Dame i gospodo, poštovani gosti srdačno vas pozdravljam i otvaram 6. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na današnju sjednicu su pozvani naši redovni gosti predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i veleposlanstava u BiH, koji redovito prate naš rad Doma, te predstavnici medija, evo sve vas skupa pozdravljam. Također su na sjednici pozvani i predstavnici Centralne banke BiH, Ureda za reviziju institucija BiH, Pravobraniteljstva BiH, Središnjeg izbornog povjerenstva BiH, Agencije za zaštitu osobnih podataka BiH, Agencije za ravnopravnost spolova BiH i Tužiteljstva BiH čija su izvješća na dnevnom redu današnje sjednice. Na sjednici je nazočno 14 izaslanika, od kojih 4 iz reda bošnjačkog naroda, 5 iz reda hrvatskog naroda, 5 iz reda srpskog naroda. Izaslanik Fahrudin Radončić nije u mogućnosti iz opravdanih razloga nazočiti današnjoj sjednici. Kao što vam je i naznačeno u pozivu za sjednicu, a u skladu sa člankom 155. Poslovnika na početku sjednice, prije rasprave o dnevnom redu, izaslanicima će biti omogućeno postavljati izaslanička pitanja u usmenom obliku. Podsjećam da smo vam zajedno s pozivom za 6. sjednicu Doma upućeni i dopisi u vezi s procedurom postavljanja izaslaničkih pitanja u usmenom obliku. Navedeni dopis, odnosno obavjest o mogućnosti postavljanja izaslaničkih pitanja u usmenom obliku na 6. sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH upućen je i predsjedatelju Vijeća ministara BiH i Generalnom tajništvu Vijeća ministara BiH, u njemu su navedene odredbe Poslovnika kojima je uređena procedura postavljanja izaslaničkih pitanja u usmenom obliku. U skladu s članokom 155. stavak 1. Poslovnika najave za postavljanje izaslaničkih pitanja u usmenom ogliku dostavili su sljedeći izaslanici: izaslanica Ljilja Zovko za ministra civilnih poslova BiH – gospodina Adila Osmanovića, izaslanik Mario Karamatić za ministra pravde BiH – gospodina Josipa Grubešu, izaslanik Halid Genjac za predsjedatelja Vijeća ministara BiH – gospodina Denis Zvizdića, izaslanik Martin Raguž za Vijeće ministara BiH i ministra vanjskih poslova BiH – gospodina Igora Crnadka i izaslanik Dragutin Rodić za Vijeće ministara BiH. U skladu s člankom 155. stavak 2. Poslovnika ove najave dostavljene su predsjedatelju Vijeća ministara i onome članu Vijeća ministara na kojega se pitanje odnosi. Želim podsjetiti i na to da smo uputili obavjest Radio televizijskom servisu BiH radi osiguranja izravnog televizijskoga prijenosa ovog dijela sjednice u skladu s člankom 155. stavak 1. Poslovnika. 2 Sada možemo početi s postavljanjem usmenih izaslaničkih pitanja i davanjem odgovora. Riječ dajem izaslanici Ljilji Zovko. Izvolite.
Hvala lijepa, lijepi pozdrava svim nazočnim. Moje pitanje glasi za ministra civilnih poslova – Kada će biti formiran treći saziv Povjerenstva za koordinaciju pitanja mladih u BiH? Hvala lijepo.
Ministre izvolite, možete dati odgovor.
Predsjedavajući, potpredsjedavajući, dame i gospodo. Vijeće ministara BiH u aprilu 2009. godine usvojilo je Odluku o izmjeni i dopuni Odluke o osnivanju Komisije za koordinaciju pitanja mladih u BiH, Komisija ima 9 članova, 4 člana su predstavnici institucija vlasti BiH, Ministarstvo civilnih poslova BiH daje dva predstavnika, Federalno ministarstvo kulture i sporta i Ministarstvo porodica, omladine i sporta Republike Srpske daje po jednog predstavnika, dok je pet predstavnika iz omladinskog nevladinog sektora s područja Federacije BiH i Republike Srpske po dva predstavnika, Brčko Distrikt jedan predstavnik. Vijeće ministara BiH je na 63. sjednici održanoj 11.09.2013. godine na osnovu člana 5. Odluke o osnivanju Komisije za koordinaciju pitanja mladih u BiH donijelo Odluku o imenovanju članova Komisije i predstavnika institucija vlasti u BiH. U skladu sa članom 1. stav 3. predmetne Odluke imenovani članovi Komisije definirali su kriterije, te na osnovu Javnog poziva proveli proceduru odabira pet predstavnika omladinskih nevladinih organizacija i to dva člana iz Federacije BiH, dva člana iz RS-a, jedan član iz Brčko Distrikta. Aktom od 26.06.2014. godine Prijedlog odluke o imenovanju predstavnika omladinskih nevladinih organizacija u Komisiju za koordinaciju pitanja mladih u BiH upućeno je Vijeću ministara BiH, ali nije razmatran. Predmet i materijal je ponovno aktom broj taj i taj, od 15.05.2015. godine upućen Vijeću ministara BiH na razmatranje i usvajanje, te očekujemo u skorije vrijeme da će isti biti uvršten na sjednicu Vijeća ministara. Hvala.
Hvala Vama gospodine ministre. Je li izaslanica zadovoljna dobivenim odgovorom? Ako želite možete komentirati.
Pa evo samo želim reć, ovaj, da dakle mandat drugog saziva je istekao 2014. godine i da to treba što prije završiti. Hvala lijepa.
Hvala Vama. 3 Sad riječ dajem izaslaniku Mariu Karamatiću. Izvolite gospodine Karamatiću.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi članovi Kolegija, uvažene kolegice i kolege, poštovani predsjedavajući Vijeća ministara, gospodo ministri, dame i gospodo. Pitanje upućujem ministru pravde, jer ne znam koga bi drugoga pitao, a mislim da se radi o prevažnoj stvari, iako nije u isključivoj nadležnosti Ministarstva pravde, unaprijed odmah da kažem ne očekujem da će biti odgovor takav da mogu biti zadovoljan s njim, tako da očekujem odgovor naknadno u pisanom obliku o ovomu što ću sada upitati. Pitanje se odnosi na rad Vanskotrgovinske komore BiH, ide ovako znači – Članom 4. Odluke o visini članarine u Vanjskotrgovinskoj komiri BiH propisano je da član Komore iz člana 2. stav 1. pod a) ove Odluke koji ima realiziran vanjskotrgovinski promet plaća članarinu na vrijednost uvezene robe iskazane u carinskoj deklaraciji kvartalno u iznosu od 0,1% na ostvareni ukupni kvartalni uvoz, odnosno minimalno 60 maraka kvartalno, ali ne više od Zakonom o Komori utvrđenog iznosa članarine. Nazovimo ih računima ili obavještenjima koja stižu pravnim licima, za plaćanje članarine Vanjskotrgovinske komore BiH, stoji da je izvor podataka o ukupnom vanjskotrgovinskom prometu za pravno lice na koje se odnosi račun Uprava za neizravno oporezivanje BiH. Također predviđeno je Zakonom o Vanjskotrgovinskoj komori BiH da je svako pravno lice član Vanjskotrgovinske komore automatizmom čim je registrirano na sudu. Moje pitanje glasi – Imajući u vidu da je Vanjskotrgovinska komora BiH definirana Zakonom kao nevladina organizacija ili udruženje, znači nešto slično kao Udruga pčelara primjerice radi, kako je moguće da je bilo tko, u ovom slučaju pravno lice, automatski bez pitanja i suglasnoti član, da ga nazovem tog udruženja, bilo kakvog, pa i Vanjskotrgovinske komore BiH koja se kao takva definira? Molim Ministarstvo pravde BiH da mi da obrazloženje u skladu sa Ustavom BiH i međunarodnim konvencijama, odnosno pravom na izbor i slobode volje, da li netko negdje želi ili ne želi biti članom, odnosno kako je moguće da se u demokratskom društvu događa da si negdje član a da niti znaš, niti si pitan želiš li biti član toga? Takođe me zanima, postoji li akt i ako postoji kojim aktom je propisano ili dato ovlaštenje Upravi za neizravno oporezivanje BiH da može raspolagati podacima o vanjskotrgovinskom prometu pravnih lica, odnosno da ih može nesmetano bez suglasnosti pravnog lica davati Vanjskotrgovinskoj komiri BiH na korištenje? Hvala.
Hvala Vama, gospodine Karamatiću. Ministar, gospodin Grubeša želite li, odnosno hoćete odgovoriti na pitanje? Samo izvolite.
Hvala predsjedavajući, pozdrav izaslanicima. 4 Dame i gospodo kako je gospodin Karamatić i rekao Ministarstvo pravde nije nadležno za nadzor, a samim tim i članarinama Vanjskotrgovinske komore. Zakon o Vanjskotrgovinskoj komiri kojim je uspostavljena Komora, te uređen način rada, ustrojstvo i funkcioniranje člankom 26. propisuje da Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa implementira ovaj Zakon. Obzirom na navedeno Ministarstvo pravde BiH nema, niti je zakonom ovlašteno da ima saznanja o visini članarine, koji je utvrdila Skupština Komore, niti aktima kojima je to uređeno, a napominjem da je Komora pravna osoba uspostavljena Zakonom kao samostalna, kako ste Vi rekli, nevladina i neprofitna javno-pravna asocijacija privrednih subjekata i privrednih asocijacija s teritorija BiH sa funkcijama usmjerenim na razvoj i unapređenje ekonomskih odnosa bh privrede sa inozemstvom, uključujući i partnerski odnos i zastupanje interesa članova kod nadležnih organa BiH i odgovarajućih asocijacija u inozemstvu.
Hvala ministru. Gospodine Karamatiću želite li komentirati, jeste li zadovoljni odgovorom ili tražite kao što ste nagovjestili pisani odgovor, čini mi se, recite?
nije uključen mikrofon
Hvala gospodine Karamatiću. Riječ dajem izaslaniku Halidu Genjcu. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, poštovani prisutni ja vas sve pozdravljam. I prije pitanja ja bih samo zamolio Kolegij da u zapisniku sa današnje sjednice se i sadržaj poslaničkih pitanja, odnosno delegatskih pitanja uvrsti u zapisnik i odgovori na njih, jer na prošloj, prethodnoj sjednici to nije urađeno i mislim da bi svakako sadržaj pitanja trebalo da bude u zapisniku. Što se tiče delegatskog pitanja, odnosi se na zakupnine, kupovinu zgrada za smještaj institucija BiH i ja sam na sjednici koja je održana 29. aprila 2015. godine postavio pitanje ministru finansija, gospodinu Bevandi, iz razloga što je samo 2013. godine troškovi zakupa za smještaj institucija su iznosili 9 miliona KM. Vijeće ministara ja u mandatu 2010. – 2014. godina izdvojilo oko 20 miliona za kupovinu objekata za smještaj institucija i veliki dio tih sredstava je utrošen i objekti su kupljeni. Međutim, značajan broj institucija kojima su objekti namjenjeni još uvijek nije preselilo u te institucije i odbija smještaj iz raznih razloga i tu postoje nejasnoće koje mislim treba javnost, pred javnošću da se razjasne. Prije svega koji su razlozi odbijanja useljenja, koji su sve objekti od kojih subjekata po kojim cjenama kupljeni, da li je prije kupovine navedenih objekata izvršena analiza raspoloživih objekata koji su već u vlasništvu i koji su se mogli koristiti za navedene namjene, a u vlasništvu su BiH itd.? Ministar finansija mi je na pomenutoj sjednici djelomično usmeno odgovorio i najavio pismeni odgovor, u poslovnički predviđenom roku pismeni odgovor ministra finansija je glasio – Da pitanje nije u nadležnosti Ministarstva finansija, te da za sve odluke o kupovini i 5 nabavi objekata za smještaj institucija zadužena je Služba za zajedničke poslove institucija BiH. Iz navedenog razloga, dakle, obzirom da ja mogu samo postaviti pitanje ministrima i predsjedavajućem Vijeća ministara, ja sam preformulisao pitanje na predsjedavajućeg Vijeća ministara smatrajući da Služba zajedničkih poslova odgovara Vijeću ministara i da Vijeće ministara treba da pribavi potrebne odgovore. Hvala.
Hvala Vama. Predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Zvizdić. Izvolite gospodine predsjedatelju.
Predsjedavajući, zamjenici, uvaženi zastupnici, poštovani gosti i mediji, sve vas lijepo pozdravljam. Kao što ste čuli ovo pitanje se sastoji od četiri podpitanja ili četiri pitanja i zbog toga će i moj odgovor možda biti malo duži od predviđenih dvije minute po Poslovniku o radu Doma naroda. Naime, prema Informaciji koju je Vijeće ministara zaprimilo od Službe za zajedničke poslove ukupna površina kancelarijskog prostora koji se zakupljuje za potrebe institucija BiH iznosi 64 514 kvadratnih metara, a cijena mjesečnog zakupa zbirno iznosi 841.373 KM. Pojedinačne cijene zakupa po kvadratnom metru se kreću u rasponu od 3 KM do 41 KM, najskuplje nekretnine koje se zakupljuju nalaze se u Banja Luci i na Međunarodnom aerodromu u Sarajevu, to znači ustvari da nije postojala do sada odluka kojom bi se regulisao normativ kojim bi bila određena površina prostora po zaposlenom, a niti standard, kao ni najveći mogući iznos zakupa po kvadratu u ovisnosti od lokacije i kvalitete samog prostora. Isto tako nismo imali integralnu analizu raspoloživosti objekata koji se nalaze u vlasništvu BiH i upravo zbog toga je Vijeće ministara na zadnjoj, prošlosedmičnoj sjednici, zatražilo od Službe za zajedničke poslove institucija BiH da nam u roku od 15 dana izradi analizu raspoloživosti objekata koji se nalaze u vlasništvu BiH i to sa aspekta njihovoga lokaliteta, stepena njihove trenutne iskoristivosti i eventualnih potreba njihove adaptacije i usklađivanja za potrebe institucija, agencija i direkcija, da se odredi maksimalan iznos zakupa po kvadratu u odnosu na grad i kvalitet samog prostora, jer kao što sam već rekao cijene su se do sada kretale od 3 do 41 marku što je krajnje i neracionalno i nekonzistentno. I naravno zatražena je daleko veća kontrola, odnosno osmislićemo metodologiju odlučivanja o iznajmljivanju prostora, jer je bila do sada vrlo prisutna, pa čak i dominantna praksa da institucije same sebi biraju i pronalaze i iznajmljuju prostor. Prema informaciji Službe za zajedničke poslove u periodu od 2010. do 2014. godine za potrebe smještaja institucija BiH kupljeni su sledeći objekti: u 2010. godini kupljen je objekat u Mostaru na adresi Kneza Domagoja površene 1 903 m² u vlasništvu GP Tominga d.o.o. Grude, po cijeni od 7.402.000 KM. U 2014. godini kupljena su četiri nova objekta i to objekat u Mostaru površine 1 598 m² vlasništvo M-ROZIĆ d.o.o. Mostar, po cijeni od 5.610.000 KM. Objekat u Banja Luci na adresi Jovana Surutke 13 površine 722 m² vlasništvo GP Krajine a.d. Banja Luka, po cijeni od 2.994.000 KM i objekat u Tuzli na adresi Maršala Tita 36 površine 350 m² vlasništvo Tehnograda d.o.o. Tuzla, po cijeni od 910.780 KM, te objekat u Istočnom Sarajevu površine 409 m² vlasništvo Tekoma d.o.o. Prnjavor, po cijeni od 6 997.000 KM. Isto tako je bila predviđena kupovina dijela objekta u vlasništvu Hidrogradnje o tome ću nešto reći na kraju ovoga odgovora. U kupljene objekte dio agencija, institucija i direkcija nije pristao da bude preseljen, odnosno da pređe zbog neadekvatnog smještaja koji im je dostavljen, dakle prema informacijama koje smo dobili od Službe za zajedničke poslove jedan orjentacioni standard kojim su se oni vodili, a to je 8 m² neto površine po zaposleniku i 15 m² neto površine po rukovodećem državnom službeniku u dijelu agencija ili vezano za dio agencija nije ispoštovan. Možda je najeklatantniji primjer Agencija za brobu protiv korupcije kojoj je u Istočnom Sarajevu dodjeljen prostor površine od 149 m² , iako oni trenutno imaju 27, odnosno vrlo brzo zbog prelaska uposlenih iz CIK-a oni će imati 37 uposlenih što je onda negdje oko 4 m² po zaposleniku. Isto tako Institucija ombudsmena za ljudska prava ističe prigovor zbog neadekvatne kvadrature, neadekvatnog prostora za kontakte sa strankama uz poštovanje principa diskrecije, otežan pristup kancelarijama za hendikepirana lica. Agencija za razvoj visokog obrazovanja je dala isti takav prigovor, kao i Institut za nestale osobe koji ima dodatni problem nedostataka prostora za smještaj specijalnih sredstava, ato su podaci od 15.982 nestale osobe, usljed čega ovaj Institut nije u mogućnosti izvršiti preuzete međunarodne obaveze. Prema tome na zadnjoj sjednici Vijeća ministara Služba za zajedničke poslove je dobila, da kažem, naredbu, uputstvo od strane Vijeća ministara da se odmah preispita Odluka o rasporedu uredskog prostora u Istočnom Sarajevu i u Tuzli vodeći računa o već pomenutom standardu i posebno se fokusirajući na navedene agencije i navedene institute, odnosno na Instituciju ombudsmena i mislim da će taj problem biti riješen u naradnih 10 dana kada će oni dobiti adekvatan prostor. Kada, u vezi sa pitanjem kupovine Hidrogradnje, riječ je bilo o 3 170 m² dijela objekta Hidrogradnje, po predviđenoj, odnosno cijeni samog tendera 8.997.000 KM, ovaj objekat nije kupljen, jer imamo mišljenje Pravobranilaštva izdato 31. marta 2015. godine koje smatra da bi kupovinom ovog objekta bili ugroženi imovinski interesi BiH, prije svega zbog činjenice da je Hidrogradnja, objekat Hidrogradnje hipotekarno opterećen te iz tog razloga što su potraživanja Uprave za indirektno oporezivanje BiH, kao i Porezne uprave Federacije BiH prema Hidrogradnji izuzetno velika, iznose više od 52 miliona KM prema uvjerenjima iz decembra 2014. godine, a od ovih institucija nemamo nikakav dokaz ili garanciju da bi nam bio omogućen nesmetan upis nad dijelom objekta Hidrogradnje. Prema tome objekat Hidrogradnje nije kupljen, mi smo na zadnjoj sjednici Vijeća ministara ustvari poništili tu odluku. Vijeće ministara će vrlo brzo donijeti konačnu odluku obzirom na potrebe institucija BiH za smještaj u Sarajevu, da se za potrebe institucija ili pristupi kupovini novog objekta koji neće biti opterećen bilo kakvim opterećenjem ili hipotekom ili da se eventualno za potrebe institucija BiH u Sarajevu izgradi novi objekat u skladu sa važećim normativima i standardima projektovanja i izgradnje administrativnih prostora pri čemu bi zemljište za izgradnju BiH mogla dati ili lokalna zajednica ili Grad ili Kanton Sarajevo, o tome će odluka biti donešena i usvojena vrlo brzo. Hvala.
Hvala, hvala gospodine predsjedatelju. Daću riječ sad gospodinu Genjcu, je li zadovoljan odgovorom na, kad budete odgovarali na pitanja ipak molim da se pridržavamo ovog Poslovnika, a naravno drugi dio da se dostavlja, je li, u pisanom obliku. Izvolite gospodine Genjac, izvolite. 7
nije uključen mikrofon
Dobro.
nije uključen mikrofon
Hvala, hvala gospodine Genjac. Sad riječ dajem izaslaniku Martinu Ragužu. Gospodine Raguž izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedatelju. Dame i gospodo, uvažene izaslanice i izaslanici Doma naroda, gospodine predsjedatelju Vijeća ministara, uvaženi članovi Vijeća, poštovani gosti i sudionici ove sjednice, predstavnici medija. Moje pitanje se odnosi na Ugovor o graničnim prijelazima i Sporazum o pograničnom prometu između BiH i Republike Hrvatske koji je stupio na snagu sad će točno 2 godine, ustvari danom ulaska Republike Hrvatske u EU, činjenica je dakle da su skoro dvije godine prošle i da su veliki problemi u primjeni ovog i Sporazuma i Ugovora, činjenica je dakle da je Vijeće ministara na 88. sjednici u trećem mjesecu 2014. formiralo i dalo svoje predstavnike u mješovita povjerenstva za praćenje provedbe ovih sporazuma, a Državna komisija za integrirano upravljanje granicom je sad će godinu, prije godinu dana imenovala pregovarački dim za reviziju ovih ugovora i sporazuma. Činjenica je dakle da ovo pitanje se odnosi na Vijeće ministara, zato sam ga i zaslovio na Vijeće ministara obzirom na ulogu više ministarstava i agencija, institucija u primjeni ovih ugovora i sporazuma, pa očekujem dakle da ću danas dobiti odgovor ako ništa od predsjedatelja Vijeća ministara, pošto vidim da nema ministra vanjskih poslova danas tu. A radi se o situaciji, dakle, da u primjeni ovih sporazuma došlo je do značajnih problema, prvenstveno na onim mjestima i lokacijama gdje je došlo do prekategorizacije i promjene statusa ranijih međunarodnih graničnih prijelaza u granične prijelaze za pogranični promet, što je objektivno najilustrativnije i najteže na prostoru Općine Čapljina, odnosno na graničnom prijelazu koji veže BiH i Republiku Hrvatsku između Gabele, koja je u BiH i Gabela Polja, koje je u Republici Hrvatskoj. Taj prijelaz je do stupanja na snagu ovih ugovora i sporazuma imao status međunarodnog graničnog prijelaza i bez obzira što je bh strana imala i tada legitimne zahtjeve da se taj status zadrži, znamo pozicije Evropske komisije Republike Hrvatske, mislim da je legitimno pravo obzirom na velike probleme, pogotovo u jeku turističke sezone radi se o možda najfrekventnijim prijelazima, ogromnim gužvama, jednostavno blokuranju ukupnog života na prostoru te lokalne zajednice. Mislim da je vrijeme da dobijemo izvješće što su uradili ova mješovita povjerenstva, što je uradio, što su uradili pregovarački timovi za reviziju ovih sporazuma i da li je napravljen pomak da se nešto riješi prije 01.07., odnosno dvije godine prije početka turističke sezone, mislim da šira javnost također očekuje odgovor na ovo pitanje. Hvala lijepo. 8
Hvala Vama gospodine Raguž. Može li netko u ime Vijeća ministara dati odgovor? Predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Zvizdić. Izvolite gospodine predsjedatelju.
Kad nema ministara predsjedatelj je uvijek tu. Ovaj put ću ostati u okviru, naravno 2 minute. Dakle, na prošloj sjednici Vijeća ministara bilo je upravo predviđeno razmatranje Informacije Državne komisije za integrisanje i upravljanje granicom o aktivnostima na uspostavljanju mješovitih komisija za praćenje, provođenje Ugovora o graničnim prelazima i sporazumima o pograničnom saobraćaju između BiH i Republike Hrvatske. Razmatranje je zbog određenih tehničkih problema odgođeno i ova Informacija će biti na dnevnom redu na sjednici Vijeća ministara koja će se održati sada u četvrtak. Dakle, kao što i sami znate 19.03.2013. godine u Briselu je potpisan Ugovor o graničnim prelazima i Sporazum o pograničnom saobraćaju između BiH i Republike Hrvatske s početkom primjene od 01.07.2013. godine. Međutim, zbog negodovanja javnosti po pitanju prekategorizacije pojedinih graničnih prelaza, odma po potpisivanju predmetnog Ugovora, Vijeće ministara BiH i Predsjedništvo BiH su usvojili zaključke kojima se pokreće inicijativa za izmjenu ova dva Ugovora, nakon čega je u aprilu 2014. godine Komisija uputila Ministarstvu sigurnosti BiH prijedlog za imenovanje pregovaračkih timova za reviziju ovih navedenih ugovora. Međutim, Republika Hrvatska do sada nije pokazala interes za izmjenom Ugovora o graničnim prelazima, a kako je naravno u pitanju Bilateralni ugovor ne smije se izgubiti iz vida da do izmjena ugovora može doći samo saglasnom voljom dvije ugovorne strane. Isto tako poštujući ugovorne obaveze iz navedenih ugovora BiH je imenovala predstavnike BiH za članstvo u mješovitim komisijama koje imaju zadatak da prate provođenje Ugovora o graničnim prelazima i Sporazuma o pograničnom saobraćaju između BiH i Republike Hrvatske i rješavaju naravno probleme o kojima ste i vi govorili iz granične i pogranične oblasti. Međutim, Republika Hrvatska do sada nije imenovala svoje članove u sastavu ovih komisija iako je od strane BiH više puta upućena urgencija za izvršavanjem ove ugovorne obaveze. Zbog toga ćemo na sjednici sada u četvrtak, prilikom razmatranja ovog materijala, Vijeće ministara će naravno zadužiti Ministarstvo vanjskih poslova da u bilateralnim kontaktima na najvišem nivou pokuša riješiti ovo pitanje i da zatražimo od Republike Hrvatske da konačno ispune svoju ugovornu obavezu da imenuju svoje članove mješovite komisije, kako bi iste mogle početi sa radom i kako bi se onda ovi problemi mogli brzo, efikasno i promptno riješiti. Hvala.
Hvala Vam gospodine predsjedatelju. Gospodine Raguž, želite li komentirati, jeste li zadovoljni odgovorom? 9
Znači, mislim da se radi o korektnom odgovoru predsjedatelja i zahvaljujem se predsjedatelju Vijeća ministara, ali i ovaj odgovor i pitanje zaslužuje komentar. Ovdje se radi o tome, znači da, točno je da je Sporazum bilateralan i da za provođenje treba dobra volja obje strane, znači kao i u ljubavi, jel' tako? Ali isto tako je činjenica da Republika Hrvatska ne može samo tu dimenziju reducirati na bilateralnoj jer se radi o granici sa EU. Svoju ulogu o tome imala je i Evropska komisija i jasno je da Vijeće ministara, po meni, ja sad smatram da je krajnje vrijeme da se uključe i komuniciraju i na neki način učine odgovornim i institucije Evropske komisije, jer objektivno BiH strana ima najviše štete, njeni građani i ljudi, pogotovo lokalne zajednice i mi imamo odgovornost svi skupa i Parlament i Vijeće ministara da iskoristimo sve instrumente i kanale komunikacijske da se konačno jedan praktičan korak u reviziji tih ugovora, što je legitimno, konačno desi i da se desi na vrijeme a ne kad prođe turistička sezona. Hvala lijepo.
Hvala Vama gospodine Raguž. Sad riječ dajem izaslaniku Dragutinu Rodiću. Izvolite gospodine Rodiću.
Hvala predsjedavajući, pozdravljam sve prisutne na današnjoj sjednici. I moje pitanje je upućeno Savjetu ministara i glasi – Da li je i ako jeste, koje aktivnosti je Savjet ministara BiH preuzeo u vezi sa najavljenom izgradnjom odlagališta radioaktivnog otpada u Opštini Dvor, Republika Hrvatska, a u vezi sa Rezolucijom i protivljenju aktivnostima izgradnje odlagališta otpada koju je usvojila Skupština opštine Novi Grad? Napiminjem da je ova Rezolucija dostavljena na sve relevantne adrese i evo ja ću kratko samo da obrazložim. Trgovska gora u opštini Dvor je izabrana bez ikakvih prethodnih istraživanja, bez uvažavanja stručnog mišljenja i suprotno stavu lokalnog stanovništva i stanovništva iz susjednih opština BiH. Ovom Odlukom Republike Hrvatske mogu biti nanesene posljedice po zdravlje i život stanovnika opštine i gradova koji se nalaze u neposrednoj blizini odlagališta ovakve vrste otpada. Obzirom da je ovo, se nalazi na granici između Republike Hrvatske i BiH, mislim da je ovo dobrim dijelom u nadležnosti Savjeta ministara i Ministarstva inostranih poslova, te molim predsjedavajućeg Savjeta ministara, obzirom da danas nije prisutan ministar inostranih poslova, da odgovori na ovo pitanje. Hvala.
Hvala Vama. Predsjedatelju izvolite.
Hvala vam naravno na ovom pitanju. Mogu kazati da, imajući u vidu ozbiljnost samog pitanja i moguće posljedice rješavanja ove problematike za BiH, Ministarstvo vanjske 10 trgovine i ekonomskih odnosa se odma po saznanju o mogućoj izgradnji odlagališta, obratilo Ministarstvu zaštite okoliša i prirode Republike Hrvatske i zatražilo da nam dostavi informaciju o aktivnostima, saznanjima i mjerama koje su preuzete u Republici Hrvatskoj vezano za planove i za izgradnju odlagališta nuklearnog otpada na lokaciji Trgovska gora. 04. maja 2015. godine dobili smo odgovor od Ministarstva zaštite, okoliša i prirode Republike Hrvatske koji nas informišu da je Republika Hrvatska u obavezi donošenja nacionalnih dokumenata o bezbjednom upravljanju radioaktivnim otpadom i dokumenata kojima će se propisati obaveza sanacija lokacija na kojima se nalaze prirodni i radioaktivni materijali za koje je potreban konstantan regulatorni nadzor. Isto tako ovim aktom hrvatska strana navodi da postupak strateške procjene uticaja na životnu sredinu za nacionalni program provođenja Strategije za zbrinjavanje radioaktivnog otpada, istrošenih izvora i istrošenog nuklearnog goriva, nije za još uvijek započeo u Republici Hrvatskoj, te naravno tvrde u tom svom odgovoru da spomenuti nacionalni program nije niti započet a niti naravno izrađen. Isto tako navode da će po pokretanju postupka strateške procjene uticaja navedenog programa u potpunosti poštovati odredbe Protokola o strateškoj procjeni okoliša u okviru Konvencije o procjeni i uticaja na životnu sredinu prekodržavnih granica tzv. Espo konvencija, istovremeno navodeći zaista istinitu činjenicu da BiH nije još uvijek ratifikovala navedeni Protokol. Konkretne odgovore vezano za sami lokalitet, za pitanje izgradnje odlagališta radioaktivnog otpada na lokaciji Trgovska gora, nismo dobili od strane hrvatske strane. Isto tako važno je istaći da hrvatska strana nikada zvanično nije obavijestila niti Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, a niti bilo koju instituciju BiH o namejri izgradnje odlagališta radioaktivnog otpada na lokaciji Trgovska gora, pa samim tim je nemoguće da započne proces konsultacija sa tzv. pogođenom stranom prema Espo konvenciji vezano za mogući prekogranični uticaj navedene projektne aktivnosti, a imajući u vidu odredbe člana 5. Espo konvencije. Isto tako je bitno naglasiti da kroz odredbe ove Konvencije nije data mogućnost pogođenoj strani da direktno zaustavi potencijalnu namjeru druge strane u implementaciji projektne aktivnosti koja bi mogla imati bilo kakav prekogranični uticaj. Ipak u vezi sa ovim smatramo i naravno svoj dio Vijeće ministara će odmah uraditi, a to je da BiH treba odma pristupiti ratifikaciji Protokola Espo konvencije. Druga stvar je važna da ovlaštene institucije BiH upute prijedlog Republici Hrvatskoj za formiranje međudržavne komisije koja bi pratila aktivnosti u vezi sa mogućom izgradnjom odlagališta nuklearnog otpada na lokaciji Trgovska gora u općini Dvor. I isto tako smatramo da bi i Parlamentarna skupština BiH jednim svojim aktom trebala izraziti ozbiljan protest prema Republici Hrvatskoj zbog mogućeg lociranja odlagališta na Trgovskoj gori, dakle u blizini granice BiH, jer ne postoji sličan slučaj u Evropi da je nuklearni otpad koji je nastao na jednm mjestu da se on prebacuje i odlaže na neko drugo mjesto kao što postoji potencijalna opasnost da se odredi lokalitet takvog odlagališta blizu granice sa BiH. Dakle, u potpunosti pratimo situaciju i reagovaćemo naravno u skladu sa međunarodnim propisima, ugovorima i Espo konvencijom.
Hvala gospodine predsjedatelju. Je li izaslanik, gospodin Rodić, zadovoljan odgovorom? Želite li komentirati, izvolite. 11
Ja se zahvaljujem predsjedavajućem na odgovoru i na iznesenim činjenicama, ali zbog značaja pitanja i upravo ovo što je predsjedavajući rekao, praćenja svih događaja, ja i potičem iz tog područja, molim da u skladu sa članom 155. stav 5. Poslovnika Doma naroda sve ovo što je rečeno, dobijem i u pismenoj formi. Hvala.
Hvala Vama gospodine Rodiću. Sada prelazimo na dnevni red današnje sjednice. Za 6. sjednicu predlažem sljedeći Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 5. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Zahtjev Kolegija Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o Javnom radiotelevizijskom sustavu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma naroda, predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 01-02-1-5/15 od 1.6.2015. godine; 3. Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH o postizanju suglasnosti o istovjetnom tekstu Zakona o obveznim odnosima u civilnom zrakoplovstvu BiH, broj: 01,02-02-1-33/14 od 9.6.2015. godine; 4. Izvješća Centralne banke BiH za 2014. godinu, materijal broj: 02-50-19-496/15 od 3.4.2015. godine; a) Financijska izvješća za godinu koja je završila 31. prosinca 2014. godine, b) Godišnje izvješće Centralne banke BiH za 2014. godinu; 5. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Raspodjela i korištenje sredstava tekuće rezerve“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 02/3-16-1-1202/14 od 13.11.2014. godine; 6. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Smještaj djelatnih vojnih osoba u Ministarstvu obrane BiH“, materijal Ureda za reviziju instituija BiH, broj: 02/3-16-1-1492/14 od 30.12.2014. godine; 7. Izvješće o radu Pravobraniteljstva BiH za 2014. godinu, broj: 01,02-10-523/15 od 8.4.2015. godine; 8. Izvješće o provedbi zakona iz nadležnosti Središnjeg izbornog povjerenstva BiH u 2014. godini, materijal Središnjeg izbornog povjerenstva BiH, broj: 01,02-50-19- 689/15 od 14.5.2015. godine; 9. Izvješće o zaštiti osobnih podataka u BiH za 2014. godinu, materijal Agencije za zaštitu osobnih podataka u BiH, broj: 01,02-37-703/15 od 19.5.2015. godine; 10. Izvješće o stanju ravnopravnosti spolova u BiH za razdoblje 2012-2014. godine, materijal Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH (Agencije za ravnopravnost spolova BiH), broj: 02,02/1-37-384/15 od 13.5.2015. godine; 11. Informacija o radu Tužiteljstva Bosne i Hercegovine za 2014. godinu, broj: 02-09- 674/15 od 12.5.2015. godine; 12 12. Prijedlog odluke o imenovanju članova Zajedničkog povjerenstva za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije Bosne i Hercegovine, predlagatelj: Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine BiH; 13. Prijedlog odluke o imenovanju članova međuparlamentarnih skupina prijateljstva Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za bilateralnu suradnju s parlamentarnim tijelima drugih zemalja, predlagatelj: Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine BiH; 14. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o financiranju između Bosne i Hercegovine i Europske komisije u vezi s programom prekogranične suradnje između Bosne i Hercegovine i Srbije u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći za 2013. godinu, broj: 01,02-05-2-723/15 od 21.5.2015. godine; 15. Davanje suglasnosti za ratificiranje Aneksa Memoranduma o razumijevanju o suradnji i podršci u vezi s Tajništvom za Konvenciju o policijskoj suradnji za Jugoističnu Europu od 21. svibnja 2010. godine (CoM 06/14), broj: 01,02-05-2- 724/15 od 21.5.2015. godine. Ovo je usuglašeni dnevni red Kolegija Doma naroda. Javlja li se netko za riječ i ima li izmjena ili ima li prijedloga za izmjenu i dopunu ovako ponuđenog dnevnog reda? Izvolite. Ko se javio? Dakle, gospodin Karamatić, pa onda imamo gospodina Radmanovića i gospodina Novića. Idemo po redu. Gospodine Karamatiću, izvolite.
Imam prijedlog dopune dnevnog reda. Na poslednjoj sjednici Doma naroda smo imali Informaciju o pismu gospođe Ingrid Deltenre vlastima Bosne, na što sam ja reagirao. I bilo je rečeno da će se gospođi Deltenre poslati dopis da nema Bosne, da nema bosanskog kraljevstva već 500 godina, da postoji zemlja koja se sukladno članku 1. stav 1. Ustava BiH, oficijelni naslov je Bosna i Hercegovina. Znači, izrijekom tako piše. Evo bit ću slobodan pročitati. Republika Bosna i Hercegovina čiji je oficijelni naslov od sada Bosna i Hercegovina. Znači, nema Bosne. Gospođa je uputila dopis vlastima Bosne i ja sam na to reagirao, rečeno je da će tehničke službe poslati, nije poslano. Dao sam sebi truda i u pisanom obliku sam pripremio prijedlog točke dnevnog reda, znači glasi ovako: - Zahtjev o slanju obavijesti Ingrid Deltenre, generalnoj direktorici EBU o službenom nazivu Države Bosne i Hercegovine. Mislim da je ovo lijepo formulirano. Ponovo ostavljam tehničkim službama, naravno tražim da se sukladno članu 60. Poslovnika Doma naroda o ovom izjasnimo u glasanju. I moram reći još nekoliko stvari. Znači, prilikom donošenja naziva države, usuglasili smo se svi i prihvatili da se država zove Bosna i Hercegovina. Često čujem, čak i na javnim medijima, igra reprezentacija Bosne ili igra Bosna, kao da nije dovoljno što je Hercegovina uvijek na drugom mjestu. Znači, mi smo to prihvatili i sada nestade Hercegovine skroz. Ako je nekom puno izgovoriti tih 17 slova Bosna i Hercegovina i ako ovaj Dom kao najviše zakonodavno tijelo misli da je prihvatljivo da idemo na skraćenje, evo ja bih ponudio prijedlog od 11 slova i ubuduće da skraćeno zovemo Herceg Bosna, ako treba. 13 Evo zamolio bih tehničke službe da dođu po dopunu dnevnog reda. Hvala.
Hvala Vama gospodine Karamatiću. Sljedeći, ko se javio za riječ? Gospodin Radmanović, izvolite gospodine Radmanoviću.
Dame i gospodo delegati, gospodo predsjedavajući. Na sjednici Komisije za spoljno trgovinsku politiku ovoga Doma, razmatrani su jedan ugovor i jedan amandman na ugovor koji nisu danas predloženi u dnevnom redu. Budući da je Komisija jednoglasno usvojila ova dva ugovora, budući da je Savjet ministara i Predsjedništvo obavilo sve rasprave i takođe ovo usvojilo, a vodeći računa o Zakonu o usvajanju međunarodnih ugovora koji predviđa rok, predlažem da na današnjoj sjednici usvojimo dvije tačke nove dnevnog reda i to: - Razmatranje i davanje saglasnosti na ratifikaciju Amandmana broj 2 na Ugovor o finansiranju, sklopljen između Evropske investicione banke BiH i Federacije BiH, a odnosi se na Projekat „Vodovod i kanalizacija u Federaciji BiH“ i narednu tačku – Razmatranje i davanje saglasnosti na ratifikaciju Ugovora o garanciji, koji se odnosi na Ugovor o zajmu za Projekat centralno grijanje Prijedor između BiH i Evropske banke za obnovu i razvoj. Dakle, prijedlog Kolegiju da usvojimo ovo kao dopunu dnev nog reda. Hvala.
Hvala gospodine Radmanoviću. Sljedeći, gospodin Nović se javio, isto tako. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolege i kolegice, članovi Savjeta ministara. Čini mi se da bi i mudro i dobro i hitno bilo da se na današnju sjednicu uvrsti Zaključak Kolegija o postizanju saglasnosti u vezi sa Zakonom o prebivalištu i boravištu građana Bosne i Hercegovine. Prosto je nevjerovatno, ako smo toliko dugo, rekao bih sad već godina, čekali na ovaj Zakon i iz raznih razloga on nije prošao ovaj Dom, prosto ne mogu da nađem razlog koji vas rukovodi da to ne stavite na današnju sjednicu Doma naroda. Ako u ovoj zemlji hoda hiljade, hiljade, sasvim odgovorno govorim, ljudi koji imaju lažna prebivališta i boravišta ili ih uopšte nemaju, ako na to upozoravaju i strane diplomate, ako gubimo desetine miliona zbog toga što ne mogu se izvršiti kazne, ako se ne može na desetine i stotine lica u BiH pronaći, ne samo da bi služili kazne već da bi bili privedeni licu pravde, ja se pitam šta još treba u BiH da se dogodi osim onog što se događa, pa da bar toliko imamo osjećaja i da stavimo na dnevni red ovo pitanje. Ako imate valjan odgovor biće mi drago da čujem, ne zbog sebe već zbog građana BiH koji sigurno neće nam oprostiti ako to pitanje ne budemo riješili i dalje stavljali pod tepih. O ovome bi moglo se govoriti mnogo toga, ali mislim da je za inicijativu da se to stavi na dnevni red, sasvim dovoljno. Hvala. 14
Hvala Vama gospodine Noviću. Evo sad imamo praktično, ispravka krivog navoda, je li? Gospodin Genjac, izvolite.
Jeste. Zahvaljujem predsjedavajući, ja imam zapravo dvije replike. Prvo, gospodinu Karamatiću na prijedlog tačke dnevnog reda o donošenju odluke da se uputi pismo. Mislim da se inicijativa za stavljanje tačke dnevnom redu, ne može i ne treba karikirati. Dakle, više puta ponovljena tvrdnja nema Bosne, ne služi ozbiljnoj raspravi o pitanjima koja zahtijeva nivo ovog Doma. Bosne ima ali ima i Hercegovine. Bosne ima kao subjekta, kao, i td., ali ima i Hercegovine. I postoji Bosna i Hercegovina i zvanični naziv Bosne i Hercegovine, zaista Bosna i Hercegovina. Ali ponavljati više puta nema Bosne, a pri tome predlagati da se uvede naziv Herceg Bosna državi, insistirati na zvaničnim nazivima države, to ja mislim da nije uredu i treba se od toga suzdržati. Znamo šta je Herceg Bosna i znamo da Herceg Bosna u Ustavu ne postoji. Druga stvar, što se tiče Zakona o prebivalištu. Apsolutno se slažem da to pitanje treba što prije riješiti. Ali razlozi nemogućnosti da se pronađu određena lica ili da se procesuiraju određena lica, nipošto ne leže u Zakonu o prebivalištu. Ono što je Zakon o prebivalištu u postojećoj varijanti ponudio i koji je u proceduri u Parlamentu već dugo razlog sporenja, ponudio je diskriminaciju povratnika. Kakav god bude ishod tog usvajanja i glasanja o Zakonu, on će završiti na Ustavnom sudu i Ustavni sud će reći konačnu riječ. I zato smatram da treba što prije to pitanje staviti na ovaj dnevni red, a kao bivši sudionici i članovi Vijeća ministara mogli smo daleko više učiniti da taj Zakon u sebi ne sadrži diskriminirajuće odredbe i da te diskriminirajuće odredbe ne budu razlog ovolikog sporenja oko Zakona. Navodi, kakve su posljedice ne usvajanja tog Zakona, apsolutno ne stoje. Hvala.
Je li to ispravka krivog navoda? Izvolite gospodine Karamatiću.
Uvaženi kolega Genjac, naravno da ima Bosne u pjesmama opjevanim. Ima i rijeka Bosna. Postoji Bosna kao regija. A moram Vam reći da ste u zabludi ako mislite da postoje vlasti Bosne, njih više nema. Isto kao što više nema vlasti Herceg Bosne koja je unijeta u Federaciju. Znači, ja ovdje govorim o tome da je gospođa Ingrid Deltenre uputila pismo vlastima Bosne, a kada sam predložio skraćeni naziv imao sam u vidu jednu od najljepših pjesama o Herceg Bosni koju je napisao poznati bosanskohercegovački pjesnik Mehmedalija Mak Dizdar, pa evo ne bi bilo loše nekad da pročitate, prekrasna je pjesma. Hvala.
Hvala Vama gospodine Karamatiću. 15 Gospodin Nović, ispravka krivog navoda. Izvolite gospodine Noviću.
Uvaženi gospodine Genjac, prvo da Vam kažem da je potpuno netačno da je to diskriminirajući zakon. Da smo imali prostora ranije da se to završi sve, bilo je prostora. I nemojte da sad otvaramo raspravu na dnevnom redu zašto do toga nije došlo, čija je veća čija manja odgovornost i krivica. Ja sam samo inicirao da se to pitanje na ovom Domu razmotri, a kakve će poslije uslijediti mjere, o tom potom. Ja nisam spreman, odnosno ne mislim da sada treba otvarati raspravu o tom zakonu. To imamo mogućnost ako dođe do toga, ali sam samo inicirao kao tačku dnevnog reda, zaključak o postizanju saglasnosti Kolegija u vezi sa zakonom. Hvala.
Hvala Vama gospodine Noviću. Gospodin Genjac se ponovo javio. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine Noviću, upravo ste Vi otvorili raspravu obrazlažući da se uvrsti zakon, naveli ste sve posljedice oko tog zakona, vrlo kontraverzno i Vi ste inicirali to da se objasni. To je jedna stvar. Druga stvar. Gospodine Karamatiću, ja Vama ne sporim da se bavite poezijom, da pjevate pjesme i pjevajte ih ali van sjednice Doma naroda. Zahvaljujem.
Hvala, hvala gospodine Genjac. Gospodin Tadić, prvi zamjenik predsjedatelja. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dakle, radi javnosti koja naravno prati sve ovo što mi radimo, pozdravljam naravno sve prisutne u ovoj sali da to ne zaboravim, radi javnosti koja prati ovo što mi danas radimo prilično pojačano, imajući u vidu i aktivnost kamera, ovdje vrlo je važno da se kaže sljedeće. Gospodin Genjac i gospodin Nović su šefovi klubova delegata, srpskog i bošnjačkog naroda. Sem toga, akteri su čitave ove priče i procedure vezane za zakon o kome govore, jedan kao predlagač zaključka oko koga Kolegij nije imao saglasnosti, a drugi kao bivši ministar čije je Ministarstvo pripremilo taj zakon i nakon čega je Savjet ministara taj zakon predložio. Od samog konstituisanja ovog Doma mi smo u Kolegiju nastojali da stvorimo političku klimu koja omogućava razgovor o ovome zakonu koji vodi ka njegovom usvajanju. U tom smislu nekoliko puta smo se angažovali da prenesemo našu molbu, šefu i jednog i drugog kluba, da sjednu i razgovaraju. Nismo obaviješteni da ste bilo kad sjeli i razgovarali. I smeta nam, kao Kolegiju, što prvo nas niste obavijestili o tome da li ste sjedili i razgovarali kako da se riješi 16 ovo pitanje i zašto ovo pitanje, vrlo nezgodno u političkom trenutku, postaje dio ove javne rasprave, upravo sad kad su kamere uključene i zašto nas prvo niste obavijestili o tome da li ste iscrpili sve mogućnosti da riješite ovo pitanje prethodno, kao šefovi klubova koji bi bili valjda neko ko bi nama kao članovima tih klubova rekao kako i mi treba da glasamo. Nije nam lako kao Kolegiju da radimo u atmosferi u kojoj se bilo koja tema, pogotovo u ovoj teškoj političkoj situaciji koju imamo, napadnutu sa svih strana, pogotovo u svjetlu događaja vezanih za raznorazne događaje koji ove godine dobijaju određenu dimenziju koja je takva kakva jeste, da u ovome Domu držimo jedan kreativan, rekao bih, odnos i korektan odnos ukoliko, evo na ovakav način, budemo otvarali ova pitanja. I molimo vas zaista kao najodgovornije ljude da prvo iscrpimo sve što možemo prije početka sjednice, dakle, a onda da stavimo na sjednicu sve što treba da stavimo, da li da rušimo ili da prođe. Na ovaj način na koji smo sad imali ovu raspravu, mi smo se osjetili prozvanima, kao da nismo mi učinili što je bilo potrebno, postavlja se pitanje Kolegiju od strane gospodina Novića, zašto ovo nije na dnevnom redu? A gospodin Nović zna zašto ovo nije na dnevnom redu. Znate gospodine Noviću, vrlo jasno Vam je to saopšte s moje strane. Ako želite to da otvaramo onda vas ja upozoravam da na taj način otvaramo temu koja možda nije u interesu RS-a. Ozbiljni smo ljudi, dakle ja vas molim, teško nam da radimo, kao član Kolegija, prozvani smo. Tražili ste odgovor zašto nije i ja vam kažem zašto nije. Ne može odgovor biti ljepši od ovog, ovo je najmogući prijatniji odgovor. Sve drugo bi bilo mnogo manje prijatno, a nije nam to cilj. Ja vas zaista molim, dakle da ovo, dakle razumijete kao naš apel da u jednim vrlo teškim mjesecima koji dolaze pomognete nam kao najodgovorniji ljudi, šefovi klubova, da sva ova pitanja pa i ova sporna iz proteklog mandata Savjeta ministara, rješavamo u duhu, ne prepirki nego ako treba uzećemo taj zakon pa od slova do slova fino razgovarati u kancelariji pa ga donijeti ovdje usvojiti ili oboriti, zavisi kakva volja bude bila. Dakle, ovo je jedna od tema za koju vas mi molimo da bude predmet kompromisa, a ne predmet političkih sukoba. Hvala.
Hvala Vama. E sad ponovo se javio gospodin Genjac, ali Vi ste već dva puta, čini mi se, diskutirali, možda u diskusiji ako
nije mikrofon uključen
Molim?
nije mikrofon uključen
A gospodinu Tadiću, ajde, ajde, daćemo Vam, ajde izvolite, izvolite, ajde. 17
Dakle, do mene nisu stigli do sad apeli da predsjednici klubova potrude se oko ovog zakona. Dakle, ali sad sam taj apel čuo i potrudit ću se. Uostalom ja sam se potrudio i samim tim što sam predložio da ovaj zakon se premetne u redovnu proceduru i da se kroz amandmane otvori prostor, politički dijalog i kompromis. Drugog rješenja nema i ta ponuda je na stolu. Zahvaljujem.
Hvala Vam. Ne vidim više prijavljenih. Ovako, u međuvremenu je Kolegij izvršio, hajde da kažem ovako, ad hoc konsultaciju i kad je riječ ____________(?) Nović, javio se. O, pardon, samo malo, ne vidim gdje je. ____________(?) Prvo Nović, replika.
Slušajte, nema potrebe da vi sada nama prebacujete nešto što je odgovornost nekog drugog. Na Kolegiju je da uradi ono što je njegova nadležnost, a vi zadužujete, onda zvanično otvorite kao tačku dnevnog reda pa donesite zaključak u ovom Domu, a mi ćemo vidjeti da li je taj zaključak prihvatljiv ili nije prihvatljiv. Oprostite molim vas, šta to znači, sjedite dva predstavnika odnosno predsjedavajuća klubova i razriješite to pitanje. Predsjedavajući klubova su sjedili, ne jednom, ne samo ova dva trenutno, već i u proteklom mandatu, a vi sada kažete da prebacujete odgovornost da je to isključiva odgovornost na dvojici ljudi u ovom Domu. Ja to prihvatit, naravno da ne mogu. Ako želite politički da to riješimo, ako mislite da je to a jeste očigledno teško političko pitanje, onda ima i drugi način na koji se to može razrješavati. Ali prebacivati na samo dva čovjeka, pa ovdje postoji i treći narod. To je pitanje dakle svih koji ovdje sjedimo u ovom Domu, da to pitanje zajednički rješavamo. Ali ako to niste spremni da otvorimo uopšte danas da je to na dnevnom redu, ok. Nije na dnevnom redu, neće biti prihvaćeno, onda ćemo tražiti neko drugo rješenje. 18 Dakle, ništa drugo nisam tražio već samo da li prihvatate da danas bude na dnevnom redu to. Ne prihvatamo, idemo na dalje, pa ćemo onda razgovarati o svim onim pitanjima o kojima i Vi gospodine Tadiću govorite.
Hvala Vam gospodine Noviću. Gospođa Zovko se prijavila. Izvolite.
Pa evo tražim pauzu 10 minuta da se dogovorimo o dnevnom redu.
Dobro. Hajde, dajem pauzu. Dovoljno je 5 minuta, ne treba 10. [[PAUZA]] Poštovane izaslanice, poštovani izaslanici, evo, poslije ove stanke, nastavljamo sa radom. Dakle, mi smo na dnevnom redu današnje sjednice. Imamo tri prijedloga za dopune dnevnog reda. I, izjašnjavaćemo se pojedinačno o svakom od zahtjeva za proširenje današnjeg dnevnog reda. Prvi zahtjev je od strane izaslanika gospodina Karamatića, a to je zahtjev o slanju Obavijesti Ingrid Deltner generalnoj direktorici EU, pardon Emiterske unije, a vezano je za naziv, službeni naziv BiH. Jesam li to dobro pročitao? Dobro. Dakle, sada ćemo se izjašnjavati pojedinačno.
nije uključen mikrofon
Pa o svakom od zahtjeva pojedinačno. Ne možemo, moramo posebno, jeste, ne možemo sada o sva tri kada, posebno, pa dobro, jeste pojedinačno i posebno, sasvim svejedno. Ja vas molim da se pripremite za izjašnjavanje. Možete se izjasniti sad. Od nazočnih 13, 8 je bilo za, protiv je bilo 4, 1 je bio suzdržan. Dakle, postoji i opća i entitetska većina i to je dakle postalo sastavnim dijelom današnjeg dnevnog reda. 19 Odnosno, mi ćemo se na kraju izjasniti ponovo o dnevnom redu, ali evo idemo sada po redu. Dakle, drugi zahtjev je bio od gospodina Radmanovića, ako se ne varam, jeste. Ja ću sada, treba li pojedinačno pročiati vi ste već, ali ipak. Dakle, radi se o dva sporazuma. Oni su već pročitani, ali evo radi stenograma možda ipak, radi se dakle evo, o slijedećem. Razmatranje davanja suglasnosti za ratifikaciju Amandmana broj II na Ugovor o financiranju, sklopljen od i između Evropske investicione banke BiH i Federacije BiH, 15.07.2008.godine u Sarajevu i 18.08.2008. u Luksemburgu i naknadni Amandman na Ugovor. To je Ugovor o financiranju za projekt Vodovod i kanalizacija u Federaciji BiH, nadležnost je dakle, Ministarstva financija i trezora BiH broj: 01,02-05-2-793/15 od 11.06.2015.godine. I, slijedeće je razmatranje davanja suglasnosti za ratifikaciju Ugovora o garanciji koji se odnosi na Ugovor o zajmu za projekt Centralno grijanje Prijedor, između BiH i Evropske banke za obnovu i razvoj, nadležnost takođe Ministarstva financija i trezora BiH broj: 0102- 05-2-822/15, od 18.06.2015.godine. Ponovo ćemo se dakle izjasniti, evo pojedinačno i o jednom i o drugom zahtjevu. Molim vas da se pripremite o izjašnjavanju. Prvo idemo na ovaj dakle, Amandman broj II. Možete se izjasniti. Glasujte sad. Od nazočnih 13, 13 je bilo za, niko protiv, niko suzdržan. Postoji opća i entitetska većina. Dakle, ovaj Amandman broj II, dakle ovo je prijedlog davanja suglasnosti, vezano za davanje suglasnosti je dobio i opću i entitetsku većinu. Sada ćemo se izjasniti i o drugom prijedlogu, to je davanje suglasnosti za ratifikaciju Ugovora o garanciji. Ja vas molim da se pripremite za izjašnjavanje. Možete se izjasniti. Glasujte sad. Dakle, rezultat je isti. Od nazočnih 13, 13 je bilo za, protiv i suzdržanih nije bilo. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Dakle i ova točka dnevnog reda će postati sastavnim dijelom današnjeg dnevnog reda. Ja nemam sada ovdje ovaj zaključak gospodina Novića, ali ako sam ga ja dobro shvatio, zaključak ide da zakon, ... [[kratko isključen mikrofon]] Ako ja evo dobro sam upratio gospodina Novića, na današnjoj sjednici dnevnog reda da se nađe dakle, zaključak gospodina Genjca oko usuglašavanja, a odnosi se na Zakon o boravištu i prebivalištu. Radi se dakle, o proceduri, ako sam dobro shvatio, jer je gospodin Genjac predložio da to ide po redovnoj proceduri, a Zakon je predložen po žurnoj proceduri. Evo, dakle možemo li se izjasniti o tome, da to danas bude ili ne? Od nazočnih 13, 5 za, protiv 8, niko nije bio suzdržan. Dakle, nema opće većine, pa ovo danas, dakle ovaj prijedlog za izmjenu i dopunu dnevnog reda, nije prošao. 20 Obzirom da su dakle, ove dvije točke već ušle, ja molim službe da se pripremi novirani dnevni red, kako bi svi izaslanici dobili dnevni red današnje sjednice. On je dopunjen znači, sa ove tri točke dnevnog reda. Prelazimo sad, biće na kraju, dakle dodaćemo ih, zadnje tri točke dodati. Prelazimo na dnevni red današnje sjednice. Dakle, idemo na prvu točku dnevnog reda, a to je, Ad.1. Usvajanje Zapisnika 5. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Ja otvaram raspravu o dnevnom redu. Želi li neko diskutirati, javlja li se netko za riječ? Nema prijavljenih, zatvaram raspravu. Glasujemo o Zapisniku 5. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Pripremite se za glasovanje. Možete glasovati. Od nazočnih 13, 13 je bilo za, protiv i suzdržanih nije bilo. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram da je Zapisnik 5. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, usvojen. Prelazimo na 2. točku dnevnog reda. Ad.2. Zahtjev Kolegija Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o Javnom radiotelevizijskom sustavu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma naroda, predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 01- 02-1-5/15 od 1.6.2015. godine
Hvala. 21 Svjestan sam da je o proceduri, međutim osobno ne vidim nikakvog smisla. Znači, Zakon o Javnom radiotelevizijskom sustavu BiH je kao i većina stvari u ovoj zemlji koja ne funkcionira, nametnut od strane međunarodne zajednice, tj. OHR-a. Taj Zakon je neusuglašen između tri konstitutivna naroda i trenutačno imamo situaciju da je Javni radiotelevizijski sustav BiH pa blago rečeno u kolapsu. Mišljenja sam da ovaj Zakon koji je u proceduri, ne riješava apsolutno ništa. I evo ja apeliram i na ovaj Kolegij, na ovaj Dom kao i na Vijeće ministara, da pod hitno se sjedne i da se napravi totalno novi zakon o Javnom radiotelevizijskom sustavu u komu će biti ispoštovan i dio Rezolucije Evropskog parlamenta o nužnosti uspostave jednog tv kanala na hrvatskom jeziku. Znači moramo provest jednu korijenitu reformu. Nije javni kanal na hrvatskom jeziku, ne znači ništa, ako Darijan Babić čita na hrvatskom vijesti. Ja tu ne vidim nikakvog pomaka. Znači moramo uraditi nešto što će zadovoljiti sva tri naroda u ovoj zemlji, što će omogućiti da provedemo do kraja proces digitalizacije koji je u totalnom zastoju. A, bio on hitnost, s ovim tehničkim izmjenama koje su predložene u Zakonu, ne vidim nikakve hitnosti, jer to i dalje neće jednostavno funkcionirati. Hvala.
Hvala vama gospodine Karamatiću. Drugih prijavljenih nema. Zatvaram raspravu i sada ćemo glasovati o proceduri, dakle o tome hoćemo li Prijedlog zakona razmotriti po hitnom postupku, sukladno članku 124. Poslovnika Doma naroda. Ja vas molim da se pripremite za glasovanje. Možete glasovati sad. Od nazočnih 13, za je bilo 8, protiv 5, suzdržan nije bio nitko. Iz Federacije BiH 5 za, protiv 3, suzdržan nitko. Iz RS-a su bila 3 za, 2 protiv, nitko suzdržan. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram, zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o Javnom radiotelevizijskom sustavu BiH po hitnom postupku, je usvojen. E sada otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Javlja li se sada netko za riječ? Ne vidim prijava. Ako nema interesa, onda ću zatvoriti raspravu. Dakle, ja zatvaram raspravu. I sada glasujemo o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o Javnom radiotelevizijskom sustavu BiH u skladu sa člankom 124. Poslovnika Doma. Molim vas da se pripremite za izjašnjavanje. Glasujte sad. Od nazočnih 13, 7 je bilo za, protiv 6, suzdržan nije bio nitko. Iz Federacije BiH 4 za, 4 protiv, nitko suzdržan. Iz RS-a 3 za, 2 protiv, nitko suzdržan. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram da je Zakon o izmjeni Zakona o Javnom radiotelevizijskom sustavu BiH, usvojen. [[isključen mikrofon]] 22 Prelazimo na točku 3. dnevnog reda današnje sjednice. To je, Ad.3. Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH o postizanju suglasnosti o istovjetnom tekstu Zakona o obveznim odnosima u civilnom zrakoplovstvu BiH, broj: 01,02-02-1-33/14 od 9.6.2015. godine Dakle, Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH je na 4. sjednici održanoj 18.05.2015.godine usvojio Zakon o obveznim odnosima u civilnom zrakoplovstvu BiH sa 42 amandmana. Zastupnički dom je na 7. sjednici održanoj 26.02.2015.godine, usvojio Zakon o obveznim odnosima u civilnom zrakoplovstvu BiH, takođe sa 62 amandmana. Budući da je Zakon usvojen u različitom tekstu u odnosu na Zastupnički dom, Dom naroda je na 4. sjednici održanoj 18.05.2015.godine, u Zajedničko povjerenstvo za usuglašavanje teksta zakona, imenovao izaslanike – Sifeta Podžića, Lilju Zovko i Darka Babalja. Zajedničko povjerenstvo obaju domova za postizanje istovjetnog teksta zakona, navedenog Zakona je na sjednici održanoj 04.06.2015.godine, postiglo suglasnost o istovjetnom tekstu Zakona o obveznim odnosima u civilnom zrakoplovstvu BiH i o tome sastavilo Izvješće o kojemu se danas trebamo izjasniti. Povjerenstvo predlaže Domu da usvoji Izvješće i prihvati jedinstven tekst Zakona o obveznim odnosima u civilnom zrakoplovstvu BiH, sa amandmanima koje je usvojilo Zajedničko povjerenstvo. Riječ dajem Darku Babalju, kojeg je Zajedničko povjerenstvo odredilo za izvjestitelja na sjednici Doma, ako naravno cijeni da ima potrebe. Izvolite gospodine Babalj.
Evo prije svega da vas pozdravim. Puno ste i vi već toga rekli uvaženi predsjedavajući. Komisija je 4. juna 2015.godine zasjedala i o postizanju identičnog teksta Zakona o obligacionim odnosima u civilnom vazduhoplovstvu, održala je sjednicu na kojoj su predmet usaglašavanja bili amandmani II i LXI, ovo kao što ste vi rekli, usvojeni su u različitom tekstu u domovima. Ovdje se radilo o razlikama tehničke prirode u sadržini amandmana, tako da je Komisija jednoglasno, znači jednoglasno postigla sporazum o identičnom tekstu Zakona o obligacionim odnosima u civilnom vazduhoplovstvu i sa tim u vezi, predlažemo Domu usvajanje ovog Izvještaja i donošenje predmetnog Zakona sa amandmanima koji su sadržani u Izvještaju. Hvala.
Hvala vama gospodine Babalj. Otvaram raspravu. Jvlja li se netko za riječ? Nema prijavljenih, zatvaram raspravu. 23 Sada glasujemo o Izvješću Zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH o postizanju suglasnosti o istovjetnom tekstu Zakona o obveznim odnosima u civilnom zrakoplovstvu BiH. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Od nazočnih 13, za 13, protiv i suzdržanih nije bilo. Dakle, postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram, Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH, o postizanju suglasnosti o istovjetnom tekstu Zakona o obveznim odnosima u civilnom zrakoplovstvu BiH, je usvojeno. Prelazimo na 4. točku dnevnog reda. To je Ad.4. Izvješća Centralne banke BiH za 2014. godinu, materijal broj: 02-50-19- 496/15 od 3.4.2015. godine; a) Financijsko izvješće za godinu koja je završila 31. prosinca 2014. godine, b) Godišnje izvješće Centralne banke BiH za 2014. godinu Dobili ste Mišljenje Povjerenstva za financije i proračun Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Povjerenstvo je usvojilo oba izvješća, te predlaže i Domu njihovo usvajanje. Zastupnički dom je na 12. sjednici održanoj 28.05.2015.godine usvojio navedena izvješća. Riječ dajem predsjedatelju, odnosno predsjedateljici Povjerenstva, gospođi Ljilji Zovko. Ljiljo izvolite, ukoliko cijenite da trebate, izvolite. Nema potrebe. Hvala. Riječ dajem podnositelju Izvješća, ako je nazočan i ako cijeni da ima potrebe. Nema, hvala. Sada otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ? Nema prijavljenih, zatvaram raspravu. Glasujemo o Financijskom izvješću za godinu koja je završila 31. prosinca 2014. Pripremite se za izjašnjavanje. Možete glasovati. Od nazočnih 13, 13 je bilo za, protiv i suzdržanih nije bilo. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Dakle, iz Fedeacije je bilo 8 za, iz RS-a 5 za. Konstatiram, Financijsko izvješće za godinu koja je završila 31. prosinca 2014.godine je usvojeno. Sada glasujemo o Godišnjem izvješću Centralne banke BiH za 2014.godinu. Pripremite se za glasovanje. Možete glasovati. Od nazočnih 13, svi su bili za, protiv i suzdržanih nije bilo. Dakle, iz Federacije je bilo za 8, iz RS-a je bilo 5 za. Dakle, postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram, Godišnje izvješće Centralne banke BiH za 2014.godinu, je usvojeno. 24 Prelazimo na točku 5. To je Ad.5. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Raspodjela i korištenje sredstava tekuće rezerve“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 02/3-16-1-1202/14 od 13.11.2014. godine
Hvala lijepa. Pa evo vi ste sve rekli, samo želim istaknut ovdje ulogu Ureda za reviziju. Ovo su nam jako korisne informacije i svaka njihova analiza, posebno ove revizije učinka trebaju nam biti smjernica kako trebamo nešto ispraviti, šta raditi. Zato smo dali taj rok od 90 dana da se to stvarno detaljno uradi, napravi. Posebno sada, recimo novi sazivi gdje su došle nove snage, da pokažu sve svoje sposobnosti i želje da urede kako treba. Evo hvala i ništa drugo.
Hvala vama gospođo .... [[kratko isključen mikrofon]] ako mislite da je potrebno, ako ne, dobro hvala. Nema potrebe. Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ? Eh, ima prijavljenih. Prvo gospodin Genjac, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Mislim da ovo iziskuje ozbiljnu pažnju i ovaj Izvještaj revizora i sam sadržaj. Dakle, u Izvještaju revizije učinka, navodi se između ostalog – nalazi do kojih se došlo, ukazuju na postojanje značajnih slabosti u procesu raspolaganja sredstvima tekuće rezerve. Problemi nastaju zbog nepostojanja provedbenih akata i uputstava i nerazumjevanja svrhe sredstava tekuće rezerve, koja su namjenjena za finansiranje neprofitnih organizacija, raspolaže se 25 netransparentno, čime se ostavlja prostor za korupciju, odnosno iskorištavanje javne pozicije za postizanje neprimjerene koristi za sebe ili za druge. Sredstva tekuće rezerve nisu korištena za finansiranje hitnih i nepredviđenih situacija. Umjesto da se finansiraju i umanje posljedice elementarnih nepogoda ili finansiraju oblasti od javnog interesa, finansirano je tekuće poslovanje institucija BiH. Dakle, ovo su izuzetno dramatična upozorenja. I na kraju, naravno u Izvještaju je sadržano niz preporuka koje ja mislim da su jedini način da se ova oblast stavi pod kontrolu i da se privede svrsi. Između ostalog u preporukama revizor preporučuje donijeti pravila i procedure korištenja sredstava, utvrditi oblasti od posebnog i javnog interesa, koja će se na transparentan način finansirati iz sredstava tekuće rezerve. Propisati javne uslove i postupke koji će se primjenjivati u slučajevima kada se Odluka o interventnom korištenju sredstava tekuće rezerve ... predsjedavajući ili njegovi zamjenici. Uspostaviti efikasne mehanizme kontrole itd. itd. Mislim da, u međuvremenu dobili smo i Obavijest od ministra finansija iz Vijeća ministara koja se zove – Instrukcija o ostvarivanju prava korisnika iz tekuće rezerve za 2015.godinu. Instrukcija ima nekih tehničkih poboljšanja, ali samo tehničkih, u pogledu evidentiranja, u pogledu, itd. Međutim sama suština sredstava, sama svrha sredstava, sama javnost, sama transparentnost, ovim instrukcijama uopće nije tretirana. I dalje je dakle, bez, može se bez kriterija, bez svrhe, bez namjene itd. ali bitno je da se evidentira. Od prilike to je sadržaj instrukcije. Zato mislim da ovaj zaključak koji nalaže Vijeću ministra, da u roku od 60 dana ili 90 dana izvinjavam se, pripremi i obavijesti Parlamentarnu skupštinu o mjerama koje u pogledu instrukcija ili preporuka iz ovog Izvještaja uvažilo ili pripremilo, mislim da je izuzetno značajno. Ali kažem, ovo je oblast koju nalazi revizora sa ovako dramatičnim upozorenjima, traže jednostavno da Parlamentarna skupština ovo trajno posmatra. Zahvaljujem.
Hvala vama gospodine Genjac. Slijedeći je izaslanik, gospodin Dragutin Rodić. Izvolite gospodine Rodiću.
Gospodine predsjedavajući, kolege delegati Doma naroda, dame i gospodo. Želim, ne konkretno i neću mnogo da pričam o ovim revizijama učinka, nego ću samo podsjetiti ovaj Dom, pa i uvaženog kolegu Genjca, da smo mi do sada imali preko 20 revizija učinka u ovom Domu. I evo samo ću nabrojati zbog značaja ovih revizija, i onda ću reći nekoliko riječi šta mislim dalje. Mi smo ovdje raspravljali i o predpostavkama za efikasan rad Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, upravljanju ugovorima o djelima i ugovorima o privremenim i povremenim poslovima, telekomunikacijska rješenja u institucijama BiH, upravljanje robom oduzetom u carinskim postupcima, uslovi za efikasan i efektivnu kontrolu PDV-a i prinudnu naplatu duga, rezultatima reforme javne uprave, efikasnosti FIPA u privlačenju stranih investicija, reforma upravljanja učincima u javnim službama, praćenje realizacije preporuka revizije, rad komisija institucija BiH, nabavka kompjuterske opreme, upravljanje troškovima zakupa, rada i smještaja u institucijama BiH, ono što ste vi i postavili u svom pitanju, stambeno zbrinjavanje povratnika, višegodišnja kapitalna ulaganja u 26 institucije, izdaci za sudske sporove, kontrola zračnog saobraćaja, upravljanje voznim parkom u institucijama BiH itd. itd. Zašto sam ovo nabrojao i zašto mislim da je bitno? Bitno zbog uloge Parlamentarne skupštine BiH u svemu ovome. Mi smo u Parlamentarnoj skupštini jednoglasno podržali sve ove revizije učinka i dali smo im dovoljnu snagu i dali ono što Paralment treba da i uradi. Rezultat toga, da od ovih 20 izvještaja o revizijama učinka, a 2013. i 2014. objavljeni su rezultati analiza 8 izvještaja koji su objavljeni i koji su bili na razmatranju ovdje u Parlamentarnoj skupštini. Nalazi svega toga što smo mi imali, niti jedna preporuka nije realizovana u cjelosti, negdje oko 20% djelomično realizovanih preporuka, 64 u početnoj fazi realizacije, a 16 preporuka nisu preduzete nikakve aktivnosti. Ono što ja želim danas da kažem je sledeće. Svi izvještaji oko ovih revizija učinka u Domu naroda, pa i na komisijama su dobro prihvaćeni u Parlametnarnoj skupštini i vođene su vrlo kvalitetne rasprave i moram reći mnogo kvalitetnije na Komisiji, što je sasvim i normalno, nego na samom ovom Domu. Kada smo analizirali zajedno sa glavnom službom za reviziju i ovo sve, kada su u pitanju ovi izvještaji, došli smo do zaključka da je Vijeće ministra selektivno razmatralo ove izvještaje o reviziji učinka, da ne postoje procedure u postupanju sa ovim izvještajima revizije učinka, što je konstatovano maltene u svakom od ovih izvještaja, i od revidiranih institucija se ne traže povratne informacije o realizaciji preporuka, što evo, ovim zaključkom Komisija je osnažila i mislim da će to usvojiti ovaj Dom. I naravno, svi ovi izvještaji vrlo rijetko su preduzimane, iako su izvještaji transparentni i javni, vrlo rijetko su preduzimane bile, bilo kakve mjere radi određenih nepravilnosti u samim ovim izvještajima. Ono što ja mogu da kažem i što na kraju krajeva se može vidjeti iz svih ovih revizija, finansijskih revizija koje smo imali svih ovih prethodnih godina, da mi a evo vidjećemo i u 2014.godini, sve manje imamo problema sa finansijskim revizijama. Mnogo stvari je unapređeno, mnogo institucija dobija i pozitivne izvještaje ili izvještaje sa skretanjem pažnje itd., a mislim da su ove revizije učinka nešto sasvim drugo i nešto što na kraju krajeva može da pomogne u radu i što može da sve ono što mi analiziramo kroz razna druga pitanja, ali i u zakonodavnoj aktivnosti ono što nam je primarni zadatak, jeste da dio ovih pozitivnih stvari ugradimo u zakone, a prije svega da obezbjedimo kontrolu. Bojim se da samo podrškom deklarativnom od strane Parlamenta dolazimo u situaciju da ćemo se uvijek oko tih stvari jednoglasno složiti, međutim bojim se da nam nedostaje drugi i treći korak. Hvala.
Hvala Vama, gospodine Rodiću. Gospodin Babalj se sljedeći prijavio. Izvolite gospodine Babalj.
Nisam mislio da se javljam, ali evo ponukao me gospodin Genjac i moj kolega Dragutin Rodić. I opet smo se lijepo ispričali i evo u prethodnih godina smo svi, kao što reče gospodin Rodić i gospodin Genjac, se lijepo ispričamo, donesemo zaključke, međutim ti zaključci se ne poštuju. I ovo što je kolega Genjac pročitao, to je sve tačno i to je tako i treba reći da i te kako odajemo priznanje reviziji na hrabrosti onoga svega šta oni napišu i šta nam skrenu pažnju na ono što nije u redu u skladu, po zakonu i propisima. Međutim, postavlja se 27 ključno pitanje – Šta mi možemo uraditi osim preporuke? Ja mislim da ne možemo ništa. Šta mi možemo uraditi osim da kažemo da smo svi protiv korupcije, protiv kriminala, a evo ono o čemu smo pričali danas vezano za onih 9 miliona svake godine za javne nabavke poslovnih prostora, o ovim svim stvarima što se tiče revizije, mi ćemo nabrojati desetine miliona potencijalnih afera korupcije i mi svi znamo da je to tako. E onda kad dođemo i kažemo Tužilaštvo, Sud i bezbroj policijskih agencija u BiH ne rade svoj posao – Zašto? Pa zato što oni svi, oni trebaju uzeti ove izvještaje i analizirati ono o čemu mi pričamo i analizirati naravno ono o čemu priča revizija. I onda se kaže zašto ne podržavate Tužilaštvo na nekoj od sledećih tačaka, pa evo upravo zato, zato što ništa ne rade, jer revizija kaže da u ovoj zemlji cvjeta korupcija i kriminal i mi smi klimamo glavom da je to tako, ali ne možemo mi delegati, odnosno poslanici hapsiti ljude za koje mi mislimo da su krivi, valjda treba da postoji sistem u ovoj državi, a prava adresa je ovo sad što sam rekao. Hvala.
Hvala Vama, gospodine Babalj. Ne vidim više prijavljenih, niti interesa za raspravu, dakle, sad zatvaram raspravu. Glasujemo o Izvješću s preporukama sadržanim u Izvješću. Pripremite se za glasovanje. Možete glasovati. Od nazočnih 13 – za je bilo 13, protiv i suzdržanih nije bilo. Iz Federacije BiH za je bilo 8, iz RS-a 5. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Raspodjela i korištenje sredstava tekuće rezerve“ s preporukama sadržanim u Izvješću je usvojeno. Sad glasujemo o zaključku Povjerenstva za financije i proračun Doma naroda. Pripremtie se za glasovanje. Možete glasovati. Od nazočnih 13 – 13 je bilo za, protiv i suzdržanih nije bilo. Iz Federacije BiH 8 za, iz RS-a 5 za. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram Zaključak Povjerenstva za financije i proračun Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH je usvojen. Prelazimo na točku šest, to je Ad. 6. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Smještaj djelatnih vojnih osoba u Ministarstvu obrane BiH“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 02/3-16-1-1492/14 od 30.12.2014. Dobili ste Mišljenje Povjerenstva za financije i proračun Doma naroda, Povjerenstvo je prihvatilo Izvješće s preporukama sadržanim u Izvješću i predlaže Domu njegovo usvajanje. Povjerenstvo je također usvojilo i sljedeći zaključak čije usvajanje predlaže Domu: Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Ministarstvo obrane BiH da u roku od 90 dana izvjesti Povjerenstvo za financije i proračun Doma naroda Parlamentarne 28 skupštine BiH o planiranim i poduzetim aktivnostima na provedbi preporuka iz Izvješća, te da o poduzetim aktivnostima upozna i Ured za reviziju institucija BiH. Zastupnički dom je na 12. sjednici, održanoj 28.05.2015. usvojio Izvješće s jednim zaključkom. Riječ dajem predsjedateljici Povjerenstva za financije i proračun, gospođi Zovko, ako cijeni da ima potrebe. Nema potrebe, hvala. Riječ sad dajem podnositelju Izvješća, opet ako ima potrebe. Nema, hvala i vama. Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ povodom ove točke dnevnog reda? Gospođa Džambas, izvolite gospođo Džambas.
Lijepo pozdravljam prvo svoje kolegice i kolege zastupnike, a onda i sve nazočne. Vidite da radi naše Povjerenstvo za finacije, gospodina Rodića, Babalj, ekipa koja radi, mi smo jučer bili u posjeti kao izaslanici, odnosno kao Komisija u uredu za, o kom govorimo danas, bili smo na seminarima na Jahorini zajedno sa ljudskim pravima, Komisijom za ljudska prava i Agencijom za ljudska prava i ravnopravnost spolova i htjela sam postaviti pitanje zastupničko, ali sam odustala jer ću reći to što mislim danas. Dakle, u ovom Izvješću, kog smo mi dobili od revizije, vidi se da od 2006. godine traju akcije ovog Ureda ne bi li se nešto popravilo i smanjilo, smanjili troškovi vezani za smještaj djelatnih vojnih osoba. Ništa specijalno se nije dogodilo, trebalo je praviti izradu akcijskog plana, pa se to zakasni, pa onda dođe informacija, pa to kasni, pa je pokušaj jedan bio da se u tri vojarne u Rajlovcu, Čapljini, Derventi osigura prostor za te osobe. Međutim, kad se to pogleda, to kako piše u reviziji, čini ukupno 10% osoba koje bi mogle biti smještene. Onda je Proračun 2012. dao 3,5 miliona mogućnost da se nešto napravi na ovom planu, da dođe do ušteda, jer bi tada uštede bile, kako tu piše, oko 11 miliona maraka. Međutim, zakasni se za proračun i onda se da se ne izgube ta 3,5 miliona, tamo negdje pred kraj godine, to prebaci na opremu, koja je sigurno i potrebna vojsci, naravno nemam ništa protiv, međutim ne iskoristi se za ono zašto se dalo. Da ne ponavljam, sve što je rekao i gospodin Babalj i gospodin Rodić u prethodnom Izvješću, mi se apsolutno slažemo da je to stanje ono koje vidimo na papiru. Treba takođe reći da na ovim seminarima koje sam spomenula ide akcija da se sada novi proračuni za 2016. godinu, da oni budu i rodno odgovorni, te da se na svim razinama vidi kako pomoći u ovom slučaju ženama kod zapošljavanja i na naš upit – šta mi možemo na državnoj razini? Rekli su da je to otprilike Ministarstvo obrane i sigurnosti gdje mogu da se zaposle žene, što ujedno će povećati neke od troškova, a to znači da sam ja ubjeđena da će naša nova ministrica kao ministrica, kao žena voditi računa da buduća zapošljavanja djelatnih osoba, vojnih djelatnih osoba to budu i žene i meni je jako drago da mi imamo i žene u misijama. Te da će biti troškovi dodatni u smislu da se opreme posebno u vojarnama dijelovi za žene, mislim i na higjenske i sve ostale potrebe njene, znači posebne tamo gdje će se one tuširati i sve ostalo spremati i njihova oprema, jer one znate nose opremu mušku, dakle vrlo malo ima čizama bar broj 42, one su u čizmama 44, one su u odori muškaraca, nego da se izdvoje sredstva koja će te žene, posebna odora da bude za žene, znači to će biti posebno 29 dodani trošak, ali ja to ne smatram troškom, bitno je da tamo žena ima. Te kod ovog smještaja, znate kad kažete smjestićete u neku prostoriju, ovdje piše sedam vojnika, ne može, neće moći to biti tako jer će morati biti odvojeno, naravno, i za žene. Ponavljam da to nije trošak, nego da o tom treba voditi računa. E pošto su izbori bili 2014., došla je nova ministrica i pošto ja ne znam šta se može učiniti u 2015. jer smo mi taj Proračun usvojili nekidan bukvalno, onda bi ovih 90 dana, ne znam što će nam odgovoriti Ministarstvo obrane, ne znam što će ono uspjeti kad nije za sve ove godine od 2006. do '14. ništa napravilo u smanjenju ovih troškova, ali onda bar da se veže za 2016. Na pitanje Babalja – Šta mi možemo napraviti kao izaslanici? Ja mislim da možemo obarati proračun. Prema tome ako se ne poštuju preporuke ne ovog samo, nego svih što ćemo dobiti za petnaestak dana, sva izvješća, ako se ne poštuje ovo što mi napišemo da se za 90 dana nama bar kaže, da nam se vrati informacija što oni misle učiniti u smislu popravka stanja, odna postoji proračun koji će ove godine, obećali smo da ćemo ove godine fino raditi proračun, pa ćemo lijepo imati sjednice, pa ćemo ga usvajati na način kako treba po zakonu. A već sada se mi nalazimo, isto smo to učili na našim seminarima, da se nalazimo kod petog koraka izrade proračuna, znači krajnje je vrijeme da se evo u ovom trenutku, sada, danas već zna što će biti u proračunu 2016. Prema tom treba pomoći i Ministarstvu obrane, ali i oni sami trebaju reći na koji način žele, ovdje piše u preporukama kako, preporuča se kako da se smanje ti ukupni troškovi, neko vrijeme bi to bilo duže vrijeme dok bi se izradilo i zgrade i kako već oni daju preporuke, ali da mi konačno znamo što će s ovim biti, da nisu 8 miliona troškovi, da je to 45% ukupnih troškova je za DKP i sve ove koje rade u institucijama BiH, nego da se to svede na što manju mjeru. Znači, jedan od načina Babalj postoji, proračun je ono hoćemo li mi prihvatiti da nam se neko ne javlja ni nakon 90 dana, neće da nam kaže ni gdje su, ni šta su, jesu li uopće prihvatili preporuke, neki se apsolutno ne javljaju, a mi opet usvajamo kroz proračun da oni dobiju sredstva, šta oni tamo rade nije bitno, oni imaju milion recimo, oni će potrošiti milion. Jel' to bilo korisno, nije li bilo učinkovito mi to ne znamo, prema tom predstoji proračun pa ćemo vidjeti. Hvala lijepa.
Hvala Vama, gospođo Džambas. Ne vidim više prijavljenih, ne vidim više interesa, zaključujem raspravu. I sad glasujemo o Izvješću zajdno s preporukama sadrženim u Izvješću. Pripremite se za glasovanje. Možete glasovati. Od nazočnih 14 – za je bilo 13, protiv nitko, suzdržan je bio 1. Iz Federacije BiH - 8 za, protiv nitko i 1 suzdržan. Iz RS-a – 5 za, protiv i suzdržanih nije bilo. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Smještaj djelatnih vojnih osoba u Ministarstvu obrane BiH“ s preporukama sadržanim u Izvješću je usvojeno. Sad glasujemo o Zaključku Povjerensatva za financije i proračun Doma naroda. Pripremite se, možete glasovati. Od nazočnih 14 – 14 je bilo za, protiv i suzdržanih nije bilo. Iz Federacije BiH 9 za, iz RS-a 5 za. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. 30 Konstatirma Zaključak Povjerenstva za financije i proračun Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH je usvojen. Prelazimo na točku sedam, to je Ad. 7. Izvješće o radu Pravobraniteljstva BiH za 2014. godinu, broj: 01,02-10- 523/15 od 08.04.2015. Dobili ste Mišljenje Ustavnopravnog porjerenstva Doma naroda, Povjerenstvo je usvojilo Izvješće te predlaže Domu naroda da otvori raspravu i usvoji Izvješće o radu Pravobraniteljstva BiH za razdoblje 01.01.2014. do 31.12.2014. godine zajedno s prijedlozima, mišljenjima i sugestijama sadržanim u njemu. Zastupnički dom je na 12. sjednici, održanoj 28.05.2015. godine usvojio Izvješće. Riječ dajem predsjedatelju Ustavnopravnog povjerenstva, gospodinu Genjcu ukoliko cijeni da ima potrebe. Nema potrebe, hvala. Riječ dajem podnositelju Izvješća, opet ako cijeni da ima potrebe. Nema potrebe, hvala vam. Sad otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ povodom ove točke dnevnog reda, povodom dakle Izvješća o radu Pravobraniteljstva? Ne vidim interesa, zatvaram raspravu. I sad pripremite se za izjašnjavanje, sad glasujemo o Izvješću zajedno s prijedlozima, mišljenjima i sugestijama sadržanim u njemu. Možete glasovati. Od nazočnih 13 – 13 je bilo za, protiv i suzdržanih nije bilo. Iz Federacije BiH 8 za, iz RS-a 5 za. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Dakle, možemo konstatirati, odnosno konstatiram da je Izvješće o radu Pravobraniteljstva BiH za 2014. godinu zajedno s prijedlozima, mišljenjima i sugestijama sadržanim u njemu usvojeno. Prelazimo na točku broj osam, to je Ad. 8. Izvješće o provedbi zakona iz nadležnosti Središnjeg izbornog povjerenstva BiH u 2014. godini, materijal Središnjeg izbornog povjerenstva BiH, broj: 01,02-50-19-689/15 od 14.05.2015.
Zahvaljujem se gospodine
Možete sjedeći ako Vam nije, ne morate se dizati ako je problem, sjedite.
... možda sam ja malo kasnio, a Vi ste prebrzo zaključili.
Nema veze.
Sredina je, mogućnost da nešto kažem. Hvala još jednom, srdačan pozdrav svima i članovima iz Središnjeg izbornog povjerenstva koji vidim da su ovdje u sadržajnom, kvalitetnom sastavu što pokazuje znači da oni prate ovo svoje Izvješće. Mislim da nije baš dobro da ovakvu knjigu, da ona prođe kraj nas baš tek tako. Ovo je Izvješće o provedbi najznačajnihih zakona koji reguliraju izborni proces, sukob interesa i financiranje političkih stranaka odnosi se, dio se odnosi na posljednje Opće izbore 2014., na sve segmente izbornog procesa sa preporukama i u tom smislu i metodološki i sadržajno ono je zaista ozbiljno i odgovorno pripremljeno. Ali nisam se javio da bi puno pričao o tome šta je bilo ranije, ali sam se javio kao neposredan sudionik svih izbora od Dejtona do danas, a i ranije i činjenica jeste da je od preuzimanja odgovornosti od strane Središnjog izbornog povjerenstva ipak napravljen jedan veliki korak naprijed u preuzimanju odgovornosti za ovu važnu društvenu oblast od strane domaćih struktura. Ali isto tako odgovorno tvrdim da nad čitavim ovim zakonodavnim i izbornim procesom postoji veliki broj upitnika i iz te odgovornosti samo ću ukazati na neke od njih. Znači, neprovođenje odluka Ustavnog suda koje se tiču zahtjeva za promjenu Izbornog zakona, to je potpuno urušavanje pravnog poretka u BiH, šta god ko mislio, šta god ko misli i želim to ovdje podcrtati. Nije to u pitanju samo presuda Ustavnog suda vezano za izborna pravila u Gradu Mostaru, imamo mi više takvih primjera, ali je činjenica dakle da skoro pet godina Grad Mostar nema izbore, a da mi kao zakonodavac, a ni tijela, institucije koje su zadužene provoditi zakone i mjenjati ih nisu adekvatno reagirala i dovele do mogućnosti da Grad Mostar ima izbore sukladno presudi Ustavnog suda i Izbornom zakonu BiH. To je nešto što se apsolutno više ne može tolerirati i u tom smislu ne želim locirati odgovornost ona je i u ovom Parlamentu, naravno, jer mi nismo u, iako je bilo pokušaja u 32 proteklom sastavu, uspjeli doći do kompromisa. Naravno da je tu nužan kompromis, rješenje koje će zadovoljiti sve, ne preferirati nikoga parcijalno, ali isto tako ne možemo dopustiti da isključivo jedna lokalna sredina, a nije bilo koja sredina, bude i plaća cijenu nespremnosti i nesposobnosti da se dođe do primjene odluke Ustavnog suda i promjene Izbornog zakona. I u tom kontekstu smatram da je ta dimenizija trebala biti znatno šire apsolvirana i u ovom Izvješću i od strane Središnjeg izbornog povjerenstva. Središnje izborno povjerenstvo je zastupljeno uvijek i to je logično i to je opravdano u interresornoj radnoj skupini sa svojim članovima i ima također odgovornost za iniciranje prelaganja promjena isto kao i Parlament. Ili inače nek odustane od te odgovornosti. Znači, i moram ponoviti ovdje, mi smo vidjeli i ovaj put kako se formira interresorna radna skupina, formirale su je vladajuće, ok to je legitimno pravo, sve regularno, ali i odgovornost je dame i gospodo, i odgovornost. Jer u prošlom sazivu interresorna radna skupina nije izašla ni sa jednim prijedlogom konzistentnim vezano za ovu ... ja ne želim da se to ponovi, ukazujem na to i želim dakle da ovo bude prioritet u radu i Središnjeg izbornog povjerenstva, interresorne radne skupine i nas parlamentaraca i apsolutno ne bježim ni od vlastite odgovornosti i odgovornosti svih nas ovdje. To je jedno pitanje. Drugo je pitanje, možemo se mi uvijek zakloniti iza one retoričke, deklarativne ocjene izbori su protekli ok, u redu, manje više uspješno i sve to, ali dame i gospodo postoji nekoliko stvari o kojima danas moram progovoriti. Način izbora, sastav biračkih odbora, njihovo djelovanje, nastavak izbora nakon 19 sati kad se završe izbori, u BiH počinju izbori u značajnoj mjeri i zašto to krijemo, zašto to krijemo, za koga to krijemo, ko ima pravo, ovdje postavljam kao izaslanik u Domu naroda, poništiti bilo čiji glas u ovoj zemlji, ocu, majki, djetetu sa 18 godina koje čeka četiri godine na svoje temeljno ljudsko pravo da da glas? Najveći postotak nevažećih listića u svijetu je u BiH i opet trebamo proći ovdje kao da to ide sve normalno, osam, sedam devedeset i nešto. Gledajte komparativno zemlje u regiji pa ćete vidjeti Hrvatska, Crna Gora jedan zarez nešto itd. Znači, imamo činjenicu dakle da netransparentnost financijskih tjekova za vrijeme vođenja izbornih kampanja i djelovanje političkih stranaka također zaslužuje posebnu opservaciju i ne bi više i ovaj ne želim ovdje ni jednu, ni jedan elemenat, ni jednu riječ politizacije, smatram dakle da je veliki razlog velike pasivnosti biračkog tijela i uvjeravanja da je sve ovdje završeno i umrtvljeno prije izbora i veliko uvjerenje skoro 50% ljudi da ništa ne možete promjeniti i zato ne izlaze na izbore. Da treba razmisliti i o obveznom izlasku na izbore, jer to neke od najrazvijenijih demokratskih zemalja imaju zakonski regulirano. Tako da razmatrajući ovo Izvješće smatram da je ono dobra osnova i dobra podloga za popravljanje situacije u izbornom procesu, promjeni ovih zakona koji su u nadležnosti Središnjeg izbornog povjerenstva i odgovornosti nas parlamentaraca da te promjene zaista učinimo, a ne da se nastavi ova situacija u kojoj se višegodišnji neuspjeh prešutno želi dalje tolerirati, ja mislim da to zaista nije dobro ni za Parlament, ni za budućnost ove zemlje. Hvala.
Hvala Vama, gospodine Raguž. Ima li još netko od izaslanika da se javlja za riječ, ako ne odna ću dati riječ predsjedniku Središnjeg izbornog povjerenstva, gospodinu Šantiću. Izvolite. 33
Poštovani predsjedavajući, zamjenici predsjedavajućeg, uvažene delegatkinje i delegati, gosti, predstavnici medija. Evo nisam se htio javiti nakon što je, nakon prvobitne diskusije nakon što je predsjedavajući Ustavnopravne komisije i rekao da nema potrebe da govorim o Izvještaju Centralne izborne komisije, međutim potaknut diskusijom uvaženog delegata, gospodina Raguža, kojeg izuzetno cijenim smatrao sam da je ipak potrebno samo par riječ da se obratim ovom ipak značajnom skupu. Šta reći? Znači, ova prva konstatacija u smislu neprovođenja odluka ustavnih sudova još jedanput ovdje moramo podvući crtu da Centralna izborna komisija u okviru svojih nadležnosti može da inicira izmjene izbornog zakonodavstva i u tom smislu u svim preporukama sa posljednjih Općih izbora, zatim i lokalnih izbora u zadnja tri izborna ciklusa mi smo svojim preporukama eksplicite navodili da je potrebno implementirati odluke ustavnih sudova, između ostalog znači i ovu od Ustavnog suda koja se odnosi na pitanje, odnosno na rješenje Grada Mostara. I ovaj Izvještaj koji je pred vama takođe, znači, u preporukama sadrži i ovu preporuku, pored niza ostalih preporuka, znači, za koje smo smatrali da trebaju naći mjesto u ovom Izvještaju. Šta još želim reći, da iskoristim priliku, želio bi prije svega zamoliti one institucije koje nisu dovršile svoj posao u vezi formiranja interresorne radne grupe da taj posao privedu kraju kako bi interresorna radna grupa što skorije bila konstituisana i počela sa radom. Još nešto, vi znate evo svako, praktički svaki izborni ciklus pošto je Centralna izborna komisija centralni organ za provođenje izbora stižu nekad opravdano, nekad ne od javnog mjenja kritike u smislu kasnog saopštavanja izbornih rezultata. U tom smislu moram vam reći, u tehničkom smislu izbori u BiH od 1996. godine, znači dogodine biće 20 godina, u tehničkom smislu izbor se provode praktički na isti način, u tehničkom smislu govorim. Iako je bilo 19 intervencija na osnovni tekst Izbornog zakona u tehničkom smislu odredbe o Izbornom zakonu su ostale identične, što znači da se sam proces utvrđivanja rezultata na biračkom mjestu procesa glasanja nije mjenjao. U tom smislu u Centralnoj izbornoj komisiji smatramo i ja sam to sažeo u neke tri sintagme ovdje koje ću izreći u kojem pravcu trebali bi dalje da se krećemo, prije svega interresorna radna grupa, a i ostale institucije zadužene za promjenu Izbornog zakona. To je prije svega informatizacija, simplifikacija, edukacija i ja ću reći manji stepen politizacije, da ne upotrijebim veći, veći argument depolitizacija. Na što mislim. Informatizacija izbornog procesa zadnjih 20 godina izvršena je samo, znači, od onog srednjeg izbornog procesa, znači od lokalne, odnosno gradskih izbornih komisija do Centralne izborne komisije i tu imamo elektronički uvezan sistem koji funkcioniše. Svi smo se složili da se izbori odvijaju na biračkom mjestu i to je konstatacija i da to rade birački odbori, u tom segmentu treba znači da znamo i ovaj Dom pretpostavljam da zna, da nikakvih informatičkih pomagala na biračkom mjestu apsolutno nema, znači sve se radi ono što bi mi ... rekli pješice ili ručno. Radikalne promjene možemo samo napraviti, znači ako bi zadovoljili ovaj naš cilj ovdje da što imamo prije rezultate, jesu intervencije na biračkom mjestu i jeste upravo taj proces informatizacije. Znači, tu se gubi vrijeme od momenta, od načina glasanja, načina brojanja, načina utvrđivanja rezultata do momenta kada se ti rezultati dostave u općinsku izbornu komisiju. Nakon što se dostave u općinsku izbornu komisiju proces ide već nekim uhodanim ritmom i ide do Centralne izborne komisije, znači tu je glavna karika, tu trebamo uvesti tehniku. A ta tehnika, moja draga gospodo, košta. Ako nešto želimo radikalno promjeniti trebamo kupiti 5,5 hiljada laptopa na biračka mjesta, trebamo kupiti skenere, trebamo uvesti kompletnu informatičku opremu da ne bi imali, ja danas nisam ovdje ponio, 34 znači, komplet obrazaca koji treba jedan predsjednik biračkog odbora da popuni, koji su teški negdje između 5 ili 6 kilograma. Ako to ostane i nakon ove interresorne radne grupe i ako se ništa ne učini u tom pravcu opet ćemo čekati izborne rezultate 30 dana pod uslovom da zadovoljimo i ovaj drugi dio edukacije. A edukaciju ne čine samo Centralna izborna komisija, općinske izborne komisije, nego to gospodo i zato vas pozivam, vrše i politički subjekti, to je i vaša obaveza, a i naša obaveza, educirajte vaše članstvo kao potencijalne članove biračkih odbora da mogu odgovoriti tako složenom zadatku. A još jedan zadatak koji sam ovdje spomenuo, jeste simplifikacija, odnosno pojednostavljivanje izbornog procesa i u tom smislu znači potrebno je izvršiti normativne promjene, to će ono što možemo uraditi, znači u interresornoj radnoj grupi i predložiti ovaj proces koji je zastario, koji je tehnički nedorastao da ga izmjenimo kako bi izborne rezultate imali kao sve demokratske države u roku 5 do 10 dana. Hvala lijepo.
Hvala Vama gospodine Šantiću. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda i sad ćemo se izjasniti, dakle prelazimo na glasovanje o Izvješću o provedbi zakona iz nadležnosti Središnjeg izbornog povjerenstva BiH za 2014. godinu zajedno s preporukama sadržanim u njemu. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Od nazočnih 14, za je bilo 13, protiv nitko, suzdržan je bio 1. Iz Federacije BiH za 8, protiv nitko, 1 suzdržan, iz RS-a 5 za, nitko protiv, nitko suzdržan. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram, Izvješće o provedbi zakona iz nadležnosti Središnjeg izbornog povjerenstva BiH za 2014. godinu zajedno sa preporukama sadržanim u njemu, je usvojeno. Prelazimo na devetu točku, to je Ad.9. Izvješće o zaštiti osobnih podataka u BiH za 2014. godinu, materijal Agencije za zaštitu osobnih podataka u BiH, broj: 01,02-37-703/15 od 19.5.2015. godine Dobili ste Mišljenje Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH. Povjerenstvo je prihvatilo Izvješće te predlaže Domu njegovo usvajanje. Zastupnički dom je na 13. sjednici održanoj 10.6.2015. godine usvojio navedeno Izvješće. Riječ dajem gospodinu Mariu Karamatiću, kojega je Zajedničko povjerenstvo odredilo za izvjestitelja na sjednici Doma naroda, ukoliko naravno cijeni da ima potrebe. Nema. Hvala. Sad riječ dajem podnositelju Izvješća, ako je nazočan i ako cijeni da ima potrebe. Ne. Hvala. Otvaram raspravu. Nema interesa, nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. 35 Glasujemo o Izvješću o zaštiti osobnih podataka u BiH za 2014. godinu. Pripremite se za glasovanje. Možete glasovati. ____________(?) Da ponovimo.
Citiraću uvaženog kolegu Babalja iz njegove maloprijašnje rasprave, Tužiteljstvo ne radi svoj posao, točka. Pred Bogom i pred zakonom svi bi trebali biti jednaki, pred Bogom jesu, pred zakonom mislim da nisu, mislim da nisu. Prošla godina nam je bila izborna i imali smo prigodu gledati spektakl u režiji Tužiteljstva i sudstva BiH i spektakularna uhićenja, još spektakularnija puštanja uhićenih, pa ponovno privođenje, pa ponovno puštanje. Tu se nije znalo ko pije, zna se vrlo dobro ko plaća, plaćaju institucije BiH i plaćaju narodi BiH i to prilično dobro ih plaćaju. Imamo, ima jedan ružan primjer od ove godine, znači ne odnosi se na ovo Izvješće o radu. Znači, čovjek brutalno ubije dvoje staraca, prizna ubojstvo, bude pušten zbog nedostatka dokaza. Što reći? To radi Tužiteljstvo. Ali hajde da se vratimo na prošlu godinu koja je u najmanju ruku bila dinamična u radu i Tužiteljstva i sudstva, znači na tri, mi imamo u BiH tri službena jezika i jednom tužitelju iz višemilionske afere to malo i preda optužnicu na engleskom jeziku. Normalno sudac pusti čovjeka, vjerovatno jadni čovjek ne zna engleski jezik, pa kako će razumjeti šta mu je ovaj htio reći. To je rad našeg tužiteljstva. Dalje, što se tiče istraga koje Tužiteljstvo provodi ili bi trebalo provoditi, kad sam rekao da nisu svi jednaki ni pred zakonom a očito ni pred Tužiteljstvom, nije mi jasno ni u kojoj fazi, ni traje li još istraga o jednom od najviših dužnosnika Federacije, doministra Joze Leutara. Šta je s istragom o ubojstvu dva hrvatska policajca u Središnjoj Bosni? To više nitko i ne spominje. Imam osjećaj, vjerujem da će se barem dio kolega samnom složiti, ono o čemu ćemo se sigurno svi složiti, da je svaki zločin pogotovo ratni zločin zločin i da mora biti procesuiran. Znači, bez ikakve dileme. Svako ko je počinio ratni zločin mora odgovarati za njega. Ali mislim da nije jednak tretman Tužiteljstva BiH prema zapovjednoj odgovornosti. Imam osjećaj da su tu jedni jednaki pred zakonom, a da su drugi malo jednakiji, pa kada pogledate optužnice Tužiteljstva BiH koje se odnose na visoke časnike iz proteklog rata, vidjet ćete da iz jednog naroda ima dosta optužnica, iz drugog takođe, iz trećeg vrlo malo. Zapovjedne linije su funkcionirale u tri vojske, znači u Vojsci RS-a, Hrvatskom vijeću obrane i Armiji BiH. Ne mogu biti zadovoljan radom Tužiteljstva, nisam zadovoljan radom Tužiteljstva. Ovo je Informacija koju trebamo primiti k znanju. Ja ovo ne mogu primiti k znanju nakon ovog što sam sada rekao. Znači, mogao bi ja još o ovome elaborirati, što se radi i kako se radi. Dok Tužiteljstvo radi na ovaj način jednostavno neću da znam za njih. Hvala.
Hvala gospodine Karamatiću. Ima li još interesa za raspravu povodom ove točke dnevnog reda? Nema. Dakle, zaključujem raspravu i sad ćemo glasovati o Informaciji o radu Tužiteljstva BiH za 2014. godinu. Pripremite se za glasovanje. Možete glasovati. Od nazočnih 13, za je bilo 4, protiv je bilo 9, suzdržan nije bio nitko. Iz Federacije BiH 4 za, 4 protiv, iz RS-a nitko za, 5 protiv. Dakle, ne postoji opća većina. 38 Konstatiram da Informacija o radu Tužiteljstva BiH za 2014. godinu nije primljena k znanju. Sad vas molim da se pripremite za izjašnjenje o zaključcima Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda. Možete glasovati. Dakle, od nazočnih 13, za je bilo 12, protiv je bio 1, suzdržanih nije bilo. ____________(?) [[mikrofon nije uključen]] Molim? ____________(?) [[mikrofon nije uključen]]
Predlagač.
Predlagač, ima li potrebe? Pa predlagač je već objasnio, mislim da nema potrebe. Ako ima, nije nikakav problem. Nema, dobro hvala. Javlja li se netko drugi za riječ? Ne. Zatvaram raspravu. 42 Prelazimo na izjašnjavanje.
nije uključen mikrofon A šta ćemo sada?
Izjasniti se.
nije uključen mikrofon O čemu?
To ćemo, izjasnićemo se hoćemo li joj evo napisati ovopismo o kome je govorio, da kako se zove Bosna i Hercegovina. Molim vas, možete glasovati.
Pa moramo imati neki,
Molim vas zaustavite glasovanje, da ne bi. Gospodin Tadić se javio. Izvolite.
Uopšte nije sporno naravno, da je jedno od prethodnih pitanja da li ćemo napisati pismo ili nećemo pismo napisati. Ali da se ne bi sada ponovo Skupština sastajala da vidimo šta smo napisali i slažemo li se sa tim što smo napisali, ja mislim da bi to trebalo nekako je li, u kom pravcu, da obrazloži predlagač, da ova tačka dobije onu dimenziju koju treba da ima u svakom ozbiljnom Parlamentu. Dakle, da se kaže, ljudi ja predlažem to, to i to i da mi glasamo o tome i tome. Šta ćemo napisati u pismu? _____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Kao što je rekao gospodin, Pa šta je rekao?
Naziv BiH, tako i tako, ništa više.
Znam, rekao je da je nezadovoljan time što je to otišlo kao rukovodstvu Bosne. Mislim, dakle nemojte da sad, ako smo usvojili tačku dnevnog reda, ako to radimo kako treba, 43 ako sve ovo nije samo zbog toga da bismo se hajde da kažem, našli na nekoj temi o kojoj nemamo jednako mišljenje, dakle hajte da to onda uobličimo tako da će možda svi ljudi koji su u ovoj sali, glasati za to. Dakle, moja politika je politika izlaska iz konflikata, a ne politika ulaska u nove konflikte i blamaže, pred bilo kim ko gleda šta mi radimo, istovremeno dok pričamo o ekonomsko-socijalnim problemima i ostalim stvarima. Hajmo da kažemo ovako – da ovaj Dom naroda uvažavajući dignitet Dejtonskog mirovnog sporazuma, ustavnog uređenja institucija, skreće pažnju svim ljudima u ovoj zemlji, Ministarstvu inostranih poslova, našoj Službi za međunarodne odnose koja se bavi tom vrstom komunikacije, da tamo gdje primjete nepravilnosti koje se tiču identiteta zemlje, njenog političkog sistema i ostalih stvari, da koriguju kako bi šira svjetska javnost, ako je to potrebno, pogotovo evropska, kakvim se integracijama bavimo, bila upoznata s tim ko smo i šta smo. Ako smo već otvorili tu tačku dnevnog reda. Ako smo je otvorili samo zato da bi je zatvorili, meni to nije prihvatljivo. To mi je neozbiljno. Znači, lijepo je rekao gospodin Genjac, ako ćemo recitovati, recitovaćemo na drugom mjestu, ako ćemo se baviti politikom, hajde da to fino tako uobličimo. Nije protiv toga gospodin Karamatić. Što bi to njemu smetalo. Znači, da kažemo ima glavu ima rep i znamo što smo radili. Inače, ljudi će se šprdati s nama. Znači čim izađemo iz ove sale, smijaće nam se ljudi, zašto smo usvojili ovu tačku dnevnog reda i šta smo uradili. Pa mi se smijemo. I ako je ova diskusija i ovo što danas radimo, doprinos bar tome da ovo ne ponavljamo. Ja sam opet srećan što sam uzeo riječ. ________________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ali dajte prijedlog gospodine Tadiću. Pa prijedlog sam dao. Dakle, ako smo učinili to da pišemo pismo dotičnoj gospođi, da onda nju zamolimo da ona uvažavajući identitet, ustavnu strukturu, potrebu svih ljudi ove zemlje da učestvuju u izgradnji tog identiteta itd. uzme u svojim budućim dopisima u obzir činjenicu da se zemlja zove BiH itd. pri čemu joj ne držimo lekcije, nego samo skrećemo pažnju, jer ćemo dosta sarađivati, i ostale stvari. I da je to kod nas u Parlamentu nažalost izazvalo polemiku, kojoj nije bilo mjesta. Ako smo zakazali tačku dnevnog reda. A istovremeno jednim zaključkom, u kome ćemo nasloviti da Dom naroda obavezuje sve službenike Parlamentarne skupštine BiH koji učestvuju u međunarodnoj korespodenciji, da skernu pažnju na tu korespodenciju vodeći računa o tome – pravilnoj upotrebi jezika, naziva i svega ostalog, da ubuduće prethodno oni reaguju prije nego što to dođe do Parlamenta. Zašto gospodin Karamatić da raspravlja o ovim stvarima? To je besmisleno. Dakle, to je trebao neki službenik da se odmah obrati, jedan mail, prepiska, popravi se to za sekundu i mirna Bosna i Hercegovina, je li. Hvala.
Hvala gospodinu Tadiću. Sada ste vi to fino ispričali, ali mi opet nemamo pisano to što ste rekli. Hoćemo li mi sada temeljem ovog stenograma, ako se slaže gospodin Karamatić, upravo ovo pretočiti u 44 zaključke, odnosno odgovarajuće pismo, kako ste vi rekli? Evo ja se slažem, ali da vidimo gospodina Karamatića.
Evo gospodin Tadić je to vrlo lijepo formulirao i slažem se s njim od točke do točke, do zareza. Znači, ja samo bih zamolio da donesemo jedan zaključak kojim obavezujemo sve službe BiH, znači na državnoj razini koje primaju poštu, da urgentno ukoliko primjete nepravilnosti, znači bez obzira pisalo samo Bosna ili samo Hercegovina ili Herceg Bosna ili kraljevstvo ili banovina ili bilo šta, znači da odgovore – poštovani, u svom dopisu broj taj i taj, od tada i tada, naslovili ste tako i tako i onda dalje ova formulacija znači koju je iznio gospodin Tadić. I evo zamolio bih tehničke službe da to pripreme po stenogramu. Mislim da nema potrebe sada da idemo na usuglašavanje, sve je vrlo lijepo rečeno. Hvala.
Hvala vama. Gospodin Genjac, izvolite.
Ma znate, niko neće sporiti da previd ili grešku koju napravi neko od međunarodnih subjekata u nekom pismu, da treba reagovati. To je prije svega pitanje patriotizma. I, to nije sporno. Mi smo, do duše napravili možda jednu proceduralnu grešku, bilo koja tačka da bi se našla na dnevnom redu, mora biti opskrbljena prijedlogom i odgovarajućim materijalom. Mi smo danas usvojili tačku dnevnog reda bez materijala. Bojim se da ako uđemo u široke formulacije, da će to biti predmet dugog usaglašavanja. Ja vas molim, molim vas dakle, da Kolegij zadužimo da napravi pismo u smislu ispravke onoga što se je desilo. Jednostavno se je desilo da je neko napisao vlastima Bosne, napravio grešku. I da bude pismo molim vas, u svom pismu, napravili ste grešku koja se tiće Ustava BiH jer u Ustavu BiH, je država, je BiH i tačka. Nema, postoje vlasti BiH, ne postoje vlasti Bosne. To je jedna stvar i riješeno. Mislim da ne idemo u dalje formulacije. Napravili ste grešku, nazvali, obratili se vlastima BiH, obratili se vlastima BiH, obratili se vlastima Bosne, postoje vlasti BiH. Ne znam da li da kao Dom upozoravamo sve institucije na ono što je njihova ustavna i zakonska dužnost. Molim vas, da sada nekome kažemo ako primjetiš grešku u Ministarstvu vanjskih poslova da je neko ne znam ni ja, prekršio Dejtonski sporazum pa moraš reagovati. Moraš ti to reagovati iako te Dom naroda ne upozori, to je tvoja ustavna i zakonska obaveza. I dajte molim vas, uvrstili smo tačku dnevnog reda, upućivanje pisma ispravke i da ne ostanemo na tome. Pismo, napravili ste grešku, napravili ste previd koji se tiče Ustava BiH. Ne postoje vlsti Bosne, postoje vlasti Bosne i Hercegovine i molim vas da uvažite to. Ja bih se na tome zadržao i to je rješenje mislim.
Hvala vam. Gospodin Radmanović, izvolite. 45
Nisam želio da se javim na početku, kada je bila ova rasprava, a moram reći da sam imao štošta da kažem i jednom i drugom i trećem. Mislio sam da nije ni poterbno to na početku onako žestoko govoriti, ali mi je drago što vidim da su se sada oni koji su počeli to, smirili. To nam je, podsjećam vas gospodine Genjac, gospodine Karamatić, oduzelo jedno 45 minuta, da bismo na kraju sada svi rekli da je nepotrebno ono bilo. I ja mislim da treba pojednostaviti. Dobar je poslednji prijedlog gospodina Genjca. Ali ja mislim da smo mi to već zaključili i bez ovoga da ste vi sada rekli, da smo upravo to zaključili, što ste sada rekli na kraju. No bio je jedan novi prijedlog gospodina Tadića, jedna dopuna o kojoj treba razmišljati, pa je moj prijedlog malo proširen u odnosu na ovo što je govorio gospodin Genjac. Neka Kolegij nama pripremi i ne mora biti stenogram ovoga o čemu je govorio gospodin Tadić, ali na fonu tog stenograma, ono što predlaže ovom Domu Kolegij, pa da mi o tome vodimo raspravu. Može biti i zatvorena sjednica i da se opredjelimo kako ćemo eventualno upozoriti, možda i treba upozoriti ljude koji rade u administraciji, na Ustav. Po nekada ga i mi loše tumačimo, a pogotovo oni. Ali da ovaj prvi dio završimo danas, kao što smo i galsali. Dakle kao što je predložio gospodin Karamatić i kao što je gospodin Genjac sada zaključio pravilno. To smo zaključili već izglasali. A ovaj drugi dio da ostavimo, nakon što nam Kolegij ponudi jedno mišljenje na bazi ovoga o čemu je govorio gospodin Tadić. Mislim da o tome vrijedi razmišljati. Hvala.
Hvala vama. Gospodin Karamatić, jeste li se vi pono javili čini mi se? Izvolite.
Evo, ja sam bio pripremio, znači nisam znao do danas da nije otišlo pismo gospođi, pa iz tog razloga nisu bili pripremljeni materijali prije sjednice. Znači ja sam bio pripremio kao zaključak vrlo kratak. Evo ja ću sada ponuditi neku formulaciju, pa možda ako ne bude daljnih rasprava, da se izjasnimo na taj način. Znači, da našoj dragoj Ingrid u Ženevu pošaljemo pismo sadržaja – Poštovana, u svom dopisu, ako ima uruđbeni broj, broj taj i taj od tad i tad, u više navrata ste se obratili pod navodnicima „vlastima Bosne“. Ovim putem vas izvještavamo da Bosna kao država ne postoji, te da je oficijelni naziv naše domovine Bosna i Hercegovina. Mislim da je to priličito korektno, a takođe evo za jednu od idućih sjednica, da se pripremi nešto o čemu bi mogli raspravljati, nastavno na ovo šta je govorio kolega Tadić, jer slažem se ja sa gospodinom Genjcom da nema potrebe upozoravati dražvne službenike na pridržavanje Ustava i Dejtonskog sporazuma. Međutim, mene žalosti jedna činjenica, da smo mi morali o pridržavanju Ustava naše domovine voditi ovdje raspravu evo skoro sat vremena o tom pitanju. Znači svelo se je na to. Ja da nisam na ovo upozorio još na prošloj sjednici, jadna Ingrid bi i danas mislila da postoji Bosna. Ustvari danas još misli, ali evo poslaćemo joj pismo. Drago mi je da smo se oko toga konačno usuglasili. Znači evo da sada uputimo jedan vrlo kratak dopis, a da recimo Kolegij pripremi nastavno na obraćanje gospodina Tadića, 46 tehničke službe da pripreme jedan zaključak koji ćemo uputiti svim državnim službenicima koji zaprimaju poštu, tako da mogu reagirati sukladno Ustavu BiH i pozitivnim zakonskim propisima. Evo to je moj prijedlog.
Hvala vam. Bojim se da ponovo nećemo izići iz ove situacije na način kako je to, evo ima više prijedloga pa možda ovaj, evo gospodin Genjac se javio za riječ, ali evo ja ću biti slobodan pa predložiti da ovaj Dom zaduži Kolegij Doma naroda da se obrati ovim pismom gospođi a i na način kako je to predlagao gospodin Radmanović, da mi u Kolegiju osmislimo nešto što ćemo na toj osnovi ponuditi ovom Domu. Jer sve drugo, bojim se odvešće nas, mi ćemo se početi, počećemo cijepati rečenice zareze i nećemo izići iz ove situacije. Ako se slažete, ako ne evo. Gospodine Genjac, izvolite.
Zahvaljujem. Ma naravno da ćemo početi cijepati rečenice i zareze, naravno. To je sasvim, nije ni prvi put i to je tako. I zato je pitanje i osjetljivo. Mi nismo izgubili 45 minuta na ovome. Izgubili smo 10 minuta. Izgubili smo 10 minuta i vrlo razložno 10 minuta, jer razumjeli smo se. Ja sam dakle, navedena gospođa nije rekla, nije se obratila državi BiH, ona se obratila vlastima Bosne. Nije se obratila državi Bosni. To može biti i jezička i stilska i svaka druga varijanta ali ona je dakle, ako osporavamo njeno pismo, mi možemo samo osporavati ono šta je ona navela u pismu. Ona nije .... vlastima države Bosne, nego vlast, nije se državi Bosni obratila pa da kažemo ne postoji država Bosna. Zato mislim da sam zato, da Kolegij, imajući u vidu pismo i imajući u vidu ono što su činjenice, reaguje da ispravi ono što jeste greška i ništa više. A, vi osmislite dalji razgovor oko ovih narednih možda pitanja koja se, odnose drugih institucija itd. Ali podržavam prijedlog da Kolegij pripremi taj tekst pisma.
Hvala vam. Ima li još, je li gospodin Radmanović čini mi se ponovo. Izvolite gospodine Radmanoviću.
Evo poslednje učešće u raspravi, gospodina Genjca pokazuje da smo tačno bez razloga ono naprijed izgubili, jer ste se sada vratili na početnu.... Pokušavate da opravdate jednu gospođu koju mi nismo ni vidjeli, koja je napisala jedno pismo da padnemo u nesvjest. I tu je gospodin Karamatić potpuno u pravu i ne znam o kojoj Bosni vi govorite, kada već hoćete da o tome raspravljamo. Vi ste sada u protivustavnoj priči. Ova zemlja je BiH, piše u Ustavu BiH, i nemojte nam objašnjavati o nekoj drugoj teritoriji na koju je mislila gospođa. Pokušali smo fino da svedemo i mislim da smo došli do kraja. I sada ste nas vratili na početak. Dakle, ja mislim da smo izglasali već, ono što je predložio gospodin Karamatić. I gospodine Genjac, ako hoćete da razgovaramo o prošlosti, možemo govoriti o prošlosti. I tada možemo govoriti o Bosni, ali niste kompetentan sagovornik vi za to. Ali ako 47 govorimo o današnjem trenutku, a govorimo, onda je ovo BiH i mislim da nije bilo potrebe uopšte da na kraju ponovo nas vratite na početak i to potpuno iz pogrešnog ugla. Je li branite vi tu gospođu? Ili vi hoćete da kažete da je ona u pravu? Evo ja kažem da nije u pravu. Dakle, pogrešno je napisala i pogrešno je oslovila vlasti uovoj zemlji. I treba je upozoriti i nju i sve druge. Ja mislim da smo to zaključili i ne znam šta se sada dešava. Ako hoćete da vodimo raspravu, kada je bila Bosna i kada se je tako zvala, ja sam spreman za to. Ali ja mislim da vi niste spremni i da ovaj Dom ne treba opteretiti sa tim. I molim vas, da nekako privedemo kraju. Imali smo dva dobra prijedloga, i sada smo se vratili na početak. Dakle, da ponovimo. Jedan dobar prijedlog je koji je gospodin Karamatić iznio, za koji sam mislio da imamo većinu. Drugi dobar prijedlog je sa kojim ste se i vi složili, da Kolegij nam pripremi dodatak na ovaj zaključak i da o njemu posebno raspravljamo. I sada ste ponovo rekli, ne vrijedi ništa od toga, ta gospođa je u pravu što je napisala to i obratila se Bosni. E nije u pravu ta gospođa i ni jedna gospođa ili gospodin iz svijeta koji se obrati tako građanima ove zemlje. I njih moramo upozoriti i one, uključujući koji sjede i u ovoj sali, koji misle da je ona u pravu. I njih moramo upozoriti, da nije. Ko ne misli da smo mi u pravu koji tako kažemo, uzme Ustav i pročita i tamo sve vidi. Hvala.
Hvala vama gospodine Radmanoviću. Imamo ponovo gospodina Genjca, pa imamo gospodina Tadića mada je poslovnički gospodin Genjac već diskutirao, ali hajde evo recite, sada biste imali pravo na raspravu a ne više.
Ja vas zaista ne razumijem apsolutno. Gdje ste vi bili proteklih pet minuta i šta ste slušali, vjerujte. Dakle, ja ni u jednom trenutku nisam govorio o onome što vi govorite. Mi se potpuno ne razumijemo. Dakle, ja sam govorio o tome da u našem odgovoru ne treba da stoji nema države Bosne, jer gospođa nije u pismu ni rekla država Bosna, nego je rekla vlasti Bosne. To sam samo rekao. Ne pravdam apsolutno ne pravdam, ali činjenice navodim, samo činjenice. Apsolutno ne pravdam, gdje ste vi vidjeli opravdanje, zaista to je naučna fantastika. Dakle, apsolutno ne pravdam, ponavljam, ali hoću da krenemo od činjenica. I upravo, upravo, upravo o tome ko je kompetentan da govori o prošlosti, o BiH dakle, ja smatram da ste vi vrlo kompetentni, za razliku od vas, ja smatram da ste vi vrlo kompetentni. Dakle, a da li sam ja kompetentan, vjerovatno ćemo u nekoj raspravi vidjeti. Dakle, što se tiče toga, što se tiče toga, ja vas molim da ono što kažem, ispravno, vjerodostojno uzmete. Nemojte molim vas imputirati ne rečeno, to vama ne priliči. Iz vašeg dosadašnjeg političkog djelovanja, to vama ne priliči. Dakle, obzirom da je navedeno da ćemo se usmjeriti na činjenice i da ćemo ispraviti, mi smo danas usvojili tačku da reagujemo na greške koje su u pismu napravljenje. I ja samo kažem, uradimo to, ispravimo greške koje su u pismu napravljene i neka Kolegij napravi to pismo i riješen problem.
Hvala vam gospodine Genjac. 48 Gospodin Tadić.
Evo vidite, to je ta situacija je li tako. Znači, lako neko sa strane izazove ovdje neku vrstu incidenta oko kojeg mi raspravljamo kasnije danima, mjesecima, satima, godinama i sve ostale stvari. Tako je, nije ovo jedini primjer. Imamo mi ozbiljne sada političke, diplomatske akcije koje isto tako unose nemir ovdje kod nas, nego mi se ne usuđujemo uopšte da raspravljamo o njima. Nemamo hrabrosti da otvorimo neka pitanja o kojima svijet sada govori, a vezane su za nas, pa na taj način čuvamo mir i političku stabilnost. I nije ovo inostrani problem. Evo, vi ste gospodine Radmanović predsjednik Izvršnog odbora SNSD-a, nedavno smo dobili pismo od Snježane Railić koja je član vašeg Izvršnog odbora, ako se ja ne varam Glavnog odbora, ona je kao načelnica opštine Novi Grad, uputila dopis pa navela sve koje sve organe, i kaže predsjednik Parlamenta BiH Šefik Džaferović. Znači ovdje je u pitanju jedno opšte nepoznavanje adresa kojima se obraćaju. Kao što i mi imamo Parlamentarnu skupštinu koja je jedinstveno tijelo, koje samo unutar sebe ima dvije, hajde da kažem, dva različita tijela, dva različita doma. Dakle, malo se radi na tome i tu su prije svega krive ove Stručne službe. Znači nije ovo pitanje da mi zabavljamo ni međunarodnu javnost ni bilo šta drugo, dakle protokol, međunarodni odnosi, svi oni koji su prva ta linija je li, predstavljanja morali bi djelovati aktivnije. Nije nepristojno ako vas neko, ne znam, vi se zovete Stojan Stojanović, on vam kaže Petre Petroviću, pa nije nepristojno ispraviti tog i reći, izvini ja nisam Petar Petrović, ja sam Stojan Stojanović. Znači nije to nepristojno. U tom smislu nema potrebe da se ko ljuti, ako je neko pogriješio ime. Šta je problem? Problem je ako se od toga pravi politika, kao što mi pravimo danas ovdje. Dakle, ima li Bosne, nema li Bosne, ima li Hercegovine, kako se zove, šta je ostalo, je li Herceg- Bosna, šta je drugi prijedlog itd. Dakle, rovito stanje. A tom rovitom stanju na ružan način pristupamo, po šablonima koji su stari 25 godina, koji sada ovdje djeluju smiješno, a stotine hiljada ljudi je izgubilo glavu zbog tih šablona. A mi se sada igramo sa tim, eto kao, imamo neku temu pa ćemo tako završiti sjednicu. Nije to dobro, ljudi. Zato sam ja danas evo, izvinjavam se na kraju krajeva gospodinu Noviću ako se nešto osjetio prozvanim u onome što sam danas govorio oko Zakona o prebivalištu i boravištu itd. Dakle, neke krupne teme, treba tretirati kao da su bombe u pitanju. Tako, pa naravno da su krupne teme. Ako nekog nešto boli, treba se prema tome odnositi sa obazrivošću, ako ne sa poštovanjem. Dakle, to je naša uloga kao Doma naroda. Zato predlažem, evo mi smo se konsultovali u Kolegiju, mi na sebe, ako vi to dopuštate preuzimamo obavezu da sročimo ovo pismo i da tragom tog pisma, naravno vas informišemo o njegovom sadržaju, vjerovatno će biti u duhu ovih pitanja i ovih tema, onako kao se danas diskutovalo. Eto, ako je to prihvatljivo. Hvala.
Hvala vama gospodine Tadiću. Imamo još prijavu gospoda Karamatić i gospodin Radmanović. Izvolite. 49
Podržavam da Kolegij uputi pismo, međutim na nešto drugo moram reagirati. Gospodin Genjac, moj uvaženi kolega kojeg ja iznimno cijenim je mene na početku ove rasprave, kada sam spominjao jednog od najboljih bosanskohercegovačkih pjesnika ovdje iz Tešnja, upozorio da je ovdje ipak mjesto gdje se vode ozbiljne rasprave, a da nije Dom naroda to gdje će se spominjati pjesme i poezija i pjevati. I, ja sam uvažio njegovu kritiku. Međutim, kao državljaninu BiH, meni je šokantno da nakon tog, vi jednu damu tamo negdje iz Ženeve, sa švicarskim državljanstvom, koja bez ikakve dvojbe krši Ustav BiH, pravdate nekim jezičnim ili, vi ste to rekli. Znači možda je to jezička varijanta, nije ona, nije mi jasno zar je trebala izrijekom navsti vlastima države Bosne, pa da mi tek onda reagiramo? Znači, kolega oprostite, ali sami sebi skačete u usta. Ne možete mene za jedno optuživati, a nakon toga tu damu pravdati, s tim da je to stilski izričaj. Znači ako je kršenje Ustava, kršenje je Ustava. Ako ste mene s pravom upozorili, nije mi jasno odakle vam pravo da nju pravdate s onim za šta ste mene upozorili, stilskim izričajem. Hvala.
Hvala vama gospodine Karamatiću. Gospodin Radmanović, još jedan put se prijavio. Izvolite.
.... gospodina Tadića, nije gospođa Railić član Izvršnog odbora Glavnog odbora SNSD-a i ne treba tako to ovdje ni spominjati. Odustajem, po Poslovniku imamo pravo na dvije replike, pretjerali smo sva troica i odustajem da kažem ovo što sam imao zadnje. Predlažem da to zaključite kako ste i počeli.
Hvala vam lijepo. Ja mislim da ovo što je upravo iz svih ovih diskusija što je proizišlo, to je gospodin Tadić maloprije i rekao, ako evo imate povjerenja u Kolegij, da pripremi ovo pismo o čemu ćete vi naravno, o njegovom sadržaju biti upoznati. Ja mislim da je to sasvim korektno i molim vas da se o tome izjasnimo, evo. Pripremite se za izjašnjavanje. Možete glasovati. Od nazočnih 11, 10 je bilo za, 1 protiv, niko nije bio suzdržan. Iz Federacije BiH 6 za, 1 protiv, iz RS-a 4 za, nitko protiv. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Dakle, nakon sačinjavanja ovog pisma i upućivanja, vi ćete svakako biti upoznati sa sadržajem. Tako da evo ovim bismo zaključili rad današnje sjednice, s tim da, evo da vas izvjestim, da je mogući termin održavanja naredne sjednice, najvjerojatnije 10.07. Dakle, evo to je, ali o tome ćete svakako biti pismeno na vrijeme izvješćeni. Hvala vam lijepo. Sjednica završena u 14:38 sati.