...informisanja, pozdravljam vas i otvaram 36. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na današnjoj sjednici prisutno je 12 delegata trenuto, ali trebaju nam se pridružiti kolega Genjac i kolega Radovanović, evo upravo Radovanović stiže. Dakle, trenutno četvorica iz reda bošnjačkog naroda, očekujemo kolegu Genjca, svih petorica iz reda hrvatskog naroda i četvorica iz reda srpskog naroda. Za 36. sjednicu Doma naroda predlažem slijedeći dopunjeni dnevni red. Pod jedan, 1. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja, 2. Prijedlog zakona o porezu na promet proizvoda i usluga u prvom čitanju, 3. Prijedlog zakona o akcizama u BiH, prvo čitanje, 4. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vlade BiH i Vlade Republike Mađarske, o uspostavljanju Okvirnog programa za finansijsku saradnju, 5. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o kreditiranju i garanciji između Vlade BiH kao garanta, Vlade Federacije BiH kao subgaranta, Javnog komunalnog preduzeća Vodovod i kanalizacija Tuzla, kao pozajmljivača i Mađarske Export- import banke LTD. Otvaram raspravu o predlogu dnevnog reda. Ko se javlja za riječ? Znači nema, niko se ne javlja od kolega. Zaključujem raspravu. Nema znači ni izmjena ni doupuna. Možemo konstatovati da je dnevni red usvojen, dakle bez glasanja, pošto nije bilo drugačijih prijedloga. Prva tačka dnevnog reda, Ad.1. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja Odgovora na delegatska pitanja nije bilo. Ima li novih delegatskih pitanja? Gospodin Tomislav Limov, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedatelju, i gospodo dopredsjedatelju, uvažene kolege, cijenjeni predstavnici Vijeća ministara, stručnih službi i drugih institucija Bosne i Hercegovine, poštovani predstavnici sredstava javnog informiranja, ja ne znam trebam li ja 2 negdje upirati ili ovo dobro. Dakle, nadam se da ste čulo ovo što sam rekao, evidentno ovaj, radi se samo o pozdravu i izažavam zadovoljstvo što smo ipak evo i u ovo vrijeme krenuli s radom. Bez obzira na to ja ću iskoristiti prigodu i postaviti dva izaslanička pitanja. Motiviran sam s jedne strane činjenicom da se s vremena na vrijeme pojavljuje jedna praksa na području BiH i s druge strane određene reakcije u odnosu na tu praksu, dakle motivirale su me da zvanično iz ove govornice postavim dva pitanja Predsjedništvu i Vijeću ministara BiH. Prije nego što ih pročitam, dozvolite da samo kažem kao uvod svoj stav. Naime, za mene su u BiH uvijek dobro došli stani političari, naročito oni iz susjednih zemalja, uz uvjet. Prvo, da se ne miješaju u naše unutarnje stvari, drugo, da poštuju naš ustavni poredak, teritorijalni integritet i međunarodni subjektivitet države BiH i treće da su nam spremni pomoći na putu ka evropskim euroatlanskim integracijama. Moja pitanja Predsjedništvu i Vijeću ministara glase; Prvo, hoće ći i koja će institucija BiH zvanično reagirati na neprimjerenu praksu pojedinih političara iz Repubike Hrvatske i Državne zajednice Srbije i Crne gore, koji dio svoje izborne kampanje vode na području BiH i koji javno dovode u pitanje ustavno- pravno ustrojstvo, teritorijalnu cjelovitost i integritet naše države. I drugo, koje mogućnosti imaju tijela vlasti BiH u pogledu spriječavanja i sankcioniranja miješanja unutarnje stvari BiH od strane raznih političara tipa Pašalića, Nikolića i njima slićnih. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Limovu. Ko se javlja za sledeće delegatsko pitanje? Evo, ja imam nekoliko pitanja. U Izvještaju koji je Savjetu bezbjednosti UN podnijela glavna tužiteljica Haškog tribunala, navedeno je da 10 od 12 lica osumnjičenih za ratne zločine uglavno boravi u Srbiji i Crnoj Gori, te da ista povremeno prelaze i preko granice, nateritoriju BiH. Kako su kao odlučujući razlozi za formiranje Državne granične službe BiH obavještajno bezbjednosne agencije i SIP-e na državnom nivou bile navedenepotrebe efikasnijeg rada na izvršavanju obaveza prema Haškom tribunalu, ovim putem želim da postavim slijedeća pitanja Državnoj graničnoj službi. Budući da je Državna granična služba jedini ovlašteni organ za kontrolu državne granice i pograničnog pojasa od 10 kilometara, smatra li se odgovornom za propuste koji se navode i Izvještaju gospođe Delponte i kako objašnjavaju činjenicu da ni tri godine nakon formiranja nisu preduzeli ni jednu ozbiljniju akciju za sprečavanje ovih lica da prelaze državnu granicu, odnosno da li su pokrenuli i jednu inicijativu za njihovo privođenje. Agenciji za istrage i zaštitu BiH SIP-a i Obavještajno bezbjednosnoj agenciji OS-a, s obzirom da je potreba efikasnog prikupljanja podataka kao osnovni preduslov za efikasno izvršavanje obaveza prema Haškom tribunalu bila navođena kao osnovni razlog za njihovo formiranje, odnosno za prenos nadležnosti sa entiteta na institucije BiH, neophodno je da pruže odgovor jesu li preduzeli ijednu ozbiljnu akciju na realizaciji ovih zadatakta. 3 Isto tako tražim odgovor na pitanje, da li je tačno kako tvrdi ministar unutrašnjih poslova RS gospodin Matijašević da su za cijelo ovo vrijeme od svog formiranja i početka rada, dostavili samo jednu i to ne provjerenu informaciju ove vrste MUP-u RS. Da li se osjećaju odgovornim za ne izvršavanje osnovnih zadataka i ciljeva radi kojih su i formirane, i smatraju li da između njih i MUP-a RS treba da postoje odnosi saradnje, odnosno zakonom utvrđena obaveza dostave podataka kao i drugim organima nadležnim za organizaciju obaveza prema Haškom tribunalu. Zahvaljujem. Gospodin Šiljegović, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući, poštovane dame i gospodo, vrlo kratko ću. Pitam Kolegij Doma naroda imamo li mi Vadu BiH? Ja koliko znam imamo Savjet ministara a već počinjemo da potpisujemo sporazume i ugovore između Vlade BiH i drugih država a to rade i predsjedavajući komisija i vršilac dužnosti generalnog sekretara Predsjedništva BiH.
Koga pitate kolega Šiljegoviću?
Kolegij, vi ste napravili dnevni red.
Evo ja mogu li odmah odgovoriti ili ćemo sačekati iduću sjednicu. A ja mogu i odmah, ali eto sačekaćemo iduću sjednicu. Nećemo sad ovako, nastavljamo sa ozbiljnim radom, dobit ćete odgovor na sledećoj sjednici. Ima li još delegatskih pitanja? Nema više pitanja. Zaključujem prvu tačku dnevnog reda današnjeg, to su odgovori na delegatska pitanj i delegatska pitanja. Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda to je, Ad.2. Prijedlog zakona o porezu na promet proizvoda i usluga, imamo ga u prvom čitanju Dakle ovo je prvo čitanje zakona po članu 90. vodi se rasprava o neophodnosti i principima na kojima je zakon zasnovan. Predstavnički dom je usvojio ovaj zakon u prvom i drugom čitanju na 49.sjednici dakle, današnjoj sjednici, sa 14 amandmana. 4 Otvram raspravu, ko se javlja za riječ? Niko se ne javlja za raspravu, jeste li vi kolega Filipović htjeli, ne. Ima tu je ovlašteni predlagač gospodin Kumalić. Izvolite gospodine Kumalić, pošto vidim da imate želju da se obratite ovom visokom Domu.
Pa evo već intenzivno dva dana radi se na usvajanju ova dva zakona, odnosno na razmatranju na komisijama. Prije svega da kažem da u okviru izgrdnje tržišnog poreznog sistema značajno mjesto zauzima donošenje ovih zakona u okviru sistema indirektnog oporezivanja tj. Zakona o porezu na promet proizvoda i usluga i Zakona o akcizama. Prije svega, nama je dobro poznato da kakav nam je bio porezni sistem, da su praktično egzistirala tri porezna sistema i to na nivou Federacije, RS-a i Distrikta Brčko, da je time bilo narušavan jedinstven ekonomski prostor, da je takav porezni sistem bio leglo korupcije i da smo s tim bili daleko od ovih eurointegracija. Sad smo konačno došli u situaciju da se taj veliki pomak napravi. Do toga se nije došlo lako, već od 2000.godine intenzivno se radilo. Prva faza je bila harmonizacija postojećih poreza. Govorim o porezu na promet proizvoda i usluga, kao i o porezu na akcize. I bez obzira koliko su bili postignuti veliki uspjesi ipak su ostale neke razlike, tako da je sad tek u ovom prijedlogu dat konačan, uspjelo se znači postići harmonizacija postojećih poreznih sistema, tako da se dobije jedinstven porezni sistem koji zadovoljava kriterije tržišne privredne, odnosno jedinstven porez na promet proizvoda i usluga. Posebno želim naglasiti da su entiteti i Distrikt Brčko usaglasili, oni ovaj prijedlog zajedno sa Upravom za indirektno oporezivanje, da je ovaj zakon prelaznog karaktera da je on samo do uvođenja poreza na dodanu vrijednost i da su tu zadržane znači one postojeće tri stope, nulta stopa, stopa od 10% za osnovne prehrambene artikle i neke potrebštine kao i stopa od 20%. Što se tiće akciza, on su znatno povećane u odnosu na postojeće, samo da napomenem da su one povećane iz razloga, obzirom da se carine smanjuju. Samo u prošloj i ovoj godini carine su smanjene za 240 miliona. Znači, cilj je bio da se povećaju carine, tako da bi se zadržao nivo ostvarenih prihoda kao ranijih godina. Valja napomenuti još da je značajno da predmet, ove carinske robe, ... visoko akcizne robe, da je tu povećana, paušalni ti iznosi, da se s tim kompenzira ono što će biti i konpenzira i smanjenje koje će biti uvođenjem PDV-a, jer znamo da je tamo stopa 17% a sada je trenutno 20%. Valja napomenuti još, da kod donošenja ova dva zakona, morali su se uvažavati određeni standardi koji vladaju u EU posebno direktive koje regulišu ove poreze, ali isto tako i uvažavati sporazume koje smo potpisali sa susjednim zemljama i isto tako da radimo na tome da se uključimo u Svjetsku trgovinsku organizaciju. Prema tome, želim posebno naglasiti da akcize moraju biti iste i na domaće i na strane proizvode a da se subvencioniranje privrede, koje treba jer ima jako puno amandmana koji su logično opravdano, ali da to treba riješavati na drugi način, stvarati fondova za subvencioniranje pojedinih grana i pojedinih djelatnosti je znatno bolje rješenje, tako da bi bili u trendu kao i druge zemlje u tranziciji, odnosno EU. Ja za početak samo toliko. 5
Zahvaljujem gospodinu Kumaliću. Predsjedniće komisije, da li bi ste vi? Gospodin Čengić.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, članovi Doma, predstavnici Vijeća ministara i ostali prisutni, ja moram kazati da je komisija imala dosta kompleksan zadatak i u roku koji je dat od strane ovoga Doma, mi smo bili u obavezi da pregledamo 23 amandmana koji su se suksesivno pojavljivali, nažalost u pravilu pred samu sjednicu komisije pa onda dalje kada je dalje išla sjednica, onda se toga još više pojavljivalo. Mi smo bili zakazali sjejdnicu za jučer, na prijedlog i Sekretarijata Parlamentarne skupštine, kako bi smo na neki način uradili posao jučer da otvorimo prostor za domove da danas mogu raditi. Međutim, to je bilo nemoguće jučer održati sjednicu, jer je sjednica nadležne komisije Predstavničkog doma trajala ujutru čini mi se od 10 ili 11 pa skroz do 4 ili poslije 4. Tako da smo našu sjednicu održali jutros i imali smo kao što sam rekao pred sobom 23 amandmana. Postojali su amandmani koji bi se mogli okarakterizirati više kao amandmani skoro tehničke naravi, popravljanja teksta, pojašnjavanje teksta itd. koji nisu zadirali u suštinu ali su postojali i drugi amandmani koji su bili značajni i oko kojih je komisija vodila raspravu, čak je bilo jasno da je raspoloženje, pojedinačno raspoloženje članova komisije da se takva rješenja usvoje. Međutim, konstatirali smo da u ovom času, postoje ograničenja koja su faktički nepremostiva. Prvo ograničenje je da imamo stav Parlamentarne skupštine ali i OHR-a, da bi trebalo omogučiti da ovi zakoni o kojima je riječ, dakle i ovaj o porezima i Zakon o akcizama stupe na snagu 01.01. naredne godine, drugim riječima sada u subotu. Da bi smo mogli to realizirati, bilo nam je jasno da zahvati u zakonu koji bi uvodili nove kategorije obaveza, nove načine obračunavaja, vjerovatno prilagođavanje softvera itd. bi izazivalo značajne zahvate, pa smo se onda dogovorili da umjesto da idemo sa tim radikalnijim mjerama kroz promjenu ovoga zakona, da rađe sada idemo na usvajanje zakona sa određenim promjenama koje bi zapravo održale principe i osnovna rješenja koja je predložilo Vijeće ministara a da onda u nekom narednom roku dođemo do rješenja koja bi bila i značajne popravke ovoga zakona. I da zaključim, mi smo imali ukupno 23, po nekoj našoj analizi, samo malo, oko 23 amandmana, od čega je komisija prihvatila 12 i predlaže Domu da ovaj zakon zajedno sa ovim usvojenim amandmanima prihvati i istovremeno predlažemo Domu da se usvoji zaključak ili zaključci kako već hoćete, koji bi se posebno ticali, dva pitanja koja su bila dotaknuta amandmanima koje komisija kao takve nije prihvatila, a zaključci bi bili u slijedećem. Dakle, pitanja u vezi sa lož uljem, lahkim i ekstra lahkim, to su bili amandmani gospodina Brke. I pitanje alkohola dakle, određenih obaveza prema alkoholu i alkoholnim pićima i vinu, da bi se uskladili sa tretmanom i pozicijom duhanskih prerađevina, dakle zauzeli smo stav da bi ova pitanja trebalo riješiti u roku od 60 dana i u tom smislu predlažemo Domu da usvoji zaključak koji će obavezati Vijeće ministara i Upravni odbor 6 Uprave za indirektno oporezivanje, da u roku od 60 dana pripreme cjelovita i precizna rješenja, jasna rješenja dakle provodiva rješenja, s kojima će se pojaviti pred Parlamentarnom skupštinom BiH, koja će onda biti razmatrana i eventualno usvojena, kako bi se ova pitanja koja su vrlo značajna, a za koja smo procijenili da u ovom času nismo dovoljno spremni da ih uradimo odmah i da ih počnemo primjenjivati u subotu, dakle donijela rješenja i počela primjena, recimou nekom periodu nakon 60 dana. Smatramo da su ova pitanja izuzetno važna. Dakle, zaista izuzetno važna, i baš zbog te važnosti nismo željeli na brzinu donositi odluku ali istovremeno smatramo da naš Dom treba biti vrlo jasan u zahtjevu i insistiranju kod Vijeća ministara i drugih nadležnih institucija, da se u ovom roku moraju pripremiti odgovarajuća rješenja o kojim bi se Parlamentarna skupština izjasnila. Na kraju, naš je prijedlog da dakle ovaj zakon u tekstu koji bi se pojavio i uključio ovih 12 amandmana prihvaćenih na komisiji, prihvatimo kao Dom i najvjerovatnije da će biti potrebno da se formira komisija radi usaglašavanja teksta, kako bi smo mogli na toj komisiji eventualno usaglasiti razlike između verzija teksta koje će biti usvojene na jednom i na drugom domu, da bi smo možda u toku nastavka današnjeg rada, mogli dobiti i konačne verzije teksta. Hvala.
Zahvaljujem predsjedavajućem nadležne komisije. Ko se javlja za riječ? Ne vidim više prijavljenih. E sad, uzmite svoje listiće, sad ćemo opet glasati na stari način. Ko je za to, da se u prvom čitanju usvoji Zakon o porezu na promet proizvoda i usluga? Jednoglasno, 11. Gospodin Jukić je malo trenutno napustio, vratit će se, kvorum imamo. Dakle, zakon u prvom čitanju je usvojen. Predlažem da obavimo raspravu i u drugom čitanju. Ko je za to da obavimo raspravu i u drugom čitanju? Jednoglasno, je usvojeno da se obavi rasprava dakle, u drugom čitanju. Pošto nije bilo novih amandmana, mi smo dobili izvještaj komisije koja je prihvatila 12 admandmana kako je rekao gospodin Čengić, koji su postali sastavni dio teksta prijedloga ovog zakona. Imamo li raspoloženog diskutanta? Niko se nije javio za riječ. Zaključujem raspravu o ovoj tački dnevnog reda. Dakle, glasamo o zakonu. Ko je za usvajanje zakona? Jednoglasno, uvojeno, pridružio nam se kolega Jukić. Dakle, s obzirom da je zakon u domovima usvojen u različitim tekstovima, trebamo imenovati članove za Zajedničku komisiju i usaglašavanje teksta. Gospodin Šiljegović, izvolite. 7
Gospodin Đoko Pajić.
Zahvaljujem. Bošnjački klub,
Gospodin Hasan Čengić.
Gospodin Hasan Čengić. Kolege iz hrvatskog kluba, ne vidim šefa. Ante Spajić, samo malo, Čengić. Dakle, iz reda hrvatskog naroda kolega Spajić, kolega Čengić iz bošnjačkog i kolega Pajić iz reda srpskog naroda, dobro. Dakle, ko je za ovu komisiju, Pajić, Čengić, Spajić? Kolega Limov hoćete li glasati molim vas? Jednoglasno. Dakle, slažete li se sa predlogom da predsjednik nadležne komisije gospodin Čengić pripremi tekst ovog zaključka o kojem je govorio u svom izlaganju, pa da ga usvojimo kad budemo usvajali zaključak sličan o Zakonu o akcizama. Zakvaljujem se. Prelaimo na sledeću tačku dnevnog reda, to je Ad.3. Predlog zakona o akcizama u BiH, kojeg imamo u prvom čitanju Molim vas za tišinu. Dakle, ovaj zakon imamo u prvom čitanju po članu 90. Vodi se rasprava o neophodnosti i prinicpima na kojima je zakon zasnovan. Predstavnički dom je usvojio ovaj zakon u prvom i u drugom čitanju na današnjoj sjednici sa 14 amandmana. Otvaram raspravu. Kolega Filipović,
Ako mogu samo zamoliti u ime Kluba Hrvata stanku od 15 minuta, oko jednog amandmana.
Uredu, pauza 15 minuta na zahtjev Kluba Hrvata. [[PAUZA]] Zamolit ću šefa hrvatskog kluba, obrazložite stanku molim vas, dobro, bilo je dodatno usaglašavanje u vezi sa potencijalnim novim amandmanom, evo ja ću objasniti. Dakle, nastavljamo sa radom. Dakle, u toku je rasprava u prvom čitanju o Zakonu o akcizama. Da li se neko javlja za riječ? Kolega Limov, izvlite. 8
Uvažene kolege i poštovani gospodine predsjedatelju, naravno da je specifična ova sjednica, s obzirom na činjenicu da gotovo paralelno ili malo nešto prije nas, radi Zastupnički dom a s obzirom na naše opredjeljenje da praktično pratimo rad drugog doma, tijekom našeg rada praktično i Zastupnički dom je usvojio jedan broj amandmana i s obzirom na tu činjenicu, ja bih imajući na umu to da je, usvojen jedan broj amandmana koji praktično ukoliko ostane pri tome a evidento da s obzirom da su prema informacijama koje smo dobili, kolege na Zastupničkom domu usvojili praktično 13-14 amandmana, sasvim je jasno, a mi dio tih amandmana nismo imali. Nije imala naša komisija, sasvim je jasno da se ovo može podvesti pod novu okolnost i ja ću sukladno članku 89. točka 3 Poslovnika, predložiti jedan amandman koji glasi – u članu 9. dodaje se novi stavak 4 koji glasi, akcize na promet derivata nafte i stavka prvog točka 3 se vraća na zahtjev fizičke osobe uz, sukladno Pravilniku i standardima koje će usvojiti Vijeće ministara. Zašto je ovo potrebito uraditi? Prije svega zbog činjenice da je usvojen amandman na članak 9. stavak 3, na Zastupničkom domu koji glasi – akciza na promet derivata nafte iz stavka prvog točka 3 se vraća na zahtjev pravnim osobama iz područja zdravstva, obrazovanja, kulture i socijalnog rada, sukladno Pravilniku i standardima koje će usvojiti Vijeće ministara. Cijenim da je potrebito izvršiti ujednačavanje, dakle da rješenja budu sukladna činjenici i opredjeljenju da se i fizičkim osobama vrati akciza koju će oni naravno plaćati od trenutka kada stupi na snagu ovaj zakon, a ja naravno koristim prigodu reći da zaista treba učiniti sve, odnosno ja sam raspoložen u tom smislu da ukoliko dođe do razumjevanja u ovom pogledu, i ukoliko se ne budu pravile prije svega poslovničke barijere i ukoliko dakle prihvatimo ovakav amandman, ja sam dakle raspoložen dati podršku i zakonu i naravno da praktično onda formiramo komisiju, jer sasvim je jasno da će ovaj, biti u dva različita teksta usvojena izezev ako ovako sve ne ostavimo ovako kako jeste i ove fizičke osobe nam evo jednostavno, nemamo razumjevanja da ih izjednačimo sa pravinim osobama u smislu njihovog prava da im se vraća akzica koja će kažem biti naplaćena. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Limovu. Ko se javlja za riječ slijedeći? Gospodin Čengić izvolite.
Gospodine predsjedavajući ako sam ja razumio, mi sada govorimo o Zakonu o akcizama u BiH i drago mi je da sam imao priliku da govorim, mislim da smo trebali dati priliku i ako nemate ništa protiv, ja mislim da bi bilo dobro da dadnemo prvo pirliku predstavnicima Vijeća ministara, bilo kome od dvoje prisutnih. Ovdje su i gospođa ministar i gospodin zamjenik ministra, da nam ukratko objasne a onda bih ja možda poslije toga kao predsjedavajući komisije, objasnio ono šta je komisija radila i zaključila. Ako nemate ništa protiv, mislim da je zakon ozbiljan i bilo bi korisno. Hvala.
Prihvatam prijedlog. Moram reći da nisam primjetio ministricu finansija kada je ušla. Ja je pozdravljam i dajem joj riječ. 9
Ja vas pozdravljam. Meni je žao ja nisam došla na početak, ali u međuvremenu je već bilo zasjedanje i Zastupničkog doma i ja sam bila na zasjedanju Zastupničkog doma, vi ste čuli i rezultate glasovanja vezano za ova dva zakona. Ja bih sem samo vratila na istu stvar koju sam i njima probala prenijet u ime i te Uprave za indirektno oporezivanje i onih znači koji su zakon u izvornom tekstu napisali takakv kakav je i u ime Vijeća ministara koji je takav tekst podržao i proslijedilo vama u proceduru. Poenta u svemu je da to nisu novi zakoni, da se radi o starim zakonima sa postojeće teritorije Federacije, RS-a, Distrikta Brčko, i u jednom i u drugom slučaju koji nisu na žalost prerađeni na način da se postigne kvalitetniji, novi, bolji tekst zakona, nego je pravljena zbilja ta, ujednačavanje, harmonizacija i poreznih stopa u prvom zakonu a onda i ovih svih stvari koje tretira ovaj drugi zakon. Išlo se za tim da se, pošto se prvi put na razini države donose porezni zakoni, a posebno nakon ove dugotrajne rasprave koja je prethodila ova dva zakona, priće o PDV-u, da se proba objasniti i pokazati i dokazati da treba usvojiti zakon na razini države koji je približan sad zakon koji, sa određenim brojem amandmana i u tehničkom smislu poboljšanja i u nekim bitnim stvarima poboljšanja, ali što približniji ovim izvornim zakonima, da bi znači mu se omogučilo da stupi na snagu 01.01., da bi se pravilnici napravili, jer pravilnici su puno širi materijali, tri puta širi, koji objašnjavaju znači te procedure, koje već poznaju porezni obveznici. Sve drugo što bi se sad dodalo, što bi se promijenilo, što bi čak poboljšalo i prihode države u ovom slučaju, ne bi bilo dobro jer je vremena jako malo a ono kako će se zakon primjenjivati sad je puno važnije, vezano za primjenu Zakona o jedinstvenom računu, za uplatu indirektnih poreza, za taj jedinstveni račun i naravno vezano za raspodjelu s tog jedinstvenog računa. Znači proširenja koja su se u zakonu, koja su se desila, bitno se tiču odrednica oko toga šta znači uopće fiskalna politika, kako voditi fiskalnu politiku, kako sutra upravljati ostvarenim prihodima ili izgubljenim prihodima, kako to nadoknaditi, kako na kraju te proračune održati živim. Prića o porastu, kako je došlo uopće do toga da se poveća stopa akcize na duhan. Vi znate da, pošto dolazimo svi iz entiteta po mjestu rođenja, pošto, prića je poćela tako da smo mi shvačajući, znači ukupno probleme sa finansiranjem proračuna u slučaju kada smo već znaki da ćemo uvoditi PDV sad za neko vrijeme do godine dana, i u slućaju kada imamo jako puno potpisanih sporazuma o slobodnoj trgovini sa susjedima i sa ostalim zemljama i znamo da gubimo određenu vrstu prihoda, gubimo carine i da ti prihodi, ti se prihodi moraju nadoknaditi na neki način, pitanje koliko u kojoj mjeri i kako će se rasporediti. Pitanje Zakona o porezu na promet je jedno kratkotrajno pitanje. To je zakon do godine dana, zamijenit će ga ovaj Zakon o PDV-u. Zakon o akcizama, o trošarinama je zakon koji će pratiti uvijek i Zakon o PDV-u na način bi bilo dobro da to bude slijedeće. Da se i zakon koji treba sad usvojiti nekako, imati snage pa ga usvojiti, u što približnijoj znači izvornoj formi, trebat će ga nadograditi, trebat će napisati zapravo za neko vrijeme novi kvalitetni tekst Zakona o akcizama. Trebat će ... u tome hoćemo li podijeliti zakon na posebne one vrste proizvoda koje oporezujemo, treba dobro razmisliti i brzo djelovati vezano za to da mi trebamo proširiti poreznu osnovicu sa jako puno porizvoda kojim se najvećim dijelom zbilja služe bogatiji ljudi u odnosu na neke ljude koji nažalost te stvari ne mogu konzumirati, ne mogu kupiti, puno zlata, krzna, skupih auta, aviona itd. Sve je to znači ono što će tom zakonu dati jednu punu snagu i zajedno sa Zakonom o PDV-u napravit će jedan kvalitetan novi sklop. Ali sad, uvoditi Zakon o akcizama i njega proširivati sa postojećim problemima koje imamo zato što nemamo 10 Zakona o duhanu, pa onda proširujemo ovaj zakon i prepisujemo pola Federalnog zakona o duhanu na ovaj zakon. Pa radimo neke stvari vezane alkohol i vino, zato što nemamo tih zakona pa pokušavamo od onih zakona nadomiriti ovo, pa zato što nismo ustanju, ne znam načinom osigurati ipak kontrolu, ipak eto to lož ulje, taj problem, znači pa onda kažemo treba i to naplatiti. Znači ovaj zakon, je porezni zakon a poreznim zakonom se riješavaju naplate poreza, povrat poreza, znači sutra raspodjela kroz neke druge zakone. Moraju postojati drugi zakoni koji ove teme kvalitetno reguliraju. I zato ono šta smo mi u ovom sklopu predlagali, jeste da se naprave i drugi zakoni koji su osnovni zakoni. Mi ne možemo donositi zakone ni o duhanu, ni o akcizama, ni o PDV-u, znate da ne možemo u zakon donositi koji su kontra postojećih direktiva EU. Možemo, mogu biti različiti u dijelu koji se nama mogu tolerirati, znači ako mi 40% vanjskotrgovinske razmjene obavljamo sa zemljama EU i naši izvoznici, mada taj izvoj je jako mal u odnosu na uvoz, mada mi imamo taj debalans, mada ga treba popravlajti itd. ali 40% izvoza je u zemlje EU, to su podaci službeni, to su objavljeni podaci, dobivaju preferencijalni status. Znači, ne plačaju carinu kada ulaze u zemlje EU. Svakim pomicanjem i promjenom carinskih stopa, na način da se zaštičuje domaća proizvodnja, na način da mi 5 maraka plaćamo više uvozni, plus 5 maraka na uvozni bilo koji alkohol, vino, ne znam, cigare, u odnosu na domaće, nas stavlja u poziciju da kao zemlja gubimo preferencijalni status za slučaj izvoza u zemlje EU. To smo potpisali i ta direktiva ima broj. Ja sam danas pitala koji je broj, pa je to neki 2007 kroz ne znam 2000 od 18.09. 2000. se primjenjuje. Znači ma njen broj, mi smo, dogovorio se neko tad ko je bio da to prihvati i mi to trebamo slijediti. U tom okruženju mi sad živimo. Znači, ne bi trebali raditi protiv sebe neke stvari. Trebamo ih riješavati kvalitetno kroz druge zakone, brzo, na zadovoljstvo građana, lož ulje na zadovoljstvo privredinika, duhan i ostalo ali ne znači protiv sebe, na način da sad dobijemo zakon koji neće biti primjenjiv. Dobit ćemo naravno i jako puno neke vrste, evo sad onih koji će smatrati da je ovo neka vrsta eto pokušaja koji nije dobar jer nismo se držali znači okvira u kom djelujemo i trebalo bi stvarno, ja sam probala to objasniti i tamo ovaj, malo je to bilo raspoloženje drugčije. Da probamo sad u prvoj varijanti donijeti zakon evo ovakakv kakav je u prvoj varijanti. A onda stvarno da se dogovorimo kako ući u brze izmjene i dopuniti sve ovo što sam ja rekla. Hvala vam lijepo.
Zahvalujem se minsitrici. Gospodin Čengić, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, članovi Vijeća ministara, ostali prisutni, želim vas obavijestiti da je naša komisija danas radeći u vezi sa ovim zakonom imala pred sobom najmanje, nismo sigurni ali najmanje 38 amandmana. Od tih 38 amandmana, komisija je usvojila 11 i dostavila ih vama. Bit ću vrlo jasan. Amandmani koji su usvojeni, u suštini su više tehničke naravi koji pojašnjavaju i poboljšavaju sami tekst ili preciziraju neke nedorečenosti kao što je npr. ako neka rješenja u provedbenim propisima ne budu na vrijeme donjijeta nakon što stupi zakon na snagu, daje se mogučnost Upravnom odboru Uprave za indirektno oporezivanje da iz postoječih entitetskih zakona i Zakona Distrikta Brčko koristi rješenja za čitavu teritoriju samo dok se ne donesu konačni provedbeni propisi. 11 Ja ću sada ovdje reći da, vrlo jasno i odgovorno da mi nije čudo da neki pokušavaju politizirati ovaj zakon. Ali mi je čudo da neki drugi ovaj, eventualno ne bi imali dovoljno političke snage da to prepoznaju. Ja razumijem one koji nisu, kad su bili na vlasti uradili ovaj posao pa imaju sada potrebu da dociraju i d drže predavanje o tome kako bi to trebalo uraditi sada, kada je to neko već doveo do kraja. To je prvo. Drugo ovaj zakon jeste porezni zakon, jeste vrlo važan zakon i on je ja bih rekao laički, brat blizanac Zakonu o PDV-u. Ali je isto tako činjenica da smo mi često u situaciji koja malo izgleda kao da smo frustrirani činjenicom da ne vodimo čitavu makro politiku, da je ne možemo riještiti od jedan put, da sve probleme koji evdje postoje ekonomske, od velikog trgovinskog deficita, pa na dalje, onda od jadan put dobijemo neku potrebu da to sve zguramo u jedan zakon u 5-6 rješenja u jedan dan, bez proučavanja, bez vizije šta to konkretno znači, bez kvalitetnih rješenja u samom tekstu amandmana i pogotovo bez imalo jasne slike o tome kako bi se to eventualno moglo primjeniti. Da bolje objasnim. Mi smo na komisiji se odlučili u jednoj vrlo otvorenoj i jasnoj raspravi, u kojoj smo se svi složili, da amandmani koje u tom času nismo prihvatili, tretiraju važna, izuzetno važna pitanja, mi smo se složili da idemo u dva koraka. Prvi je da tehnički poboljšamo ovaj zakon u mjeri u kojoj su ga po našem mišljenju popravili amandmani koje smo usvojili. I drugo, da obavežemo zaključkom Vijeće ministara i Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje da ova pitanja o kojima smo raspravljali, ja ću ih poslije precizno pobrojati, uzmu i pripreme rješenja vjerovatno ne samo kroz Zakon o akcizama. Dakle ne Zakon o akcizama, dakle ne kroz izmjene i odpune Zakona ... time, i kroz pripremu i donošenje drugih zakona koji u ovom času ne postoje a moraju biti osnova i podloga za ova pitanja. Dakle, da dadnemo rok Vijeću ministara i Upravi od 60 dana, da oni pripreme ta rješenja i da o njima raspravljamo. Na kraju smo kao komisija zato što smo svjesni važnosti i došli do zakona, ali i važnosti riješavanja ovih pitanja koja ovaj zakon ne riješava, donijeli i slijedeći zaključak, da ćemo kao komisija ukoliko Vijeće ministara i nadležne institucije, u roku od 60 dana ne pripreme izmjene i dopune zakona i potrebna kvalitetna i cjelovita rjšenja, da ćemo mi kao komisija ići sa prijedlogom izmjena i dopuna zakona, koji će to riješiti. I da budem vrlo jasan, ovo namjerno na ovaj način govorim, dakle sasvim namjerno, ovdje sjede vrlo odgovorni ljudi, moje kolege koje jako uvažavam, koji su imali najmanje jednako razloga kao i predlagači u Predstavničkom domu, za svoje amandmane od gospodina Jukića, Brke i ostalih kolega koji su djedili na komisiji, koji su imali amandmane o istim pitanjima, sa sličnim ili približno sličnim rješenjima, oni su odustali od tih amandmana, zbog toga što smo došli zajednički do jasnog stava da ne možemo gurati Vijeće ministara i nadležne institucije u implementaciju odluke koja bi eventualno bila donijeta u srijedu, večeras, u nekih 10:00 sati, i koja bi bila u primjeni u petak navečer u 1:00 sat poslije pola noći. Gospodo, ovdje se radi o državi, radi se o velikim sredstvima, radi se o velikom broju proizvoda, radi se o potrebi pripremanja od softvera do ljudi koji trebaju da dobiju instrukcije itd., pa imamo dvije situacije. Ili ćemo donijeti zakon koji ne možemo primjeniti i svjesno idemo u to da ga ne možemo primjeniti, a vjerovatno na terenu nekoga dovesti u situaciju da krivično odgovara, zato što je primjenio, zato što nije primjenio, zato što je primjenio ovako a nije primjenio onako, ili ćemo uraditi ono što je normalno i potrebno, a to je da u ovoj fazi, u ovom času usvojimo zakon u tekstu koji je primjenjiv od 12 01.01. naredne godine, i da onda onome kome je to posao i ko to zaista može pripremiti, Vijeće ministara, Upravni odbor za indirektno oporezivanje i ostale institucije, pažljivo proučivši realno stanje na terenu, iskustva drugih, i upoređujući ta rješenja, i imajući na umu našu strukturu države, nismo mi ovog časa ni Njemačka, ni Francuska, ni Hrvatska, ni Slovenija, nego imamo našu realnost institucija i funkcija u subordinacije itd. ili eventualno ne subordinacije, da to imajući sve na umu onda pripremimo rješenja koja će prvo biti cjelovita, u smislu da će taj problem zaista riješiti. Zatim, cjelovita da dovedu u vezu određena sa drugim rješenjima, mi imamo situaciju u kojoj se predlaže da se ne naplaćuje tih 10% na kompjutere a da se naplaćuje na školsku opremu. Pa ćemo onda šestar, lenijar, spužvu i kredu u školi plaćati 10% a na kompjuter nećemo, zato što smo zaboga toliko napredni da nam trebaju kompjuteri a eto nam više ne trebaju ni krede ni šestari ni trouglovi ili nekakav globus i ne znam šta sve drugo. Po kom kriteriju smo dali prednost tome u odnosu na ovo. Takvih pitanja bi tek bilo ukoliko prihvatimo ova rješenja koja jesu potrebna ali u ovom času, po mojoj ocjeni i po zajedničkoj ocjeni komisije nisu moguća u danu koji se zove 01.01. 2005.godine, odnosno u petak navečer. Još u danu u kome ćemo još proslavljati novu godinu. Dakle, imajući sve na umu, ja ću samo kazati, mi smo ovdje raspravljali o pitanjima akciza na luksuzne automobile, na plovila dakle čamce, brodove, jahte itd. na avione, na nakit, zlato i ostale posebne vrijednosti, razgovarali smo o pitanju zašto duhan, duhanske markice uzimamo one minute kad se obavezujemo na plaćanje akcize, one minute kad prijavimo da se priprema, da se štampa markica, a alkoholna pića plaćamo 7 dana poslije nakon što sam zalijepio markicu. Dakle, ova i druga pitanja o kojima smo mi razgovarali, su zaista ozbiljna pitanja, aposlutno. Pogotovu pitanje proizvoda koji su u zemlji porijekla subvencionirani, a takvih je proizvoda veliki broj. Zamislite sada kako će izgledati to, da kažemo da sada neki polumasni, mansni sirevi koji su subvencionirani, mi njih moramo ganjati ovdje, pa na njih staviti akcizu, pa dok mi saznamo koji su, onako kako jesmo dobro obaviješteni, pa koji proizvođać, pa koja zemlja, pa dok dokažemo, pa će kod jedne zemlje imati jasan dokaz da je subvencioniran, kod drugih neće imati jasan dokaz, sve smo to raspravljali gospodo moja, sve smo to raspravljali. Ja se zaista izvinjavam što ovako govorim, ali se radi o tome da vam hoću kazati, ne postoji ni jedno od ovih pitanja koje se sada ovdje ovaj, predlaže kroz nekakve dodatne amandmane i dodatne okolnosti, o kojima mi zaista nismo raspravljali. Mi smo o tome ozbiljno raspravljali, razmatrali sa svih strana i zaključili slijedeće. Važna pitanja i potrebna pitanja, pitanje poticaja proizvodnje, pitanje tzv. zaštite domaće proizvodnje koja ne može kroz VTO ali može na neke druge načine. Akciza jeste upravo sredstvo dakle, akciza jeste upravo sredstvo ne samo porezne politike, nego i politike poticaja, politike razvoja, politike odnosa prema subvencioniranim robama iz drugih prostora, polotike socijalne u kojoj pravimo razliku između onih koji imaju i žive luksuzno i neka žive, ali neka to plate, i onih drugih koji ne mogu imati takav luksuz i nemaju šta da plate. Naravno da je to važan aspekt, to jeste socijalna politika a ja imam dojam da mi do ovoga časa pokušavamo sve pretvoriti u jednu polupropagandu tipa, nama je važno da naplatimo taj automobil. Da ne govorim sada o detaljima. Moram reći, ako vam budem govorio o detaljima, onda će to biti karikatura. Treba platiti npr. akcizu od 24 hiljada KM, na čamac, na plovilo, na brod od 16 metara koji može biti pokriven krpom sa dvije drvene daske i na neki drugu jahtu koja može koštati 15 miliona eur-a isti takvih na primjer 24 hiljade KM. To tek nije pravda, to tek nije socijalna politika. To je tek 13 izazivanje nezadovoljstva, jer jest. Dakle, radi se o pitanjima koja su zaista važna, ali koja se zaista ne mogu založiti za sat i dva. I zadnje i konačno, da budemo vrlo jasni, ne vjerujem da bi iko od nas pristao da dadne zadatak sam sebi, da uradi nešto za što je siguran da to uraditi ne može. Ja sam siguran i odgovorno tvrdim, unatoč svoj dobroj volji svih u Vijeću minsitara i svih institucija koje će se baviti primjenom i realizacijom Zakona o akcizama, da oni 01.01. nisu spremni za primjenu svega ovoga. I mi sada imamo slijedeću varijantu ili da promijenimo datum primjene zakona za neki naredni tamo datum, pa da onda raspravljamo o ovim pitanjima ili da ostanemo pri datumu koji je 01.01.2005.godine, sa onim rešenjima koja su primjenjiva odmah, a da zaista od 60 dana pripreme nadležne institucije, raspravimo i donesemo dodatna rješenja, zakone ili izmjene i dopune zakona kojima ćemo omogućiti da se onda postignu svi ovi drugi efekti. Oni su važni, oni su potrebni ali ako nešto nismo uradili za 8 godina, zato što nismo uradili, često iz objektivnih razloga, ne uvijek, onda ne vjerujem da je moguće da to uradimo za pola sata. U tom smislu biću jasan i kazat ću slijedeće, amandmani koji se sada pokušavaju ovdje ubaciti u raspravu, nisu postojali na komisiji, nisu bili predmet rasprave na komisiji i po mom skromnom tumačenju Poslovnika, ne mogu biti predmet rasprave. Što se tiče novih okolnosti, to ovo o čemu mi govorimo, jesu nove političke okolnosti, ali nikakve druge. Doslovce, nemojte se ljutiti, doslovce nove političke okolnosti. Sve druge okolnosti su vam bile poznate, o njima smo raspravljali na komisiji i možete se uvjeriti i kroz izvještaj i kroz stavove koje će vjerovatno iznjeti i moje kolege sa komisije, da zaista nema novih okolnosti. Jedina prava nova okolnost, stvarna nova okolnost bi bila da sada gurnemo institucije koje su nadležne da provode ovaj zakon, da ga provode sa eventualno ovako definiranim amandmanima, bez ikakve provedbene politike, bez instrumenata i bez vremena za to. Iz svih ovih razloga, u ime komisije i u svoje lično ime, uvažavajući potrebu da se ova druga pitanja riješe u budućnosti, predlažem da Dom prihvati zakon sa amandmanima koje je prihvatila komisija, da formira komisiju za usaglašavanje teksta i da zamolimo kao kolege i kao Dom kolege u drugom domu da u Komisiji za usaglašavanje ne bude neusaglašenosti, da se prihvati tekst amandmana koji je primjenjiv i da dobijemo zakon koji će stupiti na snagu 01.01. a da kroz zaključke obavežemo nadležne da pripreme u roku od 60 dana izmjene koje ćemo onda primjeniti kad ih prihvatimo i onako kako ih dogovorimo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Čengiću. Prije nego što nastavimo sa rspravom, ja ću vas obavijestiti da ću se kratko ja morati povući sa sjednice zbog vrlo kratko, neću ugroziti kvorum. Kolega Jukić će preuzeti vođenje sjednice. Ja se vraćam vrlo brzo.
Nastavljamo raspravu, gospodin Brka se javio za riječ. 14
Ja vas pozdravljam sve i izvinjavam se što mi je glas malo drugačiji jer pokušat ću da budem kratak ali ne mogu da ne kažem nekoliko riječi na ovu temu. Naime, ovo sve što je rekao gospodin Čengić, to je tako. I razlika između našeg Doma i Predstavničkog doma u radu, kad se do sada analizira rad ovog Doma, ja mislim da smo mi zaista bili vrlo kooperativni i radili zaista vrlo odgovorno. Vrlo često smo bili u situaciji da neke stvari ispravljamo koje oni donesu na svome domu. Svjedoci ste svi ovde prisutni. Nažalost, to je tako. Ali je to i razumljivo. Gore ima više opozicije i oni su glasniji i onda to tako ide. Malo im je teže možda raditi nego ovde nama. Ali ja hoć ovde da kažem sad jednu drugu stvar. Ja mislim da mi ne trebamo da otežavamo rad našem Vijeću ministara a sa ovim prijedlogom amandmana koji je usvojen gore, i koji se ovde sad nama zbog objektivnih nekakvih okolnosti pod navodnicima, stavlja kao mogućnost da prihvatimo da o njemu raspravljamo, dovodi naše Vijeće ministara u nemoguću situaciju. Ja mislim da ovaj Dom njih ne treba da dovede u nemoguću situaciju. Ja sam jedan od ljudi koji je imao na ova dva zakona 34 amandmana. I ja sam zaista vrlo pomno, zajedno sa kolegama, ne ja sam, o svakom od njih raspravljao i o svakom imao stav. I danas smo mi svi pojedinačno na komisiji od gospodina Čengića, od gospodina Radovanovića, od gospodina Pajića, svi smo mi razumjeli da treba te stvari uraditi, koje su oni sad na prečac htjeli da urade. Međutim, mi smo iskoristili još jedan momenat, jer je na našoj komisiji u to vrijeme, kada smo o tome govorili, bila je i ministraica naša iz Vijeća ministara koja je sad ovdje prisutna i koja je ovdje govorila. I mi smo zaista vrlo jasno stavili do znanja, a ona je to kao ministar prihvatila i obećala nam da će u roku od 60 dana izaći pred Parlament sa predloženim rješenjima, a pošto mi nismo bili svi zadovoljni, onda smo rekli ako vi to ne uradite, to će ova komisija predložiti Parlamentu i to se jednostavno mora uraditi. I zbog toga, ja zaista apeliram na naše kolege da mi ne pravimo problem Vijeću ministara jer ih stavljamo u nemoguću situaciju, neće moći to uraditi. Jednostavno što bi ih stavljali sutra u zatvor, ja nisam za to spreman. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Brki. Ko dalježeli govoriti? Više nema prijavljenih. Ja pozivam zastupnike da se izjasnimo o zakonu u prvom čitanju. Ko je za zakon u prvom čitanju? Ko je za? Ko je protiv? Uzdržan? 1 protiv, konstatiram da smo većinom glasova uz 1 glas protiv, usvojili Zakon o akcizama u prvom čitanju. Predlažem da pređemo na drugo čitanje. U drugom čitanju raspravljamo o amandmanima. Ko želi, izjašnjavamo se, ispričavam se izjašnjavamo se o drugom čitanju. 15 Ko je za? Ko je protiv? Uzdržan? Zahvaljujem. Konstatiram da smo usvojili odluku da idemo u drugo čitanje uz 1 glas protiv. Raspravljamo o člancima. Rasprava je otvorena. Ko želi govoriti? Gospodine Limov, izvolite.
Uvaženi gospodine, trenutni predsjedatelju, naravno ja ću iskoristiti prigodu pa reći, uvažavajući ovo što su prethodnici govorili potenciraju činjenicu da je neophodno osigurati uvjete da se za 2-3 dana krene sa primjenom ovog zakona, želim reći vrlo jasno da a to smo konstatirali na zadnjoj sjednici, nije bilo do nas, dakle mi smo već dogovorili odgovarajuću proceduru koja je je li, bila tzv. redovita procedura ali evo sad smo ubrzali aktivnost s namjerom da danas dovršimo oba čitanja, što naravno stavlja sve nas izaslanike u situaciju da moramo je li, na određen način apsolvirati ono što se u normalnoj proceduri radi u jednom dužev vremenskom razdoblju, posebice što kao što reće ministrica, ovo nije nešto posebno novo, je li. Ovo je samo projekacija koja ide na državnu razinu i sa tog aspekta, ja u svakom slučaju želim reći, izraziti svoje zadovoljstvo da smo u prigodi na određen način postaviti ovu problematiku tako da će njezina primjena osigurati iste kriterije i standarde, iste uvjete na teritoriji cijele BiH, što je samo po sebi u svakom slučaju nešto što a vi to dobro znate, ja načelno prihvatam i podržavam. Međutim, s obzirom na činjenicu da mi imamou odnosu na naše okruženje, dakle u odnosu na države koje su naši susjedi, imamo ipak različito postavljeno ovu problematiku. I primjerice Republika Hrvatska u odnosu na pojedine proizvode, ministrica je spominjala neke od tih proizvoda, mi imamo da tako kažem, diferencirano postavljene stvari, primjerice kada je u pitanju duhan, imamo praktično tri kategorije. Imamo jednu situaciju koja objektivno naše proizvođaće stavlja u situaciju, imajući na umu i naše i objektivne mogućnosti, u smislu prije svega zaštite domaće proizvodnje, da ih stavljamo u jednu neravnopravnu konkurenciju. Zbog te činjenice navest ću par podataka. Evo, kada je u pitanju upravo ovaj segment duhanske proizvodnje i industrije. U prvih 9 mjeseci, prema potacima Vanjsko- trgovinske komore BiH, iz Republike Hrvatske u BiH izvršen je uvoz 6 tisuća 120 tona, evo ministrica potvrđuje da je tako, cigareta ili duhanskih prerađevina, proizvoda na područje BiH. Imajući na umu činjenicu da, evo ja ne pušim ali oni koji to čine, od prilike im treba 8 tisuća tona za godinu dana ovde kod nas u BiH i naravno, ovaj, istovremeno mi nismo je li, ni kila u stanju izvesti na područje Republike Hrvatske. Instrumentarij dakle, koji mi sad propisujemo i projeciramo na državnu razinu, evidentno nije dobar i ne ide u prilog BiH. Jer je primjerice, Tvornica duhana Rovinj, otkupila našeg duhana u prošloj godini 150 tona. To je 1% njenih potreba. Istovremeno je 40% svoje proizvodnje plasirala kod nas. Ja naravno imajući na umu evo ove elemente, moji amandmani su se odnosili dakle, jednim dijelom na ovu problematiku sa ambicijom da i mi uvedemo tri kategorije. Neću sada posebno govoriti u kakvoj su situaciji naši duhanari, jer je to vama jasno da će nakon ovoga sasvim sigurno biti u još težoj situaciji. Imajući na umu činjenicu da evidentno negdje tisuće tona se nalaze s obzirom na stanje o kojem evo stalno govorimo i 16 našu nemogućnost da sve to ispratimo, propratimo itd. nalaze se hajde reći ću na tzv. crnom tržištu. Ja mislim da smo mi na zadnjoj sjednici, donoseći Zakon o PDV-u, stvorili pretpostavku da u narednom razdoblju poveća se broj siromašnih, i to neće biti svako peti građanin u BiH kako piše u našoj studiji i našem dokumentu Srednjoročna strategija razvoja, ja se bojim da će taj broj biti povećan. I bojim se da ćemo ovim današnjim usvajanjem, ovako a sasvim je jasno u kom pravcu će ovo ići, bojim se da ćemo na ovaj način ustvari i pojedinim segmentima naše domaće proizvodnje stvoriti pretpostavke da dođu sigurno u težu situaciju od one u kojoj se danas nalazi. Neću posebno naznačavati sva ta područja, jer dijelom su i u samim amandmanima, ne samo onima koje sam ja uputio, nego i u amandmanima drugih kolega izaslanika. Uvažavam ja njihovu dobru volju da ih povuku, međutim činjenica je da je među njima bilo sigurno dobrih rešenja. Dakle, kao izaslanik u ovom domu, ne preuzimam ni malo odgovornosti što smo došli cajtnut. Netko tko analizira ovaj, u jednom dužem vremenskom razdoblju naš rad, vidjet će da ovo nije prvi put. I vidjet će da su neki zakonski projekti nalazili se i dva mjeseca kod nekoga, prije svega u Vijeću ministara što smo konstatirali i na zadnjoj sjednici i određenim zaključkom pokušali smo dati do znanja da je to nekorektno i da bi se trebalo voditi računa o uvjetima i vremenskom razdoblju u kojem Dom naroda prije svega, a pretpostavljam da nije ništa bolja situacija ni sa Zastupničkim domom, dobiva mogučnost da raspravlja o ovim izuzetno važnim stvarima. Ja mislim da ćemo mi sa jedinstvenom tršarinom, povećati uvoz u BiH, povećati platni deficit BiH, dovesti u vrlo tešku situaciju evo primjerice proizvodnju duhana. Zatim, i naravno drugih da ne spominjem dakle proizvođaće alkoholnih, bezalkoholnih pića itd. i svega onoga što je predmet i što je sadržaj ovog zakona. Naravno da ćemo i samu proizvodnju cigareta u BiH dovesti u jednu specifičnu situaciju i onda ćemo negirati svoju odgovornost za ono što će se dogoditi, jer naravno da će tvornice rokovodeći se kriterijima je li, tržišta postaviti stvari tako da opet ovaj, oni opstanu iako vjerujem u to da će im biti teže nego što je to danas. Temeljni cilj kategorizacije koju sam ja u onom amandmanu u svezi sa duhanom pokušao naznačiti, jeste stimuliranje potrošnje domaćeg duhana. Naravno, imajući na umu ono što su prethodnici govorili, sasvim je jasno da ovaj, a i ministrica je tražila praktično da se ne odstupa, a s obzirom da je dio amandmana koje sam ja uputio sadržajno i suštinski praktično imamo tu informaciju na Zastupničkom domu prihvaćen, evidentno je ukoliko mi ostanemo pri onome da ne diramo zakon, da će se ovaj problem razrešavati na sjednici Zajedničke komisije. Pretpostavljam da će to noćas ili sutra biti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Limovu. Ko dalje želi govoriti? Ima li još prijavljenih? Nema. Pristupit ćemo izjašnjenju o amandmanima gospodina Limova. Gospodin Limov je, gospodin Filipović, izvolite. 17
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, pozdravljam sve nazočne, kolege iz Zastupničkog doma koji prate naš rad. Zamolio sam riječ samo zbog toga što bi bilo dobro da ne kršimo Poslovnik. Gospodin Limov je podnio amandman pozivajući se na Poslovnik i članak 89.3. Po toj logici bi trebalo da se Kolegij odredi prema njegovom amandmanu, to određenje Kolegija nemamo. Dakle, uvažiti ili ne uvažiti. Ako ne uvaži Kolegij, mi se o tome nećemo uopće izjašnajvati. To je jedno. I drugo, kad sam već dobio riječ, reči ću dvije, tri rečenice samo. Dakle, zatražena je stanka na zahtjev jednog od zastupnika u otsutnosti predsjednika kluba, prihvaćen je taj zahtjev za stankom. Bez stanke ili sa stankom, vjerujem da bi došlo do ovog amandmana. U prvi mah se on činio sasvim logičnim, budući je Zastupnički dom neposredno prije zahtjeva ili prije rasprave o ovoj točki dnevnog reda završio sa rdom i prihvatio jedan amandman na članak 9. i prihvatio je stavak 3 i u sasvim su logičnoj vezi amandman V i amandman VI Zastupničkog doma jer je amandman V prihvaćen, a amandman VI nije. Zašto o ovome govorim? Govorim o ovome jer sam čuo i ministricu, čuo sam vrlo razloženo obrazloženje predsjedatelja naše komisije. Vidio sam da se vrlo temeljitom, kratkom roku raspravljalo o svim predloženim amandmanima uopće o ovom Zakonu o trošarinama i o prethodnom zakonu kojeg smo usvojili, i mislim da će vrlo teško na usuglašavanju Zajedničke komisije oba doma proći amandman V. Jer, on očito zadire u diranje jedne koncepcije koja narušava primjenu ovog Zakona o trošarinama i uopće paketa ovih zakona o ćemu bi smo mi ovdje i te kako morali voditi računa. Zbog toga bih dao potpunu svoju osobnu podršku stajalištima izrečenim od strane gospodina Čengića i naše mjerodavne komisije oko izvješća kojeg smo primili na stol i oko namjeravanog, dakle čuo sam i sadržaj, vjerojatno ćemo čuti i kompletan tekst zaključka koji bi pratio usvajanje ovoga zakona na način kako je to predložila naša komisija. Osječao sam potrebu to reći, da se ne bi krivo tumačio zahtjev za stankom Kluba hrvatskih zastupnika. Hvla.
Zahvaljujem gospodinu Filipoviću. Dakle pristupamo izjašnjavanju o amandmanima. Gospodin Limov je podnio odnosno obnovio sve svoje amandmane koje je predložio. Njih je ukupno bilo devet. Jedan amandman je uložio gospodin Milojević, međutim jedan amandman je uložio gospodin Milojević, međutim ovaj amandman isto tako nije uložen u skladu sa našim Poslovnikom u potrebnom roku. ... nije bio na komisiji.
... nije bilo ni prije komisije ni na komisiji, ni do rada na komisiji nije se pojavilo.
Dakle, predlažem da se najprije izjasnimo o prijedlogu gospodina Limova, da se njegov amandman uključi u amandmane, on se pozvao na članak 89. točka 3. koji kaže. 18 Nakon što rapsrava počne, predsjedatelj će u konotacijama sa zamjenicima predsjedatelja uvažiti nove amandmane samo u sljedećim slučajevima. a) Kad se odnose na nove aspekte, koje komisija nije mogla uzeti u obzir ili kad nastoji usaglasiti dva ili više prijedloga o kojima se vodi rasprava. Istina, mi smo do sada imali praksu, da smo nekoliko puta uvažili nove okolnosti, točku 3. pod a. ili b. ovog članka. Međutim, kad se radilo o predlaganju istovjetnog amandmana, koji je usvojen u Zastupničkom domu. Ovog puta se o tome ne radi. Gospodin Limov nije obnovio, odnosno nije predložio amandman koji je usvojen u Zastupničkom domu, nego drugi amandman vezan za taj amandman. Na komisiji nije bilo ništa od ovoga. Tako da se, nakon konsultacije sa Kolegijem, ovo ne bi moglo uzeti i podvesti pod ovaj članak, a opet sukladno našoj praksi, u primjeni ovog članka, meni je stvarno žao, ali procedura je vrlo jasna. Mislim da tu treba biti zbilja vrlo precizni i ne mijenjati ni zarez od procedure, od prilike do prilike. To je stav Kolegija. Slijedi izjašnjavanje o podnesenim, odnosno obnovljenim amandmanima gospodina Limova. Amandman I Koji su uredno po Poslovniku dostavljeni, obnovljeni itd. To su obnovjeni amandmani. Evo neka tajnik čita amandmane, mi ćemo se izjašnjavati o svakom amandmanu pojedinačno.
Amandman I U članku 4. stavak 2. dodaje se točka 7. koja glasi. Drugi proizvodi po odluci Vijeća ministara, uključujući i one na koji je plaćen poticaj u zemlji podrijekla, a nije predmet podicaja u BiH.
Čuli smo amandman. Pozivam na izjašnjenje o amandmanu. Ko je za? Ko je protiv? Uzdržan? Zahvaljujem. Konstatiram da smo odbili amandman gospodina Limova većinom glasova uz jedan glas za.
Amandman II Iza članka 4. dodaje se novi članak 4. koji glasi. U cilju zaštite domaće proizvodnje i tržišta, Vijeće ministara može pored ovih zakonom utvrđene trošarine, utvrditi i posebnu trošarinu za svaki proizvod, čija je uvozna cijena smanjena osim izvoznih poticaja zemlje podrijekla. 2. Vjeće ministara je posebnom odlukom potvrđuje o kojem se proizvodu radi. 19 3. Odluka iz prethodnog stavka mora sadržavati naziv proizvoda, ime zemlje, ime proizvođača, te visinu trošarine u apsolutnom iznosu po mjernoj jedinici. 4. O odlukama iz ovog i prethodnog članka, Vijeće ministara je dužno izvijestiti Parlamentarnu skupštinu BiH, u roku od 15 dana od dana donošenja.
Izjašnjavamo se o ovom amandmanu gospodina Limova. Ko je za ovaj amandman? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Zahvaljujem i konstatiram da je većinom glasova protiv, s 1 glasom za i 1 uzdržanim, odbijen amandman broj II gospodina Limova.
Amandman III U članku 10. dodaje se stavak 3. koji glasi. Za uvozne proizvode iz stavka 1. i 2. ovog članka, trošarina se uvećava za 0,10 KM po litri.
Izjašnjavamo se o amandmanu broj III Ko je za amandman? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Zahvaljujem i konstatiram da smo većinom glasova protiv, sa 1 glasom za i 2 uzdržana, odbili amandman III gospodina Limova.
Amandman IV U članku 11. dodaje se stavak 2. koji glasi. Za uvozne proizvode iz stavka 1. ovog članka, trošarina se uvećava za 5 KM po litri.
Izjašnjavamo se o amandmanu broj IV. Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Zahvaljujem i konstatiram da smo s 1 glasom za, 1 glasom uzdržanim i većinom glasova protiv, ne usvojili, odnosno odbili amandman broj IV gospodina Limova. 20
Amandman V Članak 14. mijenja se i glasi. 1. Na promet duhanskim proizvoda, trošarina se plaća prema klasifikaciji. Duhanske prerađevine iz grupe «A» popularne cigarete u visini od 30%, duhanske prerađevine iz grube «B» standardne cigarete u visini 40%, duhanske prerađevine iz grupe «C» ekstra cigarete u visini od 70%. 2. Po ... iz grupe «A» u smislu ovog zakona su cigarete sa ili bez filtera, mekanog pakovanja, koje sadrže najmanje 50% domaćeg duhana, u čemu je najmanje 25% donjih branja i na njima utemeljenih surogata domaćih podrijekla, a koje su proizvedene i prvi put stavljene u promet na teritoriji BiH. 3. Stavljene cigarete iz grupe «B» u smislu ovog zakona su cigarete sa filterom, pakirane u tvrdom pakovanju, koje sadrže najmanje 30% domaćeg duhana, u čemu je najmanje 15% donjih branja i na njima utemeljeno surogata domaćeg podrijekla, a koje su proizvedene i prvi put stavljene u promet na teritoriji BiH. 4. Ekstra cigarete iz grupe «C» ovog zakona su cigarete, koje ne ispunavaju uvjete iz skupine «A» i «B». 5. Klasifikaciju duhanskih prerađevina utvrdit će Vijeće ministara, posebnim pravilnikom u roku od 30 dana, od dana usvajanja ovog zakona.
Izjašnjavamo se o amadnmanu. Ko je za amandman? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Zahvaljujem i konstatiram da smo 2 glasom za, 3 glasa uzdržana i većinom glasova protiv nismo usvojili, odnosno odbili smo amandman V gospodina Tomislva Limova.
Amandman VI Iza članka 14. dodaje se novi članak 14.a. koji glasi. Članak 14.a. Posebna trošarina iz članka 4.a. se plaća na ukupno uvezenu količinu, u visini poticaja zemlje podrijekla.
Izjašnjavamo se o amandmanu. Ko je za amandman? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Zahvaljujem i konstatiram da smo sa 1 glasom za, 2 uzdržana i većinom glasova protiv, odbili amandman broj VI gospodina Limova. 21
Amandman VII U članku 19. dodaje se stavak 6. koji glasi. Centralna banka BiH dužna je na zahtjev Uprave za indirektno oprezivanje u stopu prinudne naplate, dostaviti brojeve svih transakcijskih računa poreskog obveznika.
Izjašnjavamo se o amandmanu. Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Zahvaljujem i konstatiram da smo sa 1 glasom za, 2 glasa uzdržana i većinom protiv, odbili amandman broj VII gospodina Limova.
Amandman broj VIII U članku 26. dodaje se stavak 4. koji glasi. Nadležni organ dužan je utvrditi valjanu zahtjev, izvršiti povrat iznosa iz pretnodnih stavaka ovog članka, u roku od 30 dana od dana podnošenja zahtjeva.
Izjašnjavamo se o amandmanu. Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Zahvaljujem, konstatiram da smo sa 1 glasom za, 2 uzdržana i većinom glasova protiv, odbili amandman VIII gospodina Limova.
Amandman broj IX Iza člankak 32. dodaje se novi članak 32.a., a koji glasi. Svi članci ovog zakona, koje se odnose na zaštitu domaće proizvodnje, primjenjuju se do prijema BiH u punopravčno članstvo Svjetske trgovinske organiziacije WTO.
Izjašnjavamo se o amandmanu. Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Zahvaljujem. Konstatiram da smo sa 1 glasom za, 3 glasa uzdržana i većinom glasova pritiv odbili amandan broj IX gospodina Tomislava Limova. Sa ovim smo završili izjašnjavanje o amandmanima. 22 Pristupit ćemo izjašnjenju o tekstu zakona, sa izvještajem nadležne komisije i amandmanima koji su, naravno, postali sastavni dio teksta zakona. Pozivam na izjašnjenje o zakonu. Ko je za zakon o akcizama. Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Zahvaljujem. Konstatiram da smo većinom glasova za, sa 11 glasova za, 1 glasom protiv, bez uzdražnih, usvojili Zakon o akcizama u BiH. Sada, budući da su zakoni usvojeni u različitom tekstu, izvolite predložiti klubovi članove za komisiju za usuglašavanje tekstova. Gospodine Genjac izvoli, predlažem iste.
Klub bošnjaka predlaže gospodina Čengića.
Zahvaljujem. Gospodin Boško Šiljegović. Ja predlažem, gospodin Spajić.
[[govori sa mjesta i ne čuje se dovoljno izlaganje]] pa pošto nisu prihvaćeni, ja uvažavam stav, nisam bio da opravdam amandmane, jer sam čuo da je ... da obnavljam, taj suštinski amandman za izuzimanje putarine. Ali, čuo sam, nemam te zaključke, da je komisija ... gospodina Radovanovića da on bude u toj komisiji za usaglašavanje ...
Dobro. Samo malo, nisam vas razumio, da li ste ovo željeli da bude i za prethodni zakon ili samo za ovaj zakon? Dobro, uvažit ćemo prijedlog kluba, gospodin Boško Šiljegović. Gospodin Anto Spajić i gospodin Hasan Čengić. Ko je za? Ko je protiv? Konstatiram da smo usvojili i Komisiju za usaglašavanje tekstova. Ja predlažem, očekujem da će se to dogoditi vrlo brzo. Idemo na sljedeću točku dnevnog reda. Ad.4. Davanje suglasnosti za ratificiranje sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Mađarske o uspostavljanju okvirnog programa za financijsku suradnju
... međutim, kako nemamo još komisiju za usuglašavanje, ja predlažem da se dogovorimo o sljedećem. Da nakon završetka rada Komisije za usuglašavanje tekstova, pripremimo i tekst zaključaka, u vezi sa jedninim odnosno drugim zakonom, pa da se onda izjasnimo. Da to bude takav zaključak. Samo da se o zaključku izjasnimo nakon što imamo tekst zakona usaglašen, ili već šta ćemo dobiti ne znam, jer će nam biti potrebno da vidimo kakav je usaglašeni tekst zakona, da bi ona mogli prilagoditi i te zaključke. 23
Mislim da ovo možemo uvažiti. Dakle, kod razmatranja izvještaja o usuglašenosti tekstova Komisije ćemo razmotriti i tekst zaključka.
Eh, sad ako dopustite ove dvije, dakle, ova dva sporazuma. U suštini radi se o sporazumu, o bilateralnom sporazumu između Republike Mađarske i BiH, o jednom razvojnom kreditu, koji je u ukupnom iznosu od 5,8 miliona eura i koji je u ovom slučaju namijenjen za potrebe rješavanja, odnosno poboljšanja stanja u vodosnabdjevanju u Tuzli. Sporazum je već potpisan i ratificiran na svim potrebnim nivoima osim Parlamentarne skupštine. Postoji drugi sporazum, koji je, koji se naslanja na ovaj, koji, zapravo tretira pitanje ugovora između krajnjeg izvođača, odnosno krajnjeg zajmoprimca i zajmodavca, odnosno banke iz Mađarske, koja će osigurati tehnički taj kredit i Komunalnog javnog preduzeća vodovod i kanalizacija Tuzle, a podgarantor za ovaj kredit uz Vijeće ministara BiH je Vlada Federacije. Kredit bi bio dat na deset godina, plus grejs period od godinu i po dana. Kredit bi se otplaćivao polugodišnje u jednakim ratama, sa cijenom kredita od 1,36% na godišnjem nivou, bez mogućnosti da se kredit mijenja. S obzirom na to da, dok se kredit ne ratificira, svi standardi u ovom sporazumu i implementacije kredita su standardi OECD-a i, s obzirom na činjenicu da dok se sporazum ne ratificira postoji mogućnost promjene ove kreditne stope, odnosno visine kamate. Sugestija je svih koji su učestvovali u ovom programu, odnosno procesu, da mi danas dadnemo saglasnost za ratificiranje ovih sporazuma. Kao Komisija, mi smo vodili jednu vrlo ozbiljnu raspravu, upoznali smo se o stanju stvari kad su u pitanju dosadašnja zaduživanja, razgovarali smo i o pitanju na koji način će biti tretiran ovaj kredit, kako je i po kojim principima odabrana Tuzla, zašto možda nije neki drugi grad i konstatirano je da postoji jedan dokument Vijeća ministara, koji je odredio prioritete na nivou BiH kad su u pitanje ove infrastrukturne potrebe i u tom smislu ovaj kredit vezano za Tuzlu, koja decenijama većima velike i ozbiljne probleme u vodosnabdjevanju jedan od tih kredita koji će se ovo realizirati. S druge strane, mađarska strana kao zajmodavac, izrazila je interes i spremnost da osigura ova sredstva, pod uvjetima koji su predviđeni standardima OECD-a i koji su dogovoreni u ovom sporazumu. Iz svih ovih razloga, a posebno iz razloga da bi bilo dobro da se čim prije ratificira ugovor, sporazum, odnosno sporazumi, kako bi išli u dalju implementaciju, naša komisija je predložila ovom našem domu, da da saglasnost na ratifikaciju ovog sporazuma i omogući dalju implementaciju. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Čengiću. Ima li još neko za rapsravu? Ako nema, pozivam na izjašnjenje oko odluke za davanje suglasnosti za ratificiranje sporazuma između Vlade 24 BiH, Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Mađarske o ... okvirnog sporazuma, programa za finansijsku suradnju. Ko je za? Protiv? Uzdržan? Zahvaljujem i konstatiram da nije odluka dobila većinu i da nismo usvojili ovu odluku, jer nema entitetske većine. Ad.5. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o kreditiranju i garanciji između Vlade, odnosno Vijeća ministara BiH, kao garanta, Vlade Federacije BiH, kao subgaranta i Javnog komunalnog poduzeća Vodovod i kanalizacija Tuzla, kao pozajmljivača i Mađarski eksport-import banke LTD Međutim, pitanje je koliko ima smisla ovaj sporazum bez ovog prethodnog, jer su vezani. Gospodin Čengić, izvolite.
Dakle, ja se pridružujem ocjeni predsjedavajućeg, da ovaj drugi sporazum ne bi imao smisla bez ovog prvog sporazuma i, dakle, to je definitivno jasno. Ne možemo se dogovoriti kako ćemo trošiti pare koje nismo prihvatili, koje nismo dobili. Ako ne prihvatimo ovaj prvi sporazum, nema para. Ja bih, ipak, zamolio, ako je moguće, dakle, ako je moguće, a volio bih da čujem mišljenje, s obzirom da je na komisiji vođena rasprava o ovom pitanju i da je bilo pitanje na koji način se raspoređuju ova sredstva, odnosno ovaj put da budem vrlo jasan, pitanje je zašto je projekat u ovom slučaju, odnosno novac namijenjen za ovaj projekat otišao na područje samo Federacije, a nije i na područje RS, dakle. Dakle, to pitanje je postavljeno i mi smo o njemu razgovarali i stav je bio vrlo jasan. S obzirom da se radi o nizu projekata, koji su kao cjelina prihvaćeni od Vijeća ministara, Mađarska strana je izrazila sprenost i interes da osigura sredstva upravo za ovaj projekat. To ne znači da kada neka druga vlada ili eventualno Mađarska u nekom drugom razgovoru o nekom drugom projektu izrazi spremnost da finansira neki projekat koji se implementira isključivo u RS da se neće dogoditi prilika da neka vlada da saglasnost da se o tome razgovara. Tako je taj program infrastrukturnih prioritetnih projekata prihvaćen na Vijeću ministara i kako je kao takav, mi vjrujemo u to izbalansiran i sa stanovišta zastupljenosti entiteta, kako vjerujemo da je izbalansiran i sa stanovišta zastupljenosti entieta, ja bih zamolio, ako je moguće dvje opcije, ili da napravimo pauzu, pa damo priliku još jedanput kolegama iz Kluba srpskih delegata da razmotre ovo pitanje ili, eventualno da se odluče o njima pa da vidimo mogućnost da vratimo nazad. Zašto? Ja ću biti vrlo jasan samo u jednoj. Ne vidim da ovaj projekat ni na koji način ugrožava vitalne nacionalne interese bilo koga naroda, niti na neki način diskriminira jedan entitet u odnosu na drugi. Zašto je došlo do odluke Vlade Mađarske da da saglasnost na ovaj projekat, ja zaista u ime Mađarske ne mogu odgovoriti. Ali, to ne isključuje da će neko drugi dati saglasnost na neki drugi projekat, koji ćemo, također ovdje implementirati. Zato mislim da bi bilo dobro ako kolege iz Kluba srpskih delegata, na neki način možda vide ima li mogućnosti da ovo, ipak, otkočimo i da idemo u ovaj proces. Hvala. 25
Zahvaljujem se gospodinu Čengiću. Gospodin Vinko Radovanović.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, Kao što vidite, mi smo bili uzdržani. Nismo bili ni za ni protiv ovog sporazuma. Zašto smo bili uzdržani? Zato što je ovaj sporazum došao prije sat vremena. Pa ipak je ovo sporazum, koji na jedan drugačiji način reguliše određene stvari oko tretiranja BiH kao garanta nego dosadašnjih sporazuma. Znači, prihvatanjem ovog sporazuma, mi ulazimo u jedan malo drugačiji sistem, rušimo određene principe, uvodio nove principe, tako da je to stvarno stvar o kojoj mi ne možemo da se odlučimo i da se opredijelimo za ili protiv, da li da to radimo sada ili možda da uzmemo malo pauze pa da vidimo, da se konsultujemo sa ...
Mogu li samo rečenicu?
U svakom slučaju mi tražimo pauzu poslije ovoga da se konsultujemo.
Ja želim ovdje reći jednu stvar. Ovo jeste malo, prvo pozdravljam vas sve. Ovo jeste malo sporazum, koji nije uobičajen, koji nije onakav kakve smo do sada radili. Međutim, ovdje smo vidjeli da je garant za vraćanje kredita subgarant Federacija. Ja molim kolege iz RS da malo razmotrimo jednu stvar. Ovo je kredit za konkretan posao. Takvih konkretnih poslova bit će i u entitetu RS i bilo bi katastrofalno onda kad se dogovore, nemoj, nisam ja prorok i bilo bi katastrofalno ako na tu situaciju zategnemo stanje i ljudi i mi iz Fedracije ne glasamo za projekte u RS, a poslanici iz RS ne glasaju za projekte u Federaciji, onda od razvoja BiH nema ništa. Ja još jednom molim, ja sad molim kolege da još jednom razmisle, da probamo naći jedno dobro rješenje, koje će nas voditi naprijed. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Pamuku. Stanka od, da iskoristimo ovu stanku za usaglašavanje. Da vidimo koliko ćemo, znači, pola sata. Nastavljamo u 18 i 30. [[PAUZA]]
Hajde da nastavimo. Dakle, kolege delegati, stali smona 4. tački dnevnog reda i, evo ja želim da vas informišem da je Kolegij postigao saglasnost za davanje saglasnosti za ratifikaciju ovog sporazuma i stekli su se uslovi da to u skladu sa Poslovnikom pređemo na sledeću tačku dnevnog reda, nema glasanja. 26 Ad.5. Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma o kreditiranju i garanciji između Savjeta ministara BiH kao garanta, Vlade Federacije BiH kao subgaranta i Javnog komunalnog preduzeća Vodovod i kanalizacija Tuzla kao pozajmljivača i Mađarske eksport-import banke LTD Otvaram raspravu. Izvještaj nadležne komisije ste dobili. Predstavnički dom je dao saglasnost za ovu ratifikaciju. Sad otvaram raspravu. Javlja li se neko za riječ? Niko. Dakle, ko je zato da damo saglasnost za ratifikaciju ovog sporazuma? Jednoglasno konstatujem da smo usvojili ovaj sporazum. Sad idemo sa izvještajima, izvještaji komisije ljudi o usaglašavanju teksta Zakona o porezu na promet. Znači, izvještaj Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazumao identičnom tekstu Prijedloga zakona o porezu na promet proizvoda i usluga. Dobili smo izvještaj Zajedničke komisije. Po članu 95. Poslovnika, izjašnjavamo se, glasamo o izvještaju Zajedničke komisije oba doma. Ko je za? Znači, porez na promet. Jednoglasno konstatujem da smo usvojili Zakon o porezu na promet. Prelazimo na izvještaj Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Prijedloga zakona o akcizama u BiH. Također ste dobili izvještaj Zajedničke komisije po članu 95. Poslovnika. Glasamo o izvještaju Zajedničke komisije oba doma. Prihvatam ovu sugestiju, znači, zajedno sa zaključcima koji su sastavni dio ovog izvještaja. Ko je za? Gospodin Limov je, dakle, protiv. Ostali su za. Konstatujem da smo usvojili zakon o akcizama u BiH i završavamo sjednicu. Ja vam želim svu profesionalnu i ličnu sreću u narednoj 2005. godini i, ako Bog da da radimo još uspješnije i bolje za prosperitet svih naroda BiH. Gospodin Spajić, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, štovane dame i gospodo, Evo ja čestitam na ovako uspješnoj završenoj sjednici, a izašao sam za govornicu da kao predsjednik Kluba hrvatskog naroda čestitam svim onim koji slave 7. siječanj,znači Božić pravoslavni da što bolje provedu ga i sa srećom i oni i njihove obitelji, a isto tako svima vama želim čestitu Novu godinu 2005. Hvala.
Gospodin Čengić.
Pa, evo ja koristim priliku također da svima koji proslavljaju Novu godinu po ovom novom kalendaru, odnosno ovu godinu koja počinje 1. januara/siječnja da čestitam Novu godinu i poželim dobro zdravlje,uspjeh u radu i što se tiče ovog našeg doma da 27 poželim da nastavimo raditi ovako kako smo do sada radili, jer čini mi se da smo, ipak, uradili jako veliki posao i malo je šta ostalo da još nije završeno iz ove godine. U ime Kluba Bošnjaka, također koristim priliku da čestitam svima onima koji proslavljaju pravoslavni božić i pravoslavnu novu godinu, želimo zdravlje, uspjeh i saradnju u daljoj izgradnji BiH. Hvala.
Zahvaljujem na lijepim željama i na obraćanju kolegi Čengiću. Kolega Šiljegović, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pošto mi nismo večerali, naša poruka će biti mnogo kraća, šalim se. U ime Kluba srpskih delegata svih kolegama delegatima i njihovim porodicama želim puno zdravlja i sreće u 2005. godini, svim predstavicima Savjeta ministara i njihovim porodicama također puno zdravlja i sreće, a vaskolikom srpskom narodu želim srećne božićne praznike.
Zahvaljujem. Ovo bi uz gusle još ljepše zvučalo, ali do godine ćemo. Sjednica je završena u 20,10 sati.