Dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti otvaram 55. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na sjednicu su pozvani predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i veleposlanstava u Bosni i Hercegovini koji prate rad našeg Doma, predstanici medija. Srdačno pozdravljam sve zastupnike i goste. Zastupnik Denis Bećirović najavio je kašnjenje, odsutnost sa sjednice opravdao je zastupnik Staša Košarac. Prema podacima službe sjednici je nazočno 36 zastupika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Poštovane dame i gospodo prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim napomenuti sljedeće: Sa dnevnog reda skinute su točke: Točka 6. Prijedlog zakona o sprječavanju sukoba interesa u institucijama Bosne i Hercegovine, predlagatelji zastupnici Borislav Bojić, Hazim Rančić, Jasmin Emrić, Diana Zelenika, Damir Arnaut, Saša Magazinović, Senad Šepić i Maja Gasal-Vražalica, zakon broj: 01-02-1-2573/17 od 31.10.2017. (prvo čitanje). Skinuta je sa dnevnog reda na zahtjev Ustavnopravnog povjerenstva. Tačka 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o neovisnim i nadzornim tijelima policijske strukture Bosne i Hercegovine, predlagatelj Vijeće ministara, zakon broj: 01,02-02-1-1752-4/17 od 14.10.2017 (prvo čitanje), na zahtjev Zajedničkog povjerenstva za odbranu i sigurnost koje je tražilo produljenje roka za dostavu mišljenja od 30 dana. Na dnevni red sjednice dodane su: Točka 2. Zahtjev Doma naroda za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH po hitnom zakonodavnom postupku u skladu sa člankom 133. Poslovnika Zastupničkog doma broj: 01-02-1-1133/17 od 25.07.2017., i Točka 3. Prijedlog zakona o Proračunu institucija Bosne i Hercegovine, međunarodnih obveza Bosne i Hercegovine za 2018., predlagatelj: Predsjedništvo BiH, zakon broj: 01,02-02- 1-2882/17 od 14.12.2017. (prvo čitanje). 2 Dopunjena je: Točka 10. Prijedlog zakona o osiguranju depozita u bankama Bosne i Hercegovine, predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2713/17 od 24.11.2017., skraćeni postupak s Mišljenjem Povjerenstva za financije i proračun koje nije prihvatilo načela Prijedloga zakona. Otvaram raspravu o dnevnom redu. Zastupnica Aleksandra Pandurević. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem Vam se predsjedavajuća. Uvaženi članovi Savjeta ministara, uvažene kolege, ja u ime Kluba Srpske demokratske stranke ... današnjeg dnevnog reda ... o formiranju Istražne komisije. Naime, predlažemo da se formira Istražna komisija od, koji bi činili uvažene kolege poslanici svih klubova koji žele da delegiraju svoje članove koja bi utvrdila vezano za Zakon o uplatama na jedinstven račun i raspodjelu prihoda, Zakon o izmjeni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja, koji je to tekst Zakona usvojen od strane Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje, koji tekst, koje tekstove Zakona je razmatrao Savjet ministara na 122. sjednici, koji tekstovi zakona, naravno na sva tri jezika, su došli ovdje u Dom naroda(?), i koje tekstove zakona, ko je zašto glasao, šta smo usvojili. Ova Komisija bi imala rok od 30 dana da sve to ustanovi i da nam kaže šta je ustvari na snazi. Hvala vam i naravno tu je spreman materijal.
Zahvaljujem. Zastupnik Saša Magazinović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Poštovana predsjedavajuća, iako imate ambiciju da sjednicu od 102 tačke završimo do 17 sati, ja ne bih da otežavam to, ali zaista moram predložiti uvrštanje dvije nove tačke dnevnog reda. Prva pod nazivom – Korištenje pojmova iz oblasti ekonomije, gospodarstva u različitim službenim jezicima u Bosni i Hercegovini. Obrazložit ću kratko, mi smo jučer vidjeli kada je u pitanju Zakon o sistemu indirektnog oporezivanja da ono što se na bosanskom i hrvatskom kaže – na posebnom računu, na srpskom znači da nema računa, pa bi bilo dobro da obavimo raspravu o različitim načinima korištenja ekonomskih pojmova kako bi zastupnici znali ubuduće kad glasaju, odnosno koji verziju jezičku da gledaju. Ovo smatram izuzetno važnim, a drugi druga dopuna dnevnog reda je – Utvrđivanje identiteta predlagača Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama, izmjenama i dopuni Zakona o uplatama na jedinstveni račun i izmjeni Zakona o sistemu indirektnog oprezivanja koji su usvojeni na 54. sjednici, pošto odgovor na ovo pitanje nismo uspjeli dobiti u toku trajanja pomenutih sjednica. Budući da nas i novinari pitaju ko je predložio te zakone, malo je neozbiljno da mi nemamo informaciju u tome, i onda ispade da mi to ne znamo. Zato vas pozivam da evo sad, kad je to usvojeno onako kako je usvojeno, na silu, da nam bar kažete ko je to predložio da, evo, kad nas ljudi pitaju možemo to prenijeti. I za jednu i za drugu tačku ima pripremljen materijal, a to su ova tri pomenuta zakona u kojima, je li, nema odgovora ko ih je predložio, a ove verzije bosanski, hrvatski i srpski, zaista je važno da ne stvaramo zabunu, jer možda smo se mi pogrešno izjasnili prošli put, možda to i nije usvojeno. 3
Zahvaljujem. Zastupnik Sadik Ahmetović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Hvala lijepa uvažena predsjedavajuća, poštovane kolegice i kolege. Ja predlažem da tačka 8. bude tačka 3. U principu da se iza predloženih izmjena Izbornog zakona koje je predložio HNS, odnosno HDZ, odmah nađe tačka koju su predložile kolege iz Stranke demokratske akcije da bi mogli objediniti raspravu, jer ukoliko smo mogli na prethodnim sjednicama objedinjavati raspravu sa sličnom ili istom tematikom i skraćivati vrijeme, ne vidim razloga da i po ovom pitanju ovdje dvije tačke ne budu jedna iza druge i da uštedimo i na vremenu, a i da stvorimo prostora predlagačima da se eventualno dogovore, jer dogovorili su se po svim ovim pitanjima gdje novac, ovaj, zašto se ne bi mogli dogovoriti i kad je u pitanju funkcionisanje države. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Jasmin Emrić, zastupnik, rasprava. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Ja bih također predložio novu tačku dnevnog reda koja glasi – Informacija Stručne službe Parlamentarne skupštine BiH o usvojenim različitim tekstovima Zakona o izmjeni zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u Bosni i Hercegovini i Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjeli prihoda, na bosanskom i hrvatskom jeziku u odnosu na usvojene iste zakone na srpskom jeziku, sa izjašnjenjem o pravnim posljedicama takvog stanja. Kratko obrazloženje, mediji su objavili da su stručne službe Parlamentarne skupštine prilikom utvrđivnja konačnog teksta ovih zakona utvrdile da su zakoni usvojeni u različitim varijantama na bosanskom i hrvatskom jeziku u odnosu na iste zakone na srpskom jeziku. Radi se o vrlo važnim odredbama tog Zakona, između ostalog, jedna od odredbi je da će se otvoriti posebni podračun kod Centralne banke što je suštinska stvar kod prikupljanja i namjenskog trošenja finansijskih sredstava koja su vezana za usvojeni set zakona o akcizama, stoga smatram primjerenim da ovaj Dom ima pravo dobiti pravovremeno, prije objavljivanja teksta zakona, informaciju o tom stanju, o pravnim posljedicama takvog stanja, i u konačnici kako će ti zakoni biti objavljeni. Hvala.
Zahvaljujem. Ne vidim više prijavljenih, zaključujem raspravu po dnevnom redu. Prije no što pristupimo izjašnjavanju po prijedlozima koje smo danas čuli za uvrštavanje dnevnog reda sukladno Poslovniku, ja bih molila zastupnike da se pridržavaju poslovničkih odredbi i da ono što nam usmeno ovdje priopće kao incijativu da dostave, mi sad u ovom trenutku nemamo nijedan pismeni materijal o zahtjevu o kojem bi se izjasnili. Tako da, evo, ja 4 ću sačekati još da nam službe podjele ukoliko je razlog u tome, tako da bi mogli pristupiti izjašnjenju i konačnom utvrđivanju dnevnog reda. I evo, kratku pauzu od 5 minuta dok dobijemo ove prijedloge u pisanom obliku. Poštovane zastupnice i zastupnici, nisam baš uvjerena da ste vi još svi dobili prijedloge, ali evo, nisam završila, molim vas, pošto smo mi dobili prijedloge incijativa za dopune dnašnjeg dnevnog reda ja vas pitam možemo li pristupiti glasanju, s tim da ja pročitam prije svake Prijedlog zaključka, obzirom da niste dobili u pisanom obliku još uvijek. To je sve do ozbiljnosti, naravno, i predlagatelja incijativa jer su stručne službe morale imati vremena da nam iskopiraju i da nam podijele materijal. Slažete li se da pristupimo glasanju? Imamo Saša Magazinović, povreda Poslovnika. Izvolite zastupniče.
Sve bi bilo u redu da niste tu ozbiljnost, odnosno neozbiljnost spomenuli. Dakle, mi smo na Poslovnikom predložen način predložili uvrštavanje tačke dnevnog reda, kazali jasno koji je materijal i ne znam što Vam, što Vam to treba da na taj način počinjemo sjednicu koja će očigledno imati slučan ton kao prethodna. Dakle, nije niko bio neozbiljan, nego smo se ponašali onako kako se ...
Molim Vas, pozovite se na odredbe Poslovnika koje su prekršene.
Pa proberite Vi pošto probirate Poslovnik ko zrele kruške.
Hvala ljepa, znači prekršili ste odredbe Poslovnika.
Dobro.
Aleksandra Pandurević, povreda Poslovnika. Izvolite zastupnice.
... odredbama Poslovnika koje govore, ne mogu sad da ih nađem, napamet ne znam, koje govore o toku sjednice i da svaki poslanik treba da se odnosi s poštovanjem i uvažavanjem prema drugim. Nije korektno reći da smo mi neozbiljni, mi smo postupili u skladu sa Poslovnikom, podjelili smo materijal na samoj sjednici. Ako je nešto neozbiljno, neozbiljno je onda da nekoliko institucija ove zemlje, uključujući i ovaj Dom, usvoje različite zakone na različitim jezicima. Hvala. 5
Također ste, uvažena kolegice, prekršili odredbe Poslovnika, niste naveli odredbe Poslovnika koje su prekršene. Još jednom ponavljam da je sad ova situacija neozbiljna, da čekamo, da dajemo stanku da bi se materijali podjelili. Stojim iza toga, ja mislim da bi trebali, svako je trebao znati sigurno da će predložiti svoju točku na sjednici, dnevnog reda. Naravno, ne isključujem ja svačije pravo da to predloži tu, ali onda treba istovremeno kada kaže da je baš, kaže da smo dobili materijal u pisanom obliku, a u ovom slučaju to nismo imali. Dali smo pauzu, nijedan pisani materijal nismo dobili od zastupnika. Jasmin Emrić, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Ispravljam Vaš krivi navod da sam ja neozbiljan i želim da mi pojasnite zašto sam ja neozbiljan kada tražim informaciju Stručne službe Parlamentarne skupštine o tome kako i na koji način su usvojeni različiti tekstovi zakona
Koje odredbe Poslovnika su prekršene, molim Vas uvaženi zastupniče?
Ja ispravljam Vaš krivi navod uvažena predsjedavajuća.
U svezi čega? Kako možete ispravljati kada ja
U vezi toga što ocjenjujete moj rad u ovom uvaženom Domu neobiljnim. Zar je neozbiljno da tražim informaciju zašto su i kako, na koji način, usvojene različite varijante tekstova zakona i takve varijante se imaju namjeru objaviti? Ja tražim koje su to pravne posljedice? Kako smo došli u ovu situaciju? Je li to neozbiljno? Svi mediji bruje u tome i ruše autoritet ovog Doma zbog toga što mi ne znamo u kojem smo tekstu usvojili vrlo važne zakone, a radi se o vrlo važnim i preciznim odredbama kojih nema u jednim od varijanti. I ja sumnjam da je to namjerno učinjeno, odnosno ja želim da se javnosti u Bosni i Hercegovini pojasni kako je došlo do te situacije, šta to znači u konkretnom slučaju i koje su pravne posljednice. Je li ovo neozbiljno uvažena predsjedavajuća? Hvala.
Hvala ljepa uvaženi zastupniče. Niste mogli ispraviti moj krivi navod jer se ja ni na kakav način nisam referirala ni na kakvu inicijativu niti sam rekla da je bilo koji zastupnik neozbiljan zbog toga što je nešto predložio. Ja sam samo rekla da glede Poslovnika koji definira predlaganje nove točke ili skidanje neke točke sa sjednice dnevnog reda, da moramo imati materijal u pisanom obliku i stojim iza toga. Znači, zloupotrijebili ste ispravku krivog navoda. 6 Saša Magazinović, povreda Poslovnika.
Predsjedavajuća, povrijedili ste Poslovnik na način da ste zatvorili raspravu, a onda ste kolegi Emriću dali da govori o ispravki krivog navoda. To niste imali pravo, mada čovjek sve što je rekao u pravu je i potpisujem.
Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o prijedlozima za dopune današnje sjednice dnevnog reda. Aleksanda Pandurević – Na temelju članka 71. Poslovnika dostavljam Prijedlog zaključka u pisanoj formi. Traži se dopuna dnevnog reda 55. sjednice, a Zaključak o formiranju Istražne komisije glasi: – Formira se Istražna komisija u cilju sakupljanja svih relevantnih informacija koje se odnose na proceduru koja je prethodila usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini, zakon broj: 01,02-02-1-2808/17 od 05.12.2017., Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjeli prihoda broj: 01,02- 02-1-2809/17 od 05.12.2017., Zakona o izmjeni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u Bosni i Hercegovini, zakon broj: 01,02-02-1-2810/17 od 05.12.2017. na 34. sjednici Doma naroda održanoj dana 07.12.2017. i 54. sjednici Zastupničkog doma održanoj 14. i 15.12. 2017. godine. Članak 2. u Istražnu komisiju člana 1. ovog Zaključka Zastupnički dom imenuje, podjeljen je Zaključak, dobili ste u pismenom obliku, nadam se, dosada. Predlažem da se izjasnimo o uvrštavanju ove točke na današnji dnevni red sjednice. Od ukupno 40 nazočnih – za 15, protiv 21, suzdržanih 4. Nemamo opće većine. Konstatiram da ovaj prijedlog za dopunu dnevnog reda današnje sjednice nismo usvojili. Prelazimo na izjašnjavanje o uvrštavanju nove točke u dnevni red 55. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine predlagatelja zastupnika Saše Magazinovića, a odnosi se na uvrštavanje u dnevni red 55. sjednice točke koja glasi: – Utvrđivanje identiteta predlagača Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini, Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjeli prihoda i Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u BiH koji su usvojeni na 54. sjednici Predstavničkog doma Parlametarne skupštine BiH. Molim da se izjasnimo. Od ukupno 40 nazočnih – za 18, protiv 21, suzdržan 1. Nemamo opće većine. Konstatiram da nismo usvojili prijedlog za uvrštavanje nove točke u dnevni red 55. sjednice zastupnika Saše Magazinovića, a koja se odnosila na utvrđivanje identiteta predlagatelja seta zakona o akcizama. 7 Prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu, također, zastupnika Saše Magazinovića za uvrštavanje nove točke u dnevni red 55. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, a to je da se uvrsti nova točka pod nazivom: – Korištenje pojmova iz oblasti ekonomije gospodarstva u različitim službenim jezicima u Bosni i Hercegovini. Molim vas da se izjasnimo. Od ukupno 40 nazočnih – za 18, protiv 21, suzdržan 1. Znači, nemamo opću većinu. Konstatiram da nismo usvojili prijedlog točke dnevnog reda zastupnika Saše Magazinovića, za korištenje pojmova iz oblasti ekonomije gospodarstva u različitim službenim jezicima. Sljedeći od predlagatelja po redoslijedu predlaganja bio je zastupnik Sadik Ahmetović, da se točka 8., bude točka dnevnog reda, objedini rasprava sa točkom 3. O ovom prijedlogu ne možemo glasati iz razloga, ja se nadam da uvaženi zastupnik zna dobro da je točka jedna Prijedloga izmjena Izbornog zakona, prvo rasprava o hitnosti procedure, a druga je redovni postupak. I samo za podsjetu uvaženom zastupniku da ukoliko bi i bila dva zakona istog sadržaja i istog naziva, ne bi mogla biti na istoj sjednici Doma. Zahvaljujem. Prelazimo na incijativu zastupnika Jasmina Emrića, da se uvrsti u točku dnevnog reda: – Informacija Stručne službe Parlamentarne skupštine BiH o usvojenim različitim tekstovima Zakona o izmjeni Zakona o osnivanju indirektnog oporezivanja u BiH i Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjeli prihoda na bosanskom, hrvatskom jeziku, u odnosu na usvojene zakone na srpskom jeziku, sa izjašnjenjem o pravnim posljedicama takvog stanja. Molim vas da se izjasnimo o ovom prijedlogu. Od ukupno 40 nazočnih – za 18, protiv 21, suzdržan 1. Nemamo opće većine. Konstatiram da prijedlog zastupnika za uvrštavanje nove točke dnevnog reda zastupnika Jasmina Emrića nije dobio potrebnu većinu, te nakon toga konstatiram da 55. sjednica Doma ima izmjenjeni i dopunjeni dnevni red koji ste dobili u materijalima. Dnevni red 1. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja; 2. Zahtjev Doma naroda za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom zakonodavnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika Zastupničkog doma, broj: 01-02-1-1133/17 od 25.07.2017.; 3. Prijedlog zakona o Proračunu insitucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obveza Bosne i Hercegovine za 2018., predlagatelj: Predsjedništvo BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2882/17 od 14.12.2017. (prvo čitanje); 4. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o trošarinama u Bosni i Hercegovini, predlagatelj: zastupnici: Salko Sokolović, Senad Šepić i Sadik Ahmetović, broj: 01- 02-1-2340/17 od 29. 9. 2017., s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva; 8 5. Prijedlog zakona o dopunama Okvirnog zakona o visokom obrazovanju u Bosni i Hercegovini, predlagatelj: zastupnik Mirsad Đonlagić, zakon broj: 01-02-1-2528/17 od 25. 10. 2017. (prvo čitanje); 6. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o sportu u Bosni i Hercegovini, predlagatelj: zastupnik Mirsad Đonlagić, zakon broj: 01-02-1-2529/17 od 25. 10. 2017. (prvo čitanje); 7. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o ombudsmanu za ljudska prava Bosne i Hercegovine, predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon brој: 01,02-02-1- 2568/17 оd 30. 10. 2017. (prvo čitanje); 8. Prijedlog zakona o izmjenama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, predlagatelji: zastupnici Amir Fazlić, Nermina Kapetanović, Šefik Džaferović, Safer Demirović, Hazim Rančić, Asim Sarajlić i Šemsudin Mehmedović, zakon broj: 01-02-1- 2686/17 od 15.11.2017. (prvo čitanje); 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti osoba koje prijavljuju korupciju u institucijama Bosne i Hercegovine, predlagatelj: zastupnici Aleksandra Pandurević, Borjana Krišto i Mirsad Isaković, zakon broj: 01-02-1-2687/17 od 15. 11. 2017. (prvo čitanje); 10. Prijedlog zakona o osiguranju depozita u bankama Bosne i Hercegovine, predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2713/17 od 24.11.2017., skraćeni postupak, s Mišljenjem Povjerenstva za financije i proračun; Priјеdlоg zakona o izmjenama i dopunama Zakona o neovisnim i nadzornim tijelima policijske strukture Bosne i Hercegovine, predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1752-4/17 od 14. 11. 2017. (prvo čitanje); 11. Izvješće o izvršenju Proračuna institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obveza Bosne i Hercegovine za 2016. godinu, podnositelj: Predsjedništvo BiH, broj: 01,02-16-1-1596/17 od 3. 7. 2017.; 12. Izvješće o financijskoj reviziji izvršenja Proračuna institucija Bosne i Hercegovine za 2016. godinu, podnositelj: Ured za reviziju institucija BiH, broj: 01,02-16-1- 2013/17 od 8. 8. 2017.; 13. Godišnje revizorsko izvješće o glavnim nalazima i preporukama za 2016., podnositelj: Ured za reviziju institucija BiH, broj: 01,02-16-1-2013/17 od 8. 8. 2017.; 14. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Agencije za antidopinšku kontrolu BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1856/17 od 27. 7. 2017.; 15. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Direkcije za koordinaciju policijskih tijela BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1857/17 od 27. 7. 2017.; 16. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Agencije za državnu službu BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1861/17 od 27. 7. 2017.; 17. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Agencije za forenzička ispitivanja i vještačenja BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1889/17 od 27. 7. 2017.; 18. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Agencije za identifikacijske isprave, evidenciju i razmjenu podataka BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1890/17 od 27. 7. 2017.; 19. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Agencije za javne nabave BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1891/17 od 27. 7. 2017.; 20. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1896/17 od 27. 7. 2017.; 9 21. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Agencije za nadzor nad tržištem BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1897/17 od 27. 7. 2017.; 22. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Agencije za osiguranje u BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1898/17 od 27. 7. 2017.; 23. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Agencije za policijsku podršku BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1912/17 od 27. 7. 2017.; 24. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Agencije za poštanski promet BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1913/17 od 27. 7. 2017.; 25. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Agencije za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1- 1914/17 od 27. 7. 2017.; 26. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1915/17 od 27. 7. 2017.; 27. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Agencije za promidžbu inozemnih ulaganja u BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1916/17 od 27. 7. 2017.; 28. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Agencije za rad i zapošljavanje BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1917/17 od 27. 7. 2017.; 29. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvalitete BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1- 1918/17 od 27. 7. 2017.; 30. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Agencije za sigurnost hrane u BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1919/17 od 27. 7. 2017.; 31. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Agencije za statistiku BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1920/17 od 27. 7. 2017.; 32. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Agencije za školovanje i stručno usavršavanje kadrova BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1- 1921/17 od 27. 7. 2017.; 33. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Agencije za zaštitu osobnih podataka u BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1922/17 od 27. 7. 2017.; 34. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Arhiva BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1923/17 od 27. 7. 2017.; 35. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Centra za informiranje i priznavanje dokumenata iz područja visokog obrazovanja u BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1924/17 od 27. 7. 2017.; 36. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Centra za uklanjanje mina u BiH – BHMAC za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1925/17 od 27. 7. 2017.; 37. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Direkcije za civilno zrakoplovstvo BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1926/17 od 27. 7. 2017.; 38. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Direkcije za ekonomsko planiranje za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1927/17 od 27. 7. 2017.; 39. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Direkcije za europske integracije BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1928/17 od 27. 7. 2017.; 40. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Državne agencije za istrage i zaštitu BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1930/17 od 27. 7. 2017.; 41. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Državne regulativne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost u BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1- 1931/17 od 27. 7. 2017.; 10 42. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Fonda za povratak BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1932/17 od 27. 7. 2017.; 43. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Generalnog tajništva Vijeća ministara BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1933/17 od 27. 7. 2017.; 44. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Granične policije BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1934/17 od 27. 7. 2017.; 45. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Institucije ombudsmana za ljudska prava BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1947/17 od 27. 7. 2017.; 46. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Institucije ombudsmana za zaštitu potrošača BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1935/17 od 27. 7. 2017.; 47. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Instituta za akreditiranje BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1936/17 od 27. 7. 2017.; 48. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Instituta za intelektualno vlasništvo BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1937/17 od 27. 7. 2017.; 49. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Instituta za mjeriteljstvo BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1938/17 od 27. 7. 2017.; 50. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Instituta za nestale osobe BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1941/17 od 27. 7. 2017.; 51. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Instituta za standardizaciju BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1942/17 od 27. 7. 2017.; 52. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Jedinice za provođenje projekta izgradnje Zavoda za izvršenje kaznenih sankcija, pritvora i drugih mjera BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1943/17 od 27. 7. 2017.; 53. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Povjerenstva za koncesije BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1944/17 od 27. 7. 2017.; 54. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Konkurencijskog vijeća BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1945/17 od 27. 7. 2017.; 55. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Memorijalnog centra Srebrenica-Potočari, spomen-obilježje i mezarje za žrtve genocida iz 1995. za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1946/17 od 27. 7. 2017.; 56. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Ministarstva civilnih poslova BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1950/17 od 27. 7. 2017.; 57. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Ministarstva financija i trezora BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1951/17 od 27. 7. 2017.; 58. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Ministarstva obrane BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1952/17 od 27. 7. 2017.; 59. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Ministarstva pravde BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1953/17 od 27. 7. 2017.; 60. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Ministarstva komunikacija i prometa BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1954/17 od 27. 7. 2017.; 61. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Ministarstva sigurnosti BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1955/17 od 27. 7. 2017.; 62. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1957/17 od 27. 7. 2017.; 63. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Ministarstva vanjskih poslova BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1956/17 od 27. 7. 2017.; 11 64. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1958/17 od 27. 7. 2017.; 65. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Odbora državne službe za žalbe za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1959/17 od 27. 7. 2017.; 66. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Parlamentarne skupštine BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1964/17 od 27. 7. 2017.; 67. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Povjerenstva za očuvanje nacionalnih spomenika BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1965/17 od 27. 7. 2017.; 68. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Pravobraniteljstva BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1966/17 od 27. 7. 2017.; 69. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Predsjedništva BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1967/17 od 27. 7. 2017.; 70. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Regulatorne agencije za komunikacije BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1968/17 od 27. 7. 2017.; 71. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Službe za poslove sa strancima BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1969/17 od 27. 7. 2017.; 72. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Službe za zajedničke poslove institucija BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1970/17 od 27. 7. 2017.; 73. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Središnje harmonizacijske jedinice Ministarstva financija i trezora BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1971/17 od 27. 7. 2017.; 74. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Središnjeg izbornog povjerenstva BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1972/17 od 27. 7. 2017.; 75. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Suda BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1973/17 od 27. 7. 2017.; 76. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Tužiteljstva BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1974/17 od 27. 7. 2017.; 77. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Uprave BiH za zaštitu zdravlja bilja za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1975/17 od 27. 7. 2017.; 78. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Uprave za neizravno oporezivanje BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1978/17 od 27. 7. 2017.; 79. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Ureda koordinatora za reformu javne uprave BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1979/17 od 27. 7. 2017.; 80. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Ureda za harmonizaciju i koordinaciju sustava plaćanja u poljoprivredi, prehrani i ruralnom razvoju BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1980/17 od 27. 7. 2017.; 81. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Ureda za razmatranje žalbi BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1981/17 od 27. 7. 2017.; 82. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Ureda za veterinarstvo BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1982/17 od 27. 7. 2017.; 83. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Ureda za zakonodavstvo Vijeća ministara BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1983/17 od 27. 7. 2017.; 84. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Ustavnog suda BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1984/17 od 27. 7. 2017.; 12 85. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Vijeća za državnu potporu BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1985/17 od 27. 7. 2017.; 86. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1986/17 od 27. 7. 2017. 87. Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: „Elektroničko poslovanje u institucijama BiH – uspostava i primjena“, podnositelj: Ured za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-2541/17 od 26. 10. 2017.; 88. Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: „Upravljanje imovinom i troškovima smještaja u diplomatsko-konzularnim predstavništvima BiH“, podnositelj: Ured za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-2542/17 od 26. 10. 2017.; 89. Izvješće o realiziranju Revidirane strategije Bosne i Hercegovine za provedbu Aneksa VII. Daytonskog mirovnog sporazuma za 2016. godinu, podnositelj: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02,03-37-2251/17 od 19. 9. 2017.; 90. Izvješće o zbrinjavanju izbjeglica i stranaca pod supsidijarnom zaštitom u Bosni i Hercegovini za 2016. godinu, podnositelj: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02,03-37-2187/17 od 8. 9. 2017.; 91. Izvješće o pregledanom stanju financijskog poslovanja političkih stranaka u 2015. godini, materijal Središnjeg izbornog povjerenstva BiH, broj: 01,02-16-1-2566/17 od 30. 10. 2017.; 92. Izvješće o slobodi govora i stanju medijskih sloboda u Bosni i Hercegovini, materijal Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02-37-2725/17 (veza br.: 01- 50-1-15-35/16 i 01-50-1-1575/15) od 20. 11. 2017.; 93. Informacija u području inozemnih izravnih ulaganja u Bosni i Hercegovini, materijal Agencije za promidžbu inozemnih ulaganja u BiH – FIPA, broj: 01,02-22-2546/17 od 26. 10. 2017.; 94. Razmatranje zastupničke inicijative Salka Sokolovića, podnesene 25. 10. 2017., koja glasi: „Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH ('Službeni glasnik BiH', br. 79/14, 81/15 i 97/15), podnosim zastupničku inicijativu kojom se zadužuje Ministarstvo civilnih poslova BiH da, u roku od 20 dana od dana usvajanja ove inicijative, pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi izvješće o razlozima neprimanja Agencije za razvoj visokog obrazavanja i osiguranje kvalitete BiH u punopravno članstvo Europske organizacije za osiguranje kvalitete u visokom obrazovanju (ENQA), s konkretnim prijedlogom mjera za otklanjanje uočenih slabosti“, broj: 01-50-1-2527/17.; 95. Razmatranje zastupničke inicijative Senada Šepića, Salka Sokolovića i Sadika Ahmetovića, podnesene 23. 11. 2017., koja glasi: „Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH ('Službeni glasnik BiH', br. 79/14, 81/15 i 97/15), podnosimo zastupničku inicijativu za sazivanje i održavanje sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH o temi: Informacija o negativnom trendu odlaska ljudi iz BiH, posebno mladih“, broj: 01-50-1-2753/17; 96. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Hrvatske o uzajamnoj zaštiti tajnih podataka, broj: 01,02-05-2-2414/17 od 9. 10. 2017.; 97. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Crne Gore o kolokaciji dipomatsko-konzularnih predstavništava, broj: 01,02-05-2-2643/17 od 7. 11. 2017.; 98. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Amandmana na Sporazum o grantu između Razvojne banke Vijeća Europe i Bosne i Hercegovine u vezi s trećim potprojektom 13 u sklopu Programa stambenog zbrinjavanja u BiH, broj: 01,02-05-2-2644/17 od 7. 11. 2017.; 99. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o financiranju za program Interreg V–B Dunav CC2014TC16M6TH001 između Europske unije, koju zastupa Europska komisija, Bosne i Hercegovine, koju zastupa Vijeće ministara BiH, i Mađarske, koju zastupa Ministarstvo za državnu ekonomiju, upravljačko tijelo transnacionalnog programa suradnje Interreg V–B Dunav, broj: 01,02-05-2-2645/17 od 7. 11. 2017.; 100. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Amandmana broj 1 na Ugovor o financiranju između Bosne i Hercegovine, Republike Srpske i Europske investicijske banke, zaključen 13. listopada 2011. u Luxembourgu i 27. listopada 2011. u Sarajevu – Hitna pomoć u slučaju poplava i prevencija A (Fi 31.529), broj: 01,02-05-2-2646/17 od 7. 11. 2017.; 101. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Fakultativnog protokola uz Konvenciju o pravima djeteta koji se odnosi na postupak po predstavkama, broj: 01,02-05-2- 2647/17 od 7. 11. 2017.; 102. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Savezne Republike Njemačke o razmjeni i obostranoj zaštiti tajnih podataka, broj: 01,02-05-2-2761/17 od 24. 11. 2017. Prelazimo na točku jedan, Ad. 1. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja U skladu sa člankom 170. Poslovnika ove sjednice Doma pitanje incijative u pisanom obliku dostavili su: Senad Šepić uputio incijativu i tri pitanja Vijeću ministara, te postavio pitanje Vladi Federacije; Denis Bećirović uputio dvije incijative Kolegiju Zastupničkog doma; Hanka Vajzović postavila pitanje Ministarstvu prometa i komunikacija i Vladi Federacije, premijeru Fadilu Novaliću; Miroslav Milovanović zatražio upućivanje požurnice predsjedatelju Vijeća ministara za dostavu odgovora na pitanje postavljeno u pripremi 50. sjednice održane 26.07.2017. Do današnje sjednice dostavljeni su sljedeći odgovori: na pitanje zastupnika Saše Magazinovića postavljeno u pisanom obliku u pripremi 54. sjednice odgovor je dostavilo Vijeće ministara BiH; na pitanje zastupnika Mirsada Đonlagića postavljeno u usmenom obliku na 54. sjednici odgovor je dostavilo federalno Ministarstvo prometa i komunikacija. Želi li netko komentariti dobiveni odgovor? Mirsad Đonlagić, zastupnik, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća, pozdravljam sve prisutne u sali. Ja sam već jednom o ovom pitanju koje je tretirano u ovom odgovoru govorio i meni je zaista to neshvatljivo da ne postoji procedura po kojoj se, iako postoji fiksan i red tokom dana, red letenja rada aerodroma i slijetanja i polijetanja, da ne postoji mogućnost da se u izvanrednim okolnostima predvidi mogućnost da neko poleti ranije iz Sarajeva, ili da poleti kasnije ili da sleti. Dakle, u tom smislu bi se to trebalo i ja mislim da bi, uraditi, i mislim da bi Ministarstvo 14 prometa i komunikacija trebalo da to iskoordinira, a ako je potrebno mi možemo napraviti jednu pisanu incijativu da se to pitanje elaborira i sa nadležnim instancama na federalnom i kantonalnom nivou, da se to pitanje riješi, ali je, nekako mi dojam da je to dosta neozbiljno i potpuno neprihvatljivo da se aerodrom ne može koristiti po potrebi 24 sata. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnica Maja Gasal-Vražalica, komentar. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ja sam u međuvremenu dobila odgovor Vijeća ministara na moja postavljena pitanja koja se tiču odluke Vijeća ministara o visini, načinu i postupku ostvarivanja prava za naknadu za prevoz na posao i prevoz s posla u institucijama Bosne i Hercegovine. Naime, diskriminatorna odluka koju je Vijeće ministara usvojilo i donijelo govori da oni koji rade u institucijama Bosne i Hercegovine i imaju obavezu, je li, da svaki dan dođu na posao i da se sa posla vrate kući, trebaju, odnosno po njihovom tabelarnom prikazu i obračunu, evo najprostiji primjer, oni koji žive dva kilometra udaljeni od mjesta zaposlenja ili mjesta prebivalištva, a trebaju da kupe sebi kartu na posao i s posla u visini 1,35 KM, postavlja se pitanje gdje da kupe tu kartu, kad ta karta za ovu cijenu na posao i sa posla apsolutno ne postoji. Važno je napomenuti da uvaženo Vijeće, uvaženi, je li, predsjedavajući, ili ko je potpisao, ja pretpostavaljam da je Vijeće ministara ovo iščitalo, kaže da su ponukani zbog izvještaja Ureda za reviziju koji već dugi niz godina upozorava da u ovom segmentu naknade za prevoz na posao i sa posla Ured za reviziju već duži niz godina upozorava da tu treba nešto da se riješi i vi ste riješili na način da ste uveli takvu diskriminaciju među zaposlenima u institucijama Bosne i Hercegovine da ja ne mogu na prosto da vjerujem da je ovo uradila služba koja bi bila, je li, sastavljena od ekonomista. Također, ako ste već htjeli da uvodite, ja ću vas napomenuti da već dugi, duži niz godina Ured za reviziju institucija Bosne i Hercegovine u svojim izvještajima o finansijskoj reviziji Parlamentarne skupštine BiH u dijelu koji se odnosi na pitanje naknada poslanicima i delegatima kao jednu od preporuka ističe potrebu da se preciznije i transparentnije definira suština i namjena mjesečne naknade za obavljanje poslaničke i delegatske dužnosti, a to takozvani paušal. Godinama niste po ovom pitanju ništa učinili, iako sam ja i željela i predložila kroz izmjenu Poslovnika da se ukine paušal, da se konačno uvede red u ovaj dio, vi to niste uradili, nego ste krenuli prema radnicima, prema radničkoj klasi, da oni koji su u institucijama Bosne i Hercegovine, da svedete na minimum, a osobito sada ako uspijete da ovaj Zakon o akcizama sprovedete do kraja, to znači da ljudi koji rade u institucijama Bosne i Hercegovine na ovako minimalne plate trebaju još sami sebi da finansiranju dolazak i odlazak s posla. Sramna je odluka Vijeća ministara. Odgovor koji ste mi poslali, odnosno ministar finansija jeste ono što mi svi već znamo, dakle, meni gospodine Bevanda nije trebalo da vi meni pošaljete odluku na koji način ste vi došli do ovoga, jer to je transparentno i javno dostupno i ja sam vama to poslala tražeći do vas da mi date odgovor – zašto ste uveli diskriminaciju među zaposlene u institucijama? Treba napomenuti da Vijeće ministara do dana današnjeg nije dalo odgovor Instituciji ombudsmena za ljudska prava, dakle, mi kao najviše zakonodavno tijelo već duži niz godina upozoravamo da preporuke, odnosno obraćanje ili zahtjev institucije ombudsmena za ljudska prava, da se da odgovor na neki upit i mi kritikujemo druge institucije, pri tome Vijeće ministara već 30 i nešto dana ne da odgovor, čak i više, ne da odgovor po ovom pitanju Instituciji ombudsmena za ljudska prava. Dakle, o čemu onda pričamo kada Vijeće 15 ministara ne želi da odgovori Instituciji ombudsmena za ljudska prava, kako onda tražiti od nekog drugog? Hvala.
Zastupnik Hazim Rančić, komentar. Izvolite zastupniče.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege, ja sam na prošloj sjednici postavio usmeno pitanje, poštovani ministar je izašao i rekao da nije dobio to moje pitanje, a onda tokom sjednice je napravio ispravku i donio mi je pisani odgovor, no ja nisam imao priliku komentarisati. Evo, to, osim što sam dobio tokom sjednice, ja sam i kroz materijale ... u naš Klub dole. Nažalost, nije evidentirano ovdje, ali ja sam taj odgovor dobio, on je protokolisan 11.12. i dopustite mi da komentarišem. Suština odgovora Ministarstva sigurnosti je da ovaj posao oko izrade i usvajanja Pravilnika o sistemazaciji unutar Granične policije nije završen i po odgovoru čeka se mišljenje Ministarstva pravde i Ureda za zakonodavstvo Vijeća ministara, nakon čega će prijedlog ići prema Ministarstvu i evenutalno prema Vijeću ministara i evenutalnom davanju saglasnosti na navedeni Pravilnik o organizaciji i sistematizaciji u okviru Granične policije. Poenta mog pitanja i namjera je da predlažem i molim, obzirom da smo imali prezentaciju rada na izradi tog Pravilnika u okviru Granične policije, u okviru nadležnosti Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost i obzirom da smo imali određene primjedbe na taj rad, bilo je raznih vrsta primjedbi od raznih kolegica i kolega prilikom te prezentacije, ja bih molio i poštovanog ministra i Graničnu policiju, obzirom da je to u nadležnosti ove navedene Komisije, da prije nego što se evenutalno da saglasnost, da taj materijal koji je konačan dođe prvo na Komisiju za odbranu i sigurnost, da to razmotrimo, da vidimo koliko je uvaženo primjedbi izrečenih od strane poslanika i delegata, članova te Zajedničke komisije, a onda neka Vijeće ministara i Ministarstvo rade svoj posao u dijelu nadležnosti vezano za davanje saglasnosti na ovaj Pravilnik. Ne bi želio da tamo ponovo budu zadržane određene greške i da post festum u tome raspravljamo. Bolje je na vrijeme, a da o tome svi raspravljamo. Hvala. ____11:14:30____ ----11:14:24----
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem točku 1. dnevnog reda. Prelazimo na točku dva dnevnog reda sjednice, Ad. 2. Zahtjev Doma naroda za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom zakonodavnom postupku, u skladu sa člankom 133. Poslovnika Zastupničkog doma, broj: 01-02-1-1133/17 od 25.07.2017. 16 Zakonodavno-pravni sektor je 02.08.2017. dostavio Mišljenje u kojem je utvrđeno da Prijedlog zakona nije usklađen sa člankom 105. Poslovnika Zastupničkog doma, odnosno da uz Prijedlog zakona nisu dostavljena mišljenja nadležnih institucija, kao ni verzija prečišćenog teksta. Predlagatelj je 20.10.2017. Zastupničkom domu dostavio potrebna mišljenja i neslužbeni prečišćeni tekst Zakona. Zakonodavno-pravni sektor je 25.10.2017. dostavio Mišljenje u kojem je utvrđeno da je Prijedlog zakona usklađen sa člankom 105. Poslovnika Zastupničkog doma. Na 54. sjednici Doma, održanoj 14. i 15.12. odgođena je rasprava zbog izočnosti predlagatelja. Otvaram raspravu, naglašavam, o proceduri Zakona i ujedno pozdravljam predlagatelje, izaslanike Kluba Hrvata u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH. Zastupnik Nikola Lovrinović. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dobar dan svima, lijepi pozdrav svim nazočnim u dvorani. Dakle, koleginice i kolege rasprava je o proceduri po žurnom postupku, ja nemam potrebe ponavljati ovdje nama zašto je do toga došlo, dakle to je procedura koja je bila u Domu naroda, a vidjeli ste prošlu sjednicu kako smo razgovarali o onim zakonima koji su išli po sličnoj proceduri i svaki put kad to imamo komentirate. Međutim, ja bih rekao sljedeće, znači mi smo, mi sa današnjom sjednicom, ovom točkom dnevnog reda na ovome Domu otvaramo jedno važno pitanje, možda i najvažnije u ovom mandatu, koje ćemo raspraviti, nadam se, u nekom narednom periodu. Ovaj Zakon koji je danas pred nama i koji je predviđen po ovoj proceduri prošao je jedan dio procedure u Parlamentarnoj skupštini BiH, ona se naravno treba završiti ovdje u Zastupničkom domu i doživio je različite vrste, dakle, tumačenja, komentiranja, analiziranja kroz ovo vrijeme od kako je, dakle, procedura završena u Domu naroda, došla kod nas u klupe u Zastupničkom domu i, dakle, kao na neki način jedan od supredlagača ovoga Zakona, ako se to tako može nazvati, nemam ništa protiv zbog važnosti teme i zbog svega onog što nas čeka u ovoj oblasti da se možda danas ne prihvati procedura po žurnom postupku, odnosno hitnom, je li, zato što kao, evo, kažem na neki način supredlagač želim dati mogućnost dogovoru, razgovoru, na ovu vrlo važnu temu, da možda ovaj Zakon, koji je prošao dio procedure u Domu naroda, bude možda temelj da dođemo do nekog rješenja, a vidjeli ste u međuvremenu da su se u Zastupničkom domu već pojavile i druge inicijative i drugi prijedlozi izmjena i dopuna Izbornog zakona. Istina, Bog, neke nisu, nisu vezane za ovu temu, dakle, nemam ništa protiv i evo podržavam i predlažem kolegama da danas možda ne prihvatimo ovu proceduru po žurnom postupku, da jednostavno damo šansu da se u nekom redovitom postupku proba naći rješenje svih ovih prijedloga koji su i kojih će još, naravno, vjerojatno biti i da na koncu dođemo do nekog rješenja, jer dobro je poznato posljedice, kakve bi mogle nastupiti posljedice ako ne dođemo do rješenja kad je u pitanju izmjene i dopune Izbornog zakona u odnosu na odluke Ustavnoga suda, da ne prepričavam, dakle, sve vam je to poznato. Dakle, evo da ne duljim, sugeriram i predlažem, dakle, da možda danas odbijemo žurni postupak, da vratimo Zakon u redoviti postupak i da evo svim onima koji misle da imaju prijedloge na tragu onoga što je već dobro poznato, daju možda neka svoja rješenja u amandmanskoj fazi i da možda dođemo do nekog rješenja. Hvala lijepo. 17
Zahvaljujem. Zastupnik Saša Magazinović, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Priznaćete i Vi da se rijetko kad dešava da neko ko se predstavlja kao predlagač, a to je ovaj put učinio kolega Lovrinović, traži da se odbije ono što je predloženo. Dakle, ako sam dobro razumio, kolega Lovrinović traži da mi odbijemo zahtjev predlagača da ovo ide u žurni postupak. Dobro je da smo i razjasnili ko je predlagač, budući da se mediji spinuju ovih dana da je predlagač HNS, HNS je kao što znamo jedna od brojnih nevladinih organizacija koja ne može biti predlagač u ovom Parlamentu, tako da je dobro da ste Vi to ispravili, pisanje medija, kazavši ko je stvarni predlagač, dakle Klub Hrvata u Domu naroda. Ne ulazeći u suštinu, jer sada ne trebamo govoriti o suštini Zakona, ja moram reći da je ovaj Zakon predložen s namjerom da ne prođe, namjera predlaganja ovog Zakona je da se podignu tenzije u državi, da se jedni predstave kao veliki zaštitnici jednog od naroda dok završavaju svoj biznis i druge varijante. Predložen je žurni postupak, ja mislim da treba uvažiti to što su, što je predloženo i ovaj Zakon žurno oboriti i da se konačno prekine ova farsa sa Zakonom koji je prvo sa četvrtog sprata, gdje je usvojen, do drugog sprata, gdje mi raspravljamo o njemu, dolazio dva mjeseca, a onda se prebacuje sa sjednice na sjednicu samo da ne dođemo do trenutka kad treba glasati o njemu, kao što se danas predlaže da ne radimo po žurnom postupku, nego da ovo držimo živo još neko vrijeme. Ja u ime Kluba SDP-a tražim pauzu pola sata, kako bi mogli se opredijeliti i o ovome, a i izvršiti dodatne konsultacije. Hvala vam.
Na zahtjev Kluba SDP-a dajem pauzu od pola sata. Zastupnice i zastupnici možemo nastaviti sa sjednicom Doma. Molim, u ime Kluba SDP-a da nam obrazloži razloge traženja stanke. Izvolite zastupniče.
Poštovana predsjedavajuća mi smo stanku iskoristili da obavimo konsultacije i to smo učinili uspješno i spremni smo sada glasati.
Zahvaljujem. 18 Zastupnik Nikola Lovrinović, nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda. Izvolite zastupniče.
Ja se ispričavam, ispravak krivog navoda.
Ispravak krivog navoda Nikola Lovrinović. Izvolite.
Ispravak krivog navoda prema kolegi Saši Magazinoviću. Dakle, samo nekoliko riječi, kolega Magazinoviću ovo je prijedlog Hrvatskog narodnog sabora i Hrvatski narodni sabor nije udruga građana kako Vi to želite predstaviti, dakle to su sve ljudi koji su izabrani na različitim razinama zakonodavnih i predstavničkih tijela u Bosni i Hercegovini. Samo, dakle, zbog proceduralnih mogućnosti Poslovnika Parlamentarne skupštine BiH, dakle, članovi Kluba hrvatskog naroda u Domu naroda su bili predlagači, a istodobno su oni članovi, dakle, Hrvatskog narodnog sabora, tako radi znanja. Druga stvar, dakle nisam ja tražio ili kako ste Vi to rekli, ultimativno, ne znam u jednom tonalitetu u kojem ste rekli, nego sam predlagao, dakle, da se vratimo u redovitu proceduru kao na neki način supredlagač, iako naravno nisam predlagač, upravo suprotno od onog što ste Vi rekli, želeći da pronađemo rješenje. I žao mi je što Vi, dakle, bagatelizirate svaki prijedlog koji dolazi, dolazi od, evo Kluba hrvatskog naroda u Domu naroda ovog trenutka ili od Kluba HDZ- a, HNS-a BiH, ali ne iznenađuje me jer ja mislim da kad bi mi predložili ukidanje i domova naroda i tročlanog Predsjedništva, Vi to ne bi prihvatili, Vi bi najrađe zabranili rad HDZ-u, Vi bi najrađe da se on ukine, jer tako bagateliziranje prijedloga od jedne stranke koja je dio ovoga Parlamenta, jednog kluba koji je dio drugog Doma, dakle poigravanje sa prijedlogom, dakle, nekakvim fiktivnim jel' idejama zapravo tražimo rješenje godinama, najmanje jednu deceniju i više od toga. Prema tome dajte, dajte kad govorite, dakle, budite ozbiljni. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zaim Backović, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Poštovani kolega Lovrinoviću uvođenje novog instituta u okviru parlamentarne demokratije nije u redu. Ja prihvatam da su svi poslanici članovi na svim nivoima, svi izabrani dužnosnici na svim nivoima, zajedno u Hrvatskom narodnom saboru, ali njega ovdje nema, ovdje postoje političke opcije i stranke koje su izabrane na neposrednim izborima. To što je neko u nekoj općini, u nekom kantonu, u Federaciji, to je sasvim nešto drugo, to nije politička opcija koja je ovdje izabrana. Prema tome ovdje treba da se koristimo terminima koji su ustavna kategorija i ništa drugo. Ja nisam rekao da ću glasati ni za, ni protiv, diskutovati hoću o ovome, ali vas molim da se ipak na nečemu što se zove zakonodavno tijelo države Bosne i Hercegovine, odnosno Parlament, Parlamentarna skupština BiH, Zastupnički dom ili Predstavnički dom, deklarira kao nešto u kojem su oni koji su izabrani na izborima, a nije izabran ovdje nijedan iz Federalnog parlamenta, nijedan iz kantona, nijedan iz općina, niti su izabrani oni koji su 19 imenovani. Prema tome mi smo političke opcije i da se igramo tim terminima. Jer kad se god kaže, ja imam redovno svake druge nedjelje sa svim zastupnicima svoje političke opcije susrete, sa svim, ali ih nikada ovdje nisam spomenuo. Možemo se mi nazvati kako god hoćete, ali ih nikada nisam spomenuo. Ovdje postoji HDZ Bosne i Hercegovine i vaši koalicioni partneri, kao i HDZ 1990, kao i SDP, SBB, A-SDA, SDS i ostali, BPS i ostali, ništa drugo. Hvala.
Zahvaljujem. Saša Magazinović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ja kad sam posložio stvari kako one stvarno stoje, ovaj, u Parlamentu nisam imao namjeru nikoga uvrijediti, dakle HNS jeste nevladina organizacija, bar na papiru i moj lični stav sa kojim se neko može ili ne mora složiti je da je to jedan projekat koji služi HDZ-u da prvo ušuti, a onda da neutralizira druge stranke i ide vam dobro, ja vam čestitam na tom projektu, mislim to je vrlo uspješno kad ste vi u pitanju. Dakle, stvari tako stoje. To što su oni koji su predložili ovaj Zakon članovi HNS, to ne znači da je ovo HNS-ov prijedlog i ja sam dobrovoljni davalac krvi, pa kad nešto predložim ne kažem da je to prijedlog dobrovoljnih davalaca krvi nego stranke u ime koje ovdje sjedim. A što se tiče zabrane rada HDZ-a, ja vas pozivam da nam ne dajete ideje, ovo kako ste se počeli intenzivno pojavljivati u presudama sudova može i to nekome pasti na pamet.
Predrag Kožul zastupnik, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Pa ja ću još jednom ponoviti što sam rekao u ovom Parlamentu, zvučalo to nekom ovako i onako, Hrvatski narodni sabor je udruženje parlamentarnih političkih stranaka u državi Bosni i Hercegovini i kad kažemo da je to udruženje parlamentarnih političkih stranaka u državi Bosni i Hercegovini to ima političku težinu, tu je 600 ljudi, to je najjača politička organizacija u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH i potpuno je jasno da je predlagatelj ovog Zakona Klub hrvatskog naroda u Parlamentu BiH i tu nema ništa sporno i tu stvar dovoditi u pitanje je potpuno nepotrebno. Tako da je s te strane to tako. A o zabrani političkih stranaka itd. ja znam da SDP ima dugu tradiciju različitih zabrana, pa mene i ne čudi ovakva ideja.
Predsjedavajuća Brjana Krišto.
Zahvaljujem kolegi, pozdravljam sve kolegice i kolege. Ja ispravljam krivi navod zastupnika Zaima Backovića. Bez obzira šta se nekom ovdje sviđalo ili ne sviđalo, kako se odnosio prema HNS-u, ja ću reći svoj osobni stav, da sam ja ponosna što sam članica jednog takvog tijela u ime hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini. A 20 Vaš krivi navod ispravljam da kažete, da ovdje ne postoje neki HNS-ovi ili neka druga udruženja, nego da postoje političke stranke, ne znam pa brojite HDZ, jedan, drugi, ne znam HSP ili neki, ja Vas podsjećam da u ovom Domu postoji klub koji se zove Klub zastupnika u Zastupničkom domu Hrvatske demokratske zajednice – Hrvatski narodni sabor. Hvala lijepo. Zastupnik Zaim Backović, ispravak krivog navoda.
Mislim da ste potpuno pogrešno mene interpretirali poštovana gospođo Krišto. Ja nisam rekao o načinu, pravu i nečega da se neko udruži, da se nazove kako god hoće, kako god želi, da uzima ime kako mu na um padne, ali ovdje su izabrani predstavnici političkih stranaka sa lista na izborima. Mogu biti u okviru kluba političke stranke ili što je naš zakon dozvolio, trgovine nakon izbora se, kao što su papci to uradili u Republici Srpskoj, izdvojiti i biti samostalni, neovisni ili pristupiti nekome drugom. To je njihova stvar, ja u to ne ulazim, samo znam da kada se otvori stranica Centralne izborne komisije tamo piše koja je politička stranka dobila mandat u ovom Parlamentu. HNS nije dobio mandat u ovom Parlamentu ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Upozoravam zastupnike. ZAIM
vrlo bi bilo interesantno vidjeti registraciju HNS-a, znači da se jednom, registracija, registrovano udruženje toga i toga i sve u redu, onda ćemo to tretirati kao udruženje koje je tako i tako registrovano i ništa više, proklamativno to nešto ... Znači, rekao sam nisam protiv, ali sam protiv uvuđenja instrumenta kao što je bio ako se sjećate [[govornik se upozorava na vrijeme]] koji ni danas niko ne zna šta je. Hvala.
Zastupnica Maja Gasal-Vražalica, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Ispravljam krivi navod Vaš, predsjedavajuća, jer ste rekli da piše „crtica HNS“. Ne piše evo vidite Vaše kolege koje sjede iza mene su pobrojane stranke koje su valjda članice tog 21 HNS-a, nevladine organizacije. Međutim, Vaše je indikativno da Vi danas govorite o ponosu Vašeme što ste članica HNS-a, a prije nekoliko dana ste za govornicom ispred ove Bijele sale u najvišem zakonodavnom tijelu rekli kako Vam baš i nije čast što predsjedavate ovim Domom, sa ovakvim zastupnicima i zastupnicama. Dakle, to puno govori o Vama kao nekome ko rukovodi ili predjsedava ovim najvišim zakonodavnim tijelom države Bosne i Hercegovine, ističete svoj ponos jedne nevladine organizacije, zamislite kada bi svaki sada zastupnik ili zastupnica ovdje po redu ustao i rekao kako je ponosan što je član ili članica neke nevladine organizacije. Dakle, puno ste nam danas otkrili sami o sebi. Hvala.
Zastupnica Monika Tomić, ispravak krivog navoda.
Pozdravljam sve nazočne. Evo ja bih samo ponovila ono što su već ranije kolege rekle, da je Hrvatski narodni sabor, to je krovna organizacija bh političara, a bi vam usput pokazala evo svoju pločicu, gdje ne piše Monika Tomić pa HDZ BiH, nego Monika Tomić sa svim strankama koje pripadaju Hrvatskom narodnom saboru. Hvala vam.
Mirsad Mešić, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Poštovana predsjedavajuća ispravljam gospodina Kožula, čitanjem članica Hrvatskog narodnog saveza ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ja, tako je, evo ispravio me je kolega, pa evo ko su ti, dakle nisu svi parlamentarni kako on kaže, članice su HDZ, HDZ 1990, HSS SR, HSS Hrvatski savez, HKDU, nekakva partija iz Čapljine itd. dakle, nisu svi parlamentarne stranke.
Zahvaljujem. Molim zastupnike u ovom trenutku nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu o proceduri Izbornog zakona, znači i izjašnjavamo se o hitnom postupku. Molim vas da se izjasnimo.
Molim Vas, ponovite glasanje. 22
Molim vas ponovite glasanje na zahtjev zastupnika Đonlagića. Od ukupno 37 nazočnih – 20 za, protiv 16, 1 suzdržan. Postoji opća većina,
[[nije uključen mikrofon]] ja sam pritisnuo za, ali evo ja .... ali vidim gore da sam suzdržan, ne znam zašto, evo vidite.
Molim službe da nam pojasne u čemu je problem, imamo primjedbu.
[[nije uključen mikrofon]] Ovo ne mijenja stvar uopšte, ali evo.
Hoćemo li ponavljati glasanje? [[zajednička diskusija]] Tražite li kolega ponavljanje, da budemo ...
Tražim, tražim.
Molim vas ponovite glasanje. Od ukupno 37 nazočnih – za 21, protiv 16, nema suzdržanih. Postoji opća, entitetska većina. Konstatiram da smo usvojili hitni postupak i raspravu o Prijedlogu Izbornog zakona predlagatelja izaslanika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Sada otvaram raspravu o Prijedlogu zakona, Prijedlogu Izbornog zakona Bosne i Hercegovine koji je usvojen u hitnom postupku, a zakon je broj: 01-02-1-1133/17 od 25.07.2017. Zastupnik Nikola Lovrinović, rasprava. Izvolite zastupniče.
U ime Kluba HDZ-a tražim stanku od pola sata.
Na zahtjev Kluba HDZ-a i HNS-a dajem stanku od pola sata. Molim zastupnice i zastupnike da sjednu na mjesta kako bi nastavili sa sjednicom. Hvala ljepa, nastavljamo sa sjednicom. Evo budući da je otvorena rasprava o ovom Prijedlogu zakona, a imamo zahtjev, molim prije svega predsjednika Kluba da nam obrazoloži razloge traženja pauze.
Pa zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dakle, nakon što, evo, je prihvaćeno da se radi po žurnoj proceduri, unutar Kluba smo imali određene konsultacije koje smo morali obaviti radi daljeg rada u Parlamentu. Hvala ljepo.
Hvala lijepa. Evo imamo prijavljenu jednu raspravu, ali budući da smo imali, imamo ovdje i predlagatelja ispred Doma naroda koji su se željeli na početku obratiti i obrazložiti u skladu sa našim poslovničkim odredbama dajem im riječ, pa izvolite dopredsjedavajući Doma naroda, gospodin Bariša Čolak.
Poštovana predsjedateljice, poštovani članovi Kolegija Zastupičkog doma, cijenjene izaslanice i izaslanici, cijenjeni gosti, dame i gospodo, evo sve skupa vas želim pozdraviti. Evo, ja ću, kao što je predsjedateljica i rekla, probati ukratko obrazložiti Prijedlog, odnosno izmjene i dopune Izbornog zakona BiH koji ste, evo tako sam razumio, ovaj, usvojili, da će biti razmatran po žurnom postupku, pa nadam se da će biti tako isto brzo usvojen kao što je usvojen u Domu naroda, po žurnom postupku. To, moja nada ide u tom pravcu. Zašto to govorim? Pa prije svega govorim zato što mislim da smo, da bismo trebali svi poštovati odluke Ustavnog suda BiH jer one su konačne i obavezujuće. Obzirom da je naš Prijedlog prošao, dakle, reviziju, svojevrsnu reviziju od strane Ustava, Ustavnog suda BiH i Ustavni sud BiH je u svojoj Odluci 3/17 od 1. srpanja ove godine, 2017. godine, rekao da je naš Prijedlog u potpunosti sukladan Ustavu BiH, da nije diskriminirajući po bilo kojem osnovu i da on, dakle, ispunjava sve što treba ispuniti, a temeljem prethodne Odluke Ustavnog suda 23/14 od 1.12.2016. odnosno 2017. godine. Naravno, u ovom našem Prijedlogu smo riješili pitanje Mostara, zašto? Zato što u Mostaru već jako dugo nisu bili izbori i zato što to više ne može čekati, mislimo da zaista u ovom paketu treba riješili, dakle, i pitanje izbora izaslanika za Dom naroda, što tretira ova Odluka Ustavnog suda 23/14, ali jednako tako i Odluka 9/09 od 26. studenog 2010. godine, koja se odnosi na Grad Mostar, jer od 2008. godine u Mostaru nisu bili izbori. Ovim našim Prijedlogom smo, isto tako, riješili i pitanje izbora članova Predsjedništva BiH, s obzirom da smo u prošlosti imali itekako puno problema i političkih turbulencija, predložili smo način legitimnog izbora i članova Predsjedništa BiH kao što smo predložili način 24 legitimnog izbora izaslanika za federalni Dom naroda. Dakle, prijedlozi se, naši prijedlozi su potpuno usklađeni sa Ustavom, a evo ukratko da probamo sa jednom, drugom i trećom odlukom, šta smo to mi predložili. Kad je riječ o Predsjedništvu BiH da bih odmah na početku neke dileme, ovaj, otklonio, naime, prigovori su često bili u našoj javnosti, pa i od političkih stranka, naravno, medija posebice rekao bih, pojedinih medija, kako naš Prijedlog nije sukladan Odluci Evropskog suda za ljudska prava u slučaju Sejdić i Finci protiv Bosne i Hercegovine, ili on ostale, je li, dvije preostale odluke Zornić protiv Bosne i Hercegovine ili Pilav protiv Bosne i Hercegovine. Naime, nije moguće, to je sigurno vama svima poznato, kroz Izborni zakon riješiti pitanje provedbe odluka Ustavnog suda iz prostog razloga što one tretiraju materiju prije svega Ustava BiH, a da bi se promjenio Izborni zakon u tom smislu, u smislu odluka Evropskog suda, potrebno je prethodno, znate, promjeniti Ustav BiH i to je Ustavni sud u svojoj Odluci od 3/17 vrlo decidirano kazao. On je, također, u tojoj svojoj Odluci rekao da se zapravo, da je naš Prijedlog kad je riječ o, o članovima Predsjedništva potpuno suglasan, dakle, Ustavu BiH s tim što se samo mijenja procedura izbora, kako i na koji način. Vidjeli ste da smo predložili tri ad hoc područja iz kojega bi se birali članovi Predsjedništva BiH, opet dva iz Federacije, jedan iz Republike Srpske, kao što to Ustav i predviđa s tim da evo, pojednostavljeno kazano, bošnjački član Predsjedništva bi bio izabran sa, dakle, onaj član koji, onaj kandidat koji osvoji najveći broj glasova, s tim da barem jedan glas ima više na teritoriji, preračunato sad, po novom popisu, gdje živi 85% Bošnjaka. Mislimo da je to jedna logika koja ne može biti nikako osporena. S druge strane, hrvatski član Predsjedništva iz Federacije bi bio izabran, dakle, onaj kandidat koji bi dobio najveći broj glasova, s tim da dobije barem jedan glas više sa onih prostora gdje živi 70, otprilike 70% Hrvata. Ponovit ću još jedanput, dakle, nije moguće i nije bilo, nije uopće moguće kroz Izborni zakon uskladiti, znači, Izborni zakon uskladiti sa odlukama Evropskog suda, evo, iz razloga koje sam rekao. Zašto smo to predložili? Mislimo da bi na ovaj način, kroz, dakle, izbore, izbor članova Predsjedništva na ovaj način, naravno, postoje i drugi načini, mi u mnogome doprinijeli stabiliziranju političke situacije, prije svega u Federaciji, prije svega relaksiranju odnosa, rekao bih, između Bošnjaka i Hrvata u Federaciji, jer bismo izbjegli više da jedan narod drugom bira predstavnike, posebice evo kad je riječ o Predsjedništvu BiH. Nije nikakva tajna da po novom popisu stanje je takvo, da u Federaciji živi negdje 1.560.000 Bošnjaka, svega 497.000 Hrvata i da je moguće, naravno, ne samo da Bošnjaci, ovaj, značajno utječu na izbor hrvatskog člana Predsjedništva, nego po matematici moguće je praktično da ga izaberu, da izaberu dva člana Predsjedništva. Kad je riječ o našem Prijedlogu koji se odnosi na Izborni zakon, odnosi na, ovaj, izaslanike u Domu naroda, znate da je, dakle, u ovoj novoj Odluci, odnosno ovoj Odluci 3/17 Ustavni sud rekao, zapravo, a osvrćući se na izjavu o povredi vitalnog interesa bošnjačkog naroda u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiHm, da ni na koji način nisu, dakle, ovaj Prijedlog ne vrijeđa vitalni interes bošnjačkog naroda, da on nije diskriminirajući i da, zapravo, ostvaruje temeljni princip demokracije, prava na demokratsko odlučivanje koje se ostvaruje legitimnim političkim predstavljanjem i koje mora biti utemeljeno na demokratskom izboru onih koje predstavlja i čije intrese zastupa. Dakle, Dom naroda kao takav, kao što je to Ustavni sud kazao, nije dom kantona, nije dom županija, on je Dom naroda i on ima prioritetnu zadaću štititi konsutitivnost i ravnopravnost konstitutivnih naroda. Iz tog razloga Dom naroda treba biti, kao što je to i Ustavni sud rekao, baziran odnosno popunjen na način da postoje vrlo jasni, precizni kriteriji, temeljem kojeg će biti izvršena popuna u Domu naroda Parlamenta Federacije BiH. Zašto? Zato da bi što potpunije svaki od konstitutivnih naroda bio predstavljen u tom Domu što naravno dosada nije bio slučaj, jer znate da je Ustavni sud prethodno u svojoj Odluci 23/14 pojedine odredbe Izbornog zakona stavio, prvo proglasio neustavnim, a kasnije ih stavio izvan snage. Radi se o odredbi 10.12 i odredbi 20.16.A Izbornog zakona BiH. Znači, jednostavno da bismo, da bismo zaštitili konstitutivnost i ravnopravnost svakog od tri 25 konstitutivna naroda u Bosni i Hercegovini, potrebno je, ponovit ću još jednom, da taj Dom naroda bude legitimno izabran, da bude na odgovarajući način popunjen tako da svaki od konstitutivnih naroda bude što legitimnije zastupljen u tom Domu, dakle, u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH. Dosadašnja rješenja su bila takva da je zapravo od 58 izaslanika u Domu naroda 35 su birali Bošnjaci na većinskim bošnjačkim prostorima. Dakle, kad se izuzmu ove dvije, dva kantona ili dvije županije sa posebnim režimom, 12 Bošnjaka, 12 Hrvata, pardon 12 Bošnjaka, 12 Srba, 6 Hrvata i 5 ostalih, što znači da su praktično imali potpunu kontrolu nad Domom naroda i onda su mogli izabrati, naravno i izvršnu vlast, mislim na predsjednika i dva dopredsjednika Federacije, a time, dosljedno tome, naravno, izabrati i Vladu Federacije, jer znamo da u Ustavu stoji da je jedna šestina u svakom Klubu dovoljna da bi se izabrao predsjednik, odnosno dva, predsjednik i dva dopredsjednika Federacije, a oni naravno kasnije biraju Vladu Federacije. Našim Prijedlogom, dakle, išli smo za tim da bude legitiman izbor svakog od tri konstitutivna naroda, dakle, i Bošnjaka, i Hrvata i Srba. Naravno da ostaje jedan problem koji nismo mogli do kraja riješiti, nažalost, i to se neće moći u potpunosti riješiti bez promjene Ustava BiH kad se radi o Klubu Srba. Zašto? Iz prostog razloga što nažalost u Federaciji je jako mali broj Srba, po zadnjem popisu svega 56.000 i dakle disperzija i njihov razmještaj u Federaciji je takav da smo išli, dakle, zaista predlagati da se i Srbi kao i ova druga dva konstitutivna naroda biraju tamo gdje ih ima. Međutim, kažem opet je ostalo pitanje je li i ovim Prijedlogom do kraja moguće zaista riješiti to pitanje, vjerojatno ne do kraja, ali u odnosu na raniji Prijedlog, u odnosu na raniji Izborni zakon, odnosno na ove osporene odredbe, dakle, ova rješenja su kud i kamo bolja u smislu legitimnijeg predstavljanja ne samo Bošnjaka i Hrvata, nego i Srba. Ono što još u nekoliko rečenica samo želim reći vezano za Grad Mostar, evo mislim da smo svi svjesni te težine situacije u Gradu Mostaru i da je naprosto više ne moguće ovako funkcioniranje Grada Mostara i da se konačno to pitanje mora riješiti. Potpuno smo ispoštovali Odluku Ustavnog suda na način da smo, dakle, zadržali onaj broj od 35 vijećnika, maksimalna kvota koja jedino u Mostaru postoji, to je 15 iz svakog, ne može nitko imati više od 15 iz konstitutivnog naroda, a 4 su zajamčena, to je minimalna kvota i iz svakoga od konstitutivnih naroda i jedan iz reda Ostalih. Dakle, kroz ovih pet, dakle, kako smo predložili, višečlanih izbornih jedinica biramo 26 vijećnika, 9 dolaze sa kompenzacijskih lista. Na taj način rješavamo problem, znači sa, i odnosno dolaze sa čitave izborne jedinice, ovaj, Grada Mostara. Na taj način u potpunosti rješavamo i presudu, odnosno odluku Ustavnog suda, ali što je najbitnije, omogućavamo konačno ovim Prijedlogom da se dogode izbori u Gradu Mostaru i da konačno Grad Mostar funkcionira kao i drugi gradovi. Naravno da ni ovim našim Prijedlogom mi nećemo u potpunosti riješiti sve probleme u Gradu Mostaru, ali ono što zaista želim vrlo jasno podvući i odbiti bilo kakve insinuacije kako se ovim Prijedlogom tobože ponovo stvara nekakva diskriminacija u Mostaru. Naime, u Mostaru, dakle, u Gradu Mostaru, kao niti u jednoj drugoj jedinici lokalne samouprave postoji, postoji pitanje vitalnog interesa, postoji procedura zaštite vitalnog interesa, postoji dvotrećinsko o najbitnijim odlukama, i znamo i kako se bira, dakle, dvotrećinskom većinom i samo gradonačelnik Grada Mostara. Dakle, i dalje će ostati pitanje vrijednosti glasa u Mostaru, jednake vrijednosti glasa, jer imamo maksimalnu kvotu. To kažem ne postoji niti u jednom drugom gradu, dakle, neka od stranaka može imati par ili više tisuća glasova više ili pet, ali ne može imati više od 15 vijećnika u Gradskom vijeću Grada Mostara. Evo, ja sam probao biti što je moguće, ovaj, jasniji u obrazlaganju ovoga Prijedloga. Još jedanput ću ponoviti da je Ustavni sud u svojoj Odluci 3/17 od 6. srpnja ove godine rekao da je naš Prijedlog, dakle, ovaj Prijedlog koji je prošao Dom naroda, da je u potpunosti usklađen sa Ustavom BiH, da nije diskriminarajući i da bismo, to sam potpuno siguran, ako biste se izjasnili, 26 dakle, pozitivno u ovom Prijedlogu, mnoge stvari u ovoj državi koje zaista jako dugo stoje nerješene, konačno riješili i, vjerujem, omogućili da ova zemlja konačno krene naprijed. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem dopredsjedavajućem Doma naroda, predlagatelju ovog Zakona. A sada, za raspravu su se javili ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? Molim vas, javite se za raspravu. Zastupnik Predrag Kožul, rasprava. Izvolite.
Kolegice i kolege, evo još jednom vas skupa sve pozdravljam. Predlagatelj, kolega Čolak u ime predlagatelja, je spomenuo u više navrata konkretne odluke Ustavnog suda BiH koje se tiču ove tematike. Zbog važnosti teme ja držim da je dobro, ja ću najprije to naučiti pročitati, Odluku Ustavnog suda od 1.12.2016. kako bi bilo jasno o čemu govorimo i koji su motivi predlagatelja da ovaj i ovakav Zakon stavi u parlamentarnu proceduru. Dakle, Odluka o dopustivosti i meritumu te presude od 1.12.2016. glasi – Utvrđuje se da odredba pod Poglavlja B, člana 10.12 stav (2) u dijelu – svakom konstitutivnom narodu se daje jedno mjesto u svakom kantonu i odredbe poglavlja 20. prelazne i završne odredbe članka 20.16.A stav (2), točka od a) do j) Izbornog zakona BiH nisu u skladu sa članom 1 / 2 Ustava BiH. Nalaže se Parlametnarnoj skupštini BiH u skladu sa članom 61. stavak (4) pravila Ustavnog suda da najkasnije u roku od 6 mjeseci od dana dostavljanja ove Odluke uskladi odredbu kod Poglavlja B, članak 10.12 stav (2) u dijelu – svakom konstitutivnom narodu se daje jedno mjesto u svakom kantonu i odredbe Poglavlja 20., prelazne i završne odredbe članka 20.16.A stav (2), točka a) do j) Izbornog zakona BiH sa odredbama članka 1 / 2 Ustava BiH. Stoga ja i razumijem i pozdravljam odluku većine kolega u ovom Domu, da ovaj Zakon stavi po hitnoj proceduri jer obzirom da je rok od 6 mjeseci koji nam je dao Ustavni sud, davno protekao, vrlo je jasno da se radi o ... zakonu koji je hitan i žuran. U isto vrijeme Prijedlog Kluba HDZ-HNS, tako se naš Klub zove, da ovo raspravljamo po redovitoj proceduri, bio je na tragu konsenzusa, kompromisa, i dobre vjere da u ovoj vrlo važnoj temi o kojoj ne postoje ista ili slična mišljenja raspravimo na što sveobuhvatniji i što bolji način i dođemo do rješenja koja će ipak sa zakašnjenjem, ali ovu Odluku Ustavnog suda implementirati. Nažalost, evo idemo na različite načine u ovu proceduru, ja isto tako zbog važnosti teme neću improvizirati, govoriti s glave, nego će dodatno pročitati neka od obrazloženja u ovoj presudi Ustavnog suda kojim se jasno obrazlaže zašto je ona ovakva kakva jeste. Dakle, citiram – Ustavni sud ponovno podsjeća na opće načelo demokracije, da vast u državi proističe iz naroda i pripada narodu. Iz Ustava BiH slijedi da je Ustav BiH kao narod označio konstitutivne narode koji zajedno sa ostalima i građanima Bosne i Hercegovine čine zajednicu državljana koja jednakopravno ostvaruje vlast putem svojih predstavnika. Iz navedene alineje preambule 27 Ustava BiH slijedi da je ustavotvorac imenovao, odnosno označio, konstitutivne narode Bošnjake, Srbe i Hrvate kao posebne ... i priznao im jednaka prava, to jest, da je podvukao poseban, jednakopravan i jednak status Bošnjaka, Hrvata i Srba, kao konstitutivnih naroda. U svezi s tim Ustavni sud podsjeća na svoju Odluku broj U5/98 u kojoj je Ustavni sud istaknuo ovo označavanje u preambuli, stoga mora biti shvaćeno kao jedan nadkrovljujući princip Ustava BiH kojem se entiteti moraju u potpunosti povinovati prema članku 3/3 Ustava BiH. Neosporno je da iz navedenog proizlazi da je temeljna zadaća Doma naroda zaštita konstitutivnosti naroda. Nadalje, prema Ustavu Federacije, Federacija se sastoji od federalnih jedinica, kantona, međutim, bez obzira na navedeno, Dom naroda nije Dom federalnih jedinica, nego Dom konstitutivnih naroda. Iz prethodne analize slijedi da pravo na demokratsko odlučivanje koje se ostvaruje legitimnim političkim predstavljanjem mora biti utemeljeno na demokratskom izboru delegata u Dom naroda Federacije BiH, onog konstitutivnog naroda koji predstavlja i čije interese zastupa, dovodeći naprijed navedeni značaj Doma naroda u ustavnom sustavu Federacije BiH u svezi sa načelom konstitutivnosti naroda, neosporno proizlazi da načelo konstitutivnosti naroda u Fedraciji BiH, u kontekstu Doma naroda može biti ostvareno samo ako se popunjavanje Doma naroda temelji na jasno preciziranim kriterijima koji trebaju dovesti do što potpunijeg predstavljanja svakog od tri konstitutivna naroda u Federaciji BiH. Suprotno od navedenog, neadekvatno političko predstavljanje onih koji predstavljaju i čije interese zastupa dovodi do povrede načela konstitutivnosti, odnosno nejednakopravnosti bilo kojeg od konstitutivnih naroda. Ustavni sud uočava da članak 10. točka 12. stavak (2) Izbornog zakona u dijelu – svakom konstitutivnom narodu se daje jedno mjesto u svakom kantonu, i članak 20. 16. A Izbornog zakona – određivanje po jednog delegata iz svakog kontitutitivnog naroda za svaki kanton daje mogućnost pripadniku konstitutivnog naroda da bude izabran u Dom naroda, čak i u krajnjem slučaju, ali mogućem, da je ta osoba jedini pripadnik nekog od konstitutivnih naroda, u jednom od kantona, pod uvjetom da je izabrano zakonodavno tijelo kantona. Dakle, tog delegata na neposrednim izborima izabrali su predstavnici drugog naroda i u tom zakonodavnom tijelu također su ga u Dom naroda izabrali pripadnici drugog naroda. Naime, ako se ima u vidu da ove dodredbe daju mogućnost pripadniku konstitutivnog naroda da bude izabran, Dom naroda čak i u krajnjem mogućem slučaju da jedini, pod uvjetom da izabrano zakonodavno tijelo, više je nego očito da navedene odredbe omogućavaju da predstavnicima jednog konstitutivnog naroda u zakonodavnom tijelu kantona legitimitet daju predstavnici drugog konstitutivnog naroda. Dakako da je djelimično Ustavni sud ovo obrazloženje crpio na onom što je kod nas često spominjana Venecijanska komisija kazala. I ona ističe da se u načinu izbora delegata u Dom naroda koriste kantoni i njihovi delegati, a njega primarna svrha nije da predstavlja kantone nego konstitutivne narode i ostale, te da ostvaruje drugu vrstu ravnopravnosti, to jest kolektivnu ravnopravnost tri konstitutivna naroda. Ovaj slučaj da jedan može biti u kantonu, karikirano mi imamo u Kantonu Goražde, u Kantonu Goražde na temelju popisa iz 2013. godine žive 24 Hrvata. U svakom Domu naroda bio je Hrvat iz Kantona Goražde, neću spominjati imena, ali kad vidite tko je taj čovjek, kad vidite iz njegovog imena, da je to staro hrvatsko ime ... da tako kažem. To govori o ovom slučaju, jednako tako ovo pitanje legitimnog predstavljanja, makar nije izrekao na Odluci Ustavnog suda spomento, tiče se i legitimnog predstavljenja Predsjedništvu BiH. Zato je slijedom toga važno i to pitanje riješiti. Ja zaista ne znam šta motivira pripadnike većinskog naroda u Bosni i Hercegovini da krše ovo ustavno načelo, Ustavno načelo koje Ustavni sud naziva natkrovljujuće ustavno načelo. Ja zaista ne znam zašto to činiti, ja ne znam jer upravo taj postupak, upravo takvo bahato pokazivanje moći koje proizilaze iz brojaka je najveća destrukcija Bosne i Hercegovine i najveća opasnost po Bosnu i Hercegovinu. Držim da je dobro da uvažimo ovu presudu Ustavnog suda u njenom izvornom značenju u interesu sviju nas da na legitiman način imamo izabrane predstavnike u ona tijela državna koja se upravo tiču konstitutivnosti naroda i da je to dobar put. 28 U dijelu ovog Zakona koji se tiče Mostara neću puno pričati, predlagatelj je pričao, iz jednostavnog razloga što ja nisam zadovoljan tim Prijedlogom zakona. On jeste na tragu najšireg konsenzusa koji je u svim razgovorima o rješavanju pitanja Mostara postignut i to će oni koji to znaju, koji su čitali ovaj Zakon, koji su prethodno, ovaj, bili involvirani u različita rješenja za Mostar priznati, da je to rješenje na tragu presude Ustavnog suda [[govornik se upozorava na vrijeme]] i da je korektno. Ja, samo jedna rečenica, ovo što kažem da nisam zadovoljan, ja nisam zadovoljan sa rješenjem ustavnog pitanja u Mostaru sve do onog trentuka dok Mostar ne bude tretiran kao svaki drugi grad u Bosni i Hercegovini jer Mostar je, ne zaboravite po popisu iz 2013., ako pogledate te brojeve, jedini istinski multietnički već grad iznad 100.000 stanovnika u Bosni i Hercegovini. Ako ne vjerujete ovim mojim riječima, konzultirajte brojke.
Zahvaljujem. Zastupnik Zaim Backović, ovdje piše treća, ali nije. Ovo je jedna bila ispravka krivog navoda za vrijeme hitne procedure. Mi uredno bilježimo, pa zastupniče imate riječ. Zaim Backović.
Javljam se po ovoj tačci dnevnog reda. Poštovani kolega, samo ću Vas jedno zamoliti, da po imenu i prezimenu ne razlučujete Vi ko je pripadnik kojeg naroda. Ja ću Vam navesti čitave porodice koje se izjašnjavaju kao Hrvati, a po religijskoj pripadnosti pripadaju Islamu, čitave porodice. Između ostalog, Vi to znate jer ih ima i u Vladi Republike Hrvatske. Nemojte po odrednici imena određivati ko kome pripada, niste Vi sudija tu. Tim prije što ako Vam je poznato, a nadam se da jeste, ako to gledate i kroz religijsku pripadnost, imena Alma, Aida, koja su uvrijeđena kao islamska su, Sabina, da ne nabrajam sad, tipična katolička imena koja se, recimo, nesebično daju u Španiji koja je puno katoličkija nego Bosna i Hercegovina, Meksiku, Argentini i da ne nabrajam dalje, i Francuskoj, Njemačkoj. Također bih Vas zamolio, ja ovdje ne govorim o Zakonu, nego o odrednici, da ne određujete po tim osnovama ko se kako osjeća, jer nije ekskluzivno pravo imena i prezimena pripadnost nekom narodu. Ko to kaže da ljudi, agnostici, nisu Hrvati, da ljudi pravoslavne vjeroispovjesti ne mogu da se izjasne kao Hrvati, da ljudi evangelisti ne mogu da se izraze kao Hrvati, i tako redom, i tako redom? Prema tome, ovdje treba govoriti samo, ne kroz ime i prezime, nego kroz to kako se ko izjašnjava i osjeća, i ništa više. Hvala vam. ____13:26:23____ ---13:26:23----
Zahvaljujem. Zastupnik Nikola Lovrinović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. 29 Dakle, kako je rekao moj kolega Kožul, zbog važnosti teme, ja volim govoriti ovako bez napisanog, al' evo da se ne bi ..., što kažu, kad nešto izrečem ja ću reći ovako. Koleginice i kolege Hrvatski narodni sabor, odnosno Klub Hrvata u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH, a nakon odluke Ustavnog suda o neustavnosti određenih odredbi Izbornoga zakona BiH u proceduru je uputio Prijedlog izmjena i dopuna Izbornoga zakona. Prijedlog je prihvaćen u Domu naroda nakon što je Ustavni sud odbio apelaciju Kluba Bošnjaka o povredi vitalnog nacionalnog interesa tog naroda. No i bez presude Ustavnoga suda po nama su izmjene Izbornoga zakona, a koje se odnose na izbor tijela za predstavljanje naroda bile nužne, već godinama, a .... od 2002. godine na sceni je drastično kršenje prava konstitutivnih naroda da biraju svoje predstavnike u tijela koja narode predstavljaju. Prije svega mislim na Predsjedništvo i domove naroda. Siguran sam da mi ovdje koji sjedimo dobro znamo o čemu govorim, ali zarad onih koji predstavljamo i onih koji prate što radimo potrebno je reći, prijedlog koji je danas pred nama nudi rješenja koja reguliraju izbor predstavnika naroda u tijela vlasti Bosne i Hercegovine, a koja po Ustavu predstavljaju konstitutivne narode i rješavanja pitanja Grada Mostara. Javnosti mora biti pojašnjeno da su to tijela koja su predviđena Ustavom da štite interese konstitutivnih naroda, a druga građanska prava ostvaruju se kroz zastupničke domove. Što je normalnije i logičnije nego da se omogući i uredi pitanje izbora predstavnika naroda na način da doista narod bira svoje predstavnike u ta tijela. Dosadašnji način izbora, a napose poslije nametnutih izmjena omogućavao je većinskome narodu da se upliće u izbor predstavnika malobrojnijeg naroda u tijela koja njega pedstavljaju. Kreatorima Vošingtona i Dejtona vjerojatno ni u snu nije moglo pasti na pamet da će to netko činiti, odnosno zlorabiti i nakon kataklizme koju smo doživjeli i preživjeli. Nažalost, to je postala sve češća pojava i mehanizam za ostvarivanje vlastitih političkih ciljeva, pa ako hoćete i ratnih, to je jednostavno dalje neprihvatljivo, mora prestati, odnosno moraju se osigurati mehanizmi da se to ne događa. Prijedlog koji je pred nama nudi jedno od mogućih rješnja za uspostavu tih mehanizama, odmah želim kazati, stotine puta smo do ovog trenutka rekli da prihvaćamo bilo koji drugi prijedlog koji rješava ovo pitanje, ali ga dosad nije bilo. Mislim da je vrlo rizično ući u nove izbore koji su pred nama bez ovog, bez da ovo pitanje konačno riješimo. No kako stvari stoje očito je da će tzv. većina u ovome Domu odbiti naš prijedlog, a napose politički predstavnici bošnjačkog naroda i SDS-a. Dakle, oni danas neće podržati pravo hrvatskoga naroda da bira svoje predstavnike u tijela koja ga predstavljaju, to se ovdje mora jasno kazati. Zašto, zarad čega, koji je cilj i opravdanje, koji je drugačiji prijedlog a da se to riješi, tko je pozvaniji od Kluba hrvatskog naroda da predloži ovo? Ovo poprima dramatične razmjere i ne vodi dobru. Nije nelegitimno tražiti drugačije uređenje ove države, ali to raditi na način poništavanja biračke volje hrvatskog naroda zapravo je, protuustavno je i prevršilo je svaku mjeru. Dostojanstvo političkog djelovanja hrvatskog naroda je na dnu. Je li vama zadovoljstvo naše nezadovoljstvo, čini mi se kolege i koleginice da želite zemlju samo po vašoj mjeri, iako je ona u velikom dijelu to već i jeste, sve se slabije čuje naš vapaj za jednakopravnošću od građanske buke. Volio bih danas da pokažete kojom to kemijom hrvatski narod i njegovi politički predstavnici mogu naštetiti ovoj državi, što to vi ne možete ovog trenutka odrediti i odlučiti kao što ćete donijeti odluku danas, ... da nas odbijete, čini mi se da smo vam samo dobar izgovor za vaše pogreške koje ne smijete predočiti onima koji vas biraju. Zar je problem funkcioniranje ove države poštivanja ustavne jednakopravnosti hrvatskog naroda. Na sceni je sve ove godine jedna velika prevara, sve godine ste zarad postizanja vlastitih političkih ciljeva koristili brojnost, rješavanja svih pitanja ovdje u Sarajevu, lobiranje po različitim destinacijama i različitim međunarodnim institucijama, stvorili ste iskrivljenu sliku o ... zahtjevima predstavnika konstitutivnih naroda i pretvorili pravo u diskriminaciju, segregaciju, etnonacionalizam, pa čak i fašizam. Gotovo u svim međunarodnim izvješćima je puno konstatacija o korupciji, kriminalu, etničkim sučeljavanjima, gospodarskim problemima i ne znam što sve, što sve ne, samo jedno, jedno, 30 samo sa jednim zaključkom, sve bi to riješila normalna država, pod znacima navoda, građanska država, samo je potrebno smjeniti ovu vlast, dovesti drugu po volji većinskog naroda i naravno nakon toga, a možda istodobno promijeniti i Ustav. Dirigirana anarhija koja stalno proizvodi krize, krizne situacije ima za cilj ušutkati sve one koji različito misle. To je toliko izraženo da svaka inicijativa za poštivanje i ispunjavanje dogovorenog i jedino mogućeg trpi tolike napade i podmetanja, da je stanje postalo dramatično kako sam već rekao. Koliko je to drsko vidi se i po tomu što se one koji nastoje zaštititi prava hrvatskog naroda kriminalizira i predstavlja kao najveće štetnike tom istom narodu. Hrvatski predstavnici su tako krivi i što nisu mogli zaustaviti ustavne promjene koje je nametnuo visoki predstavnik i druge institucije i što ne odustaju od borbe da se to ispravi ili makar vrati na ono što je dogovoreno u Vošingtonu. Kada je tome već tako i kada me kao Hrvata Središnje Bosne branite od mojih, pod znacima navoda, ja se nadam da ćete mi pomoći u vašim narednim predlozima i da će ponuditi rješenje za Mostar, koje će kao princip vrijediti u najmanju ruku za Travnik, Bugojno ili Zenicu. Na koncu, obraćam se svima, a napose kolegama iz bošnjačkog naroda, prije nego ovaj naš prijedlog srušite pozivam vas da odustanete od nerealnih ciljeva, stvaranja unitarne države, odustanite od ... drugim, a napose hrvatskog naroda. Dobro znate da su mirovni sporazumi prekršeni, dajte šansu multietničkoj i multikulturalnoj Bosni i Hercegovini, ovo je možda jedna od posljednjih šansi, ovo, ovaj i svaki drugi zakon koji se vama ne sviđa uvijek možete gospodo promijeniti, to dobro znate. Dajte šansu relaksiranju odnosa, sve što ste spremni istinski dati ostalima, mi smo spremni duplo više, jer znamo što nama činite sve ove godine. Ovo je šansa za dobar, za povratak na dobar početak. Nakon ovog danas bit će kako vi kažete, zar ne, no ne zaboravite jedno mi nemamo pravo odustati niti ćemo, ono što tražimo je minimum od onoga što nam činite sve ove godine. Kako god odlučite na vama je odgovornost, kako vi kazat većinska odgovornost. Kako god to vi nazvali, hvala vam na daru za Božić i neka nam je sa srećom. Živjeli.
Zahvaljujem. Zamjenik, kolega Mladen Bosić, ispravak krivog navoda. Izvolite kolega.
Gospodine Lovrinoviću spomenuli ste SDS koji će obarati zajedno s Bošnjacima vaš prijedlog, otkud Vi znate šta će SDS uraditi, jer mi smo jasno rekli rješenje problema i nesporazuma oko Izbornog zakona leži u dogovoru partnera u Federaciji i mi nemamo namjeru da uzimamo bilo čiju stranu i da budemo bilo čiji advokati oko toga. Jer to ne donosi nikakvo rješenje i ne podržavam nijednu varijantu gdje se dvoje urdužuje protiv trećeg i ne vidim uopšte gdje ste našli da ..., iz čega ste našli da izvučete tu konstataciju o stavu Srpske demokratske stranke. Jer kao što mislimo da se morate dogovoriti oko vašeg prijedloga, tako mislimo da se morate dogovoriti i oko ovog prijedloga koji je, koja je uputila dio bošnjačkih predstavnika u Predstavničkom domu.
Zahvaljujem. Zastupnik Šefik Džaferović. Kolega, zamjeniče izvolite, rasprava. 31
Poštovana predsjedavajuća, uvažene koleginice i kolege, članovi Vijeća ministara, dame i gospodo. Ja danas pod ovom tačkom dnevnog reda nisam mislio da će se otvarati diskusija, volio sam da ono što ću sada kazati je kazano u okviru radnih tijela ovog Parlamenta i eventualno kod prvog čitanja uz vjerovatno negativan izvještaj komisije, ali evo pošto je ovo danas jedini mogući okvir da se nešto kaže o ovom Zakonu, dozvolite da vam iznesem službeni stav SDA kada je u pitanju ovaj Prijedlog izmjena i dopuna Izbornog zakona. Mi ćemo glasati protiv ovog Zakona, mi smo o tome u javnosti mnogo puta do sada govorili i iz puno razloga. Ali ja želeći da diskutiram ipak samo u okviru pet minuta, ovdje rasprava nije prekinuta 5 minuta, ja sam, odnosno ograničena, volio sam da je i ovdje ograničena na 5 minuta, tako smo se dogovorili, ali evo ja ću nastojati da u 5 minuta kažem ono što mislim. Kad je u pitanju Predsjedništvo BiH ovdje se stvara dodatna diskriminacija i Parlament dovodi u poziciju da dodatno potvrđuje diskriminaciju, tome se, kao što znate, usprotivilo i Vijeće Evropske unije, koje je kazalo da nisu prihvatljiva nikakva rješenja koja bi nas dodatno udaljila od implementacije odluka Evropskog suda za ljudska prava. Kada je u pitanju Mostar, dakle u Mostaru se nudi rješenje koje daleko prevazilazi zahtjeve iz odluke Ustavnog suda i praktično uspostavlja dominaciju, rekao bih, ne jednog naroda, nego jedne političke stranke u Gradu Mostaru. A Mostar, podsjetiću vas, je poseban dejtonski slučaj ili dejtonsko pitanje 10. novembra 1995. godine prilikom potpisivanja Sporazuma u Dejtonu o oživotvorenju Federacije, jasno su propisani principi na kojima mora biti uspostavljena vlast u Mostaru i to se mora i danas u Bosni i Hercegovini poštovati. Treba tražiti rješenje koje će isključiti dominaciju bilo koga nad bilo kime i uspostaviti ravnopravnost svih u Gradu Mostaru. Kada je u pitanju Dom naroda Parlamenta Federacije BiH, bojim se da ovdje postoje neka suštinska nerazumijevanja. Prvo, dakle, Dom naroda Federalnog parlamenta nije Dom, isključivo Dom za zaštitu vitalnih interesa konstitutivnih naroda, to je zakonodavni dom u punom kapacitetu kao i Predstavnički dom, jer nijedan zakon ne može biti odobren u Federaciji BiH, u entitetu, u entitetskom parlamentu a da ga u istom tekstu ne usvoje oba doma i to je ključna postavka oko koje se mi trebamo pozabaviti kada govorimo o ovome. Da je Dom naroda samo dom koji štiti samo vitalne interese, a da Zastupnički dom ili dom građana donosi odluke onda bi to bilo nešto sasvim drugačije i onda bi mogli da drugačije govorimo o ovim pitanjima o kojima govorimo. Druga stvar, Ustavni sud BiH jeste propitivao povodom zahtjeva Kluba Bošnjaka povrijeđenost vitalnog interesa bošnjačkog naroda i utvrdio je da nema povrede, jer se Zakon odnosi jednako na sve, ali to ne znači da je Zakon ustavan. Pitanje ustavnosti i vitalnog, zaštite vitalnog interesa su dvije odvojene stvari i dvije različite stvari. SDA nudi, dakle, rješenja, odma da vam nešto kažem, dakle, i o tome, govoreći o ovoj tački dnevnog reda, koja će ispoštovati pravo svakog građanina u cijeloj Federaciji BiH, mi smo protiv zloupotreba, nismo mi za to da ljudi mijenjaju etničku opredjeljenost iz političkih razloga i zato mi je žao, ali evo biće prilika kroz naš Prijedlog zakona koji je upućen u redovnu proceduru da se ta stvar precizno uredi i da se ona isključi, jer su poznati primjeri da su ljudi mijenjali etničko izjašnjavanje od ciklusa do ciklusa izbornog kako bi ostvarili neki politički profit članstvom u nekom od parlamenata. Ali uskratiti pravo bilo kom pripadniku konstitutivnog naroda da bude zastupljen u Federalnom Domu naroda kao Domu koji odlučuje o suštinskim pitanjima, ne samo o vitalnim pitanjima konstitutivnog naroda, nego o svim pitanjima, je nešto što je protiv Evropske konvencije i nešto što je protiv Ustava BiH. Na izbore ne izlaze narodi, na izbore izlaze građani i oni biraju i 32 Ustavni sud kada govori u svojoj odluci govori o tome, a onda u kantonalnim skupštinama narodi biraju narodnog predstavnika i tako je to propisano Ustavom Federacije BiH. Kako možete svojim rješenjem tražiti da npr. mi pristanemo da iz Livna više nema predstavnika u Federalnom Domu naroda, da iz Posavine više nema Bošnjaka, da iz Posavine više nema Bošnjaka u Federalnom Domu naroda? Mi na to nikada nećemo pristati. Kako je moguće napraviti rješenje da iz glavnog grada Bosne i Hercegovine nema predstavnika hrvatskog naroda, nije predviđen po ovom rješenju u Federalni Dom naroda. Pa valjda i reprezentativnost i prestavljenost naroda govori o ravnopravnosti, govori o ravnopravnosti u cijeloj Federaciji BiH i u cijeloj Bosni i Hercegovini i ovo su razlozi zbog kojih SDA ne može podržati, samo neki od razloga zbog kojih SDA ne može podržati ova rješenja i mi ćemo glasati protiv ovoga Zakona. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Zastupnik Predrag Kožul, ispravak krivog navoda, ovo je treći, ali to je iz rasprave o hitnoj proceduri, pa izvolite zastupniče.
Pa uz sve uvažavanje kolege dopredsjedavajućeg Džaferovića i njegove argumentacije i sa pravnog aspekta, ono što je bilo jasno iz njegove argumentacije je da je ona u koliziji sa onim što je u svom obrazloženju, pa i u odluci kazao Ustavni sud i to je temeljna činjenica. Pri tom treba uvažiti i čnjenicu, da ne postoji nijedna županija, kanton u Federaciji BiH koja nema svoje predstavnike u Federalnom Domu naroda. Dakle, postoje predstavnici županija, kantona u Domu naroda i po toj logici oni će se i htjeti i moći i znati boriti i izboriti i interesirati za interese i županije. To je ona bit, ono što je, ovaj, što je bilo pitanje pojedinačnih županija ili kantona ili ... to je ono što je eventualno bilo pitanje redovne procedure i mogućnosti popravaka, stoga bi ja potpuno uvažio stav kolege Bojića, Bosića ispričavam se, što je on rekao, da je Klub SDS-a ostavio mogućnost onoga što ste rekli, da se i o ovom Zakonu i dalje raspravlja i usuglašava i dođe do konsenzusa. Inzistiranja na hitnoj proceduri, da ne ulazim u proceduralne razloge kako je ona ovdje došla predložena je, ovom Zakonu u dobroj mjeri onemogućila takvu jednu mogućnost konsenzusa, dogovora i mogućnosti. To je ono, ja vjerujem, što je kolega Lovrinović htio reći, ne želeći biti tumač njegovih riječi.
Zamjenik, kolega Šefik Džaferović, ispravak krivog navoda. Izvolite kolega.
Poštovana predsjedavajuća, uvažene koleginice i kolege, dame i gospodo radi se, dakle, o vrlo ozbiljnom pitanju, mi to svi skupa ovdje znamo i ja sam jedan od onih koji je zbog toga pledirao da ovo ide u redovnu proceduru, bilo bi više vremena i više prostora da se o ovim vrlo ozbiljnim stvarima razgovara. Ali nisam poslušan, odluka Parlamenta je drugačija i moje je da je poštujem, ovo je jedino mjesto na kojem ja povodom ove tačke, ponavljam se, mogu da kažem ono što treba da kažem. Nema ništa gospodine Kožul kontradiktorno u onome o čemu sam ja govorio sa odlukom Ustavnog suda Federacije BiH. Odluka Ustavnog suda Federacije BiH daje nalog u kojem se kaže da se određene odredbe Izbornog zakona brišu, odnosno da više ne postoje i daje nalog da se one izmjene, da se unesu nove odredbe. Obrazloženje odluke 33 Ustavnog suda možemo razumjevat ovak ili nako, ali ja kao čovjek koji ponešto zna kad je u pitanju sudska odluka znam da je izvršen petit, odnosno nalog, odnosno dispozitiv odluke. Ali kada se već mijenja taj dispozitiv odluke, a mi smo dužni da ga mijenjamo, onda se mora poštovati Ustav Federacije, mora se poštovati Ustav BiH i mora se poštovati, naravno, i nadasve Evropska konvencija o ljudskim pravima. Ustav Federacije BiH jasno propisuje šta je Federacija i ne može Ustavni sud svojom odlukom promijeniti karakter Federacije, to može uraditi Federalni parlament. U Ustavu Federacije od Vašingtona pa do danas jasno stoji da se svakom kantonu mora omogućiti da najmanje po jedan predstavnik svakog konstitutivnog naroda, ako je izabran u tom kantonu, ima pristup Federalnom Domu naroda i to se mora ispoštovati, to je nalog Ustava Federacije i Ustavni sud, odnosno Ustav Federacije propisuje da se za etnički izračun mora do konačne implementacije Aneksa VII primjenjivati popis '91. godine. Imaju dvije odredbe u Ustavu Federacije koje govore o tome, jedna govori o javnim institucijama, a ona prethodna govori o generalnom principu za sve organe i sve nivoe vlasti u Bosni i Hercegovini. Hvala vam.
Zahvaljujem. Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda.
Gospodine Džaferoviću, Vi ste vrlo odgovoran čovjek, Vi dobro znate ono maloprije što sam čitao što to znači. Ja hoću vjerovat u ovo da ste rekli da bi voljeli da je u nekoj proceduri, ali imamo mi još šanse, dakle, nije ovo kraj priče da vidimo u to što ste ovdje govorili, Vi ste sad govorili na temu konkretnu koja je pred nama, i rekli ste da Vam je žao što niste bili u mogućnosti da skupa sa nama ili već s kim nađemo rješenje. Ja se nadam da će to tako biti, al' zaradi javnosti i svih drugih onih koji nas prate, ali isto sam tako siguran da znate dobro da je ovo vrlo važan momenat i da će biti vrlo važni momenti u naredno možda mjesec dana ili dva. Ali evo, dakle, vrlo ste odgovorni i sami znate, pa ja se nadam da ćete se tako i ponašati. Prije svega da Vam ispravim netočan navod, znači Mostar je prepoznat, točno ste to rekli kako ste rekli, međutim sve je bilo ok do 2004. godine, dakle nije HDZ, a niste ni vi iz SDA promijenili Statut Mostara, niti Izborni zakon, od tad počinju problemi, od tad počinju problemi. Istodobno su, dakle, dvije županije bile paritetne i dva grada u istoj poziciji, glavna ... tih županija kao što je Travnik, a dalje se to ne tretira tako. Dakle, ja samo govorim da nije ni ovo pitanje bilo otvoreno dok se nije dogodio upad, da tako kažem, u sustav, to Vi dobro znate kao i ja. Dakle, i od te 2004. Mostar više nije ono što je dogovoreno. Kad govorite o Domu naroda, sama njegova riječ znači što je i on je stečevina mirovnih sporazuma. I kao što sam rekao u svom govoru, nitko nije mogao sanjati da će neka skupina, neka skupina, dakle, nakon Mirovnog sporazuma i nakon svega što nam se dogodilo upasti u sustav druge skupine i birati njima ljude, u Domu naroda, u Predsjedništvu, dakle nitko to nije mogao sanjati, međutim to se događa, to se događa, to je vjerojatno bio nečiji skriveni cilj i ambicija ok, ja ne mogu u to ulaziti. Ali, dakle, jasno je da je u Bosni i Hercegovini ovo što je napisano [[govornik se upozorava na vrijeme]] a kamo li ono što nije napisano. Prema tome, dakle, što se nas tiče Dom naroda nam i ne treba ovakav, ona nama ovakav ne treba, ako će on biti građanski dom, a ja vam tvrdim da je u ovome mandatnom periodu više kočio provedbu 34 svega onoga u Bosni i Hercegovini ovaj građanski dom, Zastupnički nego Dom naroda, ja vam to tvrdim i mogu vam to kazati. I samo još kolegi Backoviću, dakle, nema ga. Ima načina sad da se pokaže nacionalnost, gospodo ... postupku stavite u rodni list ko ste i što ste i ima načina da budete, da se ne nagađamo ovdje po imenu i prezimenu, imate postupak kao što sam ga i ja proveo i upišite se u redni list šta ste i ko ste i prije izbora i prije svakog drugog imenovanja. Hvala lijepo.
Hvala. Predsjedavajuća Borjana Krišto, ispravak krivog navoda.
Hvala lijepo. Ja ispravljam krivi navod uvaženog kolege, zamjenika Šefika Džaferovića. Kolega je u svojoj raspravi kazao da on nešto pozna, vjerojatno misleći na pravo i na sudske odluke, tako se izjasnio, pa je to komentirao na koji način je obrazložio zašto su ove odredbe o izboru izaslanika za Dom naroda neprihvatljive. Ja ispravljam krivi navod koji se odnosi na to da je kolega kazao da svakom konstitutivnom narodu u Federaciji pripada po jedno mjesto i da je to nešto što se veže od Vošingtonskog sporazuma. Možda ja znam, a možda i ništa ne znam i o pravu i o Ustavu, ali koliko me sjećanje pamti i činjenica je da je ta odluka nametnuta od strane visokog predstavnika i ona se odnosi na Odluku o konstitutivnosti naroda. Ako već spominjemo Vošingtonski sporazum onda bi bilo korektno kazati kako je prema njemu Federacija entitet bošnjačkog i hrvatskog naroda. Hvala lijepo. Zastupnik Senad Šepić, ispravak krivog navoda.
Ovdje u diskusijama čujemo da je jednoj ili drugoj strani navodno žao što nema prostora i nema vremena da se nađe neko rješenje. Dakle, moja konstatacija je i da je trebalo kao da imamo redovnu proceduru, da imamo više vremena, da imamo neku mogućnost da izađemo iz svega ovoga što imamo, dakle poziv svima vama koji na ovakav način i vodite ovu sjednicu i predlažete ove zakone i vodite ovu zemlju, znači nemojte, nemojte ipak misliti da ovdje, dakle, javnost i mi koji sjedimo i u ovome Parlamentu, barem dio ljudi koji hoće to drugačije da posmatra i odgovornije se odnosi prema ovome, da mi ne znamo šta zapravo vi radite i šta zapravo želite raditi. Jel' vi da hoćete rješenje za narode, za ljude koje predstavljate vi bi to dogovorili, sjeli tamo gdje se treba sjesti, kao što ste, recimo, dogovorili ove akcize maloprije, kao što dogovorite stotinu imenovanja, tu imate prostor i tu imate mogućnoste i tu se znate dogovoriti. Dakle, uradite to isto i po ovom pitanju, nemojte nas sad ovdje u Parlamentarnoj skupštini na ovakav način sad još pokušavati, dakle, dovoditi u neku poziciju da imate prostor, imate mogućnost, nemojte nas barem, kako bih rekao, ...
Molim zastupnika da navede navod čiji ispravlja. 35
Ispravljam krivi navod kad se kaže da je žao jednoj ili drugoj strani što nemamo vremena da u redovnoj proceduri razmatramo prijedloge koje ste ... Dakle, vi godinama pričate o nekoj potrebi da nađete rješenje, ustvari sve činite da se nikad ne dođe do rješenje. Jer da hoćete rješenje sjeli bi negdje, preuzeli odgovornost kao što ste dogovorili da ljudima u ovoj zemlji poskupite život, podignete akcize, napravite, ne znam, stotine nekakvih privatnih, porodičnih, personalnih, uskih stranačkih imenovanja, tako bi isto dogovorili Izborni zakon.
Zahvaljujem. Saša Magazinović, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Na sličnom fonu kao kolega Šepić, evo pošto je on dosta toga reka, evo ja ću skratiti. Dakle, isti krivi navod ispravljam i pored toga želim skrenuti pažnju da na prošloj sjednici smo imali dvadesetak tačaka dnevnog reda i skratili ste odma raspravu na 5 minuta, danas imamo 102 tačke na dnevnom redu i još uvijek niste odlučili da skratite diskusiju, ali to je Vaše pravo u svakom slučaju. Ja Vas samo obavještavam da Klub SDP-a traži pošto je žurna stvar u pitanju, da odmah po okončanju diskusije pristupimo glasanju jednako kao na prošloj sjednici o setu zakona o akcizama.
Rasprava zastupnik Sadik Ahmetović. Izvolite zastupniče.
Hvala lijepo. Uvažena predsjedavajuća, poštovane kolege, članovi Vijeća ministara, ne mogu čudom da se načudim, da slušam na prethodnoj sjednici Vas i gospodina Džaferovića i sada na ovoj, potpuno dvije različite osobe kad je u pitanju sama diskusija i htjenje da se do rješenja dođe. Prošli put ste imali tu takvu nevjerovatnu kompatibilnost da se neki zakoni koji su na štetu građana usvoje, a sada imamo demonstraciju ovih htjenja da napravimo i podignemo etničke tenzije u Bosni i Hercegovini što svakako pojedincima odgovara. Ne bi se složio ni s onim što je rekao uvaženi kolega Bosić, da je ovo problem samo Federacije BiH, mi sjedimo u Parlamentu BiH koji donosi odluke za Izborni zakon ili izmjene Izbornog zakona BiH i potpuno o tome trebamo svi jednakopravno odlučivati, jer problem u ovoj zemlji u zavisnosti gdje žive imaju i konstitutivni narodi i građani Bosne i Hercegovine, samo je drugačije Bošnjacima je ljepše u Sarajevu, dok Hrvatima i Srbima nije. Srbima je lijepo u Banja Luci, dok Bošnjacima i Hrvatima nije, u Širokom Brijegu je vjerovatno lijepo Hrvatima dok Bošnjacima i Srbima nije. Zbog toga je nekada davno donešena Odluka i o konstitutivnosti naroda i zahvaljujem mom uvaženom kolegi Kožulu što je lijepo citirao i što je poprilično dobro kazao šta ona znači. Nažalost, kod implementacije Odluke o konstitutivnosti naroda tada je napravljena improvizacija i ja ću se vratiti na to vrijeme i odma na samom početku kazati da ne podržavam ni ovaj prijedlog, ali isto tako ne podržavam ni prijedlog SDA i kolega iz Kluba Stranke demokratske akcije jer ne odražava ono što mislim da je problem svakog građanina na cijelom području Bosne i Hercegovine. Tadašnja Odluka o konstitutivnosti naroda je implementirana asimetrično u Bosni i Hercegovini i to je ono što je proizvelo još dodatne probleme u našoj 36 zemlji i mnogi su i tada i poslije tog uvidjeli da nisu njihova prava zaštićena kao što sam već ranije rekao u zavisnosti na kom području Bosne i Hercegovine žive. Tako da imamo jedno rješenje u Federaciji BiH, gdje imate predsjednika i dva potpredsjednika koji imaju jasne nadležnosti, dakle i potpredsjednike koji se pitaju, koji odlučuju i o mandataru za sastav vlade, o razrešenju ili imenovanju, sad ne znam tačno, ministara u Vladi Federacije itd. itd. Dok u Republici Srpskoj imate predsjednika koji je apsolutni vladar po Ustavu, a dva potpredsjednika imaju samo, daju im auto i sekretaricu i oni se vozaju onako, ovaj, niti ih ko šta pita, niti znaju šta rade, niti imaju kakvu ustavnu nadležnost. U Federaciji isto tako u odnosu na Republiku Srpsku imate asimetrično rješenje, u Federaciji imate Dom naroda, u Republici Srpskoj imate Vijeće naroda koje ne odlučuje ni o čemu, niti može zaštititi pojedinca, a kamo li da zaštiti bošnjački ili hrvatski narod. Dok u Federaciji imate problem gdje ne možete popuniti srpski, srpske zastupnike u Domu naroda što svakako predstavlja i tu vrstu problema. Kad se govori o tome ko je koga izabrao, istina je da postoje ovi ustavni mehanizmi da jedan narod izabere predstavnika drugog naroda, ali isto tako ko može garantirati u Republici Srpskoj da Bošnjaci izaberu Bošnjaka za potpredsjednika, niko, u ovakvim okolnostima niko i isto tako potpredsjednika iz hrvatskog naroda. Ta drugačija rješenja koja su tada donesena imaju velike posledice na sadašnji život u Bosni i Hercegovini, i rješenje HDZ-a, odnosno crtica kako se zove HNS-a, a i rješenje Kluba SDA se nije bavilo ovim pitanjima nego se bavilo pitanjima, svojim pitanjima da budu važni u ovoj predizbornoj godini u Bosni i Hercegovini, da budu zaštitnici samo svojih etničkih skupina na onom području gdje su većina, a zaboravili su one koji žive na drugim dijelovima, bez obzira iz kog naroda dolaze. Ono što nisam vidio, a volio bih da sam vidio, u prijedlogu i HDZ-a, a pogotovo bi volio da vidim to u prijedlogu SDA zašto nije tretirano pitanje Srebrenice u Izbornom zakonu, zašto nije, zašto nisu ugradili u izmjene i dopune Izbornog zakona amandman za Srebrenicu koji je važio 2008. godine. Razlozi za tadašnje donošenje izmjena Izbornog zakona su nepromjenjivi i sada su još sa većim razlogom. Da ne otvaram to pitanje, izazvaću replika, ali sam siguran da poslije svih presuda, a tiču se Srebrenice, ni oni su, koji su kreirali Dejton, ni koji su potpisivali Dejton da su bile presuđene prije Dejtona ukoliko imaju imalo demokratskog u sebi ne bi ovakav Dejton ni predložili, ni potpisali. Ali Dejton je ostavio mogućnost da se dogovaramo i da mijenjamo i Ustav i zakone, ali moramo imati pred sobom i ove činjenice koje su u međuvremenu bile i nema razloga da od njih bježimo i da o njima ne govorimo i da pravimo atmosferu u Bosni i Hercegovini gdje nećemo provocirati svakodnevne probleme koje ponekad i vrlo često destabiliziraju Bosnu i Hercegovinu, a vrlo često naruše odnose Bosne i Hercegovine i susjedne Srbije. U neko vrijeme prije sam imao priliku razgovarati sa ljudima iz Švicarskog parlamenta koji evo kažu da imamo, imamo tu neku strukturu bar nacionalnu sličnu ili istu, i pitao sam ih kako su oni riješili i Ustav i zakone i sve ono što je problem, jesu li sve napisali? Kaže – puno stvari nismo, takav sam odgovor dobio, nismo napisali kod nas se neke stvari podrazumijevaju jer želimo dobro našoj zemlji, jel' želimo da ona bude stabilna, jaka i prosperitetna, tako da se puno stvari podrazumijeva i ne moraju biti napisane. Volio bih da u tom pravcu funkcioniše i naša država i da neke stvari koje se tiču i prava i građana, a i prava etničkih zajednica u Bosni i Hercegovini se podrazumijevaju u našim glavama i da ih niti narušavamo, niti zaustavljamo kad su u pitanju prava svakog čovjeka i svake etničke zajednice u Bosni i Hercegovini. Hvala lijepo.
Hvala lijepa zastupniku. 37 A sada dajem pauzu, sad je 14:00 sati, u 15:00 nastavljamo sa sjedicom. Zastupnice i zastupnici, nastavljamo sa sjednicom. Prema dnevnom redu imamo zastupnika Predraga Kožula za ispravak krivog navoda. Prema evidenciji ove službe, znači, nije četvrti ispravak, nego drugi. Izvolite zastupniče.
Dobro predsjedavajuća, evo drago mi je što je kolega Ahmetović upravo došao, jer se moj ispravak krivog navoda odnosi na njegov istup. Naime, on je spominjujući neke mjesta i gradove, ovaj, gdje se ovaj ili onaj osjeća više ili manje ugodno, spomenuo je i Široki Brijeg. Ja dolazim iz Širokog Brijega pa sam dužan kazati ovo, u Širokom Brijegu zaista ne žive Bošnjaci ili je taj broj zanemariv, znači jednocifreni, ovaj, tako i to nije pitanje ovog rata, nego je to tako, sticaj okolnosti, ali dolaze poslom, i ja imam poslovnih prijatelja Bošnjaka koji dođu na Široki Brijeg i kažu da se osjećaju ugodno. Dakle, nije Široki Brijeg ksenofobna sredina, ali ovo sam, ustao sam ne radi ovoga što sam dosada rekao, nego da kažem, i nama ne pada na pamet iz Širokog Brijega, županije, da delegiramo na neki način, i voljeli bi da ne delegiramo Bošnjaka u Klub naroda Bošnjaka u federalnom Parlamentu jer Bošnjak koji bude izabran u Županijsku skupštinu, eventalno županije zapadnohercegovačke, definitivno će biti izabran glasovima hrvatskih birača. Ako ste izabrani glasovima određene skupine birača i ako se niste odnarodili, vi ste na neki način opterećeni ili ovisni tim glasovima, morate zastupati interese tih birača za različite narode, na različite načine i čini mi se da nije dobro da se to prezentira u federalnom Domu naroda.
Zahvaljujem. Ispravak krivog navoda, Sadik Ahmetović. Izvolite zastupniče.
Ja sam simbolično rekao Široki Brijeg ...time da tamo gdje živi većinski hrvatski narod ili Sarajevo gdje živi većinski bošnjački, ili Banja Luka većinski srpski narod, u tom smislu i vrlo je teško i vama i Bošnjacima iz Sarajeva koji možda i ovdje sjede, ili, razumjeti one koji su manjina i uopšte ih ne razumijete, ja sam u to ubijeđen. Dakle, kad govorite o izboru, dakle, ja se mogu s nekim stvarima i složiti, ali od vas tražim, ili svih nas tražim da isto to pravo tražimo i u Republici Srpskoj, taj legitimitet, sve to. Dakle, zašto to svodimo, kako je kolega Bosić rekao, na federalni problem, kad nije federalni problem. Dakle, to je problem Bosne i Hercegovine i svih građana, odnosno konstitutivnih naroda tamo gdje su u manjini. Dakle, sada da ne otvaram priču kakva su im sve prava uskraćena, dakle oni su tu nako, nit se brinu oni koji su im, evo da uslovno kažem, nacionalni lideri, niti se brinu oni koji su tu vlast. Dakle, oni su to ko slijepci i samo se na određeni način progone ili ne progone, ili pritišću ili ne pritišću, ali da sad ne otvaramo, tih tema ima koliko hoćete za ovih 20 godina. Dakle, ja samo od nas tražim 38 da posmatramo ovu zemlju i prava svakog čovjeka na svakom pedlju, kako ste Vi citirali, dakle, odredbe, odluke o konstitutivnosti naroda ništa više, eto.
Zahvaljujem zastupniku. Za raspravu se javila zastupnica Monika Tomić. Izvolite zastupnice.
Pozdravljam sve nazočne još jedanput i zahvaljujem Vam. Mislim da su ovaj cjelokupni Zakon, Izborni zakon, moje kolege vrlo dobro, vrlo temeljito prodiskutirali, obrazložili. Ja bih samo onako kratko rezimirala, a to je da izmjene Izbornog zakona su uvjet za provođenje i implementaciju općih izbora 2018. godine, nakon što je Ustavni sud BiH stavio izvan snage ranije odredbe Izbornog zakona. Mislim da ovo sve govori i, ali obzirom da u ovoj Bosni i Hercegovini je sve moguće, ukoliko dođe do izbora, a Izborni zakon se ne uskladi sa Ustavom BiH, u tom slučaju mi nikako ne možemo reći da je Bosna i Heregovina demokratska zemlja, da Bosna i Hercegovina stremi ka Evropskoj uniji, nego ja bih onako kratko rekla da Bosna i Hercegovina zbilja stremi ka srednjem vijeku, a tko to tremi ka srednjem vijeku vidjet ćemo danas tjekom glasovanja. Zahvaljujem vam se.
Zahvaljujem. Za raspravu se javila zastupnica Diana Zelenika. Izvolite zastupnice.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege, i gosti, ja vas srdačno pozdravljam. Iako je sudbina Izbornog zakona već izlišna, ne moramo gotovo ni čekati glasovanje, već znamo što će s tim biti, ja svejedno želim reći da od momenta kad je ovaj Izborni zakon ušao u proceduru, da stranka koju ja zastupam je apsolutno za izmjene Izbornog zakona i za poštovanje odluka Ustavnog suda BiH. Iako pri tome mi i ovo smatramo parcijalnim rješenjem jer bez promjena Ustava BiH sigurno neće, nećemo doći do pravog riješenja, jer sam Ustav BiH je potpuno diskriminirajući, svima nam je jasno da Srbi sa područja ne mogu birati svoga člana Predsjedništva, isto tako, Hrvati i Bošnjaci u Republici Srpskoj ne mogu birati, iz Republike Srpske, ne mogu birati svog člana Predsjedništva. Međutm, ovaj, isto tako želim naglasiti da od samog početka procedure smo se izjašnjavali da smo protiv hitne procedure i danas sam ja u ima stranke glasala na taj način, zato što smatramo da je Zakon preozbiljan da bi u dva Doma išao u hitnu proceduru, i smatrali smo da je jako potrebna amandmanska faza da bismo taj Izborni zakon učinili što legitimnijim i mišljenja smo da je nužno osigurati da svaki narod dominantno utječe na izbor svojih predstavnika jer ovo bi bar trebala biti zemlja, ako nije tri konstitutivna, jednakopravna naroda, i zemlja ostalih, pa onda tko ima pravo nametnuti volju konstitutivnim narodima, to ćemo vidjeti danas iz glasovanja. Međutim, javila sam se za riječ iz razloga što sam htjela naglasiti, a mislim da smo već artikulirali kroz javnost neke različite stavove u odnosu na ovaj Prijedlog, jer mi se ne možemo odreći područja sa kojih su Hrvati silom protjerani. Stoga smo imali namjeru tražiti izmjene odredbi članova Izbornog zakona koji se odnosi na izbore u Republici Srpskoj. Međutim, osim ovoga imamo i različito viđenje na izbor u tom, u Dom naroda federalnog Parlamenta BiH. Međutim, zbog hitne procedure nije mi 39 dopušteno ulagati amandmane, pa ću ispred stranke koju ja predstavljam, a koja je članica krovne nacionalne institucije ili barem onoga što bi HNS u budućnosti trebao biti, podržati Prijedlog ovog Zakona. Zahvaljujem.
Hvala ljepa. Zastupnica Mensura Beganović, rasprava. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem predsjedavajuća i pozdravljam sve pristune. Dakle, ovaj Zakon je evo već nekoliko mjeseci u opticaju i manje više o njemu se već puno toga i napisalo, i kazalo, i prodiskutovalo, i ja moram reći da mi nije jasno zašto ste se za hitnu proceduru odlučili, zašto je Dom naroda to uputio u hitnoj proceduri. Imam utisak da im se osladilo ovo što je prošlo sa Zakonom o akcizama, o izmjenama akciza pa su mislili ili namjeravali da tako i ovaj Zakon provuku i kroz Zastupnički dom. No, kako vidite zaista treba prodiskutovati i osvijetliti sa svih strana ovakav jedan Prijedlog. Moram reći da prevashodno vidim ovaj Zakon kao pokušaj da se riješi jedan problem koji je prisutan u Bosni i Hercegovini, na kome se gradi cijeli ovaj Prijedlog, a to je spriječiti da jedan narod drugom bira predstavnike. Taj pokušaj je otišao u sasvim drugu krajnost pa smo doveli u situaciju jedan veliki broj građana Bosne i Hercegovine da uopće izgube svako pravo da biraju, pa čak i da budu birani. Dakle, šta je od ta dva problema bolje riješiti, napraviti rješenje za jedan problem pa od toga otvoriti jedan drugi mnogo, mnogo izrazitiji, mnogo lošije rješenje. Dakle, ja sam u suštini jednom prilikom bila iznenađena konstatacijom da u Bosni i Hercegovini imamo dosta konstitutivnih manjina. Mi zaista imamo, što je gospodin Ahmetović rekao, situaciju da se kao manjine ili manjinski narodi osjećaju oni koji su članovi, pripadaju konstitutivni, naroda, pripadaju konstitutitivnim narodima, ali ne žive u odgovarajućem gradu, u odgovarajućem dijelu Bosne i Hercegovine. Ja ne želim da kažem da gospodin, moj kolega iz Srednjobosanskog kantona, Nikola Lovrinović, nije u pravu. On je zaista u svom jednom vrlo emotivnom izlaganju pokazao koliko je teška situacija kada vam neko upravlja vašom sudbinom, vašim načinom, vašim pravom izbora i tu frustraciju potpuno razumijem, no moram vam reći da ja godinama sam angažirana bila kao konsultant i u mnogim firmama u Srednjobosanskom kantonu čiji su vlasnici Hrvati i moram reći da su oni isto tako jako frustrirani, jako nezadovoljni, ali ne situacijom u kojoj se nalaze, nego Prijedlogom zakona u kojem oni gube ta prava. Da podcrtam da razumijem potpuno one koji se osjećaju jako loše zbog takvih stvari, reći ću jedan primjer iz svog ličnog života, kada smo mi ušli u vlast, početkom 2015., odlučili da budemo dio vladajuće, vladajuće koalicije, onda smo donijeli odluku da nećemo predlagati iz reda hrvatskog naroda ministre niti na jednom ni nivou i to smo obznanili. Moj dobar kolega s kojim godinama dijelim jako puno poslovnih obaveza, koji je Hrvat rekao mi je – Mensura, zar to Hrvati vama nisu dovoljno dobri da budu ministri kao prijedlozi vaše stranke? Dakle, ja sam tada se zatekla u sistuaciji u kojoj ne znam šta da kažem čovjeku. Djelimo se očigledno na jedan način koji je krajnje neljudski i ako ne stavimo tačku na taj način, na taj način razmišljanja, mi nećemo nikad krenuti sa ove mrtve tačke u kojoj se sada nalazimo. Dakle, da zaključim, ja nikada ni u jednom momentu neću podržati nijedan zakon, a mislim da neće ni kolege iz Kluba, iz DF-a, u kome umanjujemo građansko, osnovno građansko, ljudsko pravo, da bude biran i da bira. Zahvaljujem. 40
Hvala ljepa. Rasprava, Salko Sokolović. Izvolite zastupniče.
Hvala uvažena predsjedavajuća, koristim priliku da pozdravim sve prisutne u sali. I evo, da kažem par riječi vezano za Prijedlog Izbornog zakona od strane HDZ-a. Znači, odmah na početku da kažem da Nezavisni blok, da je za Nezavisni blok neprihvatljiv Prijedlog izmjena i dopuna Izbornog zakona predložen od strane Hrvatske demokratske zajednice. Poslanici Nezavisnog bloka neće glasati za ovaj Prijedlog iz više razloga. Ja ću ovdje iskoristiti priliku da navedem par bitnih činjenica koje su nas u Nezavisnom bloku opredjelile da na ovakav način razmišljamo. Pa kada je u pitanju izbor članova Predsjedništva ponuđeno rješenje je diskriminatorsko i ono pojačava postojeću diskriminaciju koja je već potvrđena, je li, od strane Evropskog suda za ljudska prava, a tiče se često pomenute presude Sejdić-Finci i druge presude koje smo imali po tom pitanju. Znači, nemamo potrebe da kroz novi Prijedlog HDZ-a, kroz ove tri izborne jedinice, kako nam se ovdje prezentiralo, vršimo izbor članova Predsjedništva jer, evo kažem, na takav način pojačavamo prisutni diskriminaciju. Kad je u pitanju federalni Dom naroda, znači popuna federalnog Doma naroda u Bosni i Hercegovini uvodi dodatne etničke podjele i one su suprotne i Ustavu FBiH, a i postojećem Izbornom zakonu BiH. U Ustavu, napomenut ću, Federacije BiH, jasno je propisano da se iz svakog kantona u kojem ima izabran makar po jedan predstavnik konstitutivnog naroda, on treba izabrani u federalni Dom naroda, i to je poznata ustavna činjenica o kojoj, evo ja mislim, da ne bi trebali ni raspravljati. Dalje, kad je ovaj Zakon u pitanju, problem je i osnova za etnički izračun delegata po kantonima, Prijedlog HDZ-a uvažava posljednji popis iz 2013. godine, a Izborni zakon o kojem sam govorio, evo Ustav Federacije, također, govore o popisu iz 1991. sve dok se u potpunosti ne implementira Aneks VII Dejtonskog mirovnog sporazuma, odnosno dok se svi ne vrate na svoja ognjišta i ja imam namjeru reći, ako bi podržali, podržali ovakvo, ovakav ili sličan zakon, a ne bi, evo, ili bi ignorisali da kažem popis iz 1991. godine, mi bi na neki način prihvatili rezultate rata. Ja mislim da to nije dobro i da od toga moramo što dalje otići, a tražiti na neki način drugu neku formulu koja može kroz ovaj Izborni zakon zadovoljiti sve konstitutivne narode i ostale u državi BiH. Mostar je posebna priča i ja ne bih puno o tome ovdje govorio, da se ne bih na neki način doveo u situaciju da odgovaram na replike, ali kad je Mostar u pitanju, Prijedlog HDZ-a uvodi, to je nesporno, dominaciju hrvatskom naroda što je neprihvatljivo i to nisam ja ovdje istakao, to su istakli i predhodnici prije mene. Ja samo želim napomenuti da Grad Mostar ne može biti isti kao druge općine i gradovi jer je on poseban aranžman koji je ustanovljen Vašingtonskim, ali i Dejtonskim mirovnim sporazumom, te da se kao u slučaju Brčko Distrikta i arbitraže ne može mijenjati njegov status bez saglasnosti svih strana. I inače, problem je i predstavnika međunarodne zajednice što su ušli u priču oko Mostara, oko izmjene statuta koji je postojao i mislim da je, i tu se slažem sa predsjednikom Kluba HDZ-a, da je upravo taj statut iz 2004. godine napravio dodatnu pometnju kad je u pitanju Grad Mostar. Tu je, a posebno poslije toga, ovaj, odluka Ustavnog suda, imamo situaciju trenutno u Mostaru da dva čovjeka koja, koji su iz sastava Gradskog vijeća imaju aktivnu ulogu, upravljaju i raspoređuju finansijska sredstva, svi drugi predstavnici Gradskog vijeća koji su, također, birani na izborima prije 8 godina su izgubili svoj mandat. Međunarodna zajednica, po meni, da je htjela da riješi problem, tada je terebala eliminisati sve predstavnike izvršne i zakonodavne vlasti, nametnuti upravitelja za Mostar i na takav način, i tad postaviti određene termine za izardu novog statuta 41 i provođenja izbora i mislim da bi na takav način imali određeno rješenje. Danas je situacija u Mostaru stvar navike ili stvar moći dvije političke partije kroz dva predstavnika da upravljaju gradom i imamo to što trenutno imamo u Mostaru. Prema tome, Mostar jeste Dejtonska kategorija i ona je u Aneksu Djetonskog mirovnog sporazuma za Mostar jer je rečeno da u njemu treba, da je to jedinstven grad, podjeljen na šest opština i da u njemu treba obezbjediti ravnopravnost kako vjerske, nacionalne, tako i kulturne. I iz tih činjenica treba poći kad se bude tražilo rješenje, rješenje za Grad Mostar. Ja mislim da je ovo dovoljan broj činjenica koje sam iznio, koje nam daju za pravo da ne podržimo ovaj, ovaj Prijedlog, a da budemo shvaćeni od predlagača i da na osnovu ovih naših kvalifikacija tragaju za, evo zajedno sa svima nama za novim rješenjem koje će donijeti dobro svim konstitutivnim narodima u Bosni i Hercegovini. I evo, ja bih iskoristio priliku da zatražim ispred Kluba Nezavisni blok pauzu od pola sata zbog određenih konsultacija. Hvala.
Zahvaljujem. U ime Kluba Neovisnog bloka djem pauzu, na njihovo traženje, od pola sata, ali molim vas samo jedno upozorenje, mi smo se i na Kolegiju Zastupničkog doma i na Kolegiju u proširenom sastavu dogovorili da se danas radi do 16:30, do maksimalno eto nešto do 17, obzirom da je ovdje danas božićni prijem u institucijama Bosne i Hercegovine. Da li, evo sad i moj prijedlog, doći ćemo za pola sata ovdje, nastavit ćemo možda dvije rasprave, da li da odmah prekinemo sjednicu, jer čini mi se da ovo nema smisla, ili ćete, naravno ja sam dužna kao što sam i dala dati ovu pauzu od pola sata, bojim se da ćemo imati nekakve prekide, evo kako je to krenulo, pa bi bilo možda bolje da nastavimo sjednicu ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća i zahvaljujem na datoj pauzi. Pa evo obzirom da danas imamo malo gužve u samom dnevnom redu i obzirom da ste na Proširenom kolegiju najavili da ćemo budžet razmatrati i u prvom i u drugom čitanju, onda mi svaku pauzu u Klubu Nezavisni blok koristimo da uradimo nešto vezano za amandmane, pa smo i taj i ovaj Klub, i ovu pauzu iskoristili u tom pravcu. Hvala.
Hvala lijepa zastupniku. Za raspravu se javio zastupnik Mirsad Mešić. Izvolite zastupniče.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Dožan sam da obavijestim javnost i ovaj Parlament da Klub Socijaldemokratske partije u ovom Domu neće podržati Prijedlog zakona koga je predložio HDZ Bosne i Hercegovine. Ima puno razloga koji su već izrečeni o, zbog čega ovaj Zakon nije prihvatljiv, a zaista sam zapanjen neozbiljnošću HDZ-a u ovom postupku predlaganja i donošenja ovog Zakona. Naime, gospodin Lovrinović me je danas definitivno ubjedio da treba da podržimo hitnu proceduru iz razloga što je evo na Domu naroda to tako urađeno, a da je postojala ikakva želja da se razgovara o Zakonu, da se razgovara sa koalicionim partnerima prije svega, a onda i sa ostalim parlamentarnim političkim partijama, vjerovatno bi se obezbjedio normalan zakonodavni pristup ovom Zakonu. Gospodin Lovrinović je pokušao to da uradi na današnjoj sjednici, ali nije uspio upravo zbog toga što je percepcija, prije svega nas u Socijaldemokratskoj partiji, a pretpostavljam i ostalih kolega, da je ovo vrlo neozbiljan pokušaj HDZ-a s ciljem da se zapravo ovaj Zakon ne donese. S obzirom da su, da je nekoliko kolega već izreklo razloge sa kojima se u principu i mi slažemo, ja ću ovom prilikom istaći samo jedan, odnosno dva razloga zbog čega odbijamo Prijedlog ovog zakona. To je prije svega stav da socijaldemokratska partija nikada ni sa kim neće raspravljati o jednakopravnosti naroda i građana na teritoriji Bosne i Hercegovine, pa tako naravno i na teritoriji Federacije. Naša percepcija, naš stav je da ovaj Zakon onemogućava pravo konstitutivnim narodima da budu ravnopravno zastupljeni, evo recimo u Domu naroda Parlamenta Federacije BiH, jer ovaj Zakon onemogućava za vrijeme trajanja ovog Zakona da ikada Hrvat iz jednog od najvećih gradova, hrvatskih gradova između ostalog u Bosni i Hercegovini, iz Sarajeva bude izabran u Dom naroda, odnosno evo da skratim tu priču i Bošnjaku iz bosanskog kantona da bude ikada zastupljen u Domu naroda Parlamenta Federacije BiH. Mislim da je kolega Džaferović sjajno iznio tezu da Dom naroda nije, kako se to kaže, ekskluzivni branitelj i isključivi branitelj nacionalnog vitalnog interesa, nego je u ustavnom uređenju Federacije BiH predviđeno da je to ravnopravan Dom sa Predstavničkim domom, pa samim tim i zastupljenost naroda Bosne i Hercegovine mora biti zastupljena i u ovom Domu. 43 Smatramo da je rješenje koje je utvrđeno u Ustavu Federacije, da se svaki kanton daje predstavnike, naravno u uvjetima koji su propisani tim Ustavom, da svaki kanton daje predstavnike u Dom naroda, vrhunac demokratskog prava i demokratske zastupljenosti svih konstitutivnih naroda u Federaciji BiH. To je zapravo i razlog zbog čega je Socijaldemokratska partija željela da bude dio rješenja, pa je predložila u aktuelnom političkom trenutku prepunom nerazumijevanja, u aktuelnom političkom društvu prepunom nepodnošenja političkih stavova i njihovog nepribližavanja, predložila je rješenje koje mijenjajući, odnosno donoseći promjene o načinu izbora delegata u Dom naroda Federacije BiH na nivou Federacije BiH pokušala pronaći rješenje. Ovo je i prilikda i evo prilika da pozovem sve političke partije da ozbiljno razmisle o tom prijedlogu, kako bismo izbore u ovoj godini učinili mogućim i kako bismo implementirali izborne rezultate. Dakle, ne ponavljajući oni što su kolege već iznijele, evo želim se posvetiti traženju načina, a gospodina Lovrinovića pozivam da njegov istup koji je ovako bio relativno ozbiljan, emotivan itd. malo uporedi sa nekim istorijskim događajima iz naše ne tako daleke prošlosti sa kraja Kraljevine Jugoslavije. Hvala.
Zahvaljujem. Rasprava zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite zastupnice.
Hvala lijepo. Poštovana predsjedavajuća, poštovane koleginice i kolege, mislila sam jednostavno da je nepristojno prećutati danas i ne reći nijednu riječ, ma kako vas se to direktno ili indirektno pogađalo ili doticalo. Gledala sam ustvari koliko je jedna strana duboko zastupljena i to na većinskog naroda koji svaki put daje ili ne daje mogućnost nekom od druga dva naroda da zastupa svoje nacionalne interese i mnogo je tu i patetike, mnogo je tu stvari koje ne bi trebale da sjede u ovom Domu, mnogo je tu karikiranja koje pokušavaju neke od kolega da nastavljaju sa prošle sjednice, da svakih pola sata traže pauzu, ne razmišljajući valjda pri tom da sve to urušava ovu zemlju za koju kažu da se toliko bore. Postaje ovo sve besmisleno. Dakle, ako jedan narod ima ikakvo pravo onda ima pravo da bira svoje političke predstavnike i SNSD će svakako podržati pravo hrvatskog naroda da bira svoje političke predstavnike. On, to je jedini narod koji je imao iskustvo da mu drugi izaberu predstavnika. Ja ne mogu da zamislim zaista kako bi se to dogodilo da predstavnicima srpskog naroda neki drugi narod bira političke predstavnike, to nije moguće i ne može se nikad dogoditi. Zašto SNSD ima potrebu da glasa o tome? Pa iz prostog razloga, znači, zbog tog opšteg principa jednakosti, sve što imamo sami to želimo da imaju i drugi, zbog toga što taj narod koji danas evo cijelo vrijeme govori i kaže da treba obezbijediti jednakost svima, a mi tako čekamo godinama da Srba u Domu naroda Federalnog parlamenta bude onoliko koliko treba da bude i ne uspjevamo u tome i sve, priča na temu održavanja narednih izbora postaje degutantna, ako razmišljamo o tome kako će se ti zakoni, taj Zakon uopšte i ti rezultati izbora implementirati. U svemu tome da bi zaokružila kompletnu sliku nedostaje mi samo jedno, ja gotovo godinu dana slušam priču o tome kako predstavnici hrvatskog i bošnjačkog naroda u Bosni i Hercegovini vode raspravu na temu Izbornog zakona i nekoliko puta izlazili su u javnost sa izjavom od najviših predstavnika da su dobovori pri kraju, da dogovori postoje, da dogovori samo što nisu završeni i onda dođemo u ovu situaciju u kojoj jesmo. Dakle, od predstavnika hrvatskog naroda sam očekivala da tačno taksativno navede koliko puta je to, na tu temu razgovarano i kakvi su ti rezultati bili, je li to davalo pravo na takav entuzijazam da će se to završiti onako kako su oni planirali. Kako god 44 bilo to završeno, podsjećam vas da je lanac onoliko slab koliko je slaba najslabija karika. Danas je to na predstavnicima hrvatskog naroda, danas su to oni i možda ćete ih moći i preglasati, ali slijede mnoga pitanja koja su jednako tako teška, pitanje pravosuđa i mnoga pitanja koja se nismo usudili da otvorimo zato što su Bošnjaci još uvijek u '91. godini, zato što su dobili prava koja nije dobio nijedan drugi narod i zato što misle da mogu oni, ono što niko drugi ne može. E vidite te stvari će se mijenjati, vi nekog možete da prisilite da jedno vrijeme živi u lošem braku, može to čak da ga prisilite i neku godinu, ali ne možete da ga prisilite da živi cio život, to je da se dobro zamislimo jesmo li, radimo li ovo što radimo dobar način. Ako nikad nismo uspjeli do sada da sjednemo i o tome razgovaramo kao parlamentarci, zamislite da ne postoji od '95. godine ne postoji, od usvajanja Dejtonskog mirovnog sporazuma, od konstituisanja ove Parlamentarne skupštine, ne postoji nijedna ozbiljna stvar o kojoj su se dogovorila tri naroda. Pa kakva je onda zemlja u kojoj mi živimo i ko još gaji iluzije da bi ona mogla ovakva opstati? Ja nemam te iluzije, a mislim da će danas iluzije izgubiti i predstavnici hrvatskog naroda. Ono što kažu predstavnici SDS-a, da njih to ne zanima, njih ne zanima niko, čak ni oni Srbi koji su u Domu naroda Federalnog parlamenta, njih zanima samo odana ili podanišna veza sa SDA, tu se završava sav njihov interes. Hvala.
Zahvaljujem. Ispravka krivog navoda, Denis Bećirović. Izvolite zastupniče.
Odavno u ovoj zgradi nismo imali priliku da čujemo ovako prijeteće poruke državi Bosni i Hercegovini od vladajuće stranke u jednom od dva entiteta, pa ipak radi stenograma ne bi bilo loše dobro da zapamtite jedina iluzija koja postoji je vaša iluzija, iluzija da ove zemlje neće biti. Biće Bosne i Hercegovine, biće je po mjeri svih njenih građana i naroda, a što je ovako i u ovakvoj situaciji što sporo ide prema evropskim i evroatlanskim integracijama to ima prije svega da zahvali onima koji je koče. Druga stvar, nisam od Vas barem očekivao da ćete ovdje držati bilo kome lekcije o tome ko bira legalne, legitimne predstavnike kojeg naroda, jer ako već govorite o tome ja bih Vas zamolio da objasnite ko izabra većinu delegata u Vijeću naroda entiteta RS u ime hrvatskog naroda, jesu to predstavnici HDZ-a, SDP-a, neki drugih stranaka ili SNSD-a? Jesu li to SNSD- ovi Hrvati pravi, legalni i legitimni, je li to način kako Vi gledate na te stvari? Ministri, također, ja sam očekivao ako se već uključujete u tu temu da nam kažete kako ćete vratiti prognano stanovništvo, recimo, u Posavinu? Pa da neki konkretan potez u tom pravcu napravite. Ovako ne znam zaista od kud vam političko, moralno ili bilo koje pravo da Vi o tome držite bilo kome lekciju u ovom Parlamentu.
Zastupnik Sadik Ahmetović, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Nisam bio pristalica ni politika sto posto Bosna i Hercegovina, al' kako su nestale sve više je onih koji prijete opstanku države Bosne i Hercegovine. Nemojte prijetiti ... mislim te 45 rečenice su rečenice koje vjerovatno vama trebaju i politici koju predstavljate, ali ne trebaju građanima ove zemlje vjerujte. Vama je lijepo u Sarajevu, dakle nigdje Vam ljepše nije nego u Sarajevu, dakle ovdje ste tako lijepo plaćeni, lijepo Vas služe po hotelima gdje spavate, imate ove prinadležnosti, penzije, poslije penzija dodatke i sve to što imate. Dakle, nemojte, nemojte prenositi ružne poruke građanima koji nemaju za hljeba, dakle njima takva priča i prijetnja opstanku države Bosne i Hercegovine ne treba. Bosanski kraljevi su vjeru mijenjali da sačuvaju zemlju, ove zemlje će biti, ove zemlje će biti, vjerovatno s politikom kakvu Vi predstavljate, dakle ta politika, te politike neće biti i Bosna će je sigurno nadživjeti, sigurno. Ima dovoljno, dovoljno i politika i dobrih ljudi i kvalitetnih ljudi i Bošnjaka i Srba i Hrvata i svih onih koji znaju kako se dogovoriti u ovoj zemlji i znaju šta je za nju bolje. Dakle, Vi ovo što pričate to je samo za Vas bolje i za nekolicinu ljudi koji imaju evo nekakve dobre benefite od politike kojom se bavite. Hvala lijepo.
Zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Moj krivi navod se odnosi na navode sasvim nepotrebne i zaista ne znam kako bi ih okarakterisala, uvažene gospođe Majkić, koja dovodi u neki kontekst poslušnika SDS i tako dalje. Gospođo Majkić, ja kao Srpkinja sam bila zgrožena kad sam vidjela predsjednika Republike koji dočekuje predsjednicu Hrvatske koja ide da slavi zločin nad srpskim narodom u Krajini, ide da slavi Maestral u Jajcu, pa šta je to ako nije podaništvo. I ne zaboravite da i u ovoj zemlji udruživanje dva protiv trećeg, tad je bio po srijedi srpski narod, Referendum o nezavisnosti Bosne i Hercegovine, Deklaracija o nezavisnosti Bosne i Hercegovine, bilo je pakt dva naroda protiv trećeg koji se tragično završio i Srpska demokratska stranka u ovom Parlamentu ne pravi pakt bilo s kim protiv bilo koga i neće podržati ni Prijedlog zakona HDZ- a ni Prijedlog zakona SDA, jer smatramo da to nije pametno i da trebaju u Federaciji da sjedni i da se dogovore i ne možete nam Vi držati lekcije o pravima srpskog naroda u Federaciji, jer ja sam ta koja je iz Federacije a tamo više ne živi i čija porodica tamo i familija više ne živi. Posebno kada smo svjedoci mnogobrojnih sastanaka dvojice lidera srpskog i hrvatskog naroda, gdje lideru srpskog naroda ne padne na pamet da se pozabavi konstitutivnošću Srba u tri kantona, kad to pitanje riješe onda možda i mi možemo imati sluha za neće tuđe zahtjeve. I tužno je, mi ovdje pričamo o pravima Srba, o čemu pričamo, šta je Vlada [[govornik se upozorava na vrijeme]] za 12 godina uradila za povratak Srba u Federaciji koji čak [[govornik se upozorava na vrijeme]] iza ostalih. Hvala.
Zastupnica Maja Gasal-Vražalica, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem. Mislila sam da se neću javljati po ovoj tački dnevnog reda, jer smatram da ovaj Prijedlog zakona čak ne zaslužuje ni minutu izgubljenu moga vremena da bi mu se posvetila, ali evo ne mogu da prešutim uvaženoj kolegici Dušanki Majkić, koja zamislite poziva se na neku, na neke pauze, oni koji kad predsjedava gospodin Šefik Džaferović osam mjeseci puta dva zbog rotacije 46 bivaju na pauzama, ne dolaze na Parlament, ne dolaze na komisije, redovno inkasiraju šest hiljada plus, i sve je to kao opravdano, a sad je ona kao povrijeđena što mi neki klubovi tražimo plusatnu pauzu. Dakle, to nije tema nego tema je što ste se Vi kao, u svojoj diskusiji jako zabrinuti gdje ide Bosna i Hercegovina, pa u svojoj diskusiji u nekoliko navrata koristite termin predstavnici hrvatskog naroda, odnosno Prijedlog zakona predstavnika hrvatskog naroda. Ja ću Vas, evo, podsjetiti da mimo nevladine organizacije HNS-a i njihovog Prijedloga zakona još ima Hrvata u drugim strankama i zamislite čak i u SDA ima članova i pripadnika Hrvata koji su u tim strankama i da to nisu samo, naravno, u SDP-u, DF-u i u drugim strankama SBB-u i da to nisu samo u HDZ-u predstavnici hrvatskog naroda. Ali Vi to tako želite da prihvatite, ja znam da Vi i kao predsjedavajuća Komisije GREKO kada treba da se izabere neki predstavnik da ide po bjelosvjetskim destinacijama, naravno nikad nećete predložiti mene ili gospodina Komšića, jer mi za Vas nismo legitimni predstavnici hrvatskog naroda, jel' nego ćete se, naravno, po stranačkoj dužnosti okrenuti HNS-ovcima. Također, pošto ste zabrinuti za Bosnu i Hercegovinu, ja Vam preporučujem da pitate svog stranačko šefa sva ta pitanja koja ste ovdjen iznijeli, jer će on znati taksativno da Vam navede to što ste Vi tražili od HNS-a, jer on je u dvadeset četvorosatnom dosluhu sa gospodinom Čovićem, pe će Vam tačno znati od Jahorine, od prošle sjednice, pa retroaktivno da Vam [[govornik se upozorava na vrijeme]] kako su to oni kreirali, kako treba Bosna i Hercegovina da izgleda. I usprkos tome što ćete Vi kao zabrinuti predstavnici [[govornik se upozorava na vrijeme]] naroda, a pri tome u Federaciji se niste okrenuli ni Glamoču, ni Livnu gdje su Vam Srbi u tim gradovima, pa kao takvi predstavnici, naravno, niste zabirnuti za Srbe u Federaciji BiH [[govornik se upozorava na vrijeme]] zabrinuti za HNS-ov Prijedlog zakona.
Zastupnica Aleksandra Pandurević, povreda Poslovnika.
Molim vas pauzu od pola sata u ime Kluba SDS-a.
Ja ovako ću konstatirati, dajem pauzu nakon isteka pauze od pola sata proglašavam prekid ove sjednice o nastavku ćete biti obavješteni. Molim vas lijepo mi smo se dogovorili da prekinemo sjednicu u 14:30, u 16:30. Sad dajem pauzu i konstatiram da prekidamo sjednicu o nastavku ćete biti obavješteni. /