Kolegice i kolege, želim vam dobro jutro! Nastavljamo sa radom. Na dnevnom redu imamo 11. Statut Hrvatske radiotelevizije - potvrđivanje Predlagatelj Statuta je nadzorni odbor HRT. Prijedlog akta primili ste poštom. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za informiranje, informatizaciju i medije, Vlada je dostavila svoje mišljenje. Izvješće ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Ne želi. Želi li izvjestitelj odbora preuzeti riječ? Kolega Branko Vukšić u ime Odbora za informiranje, informatizaciju i medije.
Poštovani predsjedniče nadzornog odbora HRT-a, poštovane kolegice i kolege. Jučer je odbor za informiranje, informatizaciju i medije održao sjednicu. Imao je dugotrajniju raspravu o Statutu, temeljenom aktu HRT-a, internom temeljenom aktu i raspravljala se gotovo svaka točka statuta, svaki članak statuta, izneseno je nekoliko primjedbi. Kao što znate mi nemamo pravo mijenjati status, možemo da prihvatiti, ili ga odbiti odnosno uputiti na doradu i po tom HRT-a dužna vratiti u Hrvatski sabor ponovno u proceduru . Većina pet članova odbora je bila mišljenja da se može statut u ovom obliku prihvatiti, dva su bila protiv i jedan ej bio suzdržan s tim da su kolege s HRZ-a se očitovala u našim primjedbama i obećale da će sve ono što se pokaže da smo bile u pravu, da će prionuti izmjeni statuta i ako praksa pokaže da smo mi u pravu statut izmijeniti i ponovno ga uputiti u saborsku proceduru. Hvala.
Hvala. Otvaram raspravu. Na redu su klubovi. U ime Kluba HDZ-a kolega Jasen Mesić.
Zahvaljujem lijepo gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Mislio sam da ćemo možda nešto čuti od predlagatelja prije vezano za statut HRT i bio bi običaj i red da je ovdje danas i glavni ravnatelj koji je bio predlagač ovog statuta prema nacionalnom odboru a bilo bi isto tako dobro da je ovdje neko iz resornog ministarstva, dakle Ministarstva kulture pa da može čuti uz raspravu i na određen način ili prihvatiti određene prijedloge ili ne prihvatiti određene prijedloge ubuduće. Isto tako bi bilo vrlo dobro da smo prije ovog statuta, novog statuta HRT imali na dnevnom redu, doduše imamo na dnevnom redu ali već odgađamo nekoliko sjednica Sabora gospođo potpredsjednice izvješće programskog vijeća i nadzornog odbora za prethodno razdoblje. Mi ćemo ih u dnevnom redu sistematski, mislim da bi to moglo biti logično, na taj način se želio pokazati da je situacija na HRT nije dobra. Išlo se u izbor novog glavnog ravnatelja, vd urednika i na neki način novog statuta pa bi bilo dobro da prije raspravimo ta izvješća koja nisu prihvaćena, da još jedanput vidimo da li je što bilo u redu ili nije što bilo u redu pa da onda sa više informacija raspravljamo o novom statutu. Ja pozdravljam predsjednika nadzornog odbora. Činjenica je da nadzorni odbor ima posebnu funkciju sukladno izmjenama i dopunama zakona o HRT-a da posebno vodi računa o financijskom poslovanju HRT-a. i jučer na odboru smo raspravljali o o tome da je na svojoj drugoj sjednici krajem godine 12.12. nadzorni odbor izglasao ovaj statut kolegice i kolege koje imate na klupama sa željom da taj statut bude na raspravi krajem prošle godine na sjednici Sabora. Kada se on nije pojavio na raspravi na sjednici Sabora na svojoj četvrtoj sjednici nadzorni odbor HRT-a napravio je novu verziju statuta i izglasao ga većinom glasova. Temeljni prijepori su bili u člancima 15, 190 37 i 38 statuta a odnose se uglavnom na suglasnost nadzornog odbora prilikom sklapanja financijskih poslova u odnosu prema glavnom ravnatelju i suglasnost nadzornog odbora u kojem momentu iznad kojeg iznosa financijskih sredstava treba nadzorni odbor suglasnost dati glavnom ravnatelju a posebnom prilikom sklapanja pojedinih ugovora sa … [[Govornik se ne razumije]] koje su poznato bile pod sumnjom da su se takve stvari i u proteklom vremenu dešavale na HRT-a. Taj prijedlog revidiranog da tako nazovem statuta poslat je prema Saboru, upućen je prema Saboru, nismo ga dobili, nije za sada urudžbiran u službama ovog visokog Doma, ali upućen je što znači da prije ili kasnije mora biti urudžbiran, što znači da će prije ili kasnije ako se danas ovaj statut potvrdi, prije ili kasnije raspravljati i o novoj verziji statuta. Posebno bih želio reći još jednu novinu koja se pojavljuje u ovom prijedlogu statuta, a to je uvođenje funkcije ravnatelja programa. Ravnatelj programa je nešto što bi trebalo biti između glavnog ravnatelja i ravnatelja pojedinih ustrojbenih jedinica. Dakle radi se o izrazito važnoj funkciji, međutim te važna funkcije nema nigdje ni u spomenima u Zakonu o HRT-u, što mislim da nije dobro jer se radi o izrazito važnoj funkciji. Činjenica je da se ta funkcija spominjala u programu koji je gospodin Radman kada se natjecao za glavnog ravnatelja predložio tu funkciju ali mislim da uvođenje ove funkcije zahtjeva ponovno izmjene i dopune Zakona o HRT-u. Smatrali smo i na odboru, a smatramo i sada da zbog ovog mišljenja nadzornog odbora sa 4.sjednice gdje se predlaže veća kontrola prilikom određivanja i preuzimanja financijskih obaveza smatrali smo da bi bilo pametno povući statut na tjedan dana, ponovno ga revidirati i onda ga uputiti u saborsku proceduru. Ne znam zašto bilo kome smeta da ograničenja u smislu da nadzorni odbor ima jače mehanizme kontrole nad poslovanjem što se često u ovom Domu spominjalo kao problematično zašto bi to bilo koga smetalo? I zašto kada ova procedura oko HRT-a već traje mjesecima zašto bi nas na određeni način smetalo da statut koji ima podršku cjelokupnog nadzornog odbora bude izglasan sljedeći tjedan? Smatramo da bi to bilo mudro, da bi to bilo bolje i da bi to bilo učinkovitije u smislu boljeg stanja na HRT-u kojeg vjerujem svi priželjkujemo. Zašto to posebno ističemo? Zato što želim spomenuti nekoliko stvari koje se trenutno na HRT-u događaju. Sada i svjedoci smo da će uskoro nastati nesporazum između glavnog ravnatelja i nadzornog odbora, da se u pojedinim medijima govori o svađama i ostavkama vd urednika, posebice informativnog programa, da na televiziji postoje pojedini klanovi novinarsko-urednički koji se međusobno bore za prevlast nad pojedinim dijelovima programa. Postoje informacije da pojedini djelatnici na HRT-u brkaju javni interes i njihov interes jel ono što je njihov stav ne mora biti nužno i javni interes, a javni medij bi upravo trebao biti reprezentant određenog javnog interesa. Pogledajte samo kolegice i kolege podatke iz jesenske sheme, 35 gostovanja političarki i političara iz vladajućih stranaka i svega nekoliko iz opozicije. Dolazite do omjera 6:1, 6:1 u jesenskoj shemi u razdoblju od 7 popodne do 9 navečer. Da li je to ogledalo javnog mišljenja i javnog interesa? Mislimo da nije. Da li je ogledalo javnog interesa to što se aktualni sat bez ikakve najave premješta sa 2.programa na 4.program, bez ikakve najave u bilo kakvoj emisiji na HRT-u i onda se aktualni sat presijeca vijestima na 4.kanalu? Da li je javni interes potpuno to što su potpuno nepripremljeni 3.i 4.kanal. 3.kanal koji je trebao biti tzv. obiteljski za kulturu i obrazovanje gdje danas gledamo stare serije, a na 2.kanalu gledamo komercijalne sadržaje koje smo mogli prije par mjeseci gledati na komercijalnim televizijama i onda nas netko uvjerava da bi javna televizija takva trebala biti? Potpuno pošemerena shema onoga što je zapisano u nacionalnoj strategiji i kako bi se 3.i 4.program trebali razvijati. Kada u "Temi dana" govorimo o demonstracijama u Republici Sloveniji, a istovremeno u RH imamo štrajk prosvjetara, to nije tema dana. Kada imamo na svim naslovnicama spominjanje tzv. medijskog poreza, a HRT o toj temi ne održi niti jedan niti jednu polemičku emisiju gdje se o tome mogu čuti razna mišljenja nego pozove u istu tu "Temu dana" ministricu kulture koja ima onda mogućnost govoriti o svemu ostalom, a samo ne o tome. To nije niti javna televizija niti javni interes. Upravo bi ta tema trebala biti prva na programu javnog medija. Tamo je mjesto gdje se to može javno raspravljati. Isto tako želim reći da nije do vd urednika da on određuje da li je potrebna emisija za iseljeništvo ili nije potrebna emisija za iseljeništvo. On se može slagati sa pojedinim prilogom pojedinog novinara ili urednika, može se ne slagati, može penalizirati pojedinog novinara ili urednika ali ne smije ukidati emisiju, zato što je ta emisija propisana sa nizom zakona. To je nedopustivo. Isto tako želim reći da informacije o daljnjem gubitku prihoda koji se očekuje na HRT-u u smislu oglašavanja ne pretplate su također zabrinjavajuće i otvaraju mogućnost korupcije. Otvaraju mogućnost korupcije zato što će se pojavljivati pritajeno oglašavanje, prikriveno oglašavanje. Posebno vam to govorim u smislu nekih redakcija. Žao mi je što ovdje nema ravnatelja pa bih konkretno rekao o čemu mislim. Ono što je pak posebno interesantno da smo neki dan na 3. Dnevniku HRT-a kada je tema bila prisega predsjednika SAD-a gospodina Obame, da smo imali kao medijskog komentara koji je komentirao taj govor čovjeka koji je stručnjak za modu i onda smo o zakletvi predsjednika Obame, odnosno prisezi slušali s onog aspekta kako je tko bio obučen, kakav je to bio glamur itd. Nijedne rečenice o onome što bi javnost u Hrvatskoj moglo interesirati, vanjskoj politici, ljudskim pravima, ekonomiji. Nijedne riječi. I da još bude stvar interesantnija, onda se nađe za shodno da se kao stilski vrlo rafinirano usporede gospođa Michelle Obama i premijerova supruga. Javni interes, informiranje javnosti, ne bih rekao. Zbog svega ovoga što smo nabrojali mislimo da bi bilo dobro da se statut čim prije donese, ali s obzirom na sve ove primjedbe koje su izrečene na 4. sjednici Nadzornog odbora HRT-a od 10.1. i koje su upućene u proceduru Hrvatskom saboru bilo bi bolje ovaj statut doraditi kako bi ga mogli zajednički donijeti. Na ovaj način bojimo se da statut neće moći omogućiti da se ovakve stvari na HRT-u ne dešavaju. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo kolega. Imamo dvije replike na vaše izlaganje. Prva je potpredsjednika Nenada Stazića.
Kažete da je sa 4. sjednice Nadzornog odbora od 10.siječnja upućena u ovaj Sabor nova verzija statuta i revidirani statut. To naprosto nije istina jer statutom se može smatrati samo ono slijedom Zakona o HRT-u što Nadzornom odboru predloži glavni ravnatelj, a ne ono što Nadzorni odbor bez glavnog ravnatelja napravi. To nije prijedlog statuta. Da je zakonodavac htio da Nadzorni odbor sam piše prijedlog statuta takvu bi odredbu stavio u zakon. Nadzorni odbor se može sastati formalno i neformalno, može pisati kakve god hoće prijedloge, ali statut, prijedlog statuta može biti samo ono što je prihvatio Nadzorni odbor, a što je predložio glavni ravnatelj. A ovo drugo možemo smatrati javnom raspravom, općom raspravom, njihovim privatnim mišljenjima i to što su napravili svjedoči doduše o jednom odnosu između Nadzornog odbora i glavnog ravnatelja o čemu ću nešto više reći u raspravi u ime kluba. Hvala.
Odgovor na repliku, Jasen Mesić.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, mišljenja koja se navode u novoj verziji statuta kojeg točno, nije predložio ravnatelj su različita samo u segmentima bolje financijske kontrole. Samo u tim segmentima. Isto tako da je predlagatelj Zakona o HRT-u želio uvođenje nove funkcije koju se sad u statutu predlaže onda bi ju naznačio u zakonu. Možemo onda to i tako gledati. Međutim ona nije naznačena. Dakle ponavljam, govori se samo o financijskoj kontroli. Činjenica je da je 12.12. Nadzorni odbor imao pred sobom i petogodišnji ugovor sa Vladom koji do sada nije objavljen i imao je prijedlog statuta i taj statut je bio tada na prijedlog ravnatelja izglasan sa ciljem da se stigne zasjedanje Sabora krajem prošle godine. Kada to nije bilo Nadzorni odbor je isti taj statut predložen od ravnatelja još jedanput pregledao i predložio da tako kažem stroža financijska ograničenja u smislu financijskog samostalnog poslovanja glavnog ravnatelja. Di je tu spor? Hvala lijepa.
Hvala. I sljedeća replika, kolegica Sunčana Glavak.
Hvala lijepa, gospođo potpredsjednice. Kolega Mesić, poglavlje 13 nam je također bilo sporno, kratko ste se dotakli toga, riječ je o poslovnoj tajni pa ću ja samo podsjetiti na članak 47., odnosno na članak 35. koji, za one kolege koji možda ne prate toliko rad HRT-a, u kojem stoji da djelatnost HRT-a financira se između ostalog javnim prihodima. Zato je naše pitanje i bilo kako onda članak 47. upravo to ograničava, dakle kako mi ne možemo i ne smijemo i nismo kao članovi odbora, a tražili smo to u nekoliko navrata, mogli dobiti na uvid primjerice podatke o visini plaća zaposlenih na HRT-u, kao ni podatke o primanjima koji se isplaćuju, a jednako tako ni anekse tih ugovora. Gospodin ravnatelj jučer je na odboru rekao da je to stvar Nadzornog odbora pa ovdje nam je čelni čovjek Nadzornog odbora pa ćemo možda dobiti odgovor i na to pitanje. I jednako tako pitanje koje se nameće ovim novim ustrojem koji nam je predložen, dakle imat ćemo četiri ravnatelja poslovnih ili ustrojstvenih jedinica i voljela bih da nam predsjednik Nadzornog odbora odgovori koliko trenutno sada ima emisija na HRT-u na sva četiri programa jer od ova četiri urednika programa ili ravnatelja ustrojbenih jedinica ići će se piramidalno dolje i zanima me koliko će to proizvesti novih urednika i da li je to u skladu sa najavljenom racionalizacijom ili ćemo tako imati gomilanje uredničkih funkcija. Dakle, zanima me odgovor i na to pitanje. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, kolega Jasen Mesić.
Točno je kolegice Glavak ovo što ste rekli. Želim odgovoriti samo da je bilo i na odboru jasno rečeno da na HRT-u ne smije biti niti jednog financijskog podatka koji može biti pod tajnom i na tome ćemo inzistirati i na tome treba inzistirati. Ona firma, onaj poslovni subjekt koji posluje sa HRT-om, a traži da se u međusobni ugovor ugradi klauzula da su ti financijski podaci tajni mora biti eliminiran iz poslovanja s HRT-om. Takvi poslovni partneri Hrvatskoj radioteleviziji ne trebaju, koji inzistiraju na tome da njihovi ugovori budu tajna posebice zato što se radi o javnom novcu. A isto tako je potpuno ispravno da znamo i pod kojim financijskim uvjetima pojedini ljudi na Hrvatskoj radioteleviziji rade. Ukoliko mi i kao saborski zastupnici ili bilo koji drugi ljudi koji se bave poslovima od javnog interesa imamo obvezu predočiti sve ono što imamo, što zarađujemo. Na takav način bi to itekako trebali oni ljudi koji su zaduženi za propagiranje javnog interesa na javnom servisu kao što je to Hrvatska radiotelevizija.
Hvala. U ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista kolega Branko Vukšić.
Poštovana potpredsjednice Sabora, poštovani predsjedniče Nadzornog odbora, kolegice i kolege. Ovo je bila jedna od rijetkih prilika da gospodin Radman na samom početku mandata se obrati u povodu Statuta Hrvatske radiotelevizije zastupnicima i javnosti i mislim da je trebao danas biti ovdje i odgovoriti na ova pitanja koja su malo prije postavljena i pojasniti neke stvari koje su upitne i u Statutu, a ovo je bila i prilika da progovori nešto o programu Hrvatske radiotelevizije, jer sasvim sigurno da neće se govoriti samo o meritumu. Da su trebali biti predstavnici ministarstva nisam siguran. Upozoravali smo kada se donosio Zakon o Hrvatskoj radioteleviziji, odnosno dopune izmjene zakona da je on loš, izvedenica lošeg Zakona o Hrvatskoj radiotelviziji. Ovaj Statut koji je u skladu sa zakonom i zato sam na sjednici odbora glasao za Statut Hrvatske radiotelevizije. Ono što smo dobili jamstva jučer i od ravnatelja, glavnog ravnatelja Hrvatske radiotelevizije i od predsjednika Nadzornog odbora da će se usvajanjem Statuta Hrvatske radiotelevizije situacija na Hrvatskoj radioteleviziji promijeniti, da v.d.-ovi odnosno vršitelji dužnosti ne mogu uspostaviti red na Hrvatskoj radioteleviziji. Mislim da ako su dobri urednici, ako obavljaju svoj posao bez obzira jesu li vršitelji dužnosti ili su urednici sama funkcija sama po sebi ne daje kvalitetu. Nakon što su izabrani vršitelji dužnosti, vršitelj dužnosti ravnatelja Hrvatske radiotelevizije osjetio se pomak u programu Hrvatske radiotelevizije već i stoga što je onaj bio katastrofalno loš do ljeta. Međutim, sa promjenama na Hrvatskoj radioteleviziji se stalo, program nije dobar. Najviše što bode oči je to što u programima Hrvatske radiotelevizije nedostaju kriteriji, nedostaju kriteriji u tome koliko uopće treba imati politike, koji političari gostuju, koliko treba biti opozicije. Prema onom što gledamo u informativnim programima Hrvatske radiotelevizije sasvim sigurno da nije slika, preslik stanja u Hrvatskom saboru. Opozicija je na Hrvatskoj radioteleviziji gurnuta na margine. Čak se usudim reći da je prije toga odnos bio daleko ravnopravniji. I kada se zovu političari na Hrvatsku radioteleviziju tada se pokušava dokazati da postoji samo u poziciji dva, tri političara ili četiri, pet. Međutim, i ovdje u Saboru a i izvan Sabora sasvim sigurno da postoje političari koji imaju što reći na Hrvatskoj radioteleviziji. Mi kao političari se nemamo pravo miješati u program Hrvatske televizije niti vjerujem da pokušava itko iz pozicije, iz vlasti i opozicije to raditi. Međutim, autocenzura je, ja kao bivši novinar znam jaka stvar. Često urednici moraju novinare nagovarati da budu hrabriji. Hrabrosti na Hrvatskoj televiziji nedostaje. Ništa se tu nije promijenilo. Navest ću jedan primjer koji se povlači iz prethodnog razdoblja. U ovom razdoblju je još očitiji. Svaku večer bilo koja ekonomska tema na Hrvatskoj radioteleviziji vidjet ćete jednog, dva, pa nekad i tri bankara, bankarskih činovnika koji su potpisani sa analitičar te i te banke daje lekcije i Vladi i hrvatskoj javnosti kako treba voditi ekonomsku politiku, što treba napraviti kako bi tu s tim bankama bilo što bolje. Po čemu su to analitičari koji svakoga dana moraju javnosti docirati i zbog čega se iz dana u dan, iz večeri u večer propagiraju banke u Hrvatskoj koje su u stranom vlasništvu. To nikom nije jasno. Jedan još očiti primjer lošega uređivanja je taj što je prije parlamentarnih izbora postao čak neću ni navoditi ime jer mislim da je to beznačajno ekonomski analitičar jedne stranke, zapravo strateg ekonomski stranke nakon što su izgubili izbore nisu se plasirali u Sabor. Postoji ekonomski analitičar, a samo je član uprave jednoga poduzeća. Zato što postoji jedna grupa na Hrvatskoj radio televiziji koja je moćna iz te stranke i koja i dalje gospodina gura u programe. Koja su to obrazloženja? Je li plaća netko novinare? Što se to radi na Hrvatskoj radio televiziji? Zašto su banke prisutne svaki dan? Te odgovore još nismo dobili, predugo je to vrijeme sad ćemo vd –ovi to ne mogu napraviti. Znači klanovi postoje, ako se ne razbiju klanovi na HRT-a badava nam bilo kakvi zakoni, badava ravnatelju sve ovlasti u njegovim rukama. Sada nešto o samome statutu. Nema dva statuta na HTT-u, postoji samo jedan statut na HRT-u i tu se sa kolegom Stazićem potpuno slažem, postoji taj statut koji je predložio ravnatelj a usvojio ga je nadzorni odbor i mi smo pitali jučer na odboru postoji li drugi statut i jer nam je bila dužnost pošto smo dobili i sa HRT-a bilo je glasova da postoje dva statuta. Mene je u tom statutu najmanje smeta koliko novaca smije bez odluke nadzornog odbora sam otpisati na ugovore ravnatelj HRT-a i slažem se da je to tehničko pitanje jer u statutu stoji da ravnatelj HTZ-a čini mi se svaka tri mjeseca mora nadzornom odboru podnijeti izvještaj o svakome ugovoru, znači u tri mjeseca se može reagirati ako je nešto bilo krivo potpisano i ako je nešto upitno. Ima više stvari koje smo prodiskutirali jučer na odboru, zadužili smo i ravnatelja HRT-a i predsjednika nadzornog odbora da konačno godinu dana molbe koje smo upućivali HRT-a urode plodom a to je da napokon pokažu koji su to aneksi ugovora jer čujemo da novinari koji drže lekcije političarima zarađuju daleko više, imaju plaće koje mogu biti daleko manje od političara ali imaju s tim da nisu političari mjerilo da ne bismo, nisam to mislio reć. Ali imaju anekse ugovora i tim aneksom ugovora je, curi mu u džep dodatni novac koji je na rubu legalnosti. Ravnatelj kada sam tražio ime odbora kao predsjednik odbora da nam odboru dostavi te anekse ugovora je napisao da nije u njegovoj nadležnosti mada je mogao samo proslijediti predsjedniku nadzornog odbora i predsjednik nadzornog odbora nam je mogao dati taj odgovor. Pa evo sad je predsjednik nadzornog odbora ja ga javno pozivam, javnost ima pravo znati, ne smiju biti tajne, aneksi ugovora u kojima se svašta krije. Navodno je to sto, dvjesto ljudi sa aneksima ugovora. Ono što je bilo što je možda upitno u statutu. To je vertikalna i horizontalna linija uređivanja četiri programa na HRT-a kao što znate, svaki program će imat svog glavnog urednika, ja još ne znam kako će to izgledati programi koji će imati četiri znači glavna urednika i imat će svoje urednike. Kako će funkcionirati urednik informativnog programa prvoga programa i urednik informativnog programa četvrtoga kanala. Pitali smo, gospodin ravnatelj kojega danas nema je rekao da će se u praksi pokazati nedostaci i da će oni u praksi te nedostatke uklanjati. To je meni zapravo najveće pitanje, najveći problem u statutu HRT-a, upravo to kako će funkcionirati redakcija, koji će biti kriteriji u prvom i četvrtom programu, kako se seli nešto sa prvog i četvrtog programa, sasvim sigurno da to u statutu ne može pisati, al može pisati hijerarhija, po hijerarhiji se zna tko je kome odgovoran, toga u statutu nema. Kaže se da će u statutu to određivati pravilnik o unutarnjem ustroju, vjerujemo da će pravilnik dati ta rješenja i nadam se da će uskoro na HRT-u svi oni urednici koji imaju vd biti bez vd-a, da će biti raspisan natječaj i da će se u natječaju izabrati najbolji koji će otkloniti sve one sumnje koje nas muče danas. Meni je zapravo najveći trn u oku u ovome statutu što je poslovna tajna prepisana iz starog statuta. Imate na tamo nekim pri kraju statuta poslovnu tajnu kojom se kaže da poslovnu tajnu drugima smiju priopćiti samo ovlaštene osobe, tko su ti drugi i tko su ti drugi, jel to javnost. Zbog čega novinar može biti optužen da je povrijedio javnu osobu ako kaže da je serija od 15 milijuna kuna namještena i da je čisti promašaj za HRT. Jel to otkrivanje poslovne tajne? Ne kaže se što je poslovna tajna i ne kaže se tko su ti drugi, zbog čega javnost nema, zbog čega je to takav veo tajne na nekim podacima na HRT-u. što se to taji? S novcem pretplatnika mislim da ako danas damo zeleno svijetlo tom statutu da treba čim prije kad se ustroji HRT-a što je ravnatelj tražio da se ustroji da se ne može prije krenuti u neke velike promjene na HRT-u, da članak u poslovnoj tajni ili treba takva izbaciti ili točno pojasniti što su poslovne tajne i što, tko su ti drugi koji ne smiju znati poslovne tajne u radu HRT-a. Evo toliko. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Četiri replike imamo na vaše razlaganje. Prvi je potpredsjednik Nenad Stazić.
Uvaženi kolega Vukšić, prigovora što glavni ravnatelj nije ovdje, a pri tome zaboravlja da mi imamo naš poslovnik ovdje saborski. Predlagatelj ovoga statuta je nadzorni odbor i jedino predstavnik nadzornog odbora može braniti u ime predlagatelja. Da vam objasnim šta znači kakva je funkcija predlagatelja. Može neki PR stručnjak misliti da političarke ne bi trebale nositi štikle, ali oni neće nikada moći doći u ovaj Sabor braniti taj svoj prijedlog, bez obzira na njegovu izvanrednu originalnost. On mora pronaći nekog zastupnika koji će to pretočiti u prijedlog zakona i onda će taj zastupnik jedino moći to braniti ili neki klub ili Vlada. Ali on bez obzira koliko originalan bio u Saboru ne može biti predlagatelj. Glavni ravnatelj nije ovdje predlagatelj, ovdje je predlagatelj nadzorni odbor i jedini ovlašteni da dođe ovdje u Sabor je predsjednik nadzornog odbora. A da je došao glavni ravnatelj onda biste vjerojatno prigovarali što taj čovjek ovdje radi kada on po Poslovniku Hrvatskog sabora ovdje ne smije biti. Evo to je primjer prigovaranja da bi se prigovorilo. Hvala.
Odgovor na repliku Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Staziću pa sasvim sigurno da to nije naša intencija i da bismo prigovarali samo zato da prigovaramo. Glavni ravnatelj je imao priliku i sasvim sigurno da nitko ne bi imao protiv da odgovori na ta pitanja. Predsjednik nadzornog odbora ne može odgovarati na ta pitanja i neće odgovarati sasvim sigurno na ta pitanja jer i ne zna što se događa jer smo govorili šire od statuta. I tko god je mislio da će se danas govoriti samo o statutu je pogriješio. Kada se govori samo o meritumu stvari kada se govori o bilo kojem zakonu o bilo kojem prijedlogu i kada to recimo Kukuriku koalicija se precizno drži toga. Ovo su samo rekli nije to prigovor, zašto ravnatelj nije iskoristio priliku da se obrati Saboru 2 mjeseca ili 3 mjeseca nakon što je izabran, ništa drugo. Ništa se neće dogoditi ravnatelju što nije, a valjda imamo pravo reći da voljeli bismo da je ravnatelj tu.
Voljeli biste da je tu ali po našem Poslovniku ne može biti ovdje. Replika Jasen Mesić.
Zahvaljujem. Ma samo moram reći gospodine predsjedniče odbora da nam je jučer bilo jako drago kada je ravnatelj došao na naš matični odbor i kada smo mogli o tome razgovarati. Bilo nam je drago da je mogao nešto komentirati, odgovoriti na naša pitanja. I zamislite koga je Hrvatski radio jedinog sa tog odbora prenio u eter danas ujutro na vijestima? Glavnog ravnatelja. Nije ni vas predsjedniče odbora. Prema tome nitko od nas nema ništa protiv. Ali nešto sam vam drugi htio replicirati uvaženi kolega. Prikriveno oglašavanje, to je recimo tema gdje nam je ravnatelj mogao pomoći. Prihodi od oglašavanja padaju, a sve se više u pojedinim emisijama švenkaju pojedina poduzeća, pojedini rezorti, pojedine firme, pa novinari koji rade priloge stoje ispred pojedinih zgrada, sve više i više. Mislim da bi i tu štošta trebalo ne samo vezano uz ove anekse koje ste spomenuli na plaće dodatno obratiti pažnju i vjerujem da će tu i nadzorni odbor, a i programsko vijeće učiniti nešto.
Odgovor na repliku Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Mesiću ne samo da se ne izvještava o tome što je rečeno o temeljnom dokumentu HRT-a na matičnom odboru nego se čak ne izvještava što je rečeno na programskom vijeću. Pa isto tako samo citiran ili ravnatelj ili nevažne stvari sa toga programskog vijeća. To je ono što sam govorio da nedostaju kriteriji ili se želi da nedostaju kriteriji ili se cenzurira. Prema tome nije niti sada ova vd garnitura imuna na cenzuriranje. Sasvim sigurno čak nije ni pristojno da se jedino ravnatelj donosi jer mi smo upućivali njemu zamjerke, a čuli smo njegov odgovor a nismo čuli što smo mu zamjeravali. Prema tome, … samo jedna primjedba na vas rekli ste da mi nećete replicirati.
Sljedeća replika Dražen Đurović.
Hvala. Vi ste gospodine Vukšić rekli citirat ću "ako se ne razbiju klanovi na HTV-u badava glavnom ravnatelju sve ovlasti". Pri tom ste vjerojatno zaboravili da istog tog glavnog ravnatelja postavio tzv. josipovićev klan i posve je jasno i poznato da je glavni ravnatelj proslavio odlazak sa prethodnog radnog mjesta mjesec ili dva prije nego što je javno izabran u Hrvatskom saboru na mjesto ravnatelja pa i predložen. I prema tome, kako će onaj kojeg je postavio klan razbijati klanove tamo gdje je postavljen i kada je već odgovoran onom svom klanu i izravno onoj svojoj osobi koja ga je na HTV postavila a pri čemu smo mi u Hrvatskom saboru poslužili samo kao nekakva slijepa glasačka mašinerija.
Odgovor na repliku Branko Vukšić.
Kolega ja se s vama ne slažem da je Radmana postavio na mjesto glavnog ravnatelja HRT-a josipovićev klan. Ja sam isto tako glasao za gospodina Radmana i nisam josipovićev klan niti ću ikad biti josipovićev klan. Glasao sam za to što sam mislio da gospodin Radman je u tom trenutku između mislim da je osmoricom bio najbolji kandidat. I prvi sam koji upućuje kritike na njegov rad i uvijek ću kriknuti do nema kada HTV neće dobro raditi bez obzira tko je ravnatelj HRT-a, a čak se ne slažem da ga je josipovićev klan ono što mislite nego su ga željeli novinari HRT-a i zato je. Prvi puta se pitalo novinare koga žele od sindikata do društva novinara na HRT-u za ravnatelja.
I zadnja replika Josip Đakić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa naime kolega Vukšić puno ste toga rekli dobroga što je u statutu potrebno i kakva kontrola kroz statut je nužna na HRT -u, pogotovo što se tiče financijske kontrole koja vidimo iz predloženog statuta ravnatelja koji si je zatražio, zamislio i poželio da ima ograničenje tek na 10 milijuna kuna u u raspolaganju ili sklapanju ugovora dok je Nadzorni odbor popravio to i rekao je da bi to trebalo biti sa 7,5 milijuna kuna, a sve preko toga uz suglasnost Nadzornog odbora. Jednako tako i ono što je ugovaranje sa off shore kompanijama da bi bilo u nadležnosti Nadzornog odbora što bi bilo sasvim u redu demokratski i takva financijska kontrola ugovaranja sigurno bi bila najbolja. Bojimo se da u cenzuriranju je otišlo sve preko svake mjere, od oporbe pa do svih aktualnih tema koje se nalaze na današnjoj javnoj sceni i da javnost zapravo nema pravu informaciju te da interes javnosti nije zadovoljen kroz našu javnu televiziju. Bolje da je nazovemo da je ovo državna ponovno televizija u funkciji aktualnih vladajućih i da ona tako i prenosi teme kako joj se svidi ili kako joj se zapovijedi. Cenzura je na snazi i tu nema mogućnosti da je sada otklonimo s obzirom na ovu saborsku većinu. Mi možemo govoriti o tome da ćemo ispravljati, popravljati, no međutim utjecaj bitni nemamo. I želim reći da vjerujem da se neće ponoviti vrijeme kao kada je gospodin Galić podnosio u ovom domu izvješće i nakon 6 sati rasprave nije želio reći kolika su njegova ukupna primanja.
Odgovor na repliku, Branko Vukšić.
Nažalost, na HRT-u u zadnjih 10-tak godina kad se raspravljalo u ovom Visokom domu uvijek se spominje novac što je žalosno, trebalo bi se program jer se uvijek sumnja da tamo netko stavlja nešto u svoj džep. Mi smo ovaj puta kad se govori o 10 milijuna o tome koliko ravnatelj ima samostalno pravo potpisati, ja isto smatram da je to tehničko pitanje ako Nadzorni odbor radi svoj posao da to nije i složio sam se s time da to nije najvažnije pitanje u ovom statutu. A što se tiče cenzura to sam dovoljno o tome govorio, mislim da više se radi o samocenzuri, više se radi o klanovima, više se radi o tome da i dalje političari, pojedini klanovi, pojedini kapitalisti imaju svoje novinare pa ono što je govorio gospodin Mesić da švenkuje razne firme, da je to i dalje prisutno i da to čak nitko od političara ne utječe na to nego da je to čista ekonomija, da je novac. Međutim, glavni ravnatelj je zato postavljen da napravi reda na HRT-u, zasad ga nema.
Nastavljamo raspravu. U ime kluba HNS-a Goran Beus Richembergh.
Poštovana gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege, predstavniče predlagatelja. Nema nikakve dvojbe kad god je bilo koja tema na našem dnevnom redu koja se tiče HRT-a, dakle servisa koji mora pružati čitav dijapazon javnih usluga u sustavu javnog informiranja, da će to uvijek neovisno o tome tko čini vladajuću većinu, a tko čini manjinu izazivati važne, zanimljive, katkad i lucidne, a katkad i manje lucidne rasprave iz kojih će se i očitavati i politička volja, ali i politički interesi onih koji sjede u Hrvatskom saboru zastupajući građane koji su ih birali, ali jednako tako i političke ideje stranaka koje zastupaju ne bi li na taj način i u tom prostoru u kojemu HRT zauzima iznimno važno mjesto, dakle ne bi li u tome prostoru svojim političkim idejama na ovaj ili onaj način pokušali osigurati određenu višu razinu legitimiteta. Dakle, razgovarali mi o izvješćima programskog upravljačkog karaktera, o aktima poput statuta ili samoga zakona uvijek će se događati da rasprava vjerojatno s obje strane sabornice mora imati bitne razlike. No što je pred nama? Pred nama je Statut HRT-a, dakle temeljni akt iz kojega izviru načela, ali jednako tako i organigram prema kojemu se kasnije kroz 10-tak općih akata uređuje potpuno ustrojstvo, poslovanje, unutrašnja organizacija pa i ponašanje čitavog sustava HRT-a. Sada se nalazimo uvjetno rečeno u četvrtoj fazi konsolidacije stanja na HRT-u. Prva je bila ona koja je obuhvatila izmjene i dopune Zakona o HRT-u, druga je bila ona faza kad smo kao Hrvatski sabor imenovanjem vršitelja dužnosti glavnog ravnatelja zapravo omogućili postavljanje privremene upravljačke i uredničke strukture koja je trebala stabilizirati situaciju do imenovanja stalnih tijela. Treća je bila upravo imenovanje, odnosno izbor članova Programskog vijeća, Nadzornog odbora i samog glavnog ravnatelja. I naravno da se tu ne staje jer izborom glavnog ravnatelja tek su otvoreni procesi koje treba sada dovršiti, u kojima ćemo mi omogućiti da glavni ravnatelj na osnovu programa kojega je predstavio hrvatskoj javnosti, prije svega Odboru za informiranje, posredno i Hrvatskom saboru kad je biran, zapravo dobije priliku da ideje koje je iznio kao relevantne za budućnost HRT-a kao najvažnijeg informativnog servisa pretoči i u konkretne ne samo dokumente nego i pravila ponašanja. Kao što znademo, gospodin Radman je u svom programu obećao bitne promjene, odnosno predložio je bitne promjene predlažući nam da izborom baš njega prihvatimo taj prijedlog. I ja ću podsjetiti da je gospodin Radman predložio vrlo važne promjene i u upravljanju kućom, u unutrašnjem ustrojstvu, u modernizaciji ne samo proizvodnje nego ukupne tehnologije kojom raspolaže ili bi trebala raspolagati kuća takvog tipa od nacionalnog značenja, a onda i u programskoj stabilizaciji, modernizaciji itd. Nama se to svidjelo i nije pitanje klana nego doista Hrvatskoga sabora koji je stao iza toga programa i očekuje od gospodina Radmana da izvrši svoja obećanja. Nemoguće ih je izvršiti po modelima koji su do sada bili na snazi. Ja ću podsjetiti Zakon o Hrvatskoj radioteleviziji iz 2010. godine donio je čitav niz vrlo kvalitetnih promjena, ali je omogućio i nešto što se sada događa u ovome Statutu a to u principu ne spominjemo. A čini mi se najvažnijom stvari koju donosi ovaj Statut. Podsjetit ću da članak 2. Zakona o Hrvatskoj radioteleviziji u svome stavku 3. kaže da Hrvatska radiotelevizija za radijske i televizijske programske kanale koristi nazive Hrvatski radio i Hrvatska televizija. Ali jednako tako u članku 41. kaže se da će se Statutom HRT-a urediti ustrojstvo HRT-a i podjela na unutarnje ustrojstvene, odnosno ustrojbene jedinice. Dakle, ono što smo do sad imali kao praksu da su ustrojstvene ili ustrojbene jedinice Hrvatski radio, Hrvatska televizija, glazbena proizvodnja toga više nema. To je najvažnija, najkrupnija i rekao bih vrlo moderna promjena koju nismo izmislili mi, koja je dobro iskušana na brojnim javnim televizijskim i radijskim servisima među kojima i na onima koji su uzor mnogima kao što je na primjer BBC. To znači potpuno drugačiju matricu funkcioniranja čitave kuće, ali ne samo kuće kao takve nego i načina proizvodnje programa neovisno o tome radilo se o audio programu, vizualnom programu ili nekim drugim multimedijima. Dakle, to je sukus ove promjene. I nju valja pozdraviti. Iz nje kasnije, iz te mreže, iz te nove matrice proističe kompletno nova organizacija funkcioniranja čitavih kuća od nekoliko tisuća zaposlenika ne samo u Zagrebu nego i u regionalnim centrima. Dakle, gospodin Radman je izvršio svoje obećanje. On je obećao da će integrirati sustave proizvodnje programa, da će ih dići na razinu ustrojstvenih jedinica i to je ovim Statutom i predložio. Ta krupna promjena ako je usvojimo i kad je usvojimo obzirom na stupanje na snagu ovoga Statuta glavnom ravnatelju omogućit će da ide u završnu fazu konsolidacije, a to je u raspisivanje natječaja za ravnatelje ustrojstvenih jedinica, odnosno glavne urednike i nadređene. Dakle, ovdje se ne uvodi ravnatelj programa, nego ravnatelj ustrojstvene jedinice koja se zove program. Jednako tako kao što se sada uvodi i funkcija ravnatelja produkcije, ravnatelja tehnologije, odnosno ravnatelja poslovanja kao što je to propisano člankom 22. stavkom 2. prijedloga ovoga Statuta. Dakle, to su budući članovi Ravnateljstva Hrvatske radiotelevizije. Toga do sad nismo imali, odnosno nemamo. I dakle sustav upravljanja HRT-om ovog časa je još uvijek krnji. Donošenjem ovog Statuta omogućit ćemo dakle izbor ravnatelja ustrojstvenih jedinica, konstituiranje ravnateljstva, izbor zamjenika glavnog ravnatelja kako to propisuju izmjene i dopune zakona iz 2012. i također raspisivanje natječaja za sve odgovorne pozicije na Hrvatskoj radioteleviziji. To je preduvjet trajne stabilizacije, unutrašnjeg funkcioniranja, poboljšanja međuljudskih odnosa, podizanja razine profesionalnog odnosa prema radu i naravno što je vrlo važno odgovornosti. Držim da tako važna promjena opravdava potrebu da Hrvatski sabor stane iza nje, da je pozdravi i da dade priliku glavnome ravnatelju kao i svim drugim tijelima propisanima zakonom da ispunjavaju zadaće koje su utvrđene zakonom. A s druge strane također i ugovorom koji se potpisuje između Hrvatske radiotelevizije i Vlade. Kao što je poznato glavni ravnatelj mora Hrvatskome saboru podnijeti stanovite račune što bi se reklo i bit će prilike da vidimo koliko je nova organizacija u tom smislu odgovorila potrebama trenutka s jedne strane, a s druge strane potrebama tehnološke, organizacijske inovacije i unapređenja sustava poslovanja na Hrvatskoj radioteleviziji. Bilo je nekih riječi o tome kako su proteklih mjeseci zapravo se događaji na Hrvatskoj radioteleviziji već ovisno o tome kako ih tko interpretira zapravo mogli svrstati u dokaze da tamo još uvijek nije dobra situacija. To je točno. Dakle, proteklih mjeseci zapravo vidimo da je baština prijašnjih uprava doista teška i bremenita. I zato je odgovornost Hrvatskoga sabora da što prije, prije svega slijedeći i zakonske rokove koji su definirani, koje smo sami si definirali dakle omogući novu i trajnu reorganizaciju i stabilizaciju prilika. Bilo je također i riječi o mogućim prijeporima između Nadzornog odbora i glavnoga ravnatelja. Ništa čudno da se razumijemo. Radi se o ljudima koji su nedavno izabrani i koji su za vratom određeni zakonski rokovi. Dakle, vjerojatno prije svega svjesni teškog i bremenitog stanja ogromnih dugova, pa i formalnih i neformalnih optužbi da se u sustavu Hrvatske radio televizije vrlo često, prečesto kršio zakon. Dakle, da u odnosu prema tim činjenicama žele postići što je moguće bolje i u što je moguće kraćem roku. Dakle, neće biti nikakvih prijepora ako se i članovi Nadzornog odbora i glavni ravnatelj budu striktno držali zakona i ako budu u tom smislu dakle obavljali zadaće koje im je zakon namijenio jer niti Nadzorni odbor može biti i glumiti upravu, niti glavni ravnatelj može i smije zamjenjivati funkcije Nadzornoga odbora. Treba harmonizirati djelovanje baš onako kako to u zakonu piše i bit će ta komunikacija vjerujem takva da neće biti potrebe razgovarati ni ovdje o tome da li je netko predložio jedno, a netko drugi predložio drugo. Uostalom, jučer je na Odboru za informiranje glavni ravnatelj vrlo benevolentno najavio da će postojeći model koji se predlaže ovim Statutom uključujući i pojedina rješenja koja se tiču nadležnosti glavnog ravnatelja i Nadzornog odbora a koja nisu decidirano definirana samim zakonom, odnosno izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj radioteleviziji, ukoliko bude potrebno biti i predmetom rasprave pa i potencijalnih promjena u budućnosti. Naravno svaki sustav pa i ovaj koji se danas postavlja prijedlogom ovoga statuta mora biti dovoljno fleksibilan da ga se prilagođava boljim rješenjima do kojih se dođe. U tome smislu Klub HNS-a liberalnih demokrata podržava prijedlog statuta HRT-a kako ga je na prijedlog glavnoga ravnatelja predložio Nadzorni odbor HRT-a, Zahvaljujem.
Replika Dujomir Marasović.
Štovana gospođo do predsjednice, kolega vi ste rekli da usvajanjem ovog statuta da se određuje najveći doseg usvajanju ustrojbenih jedinica a to bi bilo u funkciji podizanja razine profesionalnog odnosa prema radu. Duboko se ne slažem s ovim, smatram da bi radi interesa hrvatske javnosti trebao netko reć sljedeće. Da s ovim statutom konačno ozakonjuje da je zakonska podloga u ustroju jedno partijske televizije koju svi plaćamo, jednopartijske televizije koja na neki način pokazuje iz dana u dan to više sklonost etiketiranju političkih neistomišljenika vladajućoj stranci, vladajuću strukturi uz složio bih se kolega Vukšiću podilaženje nekih interesnih grupacijama itd., i ništa više, to je sve ono što smo mi s ovim postigli. Loše za hrvatsku demokraciju jer bi sad trebala za pet ili četiri godine trebala doć druga struktura koja će pomesti ovog glavnog urednika i sve ovo što se ovim statutom i tako će i biti dogodi i onda će doć neki drugi koji će onda krojit svoju istinu. Niste omogućili hrvatskoj javnosti da kroz zakon i kroz ovaj proces uopće izbora ravnatelja i svega što se događa oko hrvatske televizije niste omogućili hrvatskoj javnosti da napravi iskorak u demokraciji, nego ste vratili korak u olovna vremena.
Odgovor na repliku Goran Beus Richembergh
Kolega Marasoviću, meni bi bilo puno lakše s vama polemizirati kada biste vi pod jedan pročitali prijedlog statuta, pod dva dobro slušali a onda i revno bilježili ono što ja govorim a ne bi me krivo citirali. Naime ja nisam rekao ono što ste vi rekli, treba dakle ako netko govori složenu rečenicu, onda su važan i prvi i drugi i treći dio te rečenice, rekao sam i ponovit ću da je donošenje ovoga statuta, da zapravo ono omogućava jednu od najkrupnijih promjena to je novu reorganizaciju. Ta reorganizacija je drugačije postavila model upravljanja a donošenje statuta je preduvjet da di se proveli natječaji, ako se provedu natječaji, izaberu ljudi naravno da će onda netko tko je izabran na četiri godine sasvim drugačije moći se postaviti prema radu i profesionalnosti nego netko tko je vršitelj dužnosti. Ja se nadam da vam je sad malo jasnije. Hvala lijepa.
Branko Vukšić, replika.
Uvaženi kolega Beus, u potpunosti se slažem s vama. Statut je preslika i najvažniji dio je upravno novi ustroj i sada ste malo prije rekli da je model upravljanja novi. Mene najviše zanima na HRT-u to nije tvornica cipela model uređivanja, ajmo reć pod navodnicima model uređivanja. Točno je ustrojstvo unutarnje ustrojstvo HRT-a regulira se statutom. Ono je bilo loše, zastarjelo, zapravo nije funkcioniralo. Međutim Radman jest dobio mandat da napravi upravno na temelju svog programa koji je pretočio u statut ali sve tako dugo dok se taj statut ne usvoji HRT-a treba funkcionirati po principima koje jasno stoje u zakonu, neće ništa novi ustroj napraviti, možemo mi kako god genijalno urediti HRT-a ako se ne počnu mijenjati navike ljudi, ako se programi ne počnu uređivati, što to znači, sad nemamo takav ustroj, imamo ovakav ustroj. Mi smo ocijenili većina u Hrvatskom saboru je ocijenila da treba da je taj model najbolji. Međutim tako dugo neće doć na HRT 500 novih urednika i novinara, pa sad će doć neki drugi … [[Govornik se ne razumije.]] ti isti ljudi će, moći se švenkati firme i u novom ustroju i u starom ustroju ako se ne promijene navike a navike su se trebale mijenjati od prve minute kad je gospodin Radman ustupio na HRT-u i trebalo je od prve minute sve probleme rješavati koji su nagomilani. Ništa u tome neće ustroj nažalost promijeniti zato kažemo vrijeme evo od danas ako se usvoji taj statut da se počinju navike mijenjati al neće biti vidjet ćete uvjerit ćete se da to nema veze sa statutom.
Odgovor na repliku, Goran Beus Richembergh.
Kolega Vukšiću, ja bih se najradije složio u svemu što ste rekli s vama, međutim ne želim vjerovati u vašu crnu prognozu. Točno je dakle, preustroj, reorganizacija ne garantira rješenje ovih problema recimo u uređivanju, drugačijem odnosu prema javnome servisu kako vi kažete, definitivno. Ali reorganizacija, novi ustroj je preduvjet za drugačije funkcioniranje u raspolaganju s iznimnim resursima koje HTR-a ima, a oni su i kadrovski, oni su dakle i ljudski. Ja želim vjerovati da ona nova matrica horizontalnog i vertikalnog upravljanja će omogućiti između ostaloga kompetitivnost među onima koji će voditi pojedine programe i pojedine segmente bez obzira radilo se o emisijama, ili nečemu višeg ranga i da će na taj način predstavljati mogućnost stvaranja bolje prakse gdje će oni koji nisu dobri ili koji rade ono što vi s pravom kritizirate zapravo biti izloženi javnosti pa onda samim time nadam se i javnoj sramoti a onda i sankcijama koje su primjerene takvoj vrsti ponašanja. Dakle čini mi se da je ovo prilika, nova prilika i glavnome ravnatelju Radmanu i svim onim ljudima koji će doći na temelju javnoga natječaja da promijene to stanje. Slažem se vremena puno nema, nije ga nikada ni bilo i sve je to trebalo dogoditi još i jučer, ali mi smo sada ovdje danas a ne možemo se vratiti u prošlost. To vrijeme ističe i od nas javnost očekuje da dademo tu vrstu prilike i glavnome ravnatelju kako bi on svoje vrijeme što je moguće bolje iskoristio. A kako će ga iskoristiti? O tome ćemo svi mi govoriti kada jednog dana dođe sa svojim prvim izvješćem. Hvala lijepo.
I zadnja replika kolega Jasen Mesić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Uvaženi kolega dosta toga što ste rekli ja bih se složio, međutim činjenica je da ravnatelj poslovene jedinice programa, novo uvedene dužnost prema prijedlogu glavnog ravnatelja nije spomenuta u HRT-u u izmjenama i dopunama Zakona o HRT-u, a predlagač zakona je isto tako imao proklamirati cilj urediti stanje na HRT-u. ove funkcije nema. Zašto je ona specifična? Zato što se njena uloga precizira u statutu u nekoliko članaka, a pogledajte uvod članka 32. "urednike pojedinih programa na temelju provedenog javnog natječaja imenuje i razrješuje glavni ravnatelj HRT-a na prijedlog ravnatelja programa na razdoblje od pet godina". Ako je proveo javni natječaj pa šta mu onda treba prijedlog ravnatelja poslovne jedinice programa? Dakle ipak je to specifična uloga bez obzira što je on jedan od ravnatelja … jel ima specifičnu težinu i uticaj na uređivačku politiku i specifičan utjecaj na program. Zato sam to apostrofirao kao posebnu situaciju. Čak kolegijalno rečeno kao da imam predosjećaj tko bi to mogao i biti na toj funkciji nakon provedenog natječaja. Hvala.
Odgovor na repliku Goran Beus Richembergh.
Kolega Mesiću ja ne mogu a ne složiti se s vama. Doista pozicija ravnatelja ustrojstvene jedinice program je iznimno važna i to ovdje i piše. On je taj koji radi selekciju kroz javni natječaj jer netko mora napraviti selekciju pristiglih kandidacija i predložiti glavnome ravnatelju koga zapravo da izabere. Naravno postoji i postupak pribavljanja mišljenja odnosno suglasnosti novinara i drugog kreativnog osoblja. To su vrlo važni postupci i bit će i vrlo zanimljivi i vjerojatno od interesa za javnost. Naravno da je program kao ustrojstvena jedinica ali ono što je on u prenesenom i izravnom značenju znači, dakle glavni sadržaj, glavni rekao bih proizvod HRT-a najvažniji. Pa bez programa ne postoje niti ono što se kolokvijalno zove Hrvatski radio niti Hrvatska televizija i zato toliko pažnje se i posvećuje u ovome statutu. A što se tiče vašega predviđanja, drago mi je da imate te vidovitosti pa obratit ću vam se i privatno da mi pomognete i neke stvari. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Obavještavam da je sukladno članku 207.stavku 2. Poslovnika u 10,35 isteklo vrijeme za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta. Također vas obavještavam da ćemo o raspravljenim točkama glasati u 12,00 sati odnosno kada završimo raspravu po ovoj točci dnevnog reda. Na redu je klub SDP-a i u ime kluba govorit će potpredsjednik Nenad Stazić.
Poštovana potpredsjednice Sabora, uvaženi predsjedniče nadzornog odbora Gotovac, kolegice i kolege. Vjerojatno bi neki perfekcionist među nama našao nekoliko zamjerki ovom predloženom statutu, a to se prije svega odnosi na nomotehniku i oprostite mi predsjedniče Gotovac na pismenost. Kada je o nomotehnici riječ obratite pažnju na članak 22.gdje u 6.stavku kažete "da će se operativno usklađivanja i koordinaciju rada samostalne ustrojbene jedinice iz prethodnog stavka" itd. a ta samostalna ustrojbena jedinica ne spominje se u prethodnom stavku nego u stavku 4. Kada je o lekturi riječ već u prvom članku u stavku 2.kažete "HRT se upisuje se u sudski registar". U članak 12.stavku 1.kažete "prodaju prostora za objavljivanje namijenjenog za promidžbene poruke". To nije hrvatski jezik. Možda ste htjeli reći prodaju prostora namijenjenog za objavljivanje promidžbenih poruka. Ali na HRT-u imaju desetine lektora, trebalo je ipak ovaj tekst dati na lekturu prije nego što ga se pošalje u Hrvatski sabor ako ni zbog čega drugog onda zbog poštivanja ovog Doma. Mi međutim ne možemo amandmanima ovo ispravljati jer mi ovaj statut samo potvrđujemo ili ne potvrđujemo. Uzmi ili odbij. Klub SDP-a smatra da ga treba prihvatiti iz mnogo razloga. Prvo, izmjene zakona donesene su u srpnju 2012.godine, prijedlog statuta upućen je u Sabor pred kraj 2012.s namjerom da ga Sabor usvoji do Nove godine i šteta što nije bilo tako. Šteta da je povučen, pa je onda opet vraćan, pa ponovno slan, šteta. Zašto mislimo da ga treba usvojiti što je moguće prije, a onda mijenjati i dorađivati po predviđenoj proceduri da glavni ravnatelj predloži ispravke nadzornom odboru i da to malo popravite i pošaljete opet ovdje na … ? zato što je ovaj statut nužan za uređenje odnosa i novu organizaciju rada. Stanje privremenosti, vječiti vd urednici to nije dobro rješenje. Znate, taj koji je vd on nema snagu jednog izvornog mandata, a osim toga postojeća shema, postojeća organizacija na HRT-u nije dobra. Kada se god govori o HRT-u na bilo kojem mjestu u Saboru, na cesti, kod prijatelja ja bar nikada nisam poveo takav razgovor, a da nisam čuo brojne prigovore na program. Evo kolega Mesić prigovara što je prijenos Sabora prebačen na 4.program sa 2.uz to traje samo sat i pol ili dva sata a da nitko od gledatelja o tome nije obaviješten kao da rad ovog doma nije javni interes. A građani su izabrali nas ovdje na izborima, valjda ih i zanima što ovdje radimo, radimo li dobro ili loše, a to treba posredovati javna televizija. A javna televizija ne smatra shodnim da o tome obavijesti gledatelje da je promijenila cijeli kanal na kojem emitira, a kad je već promijenila pa ima novi kanal, a zašto onda ne prati sjednicu cijelo vrijeme nego samo do 2,5 sata. Kolega Mesić prigovorio je i načinu prijenosa prisege američkog predsjednika Obame, vjerojatno s punim pravom. Ja se slažem da modni detalji nisu ono najbitnije na prisezi američkog predsjednika i onaj tko je donio odluku da modnog komentatora dovede u tu emisiju je napravio veliku programsku pogrešku što se tiče javnosti, javne obaveze HRT-a. Kolega Vukšić kaže nedostaju kriteriji u odabiru gostiju, vjerojatno. Ja bih mogao prigovoriti da je na Novu Godinu urednik glavnog dnevnika rekao sutra poskupljuju kruh i mlijeko, to je ono kad je uveden onaj PDV od 5%. Ni u jednom trgovačkom lancu nisu poskupjeli ni kruh ni mlijeko ali to je bila njegova zadaća da to provjeri pa da to kaže gledateljima. U velikim trgovačkim lancima neće poskupjeti kruh i mlijeko unatoč tome što se uvodi PDV, da informira ljude, a ne da ih dezinformira. Zbog čega, da bi on ispao atraktivan. Ali o tim … malo kasnije. Dakle prigovora će uvijek biti, ja vjerujem da svaki zastupnik, ali i svaki građanin bi mogao istaknuti prigovor na program. Međutim, taj program ne mogu uređivati ni zastupnici ni građani, taj program mogu uređivati jedino urednici i novinari HRT-a. A mi moramo stvoriti mogućnosti da to rade što kvalitetnije i što odgovornije. Usvajanjem ovoga statuta činimo korak u tom pravcu. Nešto malo o tom slanju, povlačenju pa slanju nove verzije statuta koji onda to nije bio, koji je došao tu u Sabor, za koji neki vjeruju da ćemo ga kad-tad raspraviti, a ja sam uvjeren da nećemo. Ta igra nešto govori o odnosu glavnog ravnatelja i Nadzornog odbora i to je nešto što bi nas trebalo zabrinuti. Tu ja bar vidim moguće probleme pro futuro. To nije bila intencija ni želja zakonodavca. Intencija zakonodavca je bila da se izmjenama zakona utvrde tijela, njihovi odnosi i da ta tijela surađuju u cilju popravljanja kvalitete programa, u cilju bolje organizacije rada, u cilju kvalitetnijeg HRT-a. To je želja zakonodavca, a ne da ta tijela dolaze u sukobe i da probaju dokazati koje je od tih tijela važnije. Nemaju dva kapetana broda, taj brod ne bi stigao nikud, on bi se razbio na prvoj hridi. Kapetan broda je jedan. Postoje oni koji mu u tom radu pomažu. Glavni ravnatelj odgovara Nadzornom odboru, ali glavni ravnatelj upravlja HRT-om i nitko ne može htjeti upravljati umjesto njega. Ja se bojim da u Nadzornom odboru ima i takvih članova koji smatraju da bi baš oni bili bolji ravnatelji od ovoga ravnatelja kojeg smo mi ovdje izabrali. Neki su se i natjecali za tu poziciju, nisu prošli. Ne bi bilo dobro da svoj rad u Nadzornom odboru koriste na način da pokušaju dokazati da je naš odabir bio loš, da smo izabrali lošeg ravnatelja umjesto njega. Nadzorni odbor ima važnu ulogu, ali Nadzorni odbor ne upravlja HRT-om. SDP zbog toga pruža snažnu podršku glavnom ravnatelju. Ne bi bilo dobro da poneka eventualna kadrovska pogreška u imenovanju članova Nadzornog odbora bude prepreka u reorganizaciji i boljem funkcioniranju HRT-a. To ne bi bilo dobro, ali ako je pogreška učinjena može ju se i ispraviti. Statut, recimo nešto i o tome, ima dva, predviđeno je da donosi dva najvažnija akta. To je Pravilnik o sistematizaciji poslova i radnih mjesta i to je dakako unutarnji ustroj HRT-a. U unutarnjem ustroju HRT-a krije se najvažnija novina. Dosad je to bilo podijeljeno televizija, radio, glazbena proizvodnja, opći poslovi. Glavni ravnatelj predlaže, a nadzorni odbor prihvaća posve novu, drugačiju, inovativnu organizaciju, znači postoji program, bez obzira da li je on radijski, da li je televizijski, da li je multimedijski. I takva jedinica ustrojbena program imat će svog šefa. Taj će predlagati glavnom ravnatelju imenovanje nižih uredničkih pozicija. Taj će i odgovarati za takve svoje prijedloge, odlučuje glavni ravnatelj. Znate kako je to do sada izgledalo? Ode npr. televizijski novinar na neki zadatak, na neko putovanje van zemlje, traži se da pošalje izvještaj i za radija, on kaže nisam ja radijski novinar, što bi ja se javljao za radio. On zaboravlja da je on zaposlenik te kuće, da on tamo prima plaću. I zbog toga je ova nova reorganizacija predložena, duboko sam uvjeren bolja. To više taj televizijski novinar neće moći raditi. On će raditi u toj organizacijskoj jedinici program ono što mu se kaže da radi. Tako je jednako u produkciji, u tehnologiji i u poslovanju. Gledajte, u programu danas što ne valja? Postoje ja bih rekao lena, novinarska urednička lena. Dobije urednik emisiju i on misli da je to njegova privatna emisija pa u njoj može raditi što god hoće. E pa nije tako, a kad mu njegov urednik nadređeni kaže pa čovječe to tako ne valja onda on kaže ti gušiš moje novinarske slobode. To ne valja. Tako se nikad nije radilo i tako se ne može raditi. Prema tome, sa ovom novom reorganizacijom nadam se da će takva praksa biti ukinuta jer ona nije dobra. S punim povjerenjem u glavnog ravnatelja HRT-a kojeg smo izabrali u ovom Saboru s pozivom Nadzornom odboru da svoju ulogu u odnosu na glavnog ravnatelja shvati kao suradničku ulogu, prije svega suradničku. SDP će glasati za ovaj Statut i podržava rad HRT-a. Hvala vam.
Hvala. Prelazimo na replike. Prvi je kolega Jasen Mesić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Složio bih se sa dosta toga što je rekao uvaženi potpredsjednik Sabora gospodin Stazić. Točno je da brod ne može imati dva zapovjednika ili dva kapetana. Međutim, na brodovima koji su naoružani postoji netko tko se zove zapovjednik vatre. I bez njega kapetan broda ne smije pucati. HRT je ako to možemo zamisliti itekako naoružano recimo to tako plovilo. U tom smislu nije dobro da zapovjednik takve organizacije baš dođe u sukob sa Nadzornim odborom oko iznosa financijskih sredstava. Ili recimo da nemamo u Statutu sljedeću odredbu: "Iznimno Nadzorni odbor mora dati suglasnost na sklapanje svih pravnih poslova bez novčanog limita s off shore kompanijama iz poreznih oaza prema definiciji EU i OECD-a." Ja da sam ravnatelj, kapetan bilo kakve barke meni bi to bilo u interesu, meni bi to bilo u takvom interesu da bi se borio i rukama i nogama da mi Nadzorni odbor da suglasnost za neki ugovor koji trebam ili ne trebam sklopiti s nekim iz bilo kakve off shore porezne oaze. O tome se radi. Dakle, tu je bio naš apel i kad smo o tome govorili. Dakle, da sve ono, inače ovo što ste govorili i vezano za urednike i javni interes moram reći da se tu s vama apsolutno slažem.
Odgovor na repliku Nenad Stazić.
Sviđa mi se vaša usporedba s bojnim brodom, ali zapovjednik ovog bojnog broda HRT-a nije svemoćan, on nema sve vlasti. On vidite i u kadrovskim rješenjima na prijedlog ravnatelja podružnice nekoga imenuje. Njegov rad kontrolira Nadzorni odbor. Pa to piše u Statutu. Ali ne bi bilo dobro da on mora Nadzornom odboru dolaziti baš sa svakom svojom odlukom i tražiti potvrdu Nadzornog odbora, jer tada ne upravlja on, tada upravlja Nadzorni odbor. Ali ovdje mislim da je pronađena dobra granica od 10 milijuna kuna. Mislim da je periodično izvješćivanje Nadzornog odbora o svom radu dobro, a na koncu i Nadzorni odbor i glavni ravnatelj moraju doći jedanput godišnje pred ovaj Sabor, pa se, to je mjesto, to je prilika da se vidi da li su radili zakonito i u skladu sa ovim Statutom. Ja mislim da je sa ovako predloženim Statutom postignuta ravnoteža u kojem glavni ravnatelj neće biti vezanih ruku, ali u kojem Nadzorni odbor neće upravljati.
Sljedeća replika Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Staziću rekli ste da sam, citirali ste da sam rekao da nedostaju kriteriji za odabir političara. I ste zaboravili reći. Ja sam govorio općenito o kriterijima da je to jedini kriterij koji nedostaje na Hrvatskoj radioteleviziji mi bismo bili sretni. To je samo jedan od kriterija. Kada bih bio ravnatelj što neću biti Hrvatske radio televizije ja bih sebi ograničio iznos novca na milijun kuna. Međutim, slažem se u potpunosti da 10 milijuna za tvrtku koja upravlja sa milijardu i pol kuna koja samo za odašiljače i veze mjesečno treba izdvojiti 10 milijuna kuna, pa svaki mjesec to isto ponavlja. 10 milijuna je tehničko pitanje ako Nadzorni odbor radi svoj posao. Može se zamračiti dva puta po pet milijuna ili 10 puta po milijon. Prema tome, slažem se da je to tehničko pitanje i meni to nije nikakav problem u ovom Statutu. Ono što ste rekli je sasvim točno i dobro detektirano. Nadzorni odbor ne smije umisliti da će upravljati sa Hrvatskom radio televizijom. Nadzorni odbor ima i u zakonu, a sada i u Statutu točno svoje mjesto i zna se što Nadzorni odbor radi. da li je, ja prije mislim da nije došao ravnatelj u sukob sa Nadzornim odborom nego je Nadzorni odbor, dio Nadzornog odbora došao u sukob sa ravnateljem. Hvala.
Dujomir Marasović, replika.
Štovana gospođo dopredsjednice, kolega Stazić. Ja sam već jednom rekao da ste vi genije političke … [[Govornik se ne razumije.]] i praktički manipulacije. Ovdje ste pristupili jednoj metodi političkog relativizma, relativizacije svega želeći reći svi vi ovdje, mislim ovdje pričamo, brbljamo malo. Pa svak bi mogao nešto izbrbljati. To je sve nevažno. Ovo je najispravnije što mi činimo i televizija je odlična institucija, ne gospodine … [[Govornik se ne razumije.]] nama je svima jasno i hrvatskoj javnosti, ali ja se sad direktno vama obraćam. Odnos hrvatske televizije prema recimo političarima iz oporbe i odnos hrvatske televizije prema političkom narječju i garnituri. Milanović kaže predsjednik Vlade i gospodin svima nama ovdje i ja sam ovdje to slušao, vi ste neznalice, vi ste ništa, u vama nema ništa dobra, ništa hvali i nikome ništa na televiziji. Ovaj ovdje jučer navodi jedan list kojim plaća PDV i porez kao toaletni papir i to navodi još regije koje briše taj toaletni papir odnosno taj list i ništa. A kad sam ja povuka jednu paralelu, jednu prispodobu i uvidili su prispodobe rekući malo kritike na račun svoje političke grupacije oporbe da se ponaša nježno prema Vladi kao roditelj u zrelim godinama koji su dobili dijete u zrelim godinama i to još žensko, e to je primjer političkog primitivizma, primjer uopće primitivizma, i stavio sam na prvi dnevnik kao udarna vijest. Je li to isti odnos, nije i ja to vama objašnjavam. Ili je taj urednik ništa ne valja stručno ili ne pozna ni jednu emociju iz roditeljske sfere ili je u pitanju politička manipulacija. O tome govorite gospodin Grabovac jesam vam dobro rekao, Gotovac ispričavam se postavite to na vašem stručnom kolegiju i navedite ovo što sam ja rekao konkretno a vama gospodine Stazić nije to baš tako kao što vi sve relevatizirate.
Odgovor na repliku, Nenad Stazić.
Prvo vam zahvaljujem na komplimentima. Nisam siguran da li zaslužujem baš u tom obliku i u tom obimu. Drugo ja mislim da je ono što je premijer u oporbi na aktualnom prijepodnevnu nekoliko puta sa sinkorektno preneseno u javnosti o tome da li to oporba zaslužuje ili ne, tu ćemo imati različita mišljenja vi ili ja. A treće niste zadovoljni svojim prikazom svoga djelovanja, svoga lika na javnoj televiziji. Znate kritičari nastrijeljeni kritikama novinara krvare dugo, ali moraju se naučiti prihvatiti onu sliku koji mediji o njima šalju u javnost.
I zadnja replika kolega Miroslav Tuđman.
Hvala gospođo potpredsjednice. Kolega Stazić je rekao da rob može imati samo jednog zapovjednika i da u tom smislu nadzorni odbor se ne smije miješati u poslove upravljanja odnosno poslove ravnatelja. S druge pak strane s obzirom iz te dimenzije onda se sve svodilo na to kakva je kadrovska politika, tko će postavljati te kadrove odnosno tko će i kako kontrolirati financijska sredstava. Ne sporim da su te dve dimenzije itekako važne, međutim, oću pričekat da ovo prestane ili. Međutim meni se postavlja jedno drugo pitanje, tko je to tko donosi strateške dugoročne planove razvoja HRT-a, tko predlaže te programe. Mi bismo mogli negdje tu u ovom prijedlogu statuta naslućivati tko je to, ali nema odgovora na to pitanje. I čini mi se da ova strateška dimenzija razvoja mora prethoditi i mora biti prvo dimenzionirana kako bismo onda izvodili i ovu kadrovsku i financijski prilagođavali tom strateškom razvoju. To je naprosto ono što nedostaje. Tko će dati odgovor na pitanje recimo ovdje u ovim odredbama zadaćama televizije uopće se ne spominje obveza HRT-a prema iseljenoj hrvatskoj i tom programu. Da li je to onda nešto što ostaje prema raspoloženju ravnatelja ili je to nešto što treba biti definiran. Čini mi se da je osnovni manjak ovoga, da nemate te dimenzije, da se onda prepucavamo tko će, da li politika, ili kapital će određivati prednosti onda ili zadaće te televizije a može se dogoditi da u vrlo brzo se dogodi to da mediji postanu izvan i mimo društva i neovisan pakt kojeg nitko ne kontrolira.
Hvala lijepa. Nastavljamo raspravu. U ime Kluba HDSSB-a kolega Dražen Đurović.
Gospođo potpredsjednice Sabora, predsjedniče nadzornog odbora, zastupnice i zastupnici. Rjeđi je slučaj inače da Hrvatski sabor ovako plenarno raspravlja o jednom podzakonskom aktu, o jednom statutu i možda ja bih ovako kao neku opću primjedbu s obzirom da i to na neki način privilegija pa i HRT-a, možda su se mogli još malo i potruditi oko tog Statuta pa ga još malo ukupno kvalitetnije izraditi, doraditi s obzirom da je ovako izložen ukupnoj javnoj raspravi. U članku 2. prethodnici su iznijeli puno dobrih i kvalitetnih zapravo primjedbi, ideja i mišljenja,ja bih se stvarno složio sa dobrim djelom iznesenog kod prethodnika iz raznih stranka koji su govorili u ime kluba. Evo ja ću probat iznijet nekoliko još dodatnih prijedloga, zamisli, slaganja i ne slaganja oko nekih dijelova tog statuta. Kažem i taj statut pisan kao što se pišu statuti dijelom i nedovoljno zapravo, sa nedovoljno truda ako smijem biti toliko iskren, no problem je ovog statuta što on ipak izlazi u javnost, izlazi pred Hrvatski sabor i mislim da onaj tko ga je pisao treba biti svjestan te činjenice. Ima dovoljno stručnih službi, ima dovoljno vremena, ima dovoljno resursa da se malo više potrudi i da taj statut u ukupnosti svojoj znatno više bude razrađen, da ima više točaka, da bude puno kvalitetniji, cijeli statut, bez obzira što je to samo jedan podzakonski akt HRT-a. Primjerice u članku 2.stavak 1.govori se o tome kako "HRT promiče javne vrijednosti i interese te za svoje djelovanje odgovara javnosti". Ovo je definicija javnih vrijednosti i interesa. Nigdje se dalje ne obrazlaže i ne razrađuje što je to pojam javne vrijednosti i interesa. Da li javne vrijednosti i interesa u Republici Hrvatskoj ili Republike Hrvatske? Kakav bi javna vrijednost i interes EU kakav je javna vrijednost i interes u Narodnoj Republici Kini? Koje javne vrijednosti i koje interese? I na koji način HRT onda odgovara javnosti? Neću navoditi primjere ali iz programske koncepcije tog HRT-a izbor urednika, voditelja informativnog programa i same koncepcije favoriziranju određenih ljudi, određenih sustava vrijednosti posve je jasno i vidljivo i da ne znate i da zažmirite pa otvorite oči ili se probudite gledajući taj HTV-ov program jedan dan ili HRT-ov bit će vam posve jasno tko je bio na vlasti prije ili tko je danas na vlasti. i nema greške. Dakle kada je bio HDZ na vlasti HRT-om su vladali provjereni HDZ-ovi kadrovi, a sada kada je došla partija na vlast HRT-om vladaju skojevci. I tu manje-više nama odstupanja. I tako HRT promiče i te javne vrijednosti te nedefinirane javne vrijednosti. Dakle u vrijeme HDZ-a javne vrijednosti koje su promicane bile su vjera, nacija, pristupanje EU. A sada je došlo novo doba partijsko doba sada su nove javne vrijednosti na sceni. To su vrijednosti rodne jednakosti, vrijednosti agnosticizma ili bezvjerstva i vrijednosti nekog nedefiniranog univerzalizma. No da ne bi bio nepravedan postoje neke i zajedničke vrijednosti i neke kategorije javnih vrijednosti i interesa koji su kontinuitet i koji su nepromijenjene. To su primjerice trajna pojava nepotizma, nekritičkog veličanja onoga tko je na vlasti, potpora interesima krupnog kapitala te odsutnost u velikoj mjeri ozbiljne namjere da se kroz odgovorno i racionalno poslovanje štedi i racionalno upravlja sa onih milijardu i 200 milijuna kuna novaca kojim hrvatski građani zapravo taj HTV odnosno HRT održavaju na životu. Kada je riječ o glavnom ravnatelju, to je članak 15.stavak 7.stavkom kojim se definira da on samostalno odlučuje o iznosu do 10 milijuna kuna, to je jedan prilično velik iznos i mislim da je rijetko tko u javnim ustanovama ima mogućnost upravljanja tolikom količinom novca, donošenje odluke bez suglasnosti nadzornog odbora. No to je možda nešto o čemu bi trebalo razmišljati. Kada je riječ o ulozi programskog vijeća, u članku 20.stavak 1.no i kasnije u članku 21.ni ta uloga programskog vijeća mislim da nije u dovoljnoj mjeri razrađena i bilo je još prostora da se malo više ne predaju upravljačke odgovornosti u programskom vijeću već da mu se i kroz ovaj statut još daju dodatne zadaće onoga što bi ono trebalo činiti i pomagati upravi. Kada je riječ o članku 29.pitanju glavnih urednika, zar se na HRT-u ne može definirati broj glavnih urednika? Da li ga je moguće odrediti ili on mora ostati neodređen i podložan raznoraznim dogovornim oblicima preslagivanja ovisno o tome kako kojoj skupini treba? zar HRT ima definirane ustrojbene cjeline, ima definiran sustav prema tome zašto ne može i u statutu biti definiran broj glavnih urednika HRT-a? Kada je riječ o članku 23.riječ je o Stručnoj službi za obavljanje administrativnih i drugih stručnih poslova i tu se samo u tom članku govori kako se ta služba cijela ustrojava u sklopu nekakve samostalne ustrojbene jedinice organizirane pri glavnom ravnatelju, a kojom rukovodi glavni tajnik i tu završava cijeli opis relativno nejasne te ustrojbene jedinice, njenih poslova i definicije tog glavnog tajnika. U članku 27.razrađuje se djelatnost ravnatelja jedne od ove 4 poslovne ili ustrojbene jedinice, što nije loše. Možda se moglo malo spomenuti i djelatnosti ili razraditi ili barem navesti osnovne djelatnosti i čelnika ovih drugih ustrojbenih jedinica. Njima se statut ne bavi, barem ih naznačite u grubo. Kada je riječ o samom programu HRT-a, svatko od nas ima i ovakvih i onakvih i pokuda i pohvala na taj program. Govorit ću u svoje osobno ime. ja mogu reći da sam ja na HRT ili na HTV jako ponosan i mislim da mi u ovoj svojoj nekad nekritičkoj nekoj društvenom poimanju u kojem nikad nismo spremni izreći lijepu riječ manje-više ni za koga nizašto ipak trebamo biti kao narod ili kao društvo zadovoljni činjenicom što imamo jednu jaku, kvalitetnu, nacionalnu televiziju, televiziju koja ima bogatu tradiciju, koja ima velik broj i vrijednih i marljivih i kvalitetnih ljudi, ima još velike resurse i potencijale da se dalje razvija. Ipak televiziju koju ne smijemo tako olako zbog naših interesa ili interesa naših stranaka ili interesa naših skupina tako olako se s njom poigravati i na kraju televiziju koja se već godinama relativno dobro nosi sa konkurencijom komercijalnih televizija koja se pojavila u RH. A kada je riječ o glavnom ravnatelju, glavnog ravnatelja je izglasovao Hrvatski sabor, ali ga nije izabrao. Glavnog ravnatelja je izabrao predsjednik Republike Hrvatske koji, ja ne znam da li predsjednik Republike Hrvatske i da li je postoje ustavne odredbe Ustava Republike Hrvatske koje predviđaju sudjelovanje predsjednika Republike Hrvatske u odabiru glavnog ravnatelja HRT-a. Koliko ja znam tih odredbi nema, a opće je poznata činjenica da je predsjednik Republike Hrvatske u odabiru glavnog ravnatelja i odlučivao i lobirao i tražio i bio presudan čimbenik u njegovom odabiru. Pa kad je takav već miljenik i provjereni kadar našeg predsjednika i kad taj glavni ravnatelj već ima toliko bogato i životno i radno iskustvo i kad se već se HRT preustrojava i pokušava se posložit i kad ćemo već konačno dobit ljude koji nakon već niza godina će konačno preuzet dužnosti, a neće biti stalno obnašatelji dužnosti čime se naravno ljude držalo u neizvjesnosti. Onda je možda konačno i vrijeme da se i na HRT-u pokrene domaća produkcija i dokumentarna i igranih filmova, da se konačno snimi u ovoj državi jedan normalan film i o Domovinskom ratu i da HRT bude nositelj primjerice tog projekta jer gledamo stalno partizanske filmove i HRT nam ih reprizira svako malo. Ali jednog normalnog, poštenog filma o Domovinskom ratu mi u ovih 23 godine nismo uspjeli snimiti. Možda je došlo vrijeme da se drugi nastavak serijala "Heroji Vukovara" konačno bude prikazan na Hrvatskoj televiziji nakon više godina odbijanja. Možda je konačno vrijeme ili da se ponovo pokrenu još sredinom '90.-tih ugašene ozbiljne emisije koje će nepristrano obrađivati i gospodarske i društvene i političke teme kojih praktički danas nema na javnoj televiziji. Kad je riječ o članku 47. koji obrađuje pitanje poslovne tajne, slažem se sa prethodnicima, mi također smatramo da nema nikakve osnove da se poslovnom tajnom proglašavaju razni ugovori, iznosi naknada, iznosi plaća i da to bude poslovna tajna. Zašto, iz jednog razloga što HRT, temelj njegovog financiranja je državna subvencija koja se naziva HRT pristojba. Prema tome, to je iznos koji plaćaju građani Republike Hrvatske, to je novac građana, to je javni novac, a ima status državne subvencije. Prema tome, ukoliko je javno tada javnost ima i pravo znati, kao što javnost ima pravo znati koliku mi imamo plaću i koliku plaću ima predsjednik Republike i sve ono što javnost financira i koliko je koštalo neko službeno vozilo, tako javnost ima pravo znati tko ima koliku plaću na HRT-u i koliki su ugovori sklopljeni, u kolikim iznosima i za koga i zašto. Prema tome, s tim člankom 47. kojim se ko fol čuva poslovna tajna, a zapravo se štit materijalni interesi određene skupine ljude se uopće ne slažemo i držimo ju na kraju krajeva i štetnom za sam HRT. Gospodin Jasen Mesić je govorio o premještanju aktualnog sada s 2. na 4. kanal, no jedan drugi prethodnik mu je dobro rekao, nije premješten aktualni sat već su premještene prijenos sjednica Hrvatskog sabora sa 2. na 4. kanal. I složio bih se također s nekim od prethodnika da je možda dobar trenutak s obzirom da svi vidimo da taj 4. kanal zapravo ima gotovo pa nikakav ili zaista usudit ću se reći evo možda u ovoj početnoj fazi mizeran program, da i vrijeme, a možda bi to koristilo i kvaliteti i naših sjednica i naše nazočnosti na tim sjednicama i da se sjednice Hrvatskog sabora u cijelosti prenose na tom 4. kanalu i tu bi se svakako složio sa gospodinom Stazićem koji je o tome govorio. Kad je riječ o komentiranju pojedinih događaja, tu se također slažem s nekima koji su tvrdili kako ovdje u Republici Hrvatskoj postoji nekoliko eksperata koji su na HRT-u, odnosno HTV-u u prvom redu eksperti za sva potanja koja postoje. Pa tako jedan čovjek je primjerice ekspert za sve društvene teme, pa iako ne vjeruje u Boga on je ekspert i za ono što kaže crkva i za ono što misli crkva i za ono što se tiče vjere i što se tiče gospodarstva i svih političkih stranaka i slično. Dakle zbog članka 2., članka 15., članka 47. i općenito kvalitete ovog statuta koji može biti puno bolji i kad ste ga već donijeli u Hrvatski sabor mogli ste ga sigurno napravit puno boljim. Mi ne podupiremo ovaj statut, s time što nemamo ništa protiv ovog ustroja, što se tiče izmjene ustroja, unutarnjeg ustroja. Također, za razliku od SDP-a i gospodina Stazića koji je rekao kako SDP daje snažnu potporu glavnom ravnatelju, HDSSB ne daje i pruža snažnu potporu glavnom ravnatelju, dapače mi pružamo potporu HRT-u, njegovim djelatnicima, kvaliteti rada HRT-a, kvaliteti novinara, snimatelja i svih onih koji HRT drže, a glavnom ravnatelju možemo uputit jedino poruku da on za našu potporu tek treba hrvatsku televiziju pretvorit u to da postane hrvatska javna televizija što danas nije slučaj. Hvala.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje imamo čak 6 replika. Prvi je Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Đuroviću, pitali ste kolika HRT zapravo ima glavnih urednika. Evo ja sam prolistao statut i po svemu sudeći trebalo bi biti četiri glavna urednika četiri kanala HTV-a, jedan urednik glavni portala, tri urednika glavna radija, međutim brine me ovo i ostalih medijskih usluga može ih biti znači 15 ili 16, mislim koliko se želi. To nije dobro. Slažem se s vama, treba definirati u Statutu. Slažem se i s vama i sa kolegom Stazićem sjednice Hrvatskoga sabora treba prenositi u cijelosti na 4 kanalu. Mogu se sjednice prekidati vijestima, to nije uopće sporno. I mislim da ovo što se učinilo da je to samo odnos prema saborskim zastupnicima, prema Saboru. I vjerujem da je to napravljeno na mig politike, u to me nitko ne može uvjeriti da je to netko na svoju ruku napravio. Odnos prema ovom Visokom domu što stalno govorim ne izvire Vlada iz Sabora, nego Sabor iz Vlade. I to nije dobro i mislim da Hrvatska radiotelevizija se ne smije tako ponašati prema predstavnicima vlasnika.
Odgovor na repliku Dražen Đurović, ali se prijavite kolega.
Da, da, prijavio sam se, da niste gledali. Gospodine Vukšić, bio sam nedavno u Quebecu i stvarno sam se osjećao ponosno što oni imaju analogno emitiranje televizijskog signala, imaju one šum slike u državi koja je nemjerljivo bogatija i jača, a što mi imamo digitalni signal. I nekako se čovjek malo bez obzira mi se često uspoređujemo sa drugima i tako vadimo uvijek one negativne primjere di smo mi lošiji, di smo mi slabiji, di smo mi. A ja sam se evo osjećao stvarno dobro i nekako je to dobro kad osjetiš da dolaziš u državi gdje neki segment ipak napreduje i gdje se nađe da si ti malo otišao naprijed od onih koji su inače daleko ispred tebe. Pa naravno da su mogli definirati. Ali ako ćete malo razmisliti što se tiče broja glavnih urednika, ma na taj način će sebi olakšati posao kad definiraju u Statutu da ih može biti samo toliko prestat će jagma za stvaranjem novih gdje bi se moglo još nekoga uhljebiti. Olakšali bi sebi posao. Ali zato kažem taj Statut mogli su oni još dosta, dosta doradit na njemu. Dosta se tu dalo. Hvala.
Replika Jadranka Kosor.
Hvala poštovana gospođo potpredsjednice. Pa kolega Đurović je između ostalim kazao da je u vrijeme HDZ-ove vlasti su na Hrvatskoj radioteleviziji bili sve HDZ-ovi provjereni kadrovi. Pa kolega Đuroviću, kad bi to bilo tako, da je to tako i ako bi to bilo tako onda bismo danas mogli konstatirati s pogledom unatrag da je HDZ očito imao jako velikih problema u provjeravanju kadrova. Reći ću vam jedan primjer, recimo kad su bili facebook prosvjedi organizirani protiv Vlade RH onda smo, nas nekoliko kolega u Vladi gledali izravno uključivanje u jednu informativnu emisiju gdje novinar kaže, javlja se sa jednog trga, nije važno kojega i kaže ovdje je nekoliko tisuća prosvjednika. A mi gledamo i vidimo da je nekoliko desetaka ljudi. Hvala vam lijepa.
Odgovor na repliku, Dražen Đurović.
Gospođo zastupnice, kad je čovjek dio neke skupine pa i ja evo svoje skupine onda političke onda izgubi i malo se izmakne ovako iz matice društva onda izgubi osjećaj zapravo za društvenu maticu i za ono što društvena matica osjeća. I možete vi biti pripadnik koje god hoćete političke skupine vi morate prenijeti ako ste novinar sa imalo savjesti, morate prenijeti ono što ljudi osjećaju, a ti facebook prosvjedi bili su dio onoga što je većina naroda osjećala.
Franjo Lucić, replika.
Evo složio bih se u potpunosti sa kolegom Đurovićem kada je govorio o načinu na koji je imenovan i ravnatelj televizije, ali bih dodao da doista u današnjem vremenu a pogotovo kada slušamo danas retoriku prije svega evo i gospodina Stazića koji danas želi uvjeriti hrvatsku javnost kako je to doista nešto dobro napravljeno za sve gledatelje i slušatelje Hrvatske televizije, a svjedoci smo doista da današnja Hrvatska televizija doista nije javna televizija. Ja bih je prije svega nazvao da je to stranačka televizija koja je doista postavljena od ove sadašnje vlasti i koja šteti hrvatskoj javnosti sa ovakvim jednostranim izvještavanjem ne samo kada govorimo o sjednicama Hrvatskog sabora, a vidljivo je da smo sa drugog kanala to prebacili na četvrti. I nije isto gledat drugi kanal i četvrti kanal, a o kadroviranju, o postavljanju ljudi o tome da i ne govorimo. Možda se vi samo zavaravate da je to dobro, ali javnost to sigurno ocjenjuje vrlo negativno i sve ono što je do sada na Hrvatskoj televiziji rađeno i kada slušamo i ravnatelja koji kaže postavit će sve ljude od prije. Pa ja se samo bojim da neće valjda zvati i one koji su radili još za vrijeme bivše Jugoslavije da će i njih pozvati jer su to izuzetno dobri kadrovi, a o postavljanju ravnatelja pa to je valjda svima jasno da ga je postavio premijer, odnosno predsjednik Vlade RH jer se čovjek na mjestu gdje je i radio razdužio prije vremena nego što je i raspisan natječaj. Pa dakle, to je vidljivo valjda bilo na koji način je kadroviranje izvršeno i na koji način je postavljen ravnatelj Hrvatske televizije.
Odgovor na repliku Dražen Đurović.
… [[Govornik naknadno uključen.]] već o visokim dužnosnicima, obavještajnih službi, javnih medija, represivnog aparata. Propustili ste lijepu priliku da provedete lustraciju. Tu vam ja ne mogu pomoći na žalost.
Replika Sonja König.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Đurović, spomenuli ste rodne i vjerske, zapravo veličanje rodne i vjerske jednakosti u negativnom kontekstu. Pa kako se to više ne bi događalo želim vas podsjetiti i upoznati sa člankom 14. Ustava naše zemlje koji kaže da svatko u RH ima prava i slobode neovisno o njegovoj rasi, boji kože, spolu, jeziku, vjeri, političkom ili drugom uvjerenju, nacionalnom ili socijalnom podrijetlu, imovini, rođenju, naobrazbi, društvenom položaju ili drugim osobinama, svi su pred zakonom jednaki.
Dujomir Marasović, replika
Štovana gospođo potpredsjednice, kolega Đurović vi ste rekli da ste ponosni na HRT, i ja sam ponosan na Hrvatsku vojsku ali nema borbenih aviona, ako imamo love kupit ćemo im ili migove ili fantome i još ću biti ponosniji. Mi Hrvatsku televiziju plaćamo milijardu i koliko milijuna, ako dajemo dvije milijarde bit će još bolja pa ćemo biti još ponosniji i uopće o tome raspravljamo ovdje. Čak i o ovim tehničkim stvarima svela se rasprava na odnos nekih činovnika šestog, sedmog e šalona itd. Mene interesira gospodine Đuroviću jedna emisija, ne znam točno kako se zove, negdje kasnije večernje sate gdje trojica, četvorica s Filozofskog fakulteta s jednom mlađom gospođom voditeljicom raspravljaju i imaju pretenziju raspravljat sva društvena zbivanja gotovo sa jednog svjetonazorskog aspekta jer raspravljaju o svemu i to je jedna profesorica sve pregrize u pola rečenice, nisam još uspio nikad što hoće do kraja reći ali je toliko ljevičarskog i ... [[Govornik se ne razumije.]] da je to nevjerojatno. Jedan ozbiljan profesor pametno reće što kaže, ajd može proći ali je totalno ono ljevičarski nastrojen. Jedan tamo neki anarho liberal mladac nemam pojma tko je sad da me ne bi optužili kao gospođu Pusić on pretendira da bude nekakav revolucionar ali uglavnom ljevičar totalno … [[Govornik se ne razumije.]] i četvrti jedan profesor mladi ovaj koji bi trebao igrati ulogu ajmo reći desničara, ili ove i desnog centra, a voditeljica ona nije SDP nit je ona ljevičar, ona je iz nje izvire ono totalno anti svega. I sad to je emisija odraz gospodine Đuroviću HRT-a, tu se kuha tijesto od kojeg se peče kruh kojeg mi jedemo, u toj emisiji pogledajte … [[Govornik se ne razumije.]] a ne da se taj jedan brani od ove četvorice čitavu večer. Nismo mi u Hrvatskoj da bi se trebali braniti.
Kolega Marasović. Hvala lijepa. Dobro ste to iz analizirali. Odgovor na repliku, Dražen Đurović.
Da, gospodin Marasović, ja gledam tu emisiju, gledao sam i prvi ciklus u kojem je bilo dva dva, sad je tri jedan, i zaista ova ekipa sada nije na razini one prve ekipe gdje su bili emanentni intelektualci iz ljevice i desnice, dva s jedne strane, dva s druge, ali meni je ta emisija draga da budem iskren pa nakraju da barem imamo jednu takvu emisiju pa makar i u tako kasni sat na HTV-u jer nažalost gotovo mi nemamo emisije više u kojoj netko može pet minuta razložno obrazložiti svoj stav, pa ako primjećujete u informativnom programu sve se svelo na blic koji traje deset sekundi ili 15 sekundi, netko treba. Dakle više ne postoji u informativnom programu ili emisija, kontakt emisija prostor da ljudi iznose svoje stavove, to je jedna emisija eto u kojoj barem ljudi mogu, ti ljudi kakvi god imali svoj svjetonazorski stav, mogu ih iznijet, a toga više nema, sve je blic tri sekunde i udri. Prema tome kako god bilo dobro je i ovako i što se mene osobne tiče ja bih volio da takvih i sličnih emisija ima i više, a kažem ova ekipa nije ni blizu one prehodne ekipe u kojoj su bili Letica, Zidić i još neki koji je zaista bila izvrsna a sad je tako. To je pitanje onoga što oni uspiju složit. Neka samo bude i takvih emisija što se mene tiče.
I zadnja replika Jasen Mesić:
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa štovani kolega da netko premjesti prijenos aktualnog prijepodneva sa drugog na četvrti kanal bez da o tome obavijesti zainteresiranu javnost je nedopustivo na javnoj televiziji. Četvori kanal je news, on je donošen u nacionalnoj strategiji, kako treba izgledati i njega prekidaju svakih trideset minuta vijesti, znači može se desiti da se neka tema uopće ne obradi. A nemojte se iznenadit kada vam jedno aktualno prijepodne ode na četvrti kanala na prijenosu pa kad se to odjedanput pretvori u reportažu od sat i nešto, pa kad vam se to jedan put pretvori u prilog od po 15 min i tako vam ovog prijenosa nestane. Aktualno prijepodne mora biti u prijenosu na gledanom kanalu, mora. Ja se slažem da na četvrti kanal može ići prijenos saborskih sjednica po nekim drugim točkama kad se raspravlja o nekim drugim temama koje možda ne zaokupljaju toliko interes javnosti, ali aktualno prijepodne ako to nije u direktnom na javnom kanalu, onda ne znam što stvarno je. Onda stvarno je, i šta bi onda tu trebalo biti javno. Ali toliko su ispremiješane sheme programske, toliko se vidi da to vode potpuno ne kompetentni ljudi koji stavljaju emisije iz arhive, kupuju strane serije samo zbog toga što se to njima sviđa, bez ikakvog uvida u javni interes i onda vam se na drugom pojavi programu potpuno komercijalna emisija kupljena ne znam od kuda koju ste prije par mjeseci mogli gledat na komercijalnim kanalima, na komercijalnoj televiziji koje imate doma. Šta je od programa kulture koje rade kulturne institucije, nula, a trebalo je ić, u nacionalnoj strategiji je tako pisalo, zbog toga je i to napravljeno a ne da bi netko tko nikad nije imao prilike odjedanput dobio moć da stavlja programe kako se njemu prohtje.
Odgovor na repliku, Dražen Đurović.
Pa evo zastupniče Mesić, ja se s vama slažem, a možda se glavnom ravnatelju nisu svidjeli prethodni istupi premijera na aktualnom satu pa ga je prebacio na četvrti da ga manje ljudi gleda, možda i to, dakle nije to možda zbog vas nego zbog njega jednostavno jer premijer je tu manje-više u aktivnoj ulozi nasuprot nas zastupnika tako da možemo gledat različito ali mislim da treba pokušat i da bi možda bilo stvarno za nas korisno da se taj četvrti program, na kraju to nije rijetka pojava ima iks niz država koje na dodatnim kanalima ili na tim zadnjim kanalima ili posebno stvorenim kanalima prenose sjednice svojih parlamenata ne samo nacionalnih, neke veće države i regionalnih parlamenta. Ali isto tako nemojmo si utvarati da baš i naše sjednice Parlamenta trebaju biti ono oko čega će se vrtiti život ljudi. Ipak se život ljudi vrti oko njihove egzistencije. Pa kažem aktualno prijepodne ma vjerojatno je glavnom ravnatelju bilo više dosta premijera pa je prebacio na 4.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu prvi na redu je kolega Josip Kregar.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Uvažene kolegice i kolege. Možda nije loše da smo čuli toliko dobrih ideja i zaključaka o tome kako bi trebalo uređivati program i stvoriti unutarnji ustroj HRT-a, ali to nije točka dnevnog reda o kojoj raspravljamo. Štoviše htio bih donekle pa demistificirati ono što je ovdje spomenuto kao veliki problem koji se tiče HRT-a. Ja bih vam kolege skrenuo pozornost na članak 17. Zakona o HRT-u kojeg smo donijeli pa ne baš tako davno u ovom Saboru. U stavku 1.piše "u svom djelovanju HRT je samostalan", a onda se objašnjava šta to znači pa kaže "to se ostvaruje kroz programsko-uredničku samostalnost". I još u članku 4. "prema nadležnosti svojih tijela samostalnost se uređuje u tome da sam HRT određuje svoje unutarnje ustrojstvo". A većina onoga što smo čuli ovdje u raspravi zapravo nije se ticala ničeg drugog nego uređenja unutarnjih odnosa i programa. Teško izgleda odumiru navike da Sabor ili sabornici određuju kvote, uređuju emisije i ocjenjuje njihovu kvalitetu. Međutim mi smo a ne nitko drugi izabrali i glavnog urednika i programski savjet kojima je veliki dio pitanja o nadležnosti, a izabrali smo i glavnog ravnatelja. Međutim ovdje je rasprava o statutu HRT-a. Čudno, možda i nije čudno da se postupak donošenja statuta vrlo precizno uređuje zakonom i to na tri mjesta. U određenu nadležnosti glavnog ravnatelja u članku 21.čini mi se gdje se izričito kaže da je on i jedino on predlagač statuta. Zatim u članku 24.se govori o tome da nadzorni odbor na prijedlog glavnog ravnatelja donosi statut. I još interesantno, sve to se još jednom ponavlja u članku 42.gdje se kaže da Sabor potvrđuje statut koji je donio nadzorni odbor na prijedlog glavnog ravnatelja. Dakle, sva pitanja o tome koliko mi varijanti statuta imamo, otpadaju. Mi imamo samo ono što je predloženo u ovom Domu u postupku koji je određen. Još nešto što je malo izmaklo pažnji, a to je činjenica poštivanja roka koji istina instruktivan ne prekluzivan da nestaje pravo tim da se statut potvrdi u roku od 2 mjeseca od izbora tijela, to je članak 49. Svako odgađanje zapravo nastavlja ovo s čim nismo zadovoljni, pa izrazili ste to u svojim rasprava, a to da kod najvećeg dijela onih koji su odgovorni za program i njegovo izvršenje stoji vd, vršitelj dužnosti. Pa do kada ćemo mi čekati? Da li do izvješća o radu glavnog ravnatelja da on postavi konačno u skladu sa svojim ovlastima osobe koje su odgovorne? I tu je još jedna važna stvar. Nema odgovornosti ako tijela ne poštuju svoje nadležnosti, ako nadzorni odbor kao što je gospodin Stazić rekao počinje upravljati, šta će onda raditi glavni ravnatelj? Tko će nadzirati nadzorni odbor? Zar mi kojima je dano? Saboru je dano u nadležnost kontrola zakonitosti i poslovanja. Ali moramo objasniti i to je sasvim jasno da je ovo bježanje sa teme, sa fokusa teme, a to je statut. Razumljivo, doista postoji potreba u Saboru da se razmotre razna pitanja i djelovanja HRT-a jer se radi o jednom bojnom polju na kojem se suprotstavljaju politički i ideološki interesi, interesi grupacija i skupina, interese lobija i klika. Ali oprostite, nemojmo se stavljati ovdje u poziciju da zagovaramo neku od takvih snaga klika ili grupacije. Pogotovo je to vidljivo ako se ne držimo onoga što je predmet današnje rasprave. Ja također nisam zadovoljan svim što piše u statutu. Pa smetaju mi nisu mi dobre odredbe koje se tiču konflikta i interesa, koje se tiču javnosti. Mislim a se to da ispraviti. Istina, to i stoji tamo u statutu, nekim drugim aktima koje glavni ravnatelj donosi, ali još više promjenom stila upravljanja koja vlada HRT-om. Glavni ravnatelj je jučer na odboru zapravo i dao jedno važno obećanje o tome da će njegovo ponašanje i njegovo upravljanje radiom i televizijom biti demokratsko, otvoreno na primjedbe i savjete. Nadam se i ovaj koji smo ovdje čuli. Prije svega njegovo obećanje o tome konkretizira se u tri važne točke. Prvo, on je naglasio potrebu pune transparentnosti poslovanja HRT-a, ona se jamči ovim zakonom. Jamčit će se i drugim zakonima koji se pripremaju za koje znam, pa mi je čudno kako neke kolege znaju odluke nadzornog odbora koju mi nismo dobili. No, dobro. I zakoni će prisiliti javna tijela na puno veću otvorenost i transparentnost poslovanja, osobito financijskog poslovanja što je u ovom pitanju naročito važno. Drugo je bilo važno obećanje o postupku i provedbi javnih natječaja u kojima je on obećao i to mora održati, to je njegova riječ. To nije zakon ali je riječ. Mora održati obećanje da će se raditi o kriterijima kvalitete, stručnog i profesionalnog znanja i zalaganja. Mi smo imali tu primjedbi, naravno, ali ovdje se ne radi o tim primjedbama jer ih nećemo moći uvrstiti u izmjene statuta, mi statut ne pišemo, mi ga samo potvrđujemo. Ali ta dva obećanja, dakle puna transparentnost i demokratski i otvoreni profesionalni odabir ljudi koji će raditi na televiziji nadovezuje se na treće i možda najvažnije. HRT po definiciji ne samo iz ovog zakona kojeg sam citirao nego javne institucije koja mora voditi brigu o tom da svi zaposlenici, osobito medijski djelatnici, novinari, imaju punu slobodu izbora i stava, da su za njih ovakve sugestije možda dobre ali na njih ne smiju utjecati. Oni se moraju držati svojih profesionalnih kriterija, a to je da su činjenice važne, a stavovi možda različiti i oni imaju pravo i mogućnost imati svoj stav bez obzira na glavnog ravnatelja i bez obzira na naše ocjene koje nam se emisije sviđaju, a koje ne. Sloboda, transparentnost i demokratsko vođenje HRT-a u ovom statutu su došli do izražaja, ali kao i svaki akt statut je obećanje da ćemo se držat nekih pravila, a mi kao sabor imat ćemo mogućnost o tome odlučivati.
Hvala lijepa. Četiri replike su na vaše izlaganje. Prvi je potpredsjednik Željko Reiner.
Poštovana gospođo potpredsjednice. Pa evo potakle su me zapravo tri rečenice uvaženog zastupnika Kregara. Krenimo možda od kraja, jedna je ta s kojom se ja potpuno slažem, da zaposlenici moraju imati slobodu izbora, stava, moraju imat transparentnost u svojim postupcima i moraju imat slobodu u onome što iznose. U ovom času su svjesni i vidimo da to nije tako. Sjetimo se samo prije par dana što se dogodilo jednoj djelatnici HRT-a kad je napravila emisiju koja nije bila po ideološkom i svjetonazornom ukusu šefova ili nekih drugih centara moći. Smijenjena je, emisija je skinuta itd. Prema tome to je točno suprotno onome što ste vi rekli nažalost i to je u ovom času realnost. Jednako tako potpuno se slažem s vama kad ste govorili, a to stoji u članku 2. Statuta da HRT treba promicat javne vrijednosti, interese. Međutim kad gledamo što se događa danas sa HRT-om u zadnje vrijeme onda vidimo da on zapravo kontinuirano, ali vrlo jasno klizi u pravcu jednog svjetonazora i nekih vrijednosnih stavova koji odgovaraju samo dijelu populacije, ni u kom slučaju ne predstavlja, ne reprezentira sve ono što postoji u našem pučanstvu i suraznolikost stavova, svjetonazora, političkih opcija, vjerskih opcija i svega onoga što postoji u našem društvu. Nažalost, HRT sustavno klizi u pravcu samo jednog jedinog takvog svjetonazora. I drugo, spomenuli ste mi smo izabrali glavnog ravnatelja. Formalno je to točno, izabrala ga je saborska većina, međutim svi vrlo dobro znamo da je on zapravo izabran negdje drugdje, davno prije nego što je i završio proces izbora jer on se i oprostio na svom bivšem radnom mjestu prije nego što je farsa sa izborom uopće završila, koja je trajala. Ljudi su se pozivali, oni su davali neke svoje programe, govorili, a svi smo znali jer je bilo objavljeno u medijima da se on oprostio na svom bivšem radnom mjestu i da je zapravo stvar potpuno gotova. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku, Josip Kregar.
Uvaženi gospodine Reiner, ne mogu se složiti sa cjelinom vašeg stava jer to je znači zauzimanje za jedan određeni politički pritisak u smislu uređivanja na HRT-u. Ja kao gledatelj mogu imati svoje mišljenje, kao saborski zastupnik pritisak ne smijem provoditi, a on se vidi čak i u tome da mi ovdje kritiziramo i raspravljamo o onom što nije točka dnevnog reda. A što se tiče izbora glavnog ravnatelja, pa naravno da ga je izabrala većina, a ne manjina ali ga nisu izabrali nikakvi centri moći i nije ga izabrao nitko van ovog Sabora. Kao što znate, rasprava o tome je bila vrlo teška, mukotrpna i nikako nije odlučilo samo to tko će ga podržati. Podržali smo ga mi u cjelini i glasovali.
Replika, Josip Đakić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa naime kolega Kregar, vi ste govorili konstruktivno o ovom statutu koji je povučen iz procedure ako niste znali, sa 3 glasa za, 1 glasom protiv, ovaj statut o kojem danas raspravljamo je Nadzorni odbor povukao iz procedure na sjednici održanoj 14.1. S time o njemu danas raspravljamo bespredmetno. Oduzeto je pravo Nadzornom odboru kojemu pripada da ga glavni ravnatelj u roku 10 dana dopuni kao što je to Nadzorni odbor tražio. Ne znam gospodine Gotovac da li vi kao predsjednik Nadzornog odbora namjerno niste željeli danas u uvodu iznesti ono što se dogodilo na toj sjednici, da li stvarno želite da ovo jednoumlje i dalje ide u beskraj. Da li stvarno želite da HTV bude ta koja će samo jednopartijski činiti ono što bi vi htjeli. Pa tako ću navesti zreli primjer aktualnog prijepodneva kada se ne prenosi ono što je rekao i sam predsjednik Hrvatskog sabora, a upozorio je ministra Matića da je zaista uporaba koju je ministar koristio neprimjerena za Hrvatski sabor, bez obzira na pitanje koje se provodi. To je izrezano na HTV-u i to nije prikazano kada je intervenirao predsjednik Hrvatskog sabora. Zamislite si u koje krajnosti smo došli već danas, od toga da statut je povučen po Nadzornom odboru sa 3 člana za povlačenje i rok od 10 dana da se dopuni i ispravi. I o čemu danas govorimo uopće? Raspravljamo o materijalu koji je Nadzorni odbor povukao.
Odgovor na repliku Josip Kregar.
Nadzorni odbor je službeno poslao samo ovaj prijedlog i on zadovoljava uvjete procedure. Da je to prijedlog glavnog ravnatelja, da je on usvojen na Nadzornom odboru i da je on upućen Saboru. Za drugi prijedlog za koji vi znate ja bih volio da prođu istu zakonom predviđenu proceduru. Za sad nisu. I što se tiče nastavka ove vaše replike, meni je žao ali ja sam bio dosta jasan čini mi se i nadam se u tome da kažem da nećemo mi određivati šta će objaviti na televiziji. I ne bi bilo dobro da se sutra na kolegiju HRT-a vodi rasprava o tome šta ste vi, a šta sam ja smatrao dobrim ili lošim. To je njihova stvar.
Jasen Mesić, replika.
Ja nisam planirao replicirati. Što se tiče rokova, rokovi su jedino bitni kod donošenja i potpisivanja ugovora sa Vladom Republike Hrvatske. Jer na tom ugovoru mislim profesore Kregar kad govorimo o ovoj temi da li će Statut biti potvrđen danas ili za sedam dana mislim da to nije toliko bitno. To je bitno kod ugovora, a kod ugovora najozbiljnije kasnimo a na ugovoru se bazira čitav sustav državnih potpora jer zbog toga HRT može ostvarivati pravo da ubire državnu potporu iliti pretplatu. To je jako bitno, a kasnimo već gotovo 20 dana sa potpisom. Još nije potpisan. Da ne govorim da nije objavljen ugovor na što upozoravaju i nevladine udruge i udruge civilnog društva. Što se tiče komentiranja programa. Ako se na Programskom vijeću iznese podatak da je pozicija imala 35 gostovanja u jesenjoj shemi, a opozicija svega nekoliko i da je omjer šest jedan, ako je to službeni podatak koji je tamo predstavljen ne razumijem zašto to saborski zastupnik ne bi mogao komentirati. Ja mislim da je to njegova obaveza. Jer to sasvim sigurno je dokaz onoga da program ne prikazuje sve raznolikosti hrvatskog društva ili društva u Republici Hrvatskoj. A ono što sam želio potpuno reći apsolutna sloboda novinarima i urednicima na Hrvatskoj radioteleviziji, ali isto tako i apsolutna odgovornost prema zakonu. Posebno prema Zakonu o Hrvatskoj radioteleviziji i poštivanje ugovora koji je potpisan sa Vladom Republike Hrvatske. E onda ako je to tako onda ne može niti jedan urednik zato što smatra da je neka novinarka napravila krivi prilog ukinuti emisiju koja se financirala by the way direktno iz državnog budžeta. Ne može, jer je to protuzakonito. Jer posebno u zakonu stoji odredba da imamo obavezu raditi emisije prema iseljeništvu.
Hvala lijepa. Josip Kregar.
Zahvaljujem se gospodinu Mesiću jer sam razmišljao o vašim stavovima koje učestalo ponavljate vi i zastupnici. I imam samo u odgovoru na repliku reći tri stvari, činjenice. Prvo, jučer je na Vladi bio ugovor i koliko čitam 20 dana kasnimo da, ali vi ste se zalagali za to da rokovi nisu tako, sad u vašem izlaganju, da šta bi značilo 7 dana odgode. i to je druga stvar koju ću komentirati. Ja nisam za odgodu jer ne mislim da je dobra politika kupovanja vremena i prodaje magle. Mi smo ovdje mjesecima odgađali i prolongirali odluke koje su važne za saniranje financijskog i ustrojbenog stanja na Hrvatskoj radioteleviziji. Što se tiče prodavanja magle ovdje raspravljamo ne više o Statutu, nego o programu.
Hvala. I zadnja replika Branko Vukšić.
Uvaženi profesore, mislim da vam je bio lapsus vjerojatno. Rekli ste mi zastupnici smo izabrali glavnog urednika. Nismo mi izabrali glavnog urednika, izabrali smo glavnog ravnatelja, veći dio članova Programskog vijeća i veći dio članova Nadzornog odbora. Pa da gledatelji ne bi bili u zabludi da mi biramo glavnog urednika. I rekli ste jednu rečenicu s kojom se ne slažem, to je na novinare ne smiju utjecati naše sugestije. Ja bih jako bio nesretan da ne uvaže sugestije, pomanjkanje kriterija, privatiziranje javnoga medija, služenje klanovima i moćnicima, privatno ekonomiziranje javnoga medija. Nije nam nakana, meni barem nije kao političaru nakana uređivati program. Ali mi je dužnost ukazati na probleme na Hrvatskoj radioteleviziji i u uređivanju programa. Znači, ne petljati se u sam proces uređivanja. Ali ono što se radi i o kriterijima i ovim svim manama koje uočavamo na Hrvatskoj radioteleviziji to je samo znak da Hrvatska radiotelevizija još nije ono što želimo javni medij.
Hvala. Nastavljamo pojedinačnu raspravu. Na redu je kolega Josip Borić.
Hvala lijepa uvažena potpredsjednice. Pa ja ću evo u svojoj raspravi govoriti o Statutu kako je to naveo kolega Kregar, ali na svoj način. Jer mislim kad bih rekao samo ono što me smeta možda bi moja rasprava trajala svega minutu. Mislim da imamo pravo reći svoje mišljenje, pa i o programu kojeg gledamo bez obzira što danas raspravljamo samo o Statutu. Osvrnut ću se na Statut članak 2. stavak 1. i drugi. U stavku prvom piše da u obavljanju svoje djelatnosti HRT je neovisan o bilo kakvom političkom utjecaju i pritiscima. To je dovoljno da mi možemo reći što mislimo o tome da li je on neovisan ili nije neovisan. Mi ovakav sličan izričaj imamo gotovo u svakoj agenciji koju je osnovala Vlada Republike Hrvatske. One su sve neovisne ali imamo i činjenicu, imamo praksu koja je recimo jednu agenciju HANDA-u stavila u razdjel Ministarstva gospodarstva. Postavlja se pitanje je li ona na taj način postala neovisna ili je ovisna o političkim utjecajima ministra ili tog ministarstva, vidjela smo po HANFA-i, po HANDA-i, po HERA-i da te agencije nisu neovisne s obzirom na odluke koje donose. Moj je dojam da je HRT postao dvadeset i prvo ministarstvo ove Vlade doduše u sijeni, ali zaduženo za informiranje hrvatske javnosti i sa zadatkom da uljepša hrvatsku stvarnost. To je moj dojam, možda se netko s njime ne slaže. Ne želim se ovdje baviti uredničkim poslom, ali sam pretplatnik koji se godišnje plaća 960 kuna da kupi proizvod i mislim da kao zastupnik, kao jedan od rijetkih u RH, od rijetkih pretplatnika imam šansu ovdje u Saboru govoriti što me smeta jer kupujem proizvod za 960 kuna. Mislim da je to naše pravo. I kad čujemo iz prethodnih rasprava da 35 gostovanja ministara u središnjem dnevniku imamo samo u tri mjeseca jesenske sheme a svega nekoliko iz oporbe, možemo li ostaviti u stavku prvom i drugom ovakav izričaj koji govori da je ova ustanova, ova televizija neovisna, mislim da nije, imamo odnos 6:1. Već nekoliko mjeseci, gotovo čitavu godinu dana kroz neke informativne emisije provlači se kao mantra jedna izreka ili rečenica: „U Hrvatskom saboru oporba ne postoji.“ i onda predsjednik na kraju godine iznosi statističke podatke i kaže 7 tisuća javljanja u toku godine, od toga 75% javljanja iz oporbe, je li to realna slika prema vani? Mislim da nije i zato smatram da je ovaj stavak ovog članka upitan. Imali smo nedavno aktualni sat. Iz onog izvještaja a pogledao sam ga ispalo je da ja nisam sjedio u ovome Domu, da sam možda bio vani na Markovom trgu ili u nekom drugom parlamentu jer premijer koji nije odgovorio ni na jedno pitanje oporbe već je lupao svoju filozofiju ili što ja znam sve teoriju, jer je toliko bio superioran naspram oporbi koja nije taknula pitanje gospodarstva jer je po tome izvještaju trebalo ispast da je oporba maltere u ovom domu na aktualnom satu trebala osnovati jednu firmu i zaposliti ugovorom o radu najmanje tisuću ljudi da bi bila relevantna po pitanju gospodarstva. Kako je izgledao izvještaj o nezaposlenosti? U središnjem dnevniku pojavila se brojka 370 tisuća, 0,89 u jednoj sekundi i u drugoj je već nestala, to je bio središnji dnevnik. I najvažnije pitanje svake pa i ove Vlade, itekako je utjecaj politike vidljiv i on opterećuje i djelatnike na HTV-u ali opterećuje i politiku koja uslijed takvih informativnih emisija stječe pogrešan dojam o svom radu. Stječu dojam da su uspješni a vidimo i sami na koji način u stvarnosti ta uspješnost izgleda. Mislim da smo republika koja po glavi stanovnika ima najviše televizija, lokalnih, regionalnih radio stanica u svijetu. Gotovo je nemoguće da i ona najstarija bakica negdje u krivom putu ne zna što je taj dan radio njezin gradonačelnik, što su radili svi ministri, saborski zastupnici u RH. Tolika količina informativnih emisija dovela je do toga da i dijete u vrtiću imenom i prezimenom pozna sve ministre, sve predsjednike, gotovo sve političare. Je li to cilj kojem treba stremiti jedna javna televizija. Što se tiče gledanosti? HRT se hvali gledanošću koja kaže za prvih devet mjeseci 2012. 29,9% na nivou svih programa a to je čak pola posto više od neke sljedeće komercijalne televizije koja ima pet puta manji proračun, pet puta puno manje prostornih mogućnosti i puno manje djelatnika. Postavlja se pitanje možemo li onda racionalizirati posao, možemo li stvoriti jedan drugačiji javni servis, jer stavak 11 naređuju po ovom statutu da trebamo imati tri državna radio kanala, osam regionalnih, četiri državna tv programa. Što imamo sa četiri državna tv programa. U boljim vremenima kad je HRT bolje stajao financijski, imali smo dva kanala i HRT plus kao dodatak ali vrlo malo gledatelja. Sada u vrijeme krize i recesije mi podižemo još dva kanala, a pogledajmo sadržaj što nude ti kanali, kolika je njihova gledanost po statistikama, jedan do dva posto ukupne populacije dnevno. S time da ovaj HRT 4 koji se pojavio nedavno kao nekakav informativni kanala koji čak nema ni teletext vi ne možete kao običan građanin saznati što gledate u tom trenutku, se predstavlja kao nešto što treba razvijati, što će se u datom trenutku pokazati kao potpuni uspjeh. A što se dešava? Reciklaža istih vijesti po 10 puta dnevno. Mi smo država sa najviše informativnih emisija na svim kanalima u svijetu. Pa nije ni čudo da to dijete u vrtiću zna poimence svakog ministra, premijera. To u drugim državama ne postoji. Bio sam nedavno u Austriji. Imaju dva kanala imaju 8 regionalnih radiopostaja i to je sve. I sa time zadovoljavaju duplo prostorno veću državu i po broju stanovnika dvostruko veću državu. Mislim da ovaj HRT 4 nije pogodak, a pogotovo ne zajedno sa HRT-om 3. Pitanje je zašto taj kanal nije namijenjen djeci i mladima kada se svi u njih kunu? Zašto nije namijenjen sportu? Pogledajte gdje je nestao sport sa svih kanala? Što imamo priliku gledati? Europska i svjetska prvenstva. Večeras će biti najveća gledanost HTV-a 2, imamo polufinale. Ali što u svim drugim danima? Sve se komercijaliziralo i završilo je na privatnim kanalima. Zašto je HRT odustao od sportskog programa? Možemo gledati olimpijadu svako 4 godine ili europska prvenstva ili svjetska ako su atraktivni sportovi. Mislim da imamo pravo to reći jer smo pretplatnici jer plaćamo proizvod. I još neke pojave koje su uočljive, a govore o tome da se na toj televiziji u središnjim dnevnicima pojavljuju uvijek isti ljudi koji komentiraju određene vrijednosti. Ako je pitanje morala govori gospodin PUhovski ako se ne varam, ako je pitanje ekonomije procjene rasta onda imamo analitičara iz jedne banke. Pitam se jesu li ti ljudi tamo volonteri ili su vezani ugovorom o radu jel to je nešto što ljudi primjećuju. Mislim da ovaj statut treba doraditi [[Upadica: Hvala lijepa.]] da nije do kraja.
Vrijeme isteklo. Hvala lijepa.
Da nije do kraja onakav, a čuli smo da je i povučen i da je danas možda i besmisleno razgovarati o nečemu što je … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje imamo prijavljene tri replike. Idemo po redu. Prva replika i poštovani zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo kolega Boriću sve ste lijepo opisali što bi to trebalo biti i kako bi to trebalo biti kada je u pitanju javna televizija. No međutim javna televizija koja ima svoj nadzorni odbor i nadzorni odbor koji ima svoje sjednice i na njima donosi svoje odluke. Odluke nadzornog odbora gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora su suprotne današnjoj raspravi u Hrvatskom saboru. Znači tu je s nama kolega koji bi nam trebamo objasniti da li je točno da je 14.1.nadzorni odbor sa tri glasa za i 1 protiv donio odluku da se povlači prijedlog zaključaka, te da se statut povlači iz procedure, da će se doraditi i da će glavni ravnatelj u roku 10 dana donijeti novi prijedlog podjele zajedničkih rashoda HRT-a na javne i komercijalne koje će uvrstiti u statut HRT-a. Kada ste već tu s nama gospodine predsjedniče nadzornog odbora kao predlagatelj, recite nam da li ste održali sjednicu 14.1.? da li su zaključci o povlačenju statuta i doradi od strane glavnog ravnatelja dati kao nalog vaš? Da li je dat rok od 10 dana? I zašto danas u Hrvatskom saboru raspravljamo o nečemu što nije dorađeno? Raspravljamo o statutu koji je u proceduru došao još prošle godine, a vi ste odluke donijeli 13.prosinca 2012.je došlo u proceduru, a vi ste odluke donijeli 14.1.? recite mi da li su te izmjene napravljene koje je tražio nadzorni odbor i zašto nismo upoznati danas s time u vašem nastupnom govoru pa onda sada na kraju možete zaključiti da raspravljamo o nečemu što nije meritorno, što nije ispravljeno [[Upadica: Hvala lijepo, isteklo vrijeme.]] i što nije shodno vašim ovlastima kao nadzornog odbora?
Hvala lijepa. Nema odgovora na repliku. Hvala lijepa. Idemo na sljedeću repliku poštovani zastupnik Željko Reiner. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedniče. Pa zastupnik Borić je rekao da HTV nažalost postaje 21.ministarstvo ove Vlade. I to me ponukalo da zapravo kažem u nastavku onog što sam u prethodnoj replici rekao, naravno moguće su i takve opcije. I neke zemlje u svijetu imaju državnu televiziju. To nije niti bolje niti lošije od javne televizije. I ova televizija uistinu danas se može i mora nazvati državnom televizijom a ne više javnom televizijom i zapravo bi moj prijedlog bio da se to naprosto učini legitimnim. Zašto da stalno svi igramo neki igrokaz i tvrdimo da je to javna televizija kada je to državna televizija. To postoji u mnogim zemljama. Neke zemlje to imaju i naravno to je etablirano, to je tako definirano i to tako postoji. Sa promjenom vlade opet se mijenja, to i tako. Ono što bih htio reći u dokaz tome samo da se pogleda kako je bilo praćeno aktualno prijepodne prije dva dana od strane glavne Informativne emisije "Dnevnika" u 20,00 HRT-a i komercijalnih televizija. Puno objektivnije, puno detaljnije od komercijalnih televizija negoli od glavne informativne emisije HRT-a. to govori upravo u prilog ovome da nažalost to više nije javna televizija nego je postala državna televizija pa tako je onda i nazovimo. Hvala lijepo.
Hvala i vama. I odgovor na repliku poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Pa slažem se gospodine Reiner u vašem izričaju o tome da li je državna ili javna. Međutim postoji razlika između toga. Ako će biti državna, to će biti na veselje hrvatske javnosti jer neće trebati plaćati pretplatu, država će na sebe preuzeti milijardu kuna obaveza i vjerujem da bi to tada razveselilo hrvatsku javnost, a onda bi politika imala pravo činiti ovo što čini pod pojmom javne televizije. Međutim, kad je javna onda po zakonu građani istu plaćaju rekao sam koliko, 960 kuna godišnje i to su prisiljeni je plaćati, nemaju izbora. U drugim zemljama postoje pametne kartice, pametna tehnologija, plaćate tim karticama ono što želite gledati pa i ako hoćete gledat HRT platite koliko to košta. Međutim kod nas se to izbjegava, a u vremenu smo 21. stoljeća jer postoji želja, a očito i volja politike da se stvori slika javnosti kao što se stvorila sa zadnjeg aktualnog sata. Tada je sve ono što se dešavalo ovdje puna 3,5 sata stalo u minutu gdje jedan ministar sa sasvim trivijalnom stvari koji govori o toaletnom papiru postaje udarna vijest, a mi saborski zastupnici se tada pitamo da li smo mi sjedili tada u ovom domu i da li je tokom cijelog dana bilo rasprave i dobrih i vrijednih trenutaka koje je hrvatska javnost trebala saznati. Naravno da to onda stvara sliku u hrvatskoj javnosti da smo ljudi koji su dobro plaćeni, da ne rade nikakav posao, da se bave glupostima i da s tim predstavljaju hrvatske građane. Mislim da takve prakse trebaju prestati jer zaista i jučer smo sjedili 12,5 sati kao saborski zastupnici.
Hvala lijepa. I treća replika i poštovani zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Borić, meni je potpuno jasno ono što vi govorite pa mi je žao što evo u prijenosu na 4. kanalu HRT-a nije viđen i vaš upit premijeru kome je bio postavljen i odgovor premijera iako taj odgovor nije čak ni bitan jer to je zaista bilo varijacija na temu i prosipanje kako ste rekli sami filozofije. Puno je bilo važnije da ova naša javna navodno televizija prenese izjavu premijera npr. da je ova godina počela uzbudljivo, u neronovskom stilu nakon dvije eksplozije u Zagrebu. Ili pak da ne prenesu isto kao što ni vas nije bilo u prijenosu upozorenje gospodina predsjednika Sabora Leke gospodinu Matiću zbog neprimjerenih govora u ovome Visokom domu. A što se tiče HRT4 pa on je samo stvoren po istom načelu kao i onaj Centar za energetiku, da se zaposle podobni kadrovi i oni koji, evo imamo i primjer ovih dana kako se zapošljavaju ljudi preko veze upravo na HRT4. Hvala lijepa.
I odgovor na repliku, poštovani zastupnik Josip Borić.
Evo vrlo ću kratko. Mi smo jučer čuli rješenje ministra rada o tome kako će riješiti nezaposlenost i 370 000 nezaposlenih u Hrvatskoj. Vrlo jednostavno je to rekao, rekao je riješit ćemo to otvaranjem radnih mjesta. Hvala lijepa.
Hvala i vama. I sljedeća rasprava poštovanog zastupnika Bore Grubišića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa zaista ova naša televizija u ovih godinu dana, iako danas je nešto drugo na redu, danas je statut HRT-a, a o njemu ću na kraju nešto reći, iako kada gledamo raspravu gospodina Đakića i njegove replike mi zapravo danas radimo po principu, a kada se govori o Nadzornom odboru pa i o glavnom ravnatelju brigo moja pređi na drugoga. Dakle, Hrvatski sabor bi trebao razriješiti dvojbe koje ima Nadzorni odbor i glavni ravnatelj u svezi novoga statuta. Dakle na nama je ovdje danas da mi o tome presudimo. Jasno, presuda je već donesena, prema tome mislim da s obzirom na saborsku većinu nema se šta razgovarati o statutu jer je to tako kako je, a Nadzorni odbor, uporno i predstavnik Nadzornog odbora šuti i neće reći ono što je bilo 14. siječnja. Prema tome dakle saborski zastupnici su oni na koje je prebačena nekakva odgovornost za donošenje novoga statuta umjesto da se postigne dogovor na samom Nadzornom odboru uz mišljenje glavnog ravnatelja. No kada gledate sami statut onda dobro vidite ovdje da se isprepleću nadležnosti, dakle to je jedan koloplet koji nije razriješio do kraja što je to nadležnost i zadatak Nadzornog odbora, a što glavnog ravnatelja. I onda upravo zbog toga smo mi danas ovdje u ovoj raspravi prilično dugo i prilično imamo različita mišljenja. To da se na našoj televiziji zaista, ja bih rekao stranačkoj televiziji kako je rekao Borić ovdje prikazuje štošta, da se da ne kažem veličaju prije svega riječi nekih ljudi poput slučajne države Hrvatske od strane premijera ili da su Hrvati paradoksalan narod ili pak da je godina počela uzbudljivo kao što sam već rekao, to je nakon dvije bombe koje su eksplodirale u Zagrebu to je više nego očito. Dakle, je li to javni interes, je li to javna vrijednost, ja ne mislim da je, ali možda nekome i je. Kada usporedite ono što bi trebao Nadzorni odbor se brinuti, a to je u njegovom zadatku i financijski plan i sve ono što slijedi, a to je milijarda i pol kuna koliko je ukupan proračun HTV-a i kada uzmemo tu tzv. nesretnu pretplatu ili kako se zove pristojba u službenim krugovima i službeno se naziva TV pristojba, onda ima puno slučajeva gdje bi Nadzorni odbor trebao razmisliti o tome i možda mu je to jedan od bitnih zadataka. Dvoje umirovljenika koji žive od 3000 kuna, jedno 1600, jedno 1400, plaćaju 80 kuna pristojbu. Kada jedno od njih umre ostaje mirovina onoga drugoga, njegova su primanja bitno umanjena, ali pristojba i dalje ostaje 80 kuna. O takvim stvarima bih volio da Nadzorni odbor razmišlja. A ovo što je danas ovdje doneseno, pa zaista nam je potpuno jasno da uz političku obojenost HTV-a, uz pritiske koji se vrše na da ne kažem urednike i oni koji rade uz klanove koji su evidentni u Hrvatskoj televiziji, uz razno razna komešanja, dakle smjene urednika, funkcije v.d. pa onda zadržavanje plaća na istom nivou kao što je bilo i ranije u Hrvatskoj televiziji dakle prije tri, četiri, pet, šest godina imate v.d. urednika imate onih koji su smijenjeni ali plaće su ostale iste. A to je zaista jedan ja bih rekao neću reći horor, možda je teška riječ ali ono kao da je odabrao Đelo Hadžiselimović i mi danas ovdje o tome raspravljamo kako je to materija za ovu raspravu ne samo o Statutu, negoli jasno i o programu jer to je jedno s drugim vrlo povezano s obzirom da u točki, u članku 2. točki 1., članku 2. točki 1. i 2., u stavku 1. i 2. piše o Programu Hrvatske televizije pa mislim da nije ovdje kao što je prof. Kregar rekao danas da raspravljamo o programu nego je uputno raspraviti i o programu. A by the way ako ništa drugo. Evo uz ono što sam već rekao dobar primjer je i prijenos ili komentar na inauguraciju američkog predsjednika Obame gdje smo zapravo dobro doznali o modnim aspektima, modnim gledištima komentatorima, a ne onome što nam poručuje predsjednik Amerike ili što će značiti njegov novi mandat za Hrvatsku i za politiku Republike Hrvatske pa na kraju krajeva pa čak i za eventualne probleme pri pristupanju Hrvatske EU 1. srpnja. Točno je i to da smo mi usvojili ovdje usklađujući našu pravnu stečevinu sa europskom pravnom stečevinom o dostupnosti podataka, o dakle i zakonski to regulirali. Međutim, ovdje u članku 47. imamo odrednicu napisanu prijedlog dakle Nadzornog odbora, odnosno ravnatelja da on može raspolagati da ne kažem potajno sa 10 milijuna kuna. Koji to gradonačelnik bilo kojega grada u Hrvatskoj ima pravo tzv. diskretno pravo da raspolaže bez odluke gradskoga vijeća sa 10 milijuna kuna. Koji to gradonačelnik ili načelnik općine, župan pa koji? Ni jedan. A ravnatelj, glavni ravnatelj Hrvatske televizije će po ovome imati pravo sklapati razno razne poslove potajne bez dakle uvida javnosti i bez uvida Nadzornog odbora. Pa gdje smo mi to? Gdje mi to živimo? Šta se tu radi? Ja zaista sam ono što je gospodin Đurović u ime kluba rekao protiv, za ovakav Statut se zaista ne može glasovati. I ako je točna činjenica da je 14.1. bio takav rezultat sastanka ili sjednice Nadzornog odbora onda zapravo mi ovdje se ložimo i palimo bespotrebno ako ćemo ovaj Statut da kažem odložiti i da on nije uredno proveden da dođe na sjednicu Sabora. O čemu mi danas raspravljamo? Zato sam i ja u pojedinačnoj ovoj raspravi protiv ovoga Statuta. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo prijavljene dvije replike. Prva replika i poštovani zastupnik Josip Đakić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa evo kolega Boro, jasno je da smo izabrali Nadzorni odbor koji je sastavljen od pet članova. Jedan član predstavlja radnike, jedan član je iz opozicije, tri člana su iz vladajuće garniture. I na ovoj sjednici koja je održana 14.1. tri člana su bila protiv, jedan za i donijeli su zaključak da se povlači Statut kako bi se doradio u 10 dana . I smatram da ono što i piše u prijedlogu novog Statuta jasno mora biti upotrijebljeno i sada, a to je da prema nalogu Nadzornog odbora HRT-a a u skladu sa odlukama ispravlja se uočena nepravilnost i daje se na doradu. Pa to je jasno. Što Nadzorni odbor uopće znači ukoliko njegove odluke se ne provode? Što znači Programsko vijeće ukoliko će program voditi glavni ravnatelj sam? Što znači stvarno Nadzorni odbor ako može reći da, taj Statut mora ići kako sam ga ja napisao i drukčije ne može bit. Što je taj Nadzorni odbor u biti onda? Marioneta. U svom ovom postupku odlučivanja on bi trebao nadzirati, on bi trebao predlagati i njegovi zaključci bi se trebali uvrštavati u one akte koji će biti relevantni za jasno i transparentno vođenje Hrvatske televizije. I ono što želim naglasiti i Programskom vijeću poručiti odavde, a to je da pogledaju koliko je partizanskih filmova u zadnje vrijeme na Hrvatskoj televiziji, a koliko je popraćeno obljetnica braniteljskih stradanja.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Gospodine Đakić, na ovaj vaš prvi dio istupa odnosno replike mogu odgovoriti da sam i ja došao u dvojbu treba li uopće postojati Nadzorni odbor. On nema nikakve funkcije. On ne može ništa donijeti, pa ni predložiti Hrvatskom saboru novi Statut a da ga ne odobri glavni ravnatelj. Pa čemu onda uopće Nadzorni odbor? A onaj drugi dio, pa zaista se i meni već povraća od Kozare, Bate Živojinovića, Ljubiše Samardžića i svih ostalih. Tako da ono što je rekao gospodin austrijski umjetnik a zvao se Hundert Wasser rekao je narod koji sam sebi siječe korijene ne može rasti kao i biljka, kao i drvo. Pa kada smo mi to gledali bilo što ili kada je snimljen ikakav film, serijal o Domovinskom ratu? Pa nikada, pa čak ni kada ste vi bili vaša HDZ-ova Vlada.
Hvala lijepa. I sljedeća replika i poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite poštovani zastupniče.
Uvaženi kolega vrlo kratko. Nova TV je ukinula Red carpet, vi ste govorili o tome da je u Dnevniku 3 je bila komentirana odjeća gospođe Obame onda je HRT-a unijela u dnevnik 3 Red carpet, pa morali su nekako da gledatelji inače što se tiče partizanskih filmova, ja ih volim oni su naši kaubojci, a filmovi o Domovinskom ratu nisu snimljeni.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Ovaj dio o Red carpetu van neću ni odgovarati, nego na ovaj dio koji se odnosi na Domovinski rat, ili pak na ne samo na Domovinski rat, nego i na hrvatsku povijest. Mi smo prije deset dana obilježili obljetnicu pada Gvozdanskoga u turske ruke, to je tzv. hrvatski alamo gdje se često 28 vojnika pod zapovjedništvom Nikole Ožegovića smrznulo na tvrđavi u Gvozdanskom a nisu se htjeli predati u turske ruke. To nikada nije na hrvatskoj televiziji. Po tome se može ne treba nam Đelo Hadžiselimović, možemo snimiti serijal o tome a ne davati Sulejmana veličanstvenog i takve stvari.
Hvala lijepa. Iscrpili smo listu zastupnika prijavljenih za raspravu u trajanju od deset minuta. Predsjednik Nadzornog odbora HRT-a poštovani Viktor Gotovac na kraju.
Uvaženi predsjedniče Sabora, saborski dužnosnici, gospođo i gospode saborski zastupnici. Čuo sam, odnosno čuli smo jer sam ovdje u ime Nadzornog odbora HRT-a sve primjedbe, komentare, opaske i pokude, sve su one smatram dobre, važne i dobronamjerne. Kao takve ću ih prenijeti svim članovima nadzornog odbora, glavnom ravnatelju i zamolit ih da ih on prenese drugim tijelima i stručnim službama da ih prime na znanje. Na tome vam hvala. Slijedom postupka i Zakona o HRT-u na prijedlog glavnog ravnatelja te u sadržaju i u skladu sa Zakonom o HTR-u nakon rasprave i odlučivanja o Nadzornom odboru HRT-a u pogledu koje je glavni ravnatelj prihodio sve sadržajne intervencije članova Nadzornog odbora HRT-a jednoglasno je usvojen ovaj Statut koji je sada pred vama u saborskoj proceduri. Potom su stručne službe HRT-a postupile sukladno svim odlukama Nadzornog odbora HRT-a u vezi s dostavljanjem statuta HRT-a Hrvatskom saboru. Proceduru Zakonom o HRT-u predviđeno je potvrđivanje statuta HRT-a utvrđuje i vodi Hrvatski sabor. Kao član Nadzornog odbora molim vas njegovo prihvaćanje. Hvala.
Hvala lijepo. Niste bili na vrijeme. Izvolite replika, poštovani zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Sabora. Ja ću samo ukratko. Točno je da je na drugoj sjednici nadzornog odbora donesena jednoglasna odluka o upućivanju ovoga statuta u Hrvatski sabor, ali je jednako tako točno da je na cijeloj toj sjednici održanoj 14.01. isti taj nadzorni odbor sa tri glasa za povukao statut i dao na ovo … [[Govornik se ne razumije…]] statuta i to je istina s kojom se danas morate sukobiti. Tri glasa za povlačit statuta i jednim protiv on je povučen. I danas glasujemo i raspravljamo o nečemu što je nadzorni odbor povukao, to samo želim reći i upoznati hrvatsku javnost.
Poštovani zastupniče. Upoznat sam sa stvarima pa ću vam reći ovako. Točno je što je predsjednik Nadzornog odbora iznio pred hrvatskom javnošću i hrvatskim saborom. Ovo što ste vi govorili nije točno iz jednog prostog razloga što nije u Hrvatski sabor niti došla odluka niti je moguće donošeni statut da poništi nadzorni odbor jer te ovlasti nema. U skladu s time smo stavili u proceduru i objavili ono što je došlo u skladu s Zakonom o HRT-u u Hrvatski sabor pa vas molim da to uzmete u obzir i vi i tko nas sluša. Hvala lijepa. Sada zaključujem raspravu. O tome ćemo glasovati kad se steknu uvjeti odnosno za nekoliko minuta. Povreda Poslovnika izvolite, u čemu i tko?
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora povrijeđen je Poslovnik u članku 216.
U čemu?
Kada vi mene kao predsjednik i predsjedavajući ispravljate da govorite da ja nisam u pravu i da nije moja tvrdnja točna. Moja tvrdnja je točna, zapisnik je sačinjen, glasovanje je obavljeno, nadzorni odbor je radio i donio je zaključke koje bi trebalo poštivati. Glavni ravnatelj HRT-a trebao je u deset dana promijeniti svoj prijedlog tako da u njemu bude sve ono što je nadzorni odbor stavio kao primjedbu na onaj statut koji je bio u proceduri. To je točno.
Poštovani zastupniče i radi vas i opet radi hrvatske javnosti, nije povrijeđen poslovnik. Ako smatrate da ja griješim, upućujem vas na odredbe statuta koje vas obvezuju stajalište o toj povredi od nadležnog tijela. Ako to ne učinite smatrat ću da ste povrijedili namjerno poslovnik i u skladu sa poslovnikom nećete imati pravo povrede, tražiti povredu poslovnika o ovome u toku ove sjednice. Jesmo se razumjeli? Jesmo. Hvala lijepo. Statut HRT-a- potvrđivanje Rasprava o statutu je zaključena. Dajem na glasovanje odluku o potvrđivanju statuta HRT-a koje je Hrvatskom saboru podnio Nadzorni odbor HRT-a aktom od 13. Prosinca 2012. godine. Molim da se izjasnimo. Tko je za ovu odluku? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova, 90 glasova za i 29 glasova protiv donošena predložena o potvrđivanju statuta HRT-a.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 17. sjednici od 23. siječnja ove godine pisani zahtjev zastupnika Milijana Brkića od 16.siječnja 2013. kojem je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora da stavlja svoj zastupnički mandat u mirovanje temeljem članka 14. stavka 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. Kako je Milijan Brkić izabran za zastupnika u 7. saziv Hrvatskog sabora kao kandidat HDZ-a politička stranka je sukladno članku 12. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor odredila zamjenicu zastupnika gospođu Mariju Rapo. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata Milijana Brkića, kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Marije Rapo. U skladu sa time Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže Hrvatski saboru da donese odluke o početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Milijana Brkića sa danom 16. siječnja 2013. godine te početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Marije Rapo sa danom 25. siječnja 2013. godine. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Utvrđujem da nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva kako smo sada upravo čuli. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Nema. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je prijedlog odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva donesen jednoglasno sa 120 glasova za. Čestitam na izboru zamjenici zastupnika. Svečanu prisegu dat će kad bude ovdje u Saboru. Idemo na glasovanje o drugim točkama. Molim kolegice i kolege, možete li na mjesta da se može utvrdit kvorum. Hvala. Molim da sjednete na svoja mjesta kako bismo mogli utvrditi kvorum. Hvala lijepa. Poštovane kolegice zastupnice, poštovani kolege zastupnici u Hrvatskom saboru, dozvolite mi da na temelju članka 204. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora predložim dopunu dnevnog reda točkom Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Ima li tko od zastupnika prigovor na uvrštavanje ove točke dnevnog reda? Nema. Utvrđujem da smo dnevni red dopunili. Prelazimo na raspravu po dnevnom redu. Prvo je - Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o prestanku zastupničkog mandata zastupniku Petru Čobankoviću Molim predsjednicu povjerenstva, poštovanu Gordanu Sobol da podnese izvješće.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 18. sjednici održanoj 20. ožujka ove godine pisanu izjavu o ostavci na zastupničku dužnost zastupnika Petra Čobankovića. Člankom 10. stavkom 1. točkom 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, kao i člankom 10. Poslovnika Hrvatskog sabora propisano je da zastupniku prestaje mandat prije isteka vremena na koje je izabran ukoliko podnese ostavku. Povjerenstvo je utvrdilo da je Petar Čobanković izabran za zastupnika u 7. saziv Hrvatskog sabora te da je njegovom ostavkom na zastupničku dužnost ispunjen zakonski i poslovnički uvjet za prestanak zastupničkog mandata. U skladu sa Poslovnikom Hrvatskog sabora Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže Hrvatskom saboru da donese odluku o prestanku zastupničkog mandata zastupnika i to sa danom donošenje odluke Hrvatskog sabora, odnosno sa današnjim danom 22. ožujka 2013. godine.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Nitko se ne javlja za raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim da se izjasnimo tko je za. Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 116 glasova donesena predložena odluka. - Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o zahtjevu za davanje odobrenja za vođenje kaznenog postupka protiv Gorana Beusa Richembergha, zastupnika u Hrvatskom saboru Molim predsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva poštovanu Gordanu Sobol da podnese izvješće.
Kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 18. sjednici održanoj 20. ožujka ove godine zahtjev punomoćnika privatnog tužitelja Ante Rotima iz Donje Lomnice za davanje odobrenja za vođenje kaznenog postupka protiv Gorana Beusa Richembergha zbog kaznenog djela sramoćenja iz članka 148. stavak 2. Kaznenog zakona. Goran Beus Richembergh zastupnik je 7. saziva Hrvatskog sabora te na osnovi članka 76. Ustava Republike Hrvatske i članka 23. Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata i bez odluke Hrvatskog sabora ne može se pokrenut niti voditi kazneni postupak. Mandatno-imunitetno povjerenstvo na osnovu članka 104. Poslovnika Hrvatskog sabora predlaže donošenje odluke da se za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje odobrenje za vođenje kaznenog postupka protiv zastupnika Gorana Beusa Richembergha po privatnoj tužbi tužitelja Ante Rotima iz Donje Lomnice. Naime, Mandatno-imunitetno povjerenstvo zauzelo je jedinstven stav u slučajevima privatnih tužitelja, kao i u slučajevima kada oštećenik kao supsidijarni tužitelj stupa na mjesto državnog odvjetnika jer je državni odvjetnik ustanovio da nema osnova za pokretanje ili vođenje kaznenog postupka, povjerenstvo će Hrvatskom saboru predložiti uskraćivanje odobrenja, a kazneni postupak može se pokrenuti i nakon isteka mandata, obzirom da zastara ne teče dok postoje razlozi zbog kojih se postupak ne može provesti.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Nitko se ne javlja za raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat? Utvrđujem da je predložena odluka donesena većinom glasova 116 glasova za i 1 suzdržani glas. c)Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o zahtjevu za davanje odobrenja za vođenje kaznenog postupka protiv Giovannia Sponze, zastupnika u Hrvatskom saboru. Molim predsjednicu Povjerenstva poštovanu Gordanu Sobol da podnese izvješće.
Kolegice i kolege, Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 18 sjednici održanoj 20. ožujka zahtjev punomoćnika privatnog tužitelja Plinija Kukurina iz Bala za davanje odobrenja za vođenje kaznenog postupka protiv Giovannia Sponze zbog kaznenog djela klevete iz članka 200. stavak 1. i 2. Kaznenog zakona. Giovanni Sponza zastupnik je 7. saziva Hrvatskog sabora, te na osnovu Ustava i Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata, te bez odluke Hrvatskog sabora se protiv istog ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže Hrvatskom saboru da donese odluku da za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za vođenje kaznenog postupka protiv zastupnika Giovannia Sponze po privatnoj tužbi Plinija Kukurina iz Bala zbog kaznenog djela klevete iz članka 200. stavka 1. i 2. Kaznenog zakona jer je kao i u drugim slučajevima u slučaju privatnih tužitelja i kada kao oštećenik kao supsidijarni tužitelj stupa na mjesto državnog odvjetnika Povjerenstvo će Hrvatskom saboru predložiti uskraćivanje odobrenja jer se kazneni postupak može pokrenuti i nakon isteka mandata obzirom da zastara ne teče dok postoje opravdani razlozi zbog kojih se postupak ne može provesti.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Nitko se ne javlja za raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim da se dizanjem ruke izjasnimo tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je predložena odluka donešena jednoglasno sa 117 glasova za. Idemo ponovno na izbor i imenovanja. Izbor predsjednice povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa i izbor članova povjerenstva o odlučivanju sukoba interesa. U skladu sa člankom 31. zakona o sprečavanju sukoba interesa Hrvatski sabor tajnim glasovanjem, većinom glasova svih zastupnika bira predsjednika i četiri člana povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. Odbor za izbor i imenovanja upravne poslove, u skladu sa člankom 32. Zakona dostavio je jedinstvenu završnu listu za izbor predsjednice povjerenstva i jedinstvenu završnu listu za izbor članova povjerenstva. Želi li predsjednik odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove uzeti riječ? Ne. Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Za riječ se prijavio Klub zastupnika Hrvatskih laburista i poštovani zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Sigurno sam čuo jedno dobro a po meni i točno obrazloženje što je zapravo sukob interesa. Reče jedan čovjek da je to predvorje korupcije. U veljači 2011. usvojen je Zakon o sprječavanju sukoba interesa, u siječnju 2012. smo intervenirali u njegov sadržaj, a u međuvremenu se i u sadržaj tog zakona uključuju i Ustavni sud. Od veljače 2011. a naročito nakon raspuštanja prošlog saziva Sabora Što se u Hrvatskoj u sukobu interesa događalo? Ništa dvije godine, niti je to povjerenstvo steklo bilo kakav ugled, značaj i rešpekt u hrvatskoj javnosti ili kod hrvatskih političara. Da li je jedna jedina politička odgovornost slijedom primjene zakona kojega imamo u te dvije godine bila predmet propitivanja, ostavke, smjene ili bilo čega drugoga, a zbog čega smo ovaj zakon usvojili? Takvim ponašanjem u protekle dvije godine u Hrvatskoj smo institut sukoba interesa i smisao povjerenstva obezvrijedili. I sada moramo do određenog datuma izabrati povjerenstvo. Prema broju prijava ako imam točne podatke, a bilo ih je 199 navodno, imamo ogroman broj stručnjaka u Hrvatskoj koju tu materiju jako dobro poznaje i koji su se željeli kvalificirati odnosno pokušali kvalificirati za izbor. Matični Odbor za izbor i imenovanje na sigurnosnu provjeru poslao je 103 kandidature, pretpostavljam da imam i taj podatak točan. I tada dolazi sjednica Odbora za izbor i imenovanje na koju predsjednik odbora dođe s popisom od 10 imena i kaže to je naš prijedlog. Uzmite ili ostavite. Čiji prijedlog? Naš. Ja moram podsjetiti da u prošlom sazivu i kada se zakon u veljači 2011.usvajao je bilo zahtijevano da se o izboru povjerenstva radi dvotrećinskom većinom. Ja sam se tom pridružio. Što se u međuvremenu promijenilo da povjerenstvo koje je potpuno novo oblikovano i na temelju novog zakona ne treba dvotrećinsku većinu? Nije tako u zakonu pisano, većinom ukupnog broja. Dobro. Dozvoljavam da vladajući mijenjaju mišljenje u odnosu na oporbeno. Jeli to pametno ili ne, pustimo sada. Ali sada pitam, kakva je to procedura onih koji su prije dvije godine zahtijevali dvotrećinsku većinu u Saboru kod izbora povjerenstva, a danas dolaze na odbor i vele ovo je naših 10 predmeta uzmite ili ostavite i kaže izvolite glasati. Bilo je situacija u ovom Saboru ja se ih sjećam i u Odboru za Ustav kada je bilo puno više kandidata nego se biralo. I što smo onda radili? Članovi odbora su tajnim glasovanjem sužavali liste kandidata. Jedan krug, dva kruga, mislim da je čak i kod predlaganja kandidata za suce Ustavnog suda smo taj model primjenjivali kako bi matično radno tijelo na plenarnu sjednicu došlo sa maksimum dogovora. Koji kandidati? … od tri su dobili pozitivnu ili prošli sigurnosnu provjeru i mogli biti potencijalni kandidati. Probajte to iščitati iz ovog prijedloga. Zašto na odboru se nije postupilo s demokratskim načelom da članovi odbora na taj način bez obzira čiji su zastupnici, a oni su ih preslušavali, vodili su razgovore s njima suze listu na 10 kandidata? U tom odboru su i zastupnici oporbe ali većinu imaju vladajući. I vjerojatno bi i takvim načinom opet možda i tih istih 10 došlo, možda i ne bi. Protestirajući i to snažno protiv takvog načina ovog odbora kojega vodi kolega Lučin, a to nije prvi puta da taj odbor na taj način dolazi ovamo, to nije prvi puta da se članovi odbora iz redova oporbe stavljaju u takvu poziciji zastupnici Hrvatskih laburista pristupit će glasanju i poništiti glasački listić i nećemo glasati ni za koga. Nećemo. Vi možete i dalje prakticirati snagu većine, ali nemojte onda u javnim govorima, nemojte onda nakon sjednica predsjedništva Sabora građanima i nama poručivati kako ćemo sada raditi drugačije, kako će oporba biti u boljoj i drugačijoj poziciji kada se ovakve važne stvari rade na ovakav način. Zašto postoje radna tijela? Zašto postoji taj odbor ako se na njemu na takav jedan demokratski princip nije provelo? I kako to da zastupnici SDP-a koji su u prošlim sazivima uvijek inzistirali na takvo prepetavanje i na radnim tijelima najedanput to ne prihvaćaju kada to traži netko drugi? Zbog Europe ovo povjerenstvo moramo formirati i zato su oni sastavili 10 kandidatura pa izvolite glasati i birati. A moglo je ovo biti i ranije gotovo. I sa dva takva različita politička stava kada se najprije traže dvije trećine, a onda na odboru tako postupiti i doć pred Hrvatski sabor nije dobro. Pa ako ste već tako odlučili, ako ste već izabrali i šalabahtere podijelili od tih 10 kojih 5 brojeva ili imena morate zaokružit provedite to, napravite to. Onda se pitam a zašto ste tjedan dana potrošili na razgovore sa kandidatima, zašto se 103 kandidata slali na sigurnosnu procjenu kad ste očito popis već prije napravili i s tim papirom ste mogli na prvoj sjednici praktički onda riješiti sve. Dvostruke kriterije, dvostruke političke poruke, dvostruke odnose, zavisno o tome je li si u vlasti ili oporbi. Za nas neprihvatljivo.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje prijavljena je jedna replika. Poštovani zastupnik Šime Lučin, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Lesar je pet puta ponovio jednu laž, dakle da sam ja došao na odbor i rekao uzmi ili ostavi. Dakle 16 plus službe, bilo je 16 skupa sa službenicima ljudi na odboru, nijednom u sat vremena sjednice to nisam rekao. Ja sam došao s prijedlogom kao svojim prijedlogom, odnosno nas nekolicine i kolege nisu htjeli o tome raspravljati. Kolega Lesar, da ne upadnete u zamku da i drugi, treći put obmanjujete hrvatsku javnost bilo bi dobro da se kod mene informirate ili kod službenika odbora što je bilo na sjednici odbora ili da porazgovarate sa svojim članom pa ako hoćete bit ću i ja prisutan. I ne ja, može i netko iz oporbe drugi. Prema tome, molio bih vas da se ne služite obmanama prilikom iznošenja šta je bilo na sjednici odbora.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Kolega Lučin, birajte vi riječi kad mi se obraćate. Ja nisam rekao da ste vi izjavili, rekli ili napisali uzmi ili ostavi. Citirao sam vas na pitanje čiji je to prijedlog, rekli ste naš. To je pristup, sistem uzmi ili ostavi. To je poruka mi ćemo to tako izglasat, ako hoćete uzmite, ako ne ostavite. Nisam vas citirao. To je prvo. Drugo, jel to suština tko je, što, kako, koga interpretirao ili način ponašanja i vas kao predsjednika odbora i većine u tom odboru. Je li želimo raspravljati o demokratskoj proceduri ili vašoj sujeti u jednoj rečenici koju ste krivo čuli. Vama je ovo očito bitnije od demokratske procedure i demokratskih standarda u parlamentu. Meni je žao, ali vi ste jako dugo u Saboru i uvijek pokušavate na taj način suštinu zamijeniti sujetom.
Hvala lijepa. Idemo naprijed sa raspravom. Klub HDZ-a i poštovani zastupnik Davorin mlakar. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege. Izvrći ću se opasnosti da i ja citiram nekoga pa će me možda ispravljati, ali neću imenom nego samo citatom osvrnut se na ono što smo do sada više puta čuli, a to je po prilici ovo je sada druga i ovo je drugačija vlast, misleći od Vlade i parlamentarne većine koju danas imamo i mislim da sam točno citirao one koji su o tome govorili. A događaj i prijedlog Odbora za izbor i imenovanja je jedna mala sličica upravo u tome kakva je ova druga i kakva je ovo drugačija vlast. Stoga da ne ponavljam ono o čemu je govorio kolega Lesar, podsjetit ću vas zbog problema i već povijesti koju prati Povjerenstvo o odlučivanju o sukobu interesa da je parlamentarna većina nekada uvijek ostavljala prostora i opoziciji da sudjeluje u radu nekih, držali smo a držimo i danas vrlo važnih tijela za Republiku Hrvatsku i za posebne interese njenih građana. Tako npr. u Povjerenstvu za sprečavanje sukoba interesa sudjelovali su uz vladajuće i oporbeni političari, bez obzira da li su oni bili predstavljeni kroz svoje parlamentarne zastupnike ili ljude iz civilnog sektora, odnosno ugledne stručnjake koji su sudjelovali u tom povjerenstvu. Isto tako podsjetit ću vas, glavni ravnatelj HRT-a, Programsko vijeće, imenovani su općim suglasjem, konsenzusom parlamentarnih stranaka pa čak i širim konsenzusom zainteresirane javnosti. Postojao je nekada Odbor za europske integracije koji je bio dat u nadležnost oporbenih stranaka kada je HDZ vodio parlamentarnu većinu. Nacionalno vijeće za praćenje pregovora s Europskom unijom također je predsjedavao mu oporbeni zastupnik, odnosno zastupnica jer smo držali da je to način kako stvarno može oporba u parlamentu pokazati svoju snagu i biti kontrolni mehanizam vladajuće većine. Danas smo dobili nešto drugo, danas smo dobili nakon dvije godine opstrukcije, onemogućavanja rada povjerenstva koje bi trebalo odlučivati o sukobu interesa i njegovom sprečavanju, dobili smo nešto, dobili smo listu od 103 osobe koje ispunjavaju propisane uvjete postati članovima tog povjerenstva. Dobili smo listu 10 onih koji odgovaraju parlamentarnoj većini. I bez obzira da li je to bilo u formi uzmi ili ostavi dobili smo prijedlog o kojem oporbeni članovi odbora nisu se mogli izjašnjavati, odnosno njihovo izjašnjavanje je bilo bespredmetno. Pa time ću upozoriti da je prva netočna informacija koja je došla iz Odbora za izbor, imenovanja da su ovo jednoglasno utvrđeni kandidati za to povjerenstvo. Nisu jednoglasno nego su većinom i isključivim vašim glasovima odabrani jer ostali oporbeni članovi Odbora za izbor, imenovanja u tom glasovanju nisu sudjelovali. To je velika razlika. To što se vi čudite možda će vam se moći objasniti kasnije. I ovo je primjer kako je vladajuća većina shvatila demokraciju kao vladavinu većine. Prvo i prvo kada bismo bili precizni demokracija je vladavina naroda, a ne nužno vladavina na silu određene većine kako vi to danas činite i vjerovali smo jedno vrijeme da su te anomalije i ta arogancija vlasti svojstvene hrvatskoj Vladi. Međutim, danas ste nas doveli u poziciju da vidimo da i parlamentarna većina razmišlja na potpuno isti način. Prvo ste dvije godine onemogućavali to povjerenstvo da uopće radi. Sjetite se činjenice da kada je donošen zakon kao jedna od obveza Republike Hrvatske u pristupanju EU da ste tada prvo bili protiv donošenja zakona, a nakon toga protiv imenovanja tog povjerenstva, pa ono što je govorio kolega Lesar to povjerenstvo dvije godine nije radilo. Pitamo se danas zašto vam je to bilo u interesu? Ono što vam je kolega Lesar govorio kako ste se ponašali vjerovao sam da neću biti u prilici citirat predsjednika Vlade osim činjenice da ne znam kako je to riješeno u Baden Württembergu, a ni u Schleswig-holsteinu mogu vam reći što je vaš predsjednik Vlade govorio prije dvije godine. Podnijeli ste dva amandmana, tražili u ovom Domu da se Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa bira dvotrećinskom većinom glasova zastupnika tvrdeći da je to garancija njegove neovisnosti. Danas niste došli s tim da se samo bira običnom većinom nego ste odredili i 10 kandidata od kojih će 5 postati članovi tog Povjerenstva. Tehnički čak niste ni riješili pitanje što će bit sa onima koji su istovremeno kandidati za člana i za predsjednicu. I što će bit sa onim koji recimo neće postati predsjednica da li će nužno biti i članica. No, ono što je bitno pozvat ću se na predsjednika Milanovića i njegov nastup u ovom Domu o istoj temi. U modernim državama, u demokratskim državama, u zapadnim i liberalnim demokracijama ovakva tijela su ono što se obično naziva na engleskom pir rewiewu ili pir control. Dakle, kontrola među jednakima, nadzor među jednakima u kojima obično opozicija u Parlamentu ima čelno mjesto u takvom povjerenstvu. To su riječi predsjednika Vlade, znači vjerojatno nalog ili sugestiju vi sad činite upravo suprotno. Ovaj zakon usvajaju oni koji za sebe priznaju da su nepošteni, daju ovlasti tijelu stručnjaka koje će biti izabrano političkom većinom u Parlamentu, većinom svih zastupnika u Parlamentu i to se u obrazloženju predlagatelja navodi kao krunski argument depolitizacije tijela. Pa zar stvarno vjerujete u to? Vi danas vjerujete u to. Nešto se u međuvremenu očito dogodilo jer vaši zastupnici, a citirao sam jednog od njih iz tog vremena kao i vi svi danas mislite očito sasvim suprotno. Kolegice i kolege, najniži zajednički nazivnik našeg dogovora, najniži može biti dogovor da se to povjerenstvo bira dvotrećinskom većinom u ovom Saboru. To je zaključak vaš prije dvije godine. Danas ne samo da se radi o biranju običnom većinom zastupnikom što je manji problem, danas namećete isključiva rješenja i ocjene o tome kako su vam ovi kandidati koje ste predložili ostavili najbolji dojam. Mi smo svi uvjereni da su ti kandidati vama ostavili najbolji dojam. Ali ovo je umjesto demokratskog iskoraka prema tijelu u koje ćemo vjerovati što radi nazadovanje u demokratskim standardima na žalost duboko, duboko u našu prošlost. I to je ono čemu se mi suprotstavljamo. HDZ ne može podržati ovakav prijedlog, ne može čak reći ni da je ovaj vaš postupak na odboru proveden kako vam Poslovnik i zakoni nalažu. A prije nego izađete sa ovakvim prijedlozima prisjetite se svojih vlastitih riječi od prije dvije godine i upitajte se da li su se stvari do te mjere promijenile da danas vaš svjetonazor mora biti svjetonazor cijele Republike Hrvatske. Ovo što činite zatiranje je demokracije, zatiranje je slobode mišljenja i izražavanja vlastitog mišljenja u Parlamentu i dodvoravanje jadnoj politici Vlade koju provodi zadnju godinu dana. Stoga ćemo biti protiv ovog prijedloga. Dapače, mislimo da za njega nema ni uvjeta da se o njemu uopće danas glasuje.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje prijavljene su dvije replike. Prvi je poštovani zastupnik Zlatko Komadina. Izvolite poštovani zastupniče.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege, gospodin Mlakar je rekao citiram nešto se u međuvremenu dogodilo. U međuvremenu ste vi izgubili izbore i sad se postupa po zakonu kojeg ste vi donijeli, ne mi, vi. Vi ste donijeli taj zakon i ovo je sad posljedica dovršenja procesa po zakonu kojeg ste vi donijeli, a vi ste odbijali naše amandmane ako se ja dobro sjećam. Nisam bio tu, ali to ste vi rekli. Nemam razloga vam ne vjerovati. I još ste rekli da je praksa bila da se u tijelima takvim sudjeluje i oporba što izrijekom znači, zapravo izrijekom ne, niste tako rekli, ali predmnijeva da ste vi za to da se govorimo o vašim i našim članovima povjerenstva što baš nije neka sjajna demokratska praksa.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Davorin Mlakar.
Zanimljiva je replika uvaženog kolega Komadine jer je ispravljao nešto što prema vlastitim riječima ja u stvari nisam rekao. Ali ono što sam mislio i zašto se zalažemo to je činjenica da u radu Parlamentarnih tijela osim vaše većine tako impresivne sudjeluje i oporba kao kontrolni mehanizam vaše vlasti a to je ono za što ste se zalagali bez obzira na brojčano stanje dok ste bili u opoziciji, vrijedilo bi zadržati barem minimum tog dostojanstva kojeg ste tada iskazivali, pa pružiti tu priliku danas onima koji su u oporbi kada vi vladate. Međutim za razliku od vlasti koja je uvažavala oporbu i htjela dogovorno rješavati važna pitanja za ovu državu, vi se na ovo sve oglašujete. O tome je bio moj stav gospodine Komadina.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Nenad Stazić, potpredsjednik Doma. Izvolite.
Ja vas kolega bogami ne razumijem. Vi ste potpuno, ali potpuno nelogični. Vi ne napadate SDP vi napadate samoga sebe i svoju stranku. SDP je tada kada se odnosio ovaj zakon ulagao amandman i tražio dvotrećinsku većinu pa što to niste prihvatili. Pa danas ne bi bili u tom problemu. Pa zašto sad sami sebi skačete u želudac? Pa zašto sad riskirate da vam se cijela javnost smije. To meni nije jasno.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Davorin Mlakar, izvolite.
Gospodine Staziću logika je egzaktna disciplina a vi i ja je očito različito razumijemo. Ja nisam govorio o vašim izjavama tipa bing-bang, pink-pong i slično što ste kritizirali, pa tako dozvolite da moja logika ima smisla i niti sam govorio protiv pozicije svoje stranke a niti samoga sebe, govoreći o činjenici da vi koji ste se zalagali za dvotrećinsku većinu u parlamentu kod izbora pojedinih dužnosnika ne da danas tražite natpolovičnu običnu većinu s kojom se slažemo nego namećemo kandidate koje i da nitko od nas ne digne ruku vi ćete izglasat bez da ste dali priliku da i drugačije mišljenje zaživi u takvom tijelu. Bit će isključiva parijska policija, to vam nisam htio citirati, sve ono što su vaši kolega govorili kod donošenja zakona, o partijskoj policiji koja ima više ovlasti nego MUP, financijska policija i slično a o čemu ste i vi i vaši kolege govorili kod donošenja zakona, nego se zalažemo da u ekipi od pet ljudi koji će imati ovlasti prema ovom zakonu istraživati i vas i vaše kolege koji su već pet godina u sukobu interesa, samo to zaboravljaju prijaviti budu ti koji će to konačno presudit. Ako ih vi isključivo imenujete mi već unaprijed sumnjamo u njihovu objektivnost.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa raspravom, sada je na redu Klub HDSSB-a i poštovani zastupnik Dinko Burić, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Moji prethodnici su rekli, rekao bih dosta vjerodostojno prenijeli događanja s odbora, međutim ja sam i član tog odbora pa sam i sudjelovao direktno u tome, pa onda vjerojatno kolega Lučin neće imati potrebe govorit raspitajte se kod svojih predstavnika. Dakle prvo bih u ime kluba rekao jednu važnu činjenicu zbog hrvatske javnosti. Mi smatramo da danas treba izabrat povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa. Treba ga izabrat ne samo zbog toga što nam je to obveza da ispunimo i taj uvjet da pristupimo EU nego ga treba izabrat i prije svega zbog nas, zbog hrvatske javnosti. Činjenica da dvije godine ne funkcionira a zahvaljujući tome što mi u Hrvatskom saboru to nismo odradili nije dobra poruka hrvatskoj javnosti o našem odnosu prema ovom problemu i o našem radu. Moram priznat da način na koji smo počeli radit kad smo krenuli u konačno razrješenje ovog problema, na odboru meni osobno a i članovima moga kluba dao je nadu da će se uistinu sve odvijati u jednoj dobroj volji i u pravom demokratskom duhu, odredili smo i faze kroz koje će se to radit pa smo prvo suzili krug kandidata prema njihovom životnom iskustvu, pa smo obavili sjećate se brojne razgovore sa svakim od tih kandidata i rekao bih da smo kao članovi odbora zaista si dali truda odraditi svoju obvezu ne prema nama nego prema hrvatskim građanima na krajnje odgovoran način. I ta druga faza je završila na način da smo još jednom suzili krug kandidata i taj krug odabranih tih stotinu i nešto kandidata poslali u konačnici na sigurnosnu provjeru. To je bilo u rujnu prošle godine ako se ne varam. Dobili smo poziv za sjednicu odbora koja je održana jučer na kojoj je kao točka 3.navedeno da ćemo dobiti izvješće o provedenoj sigurnosnoj provjeri, a u prethodnoj točci 2.rečeno je da zbog toga što su to klasificirani podaci javnost ne može biti nazočna toj točci. Mediji su bili dok je bila usvajanje zapisnika, dok se odlučivalo o tom da ih se onda isključi o daljnjem sudjelovanju i nakon toga umjesto da pređemo na 3.točku dnevnog reda koja je trebala biti Izvješće o provedenoj sigurnosnoj provjeri dobivamo dokument sa utvrđenom listom kandidata. Niti riječi o, a pored nas sjedi pomoćnik ravnatelja SOA-e, niti riječi o točci dnevnog reda. E sada ja ne prepričavam što sam čuo nego ono čemu sam svjedočio. Ja sam se javio tada za riječ i iza toga moje kolege i rekao sam predsjedniku da sam uistinu neugodno iznenađen jel sve smo do tada radili ja sam bio uvjeren u dobroj volji i u demokratskom duhu. Ova zadnja odnosno predzadnja, danas se odvija zadnja faza, etapa odlučivanja o ovome, izgubila svoje demokratske principe i ona je jučer jednostavno prerasla u običnu farsu. Gospodo iz vladajuće većine trebali ste barem odglumiti demokraciju, pa kao što smo bili u prilici u prve dvije faze sužavati broj kandidata, tako smo i jučer, a to sam predložio i s time su se složili i ostali članovi odbora koji nisu iz vladajuće većine, da ne donosimo ovu listu pred zastupnike danas nego da jučer omogućimo ili odgodimo sjednicu za danas ujutro kako bi svatko od nas članova odbora neovisno o tome dolazimo li mi iz vladajuće većine ili iz oporbe imao pravo predložiti jednog ili dvojicu kandidata za koje smo odlučili na temelju ona prva dva dijela odabira životnog iskustva, njihovog životopisa i obavljenog određenog intervjua. I vjerujte mi ne bismo mi izašli sa 10 kandidata, predložili bismo jednog ili možda dvojicu. Nas 13 da je predložilo svakog po 2 dobili smo 26 kandidata i onda smo mogli na odboru, trebali smo tako završiti posao, to bi bilo demokratski, a vi biste s obzirom da imate 7 članova i tako uvijek došli do ovih 10. I mogli smo 1 krug glasovanja napraviti za tih 26 pa ih suziti na 15, pa napraviti 2.krug glasovanja i reći od ovih 15 sada konačno biramo 10 i mi znamo da bi to bilo opet možda, možda i ne bi. Međutim ovakav način kako ste gospodine predsjedniče po nalogu, ja znam da to nije vaša odluka, vi ste dobili nalog da to napravite, takvim načinom ste poslali lošu poruku zastupnicima, lošu poruku hrvatskoj javnosti, a u konačnici ste bacili i sjenu na današnji odabir kandidata. Ja ću vas podsjetiti na članak 42. Poslovnika Hrvatskoga sabora koji u radnim tijelima Sabora dakle u članku 42.jedan, dva, tri, četiri, 5.stavak kaže "radno tijelo Sabora nakon provedene rasprava zauzima stajalište odnosno utvrđuje prijedloge akata i o tome izvješćuje Sabor". Prvo smo trebali provesti raspravu i utvrditi, dakle trebali smo utvrditi kandidate za ovaj akt, a ne vi ste nama donijeli gotov akt. Jučer nije bilo utvrđivanja liste kandidata, lista kandidata je određena ili na Iblerovom trgu ili možda u Banskim dvorima ili na klubu SDP-a. No, imamo što imamo. Niste dali priliku članovima odbora ne zato nije uopće bitno, mi tamo nismo zastupnici, nismo trebali i tako smo se nastojali ponašati niti da dolazimo iz većine ili iz manjine ovdje u Hrvatskom saboru. Međutim kolega Komadina je replicirajući mislim kolegi Mlakaru u jednom trenutku rekao, pa je evo mi napuštamo onu lošu praksu koja je ranije postojala kada smo se valjda dogovarali da evo toliko će dati vladajući, a toliko će dati oporba pa smo imali rekao je naše i vaše, to nije bilo dobro. E sada imamo samo vaše kandidate, to je demokratskije vjerojatno od onoga. Rekli ste da vam nije bilo demokratski imati naše i vaše kandidate, sada je demokratskije imati samo vaše, ne ulazeći u kvalitetu ovih osoba koje se danas ovdje nalaze. Znate pamtimo mi i znamo mi da postoji nekoliko oblika kada se demokracija izvrće, kad je ona samo prividna. Ovo danas, odnosno ovo jučer, a sad će završit danas je u pravom realsocijalističkom duhu demokracije. Imate da bi odluke bile demokratske, evo i to ćemo podsjetiti, pored većinskog principa treba zadovoljit još određene kriterije. Jedna je ravnopravnost, druga je sloboda, treća je sloboda informacija, četvrta je sloboda izražavanja, peta je aktivno biračko pravo i šesta je alternativa koja podrazumijeva da se prava odluka može donijeti samo ako postoji nekoliko alternativa. Jučer niti danas nema alternative. I dobro je rekao kolega Lesar, ispravno, on nije rekao da ste vi rekli, ja sam bio na sjednici, uzmi ili ostavi. To je princip koji se zove uzmi ili ostavi kad ti netko da i za to možeš glasovat ili nećeš glasovat. Još ću podvući ono jednoglasno, rekli ste da nije točno, piše vam u izvješću u aktu koji ste ovdje poslali. Da, da, evo, ja vam čitam. Stranica 2, Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora je u skladu s člankom 32. stavkom 8. Zakona o sprečavanju sukoba interesa i članku 123. stavkom 2. Poslovnika Hrvatski sabora na 20. sjednici odbora održanoj 24. siječnja 2013. jednoglasno utvrdio završnu listu za …. Evo tu piše, jednoglasno. Odbor broji 13 članova, jel 7 jednoglasno, onda vam 6 ne treba. Jednoglasno od strane vladajuće većine. To je točno, tako ste trebali napisati. Znate što je najgore, najgore je to što, ja sam već rekao na ovaj način ste bacili sjenu i na današnji izbor onih koji trebaju biti izabrani, možda među njima uistinu ima kandidata koji zavređuju biti članovi povjerenstva, neovisno o tome što mi, svatko od nas pojedinačno misli, ali ste se jučer pohvalili kako će se mediji iznenadit kad budu vidjeli tko je među 10. Ima tu i bivših dužnosnika u bivšoj HDZ-ovoj Vladi. Zar zaista mislite da, a bira se 5, to ste namjerno napravili. neke ste možda stavili kao smokvine listove, a možda će neki i proći, ne kažem. Ali se služite jeftinim demagoškim trikovima i raskrinkali ste se sami, mi vas sada raskrinkavamo i to je loša poruka. Imamo još jednu primjedbu, od 10 predloženih kandidata 7 ih je iz Zagreba, 1 iz Splita, 1 iz Zaprešića, 1 iz Duge Rese. Oprostite, 7 ih je, nije 8, oprostite nije moguće da baš samo iz Zagreba moraju biti svi kandidati. Mi znamo da SDP ima bazu i jedino tu u Zagrebu i možete nešto postići na rezultatima, pa i u Rijeci ajde dobro. Ali imate tako, sjetit ću vas i na onaj sastav Vijeća za elektronske medije, napravili ste od 7 članova 4 iz Zagreba, 3 iz Rijeke. Dalmacije i Slavonije nigdje. Tako će i sada biti. I na kraju, zaključit ću, loše je što ste dozvolili da ovako važnu odluku je donio centralni komitet SDP-a ili vladajućih, ajde nije centralni komitet više, što je odluku o tome donijelo središnje tijelo SDP-a, a ne Hrvatski sabor koji je to i trebao napraviti. Da, nekad se to zvalo i …. I način na koji sada uvodite demokraciju podsjeća, a ja ću vas podsjetiti i na onu Marxovu izreku, vi biste ju trebali dobro znati, trebali ste izvući pouku, da se povijest uvijek dva puta ponavlja, prvi put kao tragedija, a drugi put kao farsa. Mi smo jednom doživjeli tragediju od demokracije koju je provodila komunistička partija, a ovu demokraciju koju provodite vi sada kao slijednici one bivše KPJ-u je obična farsa.
Hvala lijepa. Imamo prijavljenu repliku. Poštovani zastupnik Zlatko Komadina, izvolite.
Gospodine predsjedniče zahvaljujem. Moram se javit pošto je kolega malo izvrnuo, a izrijekom prozvao što sam rekao. Ja nisam rekao da ćemo imati samo naše, to ste vi rekli. To ste vi rekli. … [[Upadica se ne razumije.]] Da, to ste vi rekli. U proteklim mandatima sam rekao bilo je prakse da su se birala određena tijela dogovaranjem i to dobro znate da je bila ta praksa. Ja npr. ne poznajem nikoga od ovih predloženika, a koliko piše i koliko sam informiran nijedan nije član nijedna političke stranke, što znači ni SDP-a. Ali vi nešto drugo u svojoj diskusiji zapravo rekoste, vi dvojite o pravu građana zapravo da izaberu većinu i o pravu te većine da onda bira i odlučuje. O tome vi dvojite i to bi vjerojatno trajalo do tada dok vi ne postanete većina, onda bi to sve bilo u redu …. Postoji vaša zapravo bojazan da većina može većinom i izabrati, zamisli čuda. Pa nego šta da većina može većinom izabrati. A što je najvažnije u šta vi sumnjate, sumnjate u demokratske standarde svakog od pojedinih članova ove većine što zapravo znači da sumnjate u svoje. To je problem.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Dinko Burić.
Ne sumnjam ja, ja imam svoje stavove i ne libim se njih jasno i glasno reći, to vi znate. Točno je niste izrijekom rekli, ali ja sad ponavljam vaše riječi koje ste vi rekli gospodinu Mlakaru. Niste izrijekom rekli, ali se predmnijeva. Jel' tako ste rekli? Jel' tako? Podrazumijeva se. Pa da, ako ste rekli nije demokratski da imamo naše i vaše, a sad ste samo vi izabrali kandidate. Onda se podrazumijeva da su to samo vaši kandidati. Ne poznate ni jednog, nisu bili članovi odbora. Ja neću imenovat nikoga samo ću pročitati životopis jednog od kandidata, a mogli bismo naći dosta zanimljivih. Kaže ovako. Radno iskustvo: sekretar općinske konferencije saveza socijalističke omladine Zagreb – Medvešćak '80.-'81., pa onda itd. itd. Dakle, to je nešto što vi kažete nije član SDP-a. Dobro, hajde. Dobro, o.k. Samo malo! To je kriterij po kojem ste uzeli. Važna stvar, gledajte važna stvar u svemu tome, važna stvar u svemu ovome je kad kažete bojimo se da nemamo, ne osporavamo mi pravo na odlučivanje ni jednom članu odbora koji dolazi iz vladajuće većine. To je njihovo pravo. Ali vi ste uskratili pravo nama članovima odbora koji ne dolazimo iz vladajuće većine da uopće predložimo ikoga. Ja sam dao, kolega Lučin je svjedočio tome i ostali članovi odbora, dao sam prijedlog da i o njemu se glasovalo da se odgodi za danas i da nam se da mogućnost da mi predložimo po jednog ili dvojicu, ono što sam već bio ispričao. Znate kako je prošao taj prijedlog? Šest, šest jer se čak i jedna predstavnica iz vladajuće većine složila prvo s time, ali onda su joj signalizirali ne, ne, ne smiješ dić ruku za to pa je onda eto bilo 7. Eto.
Hvala lijepa. Idemo sa raspravom dalje. Na redu je klub Socijaldemokratske partije Hrvatske i poštovani zastupnik Igor Dragovan. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, svatko ima pravo da misli da se i drugdje odlučuje kako oni odlučuju u vlastitoj stranci i u vlastitom društvu ili u vlastitom klubu i da misle da tako i drugi rade. Ne rade, ali javnost će odlučit čije je mišljenje ispravno i točno. Sukob interesa je vrlo važna stvar i na što su apsolutno hrvatski građani i građanke izuzetno osjetljivi i s pravom su osjetljivi zato što je sukob interesa posljednjih godina u Republici Hrvatskoj postao način obnašanja vlasti. Na žalost i zbog toga ne trebamo biti sretni niti mi tada u opoziciji sada na vlasti biti pogotovo sretniji što smo imali državu u kojoj je korupcija i sukob interesa bio organiziran u najvišem vrhu vlasti i to je problem. I zato tim više je sukob interesa i ovo povjerenstvo puno važnije, jako važno zbog iskustava koje sada hrvatski građani svakodnevno gledaju u sudskim procesima. Povjerenstvo kao institucija podsjetit ću prije svega hrvatske građane je ozbiljno bilo dezavuirano onog trenutka kada se počelo baviti basnoslovno skupim satovima jednog nedodirljivog u tom trenutku čelnika vladajuće stranke u Hrvatskoj i premijera hrvatske Vlade. I tada je počeo kompletni raspad sustava što se tiče možemo to tako reći Povjerenstva o odlučivanju o sukobu interesa. I to je činjenica. U ovoj sabornici sjede svjedoci. Neki su i vodili to povjerenstvo, doživljavali i pritiske i prijetnje od tog istog gospodina kojeg neću spominjat. Vi ste ga jako često spominjali, vikali, galamili, lupali, hvalili na sva usta nemilice godinama. Vi ste donijeli zakon u posljednjoj godini mandata. Imali ste za to razloge i naš stav koji smo tada govorili da je to izuzetno važna institucija u kojoj treba naći konsenzus u hrvatskom Parlamentu i sve političke opcije trebaju u tome sudjelovati stoji i danas. I da, i tako vrlo važnu instituciju i takvo Povjerenstvo bilo bi dobro da se bira sa dvotrećinskom većinom i dogovorom između parlamentarnih stranaka u hrvatskom Parlamentu. Mi smo isto tako tada upozoravali na odredbe zakona koje ste donijeli da nisu dobre, da su protu ustavne i da ispadaju da si tražite odstupnicu nakon eventualnog gubitka parlamentarnih izbora kroz svoje imenovano povjerenstvo. Jesu i to su bili naši stavovi i ti stavovi su i danas jednaki. Te stavove je na određeni način potvrdio i Ustavni sud brišući određene odredbe na koje smo upozoravali kada ste donosili taj zakon. I treba podsjetit hrvatsku javnost da je tada vladajuća stranka HDZ sa svojim koalicijskim partnerima imao većinu u ovom Parlamentu 2011. godine kad je donio taj zakon. I te iste 2011. godine kada je u travnju, lipnju i listopadu pokušao izabrati Povjerenstvo za odlučivanje o sprječavanju sukoba interesa. To znači da cijelu godinu nije imao većinu u ovom Parlamentu. Kakva je to onda bila parlamentarna većina te godine kada oni tri puta to nisu uspjeli izglasati. I nitko nije onemogućavao kako je rekao gospodin Mlakar ovdje taj izbor, vi ste imali većinu, imali ste Vladu, imali ste većinu. Zašto to niste izabrali? I da, uvažavajući primjedbe Ustavnog suda napravili smo određene izmjene i naša želja je tada bila i to hrvatska javnost dobro zna i to je bila i javna rasprava i pripremili smo prijedlog novog Zakona o sprječavanju sukoba interesa i o tome smo obavijestili hrvatsku javnost. Ali tada su se našli dušobrižnici koji su brže bolje trčali u Bruxelles i u Europsku komisiju tužakat da mi mijenjamo Zakon o sprječavanju interesa, da ga mijenjamo i naravno tada smo bili upozoreni da to ne smijemo radit. Danas s ove govornice ta ista stranka kaže da je to trebalo mijenjati a trčala je tužakat u Bruxelles. Ono što je bitno kao parlamentarna većina, smo predložili kandidate, o njihovoj kvaliteti, vrijednostima i kakvi će bit će suditi javnost kako bude sudila u njihovom radu i njihovoj kvaliteti paralelno s time će suditi i o nama da li smo donijeli dobre odluke ili ih nismo donijeli. Mi od odluka ne bježimo bile one dobre ili loše, kamo sreće da su neki prije nas donosili tu odluku te takve odluke a mi smo u odlukama koje su bile u nacionalnom interesu i u potpori određenim stvarima gdje je Hrvatska trebala ići naprijed, vi ste uvijek imali našu ruku, ne tražim da ćete je dat sada ali budite dosljedni kada ste na vlasti i kada ste u opoziciji.
Hvala lijepa. Imamo prijavljeno 7 replika. Idemo po redu. Prvi je poštovani zastupnik Ivan Drmić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolege i kolegice. Ja ću izraziti svoje čuđenje sa ovim postupkom koji ste napravili jer preko stotinu ljudi svi smo bili svjedoci prije nekoliko tjedana, preko stotinu ljudi ste sazivali na možemo reći na saslušanja pred odborom, a u principu danas vidim da ste te ljude vukli za nos. Ti ljudi su plaćali troškove puta u Zagreb, u ovoj današnjoj krizi to sigurno nije mali iznos a danas se vidi da je ova lista od deset možda čak i vjerojatno od pet imena za koje ćete danas izabrati bila spremana i prije svega samog raspisivanja natječaja. Znači da je to bila jedna najobičnija farsa koju ste izigravali pred hrvatskom javnošću maltretirajući preko stotinu ljudi a uostalom i one članove odbora koji nisu sudjelovali u dogovoru s vama i vašim odlukama koji su te ljude razotkrivali pred medijima, ispitivali ih pitanja o njihovom privatnom životu, dakle kompletne životopise i sve ono što su radili u životu, to mislim da nije korektno posebno pred tih sto i nešto ljudi koji su bili na razgovorima. Drugo što ću reći da se gospodin Dragovan javio da govori u ime kluba, on inače živi tu u Zagrebu a sa Slavonijom ju veže jedna velika stvar, ovaj mandat koji obnaša danas u Hrvatskom saboru je dobio na glasovima Slavonaca u petoj izbornoj jedinici pa bih mu ja postavio pitanje, jer vjerujem da će se javiti za odgovor na repliku da odgovori dal je to njemu normalno, dal je u redu i da li se slaže s tim da među ovih deset ljudi koje je vladajuća Kukuriku koalicija predložila nije mogao naći mjesto ni jedan čovjek sa prostora Slavonije i Baranje. Ja mislim da to nije normalno i da je to isto možda i veća greška od toga da osnivate jedno povjerenstvo koje će biti jedan partijski sud. Ja uostalom ne sumnjam da ćete ga koristiti u sljedećem periodu za obračune sa oporbenim strankama. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Dinko Burić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Dragovan, držali ste sada lekciju bivšoj Vladi ja sam zadnji koji bi bio njihov odvjetnik i sudac, sudac možda ali odvjetnik ne, ali dakle rekli ste kako su oni donijeli onaj zakon. Vi ste danas vladajuća koalicija je već na vlasti već koliko, 13, 14 mjeseci, 13 mjeseci, bilo je 23. Ako se ne varam u srijedu, pa stvarno ste mogli napravit ono zašto ste se zalagali dok ste bili oporba, da se konsenzusom ili dvotrećinskom većinom donosi odluka o izboru kandidata za ovako važno tijelo, ali ne. Vi ste na ovaj način sada pokazali kako je točna tvrdnja da izbori mogu biti puki obred. Ovo je obred, ovo nije glasovanje, ovo nije biranje, ovo danas što će bit provedeno nakon ove rasprave je običan obred smišljen u središnjici vladajuće stranke, mislim na SDP. I vi ste doveli sve nas ali na stranu samo mi. Cjelokupnu hrvatsku javnost ove dvije godine ste upropastili sada ovakvim načinom rada i odlučivanjem. Imali ste uistinu dovodite u pitanje vjerodostojnost budućeg rada onih koji će biti danas izabrani. Kolega Drmić je u pravu. Vi ste ovakvim načinom rada doveli za pravo dali sumnji da li će izabrani članovi povjerenstva služiti zaštiti vladajućih a obračun sa oporbenim političarima.
Hvala lijepo. Treća replika i poštovani zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Kolega Dragovan je rekao sukob interesa je važna stvar, toliko važna da 13 mjeseci za ove vlasti povjerenstvo nije izabrano, toliko važno da i ministra, član Vlade za kojega su mediji ustanovili da je u sukobu interesa, propustio poštovati zakon, ne samo da ga nije imao tko sankcionirati, kazniti, njega nitko nije imao kome prijaviti. Sukob interesa je toliko važna stvar da u siječnju 2012. na prijedlog vladajuće koalicije i njene Vlade mijenjajući postojeći zakon nije ugrađena dvotrećinska većina koje su tražili kao oporba i sukob interesa je tako važna stvar da se na odboru za izbore i imenovanje nije prihvatilo sužavanje liste tajnim glasovanjem bez obzira na stranačku pripadnost. Pa možda čak i prije nego što se odlučilo da se 103 ako se ne varam kandidata da na sigurnosnu procjenu već se to moglo suziti na 50-ak, 30-ak i sukob interesa je tako važna stvar u ovoj zemlji da u tom povjerenstvu mogu biti kandidati samo ako su iz Zagreba, Zaprešića eventualno Duga Resa je valjda pobjegla, a ovo Split vjerojatno ciljano. Nema nigdje drugdje u Hrvatskoj toliko moralnih, dobrih, odgovornih, povjerljivih ljudi ako nisu samo iz Zagreba. Tako je važan sukob interesa po ovoj listi uzmi ili ostavi.
Hvala lijepa. I sljedeći ima pravo na replika je poštovani zastupnik Gordan Jandroković. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala vam gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa čitav je niz stvari koje bi se moglo reći gospodinu Dragovanu ali preko jedne stvari neću prijeći, zato što se radi o prljavoj laži koju ponavljate kontinuirano kako ona ne bi postala istina u dijelu medija, režimskih medija koji omogućavaju da radite to što radite, da je netko iz HDZ-a ogovarao ovu Vladu u Bruxellesu. To nije istina, to smo ponovili i argumentirali već više puta. Imate svoje kolege iz EU parlamenta, imate svoje kolege po odborima, kraj vas sjedi predsjednik Odbora za europske poslove kolega Mondekar pa ih pitajte što rade članovi HDZ-a na tijelima. Mi nastojimo ponekad prikriti vaše slabosti ali vama se u Bruxellesu smiju zbog vaše nesposobnosti i to da ste nesposobni to je postalo opće mjesto ali ste se pokušali prikazati poštenima i demokratičnima, a sada i ta pozlata pada. Niti ste pošteni niti ste demokratični.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Igor Dragovan. Izvolite.
Poštovani kolega Jandroković ponovit ću još jedanput da mi je izuzetno žao što jedna velika stranka kao što je HDZ danas mora biti na sudu. To je meni žao kao čovjeku i kao građaninu RH. zato što je u tom trenutku ta velika sposobnost o kojoj vi govorite i poštenje bilo nešto sasvim drugačije u toj stranci na čijem čelu je bio Ivi Sanader, čiji ste vi bili najbliži suradnik koji je radio to što je radio hrvatskim građanima, RH, proračunu, javnim poduzećima. Kada već govorite o moralu, poštenju i sposobnosti, netko je bio sposoban, danas se pokazuje tko su ti pojedinci i članovi HDZ-a koje ste sada sami spomenuli i kako su bili sposobni.
Sljedeća replika i poštovani zastupnik Davorin Mlakar.
Pa ja ću probati da ovo bude replika, ovo što kolega Dragovan koristi opet to nema veze s replikama. Pjesnici su čuđenje u svijetu, nažalost kolega Dragovan zastupnici nisu pa se tako vi u svom govoru čudite činjenici da HDZ koji je imao većinu u Parlamentu nije mijenjao ili donio zakon koji bi mu odgovarao i čudite se zašto to nije napravio uz čitav niz nekakvih pogrešnih zaključaka. Kolega Dragovan zato što smo mi, a govorio sam to u ime kluba shvatili načela demokracije i kao način vladanja u dogovoru s drugima. Pa s obzirom da dogovor nije bilo moguće postići nismo mogli postići ni neka rješenja za koja smo se zalagali. I ponovit ću vam ovdje kao što predsjednik Sabora voli reći zbog hrvatske javnosti. Ni danas mi nismo ti koji tražimo da se o tom povjerenstvu odlučuje dvotrećinskom većinom, mi tražimo da se dogovaramo i da svako od nas može dati prijedlog i sudjelovati u izboru tih petoro ljudi čije su tako važne i značajne pri nadležnosti rada u tome povjerenstvu. O tome se radi. Nemojte se čuditi i koristiti priliku da bi govorili o stvarima koje s ovim povjerenstvom nikakve veze nemaju.
Hvala lijepa. I sljedeća replika poštovana zastupnica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ma evo ukratko želim još jedanput upozoriti da raspravljamo o prevažnoj temi međutim da kolege iz vladajuće koalicije možda ne bi trebali i neće vjerojatno toliko voditi računa o tome što kažu kolege iz opozicije ali bi se morali itekako osvrtati na ono o čemu govori i o čemu je govorila i o čemu će vjerojatno govoriti EU komisija. Naime, kao jedan od argumenata kolega Dragovan je istaknuo argumenata protiv vlade HDZ-a da smo mi taj zakon donijeli tek početkom 2011.godine. da, to je bila godina u kojoj je HDZ-ova vlada završila pregovore uspješno otvorivši i zatvorivši poglavlje 23. I taj zakon je bio zaista oštar zakon koji se oštrom retorikom kroz članke zakona osvrtao na sve i što se dogodilo ali i ono što se može dogoditi, vi ste bili protiv i podnijeli ustavnu tužbu odnosno zahtjev za ocjenu ustavnosti. Međutim u ovom trenutku kolega Dragovan postoji jedan veliki problem. još prošle godine u svome izvješću osvrćući se na stanje borbe protiv korupcije u RH među ostalim i kolegica Laura Stefan koja je posebna izvjestiteljica ali i stručnjakinja za borbu protiv korupcije je uputila kritike u svome izvješću na dvije osobito važne stvari, činjenice da nije imenovano Povjerenstvo za sprečavanje sukoba interesa ali isto tako odustajanje od natječaja kao modela za odabir uprava odnosno nadzornih odbora javnih poduzeća. Ja upozoravam još jedanput mi smo i dalje pod monitoringom, zadnje izvješće još nije gotovo. Pod monitoringom koji govori o tome što se u Hrvatskoj događa. I bilo bi jako loše bilo bi katastrofalno loše da padne i jedan tračak sumnje na povjerenstvo koje ćete izabrati. Dakle povjerenstvo koje bi se moglo s aspekata političkog kadroviranja osporavati i u slučaju povjerenstva za sprečavanje sukoba interesa bila bi zaista katastrofa jer ništa još nije gotovo, ništa još nije završeno i 1. srpnja danas se čini jako daleko.
Hvala lijepa. I odgovor na repliku, poštovani zastupnik Igor Dragovan.
Poštovana gospođo kolegice Kosor, kamo sreće da ste taj zakon donijeli prije, prije svega zbog hrvatskih građana, a možda i zbog vaše vlastite stranke. Možda se sve te loše stvari tih godina prethodnih prije te 2011. ne bi događale, možda ne bi bilo toliko odljeva javnih novaca građana Republike Hrvatske što u privatne džepove pojedinih dužnosnika vaše stranke, što u stranačku kasu, nažalost i vi trpite političku štetu zbog toga jer se optužuje vas da ste primali, ne vas nego na vas se lijepi to da je u vašoj predsjedničkoj kampanji bilo te vrste novca. Eto vidite, kamo sreće da je to bilo prije, prvo zbog građana, a onda i zbog vas i vaše stranke. Hvala lijepa.
Hvala i vama. I zadnja replika, poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepa uvaženi predsjedniče. Pa ja repliciram na sud koji je izgovorio gospodin Dragovan da je sukob interesa važna stvar. Slušao sam pažljivo premijera na odgovoru na jedno pitanje na aktualnom satu, on je rekao pitanje je važno ali banalno. Dakle važno ali banalno i danas zaista shvaćam što je htio reći. I zaista imamo jedno važno pitanje, a banalan odnos prema tom istom pitanju. Pogledajmo susjednu državu gdje komisija za sukob interesa ima snagu srušiti premijera i većinu u parlamentu. Imaju snagu. Ja postavljam pitanje hoćemo li sa ovakvom procedurom iznjedriti ljude koji će imati snagu ne pronaći sat, automobil ili neku skrivenu kunu, hoće li one uopće smjeti pronaći nekakav takav predmet. Za mene ovo je, a imali smo već procedura i za Programsko vijeće i za ravnatelje i što ja znam što sve nismo birali ovdje u Saboru, ovo je završni čin bacanja demokratskih dosega na pod. Više ne treba prolazit ispod letvice, ne treba, ona se sada lagano prekorači. Vrlo jednostavno. Kada je u oporbi SDP traži maksimalne demokratske dosege, načela i procedure, kada je na vlasti to postaje vrlo jednostavno, na najnižem nivou. Preneseno, kada smo u oporbi onda svi zajedno, a kad smo na vlasti onda možemo sami jer je to volja hrvatskog naroda i to je legitimno. I slušao sam kolegu Dragovana i zaista je kod njega politika umijeće mogućeg. On je to vrlo lijepo objasnio, međutim za mene je on još uvijek bolji plesač nego tumač demokratskih procedura. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeći za raspravu je klub HNS-a i poštovani zastupnik Jozo Radoš.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Pa dakle svakako je sukob interesa važna tema, a da li je Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa i njegovo imenovanje važna tema to je drugo pitanje i dosezi toga povjerenstva i sličnih povjerenstava koja bi trebala biti iznad Hrvatskoga sabora, iznad politike, iznad Vlade, kakav je doseg takvih tijela proteklih godina bio u Hrvatskoj o tome naravno možemo raspravljati. Hrvatski sabor kao predstavnik najviše volje građana Republike Hrvatske tu volju građana Republike Hrvatske delegira na razna tijela. To su Ustavni sud, guverner HNB-a, glavni državni odvjetnik, glavni državni revizor, a kada se radi o pojedinačnim imenovanjima nismo imali prilike pregovarati, dogovarati se, ali smo imali nekoliko doista sramotnih odluka o imenovanju sudaca Ustavnog suda, tijela koje poništava odluke demokratski izabranog parlamenta ove zemlje. I to je model koji smo mi do sada koristili jer drugoga modela nismo znali naći, a to se naravno pogotovo događalo sa ovim drugim tijelima koja bi trebala biti izraz građanske dimenzije kontrole vlasti kao što su ovo Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa, Vijeće za civilni nadzor obavještajnog sustava, Nadzorni odbor HRT-a o kojem ću nešto malo poslije reći, Vijeće za elektronske medije itd. Ta su tijela uglavnom bila imenovana političkim dogovorom, bez obzira na kvalitetu ljudi i to što je proteklih godina prodefiliralo Hrvatskim saborom obnašajući te vrijednosti, odnosno zadaće koje su iznad parlamenta je ispod svake razine zato što se nije gledalo kakav je, kakva je kvaliteta tog kandidata nego se gledalo da li je kandidat moj, da li je meni lojalan. O tome se jedino radilo. I zato smo mi imali nekakav privid demokratskog odlučivanja o čemu se danas ovdje govori, ali smo zapravo dezavuirali temeljno načelo, a to je načelo nezavisnosti tih ljudi i tih tijela koja bi trebala biti iznad politike, iznad Parlamenta, iznad Vlade. To se nama dogodilo i to se nama događa. I ovo je i sigurno je trenutak da razmišljamo o tome da iziđemo iz toga modela jer smo vidjeli njegove loše strane. Ovdje se dakle govori o zatiranju demokracije, a ono što je do sada bilo je zatiranje načela nezavisnosti tih tijela koja bi trebala biti iznad Parlamenta i iznad Vlade. Dakle, trebamo nekako izići iz te situacije. I doista ne mogu razumjeti da je zatiranje demokracije kad donosite neku odluku, odluku o imenovanju ovoga puta na zakonu koji je donijela neka druga parlamentarna većina, natpolovičnim brojem glasova svih zastupnika kao što se bira predsjednik ovoga Doma i u tajnom glasovanju. Može biti raznih prigovora, može biti prigovora za izostanak odgovarajućeg dogovora, ali reći da je ovo što danas ovdje radimo da je to zatiranje demokracije i ne znam šta je još bilo slično rečeno to apsolutno nema nikakvog smisla. Dakle, Klub zastupnika HNS-a i ja u njegovo ime smo se suglasili sa ovom listom koja je predložena kao prijedlogom parlamentarne većine zato što su ti ljudi koji su na toj listi ljudi koji svojim životopisima, svojim obrazovanjem i svojim iskustvom daju razloga nadi da će se taj posao koji im je povjeren obavljati na odgovarajući način. I nije bilo nikakovih naznaka bilo kakove stranačke zavisnosti tih ljudi. I to je razlog zašto je klub zastupnika HNS-a se suglasio da to bude prijedlog, početni prijedlog parlamentarne većine. Zašto se nije išlo dalje? Da li se moglo razgovarati, da li bi razgovori o stvarnim kvalitetama ljudi trajali iza 1. lipnja, srpnja ove godine o tome isto možemo razgovarati. Vjerojatno bi, ali bi se vrlo brzo dogovorili kada bi rekli da je ovo vaš, a ovo je naš. Malo prije smo imali slučaj, Nadzorni odbor Hrvatske radiotelevizije koji je isto tijelo te vrste ima tu dimenziju nadzire moćnu medijsku kuću koja treba čuvati javni interes, kada jedan zastupnik nekoliko puta ponavlja kako se glasovalo u tome tijelu i on otvoreno kaže jedan je bio naš, a tri su bila vaša. Time na takav način, tim ljudima se onemogućava da rade svoj posao kako treba ako on mora zastupati i vaše interese, a ovi moraju zastupati nečije druge, naše interese onda oni zapravo ne mogu biti nezavisni. Oni se ne mogu posvetiti poslu koji trebaju raditi i to je nekakav dogovor i to je tek to je gospodine Buriću izigravanje demokracije. Ja ne mislim da je ovo najbolji način. Ovo je trebalo učiniti u potpunom dogovoru, ali stanje naših odnosa, nepovjerenje je takovo da takav dogovor zapravo ne bi bilo na žalost moguće postići. I zbog toga što je to iskorak iz tog određivanja prema političkoj dimenziji koji ima više defekata nego ovakav način, zato što se radi o ljudima koji za ovaj posao koji će raditi imaju kvalifikacije, zato što su prošli sigurnosne provjere i to je jedna nova dimenzija. Klub zastupnika HNS-a će podržati i ovu proceduru i ovakav prijedlog. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Na vaše izlaganje prijavljeno je šest replika pa ćemo po redu. Prva replika i poštovani zastupnik Dinko Burić.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Radoš i mi koji smo danas u oporbenim redovima zastupnika smo demokratski izabrani, a ne samo zastupnici vladajuće većine. Dobra stvar ovog zakona je činjenica da trebaju bit birani ne političari u Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa, nego dakle osobe ne iz redova ni vladajućih ni oporbenih, osobe izvan hajde recimo izvan politike. Ali način na koji ste vi proveli ovu cijelu proceduru navodi nas na sljedeću odluku. Mi nećemo dozvolit vama bit smokvin list da biste mogli reć da je u demokratskoj proceduri izabrano Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa jer to nije demokratska procedura. I zato nećemo sudjelovati niti u Izbornoj komisiji, nećemo sudjelovati niti kod glasovanja, lijepo ćemo izać van, a vi sami birajte. Vi ste već izabrali. Sami vi to odaberite i pred cjelokupnom hrvatskom javnosti onda pokažite tko je, kako se poštuje demokratska procedura a i kakav će bit sastav budućeg Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa. Dvije godine, nakon dvije godine upropastite sve na kraju. E pa sad ćete sami birati.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Jozo Radoš.
Kolega Buriću, vi kažete da je farsa demokracije izbor ovog Povjerenstva temeljem zakona kojeg je donijela druga parlamentarna većina u tajnom glasovanju i sa natpolovičnom većinom. Vi to tako možete doživljavati, ali ono što je iznad svih vaših argumenata i onoga što sam ja rekao također je pitanje da li će ti ljudi taj posao raditi bolje nego što je to bilo prije. Moje je uvjerenje da će to biti tako.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite poštovani zastupniče.
Ovo je gotovo nevjerojatna situacija da oni koji su imali 13 mjeseci vremena da promijene zakon i vrate se na svoje početno načelo dvotrećinska većina nama koji zahtijevamo minimum demokratskog procesa unutar matičnog odbora dijele lekcije o demokraciji. Prije toga svog mjesnog ogranka stranačke kadrove pokupili i namjestili u državnu službu a sada sazivaju nestranačke stručnjake. Zar je zahtjev da odbor koji je započeo postupak suradnjom vladajućih i oporbe završi na isti takav način odbijan je u sudjelovanju procesa izbora povjerenstva i zahtjev za vaše i naše ako se to radi tajnim glasovanjem. I umjesto eto isprike, žurba, moramo zbog Europe pa možda smo i pogriješili ajmo lekcije od onih koji se često postavljaju kako vjetar puše, pa izaberite si ovo povjerenstvo sami, bez nas. Niti ćemo sudjelovati u daljnjim radnjama niti raspravama niti glasovanjima i sretan vam vikend! Doviđenja!
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Nikola Vuljanić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala gospodine predsjedniče. Istina je kolega Radoš, do sada je to bio definitivni privid demokracije. U tom prividu demokracije zajedno smo sudjelovali na istoj opozicijskoj strani pred par godina i zgražavali se nad onim što je radio HDZ. Istina i radio je to HDZ. Bili smo ogorčeni i vi i ja, no kad nam danas sa ove strane, dakle sa strane vlasti vi držite prodike, a radite to isto, samo još malo gore, onda je to neuvjerljivo i meni pomalo neukusno. Uopće nije problem u kompetenciji tih ljudi. Ja vjerujem da su oni kompetentni, i vjerujem da je unutra bilo još jedno 20, 30 vrlo kompetentnih ljudi, neke i osobno znam koji su ispali iz formalnih razloga iz procedure. Nije tu problem, to nije ni kriterij koji ova vlast aplicira i koju ova vlast cijeni. Sa ove govornice nam je rečeno preuzimamo odgovornost i postavit ćemo ljude kojima vjerujemo, završen citat. Ako sami odlučujete i ne želite da nitko sudjeluje u tom odlučivanju a što je to onda drugo nego postavljanje ljudi kojima vi vjerujete. Zašto bi im u ovoj situaciji vjerovali pa da ne diraju vas nego one druge. Šta ja mislim, stvar je zapravo vrlo jednostavna. Nismo tak jako pametni da izmišljamo neke nove rezone. Demokracija kolega Radoš vi bi to kao liberal, ne bi vi to trebali znati, vi to sasvim sigurno znate, demokracija jest procedura. Nije procedura odlika demokracije. Demokracija i procedura imaju znak jednakosti među sobom samo se moraju primjenjivati uvijek jednako bez obzira radi li se o našima ili vašima.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Jasen Mesić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovani kolega Radoš je nabrajao slučajeve iz nedavne prošlosti kada su neki navodno bili birali i u nadzorni odbor i samo zato što su vaši ili naši pa je spomenuo i današnji slučaj kada smo raspravljali i u statusu HRT-a al tamo su za to glasovali i oni koje vi nazivate vašima i one koji vi nazivate našima i jednako su glasali. To je poanta zašto trebamo se i ovaj puta dogovarati, a taj dokument gospodine Radoš nije tajan i ti ljudi jesu tamo izabrani od ovog sabora zato da bi između ostalog javno i transparentno obavljali svoj posao, al zamislite kako ih vi nazivate vaši i naši su glasali zajednički. Podsjeća li vas to na nešto gospodine Radoš? Mogu Vas podsjetiti recimo na izbor nadzornog vijeća HINA-e kada smo ih u ovom Saboru izglasavali zajednički jednoglasno. Nisu bili članovi nikakvih stranaka jednako, jedan je bio dekan, jedan je bio ravnatelj jednog uglednog kulturnog instituta, pa nemojte baš govoriti da je upravo defiliralo kroz Sabor svatko svašta, ali nažalost i oni su vrlo brzo smijenjeni. Čim se promijenila većina koja je nekad bila manjina a mi smo ko većina s njima dogovarali ta imena, dogovarali gospodine Radoš zato da bi im dali političku podršku da mogu u takvim situacijama raditi i djelovati. Eto vidite to se promijenilo, a pogledajte koliko puta smo zajednički u zagrebačkoj skupštini glasali jednoglasno radi općeg interesa. Pogledajte u skupštini Zagrebačkog holdinga koliko smo puta glasali kako ih vi nazivate i naši i vaši, jel tako. Hvala vam.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Jozo Radoš. Izvolite.
Ako će članovi Nadzornog odbora HRT-a dojavljivati stranačkim središnjicama što se tamo događa i otkrivati neke stvari i poslovne poteze kuće, to nije najbolji način rada toga nadzornog odbora. Ako će pak u povjerenstvu za odlučivanje u sukob interesa članovi istraživati i gledati one druge pa će se oni dogovarati, pa prekrivati, pa praviti kompromise, to je potpuno suprotno zadaćama toga tijela gospodine Mesiću.
Hvala lijepa. Idemo na sljedeću repliku i poštovana zastupnica Ana Lovrin.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Pa kolega Radoš, rekli ste da se nekada u ovome Saboru kada ste vi bili u oporbi radilo tako da je bilo važno samo da je kandidat moj ili naš a da nisu bili važni neki drugi kriteriji i kvalitete pa ste tako rekli da je tu kroz Sabor prodefiliralo sve i svašta misleći nekompetentno i nekvalitetno i time ste uvrijedili mnoge časne, stručne i sposobne ljude koji su radili u radnim tijelima Hrvatskog sabora i povjerenstva kao vanjski članovi. Mislim da to nije korektno. Dalje ću vam reć da ste napadali ovaj zakon govoreći da je izbor procedure nedemokratski, da bi trebala druga dvotrećinska većina itd. premda je to neustavno ali dobro vi ste zastupali takvo stajalište. Zanimljivo u godinu dana niste našli za potrebnim promijeniti taj zakon da bi bio demokratskiji kako kažete, već ste posegnuli za instrumentima istoga zakona i predložili izbor ovoga povjerenstva. Kažete da nije na mjestu da se kaže da je to zatiranje demokracije. Jest zatiranje demokracije. Zašto? Zato što ja ne znam koji su kriteriji bili u klubu HNS-a da od 103 kandidata baš ovih 10 predlažete, ali vas su npr. u klubu HNS-a nešto o tome pitali. U oporbenim klubovima nisu nikoga ništa pitali i ja bih voljela znati u skladu je sa saborskim Poslovnikom i dobrim običajima na koje se predsjednik često voli pozivati, predsjednik Sabora, u skladu je s tim da znamo koji su to kriteriji bili Odbora za izbor, imenovanje da je baš od 103 kandidata rekao e ovih 10 je najboljih i najkvalificiranijih. Jedini argument je bio da je predsjednik odbora došao sa gotovim prijedlogom i rekao to je naš prijedlog [[Upadica: Hvala lijepa.]] čiji naš? Vjerojatno kluba HNS-a i SDP-a.
Hvala lijepo. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Gordan Jandroković. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala vam gospodine predsjedniče. Pa kolega Radoš iz vaš rasprave i kasnijih intervencija imam dojam da ne shvaćate o čemu se ovdje radi. Ovoga Zakona je već treći slučaj kojim ova vladajuća većina dokida dogovor ili konsenzus kao sredstvo političkog djelovanja. Podsjetit ću vas, europska pitanja, nacionalni odbor, Odbor za europske integracije u prošlom sazivu čelne osobe dolazile su iz oporbe. HRT koju i sami spominjete i programsko vijeće i glavni ravnatelj i nadzorni odbor nekad se odlučivalo konsenzusom, sada se to odlučuje većinom nametanje volje većinom. Treća stvar, Povjerenstvo za sprečavanje sukoba interesa ista stvar, ne zanima vas konsenzus, ne zanima vas dogovor, namećete rješenje. Dakle radi se o iznimno bitnim stvarima, radi se o borbi protiv korupcije, zlouporabi vlasti, radi se o medijima, radi se o europskim pitanjima. Prigovarate HDZ-u činili smo greške to nije sporno zato smo izgubili izbore, ali HDZ i u tim pitanjima bio ispred ovoga što vi činite danas. Vi se vraćate unatrag, nemate političke snage naći rješenja koja su prevažna za hrvatsko društvo u dogovoru sa oporbom. I cijela oporba će vam zato izići danas van, donijet ćete odluku, izabrat ćete članove koji neće imati pravi demokratski legitimitet. Ali plašim se da iza svega toga stoji jedna namjera, želite imati vlast koja neće imati nadzor.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Jozo Radoš.
Kolega Jandroković kažete da se mi vraćamo unatrag. Kada bismo se ogledali za 180 stupnjeva, vidjeli bi da idemo unaprijed.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Prije nego pristupimo tajnom glasovanju. … [[Upadica se ne razumije.]] U ime kluba pa recite za mila Boga šta. … [[Upadica se ne razumije.]] Jesam baš sam pitao, šta. Izvolite poštovani zastupniče u ime kluba iziđite za govornicu pa se obratite. … [[Upadica se ne razumije.]] Nemojte, zadržite standard, kada se na standard pozivate s razlogom.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa budući da je rasprava bila kakva je bila da niste uvažili nijedan argument niti HDZ-a, niti ostalih oporbenih stranaka, budući da su neki nažalost u ime kluba SDP-a ponovili laži, neistine kojima želite nanijeti političku štetu HDZ-u, budući da se ne ponašate niti civilizirano kao što vaš premijer, predsjednik, šef vaše partije želi uvijek naglasiti niti demokratski, budući da dokidate konsenzus o ovako važnim temama i mogućnost dogovora oko toga kako će i na koji način će raditi ovo povjerenstvo, Klub zastupnika HDZ-a neće sudjelovati u ovom glasovanju i napustit će sabornicu.
Hvala lijepa. U ime kluba SDP-a Hrvatske Igor Dragovan. Izvolite za govornicu kolega. Dođite za govornicu kolega, molim vas. U ime kluba, okrenite se prema zastupnicima.
Samo kratko mislim potrebno je odgovoriti zbog hrvatske javnosti prije svega. Ovdje nitko ne laže, ne izmišlja jer hrvatski građani vrlo dobro vide da je vaš bivši predsjednik stranke i premijer čiji ste vi gospodine Jandrokoviću bili jedan od najbližih suradnika, prvo nepravomoćno osuđen na zatvorsku kaznu zbog jednog kriminalnog djela koji se zove da su prepuštana upravljačka prava INA-i zbog plaćenog mita i to su činjenice. Ja o tome nisam lagao, to svi znaju. Prema tome gdje je tu laž? Ono što želim reći vezano za predstojeće glasanje i ponovit ću, mi smo odgovorni, odgovornost smo dobili na izborima, spremni smo preuzeti odgovornost, odgovorno ćemo predložiti i predlažemo određene odluke i kadrovska rješenja i ona su apsolutno stoje pred hrvatskom javnošću kako će biti i ovi kandidati koje se nadamo da ćemo ih izabrati, tako isti i mi skupa s njima. Hvala.
Hvala lijepa. I jedna replika poštovani zastupnik Gordan Jandroković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa ovo bi na cesti dečki rekli to su jeftine fore. Ja nisam govorio.
Molim vas kolegice i kolege.
Samo se smijte, ima jedna izreka tko se zadnji smije, najslađe se smije. Dakle gospodine Dragovan, sada izbjegavate ono zbog čega sam ja reagirao. Vi jako dobro znadete što je laž i što je neistina, ali ne možete svoj banditizam pravdati onim što se događalo prije. Dakle… … /Buka u dvorani./…
Kolega Jandroković, prevršili ste mjeru sa kvalifikacijom banditizma u Hrvatskom saboru. Uveli ste novi termin koji je neprimjeren za bilo koju raspravu u Hrvatskom saboru pa vam dajem opomenu.
Hvala lijepo.
Molim lijepo.
Ja se nadam da ćete idući puta i svom premijeru dati opomenu koji je govorio puno gore izraze nego što je banditizam, a vi jako dobro znate…
Ne želim polemizirat s vama, vi ste dobili svoju opomenu zbog banditizma koji ste uveli u Hrvatski sabor.
Da li imam dalje pravo …/Govornik isključen./… politički banditizam kojim se trenutno služite, dakle nemate gospodine predsjedniče jednake kriterije za sve. Članovi Vlade izgovarali su najružnije moguće uvrede na račun zastupnika …/Govornik isključen./… pa makar to ponekad bilo i preteško dozvolite isti vokabular i zastupnicima iz oporbe.
Poštovani gospodine zastupniče, nemam nikakvu namjeru sebe branit ni pred vama ni pred kim drugim. Ja poštujem čak i vaše stajalište koje ste izrekli o meni, naravno da se s tim ne slažem, ne samo što se ne slažem nego ono nema utemeljenja ni u jednom primjeru jer ga i niste naveli. A sada da vam kažem još nešto kad ste mi već dali obvezu da vam vratim ili se obratim. Ja znam da je nemoguće, a često se očekuje da ovisni čovjek govori neovisno. Takva situacija neće promijeniti stajalište moje, bez obzira u koju funkciju ili u koju svrhu meni kao predsjednika Sabora, kao zastupnika ili kao osobu etiketirali i lijepili. Sve što radim, radim javno, gledam u vas sve zastupnike i pokušavam da održim i popravim čak standard koji je bio ovdje u Hrvatskom saboru. Kad mi već to kažete, također ću vam ponoviti, a to nisam htio, mi smo ovdje slušali recimo zastupničko pitanje premijeru: gospodine premijeru, znate li gdje je 5 milijuna dolara iz splitskog škvera, taj čovjek odgovara: vaš stric je bio partizan. Ako smo te standarde željeli zadržati danas ja ću se borit protiv njih, koliko ću uspjeti, pa Bože moj, nije stvar u meni samo nego u svima vama. A sada da završim, ja zaista mislim da imate pravo govoriti bez obzira na sve, ali ne u replici. Rekli ste što ste mislili i pustite sada. To ste rekli sve. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, ne, sve ste rekli. Idemo završiti. Prije nego pristupimo tajnom glasovanju izvijestit ću vas o načinu glasovanja i utvrđivanju rezultata glasovanja. Kod tajnog glasovanja primjenjuju se odredbe Poslovnika iz članka 231. i članka 238. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Tajno glasovanje provodi se glasačkim listićima. Glasački listići iste su veličine, boje, oblika i ovjereni su pečatom Sabora. Na glasačkom listiću prezimena kandidata navedena su abecednim redom. Glasačke listiće priprema tajnik Sabora. Predsjedatelju kod tajnog glasovanja, misli se na predsjedatelja Hrvatskog sabora, uz tajnika plenarne sjednice pomaže i određeni broj zastupnika. Zastupnici koji pomažu predsjedatelju u provođenju tajnog glasovanja predaju zastupnicima glasačke listiće, predaju glasačkih listića bilježi na popisu zastupnika tajnik plenarne sjednice zaokruživanjem rednog broja ispred imena zastupnika kojemu je predan glasački listić. Broj glasačkih kutija i mjesta na kojima će se postaviti određuje tajnik Sabora. Kod glasovanja svakoj glasačkoj kutiji prisustvuje jedan od zastupnika izabranih da pomažu predsjedatelju. U slučaju ponovnog glasovanja sjednica se prekida radi pripreme novih glasačkih listića. Ponovno glasovanje provodi se istim postupkom kao i prvo glasovanje. Zastupnik može glasovati samo jednim glasačkim listićem i to osobno te samo za kandidate navedene na glasačkom listiću. Zastupnik glasuje tako da na glasačkom listiću zaokruži redni broj ispred imena kandidata za kojeg glasuje. Glasački listić na kojem je zaokružen redni broj ispred imena većeg broja kandidata od broja koji se bira, nepopunjeni glasački listić te glasački listić iz kojeg se ne može sigurno i nedvojbeno utvrdit za koje je kandidate zastupnik glasao, smatra se nevažećim listićem. Nakon što su svi nazočni zastupnici predali glasački listić i nakon što je predsjedatelj objavio da je glasovanje završeno prelazi se na utvrđivanje rezultata glasovanja u dvorani u kojoj se održava sjednica. Rezultate glasovanja utvrđuje predsjedatelj uz nazočnost zastupnika koji su mu pomagali kod glasovanja. Na osnovi predanih glasačkih listića predsjedatelj objavljuje rezultate izbora i imenovanje na istoj sjednici na kojoj je provedeno tajno glasovanje. Predsjedatelj objavljuje koliko je zastupnika od ukopnog broja zastupnika primilo glasačke listiće, koliko je zastupnika ukupno glasovalo, koliko je bilo nevažećih glasačkih listića te koliko je zastupnika ukupno glasovalo za izbor odnosno imenovanje pojedinog kandidata. Iza toga predsjedatelj proglašava koji su kandidati izabrani ili imenovani. Poštovane kolegice i kolege, predlažem da predsjedatelju pomažu u izboru, odnosno u glasovanju kolegice i kolege zastupnici: Igor Rađenović, Sonja König, Nedžad Hodžić, Dragan Crnogorac, Martina Banić. A otišli su? Koga nema idemo tražit nekog drugog? Koga nema tu? Martine Banić. Idemo tražiti onda nekoga. Kolega Šemper može? Može. Određujem stanku od 30 minuta u kojoj će se izvršiti glasovanje. Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici objavit ćemo rezultate glasovanja za izbor predsjednice Povjerenstva za odlučivanje sukobu interesa. Rezultati su sljedeći, objavljujem da je ukupno 151 zastupnik, a glasački listić je primio 84 zastupnika i glasovala su 84 zastupnika. Nevažećih listića nije bilo, dakle nula. Rezultati glasovanja, za predsjednicu, prvo Dalija Orešković 81 glas, drugo Tatjana Vučetić 3 glasa. Proglašavam da je za predsjednicu povjerenstva izabrana Dalija Orešković. Objavit ćemo sada i rezultate glasovanja za izbor članova Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. Rezultati su sljedeći, od ukupno 151 zastupnika, glasački listić primilo je 84 zastupnika, glasovalo je 84 zastupnika. Nevažećih listića je bilo 3. Rezultati glasovanja, Marko Gotovac 1 glas, Davorin Ivanjek 80 glasova, Branka Lukačević-Gregić 77 glasova, Dalija Orešković 3 glasa, Sandra Pernar 3 glasa, Ana Raić-Knežević 0 glasova, Željko Rupić 1 glas, Boris Spudić 78 glasova, Zrinka Tukić 2 glasa i Tatjana Vučetić 78 glasova. Proglašavam da su za članove povjerenstva izabrani Davorin Ivanjek, Boris Spudić, Tatijana Vučetić, Branka Lukačević-Gregić. Svima članovima povjerenstva i predsjednici povjerenstva čestitam na izboru. To je zaista važna dužnost i očekujem da nezavisno, neovisno i u skladu sa zakonom odlučuju o sukobu interesa. Sada ćemo zastati sa zasjedanjem, dakle nastavit ćemo zasjedanje u utorak, u srijedu 30.siječnja ove godine, a startamo sa točkom 12.utvrđenog dnevnog reda Prijedlog zakona o dopuni Zakona o cestama, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 253. Želim vam sretan put doma, odmor i u ponedjeljak i utorak radna tijela Sabora. Hvala lijepa.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Hrvatski sabor je na temelju odredbe članka 10. stavka 2. Zakona o pučkom pravobranitelju dana 14. prosinca 2012. godine objavio javni poziv za predlaganje kandidata za pučkog pravobranitelja. U zakonskom roku do dana 14. siječnja 2013. godine na javni poziv pristiglo je 12 kandidatura. Nakon što je utvrđeno da sve kandidatkinje i kandidati ispunjavaju formalne uvjete za izbor Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav i Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora proveli su javni razgovor s kandidatkinjama i kandidatima. Po pribavljenom prethodnom mišljenju Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora na svojoj je 27. sjednici održanoj dana 6. veljače 2013. godine tajnim glasovanjem utvrdio prijedlog dvije kandidatkinje za pučkog pravobranitelja i to Ivanu Goranić i Loru Vidović pa se predlaže Hrvatskom saboru da između predložene dvije kandidatkinje izvrši izbor. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Otvaram raspravu. Za riječ se javio klub HDZ-a i poštovani zastupnik Davorin Mlakar. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, ovo nije govor u ime kluba nego tražim s obzirom na ovu naknadno uvrštenu ili kako bih rekao nametnutu točku dnevnog reda 15 minuta stanku u ime kluba da se očitujemo o ovom prijedlogu uopće. … [[Upadica se ne razumije.]]
… [[Govornik naknadno uključen.]] stanku pa ćemo nastaviti u 13 sati. Traže Laburisti također u ime kluba, dobro. HDZ, Laburisti i IDS. Sve je predviđeno Poslovnikom, samo tražite. Ok, hvala lijepa. U 13 sati vidimo se ovdje. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,00 SATI]] Stanka je završena. U ime kluba HDZ-a stanku je tražio poštovani zastupnik Davorin Mlakar pa će i obrazložiti sve.
Ja ću probat našu modernu tehniku uključit. Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Moram priznat da smo ostali iznenađeni, ali mislim da smo uspjeli reagirati na vrijeme, na činjenicu da nam se danas pod kraj glasovanja o točkama, određenim točkama dnevnog reda pojavila, pretpostavljam točka dnevnog reda ako smo je dobro uspjeli definirati koja bi po prilici glasila izbor pučkog pravobranitelja, odnosno pravobraniteljice. I moram reći da potpuno zbunjeni nismo uspjeli razumjeti da izbor pučkog pravobranitelja ne zavređuje posebnu točku dnevnog reda ove ili bilo koje sjednice, nego da se ta točka obrađuje pod zajedničkim nazivnikom izbori i imenovanja. Samo za usporedbu iz ove sjednice pod 25. točkom dnevnog reda nalazi se Prijedlog odluke o imenovanju članova Upravnog odbora Hrvatske zaklade za znanost. I sasvim nam se čini uputnim i normalnim da imenovanje takvog tijela koje imenuje Hrvatski sabor zavrjeđuje točku dnevnog reda, da se svi mi možemo izjasniti i o prijedlozima, eventualne sugestije dati predlagateljima i konačno čuti razloge zbog kojih se pojedine ljude imenuje na određene dužnosti. Ali kako onda razumjeti prijedlog vladajućih da pučkog pravobranitelja ustavnu instituciju, osobu koja je opunomoćenik Hrvatskog sabora i čiji mandat traje 8 godina s osnovnim poslom zaštite ljudskih prava umjesto da biramo i da raspravimo kao posebnu točku dnevnog reda dobijemo danas pred kraj sjednice pod točkom izbori i imenovanja. Na žalost, ova praksa govori o nečemu što se već ustalilo. Govori o praksi vladajuće stranke ili vladajućih stranaka koja je počela s imenovanjem Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa, ravnateljem i Nadzornim odborom Hrvatske radiotelevizije i svim inim tijelima koja imenuje Hrvatski sabor i kod kojih smo po prvi puta zaboravili rekao bih već usvojenu praksu u hrvatskom Parlamentu, a to je da se pokušavamo i vladajući i oporba dogovoriti o kandidatima koje se predlaže na te visoke dužnosti. Tim više čudi današnji prijedlog da osobu opunomoćenika Hrvatskog sabora na mandat od 8 godina predlaže Odbor za Ustav koji je proveo raspravu. Moramo i to reći nije prihvatio kandidate koje je predložio Odbor za ljudska prava, nego je izmijenio listu i ponudio druga dva odnosno različita dva kandidata od onih koje je ponudio Odbor za ljudska prava. I ne samo to. Ovo je ponovljeni postupak imenovanja pučkog pravobranitelja, jer prvi natječaj nije prošao prema onome što je nama tada bilo rečeno zato što ni jedan od predloženih kandidata u prvom natječaju nije dostigao visoke standarde koje su postavili dosadašnji pučki pravobranitelji. Da ne ulazimo u kvalitetu danas predloženih kandidata, ali stvarno se moramo zapitati koje su to dosege postigli oni koje se danas nudi Saboru da ih se imenuje za razliku od onih koji su bili kandidati u prvom natječaju. Niti jedan argument u prilog ovih koji su danas predloženi ne možemo gledati kao dodatak ili veću kvalitetu od ljudi koji su se natjecali prvi puta za tu istu dužnost. I stoga držimo da ova praksa bez ikakvog dogovora, nametanja volje većine bez da se razgovara sa ostalim parlamentarnim strankama, o ključnim osobama koje trebaju u ovom konkretnom slučaju štititi ljudska prava, biti opunomoćenici Parlamenta i de facto imati najširu moguću potporu hrvatske javnosti da bi mogli kvalitetno obavit svoju dužnost, umjesto da pokušamo doći do zajedničkog prijedloga mi dobivamo iz nekih mračnih zakutaka pojedinih odbora ili stranačkih prostorija prijedloge o kojima se nismo mogli adekvatno ni izjasniti. Ne samo to. Ono što piše da je odbor većinom glasova donio je točno, ali nije točno da svi ostali koji su sudjelovali u radu tih odbora su bili protiv ovakvog načina rada. Ovo je sužavanje prostora dogovora, ovo je novi udar na demokraciju za koju ste zalažemo svi u Hrvatskom parlamentu. I predlažemo da umjesto nasilnog uvrštavanja ovakvih točki u dnevni red povučete prijedlog, obavite konzultacije sa svim klubovima i onda izađete pred Hrvatski parlament. Hvala.
Hvala i vama. Moram obrazložiti situaciju jer je potpuno normalna, pa ću tako i obrazložiti. Dakle, nema nikakvog novuma u ovom. Ovo je prijedlog radnog tijela Hrvatskog sabora. Ne vanjskog tijela niti vanjskog subjekta. I praksa Hrvatskog sabora je već dvadeset godina ovakva i ne vidim tu nikakvog problema što se toga tiče, što se tiče samog uvrštavanja u dnevni red. Dakle, ako je prijedlog za imenovanja izvan Hrvatskog sabora pa o tome raspravljaju radna tijela onda se uvrštava posebna točka dnevnog reda. Ako je prijedlog unutar Hrvatskog sabora kao što je ovdje onda se to radi pod točkom – Izbori i imenovanja. To je praksa i to ne mijenja o suštini stvari ništa. Drugo što želim reći ovaj put su dva radna tijela razmatrala provedbu natječaja, odnosno dolazak do prijedloga za imenovanje pučkog pravobranitelja. To je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav i to je Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Ta su oba radna tijela bila otvorena za javnost i svi su zastupnici mogli i tamo biti kao i javnost. Shodno tome ne vidim razloga za prigovor ove vrste. Procedura je potpuno u skladu sa Poslovnikom i sa Zakonom o pučkom pravobranitelju. A sada molim predstavnika kluba Laburista koji je tražio također stanku da obrazloži svoja stajališta. Izvolite poštovani zastupnik Nikola Vuljanić.
Hvala gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Funkcija pučkog pravobranitelja ne samo da je Ustavom određena nego je izuzetna važna hrvatskim građanima. Vrlo često to je zadnja brana kojoj se čovjek može obratiti da ga zaštiti od samovolje države, od nasilja i od nepravde. Zato je ključno da ta osoba bude osoba koja se već dokazala u tom poslu, dakle u poslu zaštite ljudskih prava i da bude osoba apsolutno nesumnjivog kredibiliteta. Postupak kojim je ovo provedeno predsjednik Sabora je rekao nije nikakav novum. Nije nikakav novum stvarno, silom većine glasova opet se radi nešto što se je trebalo napraviti dogovorom pa bi možda i rezultati bili pametniji. Naime, u prvom postupku koji je proveden svi su kandidati odbijeni jer nisu bili dovoljno javno prepoznatljivi na razini zaštite ljudskih prava. Ne vidim kojim rezonima se je bilo tko tko je određivao ove kandidate služio da bi pokazao kako su ti ljudi dovoljno kompetentni i da su se dokazali na polju zaštite ljudskih prava. Možda su ovi ljudi javno prepoznatljiviji od onih kandidata iz prvog postupka ali Severina je još prepoznatljivija. Dakle, nije vic u tome da čovjek mora biti javno prepoznatljiv nego da bude nesumnjiv borac za ljudska prava i za ono što bi pučki pravobranitelj sljedećih 8 godina trebao raditi. Ovakvo isticanje kandidata i ovakvo slaganje kandidata da bi izbor bio sasvim jasan i da jedan kandidat ima apsolutnu prednost po svim kriterijima je vrhunac manipulacije na koji Hrvatski laburisti ne mogu pristati, ne žele pristati i isto tako tražimo da se taj postupak povuče i da se provede kako Bog zapovijeda ne samo u skladu sa Poslovnikom nego u skladu sa važnošću te funkcije i u skladu sa ajde da tako kažem općim ljudskim poštenjem. Radi se o poštenoj funkciji, ne funkciji koju treba dobiti da se nekog uhljebi, ne funkciji koju treba dobiti da vas netko sluša kroz određeni broj godina nego funkciji koja će nas, vas, vlast i zakonodavnu vlast i kontrolirati i ispravljati i pokušati utvrditi nepravde i pomoć hrvatskim građanima. Ako to nismo u stanju napraviti nego ovdje sad na tom mjestu provodimo partijsku politiku onda ne zaslužujemo ovdje sjediti. Hvala.
Hvala lijepa. I treći klub je klub IDS-a i nezavisnog zastupnika Furia Radina. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pučki pravobranitelj je središnja institucija u Hrvatskoj za zaštitu ljudskih prava, nemojmo to zaboraviti. To je međunarodna kvalifikacija koju ima pučki pravobranitelj u Hrvatskoj. Zato mada se slažem sa predsjednikom Sabora da je bilo moguće i tako izabrati pučkog pravobranitelja, odnosno po ovim kandidatkinjama pučku pravobraniteljicu smatram da bi bilo ipak primjerenije, vrjednije, kvalitetnije, da smo stavili točku dnevnoga reda jer na taj način bismo mogli raspravljati sa više argumenata i bolje o tako važnoj funkciji. Pa čak smatram možda da takva točka bi zavrijedila pa čak i 2 čitanja. Prisjetimo se malo povijesti pučkih pravobranitelja. Pučki pravobranitelji uglavnom svi su, naša očekivanja zaslužili, svi su bili takvi da su dobro branili ljudska prava. Osim jednoga, prvoga. Prvi pravobranitelj, a tu će se samo odabrani sjećat, npr. gospodin Šeks i gospođa Zgrebec, prvi pravobranitelj gospodin Babac, ja mislim da se zvao, bio je smijenjen nakon godinu dana jer je ustanovljeno nakon godinu dana da jedino što je bio napravio u tih godinu dana, je bilo to da je napisao jedno izvješće o 40 stranica o štetnosti stranke IDS-a. Na zahtjev tada gospodina Jakovčića, našeg predsjednika kluba IDS-a i nezavisnog zastupnika Furija Radina, predsjednika IDS-a na njegov zahtjev, na naše opće iznenađenje tada HDZ, upravo gospodin Šeks ovdje prisutan, je prihvatio te argumente i smijenjen je gospodin Babac koji je bio samo napisao tih 40 stranica izvješća u tih godinu dana. Ostali pravobranitelji su bili itekako dobro izabrani za tu središnju funkciju koja je poslije postojala, postala središnja funkcija centralne institucije, zapravo za zaštitu ljudskih prava. Dođimo sada na postupak koji je proveden u 2 navrata u ovome Saboru. Ja govorim sada za budućnost kada ćemo se opet mi ovdje za 8 godina naći i izabrati drugog pravobranitelja, ja bi htio da mi provedemo jednu drugačiju, jedna drugačiji postupak. Ja ovdje sam i, nisam samo kao član ili kao predstavnik odbora, kao predstavnik kluba IDS-a nego imam i funkciju predsjednika Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina je u 2 navrata predložio sa najviše glasova istu kandidatkinju i smatrao da ta ista kandidatkinja ima itekako razloga da bude izabrana, to je gospođa Lana Peti-Kujundžić koja je prvi put izabrana konsensualno, konsenzualno, a drugi put je imala najviše glasova. Kao što znate, pravi put jednostavno natječaj, da se tako izrazim, je poništen po mojim mišljenjima zato što nije bila još donešena politička odluka tko će bit pravi kandidat. I to je neminovno tako, jer drugi put na naš, kad smo se zajedno Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav i Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina zajedno imali sjednicu i onda odvojeno glasali o kandidatima, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina opet je sa najviše glasova predložio istu kandidatkinju. I naravno i kandidatkinju Loru Vidović koja je najmanje kriva za sve ono što pričam danas, jer je, [[Upadica predsjednik: Privedite kraju.]] sigurno ima, molim? …/Upadica predsjednik: Privedite kraju… jer sigurno ima moguće karakteristike jer smo i nju predložili. Ono što želim reći je sljedeće, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, odbor koji i inače glasa o izvješću pravobranitelja svake godine, i koji inače raspravlja o toj tematici, i koji je matičan za tu tematiku predlaže neke kandidate, ja mislim da bi bilo u najmanju ruku ne arogantno da se tako izrazim da Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav prihvati tu kandidaturu.
Završite molim vas.
Sve ostalo, evo dobro, sve ostalo ma da ima pravo se tako ponašat, zato što mu Poslovnik koji smo mi nažalost izglasali, daje takvo prvo, sve ostalo ja smatram prilično arogantnim. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Završili smo izlaganja klubova koji su tražili stanku. Otvaram raspravu. U raspravi mogu sudjelovati predstavnici klubova. Ponovno klub HDZ-a i poštovani zastupnik Davorin Mlakar.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Izgleda da, ako već ne vjerujete u argumente HDZ-a što nam je opće poznato, vjerovao sam da ćete s ozbiljnošću saslušati izlaganje predsjednika Odbor za ljudska prava, ali izgleda da se vas ni to ne može dotaknut. Govoriti o tome da ste vi uveli princip imenovanja unutar ili izvan Sabora i da će o tome ovisiti točka dnevnog reda je smiješno, je karikaturalno izvrdavanje prava da se u ovom domu govorio o tako ozbiljnim temama. Drugim riječima, ako je ovo princip kako će se ubuduće ovdje birati dužnosnici u RH, osim već onog vašeg utvrđenog načina, onda se pitamo kako ćemo birati guvernera Narodne banke, kako ćemo birat glavnog državno odvjetnika i čitav niz dužnosnika koji bi trebali dobiti javnu potporu svih nas da mogu svoju dužnost obavit na najbolji mogući način. Ovaj princip koji vi danas nuditi opet je, oprostite mi na izrazu silovanje, silovanje i demokratske procedure. I ako vi mislite da tu trebamo raspravljati na taj način, ja nisam namjerno govorio o kvaliteti kandidata, niti o njihovim imenima, onda je naš jedini zaključak da mi u toj farsi nećemo sudjelovati pa onda kao što ste predložili izglasajte si sami sve dužnosnike koje ste zamislili. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Sljedeći je Klub Laburista i poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite.
Uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. O tome kako se odnosi saborska većina prema instituciji jedne od najvažnijih institucija u Hrvatskoj, ona koja brani ljudska prava govorio je kolega Vuljanić. Ja ću govoriti samo o jednom segmentu a to je kako se odnosi parlamentarna većina prema opoziciji. Ovo je već nebrojeni puta kada se ustvrdilo da zapravo opozicija ne treba ni u čemu sudjelovati, ni u čemu odlučivati da je sve što se događa u hrvatskom parlamentu na leđima većine, čak i onim stvarima kojima bi se trebalo dogovarati. Nažalost sada kad smo raspravljali u ovoj pauzi zaključili smo kako god nam to teško bilo za izreći da je princip koji je vladao prije dolaska Kukuriku koalicije ovdje parlamentu mnogo toga se dogovaralo, mnogo toga je konsenzusom donošeno. Međutim danas vi ste izbacili iz saborske parlamentarne procedure konsenzus. Izbacili ste dogovaranje. Izbacili ste parlamentarizam. Vama zapravo opozicija ne treba, pa ako vam ne treba opozicija pa ako se s njom ne trebate dogovarati u ovoj farsi nećemo sudjelovati.
Hvala lijepa. U ime kluba SDP-a Igor Dragovan.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege možda zbog hrvatske javnosti treba podsjetit hrvatsku javnost na način izbora pučkog pravobranitelja prije osam godina iz jednostavnog razloga. Ja se slažem da treba razgovarati o svakom imenovanju i da treba pogotovo o imenovanju razgovarati u Hrvatskom saboru. Ali isto tako dopustite da postoje i mogućnosti gdje se ti razgovori obavljaju. To je u ovom slučaju bila prilika i ne samo jedna kako na Oboru za ljudska prava i nacionalne manjine tako i na Odboru za Ustav, poslovnik i politički sustav, koliko ja znam u radu tih odbora sudjeluje i pozicija i opozicija i dovoljno je prostora i vremena i mogućnosti za otvorene rasprave. Isto tako mislim da se neke stvari trebaju mijenjati pogotovo one koje nisu bile dobre. I drago mi je čut da se sad iz oporbenih redova poziva na konsenzus i kamo sreće da je takvih poziva za konsenzus bilo i prije onda kad se obnašala vlast pa ću podsjetit hrvatsku javnost na izbor prije osam godina u kojem je predsjednik odbora, HDZ-ov predsjednik odbora predložio prijedlog pučkog pravobranitelja tada je to sa 6 glasova za i dva protiv prijedlog bio Željko Tir da bi se u raspravi prilikom kada se trebala donijeti ta odluka tada predsjedavajući gospodin Šeks vrlo jasno rekao da je on obavio sve konzultacije klubova HDZ-a, HSLS-a, DC-a, HSP-a, HSU-a ali ostale nije stigao. Ali da s obzirom da su se pojavili određeni problemi se slaže da se prolongira odluka o izboru pučkog pravobranitelja, da bi onda to se sve događalo na početku prosinca 30.11.2004. godine je potpuno promijenjen prijedlog pučkog pravobranitelja s obzirom da je u međuvremenu tadašnji prijedlog vladajuće većine uputio dopis da povlači svoju kandidaturu za pučkog pravobranitelja. Toliko o ozbiljnosti vaših prijedloga i tadašnjih prijedloga za pučkog pravobranitelja istine radi hrvatske javnosti i hrvatskih birača. Ali činjenica je da ćemo se trudit svakodnevno da unaprijedimo i dijalog i konsenzus u ovoj sabornici i drago mi je što na to pozivate i vjerujem da ćemo naći zajednički jezik ali u ovom trenutku i ponovit ću, to smo rekli i prilikom izbora i povjerenstva o odlučivanju sprečavanja sukoba interesa je da se mora preuzeti određena odgovornost i u ovom trenutku mi tu odgovornost preuzimamo i vjerujemo u prijedlog koji smo uputili a to će građani Hrvatske i birači ocjenjivat. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Sljedeći je klub HDSSB-a i poštovani zastupnik Dražen Đurović. Izvolite.
Evo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, zastupnice i zastupnici. Iz ovih prethodnih rasprava kolega zastupnika vidljivo je manje-više tko je oporba tko je vlast, od toga ne treba bježati, tko je većina tko je manjina, no najviše me zapravo ponukala moram priznati rasprava gospodina Dragovana. Mi smo pokušali i nastojimo biti konstruktivni koliko je god moguće i u raspravama i u glasovanju pa na kraju tijek ovog današnjeg glasovanja pokazao da je oporba prihvatila i bila suglasna i da smo jednoglasno donijeli cijeli niz današnjih zakonskih prijedloga za koje smo smatrali da su dobri. Ali vaša rasprava gospodine Dragovane nažalost pokazuje ono što je psihijatrija već odavno utvrdila a to je da djeca silovatelja i sami postaju silovatelji. Nažalost i da oni vaše pozivanje na praksu vaših prethodnika vi tumačite kao razlog zašto se i vi tako ponašate. Dakle ovo koristim kao metaforu, kao prikaz obrasca ponašanja. I što sad to znači? I naravno da činjenica je da se institucionalni obrazac funkcioniranja Hrvatskog sabora nažalost nije promijenio promjenom vlasti. Da, iako imate većinu glasajte s tom većinom kako god hoćete i pokušavamo biti konstruktivni i sudjelovati i podupirati zakone i podupirat izmjene zakona i podupirat ono što se donosi dobro. i vi ste spremni na određene uzmake oko svega osim oko kadrova. Kada su u pitanju kadrovi onda su tu izričiti i tu nema razgovora, tu nema dogovora. Bit će oni kadrovi koji se vama sviđaju, koje vi podupirete i one koje ste vi prethodnog dogovorili. I tako je bilo i kada je bilo riječ o ravnatelju HTV-a i tako je bilo kada je bilo riječ o članovima u prethodnoj što smo imali u raspravi i tako je ponovo danas. I naravno i mi kao oporbena stranka nećemo sudjelovati u ovakvoj farsi pa si onda sami donosite i sami onako kako ste si već zapisali na listićima tako se sami izglasujte.
Hvala lijepa. Imamo repliku. Jedna replika poštovani zastupnik Igor Dragovan.
Poštovani kolega Đuroviću ovo što ste izgovorili to govori pije svega o vama ovo što ste rekli na osobnoj razini. Ja nikada na takav način ne raspravljam u hrvatskom parlamentu ali vi izgleda ne možete pobjeći od toga, ne znam iz kojih razloga i žudite za uvredama osobne razine bez ikakve potrebe. Vidite, niti ću ja govoriti u ovom trenutku da je pravo koje je ostvareno na izborima i preuzimanje odgovornosti da da određene prijedloge. I treba još ću ponoviti da treba svakodnevno raditi na tome da dođemo do dogovora. Ali teško se dogovarati sa ljudima koji su isključivi poput nas i na ovakav način na koji se vi ponašate jel to ispod svake razine, uistinu ispod svake razine. A svakodnevnim primjerima u vlastitoj stranci pokazujete, a pogotovo zadnjih dana na koji način funkcionirate u jedinicama lokalne samouprave gdje obnašate vlast, na koji način zapošljavate ljude, po kojim kriterijima, kako kupujete vijećnike, kako se mijenjaju strane u predstavničkim tijelima jedinica lokalne samouprave a na to se onda familije nagrađuju sa radnim mjestima. To je sve stručno. To je vaš način rasprave.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Dražen Đurović.
Nisam imao namjeru nikoga uvrijediti niti vas osobno, stvarno nisam osoba koja se inače osobno obraća ovdje bilo riječ o jednoj metafori koju zaista osjećam kao jedan obrazac kako ste vi preuzeli oblik ponašanja, a ideje su bile malo drugačije. I ono za što ja barem mislim da su oni koji su za vas glasovali su imali ideju da će se taj obrazac konačno promijeniti. Pa na kraju krajeva i ova ocjena koju danas ima Hrvatski sabor i ovaj neugled koji danas Hrvatski sabor uživa među građanima, jest, jest i moja je odgovornost, da. Ja sam te odgovornosti svjestan i preuzimam ju na sebe u onom dijelu kojem ja snosim, ali preuzmite i vi na sebe u onom dijelu za koji ste vi za nju odgovorni. A kada je riječ o nepotizmu zapošljavanju o tisućama ljudi koje ste u čistkama poizmjenjivali i po javnim poduzećima i po ministarstvima i po državnoj upravi, jeste, jeste, vi ste dali najbolji primjer i pokazali Hrvatskoj kako se to radi. Pitajte vi svoje u Osijeku što je to nepotizam i u Osječkom KBC u Osijeku jako to dobro znaju.
Hvala lijepa. Idemo na pojedinačnu raspravu. Prva se za raspravu prijavila poštovana zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa javila sam se prva, posljednja i jedina vjerojatno zato što se smatra da je ovo toliko nebitna tema da o njoj vjerojatno neće niti željeti raspravljati pa onda možda zastupnici niti ne znaju da mogu o njoj pojedinačno raspravljati jel listića na stolu vani nema. Dakle vani nema listića da se prijavi za raspravu o točci Izbor i imenovanja. Stoga sam ja trknuvši tamo i pitajući tajnicu pa mi je dozvoljeno da raspravlja, zato sam jedina. Želim samo nešto reći da ste vi gospodine predsjedniče možda dobro protumačili poslovničku proceduru Poslovnika koji ste donijeli. Ona možda jest po Poslovniku takva ali svakako nije po dobroj parlamentarnoj praksi ovog Parlamenta u prethodnim sazivima ali ni europskih parlamenata. Formalno pravno to možda tako jest ali faktično svakako nije i obzirom da se prijedlog njedrio i iznjedrio negdje izvan ovih saborskih odbora Hrvatskog sabora ali i izvan Hrvatskog sabora mislim da bi po tom kriteriju itekako zavrijedilo da ova točka dobije posebnu točku u dnevnom redu. Podsjetimo javnost, mi danas biramo ustavnog opunomoćenika Sabora za zaštitu ljudskih i temeljnih prava zagarantiranih Ustavom, biramo ga na 8 godina praktički bez rasprave. podsjetimo, prvi pokušaj izbora natječaj je objavljen negdje u ljeto, krajem listopada nakon obavljenog razgovora prije nego se pristupilo raspravi i glasovanju, predsjednik odbora izjavljuje, stav je SDP-a i vladajućih da nitko od ovih kandidata nije dosegao visoku razinu i prepoznatljivost u zaštiti ljudskih prava po kriterijima visokim koje je postavio dosadašnji pučki pravobranitelj. Nakon toga pristupamo tajnom glasovanju. A što ste očekivali ako vladajući imaju većinu pa naravno da nitko neće dobiti potrebnu većinu i tako je prezentirano plenarnoj sjednici dakle natječaj se ponavlja. U sljedećem natječaju od 12 kandidata koji su se prijavili proveden je s njima intervju na jednoj sjednici i nakon toga je sazvana nova sjednica, naglašavam sazvana je u vrijeme kada je trajala plenarna sjednica. Dakle ja sam i neki članovi HDZ-a na tu sjednicu zakasnila točno 5 minuta jer smo imali rasprave ovdje na plenarnoj sjednici. Nije se njegovao dobar običaj da nas se možda pričeka, hitno je stavljena točka rasprave o kandidatu za pučkog pravobranitelja na dnevni red. U trenutku kada smo mi došli na odbor rasprave koja piše da je provedena rasprava dakle rasprave nije bilo, nitko se za raspravu nije javio, čak niti vladajući nisu smatrali da je potrebno da recimo na odboru kažu po čemu su to neki kandidati, čak ja ne sporim o ova dva predložena kandidata, odnosno kandidatkinje pa i o onima koje je Odbor za ljudska prava predložio. Govorim o principu. Dakle nitko nije našao za shodno, ni predsjednik, možda da raspravi to po čemu su sada predložene kandidatkinje prepoznatljive u javnosti u zaštiti ljudskih prava, po čemu su to iz njihovih kurikuluma se dakle prepoznaje ta visoka razina koja će svakako bit na razini postavljenih standarda dosadašnjeg pučkog pravobranitelja. Dakle niti riječi, podijeljeni su listići i u tajnom glasovanju se odlučilo jedna kandidatkinja 6 glasova, jedna 8. Simptomatično je da onda o jednoj od tih kandidatkinja koja je dobila nešto više glasova jedne dnevne novine odmah pišu velike članke o tome je li ona baš najpodobnija osoba za to ili nije itd., itd. Dakle rasprave nikakve o osobi, opunomoćeniku Hrvatskog sabora koje biramo na godina. Nikada se to tako to do sada nije događalo, nikada o važnim položajima nismo se ne razgovarali međusobno da bi zaista se iskristalizirao najsposobniji, a ne najpodobniji kandidat. Ali očito se i ovim drugim natječajem odnosno poništavanjem prvoga čekalo da SDP iznjedri pravoga i sposobnog i podobnog kandidata prije svega i očito će sad većina, komotna većina u Hrvatskom saboru u tajnom glasovanju tajno izglasat ono što zaista želi ali je činjenica da to nije prvi puta, vidjeli smo to kod Povjerenstva za sprečavanje sukoba interesa. I ja zaista predlažem da ne gubimo vrijeme, da ne intervjuiramo i ne maltretiramo te sve kandidate koji se prijavljuju, da se mi ne iscrpljujemo postavljajući im pitanja, a da zapravo unaprijed vjerojatno se već jako dobro znat tko će bit odabran i izabran. Jučer smo imali raspravu o Zakonu o pravu na pristup informacijama, tada nam se u tom zakonu propagirao povjerenik za informiranje. Zašto je to tako puno bolje nego što je do sadašnja to radila Agencija za zaštitu osobnih podataka. Jedan od glavnih argumenata je bio da je to zato što ravnatelja agencije predlaže Vlada, a ovo se bira u Hrvatskom saboru i to je jedna garancija da će to bit zaista osoba od punog povjerenja cijelog Hrvatskog sabora a time vjerojatno i javnosti jer tu sjede predstavnici svih opcija političkih u Hrvatskoj. Osobno ne vjerujem i očekujem po ovoj parlamentarnoj praksi ovog saziva i ove većine u Saboru da ćemo i povjerenika za informiranje, vjerojatno ćemo opet morat slušat intervjue mnogih ljudi, a zapravo će unaprijed bit znano tko će bit ta osoba koju će većina izabrati. Govorili su i drugi klubovi, u najmanju ruku to je ajde da kažem mislim nepristojno da se tako važna osoba bira na način da se na odborima koji su matični, koji bi trebali studiozno razmotrit sve prijavljene kandidate, da se praktički ne raspravlja, da s podijele listići, na listićima se glasuje zna se kako jer je taj prijedlog kao što će bit i prijedlog članova Upravnog odbora Zaklade za znanost, da je prijedlog negdje drugdje izvan Sabora, mi tvrdimo da je i ovaj prijedlog negdje drugdje izvan Sabora i kada se politika, odnosno SDP našao kandidata onda je bilo sasvim lako formalno provest proceduru. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sad imamo red replika pa idemo po redu. Prva replika i poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvažena kolegice Lovrin, slažem se u potpunosti s vama. Pučki pravobranitelj ne smije biti predmetom stranačkog kadroviranja. To je prevažna funkcija u Republici Hrvatskoj da se ne bi o tome dogovaralo sa svim parlamentarnim strankama, odnosno predsjednicima klubova koji sjede ovdje u Parlamentu. U tome čak i nisu važne poslovničke odredbe, već je važan parlamentarizam koji se iz dana u dan dokida. Sasvim sigurno da pučki pravobranitelj zaslužuje zasebnu točku dnevnog reda, zaslužuje da raspravljamo o tome ozbiljno u Saboru i da vidimo što do sada nije bilo dobro u radu pučkog pravobranitelja, odnosno u našem odnosu prema pučki pravobranitelju i kako se odnosilo, javnost kako se odnosi a odnosi se javnost onako kako se mi odnosimo ovdje u Parlamentu. Javnosti nije važno jel nama ovdje nije važno. Znam da ćete reći raspravljaju se u odborima. Po Poslovniku odbori imaju to pravo, pa uvedimo više pravo, a više pravo je taj dogovor. Uostalom, zašto se nije uvažilo da Odbor za ljudska prava ima pravo predložiti i da raspravljamo o tom kandidatu, znači odbor koji brine o ljudskim pravima, a o ljudskim pravima brine pučki pravobranitelj. Mislim da je ovdje stvarno se počelo, počeo sam sumnjati u sve ono što smo do sada napravili kad sam i vjerovao većini da je išla sa dobrim namjerama, da se sve zapravo radi o tome da se izaberu poslušni i sasvim sigurno da sam počeo sumnjati to tko god bude izabran da će biti poslušnik većine, a ne pučki pravobranitelj i da smo dokinuli još jednu instituciju.
Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Ana Lovrin.
Hvala lijepa. Pa naravno kolega Vukšić da ne treba i ne smije se kadrovirat politički kod ovako važnih funkcija, pogotovo koji se brinu za zaštitu ljudskih prava. Rekli ste da kažu predlagatelji da je bila rasprava na odboru. Nije bila rasprava na odboru. Upravo to je problem. Toliko su prepotentni, toliko su ne znam kako bih to nazvala drski da ne smatraju niti da trebaju reći zašto će oni u tajnom glasovanju po poslušnosti svih njih zaokružiti koga treba, tko je rečeno. Dakle, pa moglo se barem prije tajnog glasovanja reći evo tu su ti kandidati. Mi smatramo da su ovi od njih dosegli tu visoku razinu, da su u javnosti prepoznatljivi jer su se bavili zaštitom ljudskih prava na tim i tim i tim područjima. Dakle, svakako ja vjerujem da u ovih 12 kandidata ima takvih ljudi. Bilo ih je i u prvom krugu, ali očito je trebalo to maknut prvi natječaj, jer kao što sam rekla vladajući nisu iznjedrili vlastitoga kandidata. I zato predlažemo i predložili smo da jednako tako kako je kolega Dragovan citirao jednu dobru također praksu da se u slučaju nekih dvojbi i spora odgodi odlučivanje o toj temi. Mi predlažemo i sad da se odlučivanje o toj temi jednostavno odgodi da bismo mogli provesti onakvu raspravu kakvu ova funkcija zaslužuje.
Sljedeća replika i poštovani zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa evo u interesu istine Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav je o prijedlogu kandidata za pučkog pravobranitelja 3 puta raspravljao. Prvi puta kada smo se dogovarali oko postupka, oko postupka kolegice. Sjednica je bila upravo u ovom prostoru i dogovarali smo se oko načina kako ćemo birati kandidata, kako ćemo intervjuirati, kako ćemo razgovarati i kako ćemo glasovati. Nije bilo spora. Nakon toga imali smo zajedničku sjednicu Odbora za Ustav i Odbora za ljudska prava. Svi kandidati u potpuno javnom razgovoru predstavili su se, odgovarali na pitanja koja smo gotovo svi članovi oba Odbora postavljali. Imali smo prilike čuti i vidjeti svakog kandidata. I nakon toga otvorili smo raspravu na sjednici Odbora za Ustav. I da, točno je. Na toj raspravi niste bili, zakasnili ste. Da li je to moja odgovornost? Ne. Poziv ste dobili na vrijeme. Mogli ste se uključiti. Ni vi ni drugi kolege iz vaše stranke koji su bili na sjednici raspravljali nisu. Danas imamo otvorenu raspravu i raspravljamo o kandidatima. Osobno smatram da su kandidatkinje koje su predložene ostavile na mene najbolji dojam kako svojim životopisima tako svojim jasnim, jezgrovitim i konkretnim odgovorima na pitanja koja smo im svi zajedno upućivali ne samo predstavnici pozicije, ne samo predstavnici SDP-a svi, i vi kolegice. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Ana Lovrin.
Hvala lijepa. Pa kolega Grbin, pa nemojte o tehničkim detaljima valjda je svima jasno. Molim? Zašto se smijemo? Što vam smiješno? Nije tehnički detalj kod izbora pučkog pravobranitelja to hoćemo li se sastat u odvojenim dvoranama Odbor za ljudska prava i nacionalnih ili ćemo bit zajedno. Hoćemo li saslušati odvojeno ili zajedno to je za mene tehnički detalj uštede prostora i vremena, ali to nije suština. Dakle, govorite mi kolega Grbin da ste pošteni. Jutros smo itekako dobro mi HDZ-ovci došli jutros na Odboru za Ustav kad nije bilo vladajućih pa smo činili kvorum. Onda smo dobro došli. Ali kad imate kvorum, onda je bolje da nas nema, a dobro ste znali da je plenarna sjednica i dobro ste znali da govorimo na plenarnoj sjednici pa ste mogli pričekat desetak minuta da se članovi odbora skupe o tako prevažnoj temi. Dakle, prevažna tema izbor pučkog pravobranitelja, rasprava o tome. Vi zaključujete raspravu u roku od 3 minute ili 5 minuta, svejedno. Dakle, o tome se radi. Što smo radili intervjuirali smo prijavljene kandidate, ali očito je to vama dosta. I kad je bilo Povjerenstvo za sukob interesa danima su se tu saslušavali kandidati danima. Na sljedećoj sjednici je došao SDP i rekao, evo naš je prijedlog da od ovih 150 ili 103 koliko ih bilo ovih 10 je najbolje i gotovo, nema rasprave. Idemo na plenarnu sjednicu. Ako je to vama demokracija, ako je to dobro, ako je to dobra demokratska i parlamentarna praksa onda neka oni koji ovo slušaju i gledaju neka procjenjuju.
Nova replika i poštovani zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Pa uvažena kolegice Lovrin, vi ste dobro primijetili u svojoj raspravi činjenicu kada smo govorili, tj. kada smo imali točku dnevnog reda izbor Povjerenstva za sukob interesa i način na koji je to odrađeno. Tada je bilo često rečeno ovdje u sabornici da bi tada vladajuća i danas vladajuća struktura trebala barem odglumiti demokraciju. Međutim, tada se to svelo kao i danas na formu i pitanje nekakve odgovornosti bez razmišljanja kakvu sliku demokracije šaljemo iz ovog Doma prema van. A kako je izgledao taj postupak? Oporba nije imala pravo niti predložiti kandidata u onih 10 koji su došli na izbor, niti pravo predlaganja. Onda je krenuo izborni postupak na način da vladajuća većina sam kontrolira kutije, sama broji glasove i sama izglasava članove Povjerenstva. Neki su tada dobili 77 glasova, a trebalo je 76. Da li smo se zapitali kakva je slika otišla prema vani? Imamo li pravo sumnjati da su svi koji su tada dobili 77 glasova zaista dobili 77 glasova kad ti predlažeš, gledaš, nadgledaš, pobrojiš i izglasaš. To je razina demokracije o kojoj danas pričamo i to hrvatski građani danas gledaju. Čuli smo danas da se zamjera nama ono što je radio gospodin Šeks, da je imao snagu povući određene pa i krive tada moguće prijedloge. To je zamjerka. Svi znamo da je teško donijeti neke odluke, ali je još teže i povući. I zato vi predsjedniče Hrvatskog sabora imate tu mogućnost, ali očito da ste odstupili od svog govora kojeg ste rekli ovdje na početku kad ste postali predsjednik. Rekli ste da ćete biti kapetan ovog broda demokracije i da ćete ga mirno dovesti u luku nakon 4 godine. Bojim se da se on već negdje izgubio ili da ne kažem još gore da se potopio na određenim interesima. To je tako bilo.
Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Ana Lovrin.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa kolega Borić čini mi se da će opet sami držati glasačke kutije, sami prebrojavat kako stvar ide i sami priopćavati koliko je tko dobio glasova. Nažalost, naši prijedlozi i sugestije predsjedniku Hrvatskoga sabora da ponekad u nekim možda otvorenim pitanjima da ne kažem spornim da posegne za dobrom praksom pa evo i onom koju je predsjednik njegovoga kluba spomenuo kako je to radio gospodin Šeks pa je onda odluku odgodio da bi se raščistile neke stvari. Sumnjam, apeliram ali sumnjam da će se prihvatiti. Hvala.
Nova replika i poštovani zastupnik Ante Babić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa kolegice Lovrin vašim izlaganjem moram reći da sam zbunjen. Ostao sam zbunjen, a i kolege Vukšića jer ste rekli da je opunomoćenik Hrvatskog sabora za zaštitu temeljnih ljudskih prava pučki pravobranitelj. A maloprije smo prihvatili u ovom Visokom domu amandman povjerenika za povjerenika za informiranje kao opunomoćenika Hrvatskog sabora za temeljna ljudska prava. Što to zapravo znači? Ja sam u nedoumici kome će se sada građani žaliti za zaštitu temeljnih ljudskih prava? Pučkom pravobranitelju ili povjereniku za informiranje? Hvala.
Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Ana Lovrin.
Kolega ne trebate biti zbunjeni Ustav sve kaže, ali na tom tragu je bio i prijedlog svojedobno HDZ-a i tada vladajuće političke opcije da se institucije pravobranitelja objedine upravo zato da bi dobile ustavnu snagu opunomoćenika Hrvatskoga sabora i da bi mogli snažnije djelovati na zaštitu ljudskih prava, a da bi i građani znali kome će se obratiti za ljudsko pravo jer sva ona prava koja štite posebni pravobranitelji jesu u temelju ljudska prava pa jednako tako i pravo na informiranje je pravo utvrđeno hrvatskim Ustavom. Ali, nije neustavno. Mislim da to nije dobro, ali nije ni neustavno jer doduše Ustav u zadnjem stavku kaže pučki pravobranitelj i ostali opunomoćenici. Ali, ovako se na ovaj način se može politički iznjedrednih i podobnih naći 5, 6 a onako da je jedan pučki pravobranitelj to bi bio samo jedan.
Hvala lijepa. Nova replika, poštovani zastupnik Zlatko Komadina. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Meni zapravo nije previše jasna diskusija gospođe Lovrin. Gledajte, koliko ja znam u ovom Saboru je Izvješće pučkog pravobranitelja često bilo raspravljano, jednom godišnje. HDZ nikad nije prihvaćao izvješće nego ga je primao na znanje. Što znači točno što znači da sad to ne elaboriram, vama je jasno što je to značilo jel'. Drugo, vaš osnivač što se tiče demokratskih načela i principa drugi kako bi rekao kad govore bar nisu imali priliku griješiti, ali vi ste imali priliku griješiti i griješili ste. Radi se o tome da je vaš osnivač dr. Franjo Tuđman rekao doslovno da neće dozvoliti oporbenu situaciju u Gradu Zagrebu. Pa onda o stoci sitnog zuba itd. Toliko o oporbenoj situaciji. Vi govorite o tome da kao oporba nemate neka prava jel', a ja bih volio da gospodin Mlakar objasni hrvatskoj javnosti kako to bi bilo dogovaranje? Kako bi to funkcioniralo to dogovaranje oko tog kadriranja? Kako to u praksi izgleda dogovaranje u praksi? Sama ste rekla da je to opunomoćenik Hrvatskog sabora, što će reći bira se na propisani način. Propisani način je kvalificirana većina. Znači hrvatska javnost treba znati da se bira sa 76 glasova. E sad, kako dolazi do prijedloga? Ja bih vas stvarno molio da nas ne zamarate, pogotovo vi koji ste u Odboru za Ustav, sustav politički i kako se kaže sustav i to dalje Poslovnik i vi koji ste u Odboru za izbor, imenovanja i vi koji ste predsjednici klubova. Dogovorite se o pravilima igre, a ovo sad što govorite ovo je samo zbog televizije i prijenosa.
Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Ana Lovrin.
Hvala lijepa. Kolega nije to zbog televizije i prijenosa, nismo … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Molim vas osigurajte mi tišinu.
Samo nastavite.
Glede dogovora o pravilima mi smo i kada se donosio zadnji Poslovnik imali neke primjedbe, dobronamjerno smo sugerirali, niste nas htjeli slušati. Pa sad kažete da Poslovnik ne valja jer zastupnici repliciraju previše. Pa se sa stola govori samo vi replicirajte pa ćete raditi bez pauze, pa ćete raditi do ponoći i vidjet ćete vi. Dakle, i sada govorimo i apeliramo na to da se dogovorimo ali se vi nećete dogovoriti. O tome što ste pokojnog prvog predsjednika Republike Hrvatske citirali ovdje u tome kako taj postupak nije bio dobar koliko sam shvatila vam je dr. Đurović već nešto poručio. Kada se događa da nešto što je loše, a što su trpjeli neki ljudi onda ponavljaju i dalje to loše. Dakle, odmaknite se od toga pa to popravite ako mislite da nije dobro. I ne znam što vam nije jasno u mojoj diskusiji? Ja sam rekla da je doduše formalno poslovnički to dobro, točno i nije protuposlovnički, ali nije dobro, nije u skladu sa dobrom demokratskom praksom ovog Hrvatskog sabora a i šire. Gospodin predsjednik Odbor za Ustav je meni tumačio da smo se dogovorili u kojoj sobi ćemo raditi, da je to vrhunac međustranačkog dogovora. Hvala.
Hvala lijepa. Završili smo replike i odgovore na repliku. Sada na kraju 5 minuta u ime kluba HDSSB-a i poštovani zastupnik Ivan Drmić. Izvolite.
Poštovani kolege i kolegice, poštovani gospodine predsjedniče Sabora. I ova točka je jedna u nizu koja pokazuje ono što mi od početka vašeg mandata znamo, da želite nametnuti u ovaj Sabor jednu igru kauboja i indijanaca. Vi ste već preuzeli ulogu kauboja, a silom želite da mi iz oporbenih stranaka preuzmemo ulogu indijanaca. A kad mi to ne želimo, onda se ljutiti i na ovakav jedan osobni način ispod svake razine, uzvraćate određenim napadima. U HDZ-u se ovaj put neću osvrta, jer opće je poznato što su oni radili i na prošlim izborima ih je stigla zaslužena kazna. Ali ću vama uputiti nekoliko riječi jer i ova točka je dokaza da niste naučili na greškama HDZ-a. Ponašate se u najmanju ruku isto kao što su se oni ponašali u svoja 2 mandata koliko su obnašali vlast u ovoj državi. A mogu reći da u nekim stvarima i prednjačite nad njima. Doveli ste ovu zemlju do toga da u njoj ima preko 370 000 nezaposlenih, uveli ste nekakav program koji je više program za socijalne slučajeve, gdje ljudi rade bez zasnivanja radnog odnosa za jednu crkavicu od 1600 kuna, a skoro sve to što dobiju potroše na prijevoz na posao. Nemate ni jedno jasno mjerilo kako te ljude primiti na posao. Kolega Dragovan je spomenuo kako je Šišljagić neprimjereno, župan Šišljagić lutrijom izvukao kandidate koji imaju jednake uvjete za to radno mjesto. To je jedino izbor tih volontera koji nije bio subjektivne naravi. Objasnite vi meni kako ste primali volontere u ured predsjednika, u Hrvatski sabor, u Vladu, u županije i gradove ne samo gdje SDP na vlasti, nego i druge stranke. Mešetali ste s tim radnim mjestima i primate svoje stranačke prijatelje. A kada se nešto napravi mimo toga onda napadate. Što je to nepotizam? Možda da vam objasni vaša kolegica Biljana Borzan što je to nepotizam. Koje su prednosti njenog rođenog bratića Zorana Horvata kojeg je postavila za direktora Bizovačkih toplica? Koje su stručne prednosti doktora Vladimira Borzana supruga gospođe Borzan koji drma Osječkom kliničkom bolnicom? Da li je to nepotizam? Nije. Ja razumijem, dobili ste izbore izvolite birati svoje kadrove. Ako budete stavljali nesposobne, makar bili supruzi i bratići izgubit ćete sljedeće izbore. Ali nemojte bacati kamen jer će vam se vratit u glavu. Radite puno gore stvari nego što je radio HDZ. A HDSSB-u i njegovoj politici možete samo sanjati. Kroz puno čistilišta morate proć da bi ste sustigli naše moralne kvalitete. Kakav vam je novi kandidat Ivica Vrkić koji je 1995. trgovao o prelasku iz HNS-a u HDZ, a zauzvrat mu je zaposlen sin u Hrvatskom veleposlanstvu u Pečuhu. To nije se pohvalio na press konferenciji, nije se ni pohvalio kako je trgovao s vama da bude kandidat za gradonačelnika, zauzvrat ste ga stavili za direktora tvornice ulja Čepin. Možda zato što ga u gradu zovu suncokret, pa ste mislili da ima dovoljno iskustva i predispozicija jer se tamo ipak radi ulje od suncokreta. To su vaši kandidati, to su vaše moralne vertikale. Ma može vas biti sramota. Da li je moralno vi iz HNS-a što Croatia airlansa otpušta 220 ljudi u isto vrijeme kad isplaćuje vašem bivšem predsjedniku Čačiću 842 tisuće kuna dividende, odnosno otkupljuje dionice. Uvezali ste se tamo u Osijeku i SDP, i HDZ, i Laburisti, ne znam više ko okupio vas je mafijaški novac koji financira kampanje uz pomoć tih režimskih medija pokušate rasturiti HDSSB, neće vam to uspjeti. HDZ je izgubio izbore u 2 mandata zbog lopovluka, a vi ćete ih ponovno izgubit kako i 2004. jer ste nesposobni i pokvareni, i uništit ćete ovu zemlju.
Gospodine zastupniče, možete barem se ispričati javnosti. O kojem mafijaškom novcu i o kojim ljudima vi govorite.
To možete pitati vašeg kandidate, gospođu Borzan koja dolazi iz Osijeka.
Neću ja kandidate, ali zato vam zaista moram izreći opomenu jer je to paušalno, apsolutno.
Da, hvala na opomeni. Od vas je i opomena zadovoljstvo. Gospodine predsjedniče trebali ste reagirati na gospodina Dragovana.
Dobro.
Ja prihvaćam vašu opomenu, a ništa nisam paušalno iznosio i stojim iza svake svoje riječi. Hvala i vama.
Hvala lijepa. Dobro. Idemo na replike. Prva replika i poštovani zastupnik Zlatko Komadina.
Pa demografsko je pravo govoriti, ali moram priznati da je kolega vrlo hrabro izjavio i nek baci kamen, tako da iza toga kad tako nešto kaže, znači da u njegovo stranci jednostavno je toliko čisto u funkcioniranje, da je to jednostavno uzor ponašanja u Hrvatskoj, jel tako? A kad držite lekcije o demokraciji onda vi prvo ko stranka morate poštivati pravnu državu. Koliko ja znam, provjerite to vam je upisano u sudski registar kao predsjednik stranke. Pa toliko o tome, o poštivanju pravnog poretka RH.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Ivan Drmić.
Pa kao predsjednik stranke je nama upisan Vladimir Šišljagić, nemojte iznosit ništa paušalno. Ali ja znam da ste mislili na Branimira Glavaša. Pa Branimir Glavaš je za, za vas je vertikala. Ovo što je on danas u zatvoru to je bilo zbog HDZ-ove odmazde Ive Sanadera koji danas zasluženo trune u zatvoru. Mi iza Branimira Glavaša stojimo i sve ćemo napravit, ne zato što je on naš prijatelja, što ga volimo već znamo da je nevin i da je u političkom procesu osuđen na ovu zatvorsku kaznu. A on će izaći iz zatvora i tu će sjedit skupa s nama. A vi možete samo to gledat i ljutit se, a tako će vam bit.
Još jedna opomena, jer je Hrvatski sud donio pravomoćnu osudu, a vaše privatno mišljenje više nas ne zanima, ni hrvatsku javnost. … [[Upadica se ne čuje.]] Mogu, mogu jer ste u Hrvatskom saboru dužni poštivati i zakleli ste se, dali ste svečanu prisegu da ćete poštivati hrvatske zakone, hrvatske institucije. Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Igor Dragovan.
Poštovani kolega Drmiću niste bili kad sam replicirao vašem kolegi. Niste bili ovdje u sabornici. Replicirao sam isključivo iz razloga zato što je on isključivo išao na osobnu razinu i rekao sam da ne govorim osobno, pročitajte fonogram, to je vrlo neprimjereno niti ikad izgovoreno u ovoj sabornici. A kad već držite lekcije ovdje, vi ste ti koje ste pred hrvatskim sudom priznali kazneno djelo, nagodili se i bili pravomoćno osuđeni i sjedite u ovom Hrvatskom saboru. I ovdje dođete vrlo agresivno sa prijetnjama o bacanju kamena o glavu obračunavate sa svojim možda ljudima koji drugačije misle odnosno neistomišljenici. Vaše je pravo da zastupate političke stavove ali nemojte na takav način agresivno nastupat ovdje u parlamentu pogotovo ne prema SDp-u.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivan Drmić.
Za razliku od vas gospodine Dragovane kolega Đurović nije išao osobno ali iza svih svojih djela ili kako vi govorite nedjela ja ću stat. Ono što sam napravio, napravio sam onako kako su me roditelji odgojili da mi istina i pravda bude na istom mjestu. A vas koji nemate osobu, ideal za kojeg bi učinili nešto, ja vas žalim. Ali nećete nikada razumjet zašto sam ja to napravio jer niste u situaciji da to razumijete. Jer nemate takvu osobu, nemate ideale za koje bi ne dali novac nego dali život a ja to imam.
Hvala lijepa. Treća replika i poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Kolega Drmić, stojim iza vaše svake riječi ne samo u vašoj završnoj riječi negoli i u ovim replikama. Naime 5 tisuća novo zaposlenih u državnim, javnim službama i državnim i javnim odnosnom u javnim tvrtkama a politički podobnih i članova kukuriku koalicije sve jasno govori. Prema tome ništa nije čudan izbor pučkog pravobranitelja s obzirom da je to tako neka gospoda iz Kukuriku koalicije slobodno javno glasuju a ne tajno u svezi izbora pučkog pravobranitelja a mi javno odosmo odavde jer je javna tajna tko će biti taj. Hvala lijepo. Idemo polako.
Sljedeća replika i poštovani zastupnik Damir Tomić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Javno ili tajno, mogao bih štošta reći gospodinu Drmiću o načinu na koji oni zapošljavaju u naše županije ali neću. Neću ni na osobnoj razini. Ne mislim prema gospodinu Drmiću nego prema mnogim članovima HDSSB-a koji su upropastili našu županiju u zadnjih minimalno četiri godine, usuđujem se reći 20. No pitam se žele li ovdje gospoda HDSSB-a predložiti sljedeći način. Koliko je bilo kandidata, 20, 30 ne znam nisam pratio, da nađemo 20 plavih koverti, da ih podijelimo novinarima i da izvuku jednog kandidata, možda je to najbolji prijedlog. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik… [[…Govornik se ne čuje.]]
…/Upadica: ja bih vam predložio možda malo retroaktivno. Vaš kandidat u Đakovu je gospodin Matko, zašto niste kad ste zapošljavali njegovu suprugu prije nekoliko mjeseci u Đakovačkom vodovodu izvlačili iz plavih koverti. Bilo bi puno poštenije nego što ste je preko noći zaposlili misleći da neće nitko vidjeti, a u Đakovštini imate 6 tisuća i nešto nezaposlenih. To nije nepotizam. Nepotizam u SDP-u ne postoji kao riječ./..
Hvala lijepa. Završili smo s replikama. Završili smo s raspravom. Ali radi javnosti Hrvatske i radi zapisnika ja ću reći ovako. Točka dnevnog reda je izbori imenovanja i izbor pučkog pravobranitelja. Da je točka bila legitimna i legalna u dnevnom redu dokaz je da smo imali raspravu pet klubova, jednog zastupnika i dvanaest replika. Nažalost o kvaliteti rasprave i o suštini rasprave ja ne mogu govoriti. Nisam sudac, nisam arbitar ali zato je hrvatska javnost. Dakle nema nikakve dvojbe da je legitimno i u skladu sa poslovnikom prošao proceduru natječaj za pučkog pravobranitelja, da je u skladu sa poslovnikom došao u Hrvatski sabor, da je u skladu sa poslovnikom stavljen u dnevni red i da će u skladu s poslovnikom biti izabran. Moram to reći jer su neke kolege osporavale, osporavale jedno, drugo i treće. I na kraju naravno da bih volio da tzv. nedostižne uzore parlamentarne demokracije u Hrvatskom saboru napravimo još nedostižnim ali zaista a ne u formalnom smislu ili kad netko za sebe želi priskrbiti pravo da je jedino on demokratan. Molimo zaključujem raspravu. A sada ćemo prije nego pristupimo glasovanju izvijestiti vas o načinu glasovanja i o utvrđivanju rezultata glasova. Kod tajnog glasovanja primjenjuju se odredbe poslovnika članka 231. do članka 238. Poslovnika Hrvatskog sabora. Tajno glasovanje provodi se glasačkim listićima. Glasački listići su iste veličine, boje oblika i ovjereni su pečatom Sabora. Na glasačkom listiću prezimena kandidata navedena su abecednim redom. Glasačke listiće priprema tajnik Sabora. Predsjedatelju kod tajnog glasovanja uz tajnika plenarne sjednice pomaže i određeni broj zastupnika. Zastupnici koji pomažu predsjedatelju u provođenju tajnog glasovanja predaju zastupnicima glasačke listiće. Predaju glasačkih listića bilježi na popisu zastupnik tajnika plenarne sjednice zaokruživanjem rednog broja ispred imena zastupnika kojemu je predan zastupnički listić. Broj glasačkih listića i mjesta na kojima će se postaviti određuje tajnik Sabora. Glasovanje kod svake glasačke kutije prisustvuje jedan od zastupnika izabranih da pomažu predsjedatelju. U slučaju ponovnog glasovanja sjednica se prekida radi pripreme novih glasačkih listića. Ponovno glasovanje provodi se istim postupkom kao i prvo glasovanje. Zastupnik može glasovati samo jednim glasačkim listićem i to osobno te samo za kandidate navedene na glasačkom listiću. Zastupnik glasuje tako da na glasačkom listiću zaokruži redni broj ispred imena kandidata za kojeg glasuje. Glasački listić na kojem se zaokruži redni broj ispred imena većeg broja kandidata od broja koji se bira, nepopunjeni glasački listić, te listić iz kojeg se ne može sigurno i nedvojbeno utvrditi za kojeg kandidata je zastupnik glasovao smatra se nevažećim. Nakon što su svi nazočni zastupnici predali glasačke listiće i nakon što je predsjedatelj objavio da je glasovanje završeno, prelazi se na utvrđivanje rezultata glasovanja u dvorani u kojoj se održava sjednica. Rezultati glasovanja utvrđuje predsjedatelj u nazočnosti zastupnika koji su mu pomagali kod glasovanja na osnovu predanih glasačkih listića. Predsjedatelj objavljuje rezultate izbora i imenovanja na istoj sjednici na kojoj je provedeno tajno glasovanje. Predsjedatelj objavljuje koliko je zastupnika od ukupnog broja zastupnika primilo glasačke listiće, koliko je zastupnika ukupno glasovalo, koliko je bilo nevažećih glasačkih listića, te koliko je zastupnika ukupno glasovalo za izbor odnosno za imenovanje pojedinog kandidata. Iza toga predsjedatelj proglašava koji su od kandidata izabrani ili imenovani. Predlažem da zastupnici koji će pomagati kod glasovanja budu Zlatko Tušak, nema ga. Možemo onda Nedžada Hodžića, Željko Šemper, Marijan Škvarić i Marija Lugarić. Možemo to definirati? Određujem stanku od 10 minuta, a onda nastavljamo sa raspravom. Imamo još za raspravu o prethodnoj točki. Sad ćemo nakon obavljenog glasovanja za pučku pravobraniteljicu objaviti rezultate. Rezultati glasovanja za izbor pučkog pravobranitelja su sljedeći: - objavljujem da je ukupno u Hrvatskom saboru 151 zastupnik, a da je glasački listić primilo 84 zastupnika. Glasovalo je 84 zastupnika. Nevažećih listića je bilo 1. Rezultati glasovanja: - Ivana Goranić 1 glas, Lora Vidović 82 glasa. Prema rezultatima glasovanja proglašavam da je za pučkog pravobranitelja izabrana Lora Vidović. Čestitam i želim joj uspješan rad u korist sviju nas i hrvatskih građana. A sada prije nego zaključim današnju sjednicu, da vas obavijestim da ćemo nastaviti u utorak 19. veljače u 9,30 sa prvom točkom dnevnog reda Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izborima zastupnika iz Republike Hrvatske u Europski parlament, i tako redom kako je u dnevnom redu. Sad će biti objavljen na web stranicama Hrvatskog sabora. Do utorka odnosno do ponedjeljka neki, sretno, vidimo se.