenőrzése után történik meg a lefedett támogatási összegek folyósítása az ügyfelek számára. [[16.20]] Kérésére nyilván most nem fogok hátramutogatni és a szocialisták kormányzása alatti LEADER-ügyekre utalni, nyilván az időkeretem sem lenne elegendő. Éppen ezért csak arra próbálok utalni, hogy a legfrissebb pénzügyi adatok alapján a LEADER által is érintett negyedik tengelyen a források kötelezettségvállalása a száz százalékot elérte, és a kifizetések is közel vannak a 80 százalékhoz a hátralévő hat hónappal szemben. Megnyugtatom, hogy a kormány semmilyen mulasztást ezáltal nem vétett, és hazánk nem fog százmillióktól elesni, az ügyfelek pedig teljes egészében fel tudják használni a rendelkezésre álló keretet. Amennyiben egyedi ügyben pedig képviselő úr hozzánk fordul [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , akkor természetesen szívesen állok rendelkezésére. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Sallai R. Benedek és Ikotity István képviselő urak, az LMP képviselői, kérdést kívánnak feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Mi akadályozza a magyar gyerekek hazajutását?” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Varga Mihály nemzetgazdasági miniszter úr nevében Tállai András államtitkár úr válaszol. Ikotity István képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány nemrég elindított „Gyere haza, fiatal!” elnevezésű programja a pénzszórás újabb formájaként külföldön élő magyar állampolgárokat kíván megszólítani. Célja a kivándorolt honfitársaink számára lehetőséget kínálni arra, hogy Magyarországon színvonalas munkát vállalhassanak és egzisztenciát teremthessenek. A program alternatívát kíván kínálni a külföldi élettel szemben és segítő kezet nyújtani a hazatéréshez. Ezek persze önmagukban szép célok, noha finoman szólva sem hitelesek annak a kormányzatnak a programjaként, amely az elmúlt években a legtöbbet tette azért, hogy fiatalok százezrei hagyják el az országot. Különösen nem hiteles az egész a közigazgatás azon működési sajátossága tükrében, amiről az LMP-hez forduló állampolgárok panaszai és a sajtóhírek tanúskodnak. Ez pedig nem más, mint a hazai anyakönyvezés nevű eljárás, amelynek botrányos működése nyomán a külföldön született magyar gyermekek hazatérése elé kerítéseket emel a magyar állam. 2015. április 1-jétől a hazai anyakönyvi ügyekben az eljáró hatóság Budapest Főváros Kormányhivatala. Az úgynevezett államreform nem kímélte tehát ezt az ügycsoportot sem, az átszervezés után azonban sem elegendő informatikai háttér, sem megfelelő személyzet nem áll rendelkezésre a rengeteg megkésett vagy beragadt ügy kezelésére. A korábbinál - idézem – „összefogottabb, ellenőrzöttebb és költségtakarékosabb területi államigazgatás” működéséről elkeseredett szülők panaszáradata tanúskodik, akik hónapok óta várják, hogy gyermekük hazai anyakönyvezése megtörténjen, s amely nyomán úti okmányra legyenek jogosultak, és végre hazalátogathassanak. Kérdezem államtitkár urat, miért akadályozza az állam a gyermekek és szüleik hazatérését. Vagy ez volt netán az átalakítás szándéka? Várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint említettem, a választ Tállai András államtitkár úr adja meg. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! - aki most már újabban Sallai R. Benedeket is helyettesíti a parlamentben. Azt szeretném önnek mondani, hogy a mostani kormány az első a rendszerváltás óta, amely foglalkozik a migráció problémájával. A „Gyere haza, fiatal!” program kettő hónapja indult. Erre pontosan 100 millió forinttal költ többet a kormány, mint eddig bármely más kormány erre a célra. Eddig közel 1400 fő regisztrálta magát, százan megtalálták a potenciális munkahelyüket, a legelsők már munkába is álltak. A programba együttműködő partnerként bevont több mint ötven vállalkozás mintegy 800 állást kínál az érdeklődőknek, elkötelezetten támogatva a magyar kormány egyik legfontosabb célját, hogy minden magyar állampolgár a lehetőségeihez, képességeihez igazodó megfelelő munkát találja meg itthon, és megszerzett tudásával, tapasztalatával a nemzetgazdaság fejlődését szolgálja. Ami a kérdés második részét illeti, ugye, nem gondolja komolyan, képviselő úr, hogy a kormány szándékosan akadályozza, lassítja a külföldön született magyar gyermekek hazatérését azzal, hogy lassítja az ügyintézés folyamatát? A közigazgatás átszervezése éppen azt a célt szolgálja, hogy az állampolgárok hivatali ügyei rövidebb idő alatt, hatékonyabb módon kerüljenek elintézésre, és a korábbi működés során felhalmozott ügyhátralékokat minél gyorsabban meg lehessen szüntetni. Szeretném tájékoztatni önt, hogy a Fővárosi Kormányhivatal még a szervezeti átalakítás előtt, tehát 2015. április 1-jét megelőzően elkezdett foglalkozni a különböző ügyhátralékok feldolgozásának lehetséges módjával. Ezen belül kiemelt figyelmet kapott a Bevándorlási és Állampolgársági Hivataltól átvett, az egyszerűsített honosítási eljárásokhoz kapcsolódó anyakönyvezés. Ez alapján szeretném megnyugtatni képviselő urat, kihasználva a kormányhivatali rendszerben rejlő lehetőségeket, az ügyhátralékok feldolgozása belátható időn belül meg fog történni, és a gyermekek hazajöhetnek Magyarországra [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , hiszen mindenkinek ez az érdeke. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Hörcsik Richárd képviselő úr, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszternek: „Javul a vasút helyzete: javul-e végre Zemplénben is?” címmel. Hörcsik Richárd képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Kandó Kálmán száz évvel ezelőtti felfedezését sikeresen ültették át az elmúlt XX. század során a MÁV szakemberei a gyakorlatba, azonban az ezredfordulóra a MÁV hálózatán mintha megtorpant volna a villamosításnak ez a dinamikája. Pedig nagy szükség lenne a fejlesztés folytatására. Hiszen a vasúti törzshálózat közel 10 százaléka még mindig dízelvontatással járható. Ebbe a 10 százalékba tartozik a 45 kilométer hosszú Mezőzombor-Sátoraljaújhely-vonal is, melynek villamosítása mellett nemcsak a vontatási költségekből eredő megtakarítás szól, például a dízelmozdonyok 45 kilométert tesznek meg Miskolctól a felsővezeték alatt feleslegesen azért, hogy a villamosítatlan szakaszra jussanak. Tisztelt Államtitkár Úr! Zemplén és térsége régóta várja a villamosítást. A korábbi szocialista kormányok alatt többször kaptak a választók mindenféle ígérgetést, azonban nemcsak a villamosítás maradt el, hanem a vonal állapota is jelentősen leromlott. Ezért is nagy öröm volt számunkra, hogy az elmúlt évben végre elindulhatott a vonalszakasz rendbetétele, de úgy érzem, hogy valódi eredményt csak akkor tudunk felmutatni, ha a teljes villamosítás megtörténik, mert enélkül a Tokaj-Hegyaljára vonatkozó fejlesztések nem lehetnek teljes értékűek. Mivel az Unió eddig sajnos nem támogatta, nem finanszírozta ezt a projektet, ezért köszönhetően a kormánynak, belső forrásokból, a MÁV belső forrásainak az átcsoportosításával ma már Tolcsváig, remélhetőleg a nyár végéig sikerül felújítani a pályatestet. De a kérdés az, hogy vajon lesz-e folytatás. Tisztelt Államtitkár Úr! Vajon a most megnyíló 2014-20-as uniós forrásokban, az úgynevezett integrált közlekedési fejlesztési operatív programban lesz-e lehetőség a villamosításra? Ha igen, akkor mikor kezdődhet el és mikorra várható annak a befejezése? Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Tasó László államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A 2014-ben indult uniós költségvetési időszak egyik nagy nyertese mindenképpen a vasúti fejlesztések területe lesz. A kormány tervei szerint a nagyprojektek közül nagyon sokat kiválasztva, mintegy 800 kilométernyi vasúti szakasz újulhat meg. Ennek keretében valósul meg többek között a Budapest-Rákostól Miskolcon át Nyíregyházáig tartó vasúti fővonal és az ehhez csatlakozó, kapcsolódó Mezőzombor-Sátoraljaújhely törzshálózati vonalszakasz felújítása is. Képviselő úr kitartó munkájának köszönhetően is ez a vonal része annak a középtávú tervnek, amelynek során 450 kilométernyi villamosítási program kerül végrehajtásra. Az átállás a dízelvontatásról a villamos vontatásra nagyon nagy segítséget jelent a fenntartási költségek világában, hiszen több mint 50 százalékos megtakarítást lehet elérni ezzel a módszerrel. A beruházás tervezési időszaka befejeződött. Tisztelettel jelentem, hogy miniszter úr, Seszták Miklós elrendelte a NIF Zrt. felé a projekt végrehajtását. A vonalszakasz felújítása hazai forrásból már jelenleg is zajlik, körülbelül kettő évet vesz igénybe a villamosítás további folytatása és a projekt befejezése. Azért kezdeményeztük a korábbi hónapokban, és a múlt hét előtti napokban, 9-én elfogadásra is került egy gyorsító csomag, amely segítségével az előkészítés is gyorsabb és rövidebb lesz, és a kivitelezésben is hasonlóan számíthatunk a rövidülésre. Tehát az a lényege, hogy 2016-ban hozzákezdünk, és 2017-18-ban mindenképpen befejezzük a Mezőzombor-Sátoraljaújhely közötti 45 kilométeres vasútvonal villamosítását. Tehát a másik nagy nyertesek a zempléniek és a térség lakói lesznek. Sok sikert kívánok és jó munkát nekik! [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[16.30]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Horváth Imre képviselő úr, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszternek: „Miért nem hívták meg a kónyi polgármestert az M85-ös főút Győr és Kóny közötti szakaszának átadására?” címmel. Horváth Imre képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Hosszú évek után sor került végre az M85-ös főút Győr és Kóny közötti szakaszának ünnepélyes átadására. Ez a szakasz a térség közlekedésbiztonsága miatt rendkívül fontos, ezért küzdött évek óta Kóny település polgármestere, valamint az érintett térség vezetői és lakossága. Kóny önkormányzata és a polgármester kezdettől fogva segítette a 85 százalékban európai uniós forrásból finanszírozott beruházást, részt vett egyeztetéseken, sőt több hatósági egyeztetést Kóny polgármesteri hivatalában folytattak le. A főút ezen szakaszának ünnepélyes átadására egy kivétellel valamennyi érintett település polgármesterét a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zrt. meghívta, kivéve Kóny polgármesterét. Gyopáros Alpár, a térség fideszes országgyűlési képviselője, egy üzenetben a nyilvánosság előtt azt állította, hogy meghívták a polgármestert, csak ő nem ment el az ünnepségre. Kóny polgármestere, Aller Imre elmondta, hogy ő nem kapott meghívót sem a NIF Zrt.-től, sem az országgyűlési képviselőtől az avatóünnepségre, és nemcsak ő, hanem egyetlen kónyi képviselő sem. Egyetlen kónyi vendégként a Fidesz korábbi polgármesterjelöltje kapott meghívást, aki a polgármester-jelölti megmérettetésben alulmaradt Aller Imrével szemben. Kérdezem a tisztelt államtitkár urat, miért nem hívta meg Kóny polgármesterét az M85-ös út Győr és Kóny közötti szakaszának ünnepélyes átadására a NIF Zrt. Miért sértették meg Kóny hivatalban lévő polgármesterét? [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Miért akarja Gyopáros Alpár és a Fidesz kicsinyes eljárásával a kónyi embereket megalázni? Miért sértették meg a kónyi embereket? Várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Tasó László államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A magyar kormány a vállalásnak megfelelően folytatja és felgyorsítja a megyei jogú városok gyorsforgalmi kapcsolatának kiépítését. Ennek egyik állomása volt az M85-ös gyorsforgalmi út Győr és Kóny közötti szakaszának átadási ünnepsége és átadása is, amire a NIF Zrt. minden érintett számára és részére elektronikus úton küldött meghívót. A Kóny község polgármesteri hivatalának hivatalos weboldalán fellelhető e-mail címére 2015. június 9-én, 18 óra 9 perckor küldték el a meghívást. 297 címre küldték el ugyanilyen módszerrel, tehát az nem fedi a valóságot, kedves képviselő úr, hogy nem küldtek volna Kóny polgármesterének meghívást. Tehát ez nem igaz; küldtek mindenkinek, 297 címre, és ugyanazzal a módszerrel, elektronikus úton. A kormány ezen túl, ennek megfelelően és ezen felül is segíti Kóny és térségének fejlődését, többek között folytatjuk a 16 kilométeres szakasz után az M85-ös építését, és mint ahogy jól tudja, idén ősszel Csornáig el fog készülni a kétszer kétsávos út, növelve az ott élők versenyképességét és komfortérzetét is, és emellett még 68 milliárd forintért hajtunk végre ebben az évben útfelújítási programot is. A tervünk mindenképpen az, hogy a közlekedés feltételrendszere javuljon Magyarországon, aminek mindenki fog örülni. Úgyhogy higgye el nekem, nem az a gyakorlat, mint korábban volt, mert én viszont emlékszem arra, amikor korábban a Hajdú-Bihar megyei MSZP-vezetés kitiltott alkalmanként eseményekről, és valóban nem küldött meghívót a képviselőknek, az egyéni képviselőknek sem, nekem sem több alkalommal. Nálunk ez nem szokás, mi ezt nem vettük át; mi mindenkinek küldünk, így küldtünk Kóny polgármesterének is. [[Gúr Nándor: Nézd meg az edelényi kastély avatását!]] Higgye el nekem! Meg kell nézni, van rá bizonyíték. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Horváth Imre: Megnézzük!]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Dúró Dóra képviselő asszony, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Tilosban a turul? Miért akadályozzák az ősi magyar hagyomány kibontakozását?” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Fazekas Sándor földművelésügyi miniszter úr nevében V. Németh Zsolt államtitkár úr fog válaszolni. Képviselő asszony, parancsoljon! Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A kerecsensólyom nemzeti jelképünknek tekinthető, a magyar solymászat pedig egy több évezredes kultúra, amely túlmutat a vadászati tevékenységen. A természetvédelmi törvény megfogalmazása szerint a solymászat hagyományos vadászati mód és kulturális hagyományápolás, pedig a kerecsensólyommal tilos vadászni vagy azt tenyészteni, de bármilyen célú tartása is jogszabályba ütközik. Ennek indoka, hogy a kerecsensólyom természetes állományának nyugati határa a Kárpát-medence, és ezért is fokozott védelemben részesül. A solymászatra való engedélyeztetés a hatósági vélemény szerint veszélyeztetné a természetes populációt. Ennek ellentmond, hogy a magyar solymászok kizárólag külföldi magántenyésztők által, zárt térben tenyésztett madarakkal alapoznák meg a saját állományt, a természetből való beszerzés tehát kizárt. A tiltás ismételten hivatkozik fél évszázaddal ezelőtti eseményekre, amikor előfordultak illegális madárbeszerzések; ezek még a sólyomtenyésztés megoldása előtt történtek, amikor más beszerzési forrás nem létezett. A természetes állomány alakulása nem hozható tehát összefüggésbe a magánkézben lévő tenyésztett példányok solymászati használatával és zárt téri tenyésztésével. A Magyar Solymász Egyesület többször kezdeményezte a párbeszédet a helyzet megváltoztatására, de érdemi előrelépés mind ez ideig nem történt. Mindezek alapján kérdezem az államtitkár urat, mikor tervezik a szakmaiatlan, a magyar solymászat érdekeivel alapjaiban ellentétes törvény módosítását. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A választ V. Németh Zsolt államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A kerecsensólyom világállományát a 90-es években még 40 ezer párra becsülték, napjainkban meg 6400 párra. A drasztikus csökkenésért leginkább a solymászati célú befogás tehető felelőssé, aminek a legnagyobb felvevőpiaca az arab világ. A hazánkban fokozottan védett faj állománya a természetvédelmi erőfeszítéseknek, a szigorú szabályozásnak, valamint két európai uniós LIFE programnak köszönhetően nő, egyedülálló módon nő. A természetvédelmi jelentősége és a solymászati tradíciók mellett a turullegendának, a honfoglalók mondai mítoszának köszönhetően is ez a faj minden hazafi számára nemzeti szimbólum, védelme külön figyelmet érdemel. A kerecsensólyom - veszélyeztetett státusára tekintettel - valóban nem tartozik a solymászati célból tartható fajok közé, ugyanis a solymászati hasznosítás még a tenyésztésből származó példányok használata esetén is potenciális veszélyforrást jelentene a vadon élő állomány számára. A mai napig is több olyan országban tapasztalhatóak visszaélések, fészekből kiszedés például, ahol a faj solymászati hasznosítása megengedett. Részünkről a legkisebb kockázatot sem tartjuk elfogadhatónak. Mindazonáltal a solymászok részére megvan a lehetőség, hogy hagyományos vadászati módszerüket gyakorolják, hiszen hazánkban hat különböző védett és fokozottan védett ragadozómadár-fajjal végezhető e tevékenység. A Magyar Solymász Egyesülettel rendszeresen egyeztetünk a kérdésben, és úgy látjuk, a hazai solymászok kisebb része az, aki a kerecsensólyom solymászati hasznosítását szeretné elérni. Köszönöm kérdését, és kérem válaszom elfogadását. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Ha Schiffer frakcióvezető úr megteszi, hogy beül a helyére, akkor tudok szót adni majd. [[Megtörténik.]] Tisztelt Országgyűlés! Schiffer András frakcióvezető úr, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a legfőbb ügyésznek: „Elfogult vagy alkalmatlan a nyomozó hatóság?” címmel. Schiffer András frakcióvezető urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr, és elnézést! Tisztelt Legfőbbügyész-helyettes Úr! A Bonyhád melletti Cikón több milliárd forint uniós támogatásból épült korszerű hulladéklerakó, amely a rezsiblöff következtében csőd közeli állapotba került, és emiatt gyakorlatilag környezetvédelmi vészhelyzet áll fenn. Ezt a vészhelyzetet ment dokumentálni az LMP szakpolitikusa, Hadházy Ákos az egyik legnagyobb online hírportál újságíróival. Autójukat azonban a telep markológépe megtámadta, a soktonnás munkagép néhány centiméter távolságból, részben felemelt tolólapáttal kényszerítette azt mozgásra. [[16.40]] Az esetről videofelvétel készült, azonban a nyilvánvaló tények ellenére a bonyhádi rendőrkapitányság bűncselekmény hiányában akarta lezárni az ügyet. Az ezzel szembeni panasz nyomán igazságügyi szakértőt rendeltek ki, az ő jelentése alapján a kapitányság végül foglalkozás körében elkövetett szándékos veszélyeztetés gyanújával vádemelési javaslattal élt. Az iratbetekintés során kiderült, hogy a hatóság beszerezte a telep dolgozóinak telefonos híváslistáját. Ebből kiderült, hogy közvetlenül az újságírók belépése után a telep munkatársai telefonon háromszor-háromszor hívták „Horváthország” urát, Horváth István szekszárdi polgármestert és Ács Rezső jelenlegi polgármestert, akkori alpolgármestert. A híváslista lekérésének célja pedig nem lehetett más, mint az esetleges felbujtók kilétének kiderítése, azonban a nyomozás során nem hallgatták ki a nevezett személyeket. Hadházy Ákos ez irányú indítványát azzal az indokkal utasította el egyetlen nap alatt a rendőrség, hogy a gyanúsított markolóvezető nem beszélt közvetlenül a politikusokkal - nyilván magától megnyomódott a telefonja -, csak a főnökeivel tárgyalt, akik viszont azonnal keresték a polgármestert. A történetből két következtetés vonható le. Az egyik szerint a nyomozó hatóság abszurd jogértelmezéssel úgy gondolja, hogy bárkit fel lehet bujtani bármire, a lényeg, hogy ne közvetlenül érintkezzenek. A másik következtetés az lehet, hogy a nyomozás politikailag némiképpen befolyásolt. Kérdezem legfőbb ügyész urat, melyik az igazság. Köszönöm.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. A választ Belovics Ervin legfőbbügyész-helyettes úr fogja megadni, akit tisztelettel köszöntök. Parancsoljon, legfőbbügyész-helyettes úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A képviselő úr által említett ügyben a bonyhádi járási ügyészség 2015. május 15-én már vádat emelt foglalkozás körében elkövetett szándékos veszélyeztetés bűntette miatt, tehát az ügy már bírósági szakban van. Megfelel a tényeknek, hogy a nyomozó hatóság beszerezte a telep munkatársainak telefonos híváslistáját, amelyek alapján egyértelműen megállapítható, hogy a terhelt két hívást kezdeményezett. Ezeket a hívásokat senki nem fogadta. Ezt követően a telep környezetvédelmi referense hívta fel a terheltet, és mintegy 26 másodperces beszélgetést folytattak. Ezután a terhelt senkivel, senkivel nem beszélt. Az említett telefonbeszélgetés előtt a telep egyik munkatársa két hívást kezdeményezett a képviselő úr által említett alpolgármester felé, aki azonban ezeket a hívásokat szintén nem fogadta, míg a polgármester telefonos megkeresésére eddig az időpontig egyáltalán, egyáltalán nem került sor. Mindebből az következik, hogy a vád tárgyává tett bűncselekmény végrehajtása előtt, illetve az alatt még közvetett módon sem gyakorolhatott hatást a képviselő úr által említett polgármester, illetve alpolgármester a terhelt cselekvőségére; mindez egyértelműen kiderül a híváslista vizsgálatából. Ha azt az érintett személy, aki erre képviselő úr figyelmét felhívta, alaposan elvégezte volna, akkor ez egyértelműen megállapítható lett volna. Nyilvánvalóan tudott képviselő úr által is, hogy a felbujtói magatartás kifejtésére kizárólag a tettesi alapcselekmény előtt, míg a pszichikai bűnsegély megvalósítására a tettes alapcselekmény előtt vagy legkésőbb annak időtartama alatt van lehetőség. Mindezekre tekintettel azt kell mondjam, képviselő úr két állítása közül egyik sem felel meg a tényeknek. [[Az elnök csenget.]] Egyrészt, mert bár a felbujtó felbujtója is felelne, erre vonatkozó adatot azonban a nyomozás nem tárt fel, illetve a nyomozás a tényállás tisztázásával kapcsolatos törvényi követelményeknek megfelelően zajlott le. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, legfőbbügyész-helyettes úr. 16 óra 44 perc van, a kérdéseket befejeztük. Most soron következik az egyes törvényeknek a pénzügyi közvetítőrendszer fejlesztésének előmozdítása érdekében történő módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott, zárószavazás előtti jelentés és zárószavazás előtti módosító javaslat vitája. Az előterjesztés T/4393. számon a parlamenti informatikai hálózaton valamennyiük számára elérhető. A Törvényalkotási bizottság zárószavazás előtti módosító javaslata T/4393/19., zárószavazás előtti jelentése pedig T/4393/20. számon a honlapon elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottságálláspontjának, valamint a kisebbségi véleménynek az ismertetésére kerül sor. Ezekre összesen 15 perc időkeret áll rendelkezésre. Elsőnek megadom a szót Vas Imrének, a bizottság előadójának, legfeljebb 8 percben; majd őt fogja követni Tóth Bertalan képviselő úr, aki a bizottságban megfogalmazódott kisebbségi véleményt ismerteti 7 perces időkeretben. Parancsoljon, Vas Imre képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Törvényalkotási bizottság 2015. június 18-ai ülésén megtárgyalta az egyes törvényeknek a pénzügyi közvetítőrendszer fejlesztésének előmozdítása érdekében történő módosításáról szóló T/4393. számú törvényjavaslatot. A törvényjavaslatot a Törvényalkotási bizottság június 4-én tárgyalta először, akkor a kormány benyújtott egy kezdeményezést, amely a közjogi érvénytelenséget okozó rendelkezések korrigálására vonatkozott. Tekintettel arra, hogy amennyiben a jogalkotó egy normát sarkalatosként tüntet fel, ennek egyenes következménye az, hogy az érintett jogintézmény lényegi tartalmát adó szabályok is, akár részletszabályok is sarkalatosnak kell minősüljenek, mindezekre való tekintettel a módosító javaslat célja az volt, hogy mind a kodifikációs, mind a közjogi előírások érvényre juttatását teljeskörűen biztosítsa. A háttéranyagban szereplő két módosító javaslat a törvényjavaslat elfogadását segítette arra való tekintettel, hogy kivett egy belső hivatkozást, egy sarkalatos pontot, illetve a sarkalatossági záradékot magát törölte, amit a bizottság 22 igen szavazattal, 7 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadott. A bizottság - ugye, ez a második tárgyalás - a zárószavazás előtti módosító javaslatot és a zárószavazás előtti jelentést 21 igen szavazattal, 10 nem ellenében, tartózkodás nélkül fogadta el. Köszönöm figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most megadom a szót Tóth Bertalan képviselő úrnak, aki a bizottság kisebbségi véleményét ismerteti, mint említettem, 7 perces időkeretben. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A zárószavazást előkészítő módosító indítvány, javaslat nem tesz mást, csak a szavazáson megbukott sarkalatos rendelkezések miatt korrigál. A módosító javaslat álságos, mert ugyan a meg nem szavazott sarkalatos rendelkezésre való hivatkozást kiemeli a szövegből, de megmaradnak a törvényjavaslat új rendelkezései az ellenőrzésre, mégpedig a Magyar Nemzeti Bank-törvénynek egy olyan paragrafusában, amely nem minősül sarkalatos rendelkezésnek. A törvényjavaslat június 4-ei törvényalkotási bizottsági eljárásában csatoltunk egy 6. számú kezdeményezést, ebben már akkor rámutattunk arra, hogy kodifikációs szempontból aggályos megoldást kíván a törvényjavaslat megvalósítani. A Magyar Nemzeti Bank-törvény sarkalatos 13. §-át egy új m) ponttal egészíti ki, de úgy, hogy az új norma tartalmát adó szabályokat a 48. §-ban - amely feles szakasz ebben a törvényben - kívánja elhelyezni. Tekintettel arra, hogy amennyiben a jogalkotó egy normát sarkalatosként tüntet fel, akkor ennek egyenes következménye az, hogy az érintett jogintézmény lényegi tartalmát adó szabályok is sarkalatosnak kell hogy minősüljenek, mindezekre való tekintettel módosító javaslatunk célja az volt, hogy mind a kodifikációs, mind a közjogi előírások érvényre jutását teljeskörűen biztosítsa. Mégsem fogadta el a Törvényalkotási bizottság ezt a javaslatunkat, pedig ennek hiányában jelenleg is az elfogadott törvény közjogi érvénytelensége teljesen nyilvánvaló. A javaslattal kapcsolatban éppen ezért felvetettem már a Törvényalkotási bizottság ülésén, most is megerősítem, hogy amennyiben ezzel a jogszabályi módosítással fogadja el a parlament ezt a törvényt, akkor nem lesz más választásunk, mint hogy Áder Jánoshoz fordulunk, hasonlóan a földforgalmi törvénnyel kapcsolatos felvetéshez. Mert attól, hogy egy fő szabály sarkalatos, a részletszabályai is annak minősülnek, hiába próbálja ezt bármilyen trükkel elfedni a javaslattevő és a parlament, amennyiben elfogadja ezt a törvényjavaslatot. [[16.50]] A Törvényalkotási bizottság ülésén még egy dolgot kiemeltem, amelynek lényege az volt, hogy ez az úgynevezett salátatörvény - hiszen itt több jogszabály módosul - tartalmaz olyan javaslatokat, amelyek részünkről támogathatók. Támogathatók azok a javaslatok, amelyek a brókerbotrány károsultjainak megsegítéséről szólnak. Támogathatók olyan javaslatok is, amelyek a Magyar Nemzeti Bank ellenőrzési hatékonyságát növelik. De az teljesen elfogadhatatlan, hogy a jogszabálytervezet alapján a Magyar Nemzeti Bank közigazgatási jogkörben okozott kárral kapcsolatos felelősség alól részben mentesül, tulajdonképpen mulasztással nem követheti el ezt a károkozó magatartást, amennyiben a parlament ezt elfogadja. Márpedig állítjuk, hogy a Magyar Nemzeti Bank mulasztott a brókerbotrányokkal kapcsolatban, emiatt kárfelelősség terheli, ezt akarják most kiiktatni ebből a jogszabályból. Tehát ez az az ok, amiért nem tudjuk támogatni a jogszabályt, illetve az, hogy a Magyar Nemzeti Banknak a mai napig nincs felügyelőbizottsága. Ezzel kapcsolatban is adtunk be módosító javaslatot, de a Törvényalkotási bizottság leszavazta ezt a javaslatunkat, így még mindig nincs felügyelőbizottsága a Magyar Nemzeti Banknak. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most képviselői felszólalások következnek; a képviselőcsoportok részéről öt-öt percben, a független képviselők részéről pedig háromperces felszólalásra van lehetőség a képviselő hölgyeknek és uraknak megszólalni. Megkérdezem, hogy kíván-e valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Igen. Elsőnek megadom a szót az MSZP képviselőcsoportjából Tóth Bertalan képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Igazából azt az álláspontot tudom a záróvitában is megismételni, amit a Törvényalkotási bizottság előtt is és már korábbi plenáris ülésen is megtettünk. Nagyon sajnálom, hogy a kormányzó párt részéről nem kerül sor felszólalásra, nem kapjuk meg a feltett kérdéseinkre a választ.Még egyszer szeretném hangsúlyozni, hogy azok a javaslatok, amelyek a törvényjavaslatban szerepelnek és a brókerkárosultakat segítik, illetve a Magyar Nemzeti Bank ellenőrzési hatékonyságát növelik, ezek támogathatók. De az, hogy a Magyar Nemzeti Bank csak akkor vonható felelősségre, ha valamilyen közigazgatási határozatot hoz közigazgatási jogkörben okozott kárért, és ezt a határozatot valaki megtámadja, és a bíróság a határozatról kimondja, hogy jogszabálysértő, akkor lehet csak perelni a Magyar Nemzeti Bankot, hogy ezzel a tevékenységével okozott kár tekintetében állja a felelősséget, és fizesse meg a kárt. A törvényjavaslat a mulasztással elkövetett károkozás lehetőségét szinte kizárja a jogszabályban, úgymond felelőtlenné teszi a Magyar Nemzeti Bankot. Nem lehet támogatni egy olyan javaslatot, amely a Magyar Nemzeti Bank eljárási jogkörét szélesíti, úgymond mintegy nyomozó hatósággá teheti a Magyar Nemzeti Bank felügyeleti szervét, emellett pedig, ha hibázik vagy mulaszt ezen tevékenysége során, akkor nem vonható felelősségre. Még egyszer szeretném hangsúlyozni, hogy tegyen azért a kormányzó többség, tegyen azért a kormány, hogy végre lehessen felügyelőbizottsága a Magyar Nemzeti Banknak. Kár arra hivatkozni, hogy az ellenzék nem tud megegyezni, hogy ki legyen az ellenzéki felügyelőbizottsági tag. Hozzák be a jogszabályt, és természetesen lesz jelöltállítás, de azért az sem egy demokratikus hozzáállás, hogy teljesen eltérő álláspontú ellenzéki pártokat kényszerítenek alkura ezzel kapcsolatban, és erre hivatkozva nem állítják fel a felügyelőbizottságot, amelyre álláspontunk szerint nagyon nagy szükség van. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló az LMP képviselőcsoportjából Schmuck Erzsébet képviselő asszony, az Országgyűlés jegyzője. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az összegző módosító javaslat kiemelten foglalkozik a Quaestor-károsultak kárrendezési alapjával. Gondosan kiemeli a javaslat, hogy fiktív kötvény forgalmazása esetén is jár kártalanítás az ügyfélnek, és meghatározza az ilyen esetekben történő kártalanítás számítási módját. Ugyanakkor nem tudni, hogy mi lesz a Buda-Cash, a Hungária Brókerház károsultjaival; velük, akik sajtóértesülések szerint a mai napig nem tudják, hogy mikor kezdődik a kártalanításuk, holott a Quaestor-kötvényesek kártalanítása már júliusban megnyílik. Arról nem is szólva, hogy míg a Quaestor-kötvényesek maximum 30 millió forintig kapnak kártalanítást, addig a Buda-Cash és a Hungária károsultjai legfeljebb 6 millió forintig. Ez nyílt színi bevallása annak, amit az LMP eddig is gyanított, nevezetesen, hogy politikai összefonódás van a Fidesz és a Quaestor között, ezért a kivételes bánásmód. Ezért akadályozta meg a Fidesz a brókerbotrány vizsgálóbizottságának felállítását. Az LMP a leghatározottabban elutasítja, hogy válogatni lehessen a különböző csalók károsultjai között. És ha már itt tartunk, mikor lesznek kártalanítva a Baumag kárvallottjai, az a 12 ezer ember, akiről ez a kormányzat már régen elfeledkezett? Azt elismerjük, hogy a törvényjavaslatnak vannak támogatható elemei. Például az LMP támogatja, hogy a javaslat a pénzügyi piacokba vetett bizalom helyreállítása érdekében olyan új jogosítványt biztosít a Magyar Nemzeti Bank számára, amely hatékonyabbá teszi a helyszíni kutatás tárgyát képező jogsértéssel kapcsolatos bizonyítási eszközök felkutatását. Vagy azt is támogatni lehet, hogy a javaslat értelmében egyes gazdálkodók esetében csak minősített kamarai tag könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég végezhet jogszabályi kötelezettségen alapuló könyvvizsgálói tevékenységet. Úgyszintén azt is, hogy nemcsak természetes személy könyvvizsgáló, hanem könyvvizsgáló cég sem végezhet öt évnél hosszabb ideig jogszabály alapján kötelező könyvvizsgálati tevékenységet ugyanazon közérdeklődésre számot tartó gazdálkodónál. Az is jó irány, hogy rövidebb időközönként kell az MNB-nek helyszíni vizsgálatot végezni a piaci szereplőknél, és hogy bevezeti a rendkívüli célvizsgálat eredményét. Ugyanakkor a törvényjavaslatot összességében kevésnek tartjuk arra, hogy ezzel megelőzhetőek lennének a jövőben a brókerbotrányok. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, jegyző asszony. Tisztelettel kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki élni a vitában a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény, valamint egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. Az előterjesztés T/4852. számon a parlamenti informatikai hálózaton valamennyiük számára elérhető. A Gazdasági bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatát T/4852/2. számon, jelentését pedig T/4852/3. számon megkapták. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata T/4852/5. számon, összegző jelentése pedig T/4852/6. számon a honlapon elérhető. A vitában először a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Erre összesen 15 perc áll rendelkezésre. Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A Törvényalkotási bizottság 2015. június 18-i ülésén megtárgyalta a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény, valamint az egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló T/4852. számú törvényjavaslatot. A bizottsági ülés során a képviselők megtárgyalták a Gazdasági bizottság 12 pontból álló, a háttéranyagban szereplő módosító javaslatait, amelyeket a kormány támogatott. A módosító szándékot, illetve a háttéranyag további pontjait a bizottság 23 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 7 tartózkodás mellett támogatta.A törvénymódosító javaslat célja a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásaival és a kapcsolódó beszámolókkal összefüggő 2013/34/EU irányelv átültetése a magyar jogrendbe. [[17.00]] A polgári törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény és az egyes jogi személyek átalakulásáról, egyesüléséről, szétválásáról szóló 2013. évi CLXXIII. törvény hatálybalépésével az átalakulás fogalma kizárólag a társaságiforma-váltásra terjed ki, az egyesülésre és a szétválásra nem. A törvényjavaslat célja, hogy ez utóbbi törvényekkel összhangban a módosítás ne kizárólag a társaságiforma-váltást, hanem az egyesülést és a szétválást is érintse.Erre tekintettel a bizottság összegző módosító javaslatot és összegző jelentést készített, amelyet 23 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül és 7 tartózkodás mellett a Törvényalkotási bizottság elfogadott. Kérem, támogassák a T/4852. számú törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem Tállai András államtitkár urat, hogy kíván-e felszólalni. [[Tállai András: Igen.]] Tájékoztatom államtitkár urat, hogy összesen 10 perc időkeret áll majd rendelkezésére, ön szabadon osztja el a mostani felszólalása és az esetleges zárszóra meghagyandó időkeret terhére. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! A kormány közel féléves szakmai előkészítést követően, 2015. május 19-én nyújtotta be a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény, valamint az egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslatát. Az önök előtt fekvő törvényjavaslat kifejezett célja az Európai Unió új számviteli irányelvének az átültetése a hazai számviteli szabályozásba. A számvitel szabályai eddig is megfeleltek az uniós követelményeknek, és a törvényjavaslat elfogadásával ez a megfelelés továbbra is biztosított lesz. A módosítások érintik a számviteli beszámolás minden lényeges elemét, a mérlegtől az eredménykimutatáson keresztül a szöveges kiegészítő adatokig. Ugyanakkor a módosítások jól illeszkednek a számvitel általános rendszerébe, ezért alkalmazásuk nem okoz nehézséget a vállalkozásoknak. Emellett a törvényjavaslat megfelelő időt is biztosít a módosításokra történő felkészülésre, hiszen az új, illetve a módosított előírásokat csak 2016. január 1-jétől kell majd először alkalmazni. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat vitája során egyetértés alakult ki annak szükségességéről. A szabályozás alapelveivel, így a törvényjavaslatban foglaltakkal a tisztelt képviselők egyetértenek. Ennek legfőbb oka az, hogy a törvényjavaslat egy olyan uniós irányelv által meghatározott szabályrendszer átvételéről rendelkezik, ahol az uniós irányelv adta tagállami mozgástér jelentősen behatárolt. A törvényjavaslathoz csak néhány jogtechnikai, nyelvhelyességi és kodifikációs módosító javaslat érkezett, amelyeket a kormány is támogat. A javasolt változások talán legfontosabb eleme - összhangban az új uniós számviteli irányelvvel - a kisvállalkozásokra vonatkozó számviteli előírások további egyszerűsítése. Ezzel a céllal, azt hiszem, mindannyian egyetértünk. A törvényjavaslatban szereplő módosítások elfogadása egyszerre szolgálja a magyar vállalkozások versenyképességét, és a kisvállalkozások adminisztrációs terheinek csökkentését, valamint a hazai számviteli szabályozás teljes mértékben meg fog felelni az uniós követelményeknek. Tisztelettel kérem az Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot támogatni és elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tájékoztatom államtitkár urat, hogy a vita végén a zárszó elmondására 7 perc 33 másodperc időkerete maradt.Tájékoztatom képviselőtársaimat arról, hogy a kijelölt Gazdasági bizottság előadót nem állított. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Az időkeretek a hirdetőtáblán vannak, de gyorsan elmondanám: Fidesz 17, KDNP 8, MSZP 9, Jobbik 9, LMP 5, és a függetlenek részére pedig 2 perces időkeret áll rendelkezésre.Először az írásban bejelentkezett képviselői felszólalások következnek. Ennek megfelelően megadom a szót Józsa István képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A számviteli törvényről szóló 2000. évi C. törvény módosítására benyújtott kormány-előterjesztés helyett, amit itt látunk, igazából a Gazdasági bizottság véleményével kiegészített változat a 2013/34-es EK-irányelv. Tehát ahogy mondom, a 2013/34-es EK-irányelv hazai jogrendbe történő átültetésére tesz javaslatot az előterjesztő, és a saját bevallása szerint is ezzel egy lépéssel közelebb kerül a hazai számviteli törvény a nemzetközi sztenderdekhez, az IFRS alkalmazásához. [[Schmuck Erzsébetet a jegyzői székben Hiszékeny Dezső váltja fel.]] Alapvetően arról folyik a vita a szakmában - és ezt a gordiuszi csomót önök átvágták -, hogy többen azt mondják, hogy egy átfogó törvénymódosítás lenne célszerű, a számviteli törvényt toldozni-foldozni egy erősen vitatható, sok szakember szerint hibás törvényalkotási döntés. A jogszabály teljes, átfogó módosítására, a legújabb európai sztenderdeknek megfelelő kódexre lenne szükség. Ezzel a törekvéssel a pénzügyi szakma is teljeskörűen egyetért. Emellett, hogyha ez egy 2017. évi bevezetést jelent, kellő felkészülési idő lenne, az új törvényt sokkal könnyebben alkalmazhatnák a gazdasági szereplők, mint ezt a gyakorta módosuló, lépésenként történő közelítést. Tehát ez az általános véleményünk az előterjesztésről. Ami konkrét javaslatként szerepel, hogy a rendkívüli bevételek és ráfordítások számviteli kategória, ami eddig önálló soron létezett, ez megszüntetésre kerül. Ez alapvetően nem rossz irány az összehasonlíthatóság szempontjából, de az egyéb pénzügyi tételek közé való besorolása… - ezeknek az eseményeknek megfelelően kell megnyitni azok nyilvántartására vonatkozó főkönyvi számlákat, tehát az egyéb kategóriában, hogy a társasági adóalap meghatározásához, annak ellenőrzéséhez megfelelő információ álljon majd rendelkezésre. Az átállási időszakban szakmai vélemények szerint a javaslat jelenlegi szövege most ezt az előírást, tehát az átmeneti szabályokat nem tartalmazza, ezért burkoltan benne van az adóelkerülés lehetősége. Tehát nem lesz egyértelmű a számviteli beszámoló, ami 2016. január 1-jétől lép életbe. Nem egyértelműen szabályozza ez a módosítás, hogy a jelenleg rendkívüliként kimutatott tételeket milyen módon kell kivezetni, átsorolni a 2016. évi beszámoló összeállításához. Ezzel sérülhet több számviteli alapelv, többek között a valódiság elve és az összehasonlíthatóság elve.Ami helyes, hogy az IFRS szerinti szabályok részbeni bevezetése megtörténik, ugyanakkor a sok kis lépés nem célszerű. Hasznosabb és célravezetőbb, ha egy év csúszással, tudom, önöket uniós határidő köti, ami egyébként nem nagyon szokta önöket zavarni, most kényesek a határidőre, de szakmai vélemények szerint célravezetőbb, ha egy év csúszással, a 2017. évi üzleti évre teljesen újrakodifikált számviteli törvény kerülne kiadásra. Ebben már meg lehetne feleltetni a magyar előírásokat is az IRS előírásainak, valamint a jelenleg zajló IFRS, US GAAP amerikai számviteli sztenderdek összehangolásának. Tehát nagy valószínűséggel átfogó és jó szabályozási környezet lenne kialakítható. Önök most ezt a lehetőséget ezzel az előterjesztéssel elmulasztják, és kockáztatják ezt a tévedésekre is talán okot adó átmeneti szabályozást.A másik előnye az lenne egy átfogó módosításnak, hogy másfél-két év során a szakemberek átképzése, továbbképzése megvalósulna, éves kötelező mérlegképes könyvelői továbbképzés keretében, tehát nem rendkívüli, hanem a rendes éves továbbképzés keretében, így a nemzetközi alapokon nyugvó új törvény bevezetése zökkenőmentes lenne. [[17.10]] Azt tudom tehát mondani, tisztelt államtitkár úr, noha nem biztos, hogy ön minden részletében sajátjának tekinti ezt az előterjesztést, de mégiscsak ön képviseli itt a kormányt, hogy ez az előterjesztés a szigorúan vett szakmai részleteit tekintve korrekt, merthogy a 2013/34/EU irányelvet ülteti át a hazai jogrendszerbe, ugyanakkor az egész számvitelitörvény-módosítási elképzelésük komoly kockázatokat hordoz magában, emiatt az MSZP támogatni nem tudja. Nemmel nem fogunk szavazni, mert a konkrét tartalom korrekt, tehát ezekkel a szakmai észrevételekkel bocsátjuk útjára, egy tartózkodással tudunk szavazni, arra kérve a kormányt, hogy ne hagyja abba ezt a munkát. Ami szakmai észrevétel mind a vitában, mind a szakmai szervezetek részéről elhangzott, azt vegyék figyelembe, és lehetőleg minél előbb, hogy a 2017-ben életbe léptetendő átfogó szabályozásra kellő felkészülési idő maradjon majd nekünk. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz képviselőcsoportjából Galambos Dénes képviselő úr kért szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A hazai számviteli szabályozás az európai uniós tagságunkból következően több szinten szabályozott. A tagállamok egyeztetését követően 2013-ben fogadták el a számvitelre vonatkozó uniós szabályozás alapját jelentő új számviteli törvényt, illetve irányelvet. Az új számviteli irányelv az éves beszámolóra, illetve az összevont éves beszámolóra vonatkozó előírásokban számos kérdésben jelentős változást eredményezett. Az új számviteli irányelv jelentősen megemelte az egyes vállalkozási csoportokra vonatkozó értékhatárokat, ennek megfelelően a módosítás az egyszerűsített éves beszámoló számviteli törvény szerinti értékhatárait több mint a kétszeresére emeli, ezzel lehetővé téve, hogy a számviteli törvény hatálya alá tartozó hazai vállalkozások 97-98 százaléka a jövőben egyszerűsített éves beszámolót készítsen. Az új számviteli irányelv nem teszi lehetővé a korábbi számviteli szabályozásban szereplő rendkívüli tételek elszámolását. A rendkívüli bevételek és a rendkívüli ráfordítások olyan tételek, amelyek függetlenek a szokásos vállalkozási tevékenységtől, a vállalkozó rendes üzletmenetén kívül esnek, a szokásos vállalkozási tevékenységgel nem állnak közvetlen kapcsolatban. Mindez jelentős változást eredményez a hazai számviteli előírásokban, és az eredménykimutatás tagolásában, felépítésében is, azonban a változások a számviteli rendszer logikáját követik, így könnyen adaptálhatók. Összhangban az új számviteli irányelvvel, a nemzetközi szabályozással és a szakmai szervezetek javaslataival változnak az osztalék elszámolásának a szabályai is. Az osztalék összegét a jövőben a döntés napjával kell megjeleníteni a számviteli nyilvántartásokban, és nem annak az évnek a beszámolójában, amellyel kapcsolatban azt jóváhagyták, emiatt a korábbi mérleg szerinti eredmény tétel megszűnik, az eredménykimutatás az adózott eredmény levezetését fogja tartalmazni. A törvényjavaslat tartalmazza az adózás rendjéről szóló törvény kisebb módosítását is. Ennek célja, hogy az adózás rendjéről szóló törvény bizonyos részei tekintetében a jelenlegi rögzített időállapot helyett a mindenkor hatályos kereskedelmi vámtarifaszámok legyenek az irányadók. A módosítás további célja, hogy az online pénztárgép és az állami adóhatóság közötti kommunikációs kapcsolatokra vonatkozóan a hatósági árnak ne a legmagasabb árat, hanem a külön jogszabályban meghatározott, rögzített árat kelljen a jövőben tekinteni. A közösségi vámjog végrehajtásáról szóló törvény esetében a gyakorlati tapasztalatok alapján indokolttá vált az utólagos ellenőrzésre vonatkozó rendelkezések pontosítása, kiegészítése, amelynek során módosultak a hatósági döntés megváltoztathatóságára vonatkozó rendelkezések is. A törvényjavaslat tartalmazza továbbá az Amerikai Egyesült Államokkal az adóelkerülés visszaszorítása érdekében a hatóságok közötti, pénzügyi számlákra vonatkozó automatikus információcseréről szóló, úgynevezett FATCA-megállapodást, amely a külföldi számlák adóztatására vonatkozó megfelelőségi törvény rövidítése, amely a nemzetközi szerződésben szereplő legnagyobb kedvezmény elvét tartalmazó rendelkezésnek való megfelelést kell hogy tartalmazza és szolgálja. Mindezek a módosítások azok, amelyek alapján javasoljuk, hogy a tisztelt Ház az előttünk fekvő törvényjavaslatot fogadja el. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Kérdezem, hogy kíván-e még valaki felszólalni a vitában. [[Jelzésre:]] Igen, kétperces… Kétpercesek ezekben nincsenek, rendes felszólalásra Gúr Nándor képviselő úr következik, parancsoljon! Az időkeret terhére lehet.
Köszönöm szépen, elnök úr, igen, nincs kétperces, csak 2 perc 3 másodperc volt, és ösztönszerűen kétpercest nyomtam. Köszönöm szépen, elnök úr. A dolog lényege három mondatot, talán annyit sem tesz ki. 2013… - most 2015-öt írunk, ’16 januárjával foganatosítjuk az adaptációt, az átírást, tehát a dolog lényege, hogy egyrészről ha kukacoskodni akarnánk, akkor azt lehetne mondani, hogy picit késett a dolog, hiszen ezt más ’14-ben meg lehetett volna, meg kellett volna csinálni. Na most, ha a másik oldalról nézem, akkor meg azt tudom mondani, hogy olyan értelemben meg elkapkodottnak tűnik a történet, hogy egy átfogó, minden alapot magában hordozó, tehát stabil, biztonságos pontokat magában hordozó, a háttérben pedig kellő felkészítési lehetőséget biztosító, a könyvvizsgálók… - nem is a könyvvizsgálók, inkább a mérlegképes könyvelők tekintetében történő felkészítési lehetőséget meg legalábbis megkérdőjelez ez a történet, mármint ez a féléves kifutás. Nem akarok részletekbe menni, hogy a rendkívüli tételeknek az egyebek közötti nyilvántartásával kapcsolatos aggályok, kételyek hogyan és miképpen hívódnak majd életre, de ahogy Józsa képviselőtársam ennek a bizonytalanságáról szólt, ez a mi értékítéletünk szerint egyértelműen benne van kockázati tényezőként, kockázati elemként megmutatkozik. Éppen ebből kifolyólag, mint mondta, tartózkodni fogunk, és sokkal inkább azt javasolnánk, hogy ha már két év eltelt ’13-at követően, akkor inkább még egy év teljen el, de akkor olyan törvényalkotásra kerüljön sor, amely a hibaforrásokat minimalizálni tudja. Elnök úr, köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Mivel többen felszólalásra már nem jelentkeztek, a vitát lezárom. Tállai államtitkár úr jelezte, hogy nem kíván válaszolni a vitában elhangzottakra. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik a hadigondozásról szóló 1994. évi XLV. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. Lázár János, Kovács Zoltán, L. Simon László, Vargha Tamás, Tilki Attila fideszes, Rétvári Bence, Vejkey Imre KDNP-s képviselők önálló indítványa T/4972. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Honvédelmi és rendészeti bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitáról szóló jelentését T/4972/4. számon kapták kézhez. Megkérdezem, az előterjesztők közül kíván-e valaki felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen. Megadom a szót tízperces időkeretben Vejkey Imre képviselő úrnak, viszont arról tájékoztatom, hogy a tíz percbe beletartozik a zárszó is, tehát ami most majd fennmarad, azt használhatja fel a zárszó során. Parancsoljon, képviselő úr! [[17.20]]
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Előterjesztőként rendkívül fontosnak tartjuk, hogy a hadigondozásról szóló törvény hatályát kiterjesztve, ismételten elutasítva az 1949-ben hozott politikai döntést, a jövőben mindazokat megillesse a kérelmező lakóhelye szerint illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal járási hivatalánál előterjesztett igény alapján a nyugdíjfolyósító szerv által folyósítandó anyagi támogatás, akinek férje, édesapja 1938. november 2-a és 1945. május 9-e között a volt Magyar Királyi Honvédség és Csendőrség kötelékében szolgált, függetlenül állományviszonyától és rendfokozatától, valamint attól a ténytől, hogy az 1947. február 10-én Párizsban Magyarország képviselői által aláírt békeszerződés következtében mely ország állampolgárává váltak. Így ez a törvényjavaslat, tisztelt hölgyeim és uraim, lehetőséget ad arra is, hogy kifejezhessük a határokon átívelő nemzetegyesítésünk jelentőségét, egyenrangúként kezelve mindazon honpolgárainkat, akik magyar állampolgárként kötelességüket teljesítve áldozták életüket a magyar hazáért. Az ő hozzátartozóik a járadék iránti kérelmüket Budapest Főváros Kormányhivatalánál terjeszthetik majd elő. Kérem, támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megköszönöm a felszólalást. Tájékoztatom, hogy a vita végén a zárszó elmondására 7 perc 57 másodperc időkeret áll majd rendelkezésre. Megkérdezem, hogy a kormány részéről kíván-e valaki felszólalni. [[Jelzésre:]] Megadom a szót Vargha Tamás államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány az előterjesztést eredeti formájában továbbra is támogatja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy a kijelölt Honvédelmi és rendészeti bizottság előadót nem állított. Most a képviselői felszólalások következnek. A vita során először azok kapnak lehetőséget, akik írásban jelentkeztek, és a vita során kettőperces felszólalásra nincs lehetőség. Az időkeretek a hirdetőtáblán megtalálhatók. Elsőnek megadom a szót a Jobbik képviselőcsoportjából Kulcsár Gergely képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az általános vitában már kifejtettük álláspontunkat, így azt is, hogy a Jobbik mind céljaiban, mind tartalmában támogatja a törvényjavaslatot. Mindezek ellenére nagyon röviden szólnék az egyetlen módosító javaslatunkról, amit Szilágyi György képviselőtársammal együtt nyújtottunk be. Az előttünk fekvő törvényjavaslat 5. és 6. §-át szerettük volna módosítani. A volt hadiárvák járadékának az öregségi nyugdíj legkisebb összegének 30 százalékát irányozza elő a javaslat. Ezt növeltük volna meg az öregségi nyugdíj minimumának 50 százalékára. Véleményünk szerint ezzel nem terheltük volna meg a költségvetést, és még így sem lett volna egy eget verő összeg, amit a volt hadiárvák kapnak. Ezt a javaslatunkat nem támogatták. Mi ezt kikértük szavazásra, és a holnapi nap folyamán erről szavazhat a Ház. Kérném szépen a képviselőtársaimat, hogy ezt a javaslatot majd támogassák. A Jobbik pedig - ahogy már az elején említettem - támogatni fogja a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a lehetőséget. [[Taps a Jobbik soraiban. Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az MSZP képviselőcsoportjából Demeter Márta képviselő asszony jelentkezett felszólalásra. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. A hadigondozásról szóló törvény hatályos szövege szerint hadigondozásra jogosult az a Magyarországon élő magyar állampolgár, aki katonai szolgálat, kötelező katonai előképzés, légitámadás és hadművelet, visszamaradt robbanóanyag felrobbanása következtében testi épségének vagy egészségének károsodása folytán hadi eredetű fogyatkozást szenvedett. A javaslat törli azt a megszorítást, miszerint a jogosultnak Magyarországon kell élnie. A javaslat egyik paragrafusának célja annak biztosítása, hogy Magyarország történelmileg változó határait figyelembe véve, a hősi halált halt néhai férjük után azon hadiözvegyek is gondozotti körbe kerüljenek, akik Magyarországról vonultak be, de lakhelyváltozás nélkül jelenleg más állam polgárai. A javaslat megteremti a volt hadiárva járadékát, valamint a volt hadigondozott családtag és volt hadigyámolt járadékát. A hatályos törvény szerint a hadigyámoltnak, illetve a hadiárváknak a következőkben jár ellátás. A gyermek 16. életévének betöltéséig; ha oktatási intézmény nappali tagozatán tanul, a tanulmányok tartamára, de legfeljebb a 25. életév betöltéséig; illetve ha a gyermek az előző pontokban meghatározott időtartam alatt tartósan megrokkan, ennek az állapotnak a tartamára, a gyermek életkorára tekintet nélkül, feltéve, hogy munkaképességének csökkenése a 67 százalékot, illetve egészségkárosodása az 50 százalékot elérte.A hadigondozásról szóló törvény másik paragrafusa szerint hadigondozott családtag a szolgálat következtében meghalt személynek, illetőleg hadirokkantnak az általa életében ténylegesen eltartott, 60. életévét betöltött vagy legalább 67 százalékban csökkent munkaképességű, illetve legalább 50 százalékos egészségkárosodású szülője, nagyszülője, testvére és féltestvére. A javaslat szerint minden hadiárva, hadigyámolt és hadigondozott családtag járadékot fog kapni, akiknek pénzellátását nagykorúvá válása miatt vagy politikai okokból megszüntették vagy szüneteltették, illetve ilyen ellátás iránti kérelmét politikai okokból elutasították, továbbá aki ez irányú kérelmét politikai okból elő sem terjesztette. A területi hatályt a hadiözvegyekhez hasonlóan kiterjesztetten állapítja meg a javaslat. Az ellátás független attól, hogy a jogosult részesül-e egyéb ellátásban. A havi összege megegyezik a hadiárvának, hadigyámoltnak járó járadék összegével, azaz az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 30 százalékával. Az MSZP a törvényjavaslat elfogadását támogatni fogja. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki a vitában felszólalni. [[Jelzésre:]] Megadom a szót Gúr Nándor képviselő úrnak, az Országgyűlés jegyzőjének. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Nagyon röviden. Az általános vita utáni visszatérés kapcsán két gondolattal szeretném kiegészíteni a Demeter Márta képviselő asszony által elmondottakat. Az egyik az arra való figyelemfelhívás - bár nem ennek a törvénynek a keretei között fog ez megvalósulni, de itt is szeretnénk jelezni -, hogy nem lenne baj, illetve nemhogy nem lenne baj, hanem szerencsés lenne, ha az öregségi nyugdíj minimumának az összegét változtatnák, hiszen ez hosszú idő óta, a kormányzásuk kezdete óta gyakorlatilag változatlan. Annak a huszonnyolcezer-néhányszáz forintnak a 30 százaléka nem oly nagyságrendet képvisel, ami gyakorlatilag szükségszerű, vagy jó lenne, ha támogatás formájában meglenne. Ez az egyik kiegészítő gondolatom. A másik inkább csak megerősítő. Lázár János előterjesztésekor, amikor az általános vitában megfogalmazottak elhangzottak, akkor is jeleztük és most is jelezzük, hogy fontosnak tartjuk a törvénytervezetet, és támogatólag lépünk fel. Elnök úr, köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. A Jobbik képviselőcsoportjából Szilágyi György képviselő úr kért szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kulcsár Gergely képviselőtársam már beszélt arról, hogy sajnos a módosító javaslatunkat nem fogadták el, pedig véleményünk szerint a költségvetés elbírta volna ezt az emelést, és úgy érzem, hogy ez egy megfelelő emelés is lehetett volna. De én most másról szeretnék beszélni. Volt még egy másik tétele, és van egy olyan, véleményem szerint egyébként gyenge pontja ennek a törvénynek, amit a kormány figyelmébe ajánlanék. Sajnos különböző egyeztetési félreértések miatt nem tudtuk már TAB-módosítóként bevinni, de van egy olyan lényeges csoport ebben a körben - az eltűntekről beszélek -, akik bevonultak, és utána eltűntként tartották őket nyilván. Nagyon sokszor a családtagok akár politikai, akár a társadalmi viszonyok miatt nem mentek utána ennek a kérdéskörnek, így nem biztos, hogy rendelkeznek olyan papírokkal, ugyanis a végrehajtási rendeletben a következő van benne: a halál hadi eredetét elsősorban hivatalos hatósági értesítéssel, hatósági bizonyítvánnyal vagy holttá nyilvánító bírósági végzéssel kell igazolni. Ilyennel nagyon sokan nem rendelkezhetnek azon családtagok közül, akiknek a hozzátartozója eltűntként lett nyilvántartva. [[17.30]] Akkoriban nagyon sokan úgy voltak, amikor nem jött haza a szerettük a háborúból, akkor először elkezdtek érdeklődni, és szóban azt a tájékoztatást kapták, hogy itt és itt volt utoljára, itt és itt látták utoljára - mondjuk - a férjüket, és innentől kezdve eltűntként tartották számon. És ha nem mentek tovább ezen az úton, tehát a későbbiek folyamán nem mentek utána ennek az ügynek, akkor ilyen papírokkal nem rendelkezhetnek. Jó lenne, ha a kormány gondolna arra, hogy ugyanígy végrehajtási rendeletben, de meg lenne határozva az, hogy akinek a hozzátartozóját jelen pillanatban is eltűntként tartják nyilván, vagy nem rendelkeznek ilyen iratokkal, akkor kihez fordulhatnak. Gondolom, hogy a Honvédelmi Minisztériumhoz fordulhatnának, de hogy ők is be tudják szerezni ezeket az iratokat, és ne essenek ki abból a körből, amely körben őket is megilleti véleményem szerint ez a juttatás, ezt valahogy próbáljuk meg rendezni, hogy valóban tényleg teljeskörűen mindenki, akit érintettek ezek a sajnálatos tragédiák, meg tudja kapni ezt a kárpótlást, de nem is kárpótlást, hanem juttatást, és ne legyenek olyanok, akik adminisztrációs okok miatt nem tudnak bekerülni ebbe a juttatási körbe. Azt szeretném kérni önöktől, hogy erre legyenek figyelemmel, és amennyiben lehet, ezt a problémát oldjuk meg valahogy. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A KDNP képviselőcsoportjából Vejkey Imre képviselő úr kért szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, a Honvédelmi bizottság azzal utasította el a Jobbik módosító javaslatát, hogy várjuk meg, amíg beérkeznek az igények, és majd a következő évben térjünk vissza erre a kérdésre, már a konkrét költségvetési terhek ismeretében. Ez a módosító javaslat az ellátás kérdésének a mértékére vonatkozott. Kérem a tisztelt Jobbik képviselőit, a szavazásnál vegyék figyelembe, hogy nyitott maradt ez a kérdés. A másik, amit szintén Szilágyi képviselőtársam mondott: a Törvényalkotási bizottság június 18-i ülésén az eredeti napirendi pontjai között szerepeltette ezt a kérdéskört. Mivel azonban támogatott módosító javaslat nem érkezett, ezért ezt a kérdést levette napirendjéről. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjából Szilágyi György képviselő úr következik a 4 perc 33 másodperc időkeretig.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Természetesen egy olyan ügyről van szó, amelyben el tudjuk fogadni a kormánynak ezt az álláspontját is, csak ne felejtsük el, hanem valóban nézzük meg, hogy mekkora költségvetési terhet jelent ez majd a későbbiekben, és akkor térjünk vissza rá egy év múlva. Ezt el tudjuk fogadni. Ezért jó az, ha ilyen párbeszédek vannak. Jó lenne egyébként, ha nemcsak ilyen teljes mértékben közös és támogatható ügyekben lennének párbeszédek közöttünk, hanem más ügyekben is. Amikor normális és valóban tolerálható érveket hallunk a kormánypárt részéről, akkor el tudjuk fogadni azokat. Tehát el tudjuk fogadni, hogy térjünk vissza rá egy év múlva, és nézzük meg, hogy mennyivel tudjuk emelni ezeket a juttatásokat. A Jobbik Magyarországért Mozgalom természetesen annak ellenére is támogatni fogja ezt a törvényjavaslatot, hogy a mi módosító javaslatunkat most nem fogadták el. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki felszólalni a vitában. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem Vejkey Imre képviselő urat mint előterjesztőt, hogy kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Dr. Vejkey Imre: Igen.]] Parancsoljon, képviselő úr! 8 perc 57 másodperc az időkerete.
Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Mindenekelőtt meg kell köszönnöm az MSZP parlamenti frakciójának és a Jobbik parlamenti frakciójának, hogy támogatják a törvényjavaslatot. Mindezek alapján összefoglalóan nagyon röviden a következőket mondanám. A törvényjavaslat egy olyan területet orvosol, ahol az elmúlt 25 évben a magyar állam képtelen volt méltó módon helytállni, képtelen volt méltó módon elismerni a magyar hősök családjait, akik Magyarországot, a magyar embereket védték, és akik életükkel és egészségükkel fizettek a harcokban. A rendszerváltás nem lehet teljes, amíg a Magyar Országgyűlés és a magyar kormány nem ismeri el méltó módon ezeket az áldozatokat, és ezen áldozatoknak a személyi következményeit, az árván maradt családokat. Még egyszer köszönöm szépen a támogatásukat, és köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Soron következik a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. Az előterjesztés T/4824. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Gazdasági bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslata T/4824/2., jelentése pedig T/4824/3. számon valamennyiük számára elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata T/4824/5., összegző jelentése pedig T/4824/6. számon a honlapon elérhető. Tisztelt Képviselőtársaim! A Törvényalkotási bizottság jelezte, hogy a bizottság kisebbségi véleményének ismertetőjét később jelöli meg. Tisztelettel kérdezem, hogy a bizottság jelen lévő tagjai közül kívánja-e valaki a későbbiekben a kisebbségi véleményt ismertetni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazott kisebbségi véleménynek az ismertetésére összesen 15 perc időkeret áll rendelkezésre, de mivel a kisebbségi vélemény elmondására nem jelentkeztek, így Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának adok lehetőséget a bizottság véleményét nyolcperces időkeretben ismertetni.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2015. június 18-ai ülésén megtárgyalta a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény módosításáról szóló T/4824. számú törvényjavaslatot, és ezzel összefüggésben a bizottság 21 igen szavazattal, 9 nem ellenében, tartózkodás nélkül összegző módosító javaslatot és összegző jelentést fogadott el. A szóban forgó törvényjavaslat jelentőségét a következőkben emelem ki. A törvénymódosítás alapvető célja, hogy a Magyar Fejlesztési Bank részesedésszerzésére vonatkozó szabályozási rendszer átalakításra kerüljön annak érdekében, hogy a Magyar Fejlesztési Bank közvetlen és közvetett tulajdonszerzése a jelenleginél rugalmasabb döntéshozatali formában, de a nemzeti vagyonról szóló törvényben meghatározott keretek között menjen végbe. Az elfogadott javaslatban található helyesbítés egyrészről kodifikációs pontosítás, amely az új hitelintézeti törvény megfelelő szabályaira utalva egyértelműsíti az eddigi szabályozást, másrészről pontosító jellegű rendelkezéssel egészíti ki a Magyar Fejlesztési Bankról szóló törvény 8. § (3) bekezdés új i) pontját, egyértelművé téve a jogalkotói szándékot. Kérem szíves támogatásukat. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem Németh Lászlóné államtitkár asszonyt, hogy kíván-e most felszólalni. [[Németh Lászlóné: Igen.]] Tízperces időkeret áll államtitkár asszony rendelkezésére, amelyből a jelenlegi felszólalását és a zárszót lehet majd elmondani. Parancsoljon, öné a szó. [[17.40]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Mint ahogy már elhangzott erről a módosításról szóló vitában, ennek a javaslatnak nem más a célja, a módosítási javaslatnak nem más a célja, mint az, hogy Fejlesztési Bank tevékenységét, működését hatékonyabbá tegyük. Ugyanakkor most ezt az alkalmat meg szeretném ragadni, hogy úgy a bizottsági ülésen, mint az eddigi vitákon fölmerült két legmarkánsabb kritikára válaszoljak.Az egyik ellenzéki felvetés, kifogás az volt, hogy a Fejlesztési Bank befektetéseire miért vonatkozik más tőkekövetelmény, mint egy átlagos hitelintézetre. Erre elég röviden tudok válaszolni. Egyszerűen azért, mert a Magyar Fejlesztési Bank éppúgy, mint a világ bármelyik országában működő fejlesztési bank, nem tekinthető átlagos hitelintézetnek, egy szakosított pénzintézet, esetében az uniós jogszabályok is lehetővé teszik azt, hogy a magyar jogalkotó speciális szabályok alapján működtesse.Ugyanakkor azért azt is el kell mondanom, az, hogy a Magyar Fejlesztési Bank esetében ez a tőkekövetelmény másképp kerül meghatározásra, itt egy nagyon fontos dolog van. Betétesekkel a Magyar Fejlesztési Bank nem rendelkezik. Az a viszonyrendszer, amit aközött lehet felállítani, hogy a Magyar Fejlesztési Bank is közpénzből gazdálkodik, ez egy többszörös áttéttel, semmiféleképpen nem a betét kategóriába sorolható esemény. A következő kritika, ami talán még ennél markánsabban is megfogalmazódott, az volt, hogy ha a törvény 2. számú kiegészítő mellékletét kivesszük és hatástalanítjuk, akkor a transzparencia fog sérülni. Ehhez néhány pontot szeretnék azért elmondani önöknek. Először is, a Magyar Fejlesztési Bankot nemzetközi hitelminősítők folyamatosan vizsgálják, nemzetközi uniós intézményi és üzleti partnerek nagyon szigorú megfelelőségi kritériumok alapján monitoringozzák a tevékenységét, az pedig, hogy a Magyar Fejlesztési Bank egyes vállalati kötvényei nemzetközi piacokon is forognak, ez azt is jelenti, hogy olyan speciális transzparenciaszabályoknak is meg kell hogy feleljen, amivel adott esetben a londoni tőzsdén is lehet működni, illetve ami ott érvényben van. Aztán van még egy olyan pont, ami az elmúlt héten jutott a mi tudomásunkra is. A Transparency International publikált egy átláthatósági kutatást, ott a Magyar Fejlesztési Bank a vizsgált 66 állami vállalat közül első helyezést ért el az úgynevezett törvénytiszteleti rangsorban, az összesített eredményei a Transparency International szerint pedig a harmadik legátláthatóbb állami intézménnyé teszik. Mondjuk, azt is gondolom, hogy a Transparency International nem vádolható azzal, valamiféle politikai részrehajlás mentén hozta ki ezt az eredményt. Azt gondolom, és ezt szeretném még egyszer hangsúlyozni, hogy a törvénymódosításra szükség van, a hazai gazdasági intézményfejlesztési rendszer egy fontos szereplőjéről beszélünk, én azt is gondolom, hogy az a tevékenység, amelyet a Magyar Fejlesztési Bank végez, hozzájárul az ország versenyképességének növeléséhez, hozzájárul ahhoz, hogy rezsicsökkentéssel kapcsolatos terveket fenntartsuk, végrehajtsuk, illetve a jövőben ennek mentén lépjünk tovább. Úgyhogy kérem önöket, hogy a módosító javaslatot fogadják el. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tájékoztatom államtitkár asszonyt, hogy ha zárszót fog mondani, akkor 5 perc 30 másodperc áll majd a rendelkezésére.Most a képviselői felszólalások következnek. Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Gazdasági bizottság előadót nem állított, a vita során pedig kettőperces hozzászólásokra nincs lehetőség. Elsőnek megadom a szót az MSZP képviselőcsoportjából Szakács László képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Ház! Nem tudjuk mi osztani továbbra sem azt a lelkesedését, illetve azokat az állításait, amelyeket államtitkár asszony elmondott. A Transparency International egészen biztosan vizsgálta, és biztos vagyok benne egyébként, hogy nem kormányhoz köthető független intézményként jónak ítélhette meg egyébként a Magyar Fejlesztési Banknak az átláthatóságát, a működésének az átláthatóságát, de gondolom, ön se vonja azt kétségbe, hogy ez még a jogszabály-módosítás előtt volt. Akkor, amikor ahhoz, hogy a Magyar Fejlesztési Bank, illetve őáltala a kormány, a magyar állam megszerezhessen bármilyen gazdasági társaságot Magyarországon, itt azért szeretnék visszautalni Vas Imre felszólalására, ahol azt mondta, hogy a mellékletet kiegészítették egy-két apró-cseprő dologgal. A következővel fog foglalkozni a Magyar Fejlesztési Bank: bővítik most a tulajdonolható társaságok profilját közműszolgáltatással, ingatlanforgalmazással és ingatlankezeléssel. Egyszer egy vitában elhangzott, hogy talán a Magyar Fejlesztési Bank lassan már savanyú cukrot is szeretne árulni. Ez az önök döntése és az önök felelőssége egészen biztosan. Eddig ezekről legalább törvényben kellett határozni ebben a Házban, eddig legalább ide kellett hozni ez elé a Ház elé. Most egyébként a három törvényjavaslat, amit egymástól különböző időpontokban fogunk majd tárgyalni - az állami vagyonról szóló jogszabályok rendelkezései, a Magyar Fejlesztési Bankról szóló jogszabály módosítása -, minden afelé hat, hogy mindent be kell gyűrni a Lázár János által vezetett Miniszterelnökség alá, ahol Lázár János valójában a törvény szerint, a törvény indokolása szerint felkérheti, ezt lefordítom magyarra: parancsot adhat az MFB-nek arra, hogy bizonyos gazdasági társaságot vegyen meg vagy szerezze meg ezt a gazdasági társaságot. Akkor az MFB a portfóliójába tartozó cégek közül bármelyiket egyébként kijelölheti arra a miniszter jóváhagyásával, forrást teremthet rá, vagy hogyha éppen nincsen ilyen cég, akkor létrehozhat olyan céget, amelyik megvásárolhat bármilyen magyar céget. Erre hívtuk mi fel a figyelmet, hogy ez egészen biztosan nem az átláthatóságot fogja szolgálni. Arra hívtam még föl a figyelmet, és erre nem nagyon szoktam kapni kormányzati választ, hogy miért épít ekkora cégportfóliót a magyar állam. A magyaroknak ebből vajmi kevés haszna van. Abból, hogy az Erste Bankban, a Budapest Bankban van már egyébként a magyar államnak részesedése, nagyon sok adóforintból van a magyar államnak részesedése, hogy az Antenna Hungáriát fölvásárolták, a BKV hiteleit átvállalta a magyar állam adóforintokból, olyan cégportfóliót épít ez az állam, amiből, én úgy gondolom, hogy a magyaroknak nem sok haszna származott az elmúlt időszakban. Mielőtt erre megkapnám azt válaszként, hogy de a rezsicsökkentés fenntarthatósága érdekében történik ez, hiszen azért majd látni fogjuk, hogyha folyamatában figyeljük ezeket a dolgokat, természetesen most maguk alá gyűrik majd az első nemzeti közműszolgáltató céget is és minden más egyebet, ami ebben a rezsicsökkentés tekintetében bármilyen kompetenciával bír, ezt önök be fogják vonni a Miniszterelnökség alá. Én úgy gondolom, hogy inkább azon kellene elgondolkodni, hogy ha Brüsszel ezt nem találta helyesnek, akkor valószínűleg önök rosszul tárgyaltak Brüsszelben. Inkább azzal kellene foglalkozni egyik oldalon, hogy hogyan tudják ott kijavítani azt a hibát, másik oldalon pedig azzal, amire akkor is, a vitában is felhívtam a figyelmet, államtitkár asszony.Itt járt nálunk Katainen úr, aki azért felelős, hogy az úgynevezett Juncker-alapról, a 13. cikkely alapján nyújtandó Juncker-alap felhasználásáról tájékoztassa a magyar parlament résztvevőit, a Gazdasági bizottságban, a Költségvetési bizottságban és az európai uniós bizottságban vettünk részt jó páran ezen a megbeszélésen. Ott többször felhívta a figyelmet arra a mintegy 315 milliárd eurós összegre, amelyről tudjuk, hogy annak 80 százaléka nagyjában-egészében infrastrukturális fejlesztésre fog elmenni, ebben az összegben állami szereplőt ők nem tűrnek meg. Direkt rákérdeztem, tudja-e, hogy Magyarországon éppen másfelé mennek a dolgok, hiszen az állam megszerez mindent. Nem azt mondom, hogy államosít, mert egyelőre még pénzért szerzi meg, most csak a felhatalmazás minősége lesz alacsonyabb, eddig törvény kellett hozzá, most hogyha ezt önök elfogadják, akkor rendelet is elég lesz. Tudja-e azt az európai uniós biztos, hogy Magyarországon éppen elmennek a piaci szereplők, és éppen az állam lép ezeknek a cégeknek a tulajdonosi, üzemeltetői szerepkörébe? Hogyan fog tudni hozzájutni a magyar állam ennek a hatalmas összegű pénznek nagyjában-egészében 80 százalékát kitevő infrastrukturális fejlesztéséhez? Azt mondta nekem, hogy semmilyen módon. [[17.50]] Most direkt azért nem mondom a PPP-t, mert legutóbb ebbe tetszett belekapaszkodni. Én nem azt mondtam, hogy legyenek PPP-beruházások, én azt mondtam, hogy ezt mondta a biztos, hogy maximum odáig hajlandó elmenni. Ha önök ezt nem ítélik meg jól, akkor hát ne csináljanak PPP-beruházásokat, ez nyilvánvalóan ugyancsak az önök felelőssége, viszont ezekhez a forrásokhoz nem fogunk hozzájutni. Ezzel a javaslattal adunk egy biankó csekket Lázár János miniszternek, aki rámutathat bármelyik cégre, azt a céget pedig az MFB meg fogja venni. Amire ugyancsak nem szoktam választ kapni azon kívül, hogy miért cégportfóliót épít a magyar állam, az az, hogy a magyar állam miért nem ott szolgáltat, ahol nincsen olyan piaci szereplő, aki szolgáltatna. Ez az egészségügy, az oktatás és a szociális szféra. Ezekből önök pumpálják ki a pénzt, százmilliárdokat, és mellette pedig olyan feladatokba tesznek bele pénzt, olyan feladatokat láttatnak el állami vállalatokkal, amelyeket folyton föltőkésítenek, megszereznek, hogy ezekből a magyaroknak nincsen haszna. A magyaroknak abból van haszna, ha kiszámítható, megbízható és elérhető egészségügy van; ha esélyteremtő, elérhető oktatás van, ha a szociális szféra mindenkinek kellő biztonságot ad, és én úgy gondolom, hogy ezeken a területeken önök, az önök kormánya most nem áll jól. Ha ebben jól állna, és emellett vállalkozna még a magyar állam, akkor az ember kicsit nehezebben érvelne, de most ebben nagyon rosszul állunk, államtitkár asszony. Én úgy gondolom, hogyha pedig a mi részünkről úgy gondolják, hogy ebben nincsen bizodalom, mármint abban, hogy rá kell mutatni egy cégre, és az állam fogja magát, és felvásároltatja az MFB-vel, akkor szerintem ezt jól látja. Kövér Lászlót tudom idézni, aki egyszer azt mondta - nem fogom őt olyan sokat idézni, csak most az egyszer -, hogy „sokkal több tapasztalatunk van már, mint amennyi illúziónk marad”. Ezért nem fogjuk támogatni ezt az előterjesztést. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az LMP képviselőcsoportjából Schmuck Erzsébet képviselő asszony, az Országgyűlés jegyzője kért szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az összegző módosító javaslat szerint a Magyar Fejlesztési Bank Zrt. többek között tőzsdében, nemzetközi pénzügyi szervezetben és közműszolgáltató szervezetben szerezhet, vagy tarthat fenn közvetlenül vagy közvetve részesedést. Föltehetjük a kérdést, hogy az MFB Zrt. mit keres résztulajdonosként egy tőzsdében. A törvényjavaslat az MFB-t az újraállamosítás eszközévé teszi. Ezt az LMP elfogadhatatlannak tartja, hiszen az MFB a 2013. évi LXXXV. törvénnyel, amely a szövetkezeti hitelintézetek integrációjáról és egyes gazdasági tárgyú jogszabályok módosításáról szól, már az elmúlt két évben is kulcsszerepet játszott a szövetkezeti hitelintézeti szektor jogtipró, erőszakos államosításában. Mint emlékezetes, miután az állam átvette a Takarékbank irányítását, a takarékszövetkezeteknek nemigen volt más lehetősége, mint engedelmeskedni, hasonlóképpen a magán-nyugdíjpénztári tagokhoz, akik a zsarolás nyomán visszaléptek a tisztán állami rendszerbe. Aki nem csatlakozott az állami irányításhoz, az kizárta magát a rendszerből, és rövid időn belül csődbe ment. Kivételek azért voltak: a Fidesz közeli Duna Takarék mentesült az államosítás alól.A Fidesz az MFB Zrt.-t felhasználva jogi köntösbe öltözteti a magántulajdon célzott lenyúlását, majd a politikailag közel állók számára történő újraelosztását célzó elképzeléseit. Kiknek van hasznuk ebből? Kitalálhatja mindenki magától. Ellenőrizhetetlen, ellenőrizetlen források nyílnak meg a klientúra számára. Lassan már felsorolni is lehetetlen mindazokat a - piacgazdaságok alapelveibe, köztük a már a jelenlegi kétharmad által kodifikált Alaptörvénybe is ütköző - jogszerűtlenségeket, amelyek az elmúlt bő öt esztendőben lezajlottak. De nézzük a tervezet másik oldalát is! A törvényjavaslat módosításának célja továbbá, hogy az állami tulajdonú MFB Zrt. közvetlen és közvetett tulajdonszerzése rugalmasabban és tágabb gazdasági szervezeti körben valósulhasson meg. Egyben az MFB részt vehetne EU-s forrásokkal kapcsolatos hitelfinanszírozásban és kezességvállalásban. Ismert, hogy az Európai Unió strukturális alapjainak Magyarország az egy főre jutó támogatások alapján a második legnagyobb kedvezményezettje. Az új támogatáspolitika kapcsán a források elosztásában kiemelt szerepe lesz a Magyar Fejlesztési Banknak. Az MFB lesz a visszatérítendő EU-s források elosztási központja az új EU-s programozási ciklusban. Az MFB - mint az alapok alapja - révén a 2014-2020. évi programozási időszakban 700 milliárd forint EU-s pénzügyi eszköz jut gazdaságfejlesztésre hitel, garancia, kombinált termék vagy kockázati tőke formájában. Ezzel az LMP-nek komoly kérdőjelei vannak, ugyanis az európai uniós támogatások közpénzek. Az MFB banktitokra hivatkozva teljesen átláthatatlanná teheti a támogatások felhasználását, nem lehet majd megtudni, hogy ki mekkora összeget, mikor, milyen célra kap. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Az MSZP képviselőcsoportjából Gúr Nándor képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Hát igazából felvetődik az emberben a kérdés, hogy valójában mi van a háttérben; Orbán Viktor átenged-e mindent Lázár Jánosnak, vagy Lázár János veszi ki Orbán Viktor kezéből itt a dolgokat, ha politikai értelemben közelítjük meg a dolgokat. De ennek a kérdésnek a megválaszolását nem is várom államtitkár asszonytól, hanem sokkal inkább azt a gondolatot akarom megerősíteni, amiről az előbbiekben szó esett; Szakács László képviselőtársam is szóba hozta, és fontosnak tartjuk. Az pedig az, hogy az állam alapvetően arról gondoskodjon, és olyan feladatokat lásson el, amelyek a Magyarországon élő emberek érdekeit szolgálják. Magyarul: az oktatásba, az egészségügybe, a szociális szektorba és mindazon területeken, ahol közvetlen segítségnyújtásra van szükség, ott áldozzon forrásokat, és ne onnan vonjon ki forrásokat. Ugye, köztudott, nem kell hogy ecseteljem, 2015 viszonylatában reálértéken mintegy 400 milliárd forintot vontak ki az egészségügyből. Ha csak az oktatás egy szeletét veszem, a felsőoktatást, akkor ott megharmadolták a források nagyságrendjét, egyharmaddal kevesebbet tesznek bele, mint ami korábban volt. Tehát ezeken a területeken kellene jeleskednie az államnak. Nem olyan felületeken, ahol… - ha már az előbb a magán-nyugdíjpénztári megtakarításának elkobzásáról esett szó, azoknak egy jelentős hányadából MOL-részvényeket vásárolnak. Egy szó mint száz, azt gondoljuk, ezt a területet kellene erősíteni sokkal inkább. Elnök úr, köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki felszólalni a vitában. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem Németh Lászlóné államtitkár asszonyt, hogy kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen, kíván. Államtitkár asszony, 5 perc 30 másodperc áll rendelkezésére. Parancsoljon! [[Földi Lászlót a jegyzői székben dr. Tiba István váltja fel.]]
Köszönöm a szót. Nem fogom az idejüket rabolni. Néhány gondolatot szeretnék azonban kiemelni az itt elhangzottakból. A 315 milliárdos, infrastruktúrára fordítható fejlesztési pénz nincs veszélyben, szeretném jelezni. Az az elképzelés, ami mentén a közműszolgáltatót építjük, nem a hálózatokra és a hálózatok bekapcsolására vonatkozik elsősorban. Tehát én úgy gondolom, hogy ha elérhetővé válik ez a bizonyos új csomag, új uniós forrás, lesz lehetősége arra annak a cégnek, aki a hálózatot működteti, annak az elosztónak, hogy ezért a pénzért megküzdjön és megharcoljon - ez az egyik. A másik: elhangzott itt a forráshelyzet, forráskérdés, miért olyasmire szán a kormány forrást, von el ennél jobban rászorult területekről forrást, mint például az egészségügy. Szeretném jelezni, a Fejlesztési Bank esetében, amikor a Fejlesztési Bank kap egy ilyen típusú megbízást, az államháztartási kiadásokat nem növeli. Azok a kötvénykibocsátások, azok a külföldi forrásszerzések, amikről az imént, amikor a transzparencia kapcsán beszéltünk, szót ejtettem, lehetőséget ad arra, hogy a Fejlesztési Bank nem feltétlenül és nem kizárólagosan költségvetési forrásból finanszírozza [[Dr. Szakács László: Kinek kell helytállni?]] azokat a feladatokat, amikkel kormányzati megbízás alapján foglalkoznia kell. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] [[18.00]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most soron következik a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája.Szűcs Lajos, Boldog István, Witzmann Mihály, László Tamás, Kerényi János fideszes, Hegedűs Lorántné jobbikos és Szakács László MSZP-s képviselőtársaink önálló indítványa T/5017. számon az informatikai hálózaton elérhető. A Gazdasági bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitáról szóló jelentését T/5017/4. számon kapták kézhez. Most megkérdezem az előterjesztőket, hogy ki fog felszólalni. [[Jelzésre:]] Megadom a szót Szűcs Lajos képviselő úrnak mint a napirendi pont előterjesztőjének, 10 perces időkeretben. Amit fölhasznál képviselő úr a 10 percből az ismertetésre, annyival kevesebb idő marad a zárszóra. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Én csak szeretném megköszönni azoknak a képviselőtársaimnak, akikkel együtt a bizonyos brókeralbizottságban együtt ülünk, és pártállásra, párthovatartozásra tekintet nélkül nyújthattuk be ezt a törvényjavaslatot. Reméljük, hogy ezek után, ha a holnapi napon elfogadja a parlament, akkor megkezdhetjük annak a vizsgálatát, amiért ez az előterjesztés született. Még egyszer szeretném megköszönni mindenkinek, aki ebben a munkában részt vett. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Majd sok idő áll önnek rendelkezésére; elnézést, pont akkor nem láttam az időt, de a műszaki kollégáink ezt jegyzik és közlik majd számomra. Megkérdezem, hogy a kormány képviseletében államtitkár asszony kíván-e most szólni. [[Németh Lászlóné: Köszönöm, nem.]] Nem kíván. Köszönöm szépen. A kijelölt Gazdasági bizottság előadót nem állított. Most a képviselői felszólalások következnek. Látható az időkeret. A vita során most is kétperces felszólalásokra nem kerül sor. Átadom az elnöklést Lezsák Sándor alelnök úrnak, és majd ő adja meg a lehetőséget az első felszólalónak, Szakács Lászlónak. Köszönöm szépen együttműködésüket. [[Szórványos taps.]] [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. Megadom a szót az írásban előre jelentkezett felszólalónak, Szakács László képviselő úrnak, Magyar Szocialista Párt.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Asszony! Az én örömöm sajnos annyira nem osztatlan, mint amennyire Szűcs Lajos képviselőtársamé, hiszen ennek a törvényjavaslatnak, ami most ide elénk került, egy kicsit hepehupás a története. Először bekerült ez a bizottság elé, akkor a bizottság úgymond készen kapta ezt a helyzetet - itt a Quaestor-albizottságról beszélek -, és már akkor is természetesen látszott ebből a javaslatból, hogy itt a szakértők által nagyjából 200-220 milliárd forintra becsült eltűnt pénzösszegből mintegy 17 milliárd forintnyi összegre születik most egy jogszabályi javaslat, hogy ennek nézzünk utána, hogy annak idején a Bajnai-kormány megfelelő törvényi felhatalmazással adta-e, illetve javasolta-e, hogy az MFB akkor adjon pénzt az ETO Park felépítésére. Itt nyilván zárójelbe teszem azt a megjegyzést, hogy vajon az akkor fideszes vezetésű Győrben a nem feltétlenül a futball imádatáról híres fideszesek közül vajon ki mondta volna a leghangosabban azt, hogy márpedig erre a célra pénzt kell fordítani. De mi úgy gondoltuk, én is úgy gondoltam egyébként, hogy a 17 milliárd is része lehet ennek a 220-nak - ebben nem vagyok biztos -, derüljön ki az igazság. Akkor azt javasoltam, hogy forduljunk a titokgazdához. Azóta megértettem, mert megértették velem, hogy a titokgazda kérte, hogy legyen egy ilyen módosító javaslat, ennek megfelelően egyébként alá is írtuk.Ami miatt nem tudok osztozni teljes egészében abban az örömben, hogy csak ez a javaslat került ide, hogy én benyújtottam egy másikat is, hiszen a bizottsági ülésen abban maradtunk, hogy hadd ne készen kapjunk egy előterjesztést, hadd tegyünk ahhoz mi is hozzá a magunk szakértelméből, a bennünket körülvevő szakemberek észrevételeiből, hadd tegyünk ahhoz mi is hozzá valamit. Elnök úr arra kért minket, hogy ne helyezkedjünk túl a bizottság hatáskörén. Valójában nem helyezkedünk túl semminek a hatáskörén, egyéni képviselőként nyújtottuk be. A legutóbbi vitában is mondtam, hogy valójában ez alkotmánymódosítás is lehetne, egészen nyugodtan benyújthattuk volna.A legutóbbi bizottsági ülésen került tárgyalásra a Költségvetési bizottságon az én javaslatom, amely egy jóval szélesebb kört hozott volna nyilvánosságra. Valójában az arról szólt, hogy mindenhol, ahol közpénz van, az közérdekű adatként igényelhető és hozzáférhető legyen, természetesen a törvény adta kereteken belül. Nyilvánvalóan minket a Quaestornál az is érdekel, hogy hogyan kerül oda költségvetési pénz, hogyan kerül oda minisztériumok pénze, főleg lekötésre hogyan kerül oda minisztériumok pénze, amikor egy folyamatosan forráshiányos állapotról beszélünk a költségvetésnél, akkor mégis honnan vannak lekötött pénzek, azok milyen úton-módon, milyen szerződési feltételekkel, hogyan és miképpen kerültek oda.Úgy gondoltam, amikor benyújtottam ezt a javaslatot, hogy ne legyen az csonka javaslat, ezért tényleg nagyon sok minden, a Nemzeti Földalaptól egészen az európai uniós pályázatokig, bárhol, ahol akár csak önerőként magyar adófizetők pénze, közpénz szerepel, közérdekű adatként legyen hozzáférhető. Itt kiemelném ezt a mondatot. Tehát nem arról beszélek, hogy ez legyen nyilvános, arról beszélek, hogy közérdekű adatként legyen hozzáférhető, tehát legfeljebb bírósági úton lehessen kikényszeríteni az ezekhez az adatokhoz való hozzáférést.Ezt a javaslatot legutóbbi alkalommal tárgyalta a Költségvetési bizottság, ha jól emlékszem, talán a múlt héten. Tartalmi hibát, tartalmi javaslatot nem mondtak a bizottsági tagok, a kormánypárti tagok sem mondtak. Kövér elnök úr levelét ismertette velem Szűcs Lajos alelnök úr. Kövér elnök úr, nyilván okkal - én nem bírálom, hogy miért tett ilyet -, azt kérte a bizottságoktól, hogy a rendkívüli ülésszakban ne kerüljenek már be olyan javaslatok, amelyeket még csak majd most kezd el tárgyalni a Ház. Én úgy gondolom, hogy ez nem egy tartalmi észrevétel ebben az ügyben, sőt én magam is úgy nyilatkoztam, hogy szerintem ez az ügy maga olyan fontos, és biztos vagyok benne, hogy ez még akár a következő rendes ülésszak kezdetekor is aktuális lesz, mert ezek az adatok ennek a kormánynak a jóvoltából egészen biztosan nem lesznek közérdekű adatként hozzáférhetőek, ezért úgy gondoltam, hogy talán tárgysorozatba veszi a Költségvetési bizottság, és hagy minket erről tárgyalni, ha előbb nem, hát akkor a szeptemberi kezdéskor. Megmondom őszintén, én is úgy gondoltam, hogy egyfelől az együttműködés, egyfelől a politikai gesztusok, másfelől pedig a megismerni vágyás mindannyiunkat hajt, és ezért vagyunk benne ebben a bizottságban, nem azért, hogy bizonyos kis ügyeket fölnagyítsunk, amelyek így el tudják takarni a nagyobb ügyeket, hogy 17 milliárdot fölnagyítsunk akkorára, hogy a maradékot eltakarja. Úgy gondolom, hogy ezt jó lelkiismerettel talán egyetlenegy kormánypárti képviselő sem teheti, bármennyire érzékeny pont időnként a Quaestor ebben a tekintetben. Úgy látom, hogy ez a gesztus viszonzatlan maradt, hiszen a bizottság vita nélkül, az elnök levelére, nem tartalmi hiátusokra hivatkozva nem engedte tárgysorozatba venni az én javaslatomat, ezért nem tudok osztozni az örömben. Az akkori vitában elmondtam, amikor itt a parlamentben ültünk, hogy nyilvánvalóan a két javaslat a mi fejünkben összefügg. Ennek megfelelően nyilvánvalóan a mi szavazási magatartásunkban, döntési spektrumunkban egy eléggé szűk mezsgyét jelöl ki nekünk a Fidesz. [[18.10]] Amit ő akar, azt vizsgáljuk, arról még törvény is szülessék, amit ő nem akar, arról pedig nem születhet törvény, még akkor sem, ha ezt tartalmi kérdések megvitatása nélkül, csak azért utasítja el a többség, nagyon őszintén, mert megteheti. Ezért utasította el ezt a többség. Úgy gondolom, hogy szeptemberben is nyugodtan meg tudtuk volna tárgyalni. Bízom benne, hogy a későbbiekben majd belátást tudok kérni, illetve jó hozzáállást tudok kérni a kormánypárti képviselőktől, hogy legalább közérdekű adatként legyenek nyilvánosak, szélesebb látókörben lássunk rá a korábbi vagy esetleg az elkövetkezendő időszakok kormányzati, pénzügyi cselekvéseire, pénzügyi ügyleteire. Amennyiben ez meg tud valósulni, akkor, úgy gondolom, sokkal közelebb kerülünk ahhoz a célhoz, amit a Quaestor-bizottság kitűzött maga elé, mint ahol éppen most tartunk. Most a bűnbakkeresésénél vagyunk, nem a tanulságok levonásánál, nem a jövőbeni folyamatok megfelelő megregulázásánál tartunk, bűnbakkeresés folyik. Ebben a tekintetben partner voltam az önök előterjesztéséhez, önök nem voltak partnerek az én előterjesztésemhez, és ezt nagyon sajnálom. Ezért nem tudok maradéktalanul osztozni az örömben. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. A Lehet Más a Politika képviselőcsoportja részéről Schmuck Erzsébet képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az LMP is módosító javaslatot nyújtott be a törvénytervezethez, amelynek célja, hogy növelje az átláthatóságot az MFB Zrt. mint közpénzből működő, klasszikus magánbanki tevékenységet nem folytató intézmény működésében. Javaslatunk szerint nem minősülne banktitoknak az MFB tulajdonában álló vagyonnal összefüggő információ. A törvényjavaslat szerint viszont úgy látjuk, hogy azzal a céllal terjesztené ki a banktitoknak nem minősülő adatok körét az MFB-ről szóló törvény, hogy a Quaestor-vállalatcsoport visszaéléseit megismerhesse a közvélemény. De a tényleges cél igazából, hogy a brókerbotrányokban eltűnt 220 milliárd forintból kiragadjon egy 17 milliárdos MFB-hitelezési tételt, amely ráadásul a 2010 előtti időszakban történt. Továbbra sem tudjuk, hogy miért csak a Quaestor-ügyben indokolt a banktitok föloldása, a Buda-Cashben, a Hungáriában vagy bármely más hasonló ügyben viszont nem. Holott önmagában az, hogy csak a Quaestornak volt MFB-hitele, erre a kérdésre azért nem ad választ, mert az MFB egyedi szerződéseiről pont annyira nem lehet semmit sem tudni, mintha magánbank lenne. Úgyhogy ad absurdum, abban sem lehetünk biztosak, hogy nem volt-e fejlesztési banki pénz a többi bedőlt pénzügyi csoportban.A Quaestor-ügyben az MFB csupán egy kis fogaskerék volt egy nagyobb gépezetben, ahol az MNB és a pénzügyi felügyelet jóval súlyosabb mulasztást követett el. Az intézményesített felelőtlenség leleplezése csak egy átfogó vizsgálóbizottság felállításával lett volna lehetséges, amit a Fidesz lesöpört az asztalról. 2010-ben az MFB-törvény első módosításakor az LMP úgy gondolta és most is azt gondolja, hogy az MFB esetében ne működhessen banktitok. Az MFB ugyanis nem tekinthető normál kereskedelmi banknak, így nem helyénvaló, hogy a kereskedelmi banki szabályok rá is vonatkozzanak.Az átláthatóság, a transzparencia már csak azért is kulcskérdés ebben az esetben, mert jogunk van látni, hogy a milliárdokkal gazdálkodó MFB hogyan kezeli, kinek adja el és mennyiért az állami cégek bedőlt hiteleit. Az MFB közpénzeket kezel, és ennek révén számos állami vállalat hitelezője. Tehát mi, állampolgárok milliói vagyunk az MFB tulajdonosai, éppen ezért jogunk van tudni azt, hogy miként működtetik a Magyar Fejlesztési Bankot. Itt nincs helye banktitoknak. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen. A következő hozzászóló Józsa István képviselő úr, MSZP.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Asszony! Meglehetősen sajátságos ez az előterjesztés, ha kicsit durvábban fogalmaznék, azt mondanám, hogy diszkriminatív. Mert milyen dolog az, hogy teljes parlamenti támogatás övezi az átláthatóság, a transzparencia elvét, legalábbis a demokratikus oldalon mindenki ezt képviseli, a polgári oldalon valószínűleg szintén ezt hangsúlyozzák, ugyanakkor szelektív a banktitok feloldása. Tehát amikor olyan szólamokat engednek meg, hogy a Magyar Nemzeti Bank felügyeleti tevékenységével kapcsolatban csak a szigorításról beszélnek, arról, hogy a felelőssége vonás lehetőségét egy törvényi passzussal vagy rendelkezésrésszel kiiktatják, ugyanakkor itt a Magyar Fejlesztési Bank tekintetében is csak bizonyos dolgokra akarják kiterjeszteni az átláthatóságot - szóval, én azt képviselem, ami már itt elhangzott a demokratikus oldalon, hogy legyen átlátható, transzparens a Magyar Fejlesztési Bank működése is, ne csak arra bizonyos ETO-park kérdésre, hanem rendesen a Quaestor teljes tevékenységét és a többi, bankbotrányban érintett cég teljes tevékenységét illetően, és akkor együtt állapítjuk meg, hogy hogy is áll itt a kérdés. Köszönöm. [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével a rendelkezésére álló időkeretben. [[Nincs jelentkező.]] Nem. A vitát lezárom. Megadom a szót az előterjesztőnek, aki jelentkezett, hogy válaszolni kíván a vitában elhangzottakra. Szűcs Lajos!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Én is az egyik előterjesztő vagyok, és azért valamit szeretnék tisztázni mindenki előtt. Amikor az MFB-ről szóló törvényjavaslatot kértük módosítani, akkor pontosan azért kértük, mert tudtuk, hogy a Quaestor-üggyel kapcsolatban van egy olyan információ, amit szeretnénk kérni ettől a bizonyos pénzintézettől. A titokgazda pedig azt mondta, hogy jelen pillanatban nem lehet másként ehhez a kérdéshez hozzányúlnunk. Azt hiszem, hogy minden olyan mondat, amit Szakács képviselő úr, illetve Schmuck képviselő asszony elmondott, megelőlegezése volt annak, amit még nem tettünk meg; de nem mondtuk azt, hogy nem fogjuk megtenni. Képviselő úrnak elmondtuk a bizottsági ülésen, hogy ha jelen pillanatban befogadtuk volna ezt a javaslatot, akkor a házszabály szerint nem indulhatott volna el ennek a törvénymódosító javaslatsornak az útja, hiszen jelen pillanatban nem egy ülésszak van, hanem egy olyan furcsa helyzet alakult ki itt a házszabály szerint, hogy rendkívüli ülésnapokat kért a kormány, nem egy ülésszakot. Azt hiszem, ha ősszel visszatérünk ezekre a kérdésekre, akkor fogunk megfelelő megoldásokat találni ezekre a problémákra. Ön megelőlegezte, de elhangzott a bizottság akkori ülésein is, hogy szeretnénk közös erővel, nyilván többségi akarattal egy olyan módosító csomagot letenni majd a Ház asztalára, amivel azt szeretnénk elérni, hogy a Quaestorhoz, a Buda-Cashhez és bármelyik, jelen pillanatban futó botrányhoz hasonló befektetőket, főleg kisbefektetőket érintő csalássorozat ne tudjon elindulni Magyarországon. Szerintem ez a legfontosabb célja annak a bizottságnak, amit mi közösen alkotunk. Ebben a pillanatban megint csak arra szeretném felhívni az önök figyelmét, hogy jelen törvényjavaslat ennek egy szeletét vizsgálja, de reméljük, hogy el fogunk jutni odáig, hogy ennek egy széles rétegével is meg tudjuk majd tenni. Éppen ezért kérem képviselőtársaimat, hogy a holnapi zárószavazáson támogassák ezt a módosító javaslatot. Köszönöm, elnök úr. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Szűcs Lajos képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most pedig soron következik a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény, valamint az ezzel összefüggő törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. Az előterjesztés T/4887. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Gazdasági bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatát T/4887/3. számon, jelentését pedig T/4887/4. számon megkapták. [[18.20]] A Törvényalkotási bizottságösszegző módosító javaslata T/4887/6. sorszámon, összegző jelentése pedig T/4887/7. sorszámon a honlapon elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Erre összesen 15 perc áll rendelkezésre. Megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Mivel a Törvényalkotási bizottság a T/4887. és T/4886. számú törvényjavaslatokat összevontan tárgyalta, ezért engedjék meg, hogy a két törvényjavaslattal kapcsolatban a bizottsági többségi álláspontot egyben ismertessem, és erre majd hivatkozni fogok a T/4886. számú törvényjavaslat tárgyalásakor. A T/4887. és 4886. számú törvényjavaslatok, úgymint a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény, valamint az ezzel összefüggő törvények módosításáról és a vasútnak nem minősülő egyéb kötött pályás közlekedésről szóló törvényjavaslatok tárgyalásának eredményét ismertetném, amelyet a Törvényalkotási bizottság 2015. június 18-án megtárgyalt, és az imént említett törvénnyel összefüggő törvények módosításáról szóló törvényjavaslatokkal kapcsolatban az alábbiakban határozott. A háttéranyagban a Gazdasági bizottság egy 1 pontból álló módosító javaslatot fogalmazott meg, amelyet a bizottság 32 igen szavazattal egyhangúlag támogatott. A Törvényalkotási bizottság saját 12 pontból álló, szerkesztési és nyelvhelyességi pontosításokat szolgáló módosító javaslatot fogalmazott meg, amelyet a bizottságunk 26 igen szavazattal, 6 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadott. A javaslat az Európai Unió vasúti irányelveinek való megfelelést, a szektorra vonatkozó jogszabályi korszerűsítést szolgálja. Az első vasúti csomag teljes felülvizsgálatára, átdolgozására 2010 és 2012 között kerül sor, amelynek eredményeként fogadta el az Európai Parlament és a Tanács az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló 2012/34/EU irányelvet.Az irányelv részben átalakította a vasúti társaságok részére nyújtott szolgáltatásokat, mely a pályahálózat-használati díjképzés és számítás szabályait is megváltoztatta, új szereplőket, kiszolgáló létesítményeket és azok üzemeltetőit vonta be a szabályozásba. Továbbá sok ponton szigorította a piacfelügyeleti hatósággal, a vasúti igazgatási szervvel kapcsolatos függetlenségi feltételeket. Ezáltal olyan jelentős változásokat hozott a vasúti szabályozásba, amelyek a hazai törvényi szabályozás szintjén is számos jogintézmény újragondolását igényelték. Erre tekintettel a bizottság az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést 25 igen szavazattal, 7 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Köszönöm a szót, elnök úr. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e felszólalni. [[Jelzésre:]] Majd nyilván később. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság előadót nem állított. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség, és először az írásban előre jelentkezett képviselőknek adom meg a szót, elsőként Völner Pál képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! A vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény, valamint az ezzel összefüggő törvények módosításáról szóló T/4887. számú törvényjavaslat fekszik előttünk. A bizottsági jelentés alapján a javaslat megfelel a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésének, tehát megfelel az Alaptörvényből eredő tartalmi és formai követelményeknek, illeszkedik a jogrendszer egészébe, megfelel a nemzetközi és az európai uniós jognak, és megfelel a jogalkotás szakmai követelményeinek. A javaslathoz képviselői módosító indítvány nem érkezett, csak a Gazdasági bizottság, illetve pontosításként, ahogy Vécsey képviselőtársam az imént felsorolta, a Törvényalkotási bizottság nyújtott be egy módosító indítványt, ezek szerkesztési és nyelvhelyességi pontosításokat szolgálnak. Hadd emlékeztessem a tisztelt Házat, hogy a javaslat az Unió vasúti irányelveinek való megfelelést, azon belül is a negyedik vasúti csomagnak megfelelő jogszabályi korszerűsítést szolgálja. Ehhez kapcsolódóan számos, nemzeti igények által szükségessé tett módosítást is átvezet a javaslat. Először is háromlépcsőssé teszi a vasúti fejlesztésekkel kapcsolatos döntéshozatalt és szabályozást. Az állam feladata az országos jelentőségű vasútvonalak tervezése, valamint az országos pályahálózat működtetésének, igénybevételének szabályozása. Az előterjesztés rögzíti, hogy a kormány feladata a vasúti közlekedéspolitikára, valamint a vasúti közlekedés fejlesztésére vonatkozó koncepció jóváhagyása, a vasúti közlekedéssel összefüggő nemzeti érdek érvényesítése és kötelezettségek teljesítése, a vasúti pályahálózati infrastruktúra-fejlesztési stratégia jóváhagyása, az országos vasúti mellékvonalak rendeletben történő megállapítása, valamint a honvédelemmel, a polgári védelemmel és a katasztrófaelhárítással összefüggő vasúti feladatok ellátása. A jogszabálytervezet alapján a közlekedésért felelős miniszter készíti elő a vasúti közlekedéspolitikát és a vasúti fejlesztési koncepciót, a vasúti pályahálózati infrastruktúra-fejlesztési stratégiát, és szervezi ezek végrehajtását. A miniszter az országos jelentőségű vasútvonalak fenntartására és üzemeltetésére gazdasági társaságokat alapít vagy jelöl ki. A fentiekre tekintettel kérem, hogy támogassák a bizottsági jelentést és az összegző módosító indítványt. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. A következő előre bejelentett felszólaló Józsa István képviselő úr, MSZP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előterjesztés jellegéből adódóan ez egy eléggé átfogó uniós jogharmonizációs törvényjavaslat, a 2012/34/EU irányelvnek a magyar jogrendbe történő konzekvens átültetését jelenti. Egy jelentős munka, ugyanakkor nem mentes a kodifikációs problémáktól, a fogalmazási anomáliáktól, mint ahogy az egyhangúlag elfogadott módosító javaslat is mutatta, hogy ennek természetesen mi sem álltunk ellent. Az első vasúti csomag teljes felülvizsgálatára, átdolgozására az Unióban már 2010 és ’12 között sor került az egységes európai vasúti térség létrehozása érdekében. Az irányelv részben átalakította a vasúti társaságok részére nyújtott szolgáltatások körét, a pályahálózat-használati díjképzés és számítás szabályait megváltoztatta, újabb szereplőket, a kiszolgáló létesítményeket és azok üzemeltetőit vonta be a szabályozási körbe, és sok ponton szigorította nagyon helyesen a piacfelügyeleti hatósággal vagy szakmai nyelven: vasúti igazgatási szervvel kapcsolatos függetlenségi feltételeket. Ezt mi helyesnek tartjuk. Ezáltal olyan jelentős változásokat hozott a vasúti szabályozásba, amely a hazai törvényi szabályozás szintjén is számos jogintézmény újragondolását tette szükségessé. [[18.30]] Ezek miatt a vasúti törvény jelentős módosításának elsődleges kiváltó oka az irányelv szabályainak átültetése, érvényesítése, de ehhez kapcsolódóan lehetőség nyílott számos, a nemzetiigények által szükségessé tett módosítás alkalmazására is. A korábbi szabályozáshoz képest változást jelent, hogy míg a 2005-ös törvény megalkotásakor még a működési engedélyek területi hatályának meghatározását nem földrajzi, illetve közigazgatási területi egységek szerint határozták meg, hanem a vasúti szervezet által igénybe vehető, illetőleg működtetett vasúti pályahálózat megjelölésével, addig az irányelv koncepcionális változást hozott ebben a kérdésben is. Az európai uniós irányelv alapján ugyanis a szolgáltatásokat, ezáltal a működési engedélyeket nem az a vasúti pályahálózat határozza meg, amelyen a szolgáltatás folyik, hanem a fókuszba a területi szolgáltatás került, hiszen ugyanazon a pályaszakaszon folyhat akár városi, elővárosi, térségi és országos vasúti forgalom is, ezáltal nem lehet csak a pályahálózatot kizárólag akár az egyiknek, akár a másiknak minősíteni. Erre tekintettel a működési engedélyek megjelölése, mint például országos vagy városi személyszállító működési engedély, a vasúti társaság által végzett szolgáltatásra utalt, de nem jelent kizárólagos minősítést a pályahálózatra vonatkozóan.A törvényjavaslat fenntartja a térségi vasúti szolgáltatás fogalmát, biztosítva a települési önkormányzatok szabad társulásán alapuló, az érintett földrajzi terület lakosságának igényeihez jobban igazodni képes térségi vasúti közszolgáltatás megszervezésének feltételeit, illetve lehetőségét is.Fennmarad - nagyon helyesen - az elővárosi személyszállítási szolgáltatás is; ennek a jelentősége a forgalmi adatok, statisztikai adatok alapján mind Budapest agglomerációjában, mind a vidéki nagyvárosok esetében kimutatható. Tehát az elővárosi személyszállítási szolgáltatás az agglomeráció személyszállítási igényeinek a hagyományos vasúti közlekedés, jellemzően a HÉV keretében történő kielégítését jelenti a speciális jellegű városi vasúti közlekedéssel szemben, például a villamosra vonatkozóan. Ezen túlmenően bekerült a törvénybe a vasút-villamos vagy tram-train elnevezésű szolgáltatás; sokan ez alatt a Hódmezővásárhely-Szeged-vasútvonal, -villamosvonal - ha villamosvonal, akkor uniós forrásból támogatható - megépítésének törvényi lehetőségét sejtik. Én azt mondom, hogy mindegy, hogy tram-trainnek nevezzük vagy helyközi vasútnak, a lényeg, hogy fejlődjön, és a helyi lakossági igényeket minél magasabb szinten ki tudja elégíteni. A pályahálózattal és az azon nyújtott szolgáltatásokkal kapcsolatban további változás, hogy az irányelv meghatároz egy alapvető szolgáltatási csomagot, amelyet kötelezően a pályahálózat-működtetőnek kell nyújtania. A további szolgáltatások között pedig új jogintézményt hoz létre, ez a kiszolgáló létesítmény, valamint a kiszolgáló létesítmény üzemeltetője. Ez utóbbi, igazodva a tényleges gyakorlathoz, lehet a pályahálózat-működtető, de lehet akár vállalkozó vasúti társaság és harmadik személy is, hiszen például üzemanyagtöltő berendezést üzemeltethet bármely társaság üzleti alapon is, azt a pályahálózat-működtető ezentúl nem zárhatja ki, nem akadályozhatja az eljutást ezekhez a létesítményekhez. Ez számos új lehetőséget teremt, tovább növelve a piaci viszonyok, a verseny terjedését a vasúti ágazatban is. Ezekből természetesen a vasúti pályahálózat-működtető sincs kizárva, azonban a vasúti igazgatási szerv hatásköre kiterjed annak vizsgálatára is, hogy megvalósul-e a nyílt hozzáférés biztosítása, továbbá arra is, hogy az egyes létesítményekben alkalmazott szolgáltatások, árak megfelelnek-e a tisztességes verseny feltételeinek, tehát a valódi bekerülés és a piacon elérhető egyéb árszintekhez összemérhető-e; tehát monopolárakat nem lehet kialakítani. Ez egy helyes rögzítése az előttünk fekvő törvényjavaslatnak. A vasúti járművek esetében a törvényi keretek megteremtése érdekében bekerültek a jogszabályba a karbantartásért felelős szervezetre vonatkozó alapvető rendelkezések is. A vasúti munkavállalókkal kapcsolatos szabályozás nem változott, a törvényjavaslat ezt értelemszerűen nem érinti, ez nemzeti hatáskör. Az MSZP véleménye szerint viszont a vasút sajátos körülményeire, sajátos munka-igénybevételére való tekintettel ez nem biztos, hogy elegendő, hogy ezen a szinten megmarad. Valószínűleg célszerűbb lenne a vasúti dolgozók szakszervezeteivel együttműködve egy speciális munkavállalókra, vasúti munkavállalókra vonatkozó szabályozásban is gondolkodni. De ez nem ennek a törvénynek a feladata, a későbbiekben erre még ki lehetne térni.Összefoglalóan: megállapítható a jelen törvénymódosításról, hogy abban a jogalkotói szándék szerint tükröződnek az uniós jogalkotás útján elérni kívánt keretek mellett az átültetés révén a magyar vasúti hagyományok, a hazai viszonyok fenntartása, a gyakorlat továbbélése, a magyarországi vasúti ágazat további sikeressége és a versenyképességének fenntartása, annak javítása, a hazai vasúti ágazat fejlesztése. Mindezek mellett mi elmondtuk a kritikai észrevételeinket is, azt nem minden esetben sikerült korrigálni, érvényesíteni, ezért egy támogató tartózkodás lesz a szavazati magatartásunk. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. A következő előre bejelentett felszólaló Ander Balázs képviselő úr, Jobbik.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Nos, az egyik szemünk sír, a másik meg nevet, hogyha az előttünk fekvő törvénymódosítást vizsgáljuk, ugyanis számos olyan előremutató pontot találtunk ebben a javaslatban, ami bizonyára segít megoldani a vasút területén létrejött és évtizedek alatt felhalmozódott problémákat, amiket, ugye, egyetértünk, államtitkár úr, nem a rasszista, antiszemita jobbikos összeesküvők okoztak.No, akkor dicsérettel kezdeném, ugyanis három részre oszthatjuk itt a törvényjavaslatot, illetve a hozzá fűződő álláspontunkat. Az első az valóban a dicséret hangja, ugyanis például az az üdvözlendő változás, hogy az elővárosi hálózat már nem csupán Budapest térségére képezhető, komoly előrelépést jelent, hiszen megnyílik ez a lehetőség a nagy vasúti vonzáskörzettel rendelkező vidéki városok előtt is. Ezt mindenképpen el kell ismernünk.A második ilyen pont a törvénymódosításnak a nyílt hozzáférésre, a pályakapacitás elosztására, a kiszolgáló létesítmények kapacitáselosztására, a bérbeadási kötelezettségére, az egyablakos ügyintézésre, a pályahasználati díjak feláraira és a kedvezményére vonatkozó új szabályozásokkal kapcsolatos. Ezeket is támogatni tudjuk, mondom: a problémákat segítenének ezek is megoldani.További támogatható elképzelések: az iparvágányokra és a saját célú vasúti pályahálózatok működtetésére vonatkozó egyszerűsített szabályozási rendelkezések. Sajnálatos tény egyébként, hogy Magyarországon az elmúlt két évtizedben részben éppen az a túlszabályozás, amivel eddig találkozhattunk, a nagy vasutakra vonatkoztatott szigorú rendelkezések ide átvétele, ennek átgondolatlan alkalmazása miatt sok termelő egységnél elveszítették azt a lehetőséget, hogy integrált áruszállítással foglalkozzanak. Ez nagyon káros volt, hiszen a közúti áruszállítást hozta előnyös helyzetbe, annak minden negatívumával egyetemben.Viszont a most bevezetésre kerülő rendelkezések egy lassú visszarendeződési folyamatot indíthatnak el, ahogy ezt korábban már kifejtettük, ami a vasúthálózat belföldi áruszállítási szerepvesztésének megállítását segítheti, illetve nagyobb gazdasági lehetőségeket nyit újak létesítésére, ami a vasúti szállítás versenyképességét javíthatja a közúttal szemben. Ez a Jobbik véleménye szerint egy minden tekintetben támogatandó elképzelés. Szívből üdvözöljük továbbá a kisvasutak és a múzeumvasutak üzemeltetésére vonatkozó egyszerűsített rendelkezések bevezetését is, a múltkoriban ez is kifejtésre került a részünkről. Turisztikai szempontból, vagy hogyha a családokra, a kisgyermekes családokra gondolunk, akkor ez mind-mind olyan lépés, ami egyértelműen pozitív és csakis támogatandó. [[18.40]] Ugyan a közlekedési hatósági eljárási díjak tekintetében már eddig is voltak kedvezmények, de a műszaki, a vasútbiztonsági, az adminisztratív terhek tekintetében eddig a nagyvasúti feltételek voltak ezekre a kisvasutakra érvényesek, teljesen értelmetlen módon, ami csak meggátolta ezek életben maradását, fejlődését. Ezeknek a szabályozóknak a betartása olyan finanszírozási többletigényt jelentett a kisvasutaknál, ami több esetben bizony a jelzett megszűnéshez vezetett, a leépüléshez, annak ellenére, hogy jelentős idegenforgalmi potenciállal rendelkezhetnek, idegenforgalmi igényeket elégítenek ki, vagy éppen turisztikai célpontoknak a megközelítését szolgálják. Előremutató továbbá véleményünk szerint az „országos mellékvonalak” pályahálózati kategória olyan formán szerepeltetése, ami megnyitja a lehetőséget egyes hosszú távon jelentős szerepre tervezett, jelenleg viszont elhanyagolt pályahálózati elem rekonstrukciója előtt. A nemzetközi megkülönböztetés kivétele egyszerűsíti a besorolási rendet, a szolgáltatás kategóriák alá bontása a fentieket követi, a közforgalmi kitétel kerül ki belőlük, így elvben közszolgáltatási szerződés nélkül, piaci alapon is lehet bármely szolgáltatáskategóriát üzemeltetni, tehát ez mindenképpen támogatandó. Az új törvény fogalomrendszere az integrált vasúti társaság révén elvben lehetővé teszi a korábban darabjaira szétszaggatott MÁV ismételt összerakását egy jogi személybe. Az EU annak idején nem a MÁV szétdarabolását, hanem a pályavasúti tevékenység elkülönített számviteli kezelését írta elő nekünk, ezt magyarázták aztán félre, ezért lett a MÁV szétszedve, tehát ez véleményünk szerint akár jó is lehet, csak ahhoz meg kellene valósítani. A szándék nem egyértelmű, államtitkár úr, úgyhogy itt szeretnék erre rákérdezni: mi a további terv ezzel kapcsolatosan? Hiszen az önálló pályahálózat-működtető továbbra is meglevő fogalmi elem, így maradhat minden a régiben, ami viszont nem biztos, hogy jó irány. Tisztelettel kérem erre vonatkozó válaszát. Józsa képviselőtársam megemlítette az úgynevezett vasút-villamos, tram-train rendszereket, ami szintén egy eltérő szabályozás, új elem ebben a törvényben. Nem akarjuk kihegyezni Lázár Jánosra a dolgot, egy ilyen tram-train rendszer megvalósítása prognosztizálható most Magyarországon, a Szeged-Hódmezővásárhely közötti. Egy kisvárosból érkeztem, Barcsról, pontosan tudom, hogy mit jelent, amikor egy ilyen kisvárosnak egy nagyon erős érdekkijáró embere van, az ottani emberek ennek örülnek; Barcs Losonczi Pálnak a múlt rendszerben nagyon sokat köszönhetett, a hódmezővásárhelyiek is minden bizonnyal Lázár Jánosnak. Itt a nagy kérdés az, és szeretném, hogyha az államtitkár úr erre egyértelműen válaszolna, hogy a Szeged-Békéscsaba vonalnak mi lesz a sorsa, tehát a tram-train bevezetése, illetve megvalósítása esetén az megmarad-e, vagy pedig lehúzhatja a rolót, és a Békéscsaba-Szeged vasúti összeköttetés, a közvetlen személy- és áruszállítás meg fog szűnni. Szeretnénk egy egyértelmű megerősítést arra vonatkozóan, hogy ilyesmi nem fog bekövetkezni. Fontos eltérés a korábbi törvényekhez képest, hogy az állami feladat körébe kizárólag az országos jelentőségű pályahálózat és országos vasútvonalak működtetése és fejlesztése tartozik. Ennek része, hogy csak ezen vasútvonalak működtetése, felújítása, fejlesztése minősül közvetlen állami feladatnak, közérdekű és közcélú tevékenységnek, tehát attól tartunk egyébként, hogy ha e törvénymódosítás elfogadásra kerül, úgy a vidéki vasutak végleg elesnek az állami fejlesztéseknek még a reményétől is. Úgy érezzük, hogy itt komoly veszély forog fenn, előfordulhat, hogy a jövőben nem lesz rá sem fejlesztés, sem pedig államilag garantált pályafenntartás. Erre is várnám egyébként az államtitkár úrnak a megnyugtató válaszát, hogy mégsem így fog történni. Amit viszont igen-igen komoly problémának látunk, az az, hogy az országos jelentőségű vasútvonalak besorolását nem a törvény szabályozza. A múlt alkalommal is volt erről szó, hogy kormányrendelet alá tartozik ennek a szabályozása, ráadásul a rendelet módosítása majd a törvénymódosítást követően történik meg, arra az Országgyűlésnek nincs befolyása, csak a kormánynak. Tehát kormánypárti, egyéniben megválasztott képviselők nagyon könnyű helyzetben lesznek adott esetben, amikor megszűnik a körzetükben egy vonal, ráháríthatják ennek felelősségét a kormányra, ők pedig mossák kezeiket. Helytelen egyébként ez a hozzáállás, a választott képviselőknek igenis joga lenne vagy joga kellene lennie arra, hogy beleszóljanak mindebbe, hogy mely térségben mely vasúti közlekedési útvonalak kerülhetnek be egyáltalán ebbe a kedvezményezett, államilag támogatott és így a jövőben is fejlődésre számítható kedvezményezett körbe. Szeretném megkérdezni az államtitkár urat, hogy bekerülhet-e, és hogyha nem, akkor miért nem kerülhet be az országos mellékvonalaknak a felsorolása a törvénybe, és miért hagyják ennek a szabályozását [[Az elnök csenget.]] kormányrendeletre. Nagyon szépen köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megkérdezem, hogy kíván-e még valaki hozzászólni a fennmaradt időkeretekben. [[Senki nem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom, és megadom a szót az előterjesztők nevében Tasó László államtitkár úrnak, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra. Tízperces időkerete van.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Először is szeretném megköszönni az MSZP-nek a támogató tartózkodását, bár igazán nem értem, hogyan is lehet támogatni tartózkodással. Nyugodtan meg lehet nyomni az igen gombot is egyébként, nagy vétek nem következik be véleményem szerint. A Jobbik képviselőjének, Ander Balázs képviselőtársam kérdéseire igyekszem válaszolni. Nagy százalékát támogatják az előterjesztésnek, ezt örömmel hallottuk; a szabályozás legtöbb elemét, úgy hallottam, támogatja a Jobbik frakciója; és örömmel üdvözölték újra a vasúti szállítás térnyerését, ami egyértelműen szándékunkban áll, és világossá tettük az előterjesztésünkben. Ugyanígy hallottunk a korábbiakban a kisvasútról és a múzeumi vasutak működéséről, amelyek szabályozását szintén támogatja a Jobbik frakciója. Természetesen a mellékvonalak új szabályozását is üdvözölte a Jobbik-frakció. Itt jegyezném meg, hogy miniszteri rendeletnek elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy szabályozza, és a listát, amennyiben kérik, mindenki számára elérhetővé tegye, tehát nem kell hozzá törvényjavaslatba foglalnunk, miniszteri rendelet elegendő hozzá, hogy a mellékvasutakat felsorolják. Mindenképpen fontos kérdés volt, hogy külön akarjuk-e tartani és külön akarjuk-e választani a pályaelosztást és a pályaműködtetést. Ez természetszerűen az irányelv átültetéséből is adódik, hiszen az uniós irányelvek egyik fontos eleme, hogy külön kell választani ezt a két szereplőt. A Békéscsaba-Szeged vonallal kapcsolatosan érdeklődött, hogy a tram-train beruházás érinti-e. Semmiképpen sem érinti, a Szeged-Békéscsaba vonalnak működnie kell, egyébként most is fejlesztés alatt áll. A kormány szándéka világos: hogyha a vasútra ilyen mértékű forráslehetőségünk van, amelyet uniós forrásokból és hazaiból összerakhatunk, akkor elemi érdekünk működtetni is, nem azért építjük meg a vasútjainkat, és nem azért újítjuk fel, hogy ne működtessük. Természetszerűen az állami gondoskodás, az állami finanszírozás minden vonalon meg fog maradni. A kérdések, amelyeket képviselőtársamtól hallottam, nagyjából ezek köré csoportosultak.Tisztelt Országgyűlés! Lezárult a 4887. számú törvényjavaslat vitája. A törvényjavaslat célja az egységes vasúti térség létrehozásáról szóló európai uniós irányelv átültetéséhez szükséges törvényi szintű jogszabály megalkotása és a módosítások elvégzése volt. A törvényjavaslat elfogadásával és az Unió Európai Bizottsága felé történő bejelentésével Magyarország az uniós kötelmeinek eleget is tett. Az irányelv az azt megelőző, korábban hatályos irányelvekhez képest kis részben alakította át a vasúti pályahálózaton az árufuvarozó és személyszállító társaságok számára igénybe vehető szolgáltatások körét, s ezzel valóban megváltoztak a vasúti pályahálózat használati díjai, annak képzése és kiszámítási szabályrendszere is. Alapvető újdonság, hogy a törvényjavaslat elfogadása után a vasúti közlekedésről szóló törvény a továbbiakban nem tartalmazza azokat a kötöttpályás rendszereket, amelyek eddig beletartoztak a szabályozás körébe, a siklót, a sífelvonót, a függővasutat és a libegőt is. Ezt a következő javaslatban majd természetszerűen érintjük, hiszen a 4886. számú javaslatunkban szerepelni fog ez a szabályozás. [[18.50]] További változás, hogy a törvény hatályos fogalomrendszerét is felülvizsgáltuk, és az irányelv fogalomrendszeréhez igazodóan módosítottuk, egy új logika mentén lett csoportosítva. Az irányelv szabályainak átültetése során külön gondot fordítottunk arra, hogy a magyar sajátosságokat is figyelembe vegyük, és minden olyan vállalkozást, tevékenységet, amelyről egyébként a hozzászólók is jelzéssel voltak, mentesítsünk az irányelv szigorú szabályai alól. A törvényjavaslat vitájának lezárásaként köszönöm a Gazdasági bizottság támogatását, a Törvényalkotási bizottság munkáját, és mindazokat az érdemi észrevételeket, amelyekkel segítették a javaslat tárgyalását. Tisztelettel kérem, hogy mind a módosító javaslatunkat, mind a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a vasútnak nem minősülő egyéb kötött pályás közlekedésről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. Az előterjesztés T/4886. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Gazdasági bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatát T/4886/3. számon, jelentését pedig T/4886/4. számon megkapták. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata T/4886/6. számon, összegző jelentése pedig T/4886/7. számon a honlapon elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Erre összesen 15 perc áll rendelkezésre. Megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A vasútnak nem minősülő egyéb kötött pályás közlekedésről szóló törvény létrehozásának legfontosabb oka az volt, hogy a hatályos, a vasúti közlekedésről szóló és a jelen vitában többször idézett 2005. évi CLXXXIII. törvény elsődleges célja az európai uniós jogszabályok átültetése volt, és ezáltal a kisebb jelentőségű kötött pályás rendszerekre vonatkozóan nem került kidolgozásra a szabályozás megfelelő részletességgel, hiszen ezek a kötött pályás tevékenységek jelentős különbségeket mutatnak. Ugyanakkor e kötött pályás rendszerek a kedvtelési célú vagy turisztikai tevékenység keretében - mint Ander képviselőtársunk is megemlítette - egyre inkább teret nyernek, úgy is, mint aktív pihenési formák. Hivatkozom itt államtitkár úrra, ilyenek a libegő, a sífelvonó és egyéb formák. Mindezek indokolták, hogy a vasúti közlekedés szabályozásától némiképp elválasztva, önálló törvényben rendezzük az azokra vonatkozó keretszabályokat. Talán még több polgárunkat érinti a nevezett turisztikai célú vagy inkább pihenési formákat kiszolgáló kötött pályás eszközökön kívül például a trolibusz-közlekedés szabályozása. Ez annyiban minősül mint közúti járművel történő közlekedés kötött pályás közlekedési módnak, amennyiben közismert, hogy az áramellátás biztosítását a felsővezeték mint kötött pálya határozza meg. Összességében tehát a törvény elfogadásával az eddig számos elemében egyáltalán nem vagy részletesen nem szabályozott egyéb kötött pályás tevékenység nyer keretszabályozás formájában rendszert. A Törvényalkotási bizottság a 4887. számú törvényjavaslattal összevontan tárgyalta ezt a törvényjavaslatot és ezt a módosítást is, és az összegző módosító javaslatot, valamint az összegző jelentést 25 igen szavazattal, 7 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Köszönöm a szót, elnök úr, köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Vécsey képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíván-e felszólalni. Majd később. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság előadót nem állított. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Elsőként megadom a szót az írásban előre jelentkezett képviselők közül Völner Pál képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! A vasútnak nem minősülő egyéb kötött pályás közlekedésről szóló T/4886. számú törvényjavaslatot tárgyaljuk. A bizottsági jelentésben megállapítottuk, hogy a javaslat megfelel a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésének, tehát a Ház a jogalkotás szakmai követelményeinek megfelelő javaslatot tárgyal. Képviselői módosító indítvány nem érkezett a javaslathoz, így a Gazdasági bizottság, illetve pontosításként a Törvényalkotási bizottság nyújtott be egy-egy módosító indítványt, amelyek szövegpontosító, illetve jogtechnikai jellegű javaslatok voltak. A tisztelt Ház előtt lévő javaslat lényege egyrészt az, amit Vécsey képviselőtársam is említett, hogy azokat a korábban a vasúti törvény hatálya alá tartozó szabadidős tevékenységeket, amelyek túl szigorú szabályozási keretek között kerültek volna alkalmazásra, ezzel az új törvénnyel ki tudtuk venni annak hatálya alól, és így külön törvény szabályozza a kötött pályán működő, de nem vasúti tevékenységek szervezeti, működési, biztonsági és műszaki kereteit. Továbbá ugyancsak e törvényben került sor a trolibusz kötött pályájának a szabályozására. A felsővezeték miatt az áramellátást biztosító kötött pálya meghatározó jelentőségű, és így törvényi keretek között gyakorlatilag külön is tud foglalkozni vele a jogszabály. A törvényjavaslat rendezi a kötött pályás rendszerek engedélyezésének és hatósági ellenőrzésének a szervezetrendszerét is, tehát mindenre kiterjedően és a jövőre vonatkozóan is szabályozza ezt a területet. A fentiekre tekintettel kérem, hogy képviselőtársaim támogassák a bizottsági jelentést és az összegző módosító indítványt. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. A következő előre bejelentett felszólaló Józsa István képviselő úr, MSZP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Szorosan kapcsolódik a napirend az előző, a vasúti közlekedésről szóló törvény módosításához. Az uniós jogharmonizáció átvitelének egyik pozitív következménye, hogy külön törvénybe kerülnek azok a vasútnak nem minősülő kötött pályás rendszerek, amelyekről eddig a vasúti törvény rendelkezett, például az elég jelentős és a városi közlekedésben környezetvédelmi szempontból is fontos trolibusz kötött pályájának az engedélyezése vagy turisztikai célból a sífelvonók építése. Ezek a rendszerek, bár alapvetően kötött pályás rendszerek, így mutatnak bizonyos rokonságot a vasúti hálózattal, mégsem tartoznak szigorúan ide. Mivel az uniós jogszabályozás nagymértékben az úgynevezett nagyvasúti rendszerekre koncentrált, ezért az atipikus kötött pályás hálózatok esetében több szabály alól kellene felmentést adni ezeknél az engedélyeknél, mint amennyi valójában alkalmazható lenne a nagyvasúti szabályozásból rájuk. Ezért a vasúti törvény a módosítást követően nem tartalmazza majd sem a trolibusz kötött pályájának engedélyezését, sem a sífelvonók üzemeltetését, a siklót, a kötélpályát. Ezekre külön törvény vonatkozik a jelen előterjesztés keretében, ami egyúttal lehetőséget ad arra is, hogy az eddig mindenféle jogi szabályozást nélkülöző kedvtelési, turisztikai célú kötött pályás eszközökre is, mint például a kézihajtány, törvényi szabályozás legyen. A gyakorlat azt mutatja, hogy ezekre van igény, és ezek meg is jelentek Magyarországon, ezért elsősorban a biztonság érdekében célszerű volt rendezni a velük kapcsolatos jogi szabályozást. [[19.00]] Az egyéb kötöttpályás közlekedésről szóló törvény létrehozásának oka, mint említettem, a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény átalakítása, módosítása azon elsődleges célnak megfelelően, amit az európai uniós jogszabályok kijelölnek, és hogy ezáltal a kisebb jelentőségű kötöttpályás rendszerekre vonatkozóan egy új szabályozás megfelelő részletességgel létrejöjjön. Ezek a kötöttpályás tevékenységek jelentős eltéréseket mutatnak, ezért ez az önálló törvényben történő szabályozás kellően indokolt, hogy a vasúti közlekedés egyébként szigorú vagy más hangsúlyokat megfogalmazó szabályozásától elválasztásra kerüljön, és önálló törvény vonatkozzon az egyéb, vasútnak nem minősülő kötöttpályás közlekedési megoldásokra. Várhatóan ettől az önálló szabályozástól ezeknek a területeknek a fejlesztése, engedélyezése újabb lendületet kaphat. A területtel kapcsolatos igazgatási és hatósági tevékenységet a közlekedésért felelős miniszter, valamint a vasúti közlekedési hatóság látja el. A javaslat kimondja, hogy műszaki engedély szükséges - az alsó kötélvezetésű sífelvonópályák kivételével - az előbb már említett összes kötöttpályás járműnél: a trolibuszpályánál, a sífelvonónál, a siklóknál, a kötélpályáknál, így ezek között a legismertebb a Libegő, illetve a turisztikai hajtánynál is. A műszaki engedély kiterjed az egyéb kötött pálya építéséhez, létesítéséhez, korszerűsítéséhez, átalakításához, használatba vételéhez, fennmaradásához és megszüntetéséhez, valamint az egyéb kötöttpályás közlekedési rendszeren közlekedő járművek üzembe helyezéséhez kiadandó műszaki engedélyre. A műszaki engedélyt a Közlekedési Hatóság adja ki, tehát kellő alaposságú és biztonságot jelentő háttér áll mögötte. Az eddig számos elemében egyáltalán nem vagy csak részlegesen szabályozott egyéb kötöttpályás tevékenység keretszabályozása így törvényi formát nyer, ami véleményünk szerint hasznos és a biztonságot szolgálja.Ezzel együtt a javaslat elsősorban technikai jellegű szabályokat tartalmaz. A hatályos jogszabályok szerint ez másutt, a nagyvasúti rendszereknél került az eddigiekben engedélyezésre, vagy egyáltalán nem foglalkozott vele biztonsági előírás.Az MSZP a törvényjavaslatot támogatja, mert az elsősorban szakmapolitikai megfontolásból foglalkozik egyes kötöttpályás közlekedési formák külön jogszabályba foglalásával, melyet a technikai jellegű szabályok véleményünk szerint előremutató módon kezelnek. Köszönöm a figyelmet, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő előre bejelentett felszólaló Ander Balázs képviselő úr, Jobbik.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A vasútnak nem minősülő egyéb kötöttpályás közlekedésről szóló törvényjavaslat kapcsán tényleg nagyon röviden kívánok hozzászólni, hiszen a képviselőtársaim itt előttem mindent elmondtak, és a Jobbik is így, előrebocsátom, nyilván támogatni tudja ezt a törvényjavaslatot, mint ahogy már korábban ez részünkről elhangzott. A most tárgyalt törvénytervezet külön szabályozásának oka, hogy a kedvtelési, civil, illetve a turisztikai kötöttpályás közlekedés relatíve kis kockázattal rendelkezik, ezért nem indokolt tényleg az a részletes szabályozás, amit a vasúti törvény előír, tehát a nagyvasúti rendszerekre vonatkoztatott előírások teljesen indokolatlanok itt. Ráadásul ez a terület nem is tartozik az EU-jog hatálya alá, valamint a még benne szereplő trolibusz is teljesen kilógott, mondjuk, abból a sorból, ami azt eredményezte, hogy a rendes vasúti törvény hatálya alá tartozzon, hiszen vonatkozik rá a közúti közlekedés minden idevonatkozó jogszabályi előírása, viszont a felsővezeték miatt mégiscsak egy kötöttpályás közlekedési rendszer, nem vasút. Úgyhogy teljesen egyértelmű, hogy új szabályozás, illetve más szabályozás vonatkozik erre is. Szerettük volna egyébként itt a 16. § (3) bekezdése kapcsán, ha az a módosító javaslat, amelyet a Jobbik előtárt, bekerül a törvénybe, ugyanis úgy vettük észre vagy úgy gondoljuk, hogy bizonyos esetekben az ügyfél jelen szabályozás alapján ki lenne zárva eljárási jogainak gyakorlásából, és ahogy azt már korábban is itt kifejtettük, egy ilyen garanciális szabály kiiktatása véleményünk szerint nem indokolható. Ennek ellenére, még egyszer hangsúlyozom, a Jobbik teljesen természetesen ezt a törvényjavaslatot, mivel annak turizmusélénkítő hatását, annak területfejlesztő hatását is szem előtt tartjuk, nyilván támogatni fogja. Nagyon szépen köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiból.]] bekezdése kapcsán, ha az a módosító javaslat, amelyet a Jobbik előtárt, bekerül a törvénybe, ugyanis úgy vettük észre vagy úgy gondoljuk, hogy bizonyos esetekben az ügyfél jelen szabályozás alapján ki lenne zárva eljárási jogainak gyakorlásából, és ahogy azt már korábban is itt kifejtettük, egy ilyen garanciális szabály kiiktatása véleményünk szerint nem indokolható. Ennek ellenére, még egyszer hangsúlyozom, a Jobbik teljesen természetesen ezt a törvényjavaslatot, mivel annak turizmusélénkítő hatását, annak területfejlesztő hatását is szem előtt tartjuk, nyilván támogatni fogja. Nagyon szépen köszönöm. (Taps a Jobbik soraiból.)
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretben kíván-e még valaki hozzászólni. [[Dr. Józsa István jelzi hozzászólási szándékát.]] Jelentkezőt nem látok… [[Dr. Józsa István: Én jelentkeztem, elnök úr.]] Igen, akkor megadom a szót Józsa István képviselő úrnak, Magyar Szocialista Párt.
Köszönöm szépen, elnök úr. A vitában elhangzottakra szeretnék reagálni, mert nem tudtam, hogy egyhangú lesz a támogatás. Gratulálok az államtitkár úrnak, hogy olyan előterjesztést hozott a Ház elé, amely minden oldalról támogatást tudott elérni. Szeretném, ha ez biztatás lenne az önök számára, hogy érdemes az uniós joganyagot érdemben tanulmányozni, az azáltal nyújtott nemcsak kötelezettségeket nézni, hanem az abban megfogalmazott lehetőségekkel is élni. Ez egy ilyen példa, amikor önök jól éltek az uniós jogharmonizáció által felkínált lehetőséggel, úgyhogy tekintse szakmai sikernek is, hogy ezt nem politikai kérdésnek tekintjük, hanem szakmai megoldásnak. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem, hogy van-e még hozzászólási szándék. [[Senki sem jelentkezik.]] Nincsen. A vitát lezárom. Most megadom a szót az előterjesztők nevében Tasó László államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelettel köszönöm a támogatásukat. Teljesen világossá vált, hogy érdemes volt a nagyvasúttól megkülönböztetni a vasútnak nem minősülő egyéb kötöttpályás rendszereket, és érdemes volt megalkotni azt a javaslatot, amelynek támogatásáról valamennyi frakció biztosított bennünket. Tisztelettel kérem is, hogy ezt tegyék majd meg ugyanúgy a szavazás alkalmával is. Teljesen világos, hogy a szabályozás könnyítése, egyszerűsítése volt a célunk, és az, hogy csökkentsünk minden adminisztrációs terhet, és értelmes rendelkezéseket hozzunk; úgy tűnik, ez mindenki számára világos volt és sikerült. Tisztelettel köszönöm a támogatásukat, és kérem, tegyék majd meg a szavazás során is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az emissziókereskedelmi rendszer magyar államot megillető kvótabevételeinek megosztási és célzott felhasználási szabályainak módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. Az előterjesztés T/4819. sorszámon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés.A Gazdasági bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatát T/4819/3. sorszámon, jelentését pedig T/4819/4. sorszámon megkapták. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata T/4819/6. sorszámon, összegző jelentése pedig T/4819/7. sorszámon a honlapon elérhető. [[19.10]] Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi véleménynek az ismertetésére kerül sor. Ezekre összesen 15 perc áll rendelkezésre. Elsőként, legfeljebb 8 percben, megadom a szót Vejkey Imrének, a bizottság előadójának.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ezúton értesítem a tisztelt Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2015. június 18-i ülésén megtárgyalta az emissziókereskedelmi rendszer magyar államot megillető kvótabevételének megosztási és célzott felhasználási szabályainak módosításáról szóló T/4819. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/ 2014. országgyűlési határozat 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 7 nem ellenében összegző módosító javaslatot és összegző jelentést fogadott el. A hatályos költségvetési rendelkezések szerint az államháztartásért felelős miniszter, továbbá az energiapolitikáért felelős miniszter az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az erőfeszítés-megosztási határozat végrehajtásában történő részvételről szóló 2012. évi CCXVII. törvény által létrehozott légiközlekedési kibocsátási egységek 50-50 százalékáig, létesítményeket megillető kibocsátási egységek értékesítéséből pénzforgalmilag teljesült bevétel 25-25 százalékáig vállalhat kötelezettséget az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról, és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló 2003/87/EK irányelv 10. cikkében rögzített egy vagy több cél megvalósítása érdekében a gazdasági zöldítési rendszerben, valamint zöldgazdaság-finanszírozási rendszerben.Ugyancsak a költségvetési törvény szerint az ENSZ éghajlat-változási keretegyezménye és annak kiotói jegyzőkönyve végrehajtási keretrendszeréről szóló 2007. évi LX. törvény alapján létrehozott kiotói egységek átruházásából befolyt bevétel 50-50 százalékával az államháztartásért felelős miniszter, valamint az energiapolitikáért felelős miniszter jogosult dönteni a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10. cikkelyében rögzített egy vagy több cél megvalósulása érdekében. A kvótabevételek felhasználási célzatát meghatározó, költségvetési törvény szerint is hivatkozott két ágazati törvény jelenleg nem koherens a költségvetési rendelkezésekkel, ezért szükséges az ágazati szabályozás megfeleltetése a költségvetési szabályozásnak. A kiigazítás egyben jelenti a felhasználási célok pontos meghatározását az ágazati szintű miniszteri rendeletekben. A törvényjavaslatban tett egyéb módosító rendelkezések a nemzetközi és uniós kötelezettségvállalásokkal összefüggésben rögzítik a klímapolitikában hatás- és feladatkörrel rendelkező miniszterek hatáskörét. E körben kerül rendezésre az energiapolitikáért felelős miniszter felelősségébe tartozó, nemzetközi kötelezettségvállalásokkal összefüggésben ellátandó feladatok törvényi szintű rögzítése. A törvényjavaslat mindezek mellett egyéb kiigazításokat is eszközöl az uniós és nemzetközi jogi normáknak, megállapodásoknak való pontos megfeleltetés érdekében. Kérem szíves támogatásukat a T/4819. számú törvényjavaslat vonatkozásában. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Vejkey képviselő úr. Most a kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor, legfeljebb 7 perces időkeretben. Megadom a szót Hiszékeny Dezső képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Nagy vita nem alakult ki a Törvényalkotási bizottság ülésén, kisebbségi vélemény is egy hangzott el, egy rövid vélemény, így valószínűleg én sem leszek túl hosszú. Ami a Törvényalkotási bizottság ülésén megfogalmazódott, az emissziókereskedelmi rendszer magyar államot megillető kvótabevételeinek megosztásával, felhasználásának szabályozásával kapcsolatban, az a következő volt. Megfogalmazódott az, hogy az elmúlt időszakban a korábbi szabályozókhoz igazodóan egy olyan gyakorlat alakult ki, amely, ha egy tízéves távlatot tekintünk, akkor a lakosság számára is jól hasznosítható és érzékelhető felhasználását tette ennek a kvótának lehetővé, míg az elmúlt öt évben ez jelentős mértékben megváltozott. Úgy volt érzékelhető ez, hogy egy elhibázott kvótapolitikának voltunk a tanúi, ami azt jelentette, hogy amikor a kvóták jó áron értékesíthetők lettek volna, és erre igény is jelentkezett, akkor ezzel a lehetőséggel nem éltünk. Amikor ezek gyakorlatilag a piacon úgy jelentek meg, hogy rendkívül alacsony áron voltak ezek értékesíthetők, akkor szerettük volna ezt értékesíteni, akkor meg nyilván ez már nem ér annyit. Ez azt jelenti, hogy ha azt vizsgáljuk, hogy ez ezeknek a szabályoknak a megváltozása az elkövetkezendő időszakban milyen irányt mutat, akkor ez nagyon jól érzékelhető, és ha jól emlékszem, akkor a jogszabálytervezet 4. §-ában írja ezt le, hogy az eddigitől olyan eltérő gyakorlatot kíván folytatni, hogy a nemzetközi klímafinanszírozás vállalási forrásává teszi ezt a kvótaösszeget, ami egyrészt jelentősen lecsökkent az elmúlt időszakban, másrészt ez egy teljesen új gyakorlat. A korábbi időszakban ezen kvóták felhasználását a panelprogramra fordítottuk. Erre mondtam azt, hogy a korábbi időszakban ez egy nagyon jól érzékelhető, a lakosság számára is értékelhető felhasználása volt ennek a kvótának. Ha jól emlékszem, közel 90 ezer lakás újult meg ebből. Ma meg, ha nagyon le akarom egyszerűsíteni - és az elején azt ígértem, hogy nem leszek túl hosszú, hiszen valóban a TAB-ülésen sem volt túl hosszú ez a kérdéskör -, akkor azt tudom mondani, hogy amiből eddig panelépületeket korszerűsítettek, abból most tagdíjat fogunk fizetni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem, miután a kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót, és előre felszólalásra senki nem jelentkezett… [[Jelzésre:]] de itt a helyén igen. Megadom a szót Józsa István képviselő úrnak, MSZP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez egy nagyon száraz napirendnek tűnik, pedig egy rendkívüli jelentőségű kérdésről van szó, a szén-dioxid-kibocsátás világméretű problémájához történő magyar hozzájárulás kérdéséről. [[19.20]] Erről a szén-dioxid-kibocsátáscsökkentésről az első komoly megállapodás a kiotói protokoll vagy kiotói jegyzőkönyv volt. Ehhez a magyar parlament 2002-ben csatlakozott, Magyarországra nézve is kötelezően fogadtuk el, ami mondjuk, az Európai Unión belül egy természetesnek tekinthető magatartás, de világviszonylatban ez azért nem ennyire ilyen. Például az Amerikai Egyesült Államok, Kína, India - nagy kibocsátók - nem csatlakoztak ehhez a szén-dioxid-csökkentési megállapodáshoz. Nagy kérdés a most lejáró kiotói protokoll helyett létrehozandó, Párizsra tervezett megállapodásban - ez év végén, decemberben Párizsban lesz a klímaváltozási konferencia -, amire már vannak előrejelzések, hogy ha nem is a kiotói protokoll, tehát az eddigi emissziókereskedelmi formában, de például már az Egyesült Államok is komoly vállalásokat tehet. Például az elnökjelölti belejelentésekor magyarul Clintonné, a kinti használatban Hillary Clinton azt vállalta, hogy Amerikát a megújuló energia paradicsomává kívánja tenni, ami ismerve az ottani energialobbi kötöttségét a fosszilis energiákhoz, egy igen nagy vállalás. No de söprögessünk egy kicsit a saját házunk táján! Magyarország 2002-ben csatlakozott ehhez. Nagyon szerencsésen történt a szén-dioxid-kibocsátási bázis megállapítása, mert részben Paks I. blokkjainak belépése következtében már akkor sikerült egy jelentős szén-dioxid-kibocsátási megtakarítást fölmutatni, tehát jelenleg is teljesítette már Magyarország az Európa 2020-as célok között a szén-dioxid-kibocsátásra vonatkozó vállalását. A megújuló energiák felfuttatása, annak részaránya növelése, illetve az energiahatékonysági kérdések területén viszont közel sem állunk ilyen jól, úgyhogy ezzel kapcsolatos a kritikai észrevételünk is. Ez az előterjesztés véleményünk szerint elmozdulás a korábbi zöldítési programtól, a zöldgazdaság-finanszírozási programtól, mert ahogy Hiszékeny Dezső képviselőtársamtól elhangzott, a szocialista kormányok a szén-dioxid-kvótabevétel teljes értékét ilyen energiahatékonysági célokra fordították. Hozzá kell tennem, hogy akkor ez tízmilliárdos nagyságrendű bevétel volt, és azt most nem akarnám az Orbán-kormány rovására írni, hogy összeomlott a szén-dioxid-emissziókereskedelem a világban, lecsökkentek ezek a bevételek; azt viszont a rovására írom, hogy az akkori tötymörgésük eredménye tizenmilliárdos veszteség volt. Szabó Imre akkori környezetvédelmi miniszter és a stábja előkészített egy nagyon kedvező, az ország számára komoly bevételt biztosító, úgy emlékszem, 17 milliárdos emisszióértékesítési programot, amit önök elbizalmatlankodtak, elügyetlenkedtek, úgyhogy a töredéke sem valósult meg. Az egy komoly veszteség. Tehát azzal, hogy itt most uniós szempontokat átvéve újabb 50-50 százalékot állapítanak meg, meg más részarányokat állapítanak meg, véleményünk szerint nem helyes. Mint ahogy az sem helyes, hogy bár öt évük volt rá, hogy kidolgozzák a METÁR-t, a megújuló energiákat támogató rendszert, rengeteg szakmai egyeztetést, mindent folytattak róla, ugyanakkor még sincs olyan METÁR Magyarországon, amely támogatni tudná a megújuló energiák előállítását, és ennek folyományaként növekedni tudna Magyarországon a megújuló energiák részaránya. Csökken. Akkor csökken a megújuló energiák részaránya Magyarországon, amikor a szumma energiafelhasználás szintén csökken. Ez alapvetően a gazdasági válság következménye meg az ipari szerkezetváltás következménye, hogy a szumma energiafelhasználás nem nő, de hogy egy ilyen stagnáló energiafelhasználáson belül a célként kitűzött 14,7 százalék közelében nincs a hazai megújulótermelés, ez azért rendkívül nagy probléma, és főleg az, hogy nem növekszik, hanem csökken. Tehát amikor önök a kötelező átvételi tarifát, a KÁT-rendszert megszüntették, akkor azért egy komoly gázfelhasználás-megtakarítási lehetőséget vágtak el, mert azért, amikor a gázt elégetik, akkor is szén-dioxid megy a levegőbe. 2011-et megelőzően, amikor még volt KÁT-rendszer, éves viszonylatban 50 milliárd forint értékű gázmennyiséget lehetett megtakarítani a kapcsolt energiatermelést megvalósító kiserőművekkel. Tudják, azokkal a gázmotorokkal, amelyek a vidéki távfűtőművek számára biztosítottak távfűtési energiát, és a KÁT-rendszerben villamos energiát is termeltek. Mondjuk, megismerve a mai nap hírét, hogy az önök által preferált offshore-gázüzlet, a MET pár év alatt 150 milliárdot kaszált a gázüzleten; lehet, hogy ez az 50 milliárd megtakarítás azért volt a jogalkotók útjában, mert valaki már szólt, hogy a MET több gázt szeretne eladni, és így a profitját növelni. Ez a kettő sajnos nagyon összevág. És amikor a szén-dioxid-kibocsátás komoly felelősséget igénylő megközelítéséről tárgyalunk, akkor pont erről van szó, hogy az üzleti érdekeket háttérbe kell szorítani a környezetvédelmi érdekek miatt. Mert a klímaváltozás, noha egyes kutatók szerint nem bizonyított, hogy mi volt előbb, a tyúk vagy a tojás, hogy előbb kezdett melegedni a légkör, és aztán lett több szén-dioxid a földtörténet korábbi időszakaiban, vagy fordítva, az azért biztos, hogy az elmúlt 120 évben hihetetlen mennyiségű, pontosabban nagyon jól meghatározható, óriási mennyiségű szén-dioxid került a légkörbe, és hogy, hogy nem a légköri felmelegedés, a klímaváltozás is tapasztalható. Tehát ezt mindenképpen meg kell tenni, ha másért nem, az energiafelhasználás korszerűsítése, a megújulók irányába történő arányváltoztatás érdekében. Tehát azt kell mondjam, hogy a megújulóké a jövő az energiában is és a politikában is. Önök ezt a megújulást nem tudják képviselni. Ez az előterjesztés mutatja, hogy nem megújulni akarnak, hanem éppen visszalépnek. Tehát én azt javasolom, hogy mind szabályozásban, mind forrásban sokkal többet biztosítsanak a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére és a megújuló energiák magyarországi felfuttatására. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, Józsa képviselő úr. Megkérdezem, hogy kíván-e még valaki hozzászólni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Akkor az előterjesztők nevében megadom a szót Szabó Zsolt államtitkár úrnak, hogy válaszoljon a vitában elhangzottakra.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kérdések nem hangzottak el a törvénymódosítással, az előterjesztéssel kapcsolatban, ezért válaszolni erre nem szükséges. Egy apró megjegyzés az elhangzottakkal kapcsolatban. Én már javasoltam a múltkor a kedves MSZP-frakciónak, hogy cseréljen szakértőket, mert kicsit aktualizálni kéne az információt, és ebben nagyon szívesen áll az államtitkárság rendelkezésre. Bár - még egyszer mondom - ebben a törvényben nem erről van szó, és teljesen más van az egész dologgal összefüggésben. Mindezekre hivatkozással arra kérem a tisztelt Országgyűlést és a képviselőket, hogy az összegző módosító javaslatot szíveskedjenek elfogadni, támogatni, és egyben a törvényjavaslatot szíveskedjenek megszavazni. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most pedig, tisztelt Országgyűlés, soron következik az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény [[Zaj. Az elnök csenget.]] és a közadatok újrahasznosításáról szóló 2012. évi LXIII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. Az előterjesztés T/4681. sorszámon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Az Igazságügyi bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatát T/4681/2. sorszámon, jelentését pedig T/4681/3. sorszámon megkapták. [[19.30]] A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata T/4681/5. sorszámon, összegző jelentése pedig T/4681/6. sorszámon a honlapon elérhető.Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Erre összesen 15 perc áll rendelkezésre. Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2015. június 18. napján tartott ülésén megtárgyalta az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény és a közadatok újrahasznosításáról szóló 2012. évi LXIII. törvény módosításáról szóló T/4681. számú törvényjavaslatot. Ezzel összefüggésben a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat 46. §-ára tekintettel 21 igen szavazattal, 7 nem ellenében és tartózkodás nélkül összegző módosító javaslatot és összegző jelentést fogadott el.A jelen javaslat célja a közadattörvény és az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény módosításával a PSI-irányelv módosításának átültetése a hazai jogrendszerbe. Bizottsági ülésen hallhattuk, hogy a törvényjavaslat hatálybalépésének tervezett időpontja 2016. január 1-je. Az időpont az EU Bizottságával egyeztetés alatt áll a felkészülési idő szükségességére tekintettel. Az összegző módosító javaslat tartalmazza az Igazságügyi bizottság jogtechnikai pontosításait az áttekinthetőség és a jogalkalmazás megkönnyítése érdekében. Kérem szíves támogatásukat a T/4681. számú törvényjavaslathoz. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm, Vejkey képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e most felszólalni. [[Kara Ákos: A végén.]] A végén - jelzi Kara Ákos államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság előadót nem állított.Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Elsőként megadom a szót Kunhalmi Ágnes képviselő asszonynak, Magyar Szocialista Párt.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A közadatok újrahasznosításáról szóló törvény előterjesztésekor, 2012. március 30-án az expozéban a következők hangoztak el Fónagy János államtitkár úr részéről: „A törvényjavaslat az uniós joggal teljes mértékben harmonizáló alternatív adatátadási szabályrendszert teremt meg, amelynek célja a nagy mennyiségű rendszeres adatátadást feltételező professzionális adatigénylések kiszolgálása.” Most azért kell újra módosítani a közadattörvényt, mert az alapul szolgáló, a közszféra információinak további felhasználásáról szóló 2003/98/EK irányelv változott. De mikor is változott? 2013 júniusában, azaz lassan két éve. Az átültetési határidő pedig 2015. július 18. Érdemes tehát feltenni a kérdést, mi tartott a nemzeti fejlesztési miniszternek két évig. Ha pedig már elkéstek, akkor mi az oka annak, hogy a törvény majd csak 2016. január 1-jén lép hatályba. Mint a már hatályos törvény tárgyalásának időszakában jeleztük, most is el kell mondani, hogy a törvényjavaslat az uniós jogi szabályozás meg nem értése miatt az irányelv szövegének mechanikus átvételére korlátozódik pusztán. Erre egyértelmű példa a törvényjavaslat 8. §-ában az a szabály, amely szerint a közadatért kérhető díj, tehát a határköltség 5 százalékos nyereséghányadával növelt összeg lehet, ha a közfeladatot ellátó szervnek, amelytől az adatot kérik, a közfeladattal kapcsolatos költségeit jelentős részét saját bevételeiből kell fedeznie. Sem a hatályos törvény, sem a módosítás nem ismeri a határköltség fogalmát, ezt csak az indokolás magyarázza. A „jelentős” fogalma, a „jelentős költség” fogalma pedig kifejezetten önkényes jogértelmezésre ad lehetőséget, ezért számunkra elfogadhatatlan. A javaslat kodifikációs technikája, jogi megoldásai színvonaltalanok. Nyilvánvaló, hogy nem minisztériumi előkészítéssel van dolgunk, de ha mégis, akkor az előkészítők a minisztériumban sem rendelkeznek alapvető jogszabály-szerkesztési ismeretekkel. Továbbá az irányelv módosításának az volt a célja 2013-ban, hogy a szellemitulajdon-joggal nem védett értékes kulturális anyagok is közkinccsé válhassanak. Az irányelv módosítása és ennek nyomán a törvényjavaslat a közadattörvény új, 18/D. §-ában azt mondja ki, hogy a kizárólagos jog kulturális erőforrások digitalizálásához kapcsolódik, e kizárólagosság időtartama elvben nem haladhatja meg a 10 évet. Abban az esetben, ha ez az időtartam meghaladja a 10 évet, az időtartamot a 11. év folyamán és adott esetben ezt követően hétévente felülvizsgálják. 2013. július 17-én már létező kizárólagosságot biztosító megállapodások, amelyek nem felelnek meg a lehetséges kivételeknek, a szerződés lejártakor, de legkésőbb 2043. július 18-án megszűnnek. Ezzel kapcsolatosan felmerül egy nagyon fontos kérdés: a törvényjavaslat 11. §-a vajon miért a 2016. január 1-jén hatályos kizárólagosságot biztosító szerződések meg nem felelésével kapcsolatos jogkövetkezményekről beszél? Netán pont az az oka a 2016. január 1-jei hatálybalépésnek, hogy addig még kizárólagosságot biztosító szerződéseket kötöttek vagy akarnak kötni? Az indokolás kellő felkészülési idő szükségességével magyarázza, hogy az átültetési határidő július 18-ai lejárta ellenére miért kell várni január 1-jéig. Úgy tűnik, tudván, hogy a felkészülési idő hiánya máskor nem szokta zavarni a Fideszt, hogy a felkészülésre korrupciógyanús ügyekben van szükség. Ha nem, akkor adjon magyarázatot a kormányzat, hogy miért kell még félév. Összességében, tisztelt Országgyűlés, az MSZP a törvényjavaslatot nem támogatja. A jogalkalmazás bizonytalanságai, az átültetési határidő indokolatlan elhúzása, a színvonal alatti kodifikáció miatt a törvény nem tudja betölteni a rendeltetését, gyakorlatilag azt a gazdasági célt, amely érdekében az uniós irányelvet megalkották. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megadom a szót Kara Ákos államtitkár úrnak, aki jelezte, hogy most kíván szólni az elhangzottakra. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy mielőtt a konkrét felvetésekre reagáljak, egy kicsit összefoglaljam, hogy tulajdonképpen miről is szólt a törvény, illetve a törvényjavaslat vitája.Tisztelt Képviselőtársaim! A közadatok újrahasznosításáról szóló törvény és az információszabadságról szóló törvény módosításáról szóló törvényjavaslat elfogadásával egy újabb lépést teszünk egy modernebb és állampolgárai, vállalkozásai érdekét néző, azok törekvéseit segítő Magyarország felé. A törvényjavaslat elfogadásával tovább egyszerűsödnek az állami adatbázisok piaci újrahasznosítására vonatkozó szabályok. A vállalkozások az állami adatbázisokra alapozva még több értékes és hasznos szolgáltatást tudnak nyújtani az emberek számára.Akik követték a korábbi általános vitát, ők tudhatják, hogy konkrét területeket jelöltünk meg, konkrét területekről beszéltünk itt a parlamentben. [[19.40]] A közadatok újrahasznosításának további elterjedésével mindannyian jobban járunk majd - ezt gondoljuk erről a törvénytervezetről, ezért is reméljük az elfogadását. Az ügy nyertesei részben az adatfeldolgozással foglalkozó vállalkozások, ugyanis előttük jelentős növekedési lehetőségek nyílnak meg. Ez nem csak magyarországi sajátosság. A szabályozás előnyös a magyar állam számára is, hiszen a vállalkozások növekedése új munkahelyeket, a foglalkoztatottság, illetve a GDP növekedését jelenti, jelentheti, megjegyzem, szintén Európa-szerte, tehát nem csak Magyarországon várják, várjuk ezt.Az intézkedés legnagyobb nyertesei azonban, és itt a lényeg, az állampolgárok lesznek, akik az internet segítségével minden eddiginél könnyebben, kényelmesebben tudnak hozzáférni az állami adatokhoz. A közadat-újrahasznosításnak talán a legfontosabb hozadéka a társadalmi hasznosság, az állam ugyanis az állampolgárok érdekében gyűjt adatokat és hoz létre adatbázisokat. Az újrahasznosítás pedig hozzájárul ahhoz, hogy ezek az adatok, például akár egy mobilalkalmazás segítségével, amit szinte minden ember használ mindennap, ténylegesen eljuthatnak, eljussanak felhasználókhoz, és hatékonyan tudják segíteni mindennapi életüket.Tisztelt Képviselőtársaim! A megtárgyalt törvényjavaslat fontos lépése a hazai közadat-újrahasznosítás további elterjedésének. Tisztában vagyunk ugyanakkor azzal, hogy egy törvény önmagában nem old meg minden problémát, ezért, ahogy utaltam rá korábban, most is megemlítem, hogy e törvény elfogadása mellett jelenleg egy olyan közadat-újrahasznosítási politikán dolgozunk, amely további gyakorlati intézkedésekkel segítheti majd az előbbi célok teljesülését. Tisztelt Képviselőtársaim! Képviselő úr, illetve képviselő asszony szólt hozzá, így sorrendben a témához. Azt a gyanúsítást szeretném a baloldali ellenzék részéről visszautasítani, ami elhangzott a korrupcióval kapcsolatban. A kodifikációs problémák jelzése kapcsán pedig szeretném mondani, hogy a Törvényalkotási bizottság módosító javaslata a kodifikációs problémákat rendezi. Tisztelt Képviselőtársaim! Mindezekre tekintettel kérem, hogy a törvényjavaslatot és az összegző módosító javaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm, elnök úr, a szót. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Kara Ákos államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes állami vagyont érintő törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. Az előterjesztés T/4853. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Gazdasági bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatát T/4853/2. számon, jelentését pedig T/4853/3. számon megkapták. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata T/4853/5. számon, összegző jelentése pedig T/4853/6. számon a honlapon elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottságálláspontjának ismertetésére kerül sor. Erre összesen 15 perc áll rendelkezésre. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A Törvényalkotási bizottság 2015. június 18-ai ülésén megtárgyalta az egyes állami vagyont érintő törvények módosításáról szóló, T/4853. számon benyújtott törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 24 igen szavazattal, 5 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést fogadott el. A jelen törvényjavaslat alapján az állami vagyongazdálkodás hatékonyabbá tétele érdekében szükséges az egyes vagyongazdálkodási mechanizmusok gyorsítása. Az MNV Zrt. az állam örökösi minőségében nagy mennyiségű hagyatéki ingósághoz jut, jutott, ezek értékesítése, valamint a beszerzett és elavult készletek értékesítése is megvalósulhat az új elektronikus rendszer segítségével. A hasznosítatlan vagyonelemek, a teljes vagyoni kör értékesítésének eredményessége jelentősen javulhat.A törvényjavaslat javaslatot tesz annak előírására, hogy a tulajdonosi joggyakorlók közül az MNV Zrt. elektronikus árverési rendszert működtessen, amelynek keretében rugalmasan és folyamatosan értékesítheti az állami vagyont. Az elképzelések szerint a rendszert az MNV Zrt. működtetné, de valamennyi állami vagyon bekapcsolható lehet a rendszerbe, a tulajdonosi joggyakorló és az állami vagyonkezelő közötti megállapodás keretében. Amennyiben ezeket a célokat képviselőtársaim támogatják, úgy támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, hogy most kíván-e fölszólalni, vagy pedig majd a végén. [[Jelzésre:]] Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság előadót nem állított. Ezért most a képviselői felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Cseresnyés Péter képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés Gazdasági bizottsága kijelölt bizottságként 2015. június 16-i ülésén lefolytatta az egyes állami vagyont érintő törvények módosításáról szóló törvényjavaslat részletes vitáját. A bizottsági jelentésben olvasottak alapján megállapíthatjuk, hogy a javaslat megfelel a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésének, tehát megfelel az Alaptörvényből eredő tartalmi és formai követelményeknek, illeszkedik a jogrendszer egységébe, megfelel a nemzetközi és európai uniós jognak, és megfelel a jogalkotás szakmai követelményeinek. A javaslathoz képviselői indítvány nem érkezett, csak a Gazdasági bizottság nyújtott be egy módosító indítványt. Ez egy jogtechnikai jellegű javaslat, amely az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény módosításáról szóló T/5046. számú törvényjavaslattal teremti meg az összhangot. Végül hadd emlékeztessem a tisztelt Házat arra, hogy a javaslat lényege, hogy előírja: a tulajdonosi joggyakorlók közül a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. elektronikus árverési rendszert működtessen, amint az már el is hangzott az előbbi felszólalásban is, amelynek keretében rugalmasan és folyamatosan értékesítheti az állami vagyont. A javasolt rendelkezések előírása tulajdonképpen iránymeghatározás és feladatkijelölés a jövőre vonatkozóan az állami vagyongazdálkodás főszereplőjeként a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. részére. Kérem, a fentiekre tekintettel támogassák a bizottsági jelentést és az összegző módosító indítványt. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Bár azt a jelzést kaptam, hogy a kijelölt Gazdasági bizottság előadót nem állított, mégis elmondta képviselő úr a Gazdasági bizottság véleményét. A képviselői felszólalók közül Szakács László MSZP-s képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Mindig sikerül a kormánypárti képviselőknek egy ilyen, úgy gondolom, jelentős átalakítást, átalakítássorozatot magában foglaló, egy, illetve szerintem nyilvánvalóan három összetartozó javaslat közül kiemelni azt a leglényegtelenebb részt, ami egyébként kiválóan kommunikálható. Ilyen ez az elektronikus árverési rendszer, ahol a NAV rendszerét fogja majd használni a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő. Én egyébként örülök neki, ha hasznosítatlan állami vagyon így hasznosul. Nem olyan régen a Fejlesztési Minisztérium államtitkárától azt is hallottuk, hogy ez GDP-növekedéssel is jár. Bár tudnék osztozni abban a lelkesedésben, amivel ezt én hallottam, 742 millió forintról beszélünk. Ez nyilvánvalóan nagyon sok pénz, de országos és költségvetési szinten, úgy gondolom, ha nem is kerekítési hiba, de legalábbis azt mondhatjuk, hogy ne várjunk ettől túl sokat; tehát nem ettől fogjuk majd várni az ország felemelkedését. [[19.50]] Viszont, ha azt vesszük figyelembe, hogy mostantól, ha elfogadják ezt a javaslatot, akkor az állami cégek azokat az ingatlanokat, ingóságokat, bármit, amivel ezek az állami cégek rendelkeznek, valójában átláthatatlanul, követhetetlenül, az éppen akkori, aktuális érdeknek megfelelően valamilyen értéken egymás között úgy adják-veszik, úgy tologatják ide-oda, ahogyan csak akarják. Én úgy gondolom, hogy ez már önmagában egy olyan kérdés, amire majd Németh Lászlóné államtitkár asszony nem mondhatja majd annyira büszkén, hogy a Transparency International továbbra is a legátláthatóbb cégek között fogja majd nyilvántartani a magyar állami cégeket, illetve a Magyar Fejlesztési Bankot sem. Úgy gondolom, hogy egy olyan hatalomkoncentráció lesz a Magyar Fejlesztési Bank körül, illetve ahogyan az egész Magyar Fejlesztési Bankon keresztül az állami vagyon begyűrésre kerül a Miniszterelnökség alá, egy olyan hatalomkoncentráció lesz Lázár János kezében, melynek nyilvánvalóan van egy politikai természete. Az ember persze azt is el tudja képzelni, hogy Lázár János valamilyen fondorlattal kicsavarta ezeknek az ügyeknek az intézését a gazdasági vezetés kezéből, urambocsá, még a miniszterelnök kezéből is, de azt is el tudom képzelni, hogy a miniszterelnök esetleg minél több terhet kívánna róni a miniszterre, hogy aztán másra már majd ne jusson ideje. Ez kezelhetetlen mennyiség, és önök most azt kérik, hogy azt a biankó csekket adjuk meg, hogy a miniszter rendeletével ezekről a vagyonokról úgy rendelkezzen, ahogyan akar. Bízunk benne, hogy nem úgy, ahogyan a kedve tartja, de azért a szakmaiság ilyenkor meg szokott kopni, amikor egy kézben ekkora mennyiségű hatalom, vagyon egyszerre párosul. Három előterjesztést tárgyal a Ház, ma kettőt, most időben egy kicsit jobban szétválasztva, mint legutóbb, mert akkor ezek gyors egymásutánban következtek, és a harmadikat holnap fogjuk majd tárgyalni, amivel kiteljesedik ez a törvénycsomag. Az elsőben a Magyar Fejlesztési Bank - ezt pár órával ezelőtt tárgyaltuk - tekintetében Lázár János jogköreit, mondjuk így, hogy jelentősen kiszélesítette. Felhatalmazást adhat a banknak, gyakorlatilag - lefordítom ezt magyarra - parancsot adhat a banknak, hogy teremtse meg a jogi eszközeit, a pénzügyi feltételeit annak, hogy azt a céget, amelyik őneki kell, illetve a magyar államnak kell, azt megvásárolja, és kiszélesítette az MFB portfólióját az ingatlankezeléstől elkezdve most már szépen lassan mindennel. Most, ebben a javaslatban a portfólió és a tevékenység kiszélesítése van, de azért ne felejtsük el, hogy volt még két olyan állami vállalat, állami cég, amit nem olyan régen hoztak létre. Van egy Első Nemzeti Közműszolgáltató cég, ennek a létrejöttével alapvetően nem értünk egyet, itt is el kell mondani. Ott kellene önöknek szolgáltatni, ahol nincsen olyan piaci szereplő, aki szolgáltat, és ott kellene azt a hatalmas lemaradást behozni, ahol maguk helyett viszont senki nem tudja, államtitkár úr, behozni ezt a lemaradást. Ilyen az egészségügy, az oktatás és a szociális szféra, ezekre kellene költeni, nem cégportfóliót építeni. Illetve a Központi Adatgyűjtő és Feldolgozó Zrt., amelynek a céljai, én úgy gondolom, helyesek alapvetően, az egy másik kérdés, hogy elérhetőek-e ezek a célok, de mindenesetre azt mondjuk, hogy ambiciózus, és hogyha ezzel tényleg a fogyasztóknak 5-6 milliárd forintot megtakarítanak, akkor ez a cél helyes és elérhető. És mindig ebben a kontextusban kellene értelmezni ezt a nonprofit, nem nonprofit kérdést ebben az ügyben, hogy hogyan fog valaki, valamely cég úgy fejleszteni, hogy közben természetesen profitot nem termelhet, de akkor szerintem még a karbantartásra sem marad elegendő pénze. Holnap pedig fogunk tárgyalni egy harmadik előterjesztést, ahol minden egyes kívül maradt olyan vagyont bevonnak majd a Miniszterelnökség alá, ahol még a Miniszterelnökség nem tudta rátenni a kezét; mindezt annak a jegyében, hogy hatékony, egyszerű és gyors legyen. Az általános vitában is elmondtam, nem akarok cinikus lenni, de a hatékonyság, a gyorsaság és az egyszerűség álláspontom szerint szempont a főzésnél, nem akkor, amikor ekkora vagyonnal a közjó érdekében kellene átláthatóan közpénzekkel úgy bánni, hogy azzal legalábbis a többség, úgy gondolom, hogy elégedett legyen. A transzparencia, az átláthatóság és a bürokrácia ezekben a kontextusokban, én úgy gondolom, hogy nem a kerülendő kifejezések. Akkor még az általános vitában olyat is hallottunk, hogy végre sikerül a bürokrácia akadályait megszüntetni. Nem, államtitkár úr, önök lebontják a bürokráciát. A bürokráciára alapul az állam, az állam szervezőképessége attól függ, hogy a bürokratikus rendet hogyan tudja fenntartani. Természetesen azt lehet hatékonnyá tenni, de ebben önök most elfoglalták azt az álláspontot, hogy úgy lesz hatékony, hogyha egy ember kezébe odaadják. Odáig már nem is megyek el, hogy akkor most mennyire kell majd vigyázni erre az emberre, mert tényleg azt mondom, hogy a szél se érje ezek után, hogyha ezt a három előterjesztést önök meg fogják szavazni. Úgy gondolom, hogy kár kidomborítani az elektronikus árverési rendszert, ez egy nagyon-nagyon picike szelete, amit én elmondtam, amiről beszéltem, én úgy gondolom, hogy az az érdemi szelete ennek a javaslatnak, illetve ennek a három javaslatnak, egy példátlan, hihetetlen, átláthatatlan hatalom- és vagyonkoncentráció a kormány egyik tagja, Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter kezében. Az pedig talán, azt gondolom, nem is szépségtapasz, talán csak a hatalomgyakorlásnak egy nagyon cinikus eszköze, hogy mindazt, hogy ezekkel az eszközökkel az egyik minisztertársa, Lázár János nyakló nélkül bármikor élhessen, ezt Seszták Miklós miniszter úr kéri tőlünk az előterjesztésben. Én úgy gondolom, hogy ez önmagában a politikai cinizmus, nem is fogjuk támogatni ezt az előterjesztést. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen. A következő hozzászóló Józsa István képviselő úr, MSZP.
Köszönöm szépen, elnök úr. Nagyon örülök, hogy maradt egy pici idő, ugyanis az átláthatóság, a transzparencia és egyáltalán a jogkövető magatartás véleményem szerint akkor várható el, hogyha a kormány ebben példát mutat. Tehát amikor önök létre akarnak hozni egy központi adatgyűjtő zrt.-t, akkor feltehetően nemcsak gyűjteni akarnák az adatot, hanem szolgáltatni is, viszont van egy olyan szolgáltatási rendszer a jogrendszerben, ami jelenleg nagyon borsos áron működik, ez a Jogtár. Tehát én nagyon szeretném, hogy a Jogtár-hozzáférést, egyáltalán a miniszteri rendeleteket, önkormányzati rendeleteket… - tehát ebben nyújtsanak több segítséget az állampolgároknak. Vannak még olyan jogkövető magyar állampolgárok, akik, ha megismerik a jogszabályokat, akkor szívesen betartják, mert ilyen az indíttatásuk. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíván-e még valaki felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom és megadom a szót államtitkár úrnak, Kara Ákos államtitkár úrnak összegző gondolatainak elmondására.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ha megengedik nekem, mindenekelőtt megköszönöm a törvényjavaslattal kapcsolatban eddig elhangzott összes véleményt, észrevételt és még a kritikát is, természetesen azokat az észrevételeket, véleményeket, szakmai jellegű megközelítéseket, ami olyan tónusban, olyan hangon hangzott el a Házban, amely, azt gondolom, vagy azt gondolják sokan a parlamenten kívüli emberek, hogy van értelme értelmes vitákat folytatni, még akkor is, ha különböző értéke van, illetve különböző megközelítésben mondanak el dolgokat. Így nyilván nem fogok arról beszélni, ami a baloldali ellenzéktől itt az imént is elhangzott, ami személyeskedő megjegyzésekkel tarkított, nyilván ezekre nem érdemes reagálni. Én azt gondolom, hogy szerintem ez az embereket, a választópolgárokat semmilyen mértékben nem foglalkoztatja.Ha megengedik nekem, akkor egy kicsit összefoglalva a törvényjavaslat lényegét, a következőkben szeretném összefoglalni az elmúlt időszakot. A kormány elsődleges célja az állami vagyongazdálkodás hatékonyságának további növelése. Az önök által, az általunk tárgyalt törvényjavaslat is ezt a célt szolgálja, az állam számára szükségtelenné vált vagyonelemek értékesítésének modernizálásával, az elektronikus árverési rendszer bevezetésével, illetve az állami vagyongazdálkodás költségtakarékos működését elősegítő kisebb módosításokkal. [[20.00]] Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy elhangzott, a bevezetésre javasolt elektronikus árverési rendszer számos előnnyel bír az eddigi értékesítési gyakorlattal szemben, működtetése jelentős költségmegtakarítással jár majd - ezt várjuk -, és a hagyományos árverésekhez képest jóval nagyobb nyilvánosságot biztosít. Azt szeretném mondani, hogy itt a vitában, a vita vége felé is elhangzott, és én is azt gondolom, hogy ilyen szempontból az átláthatóság tekintetében ez egy garanciát jelenthet. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elektronikus árverések rendszere hatékony eszközül szolgál majd a jelenleg statikus - ha szabad ezt a kifejezést használni - állami ingó vagyon nagy tömegű értékesítéséhez. A törvényjavaslat általános vitája során felmerült észrevételekre röviden reagálva, hangsúlyoznám: a törvényjavaslat alapján kizárólag olyan eszközök kerülnek az MNV Zrt. saját vagyonába, amelyek jelenleg is a társaság használatában vannak, és annak a napi működését szolgálják.Ugyanígy a köztulajdonban lévő gazdasági társaságoknál kötelezően előírt, felügyelőbizottság fő szabály alóli kivétel meghatározását ésszerűségi és költséghatékonysági szempontok indokolják. Én azt gondolom, hogy érdemes bátran ezt a kifejezést használni, a költséghatékonyság kifejezését. A javaslat célja tehát nem az érintett társaságok ellenőrzésének a csorbítása. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Mindezekre tekintettel kérem önöket, hogy az összegző módosító javaslatot, illetve majd a szavazáskor a törvényjavaslat egészét támogatni szíveskedjenek. Megköszönve még egyszer a hozzászólásaikat. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Kara Ákos államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. Font Sándor és Vécsey László fideszes képviselők önálló indítványa T/5039. sorszámon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Mezőgazdasági bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatát T/5039/3. sorszámon, jelentését pedig T/5039/4. sorszámon megkapták. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata T/5039/6. sorszámon, összegző jelentése pedig T/5039/7. sorszámon a honlapon elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi véleménynek az ismertetésére kerül sor, ezekre mindösszesen 15 perc áll rendelkezésre.Elsőként megadom a szót Galambos Dénes képviselő úrnak - legfeljebb 8 perces időkeretben -, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A Törvényalkotási bizottság 2015. június 18-ai ülésén megtárgyalta a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény módosításáról szóló T/5039. számú törvényjavaslatot.A bizottsági ülés során a tagok megtárgyalták a Mezőgazdasági bizottság módosító javaslatát, amelyet bizottságunk nem támogatott, tekintettel arra, hogy a TAB saját módosítójában pontosításra kerül a háttéranyagban szereplő, az uniós szabályozásra vonatkozó rész. A bizottság a TAB saját módosító javaslatát tehát 21 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 7 tartózkodás mellett elfogadta.A gyakorlati jogalkalmazás során a tapasztalatok azt mutatják, hogy az MVH eljárási törvény szerinti bizonyítási eszközök köre korántsem tudja biztosítani az ügyfelek igen jelentős köre, különösen az osztatlan közös tulajdonban álló területen gazdálkodók számára az igazolhatóság lehetőségét, továbbá számos olyan okirat, szerződés kimaradt a törvényi felsorolásból, amelyet a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény - a továbbiakban a földforgalmi törvényt értjük ezalatt - szabályai viszont a használati jogosultság átengedésének jogcímeként tartalmaznak. Például feles bérlet, részesművelés, szívességi földhasználat.A javaslat a területalapú támogatásokat igénylő ügyfelek jogszerű földhasználatának igazolását igyekszik megkönnyíteni. A törvény jogszerű földhasználat igazolására vonatkozó, jelenleg hatályos szabályai a gyakorlati tapasztalatok alapján - ahogy az előbb utaltam rá - nem elég részletesek. A módosítás 1. §-ához szeretnék hozzáfűzni egy gondolatot. A módosítás lehetővé tenné a jogszerű földhasználat igazolását haszonbérleti, feles bérleti, részesművelési, szívességi földhasználati vagy alhaszonbérleti szerződés, továbbá a használati rendről szóló megállapodás alapján, valamint jogszerű földhasználónak tekintené a vagyonkezelőt, a haszonélvezőt vagy a használat jogának jogosultját és a tulajdonost is. Ezek azok a kategóriák, amelyek a földforgalmi törvényben szerepeltek, de amelyet az MVH eljárási rendjéről szóló jogszabály nem tartalmazott. Ezenfelül a földforgalmi törvényben a vetőmag-előállítók számára biztosított használati csere alapján is megállapítható lenne a jogszerű földhasználat.A javaslat szerint az osztatlan közös tulajdonban álló földterületen a tulajdoni hányadát meghaladó mértékű területen gazdálkodó tulajdonostárs vagy bérlő földhasználata is jogszerűnek tekinthető, ha a földhasználati nyilvántartásban önhibáján kívül nem szerepel. Mindez akkor tekinthető jogszerűnek, ha rendelkezik a föld használatára jogosító írásbeli megállapodással, és a használat tényét az általa vezetett gazdálkodási napló alátámasztja, továbbá nincsen ellenérdekű fél, aki ugyancsak jogszerű földhasználóként lépne fel a területen.További könnyítés, hogy az eddigiekben felsorolt esetekben a közeli hozzátartozó is jogszerű földhasználónak minősülne. Ezek a gyakorlati esetek és ezek a gyakorlati példák azok, amelyek arra vezették a jogalkotót, hogy a T/5039. számú törvényjavaslatot beterjessze. Kérem, hogy a bizottság által az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést 21 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül és 7 tartózkodás mellett elfogadó bizottsági állásfoglalás alapján és az elmondottak alapján szíveskedjenek a törvényjavaslatot támogatni szavazataikkal. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Most a kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor, legfeljebb 7 perces időkeretben. Megadom a szót Gőgös Zoltán képviselő úrnak, MSZP.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Elég sokszor nekifutottunk már ennek az ügynek. Remélem, hogy nagyjából ezzel a szabályozással - amivel különösebben problémánk nincsen, a tartózkodásunknak egyéb más okai voltak - talán egy jó időre nyugvópontra juthat.Részben úgy gondoltuk, hogy azért ezt a törvényjavaslatot jobb lett volna, ha maga a kormány hozza elénk, és az lett volna a leginkább még jobb, hogyha a benyújtási időszak előtt. Ugyanis talán sokan nem tudták, hogy egy ilyen típusú változtatás készül. Biztosan van olyan, nem mondom, hogy tömegesen, de biztosan van olyan, aki olyan föld után, amit ez alapján tudna igazolni mára jogos használóként, nem nyújtott be támogatási igénylést, hiszen azért ennek van kockázata. Valakit ilyen esetben komoly büntetés is érhet, akár kizárás is.A másik érdekessége a javaslatnak, hogy majdnem egy időben a benyújtással történt meg az a vádemelés, amikor pontosan egy ilyen szervezett bűnözői kör ennek a támogatási formának a kapcsán került, vagy reméljük, kerül lakat alá, hiszen visszaéltek egy olyan helyzettel, ami pontosan ennek az igazolásnak a kijátszására irányult, és elég nagy kárértékkel, több százmillió fölötti kárértékkel, illetve a következő évben meg majdnem egymilliárdos, sőt több mint egymilliárdos bekerülési értékkel próbálkoztak. Szerencsére, még időben sikerült ezt a dolgot megfogni, így nem lett nagyobb baj belőle.Az, hogy szabályozásra szükség van, azt jeleztem én is a bizottsági ülésen, és a módosító javaslat nagyjából ezt az osztatlanügyet is kezeli, hogy az azért van, mert én is találkoztam a munkám során, nem olyan régen is még, osztatlan közösben a XIX. században született földtulajdonossal, aminek azért elég kicsi a valószínűsége, hogy ő fellelhető legyen. [[20.10]] De erre mondtuk azt, hogy nyilván sok minden ígéret elhangzott még a kormányváltás előtt, hogy akkor most istenbizony rendbe lesz téve az osztatlan közös; istenbizony nem lett rendbe téve, és én úgy gondolom, a kormány maga is belátta, hogy azzal az erőforrással, ami erre nagyjából évről évre rendelkezésre áll, ezt nem is lehet megoldani, sőt igazából jó szakmai megoldás erre nem is nagyon van. Én úgy gondolom, a nem fellelhető ügyfeleknél a kisajátítás, mondjuk, az egyik olyan megoldás például, amivel az állam élhetne, de nyilván ennek is komoly pénzügyi vonzata van. Én azt szeretném jelezni, hogy maga a törvényjavaslat reményeink szerint kezelni fogja ezt a kérdést. Ami a tartózkodásunk oka, az az, amit az elején elmondtam, hogy mi jobban szeretjük, amikor maga a kormány vállalja ezt be, és nem képviselői önálló indítvánnyal érkeznek elénk ilyen javaslatok. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíván-e most felszólalni. [[Font Sándor bólint.]] Jelzi, hogy igen. Font Sándor képviselő úrnak adom meg a szót, azzal, hogy az esetleges zárszóval együtt összesen tízperces időkeret áll a rendelkezésére.
Akkor lehet, hogy félreértettem, mert miután nem hallottam más felszólalót, azt hittem, hogy előterjesztőként [[Gőgös Zoltán: Nem még, még nem ott vagyunk, Sanyi!]] zárszót mondok…
Még nem tartunk ott.
Akkor most nem igénylem, és megvárom, hogy más képviselőtársam hozzászól-e. Elnézést, elnök úr!
Jó. Először megkérdezem, hogy ki kíván hozzászólni. A kormány részéről kíván-e hozzászólni? [[Czerván György jelzésére:]] Igen. Megadom a szót Czerván György államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat parlamenti vitája során tapasztalhattuk, hogy Font Sándor képviselő úr olyan ügyben nyújtotta be javaslatát, amely kérdés megoldását minden frakció fontosnak és szükségesnek tartotta. A jogszerű földhasználat intézménye hosszú évek óta a támogatásigénylés rákfenéje a gazdák számára. A vita során beadott módosító javaslatokkal, remélem, sikerült ezt a kérdést megnyugtatóan rendezni, és a szabályozás nem okoz többé adminisztratív gátat az előtt, hogy a gazdálkodók hozzájuthassanak a területalapú támogatásokhoz. Köszönöm képviselőtársaim eddig mutatott konstruktív hozzáállását, és kérem, hogy a törvényjavaslatot a vitaszakaszban már említettek alapján a szavazáskor is támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Írásban előre jelentkezett Horváth István képviselő úr, Fidesz. Megadom a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Czerván György államtitkár úr és dr. Galambos Dénes képviselőtársam már beszélt az eljárási törvény módosításáról, ezért csak azt szeretném még egyszer kihangsúlyozni, hogy a törvényjavaslat a bizottsági viták folyamatában néhány fontos, részben tartalmi, de leginkább jogtechnikai, az értelmezést segítő kiegészítést kapott. Így például pontosításra kerültek azok a feltételek is, amelyek teljesülésekor az osztatlan közös tulajdonú földterületen gazdálkodók is jogszerű földhasználónak minősülhetnek, és így jogosulttá válhatnak az uniós támogatásokra. Remélem, hogy a holnapi napon elfogadásra kerülhet a javaslat, és ennek nyomán már a mostani támogatási idényben lehetnek olyan gazdálkodók, akik a benyújtott igényléseiket sikeresen egészíthetik ki azokkal a területekkel, ahol eddig nehézkesen volt igazolható földhasználatuk. Ezért kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák a javaslat elfogadását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Horváth István képviselő úr. Most megadom a szót Magyar Zoltán képviselő úrnak, Jobbik.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársam! Ahogy már az általános vita meg a bizottsági ülésen is elmondtuk, támogatjuk ezt a javaslatot, hiszen azokat a problémákat valóban megoldja, amelyekkel most már több mint egy éve találkozunk folyamatosan. Rengeteg gazdálkodó keresett meg minket ezzel a problémahalmazzal, ahogy, gondolom, a kormányoldalt is. Egyedül azt sajnálom, amit ma újra el kell mondanom, hogy csak ma, ilyen későn kerül ez elfogadásra, illetve, ha jól tudom, a holnapi napon, ami az idei benyújtási időszakot már nehezen érinti, és ez bizony rengeteg pénzzel járhat az érintett gazdálkodók részére. Szó volt arról is, hogy az agrárkamara, illetve a szaktárca is minden eszközzel igyekszik majd tájékoztatni az érintett gazdálkodókat arról, hogy bizony van ilyen törvényi változás, és érdemes lesz az olyan területek után is benyújtani a kérelmet, amelyek ezen bizonytalan időszakban vagy bizonytalan területek kapcsán... Ugyanakkor mindenképp fontos elmondani most is, hogy ezt az egy év késlekedést semmiképp nem lehet másnak a számlájára írni, mint arra, hogy a kormány nagyon későn reagált ezekre a különböző felvetésekre és problémákra, hiszen a megkeresések nem most indultak meg az érintettek részéről, a tavalyi időszakban is fennálltak már ugyanezek a bizonytalanságok. Érdemes lenne egyébként azt megtudnunk vagy megtudni az államtitkár úr részéről, hogy vajon mekkora lehet az a gazdálkodói kör, és mekkora az a hektárszám, ahol ez a probléma jelentkezett, mert gyanítom, hogy több száz millió forintról is szó lehet. Értem én, hogy a nemzeti kalap ezáltal nem lett kisebb, de bizony az érintett gazdálkodói körnek ez súlyos veszteségeket okozhat. Úgyhogy csak hangsúlyozni tudom, hogy a jövőben legyünk figyelmesebbek, a kormány legyen érzékenyebb ezekre a hangokra, és időben reagáljon, mert ez bizony tényleg sokaknak súlyos veszteséget jelent. Összességében tehát a Jobbik támogatja ezt a javaslatot, és reméljük, hogy a jövőben sokkal gyorsabb reagálás lesz a kormányzat részéről. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Legény Zsolt képviselő úrnak, MSZP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A Magyar Szocialista Párt álláspontját már az általános vitában is ismertettem, ismertettük, és akkor is elmondtuk, hogy nem értjük, hogy miért egyéni képviselői indítvány formájában került a Ház elé ez a szerintünk egyébként fontos javaslat, hiszen jó megoldást nyújt életszerű problémákra, és amit akkor is kiemeltem, és szerintem is nagyon-nagyon lényeges ebben, az az a pont, amely alapján a törvényjavaslat lehetővé tenné a jogszerű földhasználat igazolását a haszonbérleti, feles haszonbérleti, részes művelési, szívességi földhasználati vagy alhaszonbérleti szerződés alapján. Ahogyan említettem tehát, ez egy nagyon jó és nagyon fontos része a törvényjavaslatnak, azonban azt a problémát nem kezeli, vagy csak részben kezeli, hogy mit fogunk kezdeni a nagyon problémás osztatlan közös tulajdonú földek helyzetével. Van nekünk ez a, mondjuk így, speciális magyar hungarikumunk, az osztatlan közös tulajdon fogalma, és az látszik, hogy az idei évben valamit még kezel ezzel kapcsolatosan ez a törvényjavaslat, de a következő években ez a probléma nem fog megoldódni, jóllehet költségvetési kereteket is próbál mellérendelni a kormány, de így összességében ez nem fog megoldódni. Az MSZP-frakció tartózkodó szavazata pontosan arra vezethető vissza, hogy ugyan - még egyszer mondom - tartalmilag ez ebből a szempontból jó törvényjavaslat, amely a jogszerű földhasználati igazolásokat behozza, de az osztatlan közös földterületekkel kapcsolatos problematikát sajnos ez nem kezeli. Erre a hiányosságra szeretnénk felhívni a figyelmet, és ezért fogunk tartózkodni a holnapi szavazások folyamán. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki nem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Akkor most adom meg a szót az előterjesztőnek, Font Sándor képviselő úrnak, bizottsági elnök úrnak, aki nyilván válaszolni kíván a vitában elhangzottakra. Tízperces időkeret áll a rendelkezésére.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Köszönjük a támogatást, hiszen szakmailag mindenki tudja, hogy miről van szó, akkor is, ha végül a szakmaiság átfordul politikába, ezek szerint az MSZP-nél is valami tartózkodásfélébe menekülnek ki. [[Gőgös Zoltán: Nem menekülünk!]] Nem gond, a gazdák mégiscsak tudják, hogy az ő érdekükben történt meg ez a benyújtás. Azon természetesen lehet vitatkozni, hogy technikai jelleggel miért egyéni képviselői indítvány, netán az időpont, amit Magyar Zoltán is jelzett, hogy jobb lett volna, hogyha hamarabb benyújtásra kerül. Persze, minden jobb lett volna, a legjobb az lett volna, hogyha a privatizáció nem úgy zárul le, hogy osztatlan közösöket osztanak ki rohamtempóban az akkor kormányon lévők, és akkor nincs ilyen gondunk. [[Gőgös Zoltán közbeszól.]] És engedjék meg, hogy hadd kanyarodjak ide vissza, mert azt lehet ugyan most kérni a jelenlegi kormánytól, hogy azonnal oldjuk meg a több mint 1 millió hektár osztatlan közös tulajdont, de szocialista képviselőtársaimnak 8, bocsánat, 12 éven keresztül, három cikluson keresztül lett volna alkalmuk. [[20.20]] Egyetlenegyszer sem nyúltak hozzá. Ennek persze meg volt az oka, beszéljünk erről is őszintén. Mi? Az, hogy a téeszek, amelyek közben átalakultak kft.-vé és részvénytársasággá, nagyon nagy előszeretettel bérelték ki azokat az osztatlan közös tulajdonokat, amelyekben a tulajdonosok nem tudtak hirtelen mit kezdeni a földjükkel, majd később, a kétezres évek kezdetén már tudtak volna mit kezdeni a földterületekkel az egyes tulajdonosok, ekkor viszont nem akarták az osztatlan közös rendszerét megváltoztatni, hiszen azoknak a már kft.-knek és részvénytársaságoknak nagyon jól jött, hogy az osztatlan közös tulajdonban a tulajdonosok nem tudták a saját területüket művelni, és kénytelenek voltak néha többségi akarattal elfogadni, hogy akkor adjuk bérbe, mert nem tudunk megegyezni abban, mi tulajdonosok, hogy hogyan osszuk fel az osztatlan közös tulajdon rendszerét. Ezzel az ügy szépen el lett odázva, nem lett megoldva. Igen, mi tettünk arra ígéretet, hogy ennek vége. Látjuk, hogy a magyar mezőgazdaság fejlődésének egyik gátja lehet az osztatlan közös tulajdonok helyzete. Ha ezt nem oldjuk meg, akkor egyrészt nem teszünk eleget a tulajdonhoz való jog alapvető kérdésében ahhoz, hogy én használhassam azt, ami az enyém. Az elmúlt években elsősorban a Nyugat-Dunántúlon indítottuk el az osztatlan közös tulajdonok szétírását. Ott egy egész sikeres programon vagyunk túl. Nem véletlen, hogy ott indítottuk, hiszen ezeken a területeken volt a legérzékenyebb a föld iránti éhség - ezt a szót nyugodtan használhatom -, különös tekintettel az időközben megjelent határon túli, azaz osztrák, olasz és holland gazdálkodókra. De Gőgös Zoltán pontosan tudja, aki most kritizálta is ezt, hogy jelenleg folyik az a program, amelyben minden megyében két kijelölt járásban az osztatlan közös tulajdonok szétírása folyik. Kormány még soha ennyi pénzt, energiát és eszközrendszert nem állított hadrendbe annak érdekében, hogy az osztatlan közös tulajdonokat feloldjuk. Mivel Gőgös Zoltán államtitkár is volt a szocialista kormányzás idején, pontosan tudja, hogy ennek nagyon komoly előkészületi rendszere, igénye van, kezdve az ortofotórendszerrel, amiket csak bizonyos évszakokban lehet tökéletesen fényképezni. Tehát eleve csak azokon a területeken, azokban a járásokban lehetett megindítani az osztatlan közösök szétírását, ami jelenleg folyik, ahol ez a fényképezési rendszer már rendelkezésünkre áll. Ezt nem lehet vaktában elindítani 1 millió 200 ezer hektár földterületen, amely sajnos ma osztatlan közös tulajdonban van. De mint említettem, egyetlen kormány sem állított hadrendbe ilyen eszközállományt és pénzállományt azért, hogy az osztatlan közös rendszerét megszüntessük. Tehát ebben teljesen egyetértünk. Szinte egy mellékszála, egy könnyítése az általam és a Vécsey László által benyújtott indítvány, hogy az osztatlan közösökben fennálló folyamatos vitákat mégiscsak egyszerűsítsük le, és fogadja be az eljáró államigazgatási szerv, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal a különféle használati jogcímek esetét, és ezzel leegyszerűsítsük az egymás közötti cserét, és tudjuk pontosan, hogy milyen életszerű helyzetek szoktak előadódni a gazdák között, amit nem tudunk hirtelen átvezetni a földhivatali rendszeren. Tehát a földhasználat jogosultságát eddig nem fogadta el ilyen egyértelműen az MVH. Mindezekkel együtt a vitát már többször lefolytattuk. Én az osztatlan közös kritikájára külön szerettem volna utalni, és visszautasítani azt, hogy nem tettünk semmit az ígéretünkhöz híven; így mondta Gőgös Zoltán. Szerettem volna bizonyítani, hogy ez nem igaz, mert ennyit még egyetlenegy kormány sem tett, és ennek láthatóan lesz eredménye, mert halad a program. Megjegyzem, hogy a Nemzeti Agrárkamara és a Földművelésügyi Minisztérium értesítette a falugazdászokat, hogy ez a törvény várhatóan elfogadásra fog kerülni. Tehát amely gazdálkodók még menet közben, az igénylési időszakban jelezték, hogy ilyen problematikus területeik vannak, és arra lehet-e igényelni, vagy mi legyen vele, vagy egyáltalán ne is igényeljen, mert után tiltott jogcímű igénylésnek fogja minősíteni az MVH, ekkor viszont büntetéssel számolhat a gazda, nos, ezeket a gazdálkodókat a falugazdász, legalábbis az, aki becsületesen végzi a munkáját - bízzunk benne, hogy nagy többségében ez így is van -, tájékoztatta ezeket a gazdálkodókat, hogy tessék nyugodtan beadni, mert ezeken és ezeken a jogcímeken, amiken eddig nem lehetett igénylést tenni, egy jogszabályi módosítás következtében még az idei évben ezeket a jogcímet be fogja fogadni a rendszer. Tehát felkészítettük a végrehajtó apparátust is, hogy a gazdákat ebben kiértesítse. Így talán csökkentjük azt az egyébként jogosnak ítélt veszteséget, hogy az Európai Unió földalapú támogatásainak egy részét jogcím hiányában egyes gazdálkodók nem tudták leigényelni. Lehet, hogy nem mindenkihez jutott el az információ, mi ezt nem állítjuk, de az idei évben ez már nagy előrelépés, jövőre pedig ezzel az igénylési lehetőséggel már egyértelműen mindenki élhet. Köszönöm szépen mindazoknak, akik jelezték, hogy támogatni fogják a törvényjavaslatunkat. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Font Sándor bizottsági elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a szőlő- és bortermeléssel kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. Az előterjesztés T/4856. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Mezőgazdasági bizottság, mint kijelölt bizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatát T/4856/4. számon, jelentését pedig T/4856/5. számon megkapták. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata T/4856/7. számon, összegző jelentése pedig T/4856/8. számon a honlapon elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor. Ezekre mindösszesen 15 perc áll rendelkezésre. Megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának, legfeljebb nyolcperces időkeretben.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A Törvényalkotási bizottság 2015. június 18-ai ülésén megtárgyalta a szőlő- és bortermeléssel kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló T/4856. számú törvényjavaslatot. A bizottsági ülés során a tagok megtárgyalták a Mezőgazdasági bizottság 18 pontos, alapvetően nyelvhelyességi jellegű módosító javaslatát, amelyet bizottságunk 22 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 7 tartózkodás mellett elfogadott. A Törvényalkotási bizottság saját technikai pontosításra vonatkozó módosító javaslatot fogalmazott meg, amelyet bizottságunk szintén támogatott. A javaslat részben technikai jellegű pontosításokat tartalmaz, amely elősegíti az adminisztrációs terhek további csökkentését is. Többek között a nem művelt borszőlőültetvényeknél növény-egészségügyi veszélyeztetés esetén lehetővé teszi a kényszerkivágást. Meghatározza a 2016. január 1-jétől hatályos, a szőlőtelepítésre vonatkozó új engedélyezési rendszer szabályait, és ennek kapcsán a 2015. december 31-ig kiadott telepítési jogok telepítési engedélyre váltását is lehetővé teszi. Továbbá pontosítja a borhamisítás és egyéb vétségek esetén alkalmazható szankciókat. Erre tekintettel a bizottság az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést 22 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 7 tartózkodás mellett elfogadta. Köszönöm a figyelmüket, köszönöm a szót, tisztelt elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Vécsey képviselő úr. Most a kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor, legfeljebb hétperces időkeretben. Megadom a szót Gőgös Zoltán képviselő úrnak, MSZP.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Kisebbségi vélemény nyilván azért van, mert tartózkodtunk ennek az összegző módosító javaslatnak a szavazásánál, ahogy tartózkodni fogunk a törvényjavaslatnál is. Alapvetően nem azzal van gondunk, ami benne van, hanem azzal, ami nincs. Ennek úgy adtunk hangot, hogy benyújtottunk néhány figyelemfelhívó módosító javaslatot, amivel azt akartuk bizonyítani, ha már egyszer a kormány úgy döntött - és itt a beterjesztéssel sem volt probléma -, hogy elsősorban európai uniós jogharmonizációs okokból módosítja ezt a törvényt, akkor célszerű lett volna egy átfogóbb módosítást végrehajtani ezen a törvényen. [[20.30]] Ennek az az oka, hogy azért most már jó néhány éve van hatályban a magát ezt a keretrendszert szabályozó jogszabály, és jöttek elő olyan szakmai felvetések, amit célszerű lett volna, ha most ennek a módosításnak a kapcsán kezelni lehet. Ugye, az teljesen nyilvánvaló, hogy az általunk benyújtott módosító javaslatok túlterjeszkedtek bizonyos kereteken, hiszen azok a részei a korábbi törvényben nem voltak megnyitva, amire módosítási igénye jelent meg a szakmának. De mi úgy ítéltük meg, hogy pontosan azért, hogy lássa a közvélemény, illetve a parlament, hogy ennél tovább kellett volna menni, mint az, hogy ezeket a gyors technikai korrekciókat megcsináljuk, ezért is nyújtottuk be ezeket a javaslatokat.Arra szeretném én felhívni a figyelmet, hogy ezt ősszel véleményem szerint mindenképpen meg kell csinálni, ez a szakmai szervezetek egyértelmű álláspontja. Én jeleztem is a Törvényalkotási bizottság ülésén az ilyen típusú előterjesztést. Amennyiben nem, akkor nyilván ezt a módosító csomagot megpróbáljuk mi a saját rendszerünkön keresztül benyújtani. Úgyhogy én azt gondolom, hogy ez is egy olyan ügy, amiben konszenzus közeli állapot lehet, de figyelemmel arra, hogy azok a módosító javaslatok, amiket fontosnak éreztünk volna, főleg a hegyközségi rendszer működése miatt, nem kerültek elfogadásra, ezért döntöttünk úgy, hogy tartózkodunk a szavazásnál. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm, képviselő úr. Megkérdezem, hogy az előterjesztők közül Czerván államtitkár úr most vagy később kíván szólni. [[Jelzésre:]] Később, köszönöm. Akkor az írásban előre bejelentett felszólalók közül Horváth István képviselő úrnak adom meg a szót, Fidesz.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Csak röviden szeretnék szólni arról, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat bizottsági vitái során ugyanazzal a támogató és javító szándékkal együttműködni kívánó magatartással találkozhattunk ellenzéki képviselőtársaink többsége irányából, mint ahogy azt már örömmel tapasztaltuk az általános vita során is. Igaz ugyan, hogy a javaslathoz benyújtott képviselői módosító indítványokat nem tudta támogatni a Mezőgazdasági bizottság, ám mindössze azért, mert az előterjesztő tájékoztatása szerint azok leginkább olyan részletszabályokkal akarták kiegészíteni a javaslatot, amelyeket rendeleti szinten ajánlott szabályozni, és lesznek is szabályozva a jelenleg előkészítés alatt álló rendeletekben. A bizottságok által benyújtott módosító javaslatok leginkább apróbb jogtechnikai és értelmezést segítő módosításokkal egészítették ki a javaslatot. Kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy a holnapi szavazáson is támogassák az előterjesztést. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, Horváth István képviselő úr. Előre bejelentett felszólaló Magyar Zoltán képviselő úr, Jobbik.
Köszönöm a szót, elnök úr. Ezen javaslatot is támogatni tudjuk, ahogyan ezt már az általános vitában és a bizottságban is elmondtuk, hiszen a borszőlőültetvényeknek a kényszerkivágására igenis szükség lehet bizonyos esetekben, és jó, hogy ez a szabályozás megteremti ennek a könnyített lehetőségét. Azt azért én is némi aggállyal néztem, hogy a Hegyközségek Nemzeti Tanácsának a módosító indítványait nem támogatták. Értem én, hogy többségük majd rendeleti szinten lesz szabályozva, és egyébként sok esetben jogos is, és ott van a helye, ugyanakkor azért találtunk olyat, aminek helye lett volna magában a törvényben is. De ettől eltekintve tudjuk támogatni. Sokkal inkább hiányérzetünk van ezzel a jogszabállyal kapcsolatban, illetve egyáltalán a magyar bortermeléssel és a szőlővel kapcsolatban. Hiszen újra jönnek azok az aggodalmak a termelők és a borászok részéről, hogy az olasz bor óriási mennyiségben és rossz minőségben fogja ismét ellepni a hazai piacot. A tavalyi 90 napos szabályozásnak a hatása ma már nem érezhető, és jó lenne azt tudni a szaktárca részéről, hogy milyen lépéseket szánnak foganatosítani annak érdekében, hogy a hazai termelők és a hazai borok megvédésre kerüljenek, hiszen a felvásárlási áraknak az alakulásáról már most lehet hallani, hogy bizony nem rózsásan alakulnak, és komoly problémák lehetnek itt a nyár végétől, ősszel egészen a szezon lezártáig. Ezért inkább a törvényen túl erre várnánk valamiféle javaslatot, hogy el tudjuk oszlatni azokat a félelmeket, amelyek hozzánk és minden bizonnyal a szaktárcához is eljutottak. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Legény Zsolt képviselő úrnak, MSZP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Az általános vita során elmondtuk, hogy a törvényjavaslatban vannak olyan lényeges pontok, amelyek kifejezetten jók és üdvözlendőek. Ebből ugye, a már sokak által említett borszőlőültetvények esetében növényvédelmi célból, vagy ha a növénytermesztési hatóság megállapítja, hogy a műveletlen ültetvény növény-egészségügyi állapot alapján veszélyt jelent, akkor kényszerkivágást lehet elrendelni, ez szerintünk egy nagyon fontos és előremutató lépés lenne. De például a 2015. december 31-ig kiadott telepítési jogoknak a telepítési engedélyre való váltását is, úgy gondoljuk, hogy nagyon célszerű volt beemelni a törvénybe, azonban az általános vita kapcsán is jeleztem már, hogy lesz néhány érdemi módosító javaslatunk, amelyet nemcsak a Hegyközségek Nemzeti Tanácsával, hanem más szakmai, szakmaközi szervezetekkel egyeztetve, az ő kérésük alapján fogalmaztunk meg. Akkor is elmondtam az általános vitában, hogy amennyiben ezeket támogatni tudják, mert úgy érezzük, még egyszer mondom, lényeges, érdemi kérdéseket szabályoznának, akkor fogjuk tudni támogatni a törvényjavaslatot. Mivel ez nem történt meg, jóllehet értem, amit egyébként Horváth képviselőtársam mondott, hogy ezt rendeleti úton lenne jobb szabályozni, azt gondoljuk, hogy nem lett volna semmi gond, ha ezt magasabb szintű jogszabály szabályozásával a törvénybe emeljük be, éppen ezért tehát, ahogyan említette Gőgös képviselőtársam is, tartózkodni fogunk a szavazás során a törvényjavaslattal kapcsolatosan. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Gőgös Zoltán tapsol.]]
Köszönöm, Legény Zsolt képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, az előterjesztők nevében Czerván György államtitkár urat, kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm az észrevételeket és a támogató véleményeket. Az összegző módosító javaslat 7. pontja szerinti módosítás a borászati hatóságnak mérlegelési lehetőséget ad a jogkövetkezmények alkalmazására, figyelemmel arra, hogy azokat a bortörvény 48. § (2) bekezdés c) pontja megfelelően tartalmazza. Az összegző módosító javaslat 9. pontja kiegészíti a törvényjavaslatot. A 2016. január 1-jén hatályba lépő telepítési engedélyezési rendszerben is indokolt fenntartani a szankcionálás lehetőségét arra az esetre, ha a borszőlőültetvény telepítője a telepítési engedélyben foglaltaktól eltérően hajtja végre a telepítést. Az összegző módosító javaslat 16. pontja szerint a 9. ponttal összefüggésben a bortörvény 43/B. §-át a 2016. január 1-jén hatályba lépő telepítési engedélyezési rendszerben is indokolt fenntartani. A 43/B. § a borszőlőültetvény telepítése esetén szabályozza azokat az eseteket, amikor a telepítő rendelkezik telepítési engedéllyel, de az abban foglaltaktól eltérően hajtja végre a telepítést. Az összegző módosító javaslat többi pontja technikai jellegű, illetve nyelvhelyességi pontosításokat tartalmaz. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat a Hegyközségek Nemzeti Tanácsával és a borászokat képviselő valamennyi civil szervezettel folytatott egyeztetés alapján kialakított szabályokat tartalmazza. Kérem a holnapi szavazáson támogatásukat. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Czerván György államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra holnapi ülésnapon kerül sor. Most pedig, tisztelt Országgyűlés, soron következik a mezőgazdasági termékpiacok szervezésének egyes kérdéseiről, a termelői és a szakmaközi szervezetekről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. Az előterjesztés T/4854. sorszámon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Mezőgazdasági bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatát T/4854/3. sorszámon, jelentését pedig T/4854/4. sorszámon megkapták. [[20.40]] A Törvényalkotási bizottságösszegző módosító javaslata T/4854/6. sorszámon, összegző jelentése pedig T/4854/7. sorszámon a honlapon elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Erre összesen 15 perc áll rendelkezésre. Megadom a szót Galambos Dénes képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A Törvényalkotási bizottság 2015. június 18-ai ülésén megtárgyalta a mezőgazdasági termékpiacok szervezésének egyes kérdéseiről, a termelői és szakmaközi szervezetekről szóló T/4854. számú törvényjavaslatot. A bizottsági ülés során a tagok megtárgyalták a Mezőgazdasági bizottság módosító javaslatát, amelynek 18. pontját a határozati házszabály 42. §-a alapján túlterjeszkedés miatt a bizottság elutasított. A TAB saját módosítójában az említett szakaszt rendezte. A Törvényalkotási bizottság saját módosítójának fennmaradó pontjait a bizottság 20 igen szavazattal, 6 tartózkodás mellett elfogadta. A javaslat a közös agrárpolitika irányelveinek megfelelően és az 1308/2013/EU számú parlamenti és tanácsi rendelethez igazodva támogatni kívánja a termelői csoportokat és a termelői szervezeteket. A törvénytervezet elfogadása esetén hatályát a mezőgazdasági, halászati és élelmiszer-ipari termékekre és azok előállítóira, feldolgozóira és forgalmazóira terjeszti ki, különösen az ilyen tevékenységet végzőkből álló termelői szervezetekre, társulásokra, szakmaközi szervezetekre. A fogalmi alapok tisztázása után a termelők, a feldolgozók és a felvásárlók viszonyában keletkező, fizetési határidőkre vonatkozó szabályok szigorítására tesz javaslatot a tervezet a 2011/7. EU tanácsi irányelvnek megfelelően, továbbá a mezőgazdasági termény szolgáltatására kötött szerződésekre vonatkozó szabályokat is meghatározza a szerződő felek védelme érdekében. A 261/2012/EU tanácsi rendeletnek megfelelően a nyers tej értékesítésére vonatkozó külön szerződési szabályokat is tartalmazza a javaslat. Mindezekre tekintettel a bizottság az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést 22 igen szavazattal, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Galambos Dénes képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e most szólni. [[Jelzésre:]] Nem. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Mezőgazdasági bizottság előadót nem állított. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Elsőként megadom a szót Horváth István képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Parlament! Tisztelt Képviselőtársaim! Mint ahogy azt dr. Galambos Dénes képviselőtársunktól már hallottuk, a T/4854. számú javaslat az 1308/2013/EU parlamenti és tanácsi rendelethez és ezzel a közös agrárpolitika fejlődő irányelveihez igazodva új hazai jogi hátteret teremt a termékpiaci szabályozás fontos kérdéseinek. Ezek az új szabályok ültetik át a hazai jogrendbe azokat az EU-s irányelveket, amelyek nagyobb figyelemmel vannak a szakmaközi szervezetek tevékenységének támogatása iránt. Ezt az irányvonalat a kormány is örömmel veszi és támogatja, továbbá az általános és a részletes viták során úgy érzékeltem, hogy az ellenzéki képviselőtársaim is egyetértenek ennek az új törvényjavaslatnak a célkitűzéseivel. A korábbi szakmaközi szabályozás része volt a szaktanácsadás rendszerét szabályozó néhány rendelkezés is, melyeket a jogrendszer koherenciája érdekében az új törvénytervezetbe is be kellett építeni. Mindez a bizottsági viták folyamatában történt. Adódott ugyan néhány jogtechnikai nehézség, de mégis elmondható, hogy végeredményében a holnapi szavazáson egy olyan egységes javaslat születhet, amely minden fontos szabályozási elemet tartalmaz, és teljesíti a vele szemben támasztott elvárásokat. Kérem képviselőtársaimat, hogy a holnapi szavazáson támogassák a kiegészítő módosításokat és a zárószavazáson magát a törvényjavaslatot is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Horváth István képviselő úr. Most megadom a szót Magyar Zoltán képviselő úrnak, Jobbik.
Köszönöm a szót, elnök úr. Itt sem árulok el nagy meglepetést, az általános vitában és a bizottsági ülésen is kifejtettük, hogy támogatjuk a javaslatot, ami főként EU-s irányelvek átültetéséről szól, melyek, úgy gondoljuk, hogy valóban érdemben hozzá fognak ahhoz járulni, hogy ezen irányelvek a gyakorlatban hazánkban is működjenek és az érintettek hasznára váljanak. Két apró megjegyzésem lenne, ami nem szorosan a jogszabályt érinti, de ha van rá módja államtitkár úrnak, akkor szívesen venném, ha választ kaphatnánk rá. Az egyik az, hogy a LEADER-pályázatokkal kapcsolatban - amelyek most benn ragadtak kis hazánkban, miszerint jó néhányat augusztus végéig meg kellene valósítani, és még a pénzt sem kapták meg az érintettek - mi a helyzet, van-e erről információja; mert ha azon irányelvek mintájára, amelyeket a LEADER kapcsán átvettünk annak idején, fognak csak a mostaniak is megvalósulni, akkor bizony nem sok értelme lesz ennek a módosításnak sem. Illetve szintén nem szorosan idekapcsolódik, de nagyon régóta várunk egy átfogó szövetkezeti törvényt, ami figyelembe venné például a ma tárgyalt jogszabályt is. Ez mikor várható? Hiszen ezt is félévről félévre folyamatosan beígérik, és sokan várjuk már azt, hogy egy valódi, igazi naprakész szövetkezeti törvénye lehessen hazánknak. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Magyar Zoltán képviselő úr. Megadom a szót Legény Zsolt képviselő úrnak, MSZP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogyan említették már itt előttem is, a törvényjavaslat javarészt új uniós szabályozást emel át a hazai jogrendbe. Tekintettel arra, hogy a korábbi jogalapot jelentő uniós szabályozás jelentős mértékben átalakult ezzel az új rendelettel, az európai tanácsi rendelettel, a magyar törvénynek pedig sem a szerkezete, sem pedig az abban szereplő hivatkozások megváltozása már nem tette lehetővé a megfelelő jogalkalmazást, így a szükséges változtatások köre és mennyisége indokolta ennek az új törvénynek az előterjesztését, amely gyakorlatilag egészében felváltja majd a jelenlegit.Az általános vita kapcsán is elmondtuk, hogy egyébként azt gondoljuk, hogy mivel uniós szabályozásról van szó, ezért ezt meg is kell tennie a magyar jogalkotásnak is, azonban van egy szerintünk nagyon lényeges vagy fontos módosító, amelyet szeretnék pontosan felolvasni. Ez pedig úgy szól: „A miniszter irányítása alatt álló, gazdasági elemzésekkel foglalkozó intézet a jogszabályban foglalt feladatai teljesítése érdekében, valamint az ahhoz kapcsolódó kutatási feladatok ellátása érdekében jogosult személyes adatokat kezelni, továbbá egyéni azonosításra alkalmas adatokat kérni a hivatalos statisztikai szolgálathoz tartozó másik szervtől, valamint köztestülettől és a hivatalos statisztikai szolgálathoz nem tartozó központi államigazgatási szervtől.” Meglátásunk és megítélésünk szerint ez a rendelkezés, ez a módosító pont kifejezetten alaptörvény-ellenes, mert nincs meghatározva konkrét adatkezelési cél és az adatkezelés időtartama sem, és azt gondoljuk, hogy ez egy olyan mértékű, mondjuk úgy, beavatkozás ebbe a rendszerbe, amelyet nem tartunk elfogadhatónak, és ezt szeretnénk kifejezni a holnapi szavazás során tartózkodó szavazatunkkal. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, Legény Zsolt képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy kíván-e még valaki élni a fennmaradt időkeretekben a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Most adom meg a szót Czerván György államtitkár úrnak, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Szeretném megköszönni képviselőtársaimnak a mezőgazdasági termékpiacok szervezésének egyes kérdéseiről, a termelői és a szakmaközi szervezetekről szóló T/4854. számú törvényjavaslat vitája során tett észrevételeit, javaslatait. A képviselőtársaim előtt lévő összegző módosító javaslat néhány nyelvhelyességi, technikai jellegű pontosítást, valamint a 9., 16. és 17. pontokban érdemi javaslatokat tartalmaz. Ez utóbbiak közül elöljáróban szeretném kiemelni a 9. pontot, amellyel kapcsolatban a Fidesz-frakció külön szavazást kért. Az érintett szervezetekkel történt kormányzati egyeztetés során azt az álláspontot alakítottuk ki, hogy ez az előírás nem illeszkedik megfelelően a törvény és a hazai jogrend rendszerébe, ezért ennek a pontnak az elfogadását nem támogatjuk. [[20.50]] A 16. és 17. pontokban található módosítás indoka a következő. A Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamaráról szóló 2012. évi CXXVI. törvény módosításáról szóló 2014. évi CX. törvény alapján a mezőgazdasági szaktanácsadói engedély kiadásával, a szaktanácsadói névjegyzék vezetésével, a szaktanácsadók képzésének, továbbképzésének ellenőrzésével kapcsolatos feladatokat 2015. január 1. óta a Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara látja el. A feladat ellátásához szükséges részletes szabályokat tartalmazó miniszteri rendelet megalkotására vonatkozó felhatalmazást jelenleg a szakmaközi szervezetekről és az agrárpiaci szabályozás egyes kérdéseiről szóló 2012. évi CXXVIII. törvény, az úgynevezett szakmaközi törvény tartalmazza. Az eredeti, T/4854. számú törvényjavaslat hatályon kívül helyezi a szakmaközi törvényt és ezzel együtt a szaktanácsadási rendszer működtetéséhez szükséges részletes szabályok megalkotására szóló felhatalmazást, de nem rendelkezik a szaktanácsadókról, figyelemmel a 2015. január 1-jétől hatályos feladatváltozásra. Ezért indokolt a törvényi szintű szabályozást igénylő kérdéseket, valamint a szükséges miniszteri rendelet megalkotására vonatkozó felhatalmazó rendelkezést beépíteni a törvényjavaslatba a szakmaközi törvény tartalmi felépítéséhez hasonlóan, de önálló fejezetben.Kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a mezőgazdasági termékpiacok szervezésének egyes kérdéseiről, a termelői és a szakmaközi szervezetekről szóló T/4854. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatot - a 9. pont kivételével - támogassák. Amit pedig Magyar Zoltán képviselő úr felvetett a LEADER-rel és az esetleges új szövetkezeti törvénnyel kapcsolatos dolgokról, úgy gondolom, azt nem most kell megbeszélni, de lesz rá alkalom, hogy ezeket meg tudjuk majd beszélni. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Czerván György államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. Az előterjesztés T/4899. sorszámon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Honvédelmi és rendészeti bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitáról szóló jelentését T/4899/2. sorszámon megkapták. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, Kontrát Károly államtitkár urat, kíván-e felszólalni. [[Kontrát Károly jelzésére:]] Nem. A kijelölt Honvédelmi és rendészeti bizottság előadót nem állított. Most a képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A jelenlegi javaslat a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény technikai jellegű módosítását tartalmazza. A már korábban magas támogatottsággal elfogadott törvényjavaslat szövegét szükséges pontosítani, hogy minden tekintetben megfelelő legyen, és hogy a rendvédelmi állomány számára megvalósuljon a tervezett illetményemelés. A javaslat két területen korrigálja a korábban elfogadott törvényjavaslatot. Az egyik rendelkezés az, hogy kiegészíti a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek országos parancsnoki vezetői körét az Országgyűlési Őrség parancsnokával; a módosítás a jelenlegi szabályokhoz képest érdemi változást nem eredményez. A másik: a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló törvény illetménynövekedési rendelkezéseinek megkérdőjelezhetetlensége érdekében szükséges a pontosítás. A Belügyminisztérium már elmondta, hogy elkötelezett a hivatásos állomány illetményemelésében. A hivatásos állomány részére 50 százalékos bérfejlesztésre kerül sor, ebből 2015. július 1-jei hatállyal kategóriánként eltérően az állomány átlagosan 30 százalékos illetményfejlesztésére kerül sor, majd a következő öt évben , 2016. január 1-jétől 2019. január 1-jéig évente 5 százalékos illetményfejlesztésre kerül sor. Ezt a témát pontosítja a törvényjavaslat másik része. Kérem, szavazatukkal támogassák a törvényjavaslat elfogadását. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Vas Imre képviselő úr. Megadom a szót Legény Zsolt képviselő úrnak, Magyar Szocialista Párt.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Vas Imre kormánypárti képviselő úr már említette, hogy gyakorlatilag egy idei törvénynek a módosítását kellett itt nagyon gyorsan behozni. Kritikát kell hogy megfogalmazzunk ezzel kapcsolatosan, hiszen úgy látszik, rájött a kormány is vagy az előterjesztő, hogy bizony a beígért illetményfejlesztésnek nincs meg a későbbi lába, hiszen a 30 százalék áltagosan megvan, de úgy látszik, a költségvetésben nem különítettek el forrásokat a következő évekre történő illetményfejlesztésre, éppen ezért nem fogjuk támogatni így ezt a törvényjavaslatot. Jóllehet, azt üdvözöljük, és azt gondoljuk, nagyon is kellett, hogy a kormány végre rendezze a rendvédelmi dolgozók illetményét, és támogattuk is az új átfogó szolgálati törvény megalkotását, azonban van néhány kritika, amit itt ezzel kapcsolatosan el kell hogy mondjak.A törvényjavaslat ahelyett, hogy az állományt önálló gondolkodásra és feladatmegoldásra ösztönözné, sokkal inkább a kormányzati utasítások végrehajtásának feltételeit igyekszik megteremteni, ennek szellemében pedig tovább korlátozza az állomány alapvető jogait, fokozza és parttalanná teszi az állomány ellenőrzését, még a vezetők is ki vannak szolgáltatva elöljáróiknak. [[Az elnöki széket Sneider Tamás, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Mindezek következménye megítélésünk szerint hosszú távon a feladatellátás szakmai színvonalának csökkenése lesz, ezért nem fogjuk tudni támogatni a törvényjavaslatot. Köszönöm. [[Dr. Vas Imre: Nagy tapsot!]]
Köszöntöm képviselőtársaimat. Kérdezem, hogy kíván-e még valaki hozzászólni az előttünk lévő vitához. [[Jelzés nem érkezik.]] Nem látok jelentkezőt, így a vitát lezárom. Megkérdezem, hogy az előterjesztő nevében Kontrát Károly államtitkár úr kíván-e hozzászólni. [[Kontrát Károly jelzésére:]] Igen, öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat általános vitája során elmondott expozémban világosan kifejtettem a törvényjavaslat benyújtásának indokait, erre utalt Vas Imre képviselőtársam is mostani hozzászólásában. Szeretném leszögezni itt is, hogy az életpályamodell 2015. július 1-jétől bevezetésre kerül. Ennek nagyon fontos része az illetményemelés, ami - úgy, ahogy Vas Imre képviselőtársam elmondta - 2015. július 1-jétől átlagosan 30 százalékos illetményemelést jelent, 2016. január 1-jétől további 5 százalékkal történő emelést, és 2017., 2018. és 2019. január 1-jétől további 5-5 százalékkal, összesen átlagosan 50 százalékkal emelkedik a rendvédelmi hivatásos állomány illetménye.Ami a költségvetési forrásokat illeti, szeretném elmondani Legény Zsolt képviselő úrnak, hogy a 2015-ös forrás rendelkezésre áll, a 2016-os forrásról pedig holnap fogunk a 2016. évi központi költségvetésről szóló szavazásnál dönteni. 121,7 milliárd forint áll erre rendelkezésre, és nyilvánvaló, hogy a további emelésről a tárgyévi költségvetésben fogunk dönteni. Tehát felelősen kijelenthetjük, hogy a források rendelkezésre állnak. Sajnáljuk, hogy az MSZP, amikor kormányon volt, akkor sem támogatta a hivatásosok illetményemelését, és most ellenzékben sem támogatja. Reméljük, majd egyszer megváltoztatják az álláspontjukat. Kérem a tisztelt Országgyűlést, a javaslatot a holnapi zárószavazáson szavazatukkal támogassák. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor, mint ahogy itt már el is hangzott. Ezzel mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Lukács László György képviselő úrnak: „2 dimenzió: Ahogyan a kormány akarja látni a mentőket, és ahogyan a valóságban van” címmel. Öné a szó, képviselő úr. [[21.00]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A mai napirend utáni hozzászólásommal, úgy gondoltam, hogy az egyébként ma már itt a Ház falai között kétszer is szóba hozott mentőkről, illetve a mentés helyzetéről szeretnék beszélni. A címben is szereplő két dimenzió azt a két különböző, eltérő valóságot jelenti, amelyet a kormány akar az egyik dimenzióban látni, illetve láttatni magáról az egészségügynek erről a szekciójáról, részletéről, azaz a mentőkről és a mentésről, a másik pedig maga a valóság, amelyben a mentők élnek, illetve dolgoznak mindennap.Azt tudjuk, hogy 7500 mentődolgozó van jelenleg Magyarországon, és a mentés az egyik olyan ágazata az országnak, amely egy pillanatra sem áll le, és folyamatosan szükségünk van a munkájukra. És hogy miben is áll az, hogy két eltérő dimenzió van és két eltérő dimenzió létezik, és mit mond a kormány és mi a valóság, az nagyon jól megragadható az elmúlt időszaknak azokban az ügyeiben, azokban a hiányosságaiban, amelyek folyamatosan napvilágra kerültek és folyamatosan kerültek elő. Az egyik, talán legnagyobb felhördülést és megdöbbentést kiváltó eset volt a János Kórházban való atrocitás, egyébként fölvették fotóra is, illetve videóra is, amikor a János Kórházban egy szirénázó, sürgősséggel jövő és beteget szállító mentő csak úgy tudott bejutni az intézménybe, ha ő saját maga is a kapunál parkolójegyet váltott, megvárta, mire azt kiadták, illetve végigállta a sort, és ezt követően hajthatott be az életveszélyben lévő beteggel a kórházba. Írásbeli kérdésben egyébként ezt a gyakorlatot megkérdeztem az államtitkárságtól, amelyre az államtitkárság azt válaszolta, hogy természetesen a hiba, illetve ez a működés addigra, amire én kérdeztem, már elhárult, mert egyeztetett a kórház vezetése, az igazgatósága, illetve maguk a mentők is. De hát úgy tűnik, hogy nem lenne szükséges egyeztetni, ha csak egy alapvető, minimális prioritást szem előtt tartana bármelyik kórháznak is a vezetése, azt, hogy a mentőknek, a mentésnek mindig pillanatok alatt, akadály nélkül meg kell tudnia közelíteni az egészségügyi intézményt, hogy a beteget leggyorsabban odajuttassa. Tehát nem egyeztetésekre van szükség, hanem humánus, illetve logikusan végiggondolt hozzáállásra ebben az esetben. De a másik ilyen problémás eset, arról is elég sokat cikkeztek az elmúlt időszakban különböző napilapok, hetilapok, hogy maguknak a mentődolgozóknak milyen a helyzete és milyen munkakörülményeik vannak. Érdemes például idézni az egyik hetilapból, ahol egy budapesti mentős adott riportot. Azt írta: „Én Budapest egyik legnagyobb állomásán dolgozom, és elleptek minket a poloskák. Annyira, hogy nem tudtunk hova leülni, meg lefeküdni, mert teli volt minden velük. Valószínűleg az egyik betegről hordtuk át. De ezt ne úgy képzeld el, hogy egy-két bogár mászott a falon. Csomókban lógtak.” - mondja egyikük. „Hetekig könyörögtünk, hogy takarítsák ki őket, amire az volt a válasz, hogy nem fogjuk tudni bebizonyítani, hogy innen vittük haza őket; és hogy nem aludni járunk be, minek nekünk egyébként is az ágy.” De mondhatnánk azt is, hogy összességében az Országos Mentőszolgálat ugyanezekre a dolgozókra, akiket egyébként sokkal nagyobb megbecsülésben kellene illeti, például évente 16 ezer forintot szánnak egy dolgozóra, hogy a munkaruháikat tisztítsák, holott folyamatosan olyan betegekkel dolgoznak, akik akár vérző sebekkel, akár más kosszal, sérülésekkel vagy más fizikai ráhatással vannak ellátva, ilyen csúnyán mondva. De mindenki tudja, hogy milyen a betegekkel dolgozni, mennyire tudnak a kiszolgáltatott, szerencsétlen állapotban lévő emberek koszosak lenni, ez milyen fertőzés- és milyen betegségveszélyeket jelent, és ehhez képest ehhez így áll hozzá a kormányzat.De mondhatnánk a mentőállomások problematikáját is, ami már szintén itt volt az Országház falai között. Többször a kormány szemére vetettük azt a tényt, hogy Orbán Viktornak csak egy elmaradt választási ígérete volt, hogy az országban beígért mentőállomás-felújításokat véghezvigye. A kampányban megígérte, majd azzal álltunk szemben, hogy nemhogy az elvárt negyven-ötvenes számban, de még az egy-két mentőállomás-felújítás, illetve új építés is alig ment végbe, és jelenleg is ezek a projektek nagy része ott toporog, hogy a kivitelezés azon szakaszában vannak, hogy ha nem készül el időre, akkor az uniós pénz helyett egyébként a projekteket vállaló, például önkormányzatoknak kell majd kipótolni ezeket az összegeket. Bőségesen van és már majdnem mindenhol ismertek azok a listák, ahol hiányosságok vannak. Egy-két szerencsés hely természetesen van, ahol már megépülhetett, de tömegével egyébként mind hiányosságok vannak. De talán a legutolsó olyan, ami konfliktust okozott, a mentési rendelet egyik átfaragásából volt, amelyben a kormányzatnak az volt a célja, hogy extraforrásokhoz juttassa az Országos Mentőszolgálatot. A részükre átadták azt a lehetőséget, hogy rendezvényeket biztosítsanak. Ennek keretében alakult ki az, hogy a Hungaroringen voltak az autók és nem a hőségriadó alatt a városban. Emögött, a kormánynak azt lehet üzenni, hogy nem az áll, hogy aki azt szóvá teszi, az meg akarja védeni a magánszolgáltatókat, hanem azt akarja, hogy a kormány igenis [[Az elnök csenget.]] gondolkozzon felelősségteljesen, és alakítson ki egy olyan mentési helyzetet, amelyben nem áll rendelkezésre az, hogy egy hőségriadó alkalmával nem bevetésre várnak az autók, hanem sportrendezvényeket biztosítanak. Köszönöm szépen a türelmet, elnök úr. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
A következő napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ander Balázs képviselő úr: „Puszták népe, avagy néhány gondolat a belügyminiszter által jegyzett közfoglalkoztatásról szóló T/5141. számú cselédtörvény kapcsán” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Falujárásaim keserű tapasztalataként magam is beszámoltam olyan jelenségről, amikor az amúgy alulképzett, a közösségen élősködő személy nem vállalta a munkát 5000 forintos napszám esetén sem. Alapszabály: ha az az életerős ember, aki akkor sem dolgozik, ha van munka, az ne is egyék.Itt a részünkről egy egyetértő bólintással pontot is tehetnénk a Pintér Sándor által fémjelzett törvénymódosítás vitájára. Csakhogy a tisztelt Ház elé került törvénytervezet olyan messze van a Jobbik által vallott ökoszociális modelltől, mint Makó Jeruzsálemtől. Ez a javaslat gyökeresen szembemegy a Somogyi Imre-féle, Németh László-féle kert-Magyarország gondolatával. Ez a javaslat a halmozottan hátrányos helyzetűvé nyomorított vidéki régiók szegényeire megalázó módon csak cselédként, nem pedig méltósággal bíró állampolgárként tekint. Évtizedek alatt kiforgatták a parasztságot ősi jussából, először a kommunisták által a magyar falun végigvert kollektivizálással, majd a kárpótlási jegyes csalássorozattal.A nemzeti felemelkedés zálogát jelentő, önfoglalkoztató családi gazdaságok helyett a szocialista kolhozokat felváltó, bérmunkásait a végtelenségig kizsigerelő tőkés nagyüzemeket favorizálták. A társadalmi hasznosságot hírből sem ismerő, nemzetellenes, egyoldalúan profitalapú birtokpolitikával tág teret adtak az iparszerű tömegtermelést folytató, társadalmi felelősségérzettel nem rendelkező, vidékpusztító agrárnagyüzemeknek. A folyamatot Ady egy évszázada már látnoki módon leírta, ezért hadd idézzek A tavalyi cselédekhez című verséből. „De jött egy kóbor ivadék, / Rabló, szerencsés ritterek / Népe, akiknek sarj-során / Ma tán zsandár-miniszterek / Tobzódnak az Idő torán, / Igazi magyarság torán. / Ma gróf-sorban ők diktálnak, / De vannak, kik még emlékeznek, / S ha kell, ki is állnak.” A kialakított nagybirtokrendszer haszonélvezői csak a földalapú támogatásokból súlyos milliárdokat kaszálnak, miközben egész falvak lakossága tengődik munka nélkül és gebedhet éhen, híven tükrözve azt a társadalmi katasztrófahelyzetet, ami mondjuk, szűkebb pátriám, Somogy megye sokszor már nem is Alsó-Balkánt, hanem Belső-Afrikát idéző leszakadt perifériáin kialakult.Dél-Somogy 12 idegen vagy hazai hátterű agrárcégóriása csak az elmúlt években 18 milliárd forint támogatást kapott. Van olyan kft., zrt., latifundium élén pöffeszkedő mohó Döbrögi, amelyik ennek ellenére a több ezer hektárján alig egy tucat embert foglalkoztat. S akkor a belügyminiszter megajándékozná ezeket a jöttment idegeneket vagy a náluk fikarcnyit sem különb magyar oligarchákat a jobbágysorba süllyesztett olcsó munkaerővel is. A rácsok mögé szánt, Bantusztánná alakított falvak népét terelnék a földjeikre, hogy állami segédlettel még csak véletlenül se kelljen normális, emberi bért fizetniük bérmunkásaiknak. Két és fél évszázada, amikor az akkori oligarchák vetették el a sulykot, és nem tudták, hogy hol van a népnyúzás határa, Magyarország királynője, Mária Terézia az adóalanyok védelmében bölcsen felismerte: etetni kell a juhot, hogyha nyírni akarja. Megfontolandó igazság lenne ez a mai országirányítók számára is, nem pedig kizsigerelendő igavonó barmot csinálni a vidék lakosságából. El kell kerülni azt a sorsot, amit a két világháború közötti egyik legjobb népi írónk, Sinka István festett meg a Fekete bojtár vallomásaiban, a kisgyermekkorától öregségéig az egész életét ínszakasztó munkával végigrobotoló magyar cseléd sorsát, aki a varjúcsőszségből is kivénülve, alkalmatlanná válva arra, hogy ura számára további profitot termeljen, télvíz idején halálának közeledtét érezve, éhezve, fázva, legyengülve, kivert kutyaként a vermesi uradalom egy trágyadombjába ásott magának üreget, mert ott legalább meleg volt, és aztán ez a kupac trágya lett a szemfedője is.Reméljük, leleményességükben nem fogják leporolni a rabszolgatörvényként emlegetett, a munkaadók és mezőgazdasági munkások közötti jogviszony szabályozásáról szóló 1898. évi II. törvénycikket, amely lehetővé tette a munka úgymond jogtalan abbahagyásakor alkalmazható hatósági erőszakot. [[21.10]] Magyarul, a sztrájkba lépő agrárproletárok karhatalommal történő jobb belátásra bírását, vagy a derestörvénynek csúfolt, a gazda és a gazdasági cseléd közötti jogviszony szabályozásáról szóló 1907. évi XLV. törvénycikket, amely megtiltotta a mezőgazdasági cselédek év közben történő költözését, és lehetővé tette a kiskorú cselédek testi fenyítését. Reméljük, nem húzzák elő a kilencedszedés, a robot, azaz az ingyenmunka, valamint a jus primae noctis, tehát az első éjszaka jogának baráti oligarchákra történő kiterjesztésének ötletét. Ceterum censeo, a nagybirtok túlsúlya, a vidéki lakosság cselédsorba kényszerítése maga a társadalmi döghalál. Ez nem a magyar, hanem a dél-amerikai út! Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Utolsó napirend utáni felszólalásra jelentkezett Magyar Zoltán képviselő úr: „A korábbi ígéretek ellenére a magyar lovaságazat újabb csapások kénytelen elszenvedni?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Kedves Jobbikos Képviselőtársaim! Nem először szólalok fel a lovaságazat érdekeinek ügyében. Teljesen mindegy, hogy a tenyésztésről, a sportról, a hobbiról, a turizmusról vagy a versenyzésről, netalántán az elfeledett rekreációról és a hagyományőrzésről ejtünk szót, a közös bennük az, hogy a korábbi kormányzati ígéretek ellenére semmiféle segítséget nem kaptak. És itt elsősorban nem is az anyagi segítségre gondolunk, az is elkelne bőven, hiszen a Kincsem nemzeti lovasprogramot még kormányzati szinten elfogadták, de aztán a gyakorlatban semmi nem valósult meg belőle, hanem bizony sokszor az odafigyelés hiánya és az apróbb bürokratikus jogszabályok csökkentése is már eleget lendíthetne ezen ágazatok helyzetén. Azonban eddig hiába vetettem fel ezeket a problémákat hétről hétre, írásbeli kérdés vagy éppen felszólalás formájában, semmilyen érdemi választ nem tapasztalhattunk. És az a kisebbik baj, hogy mi, jobbikos képviselők nem tapasztalhattuk, a nagyobbik baj, hogy az ágazat érintettjei, az abban dolgozók sem. Itt van például Bábolna ügye is. Sokszor került már ez a téma is a Ház elé. Tipikus példája annak, hogy a rendszerváltásnak hazudott időszak után hogyan is fosztották ki a korábbi állami szerepvállalók a megmaradt állami vagyont, hogyan osztották ki saját maguk között, mindezt természetesen hathatós politikai segítséggel. És teljesen mindegy, hogy itt most szocialista vagy fideszes kormányokról beszélünk ebből a szempontból, Bábolna ügyében is mindketten nyakig benne vannak. Ugyan annak örülhetne és örül is a lovastársadalom, ha előrelépés történik, mondjuk, létesítményfejlesztés ügyében, ahogy ez történt Bábolnán is a megmaradt Ménesbirtokkal kapcsolatban. Az örömbe azonban némi üröm is vegyül, amikor azt a kérdést vetjük fel, hogy a beruházás költsége arányban áll-e azzal a használati értékkel, amit nyerünk. A legfontosabb kérdés pedig az, hogy ki is fog ebből hasznot húzni. Az egykori, feltehetően imaháznak épült épület átalakítása, amit korábban a Pannonhalmi Apátság csikóneveldének is használt, szakértők becslése szerint legalább 350 millió forintba került. De hát a fő célját, a lényegét nem érte el, hiszen a 11 méteres belső szélesség nem teszi lehetővé, hogy benne a lovak mindhárom jármódban közlekedjenek. A telep a lakott településtől, a lovasiskolától is 7 kilométerre fekszik, tehát enyhén szólva is értelmetlen ez a luxusberuházás. Az oda vezető út állapotáról pedig ne is beszéljünk! Jómagamnak is volt módom megtapasztalni, gyakorlatilag járhatatlan. Úgy gondoljuk, érdemes lenne a minisztériumnak nyilatkozni, a szakma is többször feltette már ezt a kérdést, hogy megérte-e ez a beruházás, és vajon a kivitelezőt miért nem közbeszerzésen választották ki. Minden bizonnyal a véletlen műve lehet az, hogy az ügyvezető igazgató úr banai házát ugyanebben az időszakban ugyanezen kivitelező újította fel; biztosan egészen rosszindulatú híresztelések és pletykák azok, amelyek ezen ügy kapcsán szárnyra keltek.Az elmúlt három évben egyébként több száz milliós beruházás valósult meg Bábolnán, jó lenne, ha végre látnánk a számokat, hogy össze tudjuk vetni a valósággal és azzal, hogy mi is épült meg ennyi pénzből. Mert gyanítható, hogy jóval kisebb lett a beruházás végleges, használható értéke ahhoz képest, amekkora összeget ebbe belefektettek. Tudomásom van arról, hogy a Ménesbirtok 2014-ben 500 milliós működési támogatást is kapott a Földművelésügyi Minisztériumtól. Kíváncsiak lennénk, hogy hogyan fognak ezzel a támogatással elszámolni, ha esetleg az Európai Unió valamely szerve megkérdezi, hogy ez a 100 százalékos állami tulajdonú kft. hogyan kaphat ilyen állami támogatást, és ez esetleg valamiféle párhuzamosság vagy visszaélés gyanúját nem veti-e fel. Főleg annak tükrében, hogy 2500 hektár területet is használ Bábolna, és ez után felveszi a területalapú támogatást is.Érdekelne minket az is, hogyan lehet az, hogy még mindig nincsen a Bábolna Nemzeti Ménesbirtoknak érvényes földbérleti szerződése. Úgy gondoljuk, ez is nagyon érdekes kérdés, amire szintén nem kaptam még írásban sem választ. Az is foglalkoztatja a lovaságazat szereplőit, miként lehetséges az, hogyan vezetheti hazánk utolsó állami kézben lévő ménesét egy nyolc általános iskolát végzett, nyelvtudással nem rendelkező ember. Jól tudjuk, hogy politikai kapcsolatokkal persze jócskán el van látva, de úgy gondoljuk, hogy egy ilyen, tényleg az utolsó megmaradt hazai ménes vezetőjének ennél azért egy kicsit komolyabb felkészültséggel és szakmai háttérrel kellene rendelkeznie. Azon túl persze, hogy fideszes csókosnak számít. A kérdéseket még hosszasan soroltam írásban, remélem, arra lesz mód, hogy ezekre érdemben választ kapjak. Sajnos az időkeret most ezt nem teszi lehetővé. Az mindenesetre ebből a konkrét ügyből is kiderül, hogy a korábbi ígéretek ellenére semmi nem történt a lovaságazat fejlesztésével kapcsolatban, annak ellenére sem, hogy az ágazat szereplői bizony bizakodtak a Fidesz-kormányban, hiszen ígéretek bőven voltak a választások előtt. Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Holnap reggel 9 órakor folytatjuk ülésünket. Az ülésnapot bezárom. [[Az ülésnap 21 óra 16 perckor ért véget.]]