Gospođe i gospodo zastupnici, sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika predložit ću prvo dopunu dnevnog reda 10. sjednice s točkom Konačni prijedlog Zakona o naseljima, drugo čitanje P.Z. br. 171. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Kako nije bilo prigovora na prijedlog dopune dnevnog reda utvrđujem da je predložena točka uvrštena u dnevni red 10. sjednice. Kolegice Selak Raspudić prije nego što krenemo izvolite, ne znam što trebate.
Imam pitanje. Poštovani predsjedniče HS, prije 5 dana predali smo vam 410.000 potpisa za Inicijativu „Odlučujemo zajedno“ i isto toliko potpisa za Inicijativu „Dosta je stožerokracije“. Također predali smo vam i zahtjev za raspisivanjem referenduma. Dva dana nakon što smo objavili da smo prikupili potreban broj potpisa vaš predsjednik vlade javno nas je prozivao zašto ne dođemo na Markov trg da bismo prebrojavali potpise.
Kolegice Selak Raspudić, molim vas, ajde molim vas, nećemo, nećemo držati političke govore sada.
Evo samo ću reć, dakle biti ću vrlo konkretna.
Recite.
Nije niti pokrenuta procedura, dakle nije niti sazvan Odbor za Ustav koji će tek predložiti odluku o tome tko će prebrojavati potpise. Zašto izigravate volju hrvatskog naroda.
Kolegice Selak Raspudić, ajde molim vas sjednite. Niko, ajde ovako. Prvo, nećemo se sada prozivati koliko ste vi dugo skupljali potpise i koliko dugo je trajala ta procedura, tako ja to pitanje vama nisam postavljao, držali ste se zakona, tako ćemo se sada i mi svi ovdje držati zakona. A nije istina da nije pokrenuta procedura jer sam ja već uputio iz svog ureda odmah dan poslije pošto ste predali potpise prema Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav dopis gdje vi tražite referendum sa zahtjevom za referendum i sa zapisnikom o primopredaji potpisa. Tako da je to otišlo prema Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Oni će sazvati sjednicu i nakon toga sa zaključkom će ići prema plenarnoj sjednici HS i sve će se događati u skladu sa zakonski predviđenim rokovima. Ne znam što želite i što je tu sporno. Kolega Grmoja, imate dvije opomene, dobit ćete i treću sada jer nema nikakve povrede Poslovnika. Ovo sve što se sada događa uopće nema nikakve veze s onim što mi trebamo sada raditi. Izvolite, javite se.
Dakle, poštovani predsjedniče HS veliki broj ljudi je potpisalo za ovaj referendum i mi sigurno nećemo mirno gledati kako vi odugovlačite ovaj proces. Neka predsjednik Odbora za Ustav sazove sjednicu.
Kolega Grmoja dobivate, kolega Grmoja dajte molim vas dobivate opomenu treću. I molim vas prestanite vi prozivati koji ste toliko vremena potrošili da biste uopće donijeli te potpise u HS. Sada od prvoga dana već vršite pritisak zašto se nešto ne čini onako kako vi želite da se čini. Čini se u skladu s procedurom. Pošto sam dobio vaše potpise, pošto smo imali sastanak uputio sam odmah dopis prema Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Što bi sad trebali svi trčati da što prije to bude gotovo? Pa dajte molim vas, dajte molim vas malo razmislite o tome kako ste vi radili i kako sad očekujete da radi druga strana. Napravit će sabor sve u skladu s onim kako je zakonom predviđeno i to ne onoliko dugo kao što ste vi radili nego puno brže i nemojte vršiti pritisak nakon, nećemo zaboraviti kako je trajalo kod vas. Tako da, da ste me to pitali nakon tri tjedna onda bi imalo nekakve osnove, ali sada nakon prvog dana to zaista nema nikakvog smisla. Vi kolega Grmoja ne možete više jer ste dobili tri povrede Poslovnika, tri opomene odnosno, tako da ne možete govorit. Kolegice Selak Raspudić, molim vas. Sve ovo radite izvan, uopće predviđenog Poslovnika, ovo nije sada tema, sada idemo na glasovanje.
Tako je, ali to je zadatak HS-a, odbor se nije niti sazvao niti nije najavio sjednicu. To vas ništa ne košta niti tehnički morate čekati na to. Pokrenute proceduru, [[Upadica: Kolegice Selak Raspudić.]] to je sve što vas tražim.
Molim vas, sjednite, dobivate opomenu. Vi za sad nemate nijednu pa možete dalje nastaviti s radom. Dakle bit će sve napravljeno u skladu sa zakonom i u skladu sa razumnim rokovima. Kolega Bošnjaković je ovdje, sazvat će vjerojatno odbor, pretpostavljam idući tjedan i uputiti zahtjev za sjednicom, odnosno za raspravu na plenarnoj sjednici. Idemo sada na glasovanje. Samo vas sekundu još molim. Samo malo. Sukladno čl. 125. st. 3 Poslovnika utvrđujem da je u dnevni red uvrštena točka Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja Darku Horvatu, ministru prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine u Vladi RH. Predlagatelji su 62 zastupnika u HS-u. To je došlo sad tijekom rasprave. Budući da Poslovnik predviđa da se odmah uvrsti u dnevni red, to sada i činimo. Krećemo u srijedu idući tjedan Konačnim prijedlogom Zakona o postupku notifikacije u području tehničkih propisa i propisa o uslugama informatičkog društva, drugo čitanje, P.Z.E. br. 185. Hvala svima. Vidimo se u srijedu. SJEDNICA PREKINUTA U 15,11 SATI.
Kao što smo se ranije dogovorili prešli bismo na iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika, pa će prvi govorit u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta poštovani zastupnik Davor Dretar, izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani g. predsjedavajući, uvažene kolegice i uvaženi kolege. Malo ću se u ovih 5 minuta osvrnuti na trenutno stanje odnosno stanje koje traje već neko vrijeme u HNK Varaždin. Naime, grad Varaždin trenutno ne želi objaviti dokumente, tvrdi da je u kazalištu u tijeku upravni nadzor Ministarstva kulture, pa dakle ne možemo javno vidjeti te dokumente, ali svatko tko se malo potrudi, može doći do iznimno zabrinjavajućih podataka. Trenutna ravnateljica kazališta i kazalištem i proračunom od gotovo 14 milijuna kuna, kako pokazuju izvješća odnosno nalazi revizije, upravlja sama, nema poslovnog ravnatelja koji bi nagledao troškove i kontrolirao ih. Osim poslovnog, HNK Varaždin nema niti umjetničkog ravnatelja, a na čelu Kazališnog vijeća do lokalnih izbora u svibnju bila je tehnološka tehničarka. Članovi Vijeća bili su inženjerka prometa i lokalni novinar. Oni su sadašnjoj ravnateljici dali novi mandat u njezinoj 69. g. života. Uglednu kazališnu stručnjakinju Senku Bulić brzo su otpravili uz opasku da program koji je predstavila nije dovoljno razrađen. Članove Vijeća koji nemaju nikakvog dodira s kazališnom umjetnošću u Kazališno Vijeće imenovao grad Varaždin, opet nezakonito jer nitko od njih, kako propisuju zakon i statut nije istaknuti kulturni djelatnik. Promjenom vlasti u Vijeće su imenovani ljudi iz struke na čelu s bivšim intendantnom. Novo Kazališno vijeće zatražilo je i novu reviziju, koju je grad i poslao, ali rezultati su porazni. U kazalištu je detektiran pravni nered, aktualan, kažu zaposlenici, punih 7 godina, od stjecanja statusa nacionalnog kazališta i dolaska sadašnje ravnateljice na čelo HNK Varaždin od 2005. g. HNK Varaždin, dakle nema i nikada u 7 godina nije imao ključnu osobu za poslovanje nacionalne kazališne kuće, umjetničkog i poslovnog ravnatelja. Poslove umjetničkog ravnatelja obavljali su savjetnici, njih dvoje. Oboje zaposleni na drugim radnim mjestima, u Kazalištu su radili na ugovor o djelu. U svojim su ugovorima dobili i pravo raditi poslove koji spadaju u domenu umjetničkog ravnateljstva, a što se ugovorom o djelu ne smije. U ovogodišnjoj reviziji utvrđeno je da su za savjetničke usluge, u 2019. i 2020., ukupno primili preko 113 tisuća kuna. Jedna od tih osoba redovni je zaposlenik Akademije dramskih umjetnosti u Zagrebu i desna ruka aktualne ravnateljice, često u evidentnom sukobu interesa. Ta osoba radi program, određuje naslove, radi podjele uloga, bira vanjske suradnike, a više je puta za vanjskoga suradnika u kazalištu izabrao sam sebe. Savjetnik je dobro zarađivao i na režijama, odlučio je da on kao savjetnik režira predstavu kao režiser. Za jednu od predstava isplatio si je više od 24 tisuće kuna. Za planiranu, odgađanu, pa na kraju nestalu sa repertoara, predstavu Snijeg, trebao je dobiti dodatnih 73 tisuće kuna. Preferirao je vanjske glumce, ansambl je uglavnom sjedio doma. U 2018. Revizija pokazuje, na gostujuće glumce potrošeno je blizu 150 tisuća kuna. Neki glumci iz ansambla negodovali su jer u godinu dana nisu odigrali niti jednu predstavu u matičnom kazalištu. Na plaći i putne troškove glumaca koji nisu odigrali niti jednu jedinu predstavu potrošeno je više od milijun kuna. Da su se plaće računale prema broju odrađenih radnih sati, revizija je pokazala, trošak bi iznosio tek 75 tisuća. Poslušajmo i glas ugledne kazališne obitelji, ne samo varaždinske, nego i hrvatske obitelji Kerekeš koja u proteklih nekoliko godina teži ka ostvarenju jednu od prvih privatnih kazališta u Hrvatskoj, na čemu im od srca čestitamo jer znamo što su sve prošli da bi za sada tek dobili građevinsku dozvolu, želimo im puno sreće u tom projektu. Jedan član u obitelji Kerekeš rekao je, ja sam iz HNK Varaždin upravo otišao zbog ljudi o kojima se sada vodi polemika i na čije se loše upravljanje Kazalištem i repertoarom već duže vrijeme ukazuje. Umjetnički savjetnik ne poznaje Varaždin i nije trebao raditi repertoare za HNK u Varaždinu jer ima previše loših predstava i ne privlači publiku. predstave koštaju po 2 ili 3 stotine tisuća kuna, a izvedu se tek nekoliko puta. Za 13 milijuna kuna godišnje mora se nositi odgovornost. Glumci ne smiju dobivati plaće, a da ne dolaze na posao u svoje matično kazalište. Potpuno je utemeljeno sve ovo što sam upravo ovdje izgovorio, možete to naći u nalazima revizija, čekamo njihovo objavljivanje, a u međuvremenu ćemo se još jednom upitati tradicijsko hrvatsko pitanje, mora li baš sve upropastiti politika?
Hvala lijepa. Kolega Habijan je dignuo povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, riskirat ću opomenu, međutim ovdje su, povrijeđen je čl. 238, izrečene dakle brojne klevete i uvrede, pogotovo imajući u vidu da intendantica koja završava svoj mandat je u 2 mandata obnovila cijelo kazalište, dakle i koncertnu dvoranu, gledalište, uspostavila status nacionalnog kazališta, na temelju ovakvih netočnih, klevetničkih i uvredljivih izjava govoriti u HS-u o toj osobi je doista, po meni je apsolutno neprihvatljivo, pogotovo jer se radi o nekim navodima koji ističu osobe koje su imale osobne ambicije da preuzmu to kazalište, prema tome, prije nego govorite o HNK u Varaždinu, raspitajte se, pročitajte i jednu i drugu stranu.
Hvala. A to je bila tipična replika pa ovaj, naravno, moram vam dati opomenu. Kolega Dretar, vi ste isto [[Upadica: Eto, 2 stotine 38, još jednom.]] digli povredu Poslovnika.
I ja ću naravno, sa veliki veseljem primiti opomenu i koristiti ovo kao repliku, svjestan sam. Poštovani zastupniče Habijan, ovo što sam ja iznio nalazi su revizije. Ovo nije izmislio Davor Dretar, ovo možete vidjeti i na stranicama inicijative Grad je naš, varaždinske, i na stranicama „Varaždinsko smeće“, pa dakle, ono što sigurno znamo je da se trenutno sprema novo uhljebljenje poštovane gđe. ravnateljice, pa eto, sve u svemu mogu reći, a čuo sam da u varaždinskom HNK [[Upadica: Hvala.]] i trenutni župan jest imao određenih zanimljivih aktivnosti [[Upadica: Hvala. Hvala.]] dakle možda je bolje da budete tiho.
I to je ovaj, tipična replika, ja vas molim, nemojmo zlorabiti odredbe Poslovnika. Ovaj, pogotovo iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika je neko svojevrsnim, što je nekoć bio u Londonu, više ne postoji, Hyde Park Corner pa ovaj, zapravo se može govoriti o raznim temama i tako dugo dok se ne pređe određena granica, dopušteno je govoriti sve s čim se slažemo ili ne slažemo. I sad će u ime Kluba Socijaldemokrata govorit poštovani zastupnik Domagoj Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče, kolegice i kolege. Jako često sa desne strane sabornice slušamo o tome kako je oporba nekonstruktivna, kako oporaba samo kritizira, kako ništa ne predlaže, kako je najlakše govoriti što je loše, a da rješenja nemamo. E pa kolegice i kolege, dobar dio jučerašnjeg dana smo raspravljali o amandmanima upravo te nekonstruktivne odbore na čitav set zakona, među njima Zakon o socijalnoj skrbi na koji su članovi i klubovi oporbe uložili preko 100-tinu amandmana. Znate koliko amandmana su usvojili ti vladajući koji žele biti odnosno koji žele dijalog sa oporbom, koji žele konsenzus, koji žele konstruktivan dijalog, znate koliko su ih usvojili, nula, niti jedan jedini. E pa kolegice i kolege ja jednostavno odbijam vjerovati da sve što je oporba predložila je loše, neizvedivo, neprovedivo i sa lošom namjerom. Jednostavno u to ne mogu vjerovati i niko me ne može uvjerit da od tih više od 100-tinu amandmana, dakle za sve zakone negdje oko 150 amandmana baš nijedan nije zaslužio pažnju vladajućih i usvajanje. Je, neki su usvojeni u djelomičnom obliku, ali znate kada, nakon što su usvojeni amandmani članova ili članica vladajućih, baš krasno. E, toliko o konstruktivnosti vladajućih i toliko kako se s njima treba razgovarati. Među neusvojenim amandmanima koje je podnijelo nekoliko klubova i pojedinaca je i jedan od amandmana na Zakon o udomiteljstvu. Naime, i u ovoj sabornici i na sastancima radnih tijela često volimo kritizirati susjedne države koje ne poštuju odluke ustavnog suda, prije svega BiH, dok mi sami svojim primjerom odnosno vladajući svojim primjerom pokazuju kako se to radi, kako se ignoriraju presude ustavnog suda i kako se ignoriraju drugi zakoni koji su na snazi, koji su izglasani, neki od njih i u vrijeme sadašnjih vladajućih i kako se zapravo ignorira čitav pravni poredak Hrvatske. Naime, Zakon o udomiteljstvu i dalje ne prepoznaje odnosno valjda neće prepoznavati jer vladajući su amandman odbili tako da vjerujem da će poslušno dići rukice protiv da udomitelji djeci budu izvanbračni drugovi odnosno formalni ili ne formalni životni partneri. To prema Zakonu o životnom partnerstvu bi trebalo biti tako jer znamo i sami da nažalost jako veliki broj djece čeka udomljenje ili posvojenje. Većina parova kada žele posvojiti žele posvojiti tek rođenu bijelu bebu. No za djecu drugih uzrasta ili drugih boja kože najčešće posvojitelja nema i oni su u sustavu zauvijek odnosno dokle god mogu biti. Imate jednu populaciju, a to su istospolni parovi i formalni ili ne formalni životni partneri koji žele usvajati i udomljavati ne samo tek rođene bijele bebe nego i ostalu djecu. Imamo i recentnih primjera da su djeca udomljena u istospolnim obiteljima i nije im se ništa desilo, nisu postali homoseksualci, nisu maltretirani, žive u ljubavi i pažnji svojih roditelja ili udomitelja onako kako bi i trebali, a mi izmjenama zakona nismo u stanju uskladiti Zakon o udomiteljstvu sa važećim zakonima RH i sa presudama ustavnog suda. Što to govori o vladajućima? Govorimo o demografiji kolegice i kolege i često smo u zadnja dva tjedna za ovom govornicom govorili o demografiji. Govorili smo o ugroženim skupinama, o djeci koja odrastaju nažalost u sustavu, a ne u obiteljima. I ovdje imate populacije ljudi koji žele usvajati i udomljavati jer udomitelja uz posvajatelje kronično fali i što mi radimo? Ignoriramo to, ne usklađujemo zakonsku regulativu. E pa kolegice i kolege iz HDZ-a, reći ću vam samo da ste licemjerni i pitam se hoće li se premijer ovime hvaliti u Bruxellesu ili gdje već gdje navodno uživa veliki ugled. Zato kolegice i kolege, pozivam vas još jedanput, podržite ne samo ovaj amandman ima ih još koji vjerujem da zaslužuju podršku, nemojte biti samo stranački poslušnici nego napravite zaista nešto što je korisno za hrvatske građane. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj Centra i GLAS-a, a govorit će poštovana zastupnica Marijana Puljak. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Jedno direktno pitanje ministru Ćoriću. Ministre Ćoriću kada ćete pokrenuti sanaciju opasne šljake na području tvornice Dugi Rat koju ste po zakonu dužni napraviti? Već ste prijavljeni Europskoj komisiji za kršenje 13 direktiva iz područja zaštite okoliša. Hoćete li svojim nečinjenjem uzrokovati da porezni obveznici Hrvatske plaćaju Europskoj komisiji dnevnu kaznu od 500.000 eura kao Poljska kojoj je upravo izrečena kazna u sličnom slučaju? Prostor bivše tvornice Ferolegura Dalmacija Dugi Rat prodan je investitoru tvrtka Projekt Uvala, investitor je zaradio na prodaji vrijedne sirovine koju je nezakonito izvlačio iz ostatka Ferolegura na području tvornice, a za sobom je na zemljištu ostavio opasnu trosku i šljaku, to da vas podsjetim. Investitor je po ugovoru bio dužan sanirati opasnu trosku do kraja 2019.g., ali to nije učinio. Slijedom Zakona o zaštiti okoliša tu obavezu trebala je preuzeti država i sanirati prostor. Do danas se to nije napravilo. Predložila sam bila i predložili smo u ime kluba amandman na proračun, državni proračun kako bi spasila obraz ministarstvu i spriječila visoke europske kazne, tim amandmanom u državnom proračunu se trebala uvesti financijska stavka od 15 milijuna kuna koja bi osigurala da se krene u izvođenje sanacije. Postojeći sanacijski program je potrebno ažurirati, a nove procjene govore da je vrijednost sanacije oko 35 milijuna kuna i može se obaviti u tri godine. Amandman je vaše ministarstvo odbilo, ali je za par dana u medije došla vijest od nekog anonimnog člana ministarstva zaposlenika ministarstva kako će ministarstvo ipak pokrenuti sanaciju. Valjda ste se prepali europskog javnog tužitelja ili OLAF-a koji se u posljednje vrijeme prešetava ostalim ministarstvima i kažnjava one koji ne rade svoj posao kako treba, međutim od te vijesti u medijima, ne vidimo nikakav napredak. Mediji su vas čak i direktno pitali na nekim presicama, odgovorili ste da će se sve znati u sljedećim tjednima, e pa ti sljedeći tjednu su prošli. Ministre Ćoriću, kada ćete pokrenuti sanaciju opasne šljake na području bivše tvornice Dugi Rat, što ste po zakonu dužni učiniti? Hvala.
Sada će u ime Kluba zastupnika Mosta govoriti poštovani zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Hvala. Dakle, ono što obilježava kolega Deur ovu Vladu to nije samo korupcija, to nisu samo korupcijski skandali, to je apsolutna nesposobnost. Nesposobnost oko povlačenja sredstava za obnovu gdje i Europska komisija, iako se premijer šepurio kao puran da će on jednim pozivom, vidimo sada objavljuje nekakve fotografije pitanje je zove li mamu ili stvarno razgovara sa dužnosnicima iz Europske komisije iz EU jer vidimo da do njega puno ne drže. Dakle, ta vaša nespobnost je ono što još više košta hrvatske građane. Vi predbacujete zagrebačkoj novoj zagrebačkoj vlasti to da je anti obiteljski usmjerena, ja se s vama slažem, ali to je odgovoran za svo ovo iseljavanje iz Hrvatske? Tko je odgovaran da ćete sada po nalogu Ustavnog suda morati prekrajati izborne jedinice jer imamo 100.000 birača manje u slavonskim izbornim jedinicama? Tko je te ljude iselio da će sada Slavonija davati nažalost manje saborskih zastupnika u HS-u? Vi ste za to odgovorni, niti jednu demografsku mjeru niste konkretno ponudili. Jedina politička opcija koja je prije par dana predstavila cjelokupan, cjelovit demografski program je MOST. Što vi radite? Bavite se korupcijom, bavite se kriminalom. I što sada imamo ministar Fuchs, vlada i stožer 70 milijuna kuna za testiranje djece. Dijelit će se testovi roditeljima, roditelji uopće djecu ne moraju ni testirat. Zašto, da bi se netko iz HDZ-a namirio, a škole nam nemaju ni osnovne potrepštine. Učitelji i profesori nam imaju male plaće i vi se razbacujete novcem da netko na tim testovima zaradi, zaradi novac. Dosta je više tih suludih mjera. Ministar Marić maloprije daje izjavu kaže imamo problem imat ćemo paralizu javnih službi zbog omikrona. Znate što ću vam predložiti? Uvedite Covid potvrde u javne službe, a već ste ih uveli i to su rezultati. Dakle, već ste ih uveli i to je rezultat vaše politike. Dakle, sramota, sramota što radite. Znate gdje ste samo ažurni? Ažurni ste u uhićivanju ljudi. Čovjek 72 godine napiše benigni komentar na društvenim mrežama policija ga uhiti i Plenković kaže ja nisam za to, Božinović kaže nije Plenković dao nalog, a ja vam postavljam pitanje tko je dao nalog. Tko to prati što to ljudi pišu po društvenim mrežama i tko kaže ovo je prijetnja, ovo nije prijetnja? Znate tko, sami ste se razotkrili, zadarski HDZ u svom priopćenju kaže da su Čustića provjeravali kod njegovih susjeda i da je iz objava na njegovim društvenim mrežama jasno da je pobornik sekte Petrova i Bulja, pa je valjda državni narodni neprijatelj kao u neka bivša vremena i treba ga hapsiti. Ja postavljam pitanje ovdje s ovog mjesta zadarskoj policiji. Je li zadarski HDZ prijavio Čustića, jesu li oni intervenirali da se zbog toga što je pobornik MOST-a čovjeka uhiti? Dragi ljudi, pazite što pišete po društvenim mrežama. Mi smo krenuli jučer sa objavom ovih jaja po društvenim mrežama jer očito je ovaj jaje postalo simbol revolucije protiv ove nenarodne koruptivne vlade i nesposobne vlade koja čini sve da otjera ljude iz Hrvatske. I još jedno pitanje za vas potpredsjedniče sabora. U ponedjeljak smo predali potpise, 5 dana je prošlo još niste sazvali ni Odbor za Ustav da kažete i donesete odluku kad ćete početi s brojanjem potpisa i tko će brojati potpise za ukidanje ovog kompromitiranog stožera, diskriminatornih Covid potvrda za koje vidimo da ni u javnim službama nisu ovaj doprinijele zaustavljanju širenja zaraze. A Plenković je govorio nama nakon 2 dana da iskrcamo potpise na Markov trg, vi niste ni donijeli odluku kad će se početi brojati ni tko će brojati potpise. I za kraj poruka Grliću Radmanu, kaže da bi svom sinu rekao nemoj biti kao Grmoja, ja sam ponosan da Grlić Radman i takvi, takve lopine iz komunističkog režima čiji su roditelji bili komunistički direktori svojoj djeci govore ne budi kao Grmoja.
Hvala lijepo. Kolega Grmoja malo ste pretjerali je li ipak govoreći za ljude da su lopine, ako mislite da su lopovi dužni ste ih prijaviti da ste lopovi, to je vaša obveza [[Upadica: Prijavio sam ga.]] ovaj da su lopovi, da je Grlić Radman lopov.
… [[Govornik naknadno uključen.]] i krije se iza imuniteta, skinite mu imunitet pa ćemo vidjeti je li čist.
Ne, ja samo kažem da tvrdnja da je netko lopov morate zapravo prijaviti jel, u protivnom ste [[Upadica: Prijavljen je, prijavljen je.]] suučesnici jel, ovaj, sumnjam, ne vjerujem iskreno rečeno. A ovaj to što ste mene pitali vi znate da ja ne odlučujem o tome kada se nešto dolazi na dnevni red ili ne dolazi i koliko se broji, niti ja vas pitam šta ste radili mjesec i pol dana sa tim potpisima, ali dobro [[Upadica: Mjesec dana.]] ovaj imamo negdje javio se poštovani zastupnik Deur za povredu Poslovnika. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Pa evo poštovani Grmoja pre neki dan u jednoj emisiji jedno sat vremena o vašem poštenju čak i osobnom i ono što ste radili u Metkoviću skoro sat vremena je bila rasprava, bilo bi dobro da ste to slušali jer bi imali malo više razumijevanja i ljudskosti u sebi. Poslije rasprave u HDZ-u 2 puta ste bili u vladi, pokazali ste nesposobnost, neznanje i korupciju osobno i na početku, prikažite sve one financije koje ste kao stranka gdje niste znali gdje pripadate osim što ste željeli vlast i vrijeđanje kao i danas.
Hvala lijepa. Svjesni ste da je to replika prema tome ja vam dajem opomenu, molim vas nemojmo sad krenuti kod slobodnih govora sa replikama. To nije primjereno, nije dobro i nema smisla. Ovaj za repliku se javio i poštovani zastupnik Šašlin, pardon za povredu Poslovnika … [[Upadica: Ne razumije se.]] ne, ne prva ide povreda Poslovnika jel mislim [[Upadica: Povreda Poslovnika.]] čini mi se da ipak ja vodim sjednicu, a ne vi kolega Grmoja, ja znam da bi htjeli voditi sve i sva, svemir cijeli, ali u ovom času ja vodim sjednicu. Izvolite gospodine Šašlin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, povreda Poslovnika, povrijeđen je Članak 238. jer doista gospodin zastupnik vrijeđa i mene i vjerujem veliku većinu saborskih zastupnika iznošenjem teških neistina, teških insinuacija stvaranjem jedne potpuno iskrivljene negativne slike RH ne samo u Hrvatskoj nego sada ste to počeli i na međunarodnom planu raditi. I upravo vi sa ovakvim ponašanjem doprinosite tome da se širi defetizam, da se širi jedno beznađe u Hrvatskoj, da mladi ljudi napuštaju i odlaze kad vide ovakve kao vi u Hrvatskom saboru [[Upadica: Hvala.]] onda što mi imamo ovdje tražiti, idemo van.
Hvala lijepa i to nije bila, to je također bila replika, dobijate i vi opomenu. Kolega Grmoja i vi ste digli povredu Poslovnika.
Da povrijeđen je Članak 238. Kolega Deur je iznio dakle niz neistina, a referira se na jednu emisiju paradnog domoljuba Velimira Bujanca koji je gurao zajedno s njim Kolindu Grabar Kitarović da bi mu Kolinda Grabar Kitarović postala netko tko nije poželjan. Onda je gurao Miroslava Škoru koji je bio doktor, odjednom je i Miroslav Škoro postao nepoželjan. Meni je drago da snimaju emisije o meni i da mi posvećuju ovaj po sat vremena Velimir Bujanec i takvi. Ti će se uskoro, ti će se uskoro vratiti u vaš klub.
Hvala, hvala vam lijepa. Ovaj, to je također replika i dobivate opomenu. Ja vas lijepo molim sve, ajmo prestati sa time, hajdmo prestati sa time, hajdemo prestati molim vas sa time, to nema smisla. Kolega Deur, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. 238., neistina…
Molim vas nemojte se derati sa klupe. Dajte se smirite konačno, pa šta vam je. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Pa tako se ne ponaša u saboru [[Upadica iz klupe: Dobro, okej]] Dobro, u redu, al ne trebate vikat zato iz klupe.
Hvala poštovani potpredsjedniče. 238., ponovo uobičajeno u saboru neistina, netočno, uvaženo. Ja nisam pričao o voditelju nego sam govorio o gostu koji je izuzetno dobro poznaje kao što se uputio i g. Grmoja spoznaju znanja, tako i taj gospodin ima spoznaju znanja ono što ste vi radili i vaša partija gledajući moć i pokušavajući doći na vlast pod bilo koju cijenu, ne znajući. Vjerujem da ste bili malo i na Pantovčaku, vidim da koristite neke riječi, pa bi bilo dobro da još malo, da vas poštovani g. Raspudić još malo uputi budući vaš šef stranke.
Hvala lijepa, ovaj jasno nam je da je to opet bila replika, dobijate opomenu. Ja vas lijepo molim, ajmo prestati sa time, molim vas, prestanimo s time. Kolega Grmoja, vi inzistirate na povredi Poslovnika?
Ma da, samo povreda čl. 238., kad vide Šašlina i Grlića-Radmana svi mladi požele ostati u Hrvatskoj. Tako da se ja, evo samo sam želio ovaj se složit sa ovom njegovom izjavom, kad se njega vidi, kad ga mladi vide, kad vide Grlića-Radmana svi požele ostati u Hrvatskoj jel.
Dobro, hajdmo, dobijate naravno opomenu. Idemo prestat s tim bedastoćama doslovno, nemam drugi, drugu riječ za to. Sljedeći klub zastupnika bit će onaj SDP-a, a govorit će poštovana zastupnica Sanja Radolović, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani kolegice i kolege zastupnici. Evo ja ću danas o temi o kojoj sam već za ovom govornicom pričala jako puno puta, ali dok god studij medicine pri Pučkom sveučilištu u Puli ne dobije suglasno Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj, neću prestati pričati o ovoj temi zbog toga što smatram da je samo Nacionalno vijeće koje bi trebalo biti neovisno, najviše tijelo u sustavu znanosti i visokog obrazovanja u RH, daleko izašlo iz svojih zakonskih ingerencija i počelo se igrati političkih igara koje nemaju veze sa svojom strukom. Jučer smo ovdje bar na, u saborskim klupama imali prijedlog Zakona o Zakladi za znanost, gdje je naša glavna zamjerka kao Kluba SDP-a bila upravo to što ne želimo da sama Zaklada za znanost pređe u nadzor, zakonitost rada da pređe pod nadzor resornog ministarstva, već želimo da to ostane u HS-u. Takav je slučaj upravo i sa Nacionalnim vijećem za znanost koji zapravo odgovara za svoj rad nadležnom saborskom Odboru za obrazovanje i HS-u koji je i izglasalo članove tog tijela. Moram reći da zaista ovo što radi Nacionalno vijeće po pitanju izdavanja suglasnosti za studij medicine pri pulskom sveučilištu, nadilazi više granice zdravog razuma, a budući da u Hrvatskoj nedostaje preko 2500 liječnika i 4500 medicinskih sestara i tehničara. Podsjetit ću, dakle da je, da su ispunjeni zapravo svi zakonski preduvjeti koje su valorizirali i Agencija za znanost i visoko obrazovanje, ali i resorno ministarstvo sa svojom radnom skupinom te da je predloženi studij medicine odnosno elaborat samog studija sa svim prilozima dobio sve pozitivne potvrde od strane recenzenata i međunarodnih stručnjaka koji su taj program ocijenili, međutim kako to obično biva u našoj državi, iz nekog razloga uporno opetovano na sjednicama Nacionalnog vijeća, a moram reći da novina u odnosu na prošli put što sam govorila, je da je sjednica Nacionalnog vijeća održana u prosincu, da je podneseno izvješće na toj sjednici povjerenstva kojeg je samo Nacionalno vijeće međusobno izglasalo, Povjerenstva za izvješće o studiju medicine u Puli i da je samo Nacionalno vijeće reklo da je izvješće 95% pozitivno, da postoje 3 manje zamjerke, koje će se uputiti pulskom sveučilištu da ispravi i da se onda može ići u izglasavanje davanja suglasnosti za sam studij medicine. Ja zapravo ne znam ovoga, da li to očitovanje oni dostavljaju pulskom sveučilištu i saborskom Odboru za obrazovanje koje ih je 6. prosinca na moju inicijativu zatražilo očitovanje po tom pitanju, da li to dostavljaju putem goluba pismonoše ili nekako drukčije, međutim niti do saborskog Odbora za obrazovanje, a niti do pulskog sveučilišta, očitovanje Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj nije stiglo, a moram reći da je sljedeća sjednica Nacionalnog vijeća zakazana za 31. siječnja, dakle u ponedjeljak, a opet, mi nismo dobili nikakvo očitovanje. Zato moram izraziti zabrinutost što bi tek bilo da to Nacionalno vijeće odgovara resornom ministarstvu kao što se pokušava sad napraviti sa samom Zakladom za znanost budući da je evidentno da neka tijela koja je HS osnovao, koja su osnovana i pri raznim našim institucijama u sustavu znanosti i visokog obrazovanja, oni zapravo smatraju da ne trebaju odgovarati nikome. Evo, imamo primjerice, ne znam koliko puta smo tražili već na saborskom Odboru za obrazovanje da se dostavi izvješće sveučilišnog Senata, sa Sveučilišnog savjeta Sveučilišta u Zagrebu, odgovora nismo dobili. Tako i u ovom slučaju, Nacionalno vijeće za znanost već mjesec dana ne dostavlja, pazite, ne dostavlja očitovanje tijelu kojemu su direktno odgovorni. Ako to nije nepoštivanje zakona, zakonskih regulativa, podzakonskih akata, ja ne znam što je onda, ali ključno ono što je, je da na Katoličkom sveučilištu, gdje su isti kriteriji bili, Nacionalno vijeće je odobrilo studij medicine, činjenica da oni tamo već imaju upisane studente medicine, a svi znamo dobro da u Zagrebu već postoji jedan medicinski fakultet, u Puli je sagrađena cijela nova bolnica, a nama neće tko imat liječit ljude jer smo deficitarni sa tim kadrovima i ne dozvoljavaju da u Istarskoj županiji osposobimo liječnički kadar i da imamo istu razinu zdravstvene zaštite kao ostali stanovnici RH. To nije pravedno niti pošteno, a [[Upadica: Hvala.]] niti u skladu sa zakonom.
Hvala. Sada će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Ante Deur, izvolite.
Predsjedniče, poštovane kolege, kolegice. Evo Hrvatska je kao i cijela Europa stari kontinent, ali ne po svom postojanju nego po starosti, populaciji koja živi na tom teritoriju. Pitanje demografske obnove, a pokazao je to i zadnji popis stanovništva ozbiljna je tema i ne bi smjela biti nešto sa čime se bilo tko može igrati ili pokušavati populističkim provizornim mjerama krpati rupe ili na tome graditi svoju političku karijeru. U Hrvatskoj je odavno rađa daleko manje djece u odnosu na broj umrlih. Jasno je da je ulaganje u povećanje broja novorođene djece jedan od ključeva rješavanja ovoga problema. I dok na nacionalnoj razini Vlada Andreja Plenkovića raznim mjerama nastoji ohrabriti roditelje i stvoriti im uvjete za proširenje obitelji u najvećem gradu Zagrebu situacija je sasvim obrnuta. Prvi potez aktualnog gradonačelnika Tomaševića i njegove ekipe Možemo bila je ukidanje mjere roditelj-odgojitelj. Zašto? Zar nema većih i ozbiljnijih problema u gradu Zagrebu? Teško je ne primijetiti vezu i frapantnu sličnost ovoga Možemo poteza s potezom SDP-a i njegove šesteročlane koalicije po osvajanju vlasti 2000.g. Prvi potez njihovih tadašnjih u tadašnjem mandatu bilo je smanjivanje rodiljnih naknada. Majke su nažalost ovdje u HS-u tih godina bile stigmatizirane kao neradnice koje stoje kod kuće, primaju naknadu i ništa ne rade. Jedan tadašnji SDP-ovac čak im je savjetovao da peglaju noću kad je struja jeftinija. Promijenilo se srećom toga od tada, SDP taj katastrofalni potez, a pokazale su to brojne analize platio ekspresnim gubitkom izbora, no Možemo tek uči jer da imaju imalo znanja ili političkog iskustva znali bi da greške vezane uz kažnjavanje majki djece skupo plaćaju. Svoje neznanje pokazuju smanjenjem jednokratne potpore za rođenje djece, ukidanje mjere roditelja-odgojitelja, a pri tom ne nude nikakva konkretna zamjenska rješenja. Zapravo Tomašević i Možemo na znaju razliku između socijalnih demografskih mjera, pa sve trpaju u isti koš pod nekakvim kišobranom pravednosti, a da nije tako. Zato se nakon ukidanje mjera roditelj-odgojitelj ostali problema nema dovoljno mjesta u vrtićima. Evo navest ću primjer svoje izborne jedinice iz svojih Sesveta. Prema zadnjem popisu ta gradska četvrt ima 72.117 stanovnika po zadnjem popisu, da smo grad bili bismo peti u Hrvatskoj. Imamo četiri gradska i šest privatnih vrtića. U njima prije dva tjedna bilo je slobodno tek desetak mjesta, a potrebne su takve da Sesvete trebaju najmanje nekoliko vrtića. Sad je u mjeri Sesvetski Kraljevac i Kašina, nažalost ne znamo kad će to biti i da li će ikada ova gradska snaga to napraviti. S druge strane zona Badel i zona Sljeme koje zjape prazne još gore stoje prazne bez ikakvih Možemo u zagrebačkoj vlasti, tamo su zagrebačke službe čistoće iskrcavaju glomazni otpad, a na to su upozoravale neke organizacije civilnog društva. Problem je i sa osnovnim i srednjim školama u Sesvetama, 10 osnovnih, jedna gimnazija, jedna srednja tehnička škola i glazbena. Struka treba reći je li povoljnije graditi nove škole ili dograđivati postojeće, no ono što je sigurno treba da sve škole prođu energetsku obnovu, da budu sigurne za djecu i održive, dakako trebale bi imati mogućnost za produženi boravak i do 4.razreda opremljene kuhinje, kvalitete jelovnike no škole dobivaju na vremenu potreban novac od gradske četvrti od ureda pa vrlo često ispaštaju djeca. Treba li se tko čuditi kada se zna da vlast Možemo odnosi ovako prema djeci i najslabijima i najpotrebitijima. Umjesto ulaganja u neke ideološke kurikulume bilo bi puno svrsishodnije da je zagrebačka vlast zaposlila u svaku školu po jednog djelatnika koji bi radio na eu projektima i tako školama priskrbio sredstva za razvoj i poticanje kvaliteta, logopede, defektologe, asistente za pomoć u nastavi koji kronično nestaju jer danas dva vrtića dijele jednog logopeda, a mnoge škole ih uopće nemaju. HDZ Sesvete sigurno u našoj četvrti sve moramo napraviti da se ova situacija promijeni. Napravit ćemo javnu raspravu, uključiti i sve relevantne sudionike kako bi natjerali gradsku vlast da poboljša stanje u vrtićima i školama u našoj četvrti. Vrtići i škole moraju biti svima dostupni, kvalitete odgoja jasno i obrazovanje [[Upadica Reiner: Hvala.]] mora biti na visokoj razini.
Hvala lijepo. Sad će u ime Kluba zastupnika HSS-a i Radničke fronte govoriti poštovana zastupnica Katarina Peović, izvolite.
Dobar dan. Jučer je u Saboru Gordan Jandroković pozvao na potrebu, citiram, povijesne istine, da bi zatim u svom govoru o holokaustu jedva spomenuo ustaške zločine, da ne kažem da niti jednom riječju nije spomenuo NOB i partizane kao one koji su nas oslobodili od ustaša i fašista. Dok se u tom istom Saboru ustaše naziva hrvatskom vojskom ne možemo govoriti o povijesnoj istini. Jučer smo se sjećali holokausta, najvećeg barbarstva u povijesti svijeta u kojem je u Drugom svjetskom ratu od strane nacističke Njemačke i njihovih suradnika, kao što su bile ustaše, brutalno pobijeno 6 milijuna Židova, a osim toga i bar pola milijuna Roma te nebrojenih drugih. U Hrvatskoj je vrlo čest licemjeran odnos prema holokaustu, holokaust službena politika priznaje ali se često zanemaruju i relativiziraju druge žrtve, ponajprije Srbi kao žrtve naše lokalne fašističke grupacije ustaša. Ako živimo u Hrvatskoj, a ne u Njemačkoj treba reći da onaj tko ne govori o ustašama i svim njihovim žrtvama, ponajviše Srbima nema pravo govoriti o holokaustu. Licemjerno je govoriti o holokaustu, a istovremeno ne samo dopuštati nego i financirati revizionističke stavove o Drugom svjetskom ratu kod nas, financirati ustaševanje na Bleiburgu, dizanje spomenika ustašama na Mirogoju, govoriti o ustašama kao o hrvatskoj vojsci, izjednačavati ubojstva civila i poratne odmazde nad koljačima itd. Bilo kakva relativizacija NDH i ustaše je automatski pljuvanje u lice svim žrtvama holokausta kao i svima onima partizanima i narodnooslobodilačkom pokretu koji su nas herojski u Drugom svjetskom ratu oslobodili vlasti zvijeri koje su počinile holokaust, nacista i njihovih saveznika i suradnika ustaša, četnika i ostalih. Stoga se nadam kada iduće godine predsjednik ovog sabora bude čitao o holokaustu sastavak, bude nam govorio kako treba se držati povijesne istine, toplo se nadam da će spomenuti one koje se treba spomenuti u takvim govorima, a ne relativizirati povijesne činjenice, prekrajati ih i onda govoriti o nekakvoj povijesnoj istini.
Povredu Poslovnika digao je poštovani zastupnik Zekanović. Izvolite u čem je povrijeđene Poslovnik?
Naravno Članak 238., ja bih volio poštovana kolegice da ste rekli također kad se bude obilježavao Dan sjećanja na holokaust da se spomene i križni put Jazovke, Hude jame i slično.
To naravno nije bila povreda Poslovnika pa dobijate opometnu. Dobro, sad smo završili sa iznošenjem stajališta i napravit ćemo jednu stanku do 12 sati je predviđeno glasovanje. STANKA U 11,39 SATI. Sljedeći klub zastupnika bit će onaj za Pravednu Hrvatsku u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Ružica Vukovac. Izvolite.
Poštovani. Posljednji popis stanovništva u RH pokazatelj je kako nam Hrvatska je demografski devastirana zemlja koja proživljava možda i najveću krizu u svojoj povijesti. Kriza je zahvatila sve slojeve društva, a posebno je teško pogodila mlade ljude, nezaposlene, obitelji sa više djece i stariju populaciju. O dubini krize najbolje svjedoče sljedeći pokazatelji, prije svega preko 500.000 ljudi, većinom mladih radno sposobnih iselilo se iz Hrvatske, preko 240.000 naših sugrađana je pod ovrhom. Najmanji nam je broj novorođene djece u povijesti RH. Događa se financijski kolaps zdravstvenog sustava, korupcija, kriminal i nepotizam razaraju društvo, ne funkcioniranje pravne države, pravosuđa i DORH-a, potpuno devastirane institucije države, prije svega mislim na ministarstva, gubitak međunarodnog ugleda RH, narušeno je partnerstvo sa strateškim partnerom SAD-om, nemogućnost zaštite interesa Hrvata izvan RH, a posebno u BiH. Zbog sveg ovog može se reći da je Hrvatska u dubokoj krizi kako na unutar političkom tako i na vanjskom politikom polju, posljedica je to slabog upravljanja dostupnim resursima, neimanja vizije razvoja i premreženost društva korupcijom i političkim kriminalnom. Svakodnevno se smišljano i planski devastiraju institucije društva i opstruira rad pravosuđa. Hrvatska je zemlja sa najslabijom vladavinom prava unutar EU. Uvjerljivo smo najlošija zemlja u EU prema fokusiranosti vlasti na popravljanje kvalitete života svojih građana. Klub zastupnika za Pravednu Hrvatsku zastupa mišljenje da je ovakav model vladanja potrošen. Držimo da je Hrvatskoj nužna prije svega izgradnja neovisnih institucija, pri tom mislim na DORH, pa naravno i na sabor. Snažna borba protiv korupcije, političkog kriminala i nepotizma, donošenja zakona u cilju pravednog zakonodavstva za sve građane, mislim na Ovršni zakon, Zakon o referendumu i druge zakone, zatim ukidanje svih zakona koji sprječavaju razvoj slobodnog poduzetništva, reforma zdravstvenog sustava ona kadrovska, financijska, ali i organizacijska, zatim izgradnja socijalne države koja je i ustavna kategorija. Nužno je donošenje novog Izbornog zakona, funkcionalna optimizacija izbornih jedinica prema broju stanovnika, ustavno uređenje odnosa između institucija Vlade RH i predsjednika RH, zatim snažno podupiranje ulaska RH u Eurozonu i područje Schengena, snažno podržavanje strateškog partnerstva RH sa EU, NATO-om i SAD-om, snažno promicanje politika koje će stvoriti uvjete za povratak iseljenih Hrvata, zatim međunarodno političko zalaganje za promjenu Izbornog zakona unutar BiH, te ozbiljan i kontinuirani pristup izgradnji Hrvatska koja će prepoznati potencijal ruralnog prostora i od zemlje uvoznice hrane postati zemlja oaza domaće, lokalno proizvedene zdrave hrane za potrebe svog stanovništva. Zahvaljujem.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,03 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, sve nas je jučer ražalostila vijest o odlasku bivšeg predsjednika HS dr. Nedjeljka Mihanovića koji je preminuo u 92.g. života. Nedjeljko Mihanović rođen je 16. veljače 1930. u Sitnom Donjem pokraj Splita. Nakon završene Klasične gimnazije u Splitu diplomirao je Slavistiku i romanistiku 1958. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu gdje je 1975. i doktorirao. Radio je kao lektor slavistike u Hamburgu, a do 1990. bio je znanstveni savjetnik i upravitelj Zavoda za povijest hrvatske književnosti gdje je izabran za člana suradnika HAZU-a. Tada se uključuje i aktivno sudjeluje u demokratskim promjenama i stvaranju neovisne i suverene hrvatske države. Tri puta biran je za saborskog zastupnika 1990., '92. i '95.g.. Najveću čast iskazale su mu kolegice i kolege zastupnici kada su ga 1994.g. izabrali za trećeg predsjednika HS. Tijekom mandata predsjednika Mihanovića Hrvatska je ostvarila vojne pobjede u operacijama Bljesak i Oluja koje su dovele do kraja Domovinskog rata. U tim izazovnim vremena HS na čelu s g. Mihanovićem uspješno je obavljao sve svoje zakonodavne aktivnosti s ciljem nastavka izgradnje hrvatske države i institucija, te demokratizacije društva. Doktor Mihanović tijekom cijelog svog životnog puta, posebno u ključnim godinama moderne hrvatske povijesti iskazivao je visoku moralnu odgovornost i profesionalnost prema svim dužnostima koje je obnašao, što potvrđuje i 7 državnih odlikovanja. Javno dobro i hrvatski nacionalni interesi uvijek su mu bili ispred osobnih interesa. Zbog toga će HS s ponosom nositi uspomenu na njega, a hrvatska javnost pamtiti ga s osjećajem zahvalnosti. Bio je čovjek čvrstih uvjerenja, istaknuti intelektualac, književnik i domoljub. Svi koji su ga poznavali govore o izuzetno dobrom, plemenitom i dragom čovjeku. U ime svih zastupnica i zastupnika u HS i u svoje osobno ime ožalošćenoj obitelji još jednom upućujem izraze najiskrenije sućuti. Sada vas molim da ustanemo i minutom šutnje odamo počast g. Nedjeljku Mihanoviću, trećem predsjedniku HS. … [[Minuta šutnje]] Neka mu je laka hrvatska zemlja koju je toliko volio. Idemo sada glasovati o raspravljenim točkama. Prvo, Izvješće predsjednika Vlade RH o održanim sastancima EU vijeća u 2021. g., podnositelj je predsjednik Vlade RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prihvaća se Izvješće predsjednika Vlade RH o održanim sastancima EU vijeća u 2021. g. Tko je za? Oprostite, tražite stanku po ovoj točci? Onda zaustavljamo glasovanje, idemo sa zahtjevima za stankom. Prva je kolegica Selak Raspudić. Izvolite.
Tražim stanku u ime Kluba Mosta. Svi smo svjesni da je inflacija i rast cijena plina danas tema koja opravdano najviše okupira naše građane. Čak ni pučka kuhinja, mjesto koje je prije moglo hraniti gladne, više nema novaca da bi sebe održala. Situacija je toliko dramatična. A pitamo se kako je do toga došlo i što je naš premijer učinio da se ta situacija spriječi. Ovo Izvješće nam govori sve o tome. U listopadu, kada je EU raspravljala o smanjenju oporezivanja i ostalim mjerama koje će omogućiti građanima da premoste energetsku krizu, znate kako se naš premijer borio za interese građana RH? Mislite da je nudio modele smanjenja oporezivanja? Zaštitu naših potrošača ili neke mjere zajedničkog nastupa EU koje bi dovele do smanjenja cijena energenata? Naravno da nije. On je tek rekao da mi plin promatramo kao prijelaznu fazu prema obnovljivim izvorima energije i to je sve što je rekao. Tako se izborio za interese hrvatskih građana. Muči vas plin? Muči vas inflacija? Ako nemate kruga, jedite kolače, ako nemate za plin, stavite si solarne panele. Dok se on bavio pomodnim temama, cijena plina je rasla i inflacija nas je dovela sada tu gdje jesmo. Eto, dame i gospodo, kako se u središtu EU borilo za interese građana RH pa se pitajmo zašto danas imamo toliku inflaciju, je li Vlada učinila sve što je mogla.
Stanka je odobrena, kolega Sačić, izvolite.
Tražimo stanku u ime Kluba Hrvatskih suverenista u trajanju od 10 minuta kako bi još jednom analizirali i predložili ovom Visokom domu, odnosno hrvatskoj javnosti rješenje povodom konfuznog, neshvatljivo nedopustivog stanja u koje nas dovodi naše čelništvo, što izvršne vlasti, pred domaćom i međunarodnom javnošću u pogledu stava prema trenutno najopasnijoj krizi za svjetski mir i, a to je ukrajinska kriza jer nevjerojatno je da se tako kontradiktorne i zbunjujuće poruke šalju hrvatskoj javnosti i međunarodnoj javnosti, da jedan dio naše izvršne vlasti govori i zalaže se za jedne stavove, a drugi dio za druge. Konkretno, nevjerojatno je da mi nemamo jedinstven stav o tome kako ukrajinskom narodu, u državi Ukrajini trebamo dati apsolutnu potporu u zaštiti njezinog suvereniteta i opstanka, a s druge strane, ne uzimamo u obzir da je naše članstvo u NATO definirano način da bude savezništvo u određenim aspektima, ali moramo voditi računa o hrvatskim nacionalnim interesima, o našim iskustvima i upravo s naše pozicije predlagati i zastupati stajalište, a ne da nas ministar Lavrov, ruski ministra vanjskih poslova malo-malo šalje zapravo, šalje poruke koje su krajnje neugodne i koje zapravo treba što prije zaboraviti.
Stanka je odobrena. Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, u ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice tražim stanku od deset minuta kako bismo jasno dali do znanja kako ćemo podržati Izvješće predsjednika o održanim sjednicama Europskog vijeća. Što se tiče opaske gospođe Selak-Raspudić o tome što je Vlada i premijer napravili i na samim sjednicama ruskog vijeća, a i inače. Držim da je promašila dvoranu. Ako je imala namjeru ovako nastupati, onda je trebala samo prijeći preko Markova trga i ići u Gradsku skupštinu i o tome prozvati gradonačelnika grada Zagreba, Možemo i Možemo jer te račune, pa i kuhinji kao i svim drugim poduzetnicima u Gradu Zagrebu za to prozivati gradsku vlast u Gradu Zagrebu. Ono što je Vlada napravila, a to naši sugrađani znaju, ono što je u domeni Vlade to pod kontrolom drži cijenu osnovnih energenata plina i struje u Republici Hrvatskoj. Naši sugrađani i oni poduzetnici koji su potrošači imat će zajamčenu cijenu do 1. travnja ove godine. U međuvremenu je Vlada RH poduzela i poduzima radnje kako bi napravila određenu sigurnosnu mjeru, kako bi naši sugrađani kojima prijeti udar na standard zbog povećanja cijene osnovnih energenata imali određenu zaštitu, kako bi taj udar bio što je moguće niži. Iz ovog izvješća, a i inače iz postupanja premijera i Vlade RH zna se da je Hrvatska u ovom razdoblju ove financijske omotnice i za Nacionalni plan oporavka i otpornosti osigurala 25 milijuna eura kako bismo se i nakon ove krize u koju smo došli zahvaljujući pandemiji mogli izaći što je moguće jači i spremniji.
Hvala lijepa. Stanka je odobrena. Imamo sad tri povrede Poslovnika. Prvi je kolega Troskot, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora članak 238. i dociranje gospođi Selak-Raspudić. Gospođa Selak-Raspudić se nalazi u dobroj sobi iz razloga što gospodin Plenković primjerice nije prihvatio tri poziva Kraljevine Španjolske, Republike Italije da se ide u zajedničko pregovaranje plina s obzirom da određene zemlje u EU kalkuliraju i da smo to mogli iskoristiti kao pregovarački potencijal da se smanji cijena plina. Gospođa Selak-Raspudić se nalazi u dobroj sobi ovdje tu u Hrvatskom saboru iz razloga što je zapravo rekla da je vlastita proizvodnja u Republici Hrvatskoj gdje gospodin Bačić dan danas sjedi u Hrvatskom saboru za vrijeme tih godina. Od 2015. godine do danas pala sa 55% na 21.
Hvala lijepa kolega Troskot. Sad sam vrlo pažljivo pogledao razloge za izricanje stegovnih mjera u članku 238. Nigdje ne piše da zastupnik ne smije docirati zastupnici Selak-Raspudić što ste vi naveli kao razlog za povredu Poslovnika, tako da vama moram dati opomenu, a ne kolegi Bačiću. Evo izvolite kolegice Selak-Raspudić vi ste sada.
Članak 238. omalovažavanje saborske zastupnice. Razumijem zašto se kolega Bačić uzrujao i opravdano ste se uzrujali, jer sam razotkrila pred cijelom hrvatskom javnosti, a nadali ste se da nitko ne čita ta briselska izvješća što ste za zaštitu hrvatskih građana od energetske krize učinili u trenutku dok se još nešto moglo učiniti. Rekli ste nas ta tema uopće ne zanima, nas zanimaju tek obnovljivi izvori energije.
Kolegice Selak-Raspudić ovo je replika. Dobivate drugu opomenu. I sada bih vam zamolio kolegice i kolege da ne idemo ponovno po istom obrascu u polemike, kršimo Poslovnik svi zajedno potpuno svjesni da to činimo, pa bih pozvao sve da odustanu rasprava. Nećete kolegice Mrak-Taritaš? Izvolite onda.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Pozivam se na odredbu članka 238. ali na onaj dio gdje se nije govorilo o temi. Dakle, mi se nalazimo u Hrvatskom saboru, ne nalazimo se u Gradskoj skupštini. Tema grada Zagreba je tema za raspravu u Gradskoj skupštini. Ja ne želim i nisam odvjetnik ni jedne niti parlamentarne, niti bilo koje druge stranke. Ali prebacivati odgovornost za svoj nerad Vlada kad prebacuje na gradonačelnike grada Zagreba koji je tamo šest mjeseci je zapravo sramotno.
Hvala lijepa kolegice Mrak-Taritaš. Kolegice Mrak-Taritaš, dakle slažem se da se odlutalo od teme, ali prvi zahtjev za stankom došao je od kluba MOST-a, kolegice Selak-Raspudić i ona je otvorila tu temu. Kolega Bačić se na nju referirao. Činjenica je da smo otišli u jedan mali iskorak od onoga što je ključna tema i što je točka glasovanja, ali to je sad teško baš odrediti granice šta se može, a što ne. Kolega Borić da li ste vi spremni odustati? Niste ni vi. Opomena za kolegicu Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Uvaženi predsjedniče članak 238. kolegica Selak kaže nešto o razotkrivanju. Pa ako je netko nekoga razotkrio u proteklim danima bio je to jedan gospodin iz Neretve u jednoj emisiji koji je razotkrio ove Zokine mališane u sabornici, na način da je samo jednom rečenicom jasno rekao što je to politika koju provodi MOST, a rekao je da je metkovski most daleko najskuplji most u Republici Hrvatskoj čak skuplji i od Pelješkog mosta.
Hvala lijepa. Kolega Borić, dobivate opomenu. Ovo nema veze sa povredom Poslovnika i ja vas sad molim da idemo raditi onako kako Poslovnik predviđa. Kolega Zurovec izvolite stanka. Zahtjev za stanku.
Hvala predsjedniče. Pa tražim stanku u ime kluba Focusa i nezavisnih zastupnika zato što prvenstveno Hrvatski sabor, točnije vladajuća većina je suodgovorna za stanje u HNB-u, točnije za izbor ovakvog guvernera i na koncu šefice unutarnje revizije koji su na koncu iskoristili povlaštene informacije da bi naravno imali nekakvu osobnu korist. Zbog čega to ističem? Mi smo izglasali Zakon o HNB-u, a Zakon o HNB-u točno govori da bi se HNB trebao brinuti i oko cijena oko regulacije i danas [[Upadica predsjednik: Kolega Zurovec!]] oprostite samo nikoga ne vrijeđam, ističem [[Upadica predsjednik: Ne, ne. Ali dajte povežite barem sa ovom točkom.]] Nema problema. Znači tražim zbog toga što Sabor kao Sabor nije ispunio svoju temeljnu zadaću. Mi nismo prozvali ovdje tu guvernera, a propos riječi gospodina Bačića ne namjeravam nikoga vrijeđati, ali nije uloga politike da neke stvari kontrolira nego da jednostavno se maknemo iz džepova naših građana, da se maknemo iz džepova [[Upadica predsjednik: Kolega Zurovec.]] poduzetnika i da ih pustimo na tržištu da normalno [[Upadica predsjednik: Stanka se može tražiti .]] rade. Hvala.
Samo za točku o kojoj se glasuje, dakle …
…/Upadica Zurovec: U redu./…
vi govorite o HNB-u da ste to stavili u kontekst monetarne politike i EU. dakle
…/Upadica Zurovec: Predsjedniče govori se i o Pelješkom mostu pa ne vidim kakve to ima veze, tako da evo ja sam svoje rekao./…
./… Pelješki ima, dakle …/
…/Upadica Zurovec: Ok./…
ali ovo nema. Dobro, ok. Stanka je odobrena. Javlja li se još neko? Onda ćemo 293.b pa ćemo nastaviti s radom. Sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: „Prihvaća se izvješće predsjednika Vlade RH o održanim sastancima Europskog vijeća u 2021.g.“. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 125 zastupnica i zastupnika, 77 za, 26 suzdržanih, 22 protiv tako da je prihvaćeno izvješće predsjednika Vlade RH o održanim sastancima Europskog vijeća u 2021.g. Konačni prijedlog Zakona o socijalnoj skrbi, drugo čitanje, P.Z.E. br. 218. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Nakon što je rasprava zaključena Vlada je podnijela amandmane, sukladno čl. 199. Poslovnika o ovako podnesenim amandmanima mora se složiti većina nazočnih zastupnika. Samo vas molim sekundu, ja bih da odradim ovaj dio formalni pa ćemo onda dalje. Dakle, dajem na glasovanje prijedlog da se provede rasprava o amandmanima Vlade RH. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 78 zastupnica i zastupnika svi su bili za tako da ćemo provesti raspravu o amandmanima Vlade. Prije nego što dadem stanke, dakle kada se radi o amandmanima Vlade njih su četiri predstavit će ih prvo, obrazložit će ih državna tajnica u Ministarstvu rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike poštovana Marija Pletikosa, nakon toga ću otvoriti raspravu. Predlažem objedinjenu raspravu o amandmanima, znači 10 minuta u ime kluba se može samo govoriti ne može biti pojedinačne rasprave i nakon toga ćemo onda glasovati o tim amandmanima. Želite li prvo da provedemo raspravu ili želite ove stanke da odradimo? Idemo sa stankama onda prvo. Prva se javila kolegica Orešković, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavatelju. Tražim stanku u ime kluba stranke i Centar i GLAS u trajanju od 10 minuta radi dodatnih konzultacija. Zakonom o socijalnoj skrbi mijenja se forma, mijenja se ustroj tijela koja bi trebala voditi brigu o potrebama najugroženijih pojedinaca i skupina. Još jednom želimo ukazati da je model koji se uvodi ovim zakonom sporan. Naime, postojeći centri za socijalnu skrb gube svoju pravnu samostalnost i postaju dio novog tijela koje se tek osniva, to je Hrvatski zavod za socijalnu skrb. Protiv odluka Hrvatskog zavoda za socijalnu skrb odlučivat će ministarstvo, a protiv odluka ministarstva još jedno novo tijelo koje se tek osniva, a to je povjerenstvo za odlučivanje o pritužbama. Smatramo da je ustroj i osnivanje tog novog tijela protuustavno i smatramo da će odlukama tog povjerenstva doći do teškog degradiranja struke jer za članove povjerenstva nije propisano da moraju imati ikakve uvjete u pogledu stručne spreme ili drugih profesionalnih kvalifikacija. To je bizarno utoliko što se ovim zakonom osnivaju i neke druge ustanove i još neka nova tijela, među njima je i akademija za obrazovanje u sustavu socijalne skrbi, dakle formiramo posebnu obrazovnu instituciju koja će educirati djelatnike samo jednog specifičnog dijela javnog sektora. Dakle, dodatno ćemo ulagati u to da obrazujemo one koji rade u sustavu socijalne skrbi, ali kada ćemo raspravljati o tome pridržavaju li se oni odredbi zakona tada ćemo dati nekom neprofesionalnom, needuciranom povjerenstvu da preispituje njihove odluke. Nije bilo nikakvog razloga za osnivanje ovakve akademije kao posebnog tijela kao niti za samostalno formiranje obiteljskih centara. Minimum kojeg smo tražili da članovi upravnog vijeća, ravnatelji, pomoćnici [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] ravnatelja budu dužnosnici u smislu [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] Zakona o sprečavanju sukoba interesa i to ste odbili kroz amandmane.
Hvala lijepa, stanka je odobrena. Kolegice Peović, izvolite.
Tražim stanku u ime kluba HSS-a i RF-a da još jednom obratimo pažnju na ovaj zakon. Kaže ministar da su konačnim prijedlogom udovoljili udrugama za osobe s invaliditetom, pa da nisu i da se te udruge nisu uopće uključile mi bismo imali zakon kojim bi se osobama s 4.stupnjem invaliditeta omogućilo da izgube istovremeno pravo na tuđu pomoć i njegu i osobnu invalidninu. Istovremeno zahvaljujem šta je taj amandman koji sam ja podnijela kao i još niz zastupnika usvojen, ali da se te udruge nisu uključile stvar bi bila još gora, da ne kažemo kakve se stvari tu kriju u ovom zakonu. Drugo, povećanje naknada poput naknade za osobe s invaliditetom s 1.500 na 1.750 kuna je isto kao i hvaljenje sa povećanjem minimalne plaće gdje se uopće ne uspoređuje koliko su plaće rasle u drugim zemljama, koliko su te naknade rasle u drugim zemljama, nego se samo govori o jednogodišnjem povećanju koje možda postoji, ali u usporedbi s onim šta smo radili zadnjih 10 godina to je apsolutno nedostatno. Naši radnici i naša socijala žive u siromaštvu i nije slučajno da je Ministarstvo rada i socijalne skrbi, najveće ministarstvo povezano jer su rad i socijala jedno te isto. A što se tiče toga koliko smo mi socijalno osjetljiva država mi smo više bismo trebali reći socijalni slučaj država, a sve mjere koje HDZ poduzima padaju u vodu odnosno demaskiraju se. Kad uzmete statistiku u sliku stvari i onda vidite da smo 8. najgora država u EU prema broju ljudi u riziku od siromaštva i socijalne isključenosti. Osoba u riziku od siromaštva i socijalne isključenosti je pa gotovo trećina ove zemlje. Tako da ovim zakonom trebamo priznati, a vidjet ćemo i druge zakone, da nam HDZ poručuje da od države ništa ne očekujemo.
Hvala vam lijepa. Hvala. Stanka je odobrena. Idemo po 293.b. nastaviti s radom, pa ću sada pozvati predstavnicu predlagatelja da obrazloži podnesene amandmane. Kao što sam i najavio, poštovana državna tajnica Marija Pletikosa, izvolite. Znači u dvije minute sva 4 amandmana obrazložite.
Hvala poštovani predsjedniče.
Ne, ne, ne, ovo ne, ovo nije u ime predlagatelja 20 minuta, ovo je samo obrazlaganje amandmana dvije minute, izvolite.
Dakle, Vlada RH na Konačni prijedlog Zakona o socijalnoj skrbi podnosi slijedeće amandmane. Prvi amandman odnosi se na čl. 110., mijenja se i glasi, pravo na uslugu smještaja ne priznaje se osobi koja je sklopila Ugovor o doživotnom ili dosmrtnom uzdržavanju osim u slučaju pokretanja postupka za raskid utvrđenja ništetnosti ili poništaj ugovora, kojoj pomoć i njegu pružaju članovi obitelji, kojoj se pomoć i njega osigurava odobravanjem socijalne usluge pomoć u kući, kojoj se u okviru zdravstvene zaštite na primarnoj razini osigurava zdravstvena njega bolesnika u dovoljnoj mjeri, opsegu i intenzitetu ili kojoj se pomoć i njega osigurava putem različitih programskih aktivnosti u dovoljnoj mjeri, opsegu i intenzitetu. Amandmanom se predlaže jasnije propisati zapreke za priznavanje usluge smještaja u skladu s naknadnim preporukama Europske komisije. Drugi amandman se odnosi na čl. 117., iza st. 1. dodaje se novi st. 2. koji glasi, razmjena podataka koristi se s ciljem kreiranja socijalnih politika i utvrđivanja uvjeta za ostvarivanje naknada i usluga. Dosadašnji st. 2. postaje st. 3. Amandmanom se predlaže jasnije propisati cilj razmjene podataka u skladu s naknadnim preporukama Europske komisije. Amandman 3., u čl. 168. riječi čl. 193. st. 2. zamjenjuju se riječima čl. 248. st. 3.. Budući da je sadržajnim spajanjem odredbi došlo do renumeracije članaka potrebno je u čl. 168. izmijeniti pozivanje na članak uzimajući u obzir da je sadržajno čl. 193. st. 2. spojen s čl. 248. st. 3.. I amandman 4., u čl. 188. iza riječi „Grada Zagreba“ riječ je „u sjedištu jedinice područne samouprave“.
Hvala vam lijepa.
Hvala.
Idemo sada, dakle mogu raspravljati klubovi zastupnika po 10 minuta. Javili su se za sada Klub zastupnika SDP-a i Klub zastupnika Socijaldemokrata. Prva je na redu kolegica Sabina Glasovac. Državna tajnice, vi slobodno odite na mjesto. Samo molim vas da se govornica malo pobriše. Izvolite kolegice Glasovac.
Hvala vam lijepo g. predsjedniče, poštovana državna tajnice, poštovane kolegice i kolege. Ovim predloženim amandmanima kojima u zadnji tren 5 do 12 prije glasovanja o samom zakonu na čl. 116., 168. i 188. pokušavate popraviti konačni prijedlog paketa zakona vezanih uz tzv. reformu socijalne skrbi, nećete napraviti ama baš ništa, ali ste pokazali i dokazali da je ovaj zakon spreman ili za 3. čitanje ili za povlačenje, a to ne zato što mi to kažemo nego što vas na to od samog početka upozoravaju svi oni koji rade u sustavu socijalne skrbi i u njega se itekako razumiju, a to su socijalni radnici, udruge u sustavu socijalne skrbi, sindikati, komore, akademska zajednica. Na zgražanje svih njih vi ste silovali ovakav jedan zakon koji ide u potpunu centralizaciju sustava iako sve europske prakse, preporuke i norme, pa i vaša nacionalna strategija…
Kolegice Glasovac, samo malo vas molim, oprostite. Kolegice i kolege, molim vas da se malo stišate, svi ste počeli hodati i glasno razgovarati i ne može se tako raditi. Molim vas za mir da kolegica može govoriti. Izvolite.
Znači ovim prijedlogom reforme, tzv. reforme sustava socijalne skrbi forsirate, preko koljena lomite centralizaciju sustava socijalne skrbi iako sve europske preporuke, Ustav RH, pa i Nacionalna razvojna strategija RH do 2030.g. izričito nalaže decentralizaciju socijalnih usluga. Zašto? Zato što one moraju biti potrebe detektirane unutar same zajednice, znači poštivati regionalne različitosti da bismo na iste mogli odgovoriti. Vi to naprosto ne želite čuti, ne želite učiniti. Drugo, ovaj zakon nažalost ne prepoznaje stvarne potrebe korisnika sustava socijalne skrbi, a to su naši socijalno najugroženiji građani. 900.000 građana u RH živi u riziku od siromaštva, 700.000 građana je siromašno. Ovim zakonom odgovoriti na te potrebe ljudi da izađu iz siromaštva ili da ih spriječimo od rizika ulaska u siromaštvo neće se učiniti apsolutno ništa. Pokušali smo amandmanima popraviti ovaj paket zakona, mislim da je više od 100 amandmana predano na ovaj zakon. Svi, apsolutno svi opozicijski amandmani su odgovoreni samo jednom riječju, odbija se bez i da su pročitani. Stoga ja koristim ovu priliku da apeliram na sve zastupnike i zastupnice da još jednom razmisle i da svojim glasanje promijene odluku Vlade i podrže one amandmane koji idu u korist korisnika sustava socijalne skrbi, ali isto tako apeliram na sve da podržite zaključak, prijedlog zaključka Kluba zastupnika SDP-a koji glasi zaključak, obvezuje se Vlada RH da u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu zakona izmjeni uredbu o mjesečnom iznosu naknade za ugroženog kupca energenata, te da visinu mjesečne naknade povisi sa iznosa 200 kuna na iznos od 300 kuna. Jednako tako ono što očekujemo od Vlade RH u roku od 30 dana proširi kriterije za stjecanje statusa i da u ovu kategoriju uključi ne samo korisnike električne energije nego da ovo pravo osigura i korisnicima plina. I treće, da se proširi paleta korisnika do sada pravo na vaučere za električnu energiju imaju samo korisnici zajamčene minimalne naknade i osobne invalidnine. Mi predlažemo da to učinite i za korisnike naknade doplatka za pomoć i njegu u kući te sve osobe koje žive u riziku od od siromaštva. Zašto? Zato što 15,5% naših sugrađana kućanstava ne može platiti račun za struju, zato što 7,5% naših sugrađana ne može ugrijati svoj stambeni prostor odnosno svoj dom. Ako već do sada u četiri mjeseca niste bili u stanju ponuditi niti jednu mjeru kojom biste olakšali građanima inflatorni udar na njihov standard i na njihove živote, evo imate priliku, imate konkretne prijedloge. Europska komisija je u rujnu državama članicama vrlo jasno rekla, molimo vas olakšajte građanima, posebno onima koji su socijalno ugroženi, idite putem izmjene porezne politike i idite putem energetskih vaučera kojima ćete pomoći kućanstvima i dati direktne potpore tvrtkama koje proizvode. Vi to niste učinili, to su učinile Španjolska, Poljska, Grčka, Italija. Vi u četiri mjeseca dok se ljudi smrzavaju u svojim domovima, ne mogu platiti račune za plin, ne mogu platiti račune za struju, cijene namirnica, osnovnih namirnica, hrane lete u nebo više i od 20% na godišnjoj razini vi imate obraza jučer reći da analizirate, da razmišljate i da ćete mjere predložiti vrlo brzo. Kad? Kad prođe zima? Evo dajemo vam priliku konkretne prijedloge da te mjere donesete već danas. Nama vremena za čekanje, vrijeme je za djelovanje. Ako ste vi nesposobni smisliti nešto, podržite ovaj zaključak, imate vrlo, vrlo konkretne mjere. I još nešto, ne zaboravimo da su jedna od najugroženijih skupina danas i pod udarom inflacije upravo umirovljenici. I tu vam dajemo jedan prijedlog, a to je prijedlog da ozbiljno razmislite o promjeni modela indeksacija mirovina zato što prema posljednjoj indeksaciji koja je provedena 1.srpnja sljedeća se provesti, provodi se 1.siječnja, ali imate vremena promijeniti model. Povećanje mirovina je bilo samo za 2,45% u nominalnom iznosu to je 63 kune. Za te 63 kune povećanja mirovine umirovljenik je mogao kupiti samo jednu plinsku bocu koja je sa 100 kuna u međuvremenu njena cijena je narasla na 150 i nešto kuna. Ovakvom indeksacijom i modelom koji imamo danas naći ćemo se u situaciji da će ta zapravo kroz tu formulu gdje se računa porast bruto plaće i porast općih cijena, to će se računati negdje na temelju 2,4% nazovimo to tako rasta cijena. Ali realno su cijene osnovnih namirnica koje umirovljenici mahom kupuju, a to su kruh, mlijeko, ulje, šećer one nisu rasle 2% one su rasle 20 i više posto. Tu isto imate prostor za djelovanje, razmislite o tome, umirovljenicima je jako teško i sa ovakvim modelom indeksacija mirovina oni neće moći podmiriti osnovne životne troškove. Vremena ima, prijedloge imate ako ih niste u stanju smisliti sami, evo kopirajte ovo ne tražimo niti autorska prava, ali učinimo nešto što će biti korisno za sve naše sugrađane, a posebno za one koje će ova inflacija najviše udariti, a to su najsiromašniji.
Hvala. Imamo jednu povredu Poslovnika kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Kolegica Glasovac je povrijedila čl. 238. Poslovnika HS-a omalovažavajući nas zastupnike, vjerujući kako će sto puta izrečena laž postati istina. Kolegice Glasovac kojim građanima je u Hrvatskoj, ne znam gdje vi živite došlo do povećanja u isporuci cijene isporuke plina i struje, to ste tamo jasno rekli. To nije točno i ja vas molim da takve neistine ne iznosite.
Kolega Bačić dobivate opomenu, to naravno nije bila povreda Poslovnika nego replika, kao i svi do sada opomena. Kolegice Glasovac, izvolite.
Gospodine predsjedniče, mene je kolega Bačić uvrijedio i temeljem, povrijedio je čl. 238., zapravo je doveo u pitanje moje praćenje situacije u Hrvatskoj što sam kao saborska zastupnica dužna činiti. 1.travnja 2021.g. za 80% hrvatskih kućanstava rasla je cijena plina, a 1.travnja 2022.g. ove godine rast će ponovno, tako da molim vas možete mi osporiti …
…/Upadica predsjednik: Hvala lijepa, dobivate opomenu./…
… ovdje bilo što, ali ne činjenicu da znam što se događa u Hrvatskoj.
Kolegice Glasovac dobivate naravno opomenu, ovo nije bila nikakva povreda Poslovnika. Idemo sada dalje Klub zastupnika Socijaldemokrata poštovani kolega Davorko Vidović. Izvolite.
Evo slušajući ova četiri amandmana koja ste dali ovdje ne mogu reći da oni nisu na tragu boljeg reguliranja onog što ste vi htjeli. Međutim, ostaje veliko pitanje, veliko pitanje i meni osobno velika zagonetka zašto se ide u donošenje ovakvoga zakona. Ja teško mogu prepoznati ne samo bilo kakav društveni interes da se ide sa ovakvom reformom, ja ne vidim niti politički interes vladajuće stranke da ide sa jednim prijedlogom zakona koji zasigurno neće doprinijeti rastu popularnosti ako je samo taj prizemni, politički motiv u pitanju, neće pridonijeti jer ova reforma usudim se prognozirati na ovakvoj zakonskoj podlozi ne može biti uspješna reforma. Ovaj zakon će pokazati da će se u narednih godinu, dvije, tri prije svega ljudi koji rade u struci, koji rade u ustanovama socijalne skrbi, u centrima za socijalnu skrb silno opteretiti zapravo jednim potpuno iracionalnim organiziranjem njihove djelatnosti i rekao bih u podlozi onoga što slijedi iza ovih zakona to su zakoni o profesionalnoj djelatnosti pojedinih komora. Moram reći da mi je pomalo zastrašujuće djeluje nametanje političkog voluntarizma i stavljanja ispred stručnosti, znanja ljudi koji su se školovali za određena područja, koji su certificirani svojim diplomama da obavljaju posao na profesionalan i stručan način ovime se sve to dovodi u pitanje. Posljedice će biti po mom dubokom uvjerenju vrlo, vrlo negativne za ono što bi nam trebao zapravo biti primarni cilj. O čemu se zapravo radi? Nakon 30 godina što imamo samostalnu državu, nakon što je potpuno izblijedilo sjećanje na jedan sistem kako se zvalo mi kažemo hrvatskije sustav u kojem su ljudi bili u velikoj mjeri zaštićeni na jedan osobit način. Nije bilo nikakvog razloga da se razina socijalne sigurnosti smanji i socijalna zaštita smanji u uvjetima kada smo dobili svoju samostalnu državu i kada smo implementirali ono što se zove nekakav slobodni demokratski politički poredak. Mi 30 godina zapravo tragično zaostajemo, ja bih rekao i kao država i kao društvo u definiranju naših ključnih ciljeva. Mi nismo uspjeli definirati da je dobrobit ljudi, pojedinaca, građana ove zemlje najveća moguća vrijednost. Fascinacija državom koju smo imali 30 godina to da državu stvorimo, da ju oslobodimo, da ju integriramo itd. je pitanje koje nas dovodi do toga što je sa društvom, što je sa tom izgradnjom društva, investiranjem u društvo. Dobili smo zemlju, dobili smo društvo u kojem vlada nevjerojatna razina nepovjerenja ili onoga što se zove socijalni kapital. Na samom smo dnu Europe. Mi teško možemo funkcionirati kao zemlja u kojoj se ne vjeruje nitko nikome, u kojem su institucije izgubile svaku vjerodostojnost i sa šnitanje salame o kojoj se govori ovih dana od strane premijera je šnitanje zapravo koje se događa unutar institucija koje su same sebe porazile. Da li je netko od nas ili od vas drage kolege bio ikada u Centru za socijalnu skrb? Izuzimam nas koji smo profesionalno radili ili imali nekakvog posla? U centre za socijalnu skrb prvu ulaznicu, prvo dvorište, prva vrata države dolaze najjadniji, najnesretniji, najnevoljeniji, najostavljeniji, najosiromašeniji ljudi. To je prvo mjesto na kojem se ljudi sa svojim osobnim traumama, sa suočavanjem sa vlastitom neimaštinom, zdravstvenim, socijalnim, nekim drugim hendikepom obraća svojoj državi. Centralizacijom sustava kojim se i u koju se ide tako žestoko potpuno mimo bilo kakvih europskih praksi toga nigdje nema. Vjerujte nigdje načelo supsidijarnosti nije toliko važno kao u socijalnoj politici. Socijalna zaštita počiva na supsidijarnosti, na dostupnosti usluge socijalne onima kojima je najpotrebnija i onima koji znaju šta je ta potreba. Ja ne vidim nikakav razlog zašto se ide u ovakvu centralizaciju nečega što je velim suprotno i struci i znanju. Već su kolege govorili o tome da je u Hrvatskoj naši najumniji ili najstručniji ljudi koji rade na poslovima socijalne zaštite su se krajnje negativno odredili spram te silne nevjerojatne centralizacije. Sve komore, sva udruženja. Ovdje smo organizirali jednu raspravu upravo mi u klubu Socijaldemokrata na temu promjene tih zakona. Htjeli smo preliminarno bez utjerivanja političkih poena podržati tu široku raspravu tim više što 2400 očitovanja koje su građani iskazali u toku javne rasprave govore koliko je ta tema važna ljudima. Nije bilo nikakvog razloga da se nameću rješenja koja nisu u korist, nisu u korist građana. Zanima me i to bih i mladoga ministra i kolegu kojega podržavam, vodi teški resor, znam što znači voditi takav resor, volio bi ga pitati kako misli provest reformu, a da na svojoj strani nema ljude koji tu reformu moraju implementirati. Ne može načelo organiziranja sustava biti načelo, kao što vrijedi, recimo u mirovinskom osiguranju. Pa ovdje to ne možeš na taj način centralizirati, ti dodjeljuješ, dolaziš na šalter, obraćaš se službeniku, službenik ti tumači i objašnjava kakvo pravo imaš. Ovdje se radi o potpuno drugom tipu usluge koju država preko centara za socijalnu skrb isporučuje svojim građanima. Bio sam u centru za socijalnu skrb koji rade u nemogućim uvjetima. Doduše, prije 20 godina, ali nisam siguran da je situacija puno bolja sada. Gdje štrakori protrčuju, gdje 3 socijalna radnika sjede, a ljudi istresaju svoju nutrinu, sudbinu i svoju nelagodu u nečijem prisustvu. Prije 20 godina smo osnovali Udrugu socijalnih radnika. Osobno sam tražio da se pomogne uspostavljanju doktorskoga studija, da dobijemo profesiju, da ne bude, ovime što se sad predlaže, mi dobivamo semi profesije, ljude koji nemaju pravo na ekspertizu, na stručnu i znanstvenu ekspertizu, unutar svog područja nisu više profesionalci. To može imati dalekosežne posljedice, ne samo na ovaj sustav socijalne sigurnosti, nego i na sve ostalo. Politički voluntarizam, stavljanje nekakvih drugačijih kriterija iznad i ispred stručnih kriterija može biti pogubno za društvo koje mora počivati na znanju, na profesiji i na stručnosti. Sve drugo je politikantstvo koje ide na štetu naših građana, a nikako u njihovu korist. Jako sam razočaran, očekivao sam da reforma koja je apsolutno nužna, apsolutno nužna, krene u pravcu veće decentralizacije, veće deinstitucionalizacije i ako hoćete, deetatizacije. Država nije uspjela pronaći partnere niti u lokalnoj samoupravi, niti u organizacijama civilnoga društva koji mogu dati nemjerljiv, ogroman doprinos i stoga sa velikim žaljenjem, velikim žaljenjem mi nećemo moći dati, unatoč vaša 4 amandmana, podršku ovom Zakonu.
Zahvaljujem. Idemo sada na 3. raspravu, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, govorit će dvije zastupnice, prva je na redu poštovana kolegica Raukar Gamulin, a nakon nje kolegica Benčić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, evo dobili smo na raspravu [[Upadica: Možete masku skinuti.]] još 4 amandmana [[Upadica: Masku, masku, jeste?]] uključena sam. ... [[Upadica se ne čuje.]] Aha. Hvala lijepo. Dakle, još 4 amandmana na ovaj set zakona, ponovit ću po ne znam koji put, na koji su se digli svi. Dakle, digla se unisono struka, digla se unisono akademska zajednica i digli su se unisono korisnici. Korisnike niste dobili na Markov trg zato jer ste povećali osobnu, osnovicu za invalidninu, i, oprostite, mislim da ste to planirali prije nego što je Zakon došao u prvo čitanje. Dobar politički potez, dakako. Ali, koliko je on zapravo mudar i koliko će on zapravo donijeti nešto dobro time da ćete vi sada inzistirati na glasanju o ovom setu setu, nisam sigurna. Dapače. Potpuno sam sigurna da ova reforma ne može uspjeti. Zašto? Kada se ulazilo u Europu i EU, bila su ta čuvena 3D. Decentralizacija, deinstitucionalizacija, deetatizacija. ... [[Upadica se ne čuje.]] Zaustavite mi vrijeme.
Kolegice i kolege, ja vas molim da se smirite, ovo nema nikakvog smisla, vrijeme zaustavite svakako. Kolegice i kolege, tko ne želi slušati neka napusti sabornicu, imamo još 4 kluba, to je otprilike još 30-ak minuta, tako da vas molim da dopustimo onima koji govore, da govore. Kolega Radin [[Upadica: I ovaj vaš.]] Kolega Radin, molim vas. Zauzmite mjesta, tko ne želi slušati neka napusti sabornicu. Izvolite.
Dakle 3D. sva ta 3D su se sada pretvorila u 1D, a to je demontaža sustava socijalne skrbi. Dakle mi se, tj. Vlada i vladajući se kunu u Europe, kunu se u europske vrijednosti, slijede EU direktive, uredbe, načelno, a kada dođe do realizacije, radi se sve suprotno. Nemam nikakvu potrebu politički se s vama razračunavati. Zašto ovo sve govorim? Zato jer se radi o interesu naših građana. Doista se radi o interesu najranjivijih skupina. Radi se o interesu, kako osoba s invaliditetom, radi se o interesu djece s poteškoćama u razvoju, radi se o interesu beskućnika, radi se o interesu siromašnih, radi se o interesu onih koji su na samoj margini ovoga društva. S druge strane, isto tako, radi se o svim djelatnicima sustava socijalne skrbi. Radi se o ljudima kojima zapravo ovim setom zakona ukidate komore, ukidate im mogućnost rada, a niste im do sada dali pristojne, civilizirane uvjete rada. Kolega je govorio već o tome kako i u kojim uvjetima rade socijalni radnici. Kakve oni uvjete imaju? Tko se o njima zapravo brine? Zašto ih niste htjeli poslušati? Zašto ih niste htjeli čuti? Ja sam jučer baš komentirala gđi. državnoj tajnici. Njezino, njezino držanje na obrani amandmana, nije nijedne sekunde slušala obrazloženje i tu sam shvatila zašto je do ovoga došlo jer ovo ministarstvo nažalost, nažalost nije imalo sluha, niti za struku, niti za korisnike nije otvorilo zaista jednu raspravu, nije htjelo čuti, nije htjelo čuti nikoga i zato imamo takav zakon. Razmišljati o sustavu socijalne skrbi na tako centraliziran način i vi znate kolege da je to potpuno krivo. Sustav socijalne skrbi mora biti utemeljen u zajednici, u lokalnoj zajednici gdje se najbolje i jedino mogu prepoznati svi problemi te lokalne zajednice jer oni nisu isti u Slavoniji košto su npr. isti u Dubrovniku ili u Konavlima, nisu isti, neki da, ali većina ne. Upravo lokalna zajednica je ta koja ima razvijenu mrežu civilnog društva i može ju još razvijat, koji je jedan od presudnih sudionika u cijelom tom sustavu socijalne skrbi. I zato vas pozivam poštovane kolegice i kolege zaista s dobrom vjerom sa interesom naših građana i struke na prvom mjestu povucite ove zakone iz procedure, omogućite novu raspravu, omogućite da ova reforma doista uspje na način da ju svi podržavaju i prihvate.
Nastavit će sada kolegica Benčić. Molim vas samo prebrišite malo govornicu. Hvala vam. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedniče. Kolegice i kolege, već sam iznijela i sad ću podcrtati apsurd zapravo ove reforme i ovog puta koji je ova vlada zauzela imajući na umu povijest, 20-godišnju povijest financiranja reforme sustava socijalne skrbi. Znači ideja transformacije zapravo sustava socijalne skrbi bila je, bila je da centri za socijalnu skrb razvijaju sa partnerima u lokalnoj zajednici mreže socijalnih usluga koje su temeljene upravo na potrebama specifične te zajednice. Dakle, ideja je bila da idemo … [[Govornik se ne razumije]] da dakle odozdo od potreba stvaramo i kreiramo usluge na razini lokalne zajednice. Pri tome je neobično važna bila činjenica da su centri za socijalnu skrb upravo pravne osobe i da imaju pravnu osobnost iz razloga što su mogli kao ravnopravni partneri sudjelovati u zajedničkim projektima, primjerice sa udrugama civilnog društva i razvijati inovativne socijalne usluge, pilotirati te inovacije i na kraju ih zapravo horizontalno menstrimirati i pružati svima. Ja sam postavila ovdje pitanje ministru kako će se sada centri za socijalnu skrb lokalni bez pravne osobnosti javljati na zajedničke projekte sa udrugama iz svoje zajednice, primjerice posebno one projekte koji su centralizirani, briselski projekti, nisam dobila odgovor. Oni nemaju pravnu osobnost, na sve će se javljati jedna jedina institucija, na sve projekte koje imamo iz ISF-a. I ne samo to, kako će oni, kako će oni specificirati one potrebe i one aktivnosti koje oni trebaju u svojoj zajednici? Ja ću vas podsjetiti, da bi došli do tog trenutka da su centri za socijalnu skrb koordinatori, koordinatori i širitelji mreže socijalnih usluga u zajednici zajedno sa drugim partnerima i dionicima na tom lokalu trebalo je 20.g., trebalo je prvih 40 milijuna dolara koje je vaša vlada tadašnja, HDZ-ova, uzela od Svjetske banke kao zajam i investirala upravo u to. Nakon toga je druga SDP-ova vlada uzela novi zajam od 70 milijuna eura isto tako od Svjetske banke da bi taj proces transformacije dovršila. Nakon toga mi smo dobili dakle u IPA programu učinkoviti ljudski potencijali u perspektivi 2007.-2013., dakle u pretpristupnom programu više od 100 milijuna eura od čega je za jačanje socijalnog uključivanja i integracije osoba u nepovoljnom položaju bilo programirano 47 milijuna eura, dakle upravo za ove namjene. Isto tako mi smo u perspektivi 2014.-2020. programirali 1,4 milijarde eura za odnosno 1,6 za Europski socijalni fond pri čemu, pri čemu smo dobili pola milijarde eura ili gotovo 4 milijarde kuna za tehničku pomoć da bi nastavili transformirati socijalni sustav u smjeru njegove decentralizacije, deinstitucionalizacije i razvoja socijalnih usluga upravo na lokalu. I nakon svega toga i još onih 36 milijuna što ste platili Svjetskoj banci da vam napravi analitičke podloge za, za Strategiju Hrvatska '20.-'30., pri čemu je jedna od tih podloga upravo pitanje razvoja socijalnih usluga i socijalne skrbi, gdje se daju preporuke dijametralno suprotne ovome gdje ide ova reforma. Dakle, nakon svih tih doslovno ću reć milijardi uloženih u transformaciju sustava i njegovu decentralizaciju i približavanje korisniku vi doslovno skrećete za 180 i idete u potpuno drugom smjeru. I ja sam rekla da je moj najveći problem i problem našeg kluba na koji način vi opravdavate da sva ta ulaganja koja smo imala sada bacamo i puštamo vodu za time i krećemo za 180 u drugom smjeru. Čime opravdavate da forsirate reformu koju vam niti jedna strukovna organizacija nije poduprijela? Kako ćete je provoditi kad vam ključni ljudi koji trebaju provoditi ju ne podupiru? Kako objašnjavate da nakon 20.g. zagovaranja nismo uveli inkluzivni dodatak za osobe s invaliditetom, kako to objašnjavate? Kako to objašnjavate?
Hvala vam lijepa. Idemo na četvrtu raspravu Klub zastupnika HSS-a i RF-a poštovana kolegica Peović. Izvolite.
Hvala. Ja bi se malo osvrnula na situaciju u kojoj se mi sada nalazimo dolaska četiri amandmana usred procedura glasanja koju ja kao zastupnica u prvom mandatu nisam nikad do sad uopće svjedočila tome, da bi skidala na svom mobilnom telefonu ta četiri amandmana i pokušala pročitat o čemu se tu zapravo radi i ništa spektakularno kako je već i rečeno, ali nemojmo ni umanjivati važnost tih amandmana kolegice i kolege. Znači ovdje se jednim, prvim amandmanom kaže da se jasnije propisuju zapreke za priznavanje usluge smještaja osoba s invaliditetom. Znači ako je osoba sklopila ugovor o doživotnom ili dosmrtnom uzdržavanju ne priznaje mu se usluga smještaja itd., znači riječ je o prilično bitnim stvarima za osobe s invaliditetom i potpuno neprimjerenoj proceduri na koji način mi to ovdje dobijamo. Ali nije to samo tih četiri amandmana, cijeli zakon je napravljen potpuno šeprtljasto i totalno amaterski, pa smo mi mogli dobiti zakon, kaže ministar ja sam poslušao sve što su udruge rekle i ja sam to prihvatio. Pa da se udruge nisu priključile u pisanju ovog zakona mi bi kolegice i kolege dobili zakon koji bi recimo između ostalog jel osobama s 4.stupnjem invaliditeta onemogućio da imaju istovremeno pravo na tuđu pomoć i njegu i osobnu invalidninu, znači to je amandman koji sam ja dala i par zastupnika i zastupnica po naputku građanske inicijative „Pomozimo djeci s invaliditetom“, inače da mi nismo taj amandman podnijeli taj zakon bi tako bio izglasan. Koliko je stvari koje nisu prihvaćene među našim amandmanima kao recimo reakcija Saveza psihoterapijskih udruga koji su sudjelovali u procesu izrade zakona u prvom čitanju da bi u drugom čitanju jednostavno ministar odlučio da to izgleda nešto drugačije i da manje ljudi zapravo ima pravo vršiti tu djelatnost psihoterapije. Pa valjda udruga zna, valjda struka zna ko može, a ko ne može biti psihoterapeut. Ono što mi ovdje vidimo, ja ću vas upozoriti, je način rada ministra Aladrovića koji ovdje vrlo rijetko dolazi, koji šalje svoje državne tajnike, ali njega tu baš nismo često vidjeli, koji će ovako donositi i druge zakone, a on je ministar najvećeg ministarstva u Vladi znači rada i socijalne skrbi najveće ministarstvo. Ovo način na koji se ovdje radi je potpuno neprihvatljiv. Ali ja ću vam reć nije samo stvar u nesposobnosti nažalost nego i ono što je napravljeno ovdje i usuglašeno odnosno što su vladajući usuglasili je katastrofalno pa će tako upozorit ću vas na čl. 34. s ovim zakonom samac koji je korisnik prava na zajamčenu minimalnu naknadu od sada imati radnu obavezu. Ja sam se evo moram priznat šokirala kad sam čula da gradonačelnik Bjelovara Hrebak propisuje radnu obavezu svojim korisnicima socijalne skrbi i da onaj koji ne želi raditi na javnim radovima nema pravo primiti socijalnu pomoć u Bjelovaru jer smatram da ljudi koji primaju socijalnu naknadu vrlo često primaju tu socijalnu naknadu iz raznih razloga. Ali tko smo mi da njih osuđujemo imaju li pravo na tu socijalnu naknadu ili ne, niko od socijalne naknade ne živi dobro, evo sad to imate u zakonu. U zakonu je ušlo da postoji radna obaveza za samca koji je korisnik prava na zajamčenu minimalnu naknadu, on je prisiljen i dužan prihvatiti svako zaposlenje koje se njemu daje, a znamo kako ministarstvo snižava broj nezaposlenih osoba. Ako ih nisu iselili prisilit će ih da rade što oni kažu da trebaju raditi. Znači, ovdje dobivamo potpuno sociopatske prijedloge koji nam poručuju da ova država ne misli skrbiti za svoje osobe s invaliditetom, za svoje siromašne, za svoje radnike jer uzmimo u obzir da će ministar idući zakon koji će ovdje doć veliki će biti Zakon o radu koji se i tu je ministar očito naučio lekciju za razliku od ovog gdje nam amandmani stižu pet do dvanaest u sabor dogovara već dvije godine u tajnosti, to ne znači da će bit savršen, vjerojatno ne radi baš dobro posao niti kao što ovdje ne radi, ali naučio je lekciju i radi ga dvije godine u tajnosti. Ali u svakom slučaju mi ovdje se moramo suočiti s činjenicom da je ovdje riječ prvo o potpunoj nesposobnosti, a drugo o projektu da se svim osobama koje su potrebite koje to trebaju zapravo poruči da im ova država neće baš previše pomagati i da zapravo moraju sebe zapitati što oni mogu napraviti za državu, a ne što država može za njih napraviti jer kao što su mnogi rekli, ja neću ići u sve one strukturalne probleme koje smo svi iznosili koliko puta. Ja sam rekla Churchill je rekao ako ne želiš riješiti problem osnuj povjerenstvo, tako se ovdje osniva povjerenstvo, akademija, zavod sve zato da bi se dao privid da se nešto mijenja, a da se zapravo ništa ne bi promijenilo odnosno da bi se samo promijenilo nagore. Neću to ponavljati svi znamo o čemu se tu radi. Ali osim same strukture, osim potpune nesposobnosti ajmo bit iskreni i zaključit sve ovo sa konačnom ocjenom, a to je da su sve što su ovdje napravili i čime se hvale u javnosti sa nekakvom povišenjem osobne invalidnine debelo zakasnili i da te naknade koje su oni sad se reklamiraju da su jako velike ista stvar ko i s minimalnom plaćom 10 godina su stagnirale i onda kad imate pad ovih pravila strogih pravila europskog semestra kad se države mogu više zaduživat, kad možete povećati javni dug onda sad država malo je jel pustila te svoje ta svoja pravila. Iduće godine kad stvari se vrate u ajmo reć neku normalu onda će Europska banka i druge institucije od nas tražiti stezanje remena i znamo kako će to završiti. A tko će podnijeti teret te krize koja tek dolazi to nisu oni koji su dragi HDZ-u, nego upravo ovi ljudi sa kojima ovdje se HDZ lopta i kaže povećali smo naknadu za osobe sa invaliditetom sa 1500 na 1750 kuna. Ma o čemu mi tu pričamo? Mi smo zemlja socijalni slučaj, osma najgora zemlja u EU prema broju ljudi i riziku od siromaštva. Vi biste trebali tim ljudima dati one plaće koje sebi dajete da bi oni mogli pošteno živjeti.
Hvala lijepa. Ja molim da se samo klonimo riječi koje su preteške recimo da je nešto sociopatski itd. Sada će u ime Kluba zastupnika Centra i Glasa govoriti poštovana zastupnica Mrak-Taritaš, Orešković. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Možemo zahvaliti ministarstvu odnosno državnoj tajnici da imamo priliku još jedanput u ime klubova govoriti o ovim zakonima jer da su odradili posao kako spada ne bi morali zadnji trenutak dati amandmane i mi ne bi imali priliku još jedanput ukazati da ovo nisu reforme, nije reformski paket. Pa nemojte reformski paket zvati neke sitne kozmetičke promjene i nekakve situacije gdje ste vi sebi nešto napraviti. Reformski paket bi značilo jedan ozbiljan zaokret koji niste napravili i koji niste sposobni napraviti. Mene su učili da kad uđete u nekakav ozbiljan posao, da onda mora uvijek u tom poslu da imate onako podjednaki broj malo nezadovoljnih. Ali vi ste pretjerali! Znate podjednaki broj malo nezadovoljnih. Ali kod vas su nezadovoljni svi i to u jako velikim, ogromnim količinama. Za kog ste radili ove zakone? Za kog? Dakle ovim zakonima hajdemo vidjeti šta je smisao, smisao je odnos oni koji rade i bave se socijalnom skrbi i oni koji su korisnici socijalne skrbi. Da li je smisao ovog zakona da vi umjesto jedne institucije imate 4 nove, pa ćemo štampati nove papire, nove obrasce i novo sve ili bi smisao biti kako približiti korisnicima pojednostaviti da oni zaista imaju priliku koristiti svoja prava ne zato što im se tako da ne koristim neke teške riječi, jedna teška riječ mi je pala na pamet, ali neću izgovoriti, nego zato što moraju, nego zato što nemaju izbor. Ja naime to uvijek naglašavam moja sestra je socijalni radnik i ja sa tom problematikom živim od doba njenog studiranja vrlo aktivno i živim cijelo vrijeme. Mi svi živimo i znamo o čemu govorimo. I ja znam o čemu govorim i znam o obiteljima koje nemaju, oni nemaju izbora. Oni se tamo moraju javiti. To je njima jedina nada. Ma njima je tako svejedno kako se to zove, njima je samo važno da im je blisko, da im je dostupno da ne moraju ići ne znam 6 autobusa promijeniti kojih danas ni nema i da tamo ima netko tko će ih saslušati, tko će im pomoći, tko će im uputiti za početak toplu riječ, a onda sve ono dalje što im treba. Sve dok mi u Hrvatskoj, dok jedan socijalni radnik ima 200 slučajeva o kojoj reformi mi govorimo? O kojem iskoraku mi govorimo? Što tu napraviti? To je ozbiljan posao, ali ozbiljnog posla se treba ozbiljno i prihvatiti. Nije ozbiljan posao to da vi uzmete set zakona pa onda važno kažete idete u prvo čitanje, pa važno kažete idete u drugo pitanje. Kako se samo ministarstvo odnosi o tim zakonima pokazuju ovi amandmani. Dakle, ovi amandmani da je zakon bio u hitnoj proceduri prvo i drugo čitanje ja bih rekla o.k. Pustili ste neki materijal, pa netko nije vidio, malo je zaboravio. Ja uvijek imam zaista dosta veliko razumijevanje prema ljudima koji rade posao u upravi. Ja sam to radila i znam o čemu govorim. Ne govorim o nekom imaginarnom poslu, ne govorim o tome kako se operira slijepo crijevo jer to ne znam i to neću raditi i za to nisam educirana. Ali neke stvari znam i o tome govorim. Ali zamislite kad ministarstvo napravi amandman i onda kaže u obrazloženju kaže amandmanom se jasnije propisuju zapreke za priznavanje usluga smještaja. To je prvi amandman u skladu sa naknadnim preporukama Europske komisije. E baš me živo zanima, stvarno me zanima koje su to naknade preporuke Europske komisije koji su došli između prvog i drugog čitanja. Pa nemojte od nas raditi blesavce. To ovako nježno riječ upotrebljavam da se potpredsjednik Sabora ne bi morao referirati. Pa mi čitamo to šta vi nama dostavite, pa mi to razumijemo o čemu je riječ. Ali ono što razumijemo i što je jasno nema ovdje reforme i nema nama u ovoj jednoj osjetljivoj domeni naprijed dok se vi bavite formom kako će se nešto zvati, pa hajdemo to još napraviti piramidu, pa u toj piramidi da se nitko ne snalazi a do tad broj korisnika raste iz dana u dan. A znate što stagnira? Broj onih koji se tim poslom bave. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj MOST. A oprostite, još će biti poštovani zastupnik Orešković u ime Centra i GLASA [[Upadica Orešković: Zastupnica.]] Zastupnica, oprostite.
Hvala predsjedavatelju, kolegice i kolege. Najveći dio pritužbi na ovaj zakon odnosio se na centralizaciju sustava i na to da se nije vodilo računa o konkretnoj pomoći koja je potrebna korisnicima, pa je i najveći broj amandmana podnesen uprava sa ciljem da se nadomjesti taj deficit. Doista podržavam sve amandmane koji daju veću podršku korisnicima sustava socijalne skrbi, međutim želim skrenuti pažnju na 25 amandmana koje je podnio Klub stranke CENTAR i stranke GLAS, a kojima se htjelo popraviti taj novi kroj, novi a loše osmišljen sustav socijalne skrbi. Sve te amandmane redom vladajući su odbili Pri tome, mi čak nismo osporavali ovu centralizaciju. Osporavali smo loše i krajnje ustavnopravno neprihvatljiv model kontrole samog načina funkcioniranja sustava. Naime ovim Zakonom osniva se novo megatijelo, taj čuveni Hrvatski zavod za socijalnu skrb pod kojeg će sada potpasti svi postojeći do sada samostalni centri za socijalnu skrb. Nad njihovim radom kontrolu će provoditi u prvom stupnju ministarstvo, a nakon toga, još jedno novo tijelo, famozno Povjerenstvo za odlučivanje o pritužbama kojeg se usuđujem nazvati nakaradnom izmišljotinom. Dakle, prije svega, ne zna se po kojoj će osnovi takvo jedno tijelo sastavljeno od 5 građana, od 5 građana bez ikakvih propisanih kvalifikacija kontrolirati struku. Ne samo socijalne radnike, nego i vještake. Dakle to se ne zna. Ono što se zna, zna se da će to Povjerenstvo donositi samo, dakle njih 5 građana, poslovnik o svom radu. U tom poslovniku će oni sami sebi urediti pitanja iz svog djelokruga, dakle, o čemu će odlučivati i na koji način. A onda smo se još i dosjetili, odnosno vladajući su se dosjetili da će jedno takvo besmisleno tijelo jednom godišnje podnositi izvješće HS-u, a da pritom ne znamo niti čemu jedno takvo izvješće služi. Da li radi kontrole sustava socijalne skrbi ili radi kontrole rada samih članova Povjerenstva. Ništa mi to ne znamo. Jedino što znamo, znamo da će to Povjerenstvo biti plaćeno po učinku, na način da će svaki član Povjerenstva dobiti 1% od prosječne neto plaće isplaćene u RH u prethodnoj godini za svaki završeni predmet i time su ti nestručni ljudi koji nemaju apsolutno nikakve kompetencije jer to nije niti zatraženo niti predviđeno zakonom, kontrolirati sve one djelatnike sustava za koje sada, ovim novim Zakonom ponovo izmišljamo nešto novo, neku novu toplu vodu, formiramo još jedno novo tijelo, Agenciju, ne, pardon, Akademiju za socijalnu skrb koja će se baviti specijalno edukacijom i školovanjem tog dijela sektora, dakle tražit ćemo od koji rade najteže poslove, pritom svi od reda potplaćeni, da se dodatno educiraju, da se školuju, a onda ćemo na tu njihovu struku, znanje i rad, da 'prostite na izrazu, da nisam za ovom govornicom, rekla bih, što napraviti, kako ćemo ih obezvrijediti, kako ćemo ih omalovažavati time što ćemo davati nekim ljudima, a točno si mogu zamisliti koga će vladajući staviti u takvo jedno povjerenstvo, da bez igdje ikakvog znanja, struke, iskustva, igdje ičega, ne samo da odlučuju o pritužbama, nego pazite, ako 3 puta godišnje utvrde da je neki socijalni radnik eto, napravio nešto što se njima ne sviđa, mogu čak naložiti Ministarstvu da nad radom tog socijalnog djelatnika provode inspekciju i kontrolu. Pa šta radimo? Dakle to je politička država u kojoj će se ovo Povjerenstvo koristiti za to da se eto, nekome dodjele nekakve naknade mimo pravila, mimo znanja, pritom im se oduzima njihovo ustavno pravo na pravni lijek onako kako je to predviđeno čl. 18 Ustava RH. Kada govorimo o tom ustroju istaknuli smo da možda ova centralizacija i može postići neke pozitivne učinke. Dala bih šansu da vidimo hoće li tome tako biti, međutim ne prihvatljivo mi je da kad smo već išli za time da se nešto negdje objedini, istovremeno formiramo posebni sustav obiteljskih centara i kažem posebnu Akademiju. A minimum kojeg smo mi tražili kroz ove amandmane je bio taj da se onda definira da sva upravna vijeća ovih novih tijela, dakle upravno vijeće hrvatskog centra za socijalnu skrb, upravno vijeće Akademije i upravno vijeće obiteljskih centara budu dužnosnici. Kao i ravnatelji, pomoćnici i zamjenici ovih tijela. Sve su to vladajući odbili, a najnakaradnije od svega, što ti članovi Povjerenstva koji će sad biti [[Upadica: Hvala lijepa.]] megakontrolori, ni oni nisu dužnosnici u smislu [[Upadica: Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika ...]] Zakona o sprječavanju sukoba interesa.
... bit će onaj Mosta, a govorit će poštovani zastupnik Ante Kujundžić, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ima onog u ovom prijedlogu Zakona što je dobro. Međutim ostaje puno više onog što nije dobro i po mišljenju struke, a pročitat ću vam sve ono što su poslali. Postoji opravdani strah da će stanje ovakvim Zakonom biti ili isto ili gore. Ja nemam problem s tim uopće što vi niste prihvatili niti jednu našu sugestiju. Ja nemam problem niti s tim što možda mislite da ste pametniji od svih onih ljudi koji su podnijeli određeni amandman i vjerujem i želim sreću da ovaj Zakon, onako iskreno, kao čovjek poluči rezultate i učini onu skupinu koja bi trebala biti mjerilo naše Hrvatske, točnije, njene snage, da oni najslabiji bude puno, puno manje slabi jer samim time bi onda i Hrvatska trebala biti jača. A vjerujem da ćete sa jednakim žarom i prihvatiti eventualnu odgovornost u slučaju da ovaj Zakon ne poluči zacrtane ciljeve. Ono što je struka kao takva zamjerila dakle ovom prijedlogu Zakona je prije svega nedostupnost kao posljedica određenja i popisivanja socijalnih usluga u samom Zakonu. Dakle predlagatelj i u ovom prijedlogu Zakona ima tendenciju popisivati socijalne usluge. Tako je sa ranijih 10 usluga popis socijalnih usluga narastao na 15 usluga, čl. 71 prijedloga Zakona, no time nije učinjena kvalitativno značajna promjena jer pristup primijenjen u nacrtu Zakona ne samo da ne daje zamašnjak razvoju socijalnih usluga nego sputava razvoj onih usluga koje nisu uvrštene. Također se tu javlja problem u slučaju da spoznamo nekakve nove socijalne potrebe i odlučimo se ponuditi jednu novu socijalnu uslugu jer smatramo da one kao takve ne bi trebale biti definirane u ovom zakonu. Ono što predlažemo je da temeljni akt definira Klastere usluga prema svrsi, dakle usluge smještaja izvan vlastitog doma, usluge podrške u zajednici za uključivanje u obrazovanje, zapošljavanje i sami život zajednice i usluge za psihosocijalno osnaživanje korisnika uz naglasak dakle i samih usluga asistencije za funkcioniranje u svakodnevnom životu i pomoć u domu korisnika. Slijedeći jedan strah kojeg su istaknuli svi oni koji rade u sustavu jest administrativna nedostupnost socijalnih usluga. U predloženom Zakonu o socijalnoj skrbi uočava se tendencija zakonodavstva da poveća administrativne aktivnosti stručnih radnika kako bi korisniku odobrio ili priznao pravo na socijalnu uslugu, naravno riječ je o člancima od 75. do 80.. Tako je raniji čl. 75. sa jednim stavkom sada narastao na 6 članaka i 24 stavka propisujući čitavi niz radnji koje se provode od trenutka kada korisnik iskaže svoju potrebu do trenutka same realizacije socijalne usluge. Naglasak na administrativnim postupcima predstavlja svojevrsni oblik rizika od gušenja stručnog rada i smanjenja dostupnosti socijalne usluge za same krajnje korisnike ako su nam krajnji korisnici oni koji su cilj ovog zakona. Pristup socijalnim uslugama u prijedlogu zakona normiran je po analogiji s pristupom socijalnim naknadama. No ova dva postupka ne treba poistovjećivati jer naime socijalne usluge jesu pravo, ali država nije ponudila mehanizme kojima bi osigurala da korisnici potrebnu uslugu zaista dobiju u bilo kojem dijelu RH na jednak način. Drugo, socijalne usluge podrazumijevaju dobrovoljnost i uspostavu povjerenja između korisnika i stručnog radnika čemu administrativni postupci u ovom slučaju baš i ne pogoduju. Nadalje, očekuje se sudjelovanje korisnika u plaćanju socijalnih usluga čime njihovo priznavanje postaje dodatno sporno. Socijalne usluge pružat će se i izvan javne mreže pružatelja usluga, npr. projektno, što će dovesti do toga da će dio građana takve usluge, takvim uslugama dobiti nešto što se zove mimo procedure priznavanja samog prava u sustavu mirovinske, u sustavu socijalne skrbi. I dolazimo onda do svojevrsnoga rizika od neravnopravnog tretmana samih korisnika. Slijedeći problem na kojeg su upozorili jest financijska nedostupnost socijalnih usluga i u ovom prijedlogu zakona kao i u aktualnom zakonu zadržane su poprilično one jasne odredbe o participaciji korisnika u plaćanju usluge sa izuzetkom korisnika koji su primatelji zajamčene minimalne naknade čl. 120. S obzirom da imovinski cenzus po ovom pitanju zakonski nije definiran već će se detaljnije urediti podzakonskim aktom ovakva odredba potencijalno stvara pravnu nesigurnost i prijeti financijskoj nedostupnosti socijalnih usluga. Stoga bi bilo korisno unaprijed predvidjeti razinu participacije građana u samom plaćanju socijalnih usluga pri tom imovinski cenzus nikako ne smije biti prerigidan jer i trebao bi se zapravo temeljiti barem na liniji rizika od siromaštva, a znamo da je propisana granica od 2.900 kuna po članu domaćinstva, a optimalno bi bilo da bude propisan temeljem prosječne plaće s obzirom da su brojke korisničkih skupina koje trebaju socijalne usluge u većem riziku od siromaštva i socijalne isključenosti. Institucionalna nedostupnost socijalnih usluga, pa poznato je da prijedlog novog Zakona o socijalnoj skrbi uvodi novu razinu centralizacije sustava socijalne skrbi osnivanjem tzv. Nacionalnog hrvatskog zavoda za socijalni rad i Nacionalnog obiteljskog centra, te podvođenjem sadašnjih centara za socijalnu skrb i obiteljskih centara u novu vertikalnu strukturu uz gubitak pravne osobnosti. Ovaj pristup nikako nije u duhu samog razvoja socijalnih usluga koje trebaju biti lokalno utemeljene, dostupne korisnicima i specifične s obzirom na lokalne potrebe i obilježja samog područja s kojeg korisnik dolazi. Razvoj socijalnih usluga više bi mu na koncu konca pogodovao jedan decentralizirani sustav i decentralizirana sredstva nego ovo što nam se ovim zakonom nudi. Iz nacrta prijedloga zakona vidljivo je da će upravo kontrolna uloga sustava socijalne skrbi biti široko rasprostranjena kroz mrežu područnih službi, ureda i ispostava, što će svojevrsno stvoriti određeni oblik problema. Mogao bih ja nastaviti i dalje iščitavati sve ono što su ljudi napisali, a ima poprilično puno. Ponovno, zaželjet ću želju da oni zbog kojih je ovaj zakon napisan žive bolje. Hoće li to tako biti osobno se bojim. Evo, hvala vam.
Sada će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovana zastupnica Nada Murganić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Ja ću prije svega reći nekoliko riječi o predloženim amandmanima vlade. Svakako da je dobro došlo da se jasnije uređuje i postupanje i prava vezana za uslugu smještaja jer je upravo tu dovelo, upravo je to dovelo do toga da smo imali zaista hiperprodukciju brojnih zahtjeva za smještaj u različite naše socijalne ustanove, pogotovo u domove za starije i nemoćne koji su decentralizirani odnosno kojima je osnivač jedinice lokalne i područne samouprave. Naime, svakako da je i tu bilo i dupliciranja različitih usluga, čak i onih usluga koje plaćaju se od strane istog ministarstva odnosno mi volimo reći od države. Tako da nije bilo rijetko da je recimo uslugu pomoći u kući koristila i osoba koja je smještena u dom ili eventualno zdravstvenu njegu, a da ne govorim da je status njegovatelja koji smo proširili na članove obitelji to svakako treba i isključiti. Ono što isto tako pozdravljam, a to je razmjena podataka različitih usluga i prava i naknada koji naši građani dobivaju sa različitih razina i različitih osnova. Poznato je da jedinice lokalne samouprave imaju različite socijalne programe i upućene našim građanima, a da isto tako pogotovo prema Zakonu o socijalnoj skrbi građani koriste i sa nacionalne razine neke naknade. I u NPOO-u je predviđena izrada takove platforme, mislim da je to dobro zbog ujednačavanja kriterija odnosno zbog pravednije raspodjele sredstava koji su namijenjeni za naše građane. Naravno ja ću iskoristiti priliku da nešto kažem o ovoj reformi da to je sve iz zakona koji vodi u pravcu reforme socijalnog sustava, svi smo govorili i sada tvrdimo da nam je ta reforma dobra i potrebna i zbog toga uopće ne mogu razumjeti poruke sa ove govornice u kojima je tolika kritika na zakon koji ipak daje puno benefita našim građanima i to sa ciljem da potiču da se reforma ne provede i mislim da to mi kao odgovorni zastupnici ne možemo i ne smijemo sa ove govornice poručiti. Svaki zakon ima svoju analizu učinka tako da će se to i moći korigirati. Naravno da je upućen prema smanjenju siromaštva i neću uopće si dozvoliti da mi netko kaže da se hvalimo da su te enormne naknade. Nisu, ali su povećane. Ova Vlada je neke naknade povećavala u svojim mandatima i dva puta, neke nisu od ranije pa eto da je bila jača i bolja osnovnica i ti postoci bi dali bolji učinak. Ono što je važno istaći, ja ću to naglašavat i uopće ne želim da to na neki način prođe ispod radara, a to je da je prema osobama s invaliditetom učinjen jedan značajan demokratski iskorak, a to je ukidanje cenzusa. Vi jako dobro znate koliko je to njima značilo s jedne strane, s druge strane mislim da treba isto tako i cijeniti koliki je to financijski učinak. Tu su obuhvaćane i korisnici invalidnine koji su umirovljenici, a oni su ujedno i korisnici vaučera tako da postoji kada se kumulativno zbroje pojedina prava i naknade znatan će biti financijski efekat pomoći prema svim tim kategorijama. Ono što me jako čudi da se omalovažava uvođenje i osnivanje akademije, socijalni radnici i stručni radnici su stalno zagovarali da su im potrebne stalne edukacije, svi zagovaramo cjeloživotno učenje i naravno da te edukacije trebaju biti ciljanje, osmišljanje i svrsishodne i mislim da socijalna skrb to jedina nije imala i to je svakako za pozdraviti. Što se tiče povjerenstva za pritužbe, ja moram iskreno reć ovo je moje osobno, malo sam imala i ja taj upitnik. Međutim, da li je povjerenstvo, vidim da zastupnice govore i one stvari koje ne pišu nigdje, povjerenstvo će imenovano biti od strane odbora HS-a i mislim da ćemo imati tu isto tako uvid u članove toga povjerenstva. Međutim, ja bi postavila pitanje, da li je bilo u redu da su stručni rad odluke koje su se ticale vrlo osjetljive problematike koje su zadirale u prava djeca, u prava roditeljstva dakle prava iz obiteljsko pravne zaštite su se anonimnim nekim izjavama komentirale po medijima od strane isto tako potpuno nestručnih, ali nekih udruga i aktivistica, propitivalo na jedan vrlo ružan način rad stručnih radnika gdje se je do te mjere provodila hajka da je bilo upitno ne samo njihova stručnost, rad i znanje nego je bilo i upitna njihova sigurnost. Poznati su česti napadi na socijalne radnike, da ne pominjem da su nam na radnom mjestu socijalni radnici stradavali. Pa onda nije bilo upita da li su to dovoljno stručni ljudi, ne, oni su imali pravo komentirati stručni rad socijalnih radnika. Velika je povika i da je tu jako sustav centraliziran. Nigdje ne stoji u ovom zakonu da ne postoji dalje de institucionalizacija, da ne postoji decentralizacija u smislu socijalnog rada u lokalnoj zajednici, čak dapače potiče se razvijanje i osnivanje centara za pružanje usluga u zajednici i to je također predviđeno u NPOO-u, ali ono što treba biti zagarantirano od države za sve naše građane koji imaju potrebe da dobiju naknade iz prava koje su regulirane u socijalnom zakonu u svim gradovima, u svim sredinama bez obzira da li to bio razvijen Zagreb ili nerazvijena Zagora. Dakle, to su prava koja garantira država i koja svaki korisnik naosob ima na to pravo i tu se primjenjuje stručni socijalni rad koji niko socijalnom radniku zbog bilo kakve organizacije nove ne može oduzeti. Centralizirani su pravni poslovi, računovodstveni neki poslovi, prijave i javne nabave, dapače čak više će se osloboditi vremena za njihov stručni rad. Ono što je teško ovdje čuti da zastupnica kaže da ne radimo u interesu građana. Ja ne znam kako mi to ne vodimo računa o interesu građana, a baš si daju za pravo oporbeni zastupnici da oni zastupaju interes građana. Ova prava, ove naknade koje su i proširene, uvedena nova prava, povećane naknade ne znam radi koga su ako nisu za građane. Vrlo je zlokobno čuti da kaže da samo zato nismo dobili ljude na Markov trg jer smo povećali naknade. Ne znam kome je to logično, ali stvarno to potvrđuje da je zakon ipak usmjeren na one na kojima i treba biti, a to su građani koji ovise o skrbi države po bilo kojoj osnovi i po bilo kojem zakonu. I vezano za vaučere oni da postoje i sada, to je uvedeno davno, sada su prošireni na druge opskrbljivače energije. Ali isto tako bih naglasila da ih već sada koriste korisnici zajamčene minimalne naknade, korisnici osobe sa invaliditetom. Dakle, osobne invalidnine i naravno da je to nešto što postoji u ovom zakonu, a sve ove mjere koje će Vlada donijeti u zaštiti građana zbog ove novonastale situacije sigurno su dobro došle. I ono što treba reći da je već sada zaposleno u 9 mjesecu 200 stručnih radnika. Ovaj zakon predviđa 326 novozaposlenih i taj omjer koliko je korisnika na jednog socijalnog radnika varira. Nije svaki naš korisnik u jednakoj potrebi, ne dolazi često niti su njegove potrebe za uslugama socijalnog radnika teške, kontinuirane. Dakle i o tome kada o tome raspravljamo vodimo računa. Mi radimo sa ljudima, svaki korisnik ima svoju priču i tu sigurno ne vrijedi ona matematika jedan i jedan su dva. Ovaj zakon je dobar i svakako ga treba nastojati da saživi u praksi i da ova reforma uspije.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu, pa prelazimo na glasovanje o amandmanima Vlade. Dajem na glasovanje prvi amandman Vlade. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 77 zastupnica i zastupnika i svi su bili za. Amandman broj jedan postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Idemo na glasovanje o drugom amandmanu Vlade. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 77. Ponovo 76 za, 1 je bio protiv. Dakle i ovaj amandman postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Dajem na glasovanje 3. amandman Vlade. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? 76 je glasovalo i svi su bili za, tako da i ovaj amandman postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. I četvrti amandman Vlade. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Ponovno 76 glasovalo. 76 za. I ovaj amandman postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Sada ćemo glasovati o amandmanima koje smo raspravili ranije na sjednici. Amandmane su podnijeli zastupnik Dario Zurovec, zastupnica Katarina Peović, zastupnica Marija Selak-Raspudić, Klub zastupnika Hrvatskih suverenista, Klub zastupnika IDS-a, zastupnica Renata Sabljar-Dračevac, zastupnica Ljubica Lukačić, Klub zastupnika Zeleno-lijevog bloka, zastupnik Silvano Hrelja, Klub zastupnika Centra i Glasa i Klub zastupnika SDP-a. Pregled amandmana vam je dostavljen. Glasovat ćemo o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Imamo ih ukupno 102 amandmana. Neki su prihvaćeni. Dakle, imamo sada više desetaka minuta glasovanja o amandmanima. Prvi je zastupnica Marija Selak-Raspudić. Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj dva i broj tri su identičnog sadržaja, a i četiri pardon. Dva, tri i četiri su identičnog sadržaja, Vlada ih ne prihvaća. Glasujemo o sva tri odjednom. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nisu dobili potreban broj glasova. Amandman broj pet zastupnice Selak-Raspudić Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandmani šest i sedam su identični Klub zastupnika SDP-a i zastupnica Sabljar-Dračevac Vlada ih ne prihvaća. Glasujemo samo jednom. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nisu dobili potreban broj glasova. Amandman br. 8, Kluba zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandmani 9 i 10 su identičnog sadržaja, SDP i zastupnica Sabljar Dračevac, Vlada ih ne prihvaća, glasamo samo jednom. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nisu dobili potreban broj glasova. 11. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 11. amandman zastupnice Sabljar Dračevac, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 13. i 14. Amandmani identični, identičnog sadržaja, Klub zastupnika SDP-a, zastupnica Sabljar Dračevac, glasujemo samo jednom. Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nisu dobili potreban broj glasova. 15. amandman Klub zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 15, ponovo Klub zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Što? Ispričavam se, broj 16. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 17, amandman Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandmani 18 i 19, Kluba zastupnika SDP-a, zastupnica Sabljar Dračevac, identičnog su sadržaja, Vlada ih ne prihvaća, glasujemo samo jednom. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nisu dobili potreban broj glasova. 20. amandman Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nisu dobili ili nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 21. Zastupnice Ljubice Lukačić prihvaćen, postaje sastavni dio Konačnog prijedloga zakona. Amandman br. 22, Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka je povučen. Amandman br. 23, zastupnice Sabljar Dračevac, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandmani 24 i 25 identičnog su sadržaja, Klub zastupnika SDP-a, zastupnica Sabljar Dračevac, Vlada ih ne prihvaća, glasujemo samo jednom. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nisu dobili potreban broj glasova. 26. i 27. amandman identičnog su sadržaja, Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka i zastupnik Dario Zurovec, Vlada ih ne prihvaća, glasujemo jednom. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nisu dobili potreban broj glasova. 28. amandman Klub zastupnika IDS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 29. amandman Klub zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 30. i 31. amandman Kluba zastupnika SDP-a i zastupnica Sabljar Dračevac, identičnog su sadržaja, Vlada ih ne prihvaća, glasujemo samo jednom. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nisu dobili dovoljan broj glasova. 30. amandman, o pardon, 32. amandman Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Zastupnica Marije Selak Raspudić 33. amandman Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandmani 34., 35. i 36. zastupnice Ljubice Lukačić, SElak Raspudić i zastupnika Zurovca prihvaćeni su u obliku kako je predložila zastupnica Ljubica Lukačić i taj amandman odnosno ta tri postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona. 37. amandman zastupnice Katarine Peović je povučen. 38. Kluba zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 39. amandman Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 40. amandman zastupnika Zurovca je povučen. 41. Kluba zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 42. amandman zastupnice Lukačić je prihvaćen, postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. 43. amandman Kluba zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandmani 44. i 45. Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka i zastupnice SElak Raspudić su povučeni. Amandman 46. zastupnice Sabljar Dračevac, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 47.i 48. Kluba zastupnika SDP-a i zastupnice Sabljar Dračevac su identični, Vlada ih ne prihvaća, samo o jednom glasujemo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nisu dobili potreban broj glasova. 49. amandman Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 50. amandman zastupnice Lukačić je prihvaćen, postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. 51. amandman Kluba zastupnika SDP-a je povučen. Amandmani 52. i 53. identičnog su sadržaja, Vlada ih ne prihvaća pa ćemo o njima glasovati samo jednom, to su Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i zastupnica Sabljar Dračevac. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nisu dobili potreban broj glasova. 54. i 55. amandmani Kluba zastupnika SDP-a i zastupnice Sabljar Dračevac, identičnog su sadržaja, Vlada ih ne prihvaća glasujemo samo jednom. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nisu dobili potreban broj glasova. 56. i 57. amandmani Kluba zastupnika SDP-a i zastupnice Sabljar Dračevac, identičnog sadržaja, Vlada ih ne prihvaća glasamo samo jednom. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 58. Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 59. i 60. Kluba zastupnika SDP-a i zastupnica Sabljar Dračevac, identični su, Vlada ne prihvaća, glasujemo samo jednom. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nisu dobili potreban broj glasova. 61. amandman zastupnice Selak Raspudić, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 62. Kluba zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 63. amandman Klub zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 64. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 65. amandman Klub zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 66. amandman zastupnica Sabljar Dračevac, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 67 Kluba zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Sada imamo cijeli set amandmana Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, da li ste možda suglasni da odjednom glasujemo o svima njima ili da idemo jedan po jedan?
Jedan po jedan.
Dobro. 68. amandman Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 69. Klub zastupnika Centra i GLAS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 70. amandman, isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 71. amandman, isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 72. amandman, isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 73., Klub zastupnika Centra i GLAS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 74., isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 75. amandman, isti klub zastupnika. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 76., isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 77. amandman, Klub zastupnika Centra i GLAS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 78. amandman, isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 79., isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 80. amandman, ponovo Klub zastupnika Centra i GLAS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 81. amandman, Klub zastupnika SDP-a, vi se slažete da objedinjeno glasujemo o jednom amandmanu vašem? ... [[Upadica se ne čuje.]] Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 82. Klub zastupnika Centra i GLAS-a vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 83. amandman Klub zastupnika Centra i GLAS-a vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 84. Klub zastupnika Centra i GLAS-a vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 85. ponovo isti klub zastupnika, tko je za, vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 86. amandman Klub zastupnika SDP-a vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 87. Klub zastupnika Centra i GLAS-a vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 88. amandman, ponovo isti klub zastupnika vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 89. ponovo isti klub zastupnika vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 90. amandman Klub zastupnika SDP-a vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 91. amandman Klub zastupnika Centra i GLAS-a vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 92. Klub zastupnika Centra i GLAS-a vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 93. amandman Klub zastupnika Centra i GLAS-a vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 94., ponovo isti klub zastupnika vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 95., isti klub zastupnika vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandmani 96,. 97. i 98. su identičnog sadržaja, Klub zastupnika SDP-a, Hrvatskih suverenista i zastupnica Sabljar-Dračevac, vlada ih ne prihvaća. Gladujemo samo jednom. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nisu dobili potreban broj glasova. Amandmani br. 99., 100. i 101. zastupnika Silvana Hrelje su prihvaćeni i postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona. I 102. amandman zastupnice Ljubice Lukačić je isto tako prihvaćen i postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Došli smo dakle do kraja sa amandmanima, pa sada dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o socijalnoj skrbi. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 116 zastupnica i zastupnika, 76 za, 1 suzdržan i 39 protiv te je na taj način donesen Zakon o socijalnoj skrbi. Kluba zastupnika SDP-a predložio je sljedeći Zaključak, prvo: Obvezuje se Vlada RH da u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu Zakona o izmjeni Uredbe, na snagu zakona, izmijeni Uredbu o mjesečnom iznosu naknade za ugroženog kupca energenata, način sudjelovanja u podmirenju troškova energenata korisnika naknade i postupanju nadležnih centara za socijalnu skrb (NN br. 140/15) na način da se naknada za ugroženog kupca određuje u iznosu od najviše 300 kuna mjesečno te da isto učini kod donošenja nove uredbe iz čl. 43 st. 5, a sukladno čl. 327 st. 1. Zakona. Drugo: Obvezuje se Vlada RH da u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu Zakona donese propis iz čl. 43. St. 1. Zakona kojima će: konačno i jasno definirati energetsko siromaštvo, proširiti kriterije za stjecanje statusa ugroženog kupca uvođenjem tog prava i za plin i za toplinsku energije, u korisnike prava za naknadu za ugroženog kupca energenata uz korisnike zajamčene minimalne naknade i korisnike osobe invalidnine, uključiti korisnike dodatka za pomoć i njegu te sve osobe koje žive u posebnom riziku od energetskog siromaštva. Dajem na glasovanje predloženi Zaključak kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Zaključak nije dobio potreban broj glasova, 36 bilo je za, 76 bilo je protiv. Prelazimo sada na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udomiteljstvu, drugo čitanje, P.Z. br. 219, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, zastupnici Domagoj Hajduković i Furio Radin, Klub zastupnika SDP-a, Klub zastupnika socijaldemokrata. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem, a glasovat ćemo o onim amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Stanku traži kolega Dretar, izvolite.
Hvala lijepa poštovani g. predsjedniče HS-a. U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta tražim stanku da još jednom ukažemo na činjenicu koju smo mi kao Klub Domovinskog pokreta pa i kolegice i kolege iz oporbe zahtijevali još i tijekom prvog pa i tijekom drugog čitanja, a to je činjenica da smo u jednome danu u objedinjenoj raspravi raspravljali o svih 7 zakona, odnosno izmjena zakona iz tzv. socijalnog paketa. Vi ste kao predsjednik Sabora i vaše predsjedavajuće kolege ponudili opciju da onda produžimo vrijeme pojedinačnog izlaganje ispred klubova na 20 minuta, no i dalje želimo istaknuti činjenicu da su to zakoni, ponovit ću ih još jednom, o udomiteljstvu, psihoterapiji, edukacijsko-rehabilitacijskoj djelatnosti, psihološkoj djelatnosti, djelatnosti socijalnog rada i socijalno-pedagoškoj djelatnosti te da sasvim sigurno 20 minuta po klubu nije nikako bilo dovoljno te želimo još jednom ponoviti činjenicu da je o tim zakonima trebalo puno, možemo reći i vremenski, ali i sa puno više brige i ljubavi raspravljati jer iza svih tih tisuća ispisanih stranica, desetaka sati saborskih rasprava stoje živi ljudi. Ne samo živi, stoje živa djeca, žive žene, živi muškarci sa ozbiljnim zdravstvenim, pa naravno i egzistencijalnim problemima. Samo smo eto, to htjeli ukazati, glasovat ćemo sada najavno po svojoj savjesti, po svim ovim točkama, ali na to smo htjeli upozoriti. Hvala lijepa.
U redu, stanka je odobrena, ali ćemo nastaviti sukladno čl. 293b dalje. Pa ćemo sada ići na amandmane i glasovati o onima koje Vlada ne prihvaća. Idemo redom, 1., 2. i 3. amandman, Kluba zastupnika socijaldemokrata, zeleno-lijevog bloka i zastupnika Domagoja Hajdukovića i Furija Radina, ta 3 amandmana su identičnog sadržaja, Vlada ih ne prihvaća pa glasujemo samo jednom. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandmani nisu dobili potreban broj glasova. Koji, koja?
Nije, nije, g. predsjedniče. Molim vas da naložite stručnim službama da popišu tko je glasao za ovaj amandman jer mislim da se dogodilo da potpredsjednik Sabora nije glasao za svoj amandman, želim da to bude zabilježeno za povijest. Zahvaljujem.
Pa dobro, imate pravo tražiti, provjerit će službe pa će provjeriti tko je kako glasovao. Molim vas, tajniče sjednice, Bukarica, da se to osigura. Dobro. Idemo dalje. 4. ... [[Upadica se ne čuje.]] Molim vas, kolegice i kolege. Molim vas. Smirite se. Što je bilo? Smirite se. 4. je Klub zastupnika SDP-a, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 5. amandman Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 6. amandman Klub zastupnika SDP-a, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 7. amandman i zadnji, Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Sada dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udomiteljstvu. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 111 zastupnica i zastupnika, 76 je bilo za, 35 je bilo protiv pa je na taj način donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o udomiteljstvu. Klub zastupnika SDP-a predložio je sljedeći zaključak „Obvezuje se Vlada RH da u roku od 30 dana predloži HS-u izmjene i dopune Zakona o udomiteljstvu u skladu s odlukom i rješenjem Ustavnog suda RH br. U-1-144/2019 i 2. od 29. siječnja 2020. na način da se istospolnim zajednicama obiteljskog života, formalnim i neformalnim životnim partnerima osigura ravnopravno sudjelovanje u svim aspektima društvenog života što uključuje pristup javnoj ulozi udomiteljstva.“ Dajem na glasovanje predloženi zaključak kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Predloženi zaključak nije dobio potreban broj glasova 33 za, 76 bilo je protiv i 1 je bio suzdržan. Konačni prijedlog Zakona o djelatnosti psihoterapije, drugo čitanje, P.Z. br. 220. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli zastupnica Katarina Peović, zastupnica Andreja Marić, Klub zastupnika SDP-a i zastupnik Ivan Ćelić. Pregled ste dobili elektroničkim putem. Glasovat ćemo sada o onim amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Idemo redom. 1. i 2. amandman su identičnog sadržaja Klub zastupnika SDP-a i zastupnica Katarina Peović, Vlada ih ne prihvaća, pa glasujemo samo jednom. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandmani nisu dobili potreban broj glasova. Amandman br. 3 zastupnice Andreje Marić, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 4. Klub zastupnika IDS-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 5. amandman isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Nešto zapelo? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Ispričavam se. 107 se javilo, 32 za, 75 protiv dakle amandman nije dobio potreban broj glasova. 6. amandman zastupnika Ivana Ćelića je prihvaćen i postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona., 7. amandman Kluba zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 8. Kluba zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. I 9. Kluba zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Sada dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o djelatnosti psihoterapije. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? 113 glasova je bilo zastupnica i zastupnika, 76 za, 2 suzdržana i 35 protiv te je tako donesen Zakon o djelatnosti psihoterapije.
Zahvaljujem se predsjedavajući. U ime Kluba zeleno-lijevog bloka tražim stanku od 10 minuta kako bismo još jednom apelirali upravo baš na sve zastupnike i zastupnice, dakle ne samo oporbe, nego prvenstveno vas iz većine da pokušate razumjeti da danas zaista imamo jednu povijesnu šansu zaustaviti praksu prodaje dugova građana, potrošačkih dugova, bilo fizičkim osobama, bilo agencijama za naplatu potraživanja i na taj način napraviti jedan mali, ali bitan korak u zapravo zaustavljanju te prakse da građane držimo u dužničkom ropstvu desetljećima. Doslovno desetljećima. Prodaja dugova jedan je od najvećih problema u kojima se nalazi više stotina tisuća naših građana svake godine. Ponavljam, u Hrvatskoj nema regulative kome i kako se može prodati dug. Vaš dug može kupiti fizička osoba, agencija za naplatu potraživanja sa temeljnim kapitalom od 20 000 kuna, omogućili ste da djeluju na tržištu na način da im je temeljni kapital kao bilo kojem drugom d.o.o.-u, da nemaju nikakve odredbe o tome kako se moraju ponašati prema potrošačima pa danas imamo situacije da naše građane koji su ostali dužni zovu po 15, 20 puta na dan, maltretiraju ih, dolaze im autima pred kuću, da ne govorim o tome da naši građani više nemaju pravo znati tko je njihov vjerovnik jer se dugovi prodaju 5, 6 puta u liniji, a zbog mogućnosti prekogranične prodaje duga, nazovu ih iz Poljske, nazovu ih iz Češke i oni ne znaju kome su dužni ni koliko. Ja vas molim da usvojite ovaj amandman i ovaj Zaključak kojim se jednom zauvijek onemogućava prodaja potrošačkih dugova bez pristanka dužnika te da se taj pristanak ne može dati u sklopu osnovnog ugovora [[Upadica: Hvala vam.]] nego samo neposredno prije prodaje duga.
Hvala kolegice Benčić [[Upadica: Hvala.]] Stanka je odobrena. Sada će govoriti kolega Bernardić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora. Tražim stanku u ime pravih socijaldemokrata kako bi još jednom upozorili na važnost zaštite najugroženijih potrošača u našem društvu, to su umirovljenici, socijalno ugroženi, nezaposleni, to su studenti. Zato smo zaključkom koji je išao prema vama predložili i zato pozivam sve zastupnike u HS-u da danas glasamo o zaključku koji obavezuje Vladu da zamrzne cijene osnovnim prehrambenih artikala. Svjedoci smo da je u zadnjih godinu dana poskupilo apsolutno sve. Da su cijene nekih prehrambenih artikala otišle gore 150%, da su građani nezaštićeni, da Poljska, Mađarska, Francuska, Njemačka, zemlje EU poduzimaju mjere za zaštitu građana od inflacije, a da je nažalost, kad je u pitanju životni standard, Hrvatska najsiromašnija članica EU. Zato je nužno zaštititi građane. Da čekamo ovu Vladu, vjerojatno bi se situacija događala slično kao s potresom. Dakle, godinu dana nakon potresa u Baniji, na Baniji, ljudi još spavaju u kontejnerima, 2 godine od potresa u Zagrebu djeca ne idu u svoje škole, prijeti na 5 milijardi da propadne iz Europskog fonda solidarnosti i kad bi čekali ovog tromog premijera, kad bi čekali ovu impotentnu Vladu i kad bi čekali jednostavno disfunkcionalnu državu, ne bi mogli zaštititi građane i zato je naš zadatak danas da izglasamo zamrzavanje cijena osnovnih namirnica. Danas je pokrenut opoziv ministra Horvata, no ja ovdje zaista jasno želim reći, ministar Horvat je jedna karika u lancu, a Vlada je jaka koliko je jaka najslabija njegova karika. Dakle, ministar Horvat jednako Plenković. Ova Vlada je zapravo, može se podvući pod jedan nazivnik, a to je da su svi oni ministar Horvat i upravo zato, da zaštitimo građane tražimo zamrzavanje cijena osnovnih životnih namirnica kako [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] tsunami inflacije ne bi potopio [[Upadica: Hvala lijepa.]] Hrvatsku.
Stanka je odobrena, no 293b, nastavljamo s radom pa idemo proći amandmane koji su išli na ovaj prijedlog Zakona. 1. amandman zastupnice Barbare Antolić Vupora, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Imamo sada prijedloge amandmana Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, 3 su amandmana, Vlada ne prihvaća nijedan pa idemo glasovati. Amandman br. 1. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Recite kolegice Benčić.
Zamolila bi vas da se ubilježi tko je glasao kako na ovom pitanju i na sljedećem amandmanu, [[Upadica: Dobro, može.]] Dakle na 2 amandmana.
Može. Znači 1. i 2. amandman, molim vas, da, kolega Bukarica, da oni koji broje glasove jasno definiraju tko je kako glasovao. Imamo 107 zastupnika je glasovalo. 32 je bilo za, 75 je bilo protiv, tako da nije prihvaćen amandman. Amandman br. 2, Vlada ga, isto tako ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. I zadnji, amandman br. 3. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Sada dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o zaštiti potrošača. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Glasovalo je 112 zastupnica i zastupnika, 76 za, 28 suzdržanih i 8 je bilo protiv pa je na taj način donesen Zakon o zaštiti potrošača. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka predložio je saboru donošenje sljedećeg zaključka: „Vlada RH dužna je u roku od 30 dana od dana donošenja ovog zaključka uputiti u proceduru prijedloge izmjena i dopuna propisa s ciljem onemogućavanja ustupanja i/ili potraživanja koja proizlaze iz potrošačkih ugovora prema potrošačima na treće osobe bez izričitog i pisanog pristanka potrošača.“ Dajem na glasovanje ovaj prijedlog zaključka kojeg Vlada ne prihvaća. Recite.
Također bi zamolila da se ubilježi ko je kako glasao za po ovom pitanju.
Može, dobro, može. Glasujmo tko je za ovaj prijedlog zaključka koji Vlada ne prihvaća. Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 107 zastupnika i zastupnica, 34 bilo za, a 73 bilo je protiv tako da zaključak nije donesen. Klub zastupnika Socijaldemokrata predlaže saboru donošenje sljedećeg zaključka. Molim vas nemojte vikati da možemo raditi. „1. Obvezuje se Vlada RH da odmah izradi analizu rasta cijena energenata i osnovnih životnih namirnica koji su uslijed inflacije i vala poskupljenja doveli do udara na potrošače u RH. 2. Obvezuje se Vlada RH da iskoristi sve mehanizme koje ima na raspolaganju i zaustavi rast cijena energenata i osnovnih životnih namirnica te tako spriječi daljnje urušavanje životnog standarda građana. I 3. Obvezuje se Vlada RH da o učinjenom izvijesti HS.“ Dajem na glasovanje ovaj prijedlog zaključka kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Kolega Bukarica, ne neće biti ništa teško nego ćete napraviti to. Tko je suzdržan? I tko je protiv? Dakle molim vas brojači glasova da registrirate ko je kako glasovao, ako bude potrebe molim vas da konzultirate onda klubove zastupnika s obzirom da je samo 107 zastupnika pa jedan značajan broj zastupnika fali pa da vidimo onda točno koji su bili tu, koji su glasovali, a koji nisu bili tu i očito nisu podržali ove prijedloge. Dakle, 107, 34 za, 73 protiv što znači da zaključak nije prošao. Prijedlog Plana usklađivanja zakonodavstva RH s pravnom stečevinom EU za 2022., predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlozima saborskih radnih tijela dajem na glasovanje Prijedlog Plana usklađivanja zakonodavstva RH s pravnom stečevinom EU za 2022. g. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 107 zastupnica i zastupnika, svi su bili za donesen Plan usklađivanja zakonodavstva RH s pravnom stečevinom EU za 2022.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Prijavitelji nepravilnosti bili su ključni u otkrivanju brojnih afera koje su se dogodile u Republici Hrvatskoj. Upravo zbog toga mi iz kluba SDP-a želimo kratku stanku prije glasovanja o ovom zakonu kako bi ukazali da ovo što se predlaže naprosto i nema druge riječi nije dovoljno. Prijavitelji nepravilnosti, oni koje zovemo zviždačima bili su ključni još od doba Franje Tuđmana kada je Ankica Lepej pokazala ogromnu hrabrost i riskirala svoju egzistenciju kako bi otkrila afere obitelji Tuđman. Preko Damira Mihanovića koji je otkrio aferu Fimi-medie, pa do gospođe Đerek koja danas otkriva katastrofalno stanje i pogodovanje u državnim nekretninama. Upravo su zviždači ti koji su omogućili da se za te afere sazna, da se o njima govori i da se odgovorni procesuiraju. Afere o kojima danas čitamo one između ostalog gle čuda upravo i ministra Horvata pokazuju koliko je upravljanje Hrvatskom od strane Hrvatske demokratske zajednice katastrofalno, na kakva nas je koljena kao društvo bacilo. Koliko nemamo novca za druge aktivnosti zato što su se one kroz kriminal i korupciju potrošili. I upravo zato prijaviteljima nepravilnosti, zviždačima dugujemo daleko veću zaštitu nego što je ona koja je predviđena ovim zakonom. Mi ćemo u prvom čitanju ovaj zakon podržati, ali apeliramo na vas tijekom rasprave iznesene su brojne primjedbe. One moraju biti uvrštene u zakon u drugom čitanju jer u protivnom ovo će ostati mrtvo slovo na papiru. I oni koji su i do sada riskirali egzistenciju kako bi ukazali na kriminal morat će to činiti i u buduće [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] Zaštitimo ljude koji štite ovo društvo od korupcije i kriminala. To je naša poruka. Hvala.
Stanka je odobrena, no 293b. nastavljamo dalje, pa ćemo onda ići na glasovanje. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prvo prihvaća se Prijedlog zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti. I drugo, sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Glasovalo je 111 zastupnica i zastupnika, 91 za, 20 suzdržanih, te smo na taj način donijeli zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Nacionalno vijeće za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije predložilo je donošenje sljedećeg zaključka: Predlagatelj zakona je prije podnošenja Konačnog prijedloga zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti o istome obvezan pribaviti mišljenje pučke pravobraniteljice o pitanjima na koje se odnosi konačni prijedlog zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 107, 34 za, 73 protiv. Dakle, zaključak nije prošao. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Stečajnog zakona, prvo čitanje, P.Z.E. br. 231. Predlagatelj je Vlada. Rasprava je zaključena sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prvo prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Stečajnog zakona. I drugo, sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom određivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Glasovalo je 109 zastupnica i zastupnika, 86 za, 23 suzdržana, tako da je donesen zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Prisežem.
Čestitam zastupniku, želim vam puno uspjeha u budućem radu. [[Pljesak.]] Prijedlog Zakona o Hrvatskoj zakladi za znanost, prvo čitanje, P.Z. br. 186, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak. 1. Prihvaća se Prijedlog Zakona o Hrvatskoj zakladi za znanost; i 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 108 zastupnica i zastupnika, 101 za, 7 suzdržanih, tako da je donesen Zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Evo počet ćemo sa radnim današnjim radom i kao što znate i kao što je najavljeno prva točka bit će Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prekograničnom prometu i trgovini divljim vrstama, prvo čitanje, P.Z.E. br. 167. Predlagatelj Vlada RH temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu je proveo Odbor za zakonodavstvo, te Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Želi li predsjednik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani Mile Horvat, državni tajnik u Ministarstvu gospodarstva i održivog razvoja. Izvolite.
Zahvaljujem se uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Ja ću vas upoznati sa osnovnim izmjenama Zakona o prekograničnom prometu i trgovini divljim vrstama. Dakle, Konvencijom o međunarodnoj trgovini i ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka, tzv. CITES konvencija je međunarodni sporazum, a cilj mu je osigurati da međunarodna trgovina primjercima divljih životinja i biljaka ne ugrožava opstanak vrsta u prirodi. Donesena je '83. godine u Washingtonu. Na snagu je stupila '75. godine, a do danas su joj pristupile 183 države svijeta što je čini najšire prihvaćeni međunarodnom konvencijom s područja zaštite prirode. Republika Hrvatska je od 2000. godine stranka u Konvencijom u međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka, dakle CITES konvencije uz još 183 države svijeta. Taj međunarodni sporazum globalno štiti i više od 35000 biljnih i životinjskih vrsta koje su ugrožene i međunarodnom trgovinom. Provedbom CITES konvencije osigurava se održiva međunarodna trgovina živim primjercima, ali i dijelovima i derivatima biljnih i životinjskih vrsta. Godišnja vrijednost međunarodne trgovine divljim vrstama procjenjuje se u milijardama Eura, a u velikoj mjeri odnosi se na farmaceutsku, prehrambenu, kozmetičku, modnu i drvnu industriju kao i trgovinu kućnim ljubimcima. Danas ne postoji segment života koji nema doticaj s trgovinom divljim vrstama. Na žalost trgovina divljim vrstama toliko je profitabilna da u zakonitu trgovinu još veći pritisak na ugrožene vrste stvara nezakonita trgovina. Procjenjuje se da po vrijednosti nezakonita trgovina divljim vrstama u samom vrhu uz trgovinu drogom, oružjem i ljudima. Divlje vrste najugroženije nezakonito međunarodnom trgovinom su nosorozi, slonovi, tigrovi, papige, ali i neke vrste sa naših područja poput ptica grabljivica ili kopnenih kornjača. Države stranke CITES konvencije, pa tako i Republika Hrvatska ulažu velike napore u suzbijanju nezakonitih aktivnosti uspostavom mehanizama kontrole trgovine od države podrijetla divljih vrsta, pa do njihovog konačnog odredišta. Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja nadležno je za provedbu CITES konvencije u Republici Hrvatskoj. Nakon pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji CITES konvencija provodi se putem uredbe Vijeća Europe broj 338. iz '97. o zaštiti vrsta divlje flore i faune uređenjem trgovine njima, te paketa njezinih provedbenih uredbi. Tim uredbama je CITES konvencija transponirana u zakonodavstvo EU. Ovim zakonom se, dakle uređuje postupanje pri komercijalnom korištenju i izvozu primjeraka zavičajnih divljih vrsta kao što su životinje, biljke, alge, gljive ili njihovi dijelovi i derivata strogo zaštićenih temeljem Zakona o zaštiti prirode. Isto tako, sa ovim zakonom i utvrđuju nadležna tijela i njihove zadaće u svrhu provedbi uredbi iz ovoga zakona. Obzirom da su uredbe EU od dana pristupanja direktno primjenjivane u Republici Hrvatskoj u 2013. godini donesen je Zakon o prekograničnom prometu i trgovini divljim vrstama koji je stvorio okvir za provedbu ovih EU uredbi u našoj zemlji. Ovaj je zakon u bitnome kao što sam rekao propisuje nadležna tijela, njihove zadaće, način podnošenja zahtjeva i postupak izdavanja dopuštenja i potvrda propisanih EU uredbama i samim zakonom. Dakle, regulirao je i postupanje u slučaju komercijalnog korištenja jedinki naših strogo zaštićenih vrsta koje nisu obuhvaćene uredbama EU, te prekršajne odredbe za kršenje uredbi EU. S tim u vezi, izradi prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona koji je sad u prvom čitanju pristupilo se kako bi se doradio zakonodavni okvir za provedbu Uredbe 338. iz '97. jer su navedene uredbe značajno izmijenjene od 2013. godine kada je zakon prvi put donesen. Zakon je mijenjan samo jedan puta i to 2019. godine kada su izmjene bile ograničene isključivo na promjene uslijed preustroja državne uprave, konkretno uspostavljao se, uspostave Državnog inspektorata gdje je objedinjen Državni inspektorat i ukidanje Hrvatske agencije za okoliš i prirodu, odnosno uspostave Zavoda za zaštitu prirode kao tijela Ministarstva gospodarstva. Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prekograničnom prometu i trgovini divljim vrstama osigurava se dosljednost primjene postupaka propisanih pravnim okvirom EU o prekograničnom prometu, te se izbjegava pojava pravnih praznina o procedurama i uvjetima izdavanja uvoznih i izvoznih dopuštenja i potvrda potrebnih za zakonit prekogranični promet, trgovinu i korištenje primjeraka s popisa Vijeća Uredbe 338. iz '97. godine. Izmjenama se također dorađuje pojmovnik zakona, usklađuju se razdoblja za izvještavanje EU sa tajništvom CITES konvencije, propisuju se detaljnije uvjeti ishođenja potvrda za primjerke vrsta navedene u prilogu A uredbe, te uvjeti za registraciju njihovog uzgoja i upis u registar koji će voditi ministarstvo, a mijenjaju se i dopunjuju i odgovarajuće prekršajne odredbe. Osim okvira za provedbu Uredbe Europske unije zakon propisuje uvjete komercijalnog korištenja strogo zaštićenih zavičajnih vrsta koje nisu obuhvaćene uredbama EU. Isto tako, prijedlogom zakona uređuju se dodatno upravni postupak i sadržaj obrasca potvrde za komercijalno korištenje ovih primjeraka. Konkretno Uredba Vijeća 338. iz '97. i paket njenih provedbenih akata redovito se izmjenjuju i dopunjuju najmanje svake tri godine jer je to posljedica izmjena CITES konvencije usvojenih na sastancima stranaka konvencije. Također izmjenama Zakona uvodi se postupak registracije uzgoja vrsta navedenih u prilogu A) uredbe kao što su na primjer kopnene kornjače čančare, afričke sive papige Žako. Uredbom 338. propisana je obveza ishođenja potvrda za komercijalno korištenje primjeraka tih vrsta unutar EU kojom se dokazuje zakonitost porijekla svakog primjerka kako bi ministarstvo unaprijed moglo, unaprijed raspolagalo potrebnim informacijama i dokazima, uzgojima ovih vrsta u Republici Hrvatskoj i bilo u mogućnosti brzo i efikasno izdati propisane potvrde. Uvodi se postupak registracije uzgojnih operacija ovih vrsta vezano uz divlje vrste koje su strogo zaštićene u Republici Hrvatskoj, a nisu obuhvaćeni Uredbom EU smanjuje se obuhvat propisane obveze ishođenja potvrde za komercijalno korištenje primjeraka takvih vrsta izmjena zakona. Predviđa se obveza ishođenja potvrde samo za primjerke uzete iz prirode RH ili uzgojene u RH, za primjerke koji su nabavljeni u drugim država. Sljedivost podrijetla osiguravat će se računom i drugim dokumentima o nabavi primjeraka bez obveza ishođenja dodatne potvrde čime se smanjuje administrativno opterećenje za pravne i fizičke osobe koje trguju takvim primjercima. Izmjenama i dopunama ovog zakona usklađuje se izričaj o odredbi o postupanju carinske službe i nadležnih inspekcija, te odredbi o privremenom oduzimanju primjeraka sa kojima se nezakonito postupa. Naravno da je to bilo potrebno urediti, jer su to u stvari najvažniji organi u kontroli prekograničnoga prometa zaštićenim vrstama, dakle carina, fitosanitarna inspekcija, veterinarska inspekcija su ključni elementi u kontroli provođenja ovog zakona. Dodatno opisuje se sadržaj zahtjeva, izgled dopuštenja o upravnim postupcima propisanim zakonom, ali se sami obrasci zahtjeva i dopuštenja više nisu sastavni dio zakona i ne objavljuju se u narodnim novinama. Na kraju u skladu sa izmjenama odredbi zakona mijenjaju se i odgovarajuće prekršajne odredbe. Za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva u proračunu Republike Hrvatske. E-savjetovanje je u ovom prvom krugu provedeno od 22. lipnja 1. srpnja 2021. godine i bilo je svega tri individualne primjedbe na koje smo odgovorili. I sad ću vam reći na kraju, dakle par primjeraka da vidimo kako to u praksi, šta znači provođenje ovog zakona u Republici Hrvatskoj. Dakle, u lipnju 2021. godine ovlašteni policijski službenici zaplijenili su 152 žive jedinke indijske zvjezdaste kornjače na autocesti A1. Kornjače su smještene u oporavište za divlje životinje do konačnog okončanja postupka. Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja je pokrilo sve te troškove njihove skrbi oko tih jedinki. Nisu bili mali, negdje oko 400 hiljada kuna je to koštalo proračun. Dakle, ovo što želim reći na ilegalnom tržištu vrlo mlada jedinka ima vrijednost od 150 do 200 eura, odrasla od 700 do 900 eura, a boga mi rasplodna jedinka ima preko 1500 eura vrijednost na tržištu. Isto tako, Carinska služba Ministarstva gospodarstva odnosno Ministarstva financija izvinjavam se, lapsus je 2017. godine privremeno oduzela 361 akustičnu i elektroakustičnu i bas gitaru koje su izgrađene od drveta palisander, zaštićenog CITES konvencijom. Dakle, procijenjena vrijednost je bila negdje oko 204 hiljade kuna. Ministarstvo gospodarstva je 2021. godine te instrumente ustupilo javnim glazbenim školama uključujući i škole na potresu pogođenom području, znači ukupno 55 škola je dobilo instrumente za školovanje i izobrazbu iz glazbene kulture. Isto tako, prstaci koji su krijumčareni iz susjedne BiH za konzumaciju u našim restoranima su određene količine su bile zaplijenjene. To je, dakle problem koji imamo konstantno jer se oni služe u našim restoranima, a poznato je da prstaci da bi dostigli konzumnu veličinu trebaju imati, proći kroz život negdje oko tridesetak godina i način devastacije njihovog staništa je apsolutno poznat. I na kraju, od ostalih CITES zapljena u Republici Hrvatskoj tokom turističke sezone pronalazili su i manje količine kavijara kod stranih turista iz Europe i Azije koje su oni donosili svojim privatnim zrakoplovima. Vrijednost najkvalitetnijeg beluga kavijara iznosi 80 hiljada kuna po kilogramu. Dakle, evo ovo sam htio samo plastično pokazati kolika je vrijednost, odnosno koliki je značaj da promijenimo temeljni zakon, doradimo ga u ovim upravnim postupcima kako bi ova stvar kontrole prekograničnog prometa vrstama zavičajnim divljim vrstama mogla se pravilno provoditi. Zahvaljujem se.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovane zastupnice Vukovac.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, dana 29. srpnja 2021. godine na dan kad se obilježava svjetski dan tigrova, Svjetska organizacija za zaštitu prirode zgroženo je iznijela slučaj iz Hrvatske koji se zbio tih dana na trajektu Jadrolinije koji vozi iz Splita prema Hvaru. Tom prilikom upozoreno je da da primjer prijevoza snimljenog sibirskog tigra na trajektu u skučenom prostoru obične auto prikolice otvara mnoga pitanja o adekvatnosti zakonodavnog sustava, te pokazuje potrebu za boljim provođenjem postojećih zakona. Poručuju nam kako strogo osuđuju posjedovanje divljih životinja kao ljubimaca radi trgovine i zabave dodavši da je njihovo držanje opravdano samo u slučaju očuvanja vrste ili u edukacijske svrhe. Moje pitanje je hoće li ovaj zakon imati efekta i na ovakve situacije u Hrvatskoj nad kojima se na žalost zgrožavaju i svjetske organizacije. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem se uvažena zastupnice. Dakle, ovo je samo primjer neodgovornog ponašanja odnosno opasnosti u trgovini i protuzakonitom ponašanju sa divljim vrstama, zaštićenim vrstama. Ja mislim da će, upravo smo išli u ove izmjene osnovnog zakona koji smo 2013. donijeli, zato što smo uočili da u provođenju određenih i procedurama i odgovornostima određenih upravnih tijela u tim njihovim ovlaštenjima treba napraviti određeni zahvat i mislim da će jasnijim određenjem postupaka i ovlaštenja upravnih tijela u provođenju tih postupaka kroz ove izmjene zakona ta stvar biti prilično dobro uređena. Ona je naravno u skladu sa kulturom i sa iskustvima zemalja EU koje to imaju bolje uređeno.
Poštovani zastupnik Dretar.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedavajući. Uvaženi državni tajniče i sami ste spomenuli ovaj slučaj iz lipnja prošle godine kada je uhićena osoba koja je osobnim automobilom prevozila 152 kornjače, gdje smo svi očekivali da se radi naravno o hrvatskoj čančari, no dokazalo se što ste i sami vi rekli da su to indijske zvjezdaste kornjače namijenjene očigledno ili preprodaji, ne ulazimo sad naravno u motive osobe koja je počinila to djelo. No, ono što je jasno da moramo pitati od kud u Hrvatskoj indijske zvjezdaste kornjače. Dakle, postoji uhodani lanac šverca divljim životinjama, pa dozvolite mi da vas samo pitam da još jednom malo pojasnimo koje se preventivne aktivnosti poduzimaju da se takav šverc i naravno bilo koji drugi i njegov oblik spriječi? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem se uvaženi zastupniče. Dakle, upravo intencija izmjene ovih zakona jeste da se pojačava, da se jače definira način postupanja organa u kontroli prekograničnog prometa zaštićenih vrsta. Naravno apsolutno je tu prvo nadležna carina koja je u sastavu Ministarstva financija i propisana je u članku 21. ovih izmjena način kako carina postupa, šta se radi sa zaplijenjenim vrstama, gdje se one smještaju do okončanja postupka. Naravno da je propisana i nadležnost podnošenja i u konačnome i kaznenih prijava zavisi od težini djela. Naravno da su ovdje propisane ako pogledamo, dakle nastojali smo definirati i jasnije ponašanje ostalih subjekata kao što su veterinarska služba, fitopatološka služba, inspekcijska služba, naravno i rad policijske službe na granici.
Poštovan zastupnik Zekanović.
Poštovani državni tajniče evo o ovoj temi imam nekoliko pitanja. Reći ću više u pojedinačnom izlaganju. Evo sad na početku jedno pitanje, već sam to postavljao a tiče se jedne zaštićene svojte a to su ježinci morski. Znači imamo zapravo dvije, to su centrastefanus longispinusi paracentrotus libidus, znači ovaj hridinski ježinac i ovaj sa dugim bodljama. Ja mislim da bi kod ovoga hridinskoga trebalo skidat zaštitu. Dakle, taj ježinac je poharao, a to kažu stručnjaci, znači iz tog polja poharao 95% podmorja našeg Jadrana. Dakle, sve alge, sva ona staništa koja su zapravo najdragocjenija u obalnom pojasu gdje se skrivaju brojni mekušci, ribe, žarnjaci itd. su uništena tim ježincem. Ja ne znam zašto držimo zaštitu za tog ježinca, evo to mi nije jasno, evo.
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem se uvaženi zastupniče. Dakle, Ministarstvo gospodarstva u svom sastavu ima i Upravu za zaštitu prirode koje je jedna analitičko-stručno tijelo koje se bavi upravo ovakvim temama, dakle oni moraju provesti opsežna istraživanja, vidjeti da li je ova vrsta je, da li ima potrebe da se ona stavi u određeni stupanj zaštite ili ćemo je sa tog stupnja zaštite zavičajnih divljih životinja skinuti. Ja vam sad ovoga trenutka ne mogu reći u kom stanju je i do kud su oni došli sa tim ispitivanjima. Ja mogu pitati, pa mogu na to pismeno se očitovati, ali definitivno naš zavod se bavi ovim problemom.
I poštovana zastupnica Raukar-Gamulin.
Poštovani svi znamo da su zoonoze znači bolesti koje se prenose sa životinja na ljude, da su upravo divlje, egzotične životinje prenose oko 72% zoonoza. Isto tako je poznato da je Italija prošle godine donijela Odluku o zabrani trgovine divljim i egzotičnim životinjama i ta odluka stupa na snagu u svibnju ove godine. Budući da je trgovina divljim životinjama i egzotičnim s jedne strane naravno patnja za te životinje, kao što smo sad čuli od kolegice Vuković recimo taj sibirski tigar. S druge strane ozbiljna prijetnja stvaranju novih bolesti, novih epidemija jer sve ta iskustva imamo. Zanima me kako vi razmišljate o zabrani trgovine, a o svemu ću u klupskom govoru o zabrani trgovine, divljim i egzotičnim životinjama. Hvala.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem se uvažena zastupnice. Dakle, pitanje je apsolutno na mjestu kako mislim, kako gledamo na zabranu trgovanja mi smo to rekli kroz odredbe prijedloga ovog zakona i kroz pojačanu penalizaciju kroz kazne koje smo propisali za takvu vrstu ponašanja. Ja moram samo reći da Svjetska unija za zaštitu prirode u svojim prilozima a, b, c, d koji su sastavni dio uredbe, ali se ne vide u ovom zakonu jer se ona direktno primjenjuje pa bi se i ta nomenklatura trebala primjenjivati su definirali koje su zaštićene vrste u kojoj kategoriji. Dakle, to mi predlažemo kao članica, a svjetska organizacija onda to objedinjava i stavlja u kategoriju a ili u kategoriju b zaštićenih sredstava.
Hvala lijepo. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu, pa će prva u ime Kluba zastupnika SDSS-a govoriti poštovana zastupnica Anja Šimpraga. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnikom, uvažene kolege i kolegice. Kako smo već čuli ranije pred nama se danas u prvom čitanju nalazi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prekograničnom prometu i trgovini divljim vrstama. Riječ je o zakonskom prijedlogu koji bi bez obzira što se radi o veoma bitnom propisu na žalost nije izazvao onoliku pažnju koliko bi trebalo o čemu najbolje svjedoči činjenica da je u javnom savjetovanju bilo svega tri komentara, a u medijskom prostoru se skoro uopće niti ne spominje. Za razliku od toga u posljednje vrijeme smo u medijima često imali priliku pročitati o nezadovoljavajućem načinu ophođenja prema divljim vrstama, o držanju divljih životinja u neprihvatljivim uvjetima, o korištenju ugroženih vrsta na jelovnicima brojnih restorana i slično. Jedno od najvećih prijetnji u opstanku biljnih i životinjskih vrsta danas predstavlja njihovo nekontrolirano i prekomjerno iskorištavanje i uzimanje iz prirode za potrebe međunarodne trgovine bilo da se radi o živim primjercima koji završavaju kao kućni ljubimci ili ukrasno bilje ili o proizvodima izrađenim od dijelova i derivata tih vrsta. Na primjer različiti proizvodi ili namještaji izrađeni od tropskog drveta, prehrambeni, kozmetički, farmaceutski proizvodi. Trenutno važećim zakonom koji je na snazi od 2013. došlo je prvenstveno do implementacije međunarodnih dokumenata u hrvatski pravni sustav, te su zapravo propisani detalji provedbe niza uredbi kojima se regulira prekogranični promet i trgovinom određenim vrstama, divljim vrstama na razini EU kao i uvjeti komercijalnog korištenja strogo zaštićenih zavičajnih divljih vrsta koje su obuhvaćene i nacionalnim propisima. Republika Hrvatska punopravna je članica tzv. CITES konvencije, odnosno Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka još od 2000. godine. Toj CITES konvenciji do danas su pristupile 83 države svijeta što govori da je riječ o jednoj od najraširenijih međunarodnih konvencija iz područja zaštite prirode. Međutim, kako su u međuvremenu izmijenjene uredbe, izmijenjena je Uredba o zaštiti vrsta divlje faune i flore uređenjem trgovine njima i njezine provedbene uredbe koje reguliraju ovo područje, te je provedena analiza provedbe zakona. Utvrđena je nužnost unapređenja i jasnijeg definiranja procedura i uvjeta izdavanja dopuštenja ili potvrda, te postupanju u prekograničnom prometu i trgovini primjerice životinja i biljaka. Kako je rečeno procijenjeno je kako je predmetni zakon potrebno izmijeniti i dopuniti, pa je tako potrebno dopuniti pojmovnik zakona novim odgovarajućim definicijama te izmijeniti razdoblje izvještavanja Europske komisije i tajništva CITES konvencije. Također primjenom zakona od 2013. utvrđeni su određeni nedostatci, pa je potrebno jasnije propisati uvjete ishođenja potreba za primjerke vrsta navedenih u prilogu a) spomenute uredbe. Osim okvira za provedbu uredbe EU kojima se regulira prekogranični promet i trgovina određenim divljim vrstama, Zakon o prekograničnom prometu propisuje i uvjete komercijalnog korištenja strogo zaštićenih zavičajnih divljih vrsta koje nisu obuhvaćene uredbama. Svi se nadamo kako će predložene izmjene osigurati zaštitu divljih vrsta RH, ali ujedno i pridonijeti zaštiti divljih vrsta BiH na način da se strožom graničnom kontrolom utječe na sprječavanje ilegalnog prekograničnog prometa divljim vrstama iz BiH prema zemljama Zapadne Europe, a preko RH. Svi ćemo se složiti kako su ove izmjene i dopune zakona pozitivan iskorak i da su prijeko potrebne, međutim zahvati možda trebaju biti veći jer istovremeno moramo biti realni i svjesni kako mnogi problemi vezani uz zaštitu divljih i ugroženih vrsta nastaju zbog nedovoljne suradnje između nadležnih institucija, te je potrebna konstantna i kvalitetna suradnja između državnih tijela vlasti, veterinarskih i carinskih službi, policije i sudskih tijela. Država mora tim tijelima i institucijama osigurati primjerenu koordinaciju, te dovoljno sredstava za provedbu svojih programa. Treba povećati stručnu osposobljenost osoba u državnim službama vezano uz probleme iz područja zaštite životinja, te u tu svrhu osigurati njihovu edukaciju i osviještenost o relevantnim problemima. Primjerice, potrebna je češća edukacija carinika i graničara o prepoznavanju zaštićenih divljih i egzotičnih vrsta životinja. Sve to treba biti praćeno davanjem odgovarajuće nadležnosti navedenim tijelima pri postupanju u pitanjima zaštite životinja što je moguće provesti jedino promjenama zakona i pravilnika koji reguliraju rad tih tijela. Također usmjeriti se trebamo i na prevenciju ne samo na sankcije već počinjenih djela. Oštrije kazne u slučaju prijestupa vezanih za ilegalnu trgovinu divljim i ugroženim vrstama obeshrabrile bi krivolovce u njihovim aktivnostima. Tako bi se primjerice troškovi vezani uz zaštitu životinja i provedbu zakona osim novca iz proračuna mogli financirati kombiniranim sustavom tako da bi prihodi dijelom dolazili od prekršitelja zakona koji bi trebali u obliku kazne plaćati sve troškove koje njihove protuzakonite radnje proizvedu. Recimo plaćanje životnih troškova konfisciranih životinja za njihova života, a dijelom bi dolazila od predloženih posebnih poreza na zakonit uvoz divljih i zaštićenih vrsta. Iako nije posredno vezano uz temu današnje rasprave posredno sigurno jeste. Trebamo razmislit o tome koje su životinje podobne da ih drže fizičke osobe. Hrvatska nema dovoljno uređenu zakonsku regulativu u području trgovine egzotičnim životinjama kao kućnim ljubimcima. Primjer dobre prakse jeste uvođenje tzv. pozitivne liste odnosno popisa vrsta koje se mogu držati kao kućni ljubimci, a što je usvojilo već više europskih država kao najbolje rješenje u prevenciji strašnih posljedica trgovine tim vrstama. Zbog spomenutog pozitivnog iskoraka u sferi zaštite životinja Klub zastupnika SDSS-a podržat će ovaj prijedlog uz molbu za uvažavanje prijedloga iznesenih tijekom rasprave. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Za pravednu Hrvatsku, a govorit će poštovana zastupnica Ružica Vukovac, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnikom, uvažene kolegice i kolege. Ovim se prijedlogom zakona uređuje postupanje u prekograničnom prometu i trgovini primjercima životinja i biljaka, te njihovim dijelovima i derivatima u svrhu provedbe prije svega Uredbe Vijeća od 9. prosinca 1996.g. o zaštiti vrsta divlje faune i flore i uređenjem trgovine njima, zatim Uredbe komisije od 4. svibnja 2006.g. o utvrđivanju detaljnih pravila o provedbi Uredbe Vijeća o zaštiti vrsta divlje faune i flore i uređenjem trgovine njima, zatim Uredbe komisije od 4. veljače 2008.g. o izmjeni Uredbe br. 865/2006 o utvrđivanju detaljnih pravila o provedbi Uredbe Vijeća br. 338/97 u odnosu na zbirke uzoraka, zatim provedbene Uredbe komisije od 17. lipnja 2013. o zabrani unošenja primjeraka određenih vrsta divlje faune i flore u uniju itd., dakle drugim riječima usklađujemo se s dokumentima starim 10, 15, pa i 20.g. Napominjem i kako državni inspektorat u ovom obliku postoji duže od 3.g. i ne znam koji su to točno razlozi da sa usklađenjem ovoliko kasnimo. Ovim se zakonom uređuje postupanje pri komercijalnom korištenju i izvozu primjeraka zavičajnih divljih vrsta, dakle misli se na životinje, biljke, gljive ili alge, zatim njihovih dijelova i derivata strogo zaštićenih temeljem Zakona o zaštiti prirode. Utvrđuje se i nadležna tijela i njihove zadaće u svrhu provedbe uredbe iz uvodnog dijela, kao i odredbe samog zakona. Predloženim zakonom uređuje se i nadzor nad provedbom odredbi ovoga zakona, te prekršaji za kršenje uredbi i odredbi ovog zakona. No tu se otvara nekoliko pitanja. Krenut ću od čl. 29. koji kaže, privremeno oduzete žive životinje, biljke, gljive i odnosno alge koje ispunjavaju uvjete određene veterinarskim ili fitosanitarnim propisima privremeno se smještaju u oporavilištima prema čl. 67. Zakona o zaštiti prirode ili kod fizičkih i pravnih osoba koje za to ovlasti samo ministarstvo do pravomoćnog okončanja postupka. No pitanje je što je sa privremeno oduzetim životinjama koje ne ispunjavaju uvjete određene propisima. Jednako tako zanimaju me spomenuta tzv. oporavilišta, imamo li mi registar tih oporavilišta, koje uvjete ona moraju zadovoljiti? Zatim koje fizičke ili pravne osobe mogu odnosno može pod uvjetima opunomoćiti nadležno ministarstvo da bi se kod njih privremeno smjestile privremeno oduzete životinje, biljke, gljive ili alge, ali pitanje se prvenstveno odnosi na životinje. Inače životinja je živo biće i za nju prije svega treba adekvatan smještaj. Takve osobe koje bi eventualno mogle prihvatiti određenu životinju moraju odnosno trebale bi biti barem kako ja držim na raspolaganju 24 sata jer nikad ne znate u koje vrijeme će se dogoditi da se otkrije ilegalan prijevoz ili situacija u kojoj se životinju mora oduzeti i negdje smjestiti osim naravno ukoliko nadležno ministarstvo životinju ne tretira kao stvar. U tom slučaju zakon u ovom obliku može poslužiti svrsi i formalno zadovoljiti sve navedene ciljeve i zahtjeve. No ako uzmemo u obzir da su životinje živi organizmi i neovisno o tome jesu li iz domaćeg uzgoja ili se radi o divljim vrstama one trebaju tretman kojim će se omogućiti sva dobrobit, dakle adekvatan smještaj, adekvatna ishrana, adekvatna briga, itd.. Registar takvih fizičkih ili pravnih osoba koje primjerice mogu zbrinuti krijumčarenog pitona ili žirafu ili možda sibirskog tigra mora biti dostupan na internetu odnosno online u skladu s pravilima o digitalizaciji koju pokušavamo provesti u postojećim institucijama prvenstveno zbog samih carinskih inspektora, za sada takvog registra koliko ja znam ipak nema. Jednako tako inspektor mora imati jasne i nedvojbene upute o postupanju u takvim situacijama. No u ovom prijedlogu zakona ja ih ne vidim, ne vidim niti namjeru da će se o tome nadležno ministarstvo očitovati odnosno donijeti pripadajući pravilnik. To može za inspektora koji je u takvim situacijama nadležan postupati značiti potpuno vezane ruke. Ja ne bih bila u koži primjerice inspektora koji zaplijeni neku divlju vrstu i recimo ako se radi o sitnim noćnim satima mora ju negdje odvesti, a gdje će je on drugo odvesti nego doma. Jednako tako iz predloženih odredbi zakona nije vidljivo čijom se smatra oduzeta životinja odnosno tko nakon oduzimanja preuzima odgovornost za njenu dobrobit. Iz materijala koji su nam dostavljeni, a ja bih rekla i iz predloženih odredbi nije vidljivo je li na prijedlogu izmjena i dopuna radila međuresorna skupina koja bi uključivala i predstavnike recimo Ministarstva poljoprivrede, ali i samog državnog inspektorata za koje vjerujem da bi imali itekako što reći na ovu temu. Jednako tako držim važnim upoznati predstavnike ministarstva koji danas brane boje ovog prijedloga kako prilično veliki broj sudaca u prekršajnim predmetima koristi pravilo ublažavanja kazne, pa tako prekršitelji koji su primjerice uhvaćeni u izvršenju ilegalnog prijevoza živih životinja mogu dobiti za to kazne koje su prilično smiješne iako pri tom ugrožavaju život drugoj živućoj vrsti. Pogledajmo iznose predviđenih raspona novčanih kazni unutar prekršajnih odredbi, kreću se od 500 kuna, pa na dalje. Suci prekršajnog suda ublažavaju kazne i određuju iznose koji su često puta tek 2/3 propisane minimalne kazne. To su najčešće iznosi manji od troška goriva koji je samim prekršiteljima nužno za realizaciju planiranog poduhvata, posebno kad uzmemo u obzir iznose vrijednosti koje je i sam ovdje spomenuo državni tajnik, a potvrdio je da se radi o milijardama. Jesmo li time zadovoljili svrhu donošenja zakona i hoće li zakon postići cilj koji nam je odredila EU? Ja osobno mislim da neće. Zahvaljujem.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Domovinskog pokreta, a govorit će poštovani zastupnik Davor Dretar, izvolite.
Dobar dan svima, poštovani g. predsjedavajući, poštovani g. državni tajniče, uvažene kolegice i uvaženi kolege. Svakako da naravno trgovina zaštićenim i divljim životinjskim vrstama predstavlja globalni problem. Možda je Hrvatska na neki način malo izuzeta iz atraktivnosti jer mi kao autohtone životinje nemamo nosoroge, slonove, a znamo i sami da cijene tih životinja odnosno nekih dijelova njihovog tijela na nacionalnim tržištima dostižu izuzetno visoke iznose. Trguje se naravno iz raznih motiva, ponegdje iz potreba za tradicijskom medicinom, pa se koriste kao afrodizijaci. No u svakom slučaju činjenica jest da svaka takva trgovina košta života jednu ili više životinja. Što se stanja u Hrvatskoj tiče kod nas je još uvijek jedan miks. Možda i nije toliko atraktivna životinja kao slon, ali naš prstac sasvim sigurno dio je jednog fantastičnog eko sustava hrvatskog Jadrana, a znamo i sami da je naš Jadran jedno od glavnih gospodarskih uzdanica našeg gospodarstva, pa ga trebamo čuvati kako onog koji se proteže od morske obale prema van, tako i onog koji se proteže od površine mora u dubinu. Činjenica da se prstaci i danas love, izlovljavaju i da se mogu naći na jelovnicima nekih pomalo bih rekao i elitnih restorana u Hrvatskoj je zastrašujuća. Ponekad inspekcija i uspije nešto učiniti, ali to je sve nažalost u tragovima budući da mnogi ljudi vlasnici ugostiteljskih objekata koji se usuđuju nuditi prstace na svojim jelovnicima bili oni pod nekom šifrom ili pak potpuno prezentno istaknuti na jelovniku uživaju nečiju zaštitu i u potpunosti su sigurni da im se ništa neće dogoditi ako prstace stave na meni. O svim mogućim lošim stranama vađenja prstaca iz morskoga dna ne treba niti govoriti, vidjeli ste i svi slike kako izgleda jedan dio podmorske obale kada se na njega bace ti ljudi sa bušilicama, sa tim macama kako ih zovu naši južnjaci i polome i unište stanište koje se po nekim procjenama neće obnoviti nekoliko 100-tina godina. Proći ćemo kroz još neke vrlo simptomatične slučajeve. U srpnju ove godine vidjeli smo na društvenim mrežama kako se na trajektu za Hvar u jednoj običnoj prikolici u kojoj inače Šime na gradilište vozi ciment ili pijeska, lijepo mirno smjestio tigar i to ne tigar od 3 mjeseca i nekoliko kilograma nego ozbiljna tigrina od nekoliko 100-tina kilograma koju je neko vozio u prikolici namijenjenoj, pa možemo slobodno reći za prijevoz osrednjih papiga, papiga osrednje veličine. Raspitao sam se malo i poštovani državni tajnik Horvat siguran sam bit će suglasan sa mnom, ali ću ga zamoliti da u svojem dodatnom izlaganju malo objasni. Saznao sam naime da su ti ljudi tigra prevozili potpuno legalno. Užasavajuće je to jel pretpostavljam da svi možete zamisliti kako bi izgledalo da je ta velika mica maca odlučila malo prošetati trajektom i sa palube upoznati sve ljepote hrvatskog Jadrana, pitanje je da li bi ju ta mala prikolica uopće mogla zadržati. Oni su tu životinju, tog ogromnog tigra vozili legalno zato što su iskoristili mogućnost, pa ću još jednom zamoliti poštovanog državnog tajnika Horvata da nam objasni jel siguran sam da bolje od mene poznaje proceduru u kojoj se tigra može voziti sa kontinenta na jedan jadranski otok u prikolici pomoću određenih dozvola koje je izdalo Ministarstvo kulture. Gdje je tu ta zakonska mogućnost koja je to njima omogućila? Ovo je istinit podatak koji sam saznao od čovjeka koji je duboko, duboko, duboko u sustavu, nije nikakav problem da i njega spomenemo jel radi jedan fantastičan posao ovdje, prvenstveno na području Grada Zagreba, on je ravnatelj zagrebačkog zoološkog vrta, vrta, g. Damir Skok. Svi koji nešto znate o njemu znate da taj čovjek budući da živi u Zagrebu većinu svoga vremena poklanja brizi o odlutalim kućnim ljubimcima, ali ponekad dogodi se naravno živimo u gradu koji je na obroncima Medvednice, koji je sa svih strana okružen divljom prirodom, pa da njegove ekipe ponekad moraju po gradskim kvartovima skupljati divlje životinje. To često odnosno najčešće budu sove, lisice, lasice, kune, dabrovi, pa ponekad i zmije. Nećete vjerovati da se poštovanom gospodinu prije nekog vremena dogodilo da su ga određeni ljudi prijavili da neovlašteno hvata divlje životinje. Srećom naravno kada je cijela priča došla do suda sud je istoga trenutka obustavio vođenje bilo kakvog predmeta jel je svima bilo jasno o čemu se radi, ali hoću vam samo pokazati jednu činjenicu da stalno postoje ljudi koji smatraju da nije normalno uzeti lisicu ili zmiju nego oni bi ju vjerojatno štapom po glavi. Čisto podsjetnik, razgovaramo sam s poštovanim gospodinom, za sve one koji se možda jednoga dana nađu u toj situaciji, divlje životinje nemojte molim vas dirati, one nemaju apsolutno nikakvu potrebu da sa vama popričaju, da zauzmu neki dio vašeg životnog prostora, odmaknite se od njih i one će vjerujem same otići. Još jedan izvanredan primjer dogodio se prije nekoliko godina isto tako u Zagrebu, kada je iz jednog stana u stambenoj zgradi negdje na 5 ili 6 katu u jednu laganu šetnju kvartom krenuo burmanski piton dugačak 5 metara. Impresivna životinja i sasvim sigurno velika opasnost, možda ne za odrasloga čovjeka, ali za neko dijete sasvim sigurno. Radilo se o kućnom ljubicu jednoga gospodina koji se bavio jednom drugom vrstom ilegalne aktivnosti pa kada je policija ušla u njegov životni prostor naravno veseli piton odlučio je da očigledno ne želi biti uhićen pa je kroz prozor zbrisao na slobodu. I njega su uspjeli uloviti vrijedni ljudi već spomenutog gospodina, izmjerili ga, bio je duži od 5 metara. Još jedno pitanje za poštovanog gospodina Horvata. Trenutno govorim o Gradu Zagrebu odlukom jedinice u ovom slučaju lokalne samouprave Grada Zagreba ne smiju se držati zmije duže od 2,5 metra, no država odnosno nadležno ministarstvo takav propis nema, pa molio bih da se pobrinete i oko toga jer sasvim sam siguran da nitko u svom dnevnom boravku ne želi vidjeti glistu dužine 5 metara. I ono za kraj što ćemo spomenuti je naravno već izgovorene istine. Uhićena je osoba koja je vozila 151 kornjače indijske kornjače što dokazuje da se Hrvatska nalazi na ruti kao što se nažalost nalazimo na ruti preko koje se švercaju narkotici tako se očigledno nalazimo i na ruti šverca divljim životinjskim pa i biljnim vrstama. Talijan je u rujnu prošle godine ulovljen sa 138 divljih ptica u prtljažniku no to su očigledno podaci koje smo saznali. Dakle, postoji sasvim sigurno i određen broj ovakvih slučajeva o kojima nikada nećemo ništa znati jer su jednostavno prošli ispod radara odnosno počinitelji nikada nisu ulovljeni. Tu će sasvim sigurno osim činjenice da moramo osvijestiti cijelu javnost o brizi i potrebi zaštite divljih životinjskih i biljnih vrsta trebati poduzimati određene preventivne aktivnosti jednako kako se poduzimaju u borbi protiv narkotika tako i u ovom slučaju. Divlje životinje prvenstveno one koje su svoje stanište naše na području RH naš su ponos, naša biološka raznolikost, jedan je veliki adut Hrvatske za budućnost, za jednu zdravu, za jednu zelenu domovinu koju moramo čuvati. Na tome putu sasvim sigurno stoji i ovaj zakon u kojem načelno ne vidimo niti jedan problem nego samo način pomoću kojega će on biti proveden možemo staviti pod znak pitanja, ali ćemo ga u čistoj i dobroj namjeri podržati. Hvala lijepa.
Slijedeći klub zastupnika bit će onaj Socijaldemokrata, a govorit će poštovana zastupnica Katica Glamuzina. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine Katić, kolegice i kolege, svakako je dobro da je Hrvatska punopravna članica CITES konvencije i svakako je dobro da smo po učlanjenju u EU bili obavezni zakonom urediti zaštitu naših divljih vrsta kad to već nismo i ranije samostalno napravili. Ovaj zakon nas obvezuje paziti na divlju floru i faunu drugih zemalja kao što i njih obvezuje paziti na našu. Predložene izmjene su tehničke naravi i svakako je dobro da se zakoni unapređuju. Kako je nekoliko kolega prije mene već spominjalo primjere kršenja ovih zakona nema potreba da i ja to radim, ali ću reći da se nadam da ovih izmjenama će biti omogućena i bolja prevencija, a ne samo stroža penalizacija onih koji zakonske odredbe krše i time ugrožavaju našu divlju floru i faunu. S obzirom da je Državnom inspektoratu povjerena kontrola ovih procesa nadam se da će biti učinkovitiji nego u nekim drugim poslovima za koje su zaduženi, a Klub Socijaldemokrata će ove izmjene svakako podržati.
Hvala lijepa. Slijedeći klub zastupnika bit će onaj zeleno-lijevog bloka, a govorit će poštovana zastupnica Urša Raukar Gamulin. Izvolite.
… [[Govornica naknadno uključena.]] dakle trgovina divljim životinjama tema je od velike važnosti. Prvenstveno zato jer u Hrvatskoj ali i u Europi je to iznimno neregulirano područje. Što se tiče prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prekograničnom prometu i trgovini divljim vrstama već je dovoljno rečeno primjedbi s kojima se slažem pa da ne gubim vrijeme na to, vjerujem da ste ih čuli jer je ovo prvo čitanje ja bih rekla još neke dodatne stvari. Dakle, ono što je aktualno u Hrvatskoj je da su oglasnici puni egzotičnih i divljih životinja, a ono što nam nedostaje jest pozitivna lista i neke druge regulacije koje životinjske vrste uopće mogu biti kućni ljubimci. Mi nemamo tu pozitivnu listu u Zakonu o zaštiti životinja. Zašto je to naime važno? Životinje iznimno pate u uzgoju, trgovini, prijevozu i na kraju u zatočeništvu, ali ono što je važno napomenuti da su životinje rezervoar mnogih bolesti koje mogu širiti, a one te bolesti mogu evaluirati u pandemiji. I zato smatramo da bi trebalo slijediti primjer Italije koja je prošle godine zabranila uvoz i trgovinu divljim i egzotičnim životinjama, a ta odluka stupa na snagu u svibnju ove godine. Italija je time napravila veliki konkretan korak za zaštitu ljudskog zdravlja u smislu sprječavanja i zaustavljanja epidemija i pandemija. Takvu odluku su ujedno pozdravile i Organizacije za zaštitu životinja. Dakle tom odlukom Italija želi učiniti prevenciju širenja virusa iz zoonoza, zoonoza sa životinja na ljude kako se ne bi vratilo istim pogreškama koje su čovječanstvo dovele do razvoja i širenja mnogih epidemija i pandemija kao što su, nažalost znamo SARS, MERS i Covid-19. Još od 80.-tih dolazi do porasta trgovine egzotičnim i divljim životinjama koje postaju invazivne, a od tada raste i prijenos zoonoza jer one naravno ne poznaju granice. Rizici od iskorištavanja i trgovine divljim životinjama postali su itekako jasni prošle godine tj. prije, prije 2.g. svjetskim izbijanjem SARS-CoV-2 virusa koji uzrokuje Covid-19. Treba naglasiti da su neke od najozbiljnijih zoonoza povezane s egzotičnim i uvezenim životinjama i da divlje životinje prenose oko 72% zoonoza. Poznato je da su i legalna i ilegalna trgovina divljim pticama odigrale značajnu ulogu u globalnom širenju ptičje gripe, što je 2007.g. rezultiralo zabranom uvoza divljih ulovljenih ptica u EU. Stoga je nužno smanjiti što je više moguće kontakte s divljim i egzotičnim životinjama jer postoji vrlo uska međuovisnost između zdravlja ljudi, zdravlja životinja i okoliša. Prijatelji životinja upozoravaju da je problem zapravo alarmantan, ali nije dovoljno prepoznat čak ni na razini EU. Samo je nekoliko laboratorija u EU koji mogu testirati određene zoonoze i stoga smatraju da je samo pitanje vremena nažalost kada će nastupiti npr. Covid-22 ili 23. Organizacije za zaštitu životinja već godinama upozoravaju da je nezakonito trgovanje divljim i egzotičnim životinjama u iznimno velikom porastu i da se radi o poslovanju s prometom od oko 12 milijardi eura godišnje na razini EU. Golemi dodatni troškovi proizlaze iz borbe protiv ilegalne trgovine, liječenja bolesti koje uzrokuju divlje životinje, klanja tisuća domaćih životinja kako bi se spriječilo širenje ti bolesti, te hvatanjem i iskorjenjivanja invazivnih vrsta koje nastaju kada ti, kada ljudi puste u prirodu egzotičnog ljubimca nakon što im on naprosto dosadi. Dakle, za mnoge vrste naročito egzotične životinje život u zatočeništvu može biti tragičan jer je izrazito teško i čak nemoguće osigurati njihovu dobrobit i dugogodišnju specijaliziranu skrb, prehranu i smještaj. I to može dovesti do ozbiljnih problema u mogućnosti držanja tih životinja, pa ih ljudi nerijetko odbace u prirodu gdje i ne mogu ili ne mogu preživjeti ili postanu invanzivne. I uobičajeni su primjeri egzotičnih ljubimaca koji pate od neadekvatne prehrane, ozljede od pogrešne upotrebe umjetnog grijanja, problema s ponašanjem i neprimjerene medicinske skrbi jer često nedostaju u tim svim sektorima kvalitetne i dostatne informacije. S druge strane određene divlje životinjske vrste mogu predstavljati sigurnosni rizik za ljude zbog svoje predatorske, agresivne ili otrovne prirode. I vrste kao što su npr. zmije, zmije otrovnice, pitoni, krokodili ili velike mačke, primati, mogu ozlijediti ljude otrovom, ugrizom ili grebanjem. Odrasle životinje mogu biti vrlo jake i predstavljati rizik, osobito za malu djecu. I zato nedostatak odgovarajućeg zakonodavstva o egzotičnim kućnim ljubimcima može rezultirati ozbiljnim problemima u dobrobiti životinja, životinje pate i to je etički problem koji zakonodavstvo hrvatske treba uzeti u obzir. Stoga je nužno da se Hrvatska koja zapravo nema dostatnu regulativu pridruži Italiji zabranom uvoza i trgovine divljim i egzotičnim životinjama. I osim toga za Hrvatsku bi bio veliki pomak uvođenje pozitivne liste životinja koje se mogu držati kao kućni ljubimci. Udruga prijatelja životinja na to ukazuje već godinama i 2017. je to čak ušlo u proceduru Zakona o zaštiti životinja, međutim nažalost ispalo je kažu pod pritiskom nekih lobija, kao što to biva. Dakle, takve pozitivne liste nalaze se već na snazi u Belgiji, u Nizozemskoj i u Luksemburgu. Mnoge zemlje razmatraju uvođenje tih lista i ono što možemo zaključiti iz njihovih, njihova iskustva su odlična. Naime, u praksi se pokazalo da je pozitivna lista zapravo najbolje rješenje i dobar temelj za učinkovitu regulaciju i predstavlja sustavnu promjenu koja jako dobro funkcionira i ima utjecaja i na ilegalnu trgovinu. Osim toga ona što je izrazito važno omogućava bolju kontrolu zoonoza kao i novih i nepoznatih vrsta. Što se tiče zoonoza svakim danom dolaze nova saznanja. To nije neka statična situacija i uvijek smo zapravo na neki način u zaostatku. No, nacionalni zakoni izglasani su kada još nije se tako mnogo znalo o zoonozama i opasnostima od divljih životinja. Zato su neke vrste dopuštene za držanje iako imaju veliku smrtnost prije dolaska u trgovinu i prenose zoonoze. A pozitivna lista temelji se na najnovijim znanstvenim istraživanjima, omogućava državama da kontroliraju trgovinu i preventivne, što je najvažnije. I tako budući da već 2.g. nažalost živimo u pandemije Covid-19 sa svim užasnim i razornim posljedicama i nadamo se da ne treba posebno naglašavati kako bi trebalo učiniti sve da se prevenira ikakva mogućnost ponavljanja epidemije izazvane zoonozama. I zato pozivamo vladu da što prije donese odluku o zabrani trgovanja divljim i egzotičnim životinjama kao i pozitivnu listu kao dopunu Zakona o zaštiti životinja. Smatramo da se trebamo u ovom slučaju ugledati na Italiju koja je znamo prošla kalvariju sa Covidom-19 i očito je i zbog toga uvela tu zabranu i nekako da budemo među prvim zemljama u Europi i pokažemo svojim primjerom neophodnost s jedne strane te zabrane, a s druge strane uvođenja pozitivne liste koja će odrediti koje su životinje pogodne i moguće biti kao kućni ljubimci. Evo, zahvaljujem.
Hvala lijepa. Prije nego što nastavimo ja bih predložio ako se vi slažete budući da procjenjujem da ćemo mi završiti sa ovom točkom negdje oko 1 sat, oko 11 sati, kako ne bismo imali zapravo jedan prazni hod od sat vremena do 12 sati kad je predviđeno glasovanje, da ovaj puta stavimo ono što se naziva slobodni govori ili iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika po završetku diskusije o ovoj točci. Naravno zamolio bih one koji su zainteresirani da obavijeste kolege. Za sada imamo 2 kluba koja su se prijavila, da obavijestite ostale kolege iz klubova ako se žele prijaviti da se prijave pa da dođu, čini mi se da radi ovaj, naime glasovanje će dosta dugo trajati imamo 150 amandmana za izglasavanje itd., čini mi se da bi bilo to pametnije napraviti nego imati jednu stanku od sat vremena izgubljenog vremena. Evo, izvolite, izvolite poštovana zastupnica.
Ja se ispričavam, hvala vam najljepša predsjedavajući, mislim da ne možemo nas je ovdje 15-tak odlučiti o tome niti vam nešto sugerirati svakako to je racionalno i razumno razmišljanje, međutim ne znam šta je s onim zastupnicima koji računaju na termin koji je dogovoren, a koji sada nisu, nisu u saboru tako da mi se čini da ne možemo ne znam postoje neke službe, neki mailovi i tako da se to na neki drugi način obavijesti, a ne da mi moramo obavještavati. Evo, zahvaljujem.
Pa ne znam meni se čini da evo klubovi mogu unutar sebe to komunicirati. Što se mene tiče mislim mi možemo izgubiti sat vremena besmisleno, ali čini mi se da je bolje da to tako iskoristimo, ali meni je svejedno. Izvolite, poštovani zastupnik Grmoja.
Potpredsjedniče mislim da je vaš prijedlog racionalan i da su predstavnici klubova tu odnosno trebaju pratiti raspravu i biti tu ovaj i uslijed nekakve promjene rasporeda, nije nešto sada previše bitno da bi se moralo ovaj evo sad obavijestiti mailom ili nečim drugim.
Evo ja, ja, zato sam, evo poštovani zastupnik Sačić, izvolite.
Isto smatram da je to pametno, mudro i krenite tako, mi ćemo vas podržati. Svatko od nas je dužan biti na sjednici sabora, pratiti, prema tome nema nikakvog razloga nagrađivati netko tko je nemaran pa se njemu prilagođavati.
Evo, hvala, ja ne bih to čak ni tako rekao, ali evo ja sugeriram da vi možda ovaj komunicirate sa ovaj kolegama iz klubova pa tko god želi evo ima, ima još vremena da se prijavi itd. do zadnjeg časa i kad počne već izjašnjavanje kao što znate. Prema tome, da ne gubimo vrijeme bespotrebno. Čini mi se da nekako postoji suglasnost. Hvala vam lijepa, evo ona će, vratimo se mi na našu točku i sad će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovana zastupnica Mirela Ahmetović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege ovim zakonskim prijedlogom usklađuje se zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU. Zakon regulira kontrolu komercijalnog korištenja i prekograničnog prometa živim i mrtvim primjercima divljih vrsta te njihovim dijelovima ili derivatima i strogo zaštićenih zavičajnih divljih vrsta kroz izdavanje dopuštenja ili potvrda kojima se dokazuje zakonitost stjecanja primjeraka. Isto tako tim dopuštenjima i potvrdama dokazuje se zakonitost stjecanja primjeraka, a obrasci ovih dokumenata propisani su uredbama EU. Kako su u međuvremenu izmijenjene uredbe EU koje reguliraju ovo područje zakon je naravno potrebno izmijeniti i s tim uredbama i uskladiti. Naime, naš postojeći zakon, zakon od 2013. godine ima i određenih nedostataka i potrebno je jasnije propisati uvjete ishođenja potvrda za primjerke vrsta koje su navedene i u popratnom prilogu i uvjete za registraciju njihovog uzgoja kao i izmijeniti i dopuniti i odgovarajuće prekršajne odredbe. Osim okvira za provedbu uredbi EU predloženim zakonom propisuju se i uvjeti komercijalnog korištenja zavičajnih vrsta koje nisu obuhvaćene ovim uredbama. Uređuje se i upravni postupak i sadržaj obrasca potvrda za korištenje primjeraka strogo zaštićenih vrsta iz prirode RH koje nisu na popisu uredbu. Klub SDP-a podržava ove izmjene zakona s obzirom da se one odnose na usklađenje sa europskim propisima i odnose se na jasnije definiranje pojmova koji su obuhvaćeni upravo ovim zakonom. Ono što očekujemo je revnije i odgovornije postupanje Državnog inspektorata kako bi se osigurala provedba samog zakona. Naime, intencija zakona jeste osiguranje jačeg postupanja kontrolnih tijela odnosno inspekcija, ali to neće omogućiti sam zakon nego jasno i nedvosmisleno opredjeljenje institucija pa i inspektora u jednakom i zakonitom postupanju prema svima koji krše zakonske propise pa i ovaj zakon. I danas je u Hrvatskoj prisutno nekontrolirano prekomjerno izlovljavanje kako bi se zapravo pojedinačni životinjski i biljni primjerci koristili u međunarodnoj trgovini. Inače ilegalna trgovina divljim vrstama događa se u oko 30% svjetskih zaštićenih područja, a ni Hrvatska nije lišena toga. Prema nekim procjenama ilegalna trgovina, a govorimo o divljim vrstama, a govorimo na svjetskoj razini, doseže i iznose od oko 150 milijardi kuna. Zbog želje pojedinaca da posjeduju egzotičnu vrstu ili predmete ili suvenire izrađene od biljnih i životinjskih dijelova ugrožava se upravo opstanak tih i životinjskih i biljnih vrsta, u pozadini je naravno i organizirani kriminal. I zbog svega navedenog važno je unaprijediti zakon, ali prvenstveno osigurati njegovu dosljednju provedbu i na tome treba ustrajati. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj HDZ-a, a govorit će poštovani zastupnik Ljubomir Kolarek, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Pred nama je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o prekograničnom prometu i trgovini vrstama. Prvo je ovo čitanje konačnog prijedloga navedenog zakona i ovdje se kao i kod brojnih drugih zakonskih akata prije svega radi o usklađenju hrvatskih zakonskih okvirima sa onima iz EU. Kao što je to predlagatelj sam u izradi predloženog zakona pristupilo se kako bi se doradio zakonodavni okvir za provedbu Uredbe Vijeća br. 338/97 o zaštiti vrsta divlje faune i flore, uređenjem trgovine njima, te njezinim provedbenim uredbi. Predloženim izmjenom zakona osigurava se dosljednost primjene postupaka propisanih pravnim okvirima EU o prekograničnom prometu i trgovini divljim vrstama, te se izbjegava pojava pravnih praznina u procedurama i uvjetima izdavanja uvoznih i izvoznih dopuštenja i potvrda potrebnih za zakonit prekogranični promet, trgovinu i korištenje primjeraka divljih vrsta sa popisa uredbe. Ujedno se dorađuje pojmovnik, usklađuje se razdoblje izvještavanja Europske komisije i tajništva … [[Govornik se ne razumije]] , te se propisuju detaljni uvjeti ishođenja potvrda za primjerke vrsta navedenih u prilogu A Uredbe EZ br. 338/97, kao i uvjete za registraciju njihovih uzgoja i upisa u registar koji vodi nadležno ministarstvo. Taj upisnik u registar i registracija ovlaštenih objekata iznimno je bitna i važna kako bi bila kontrola prije svega trgovine životinja, a druga stvar je ono o čemu su i kolege maloprije postavile pitanje o zdravlju životinja odnosno ljudi, o kontroli bolesti zoonoza. Ako nekoga zanima što je to spomenuti CITES ili Konvencija o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka, u stvari to je međunarodni sporazum kojemu je svrha regulirati i nadzirati međunarodnu trgovinu divljim vrstama, te osigurati da ona ne ugrožava opstanak tih vrsta u prirodi. Predstavlja u stvari, konvencija predstavlja međunarodni pravni okvir kojim se regulira prekogranični promet i trgovina divljim vrstama. Hrvatska nažalost nije iznimka od sve raširenije ilegalne trgovine divljim vrstama. Na razmeđi mediteranskog, planinskog i kontinentalnog područja Hrvatska se odlikuje iznimno bogatim i raznolikim biljnim i životinjskim svijetom među kojima nalazimo brojne endemične vrste rasprostranjene samo na uskom području RH i nigdje drugdje u svijetu poput npr. Velebitske degenije ili Gušterice rasprostranjenih po otocima. Upravo te endemične posebnosti Hrvatske meta su kolekcionara i sakupljača koji protuzakonito uzimaju te vrste iz prirode i odnose u svoje kolekcije ili preprodaju drugim držateljima. Osim ranije spomenutih endemičkih vrsti u RH najčešće se krijumčare i predmeti zaplijenjeni, predmeti zapljena su strogo zaštićene zavičajne vrste prije svega kopnene kornjače ili čančare, barske kornjače, različite vrste ptica koje su često meta stranih lovaca, zatim ptice pjevice, najčešće češljugari, školjkaši poput periski i prstaca, ali i lovački trofeji ili krzna velikih zvijeri vuka, risa i medvjeda, te ptica grabljivica. Osim strogo zaštićenih zavičajnih vrsta često su predmet ilegalne trgovine i strane vrste životinja, te predmeti izrađeni od njih. Nažalost, dokle god postoje potrošači koji su spremni platiti visoke iznose za luksuzni primjerak postojat će i ilegalna trgovina divljim vrstama. Sukladno predloženim izmjenama dopunjuju se i odgovarajuće prekršajne odredbe. Osim okvira za provedbu uredbi EU predloženim zakonom propisuju se i uvjeti komercijalnog korištenja zavičajnih vrsta koji nisu obuhvaćeni ovih uredbama. Ovim će se zakonom na neki način osigurati i zaštiti, osigurati i zaštitu divljih vrsta RH, ali ujedno i pridonijeti što nije zanemarivo zaštitu divljih vrsta BiH na način da se strožim graničnim kontrolama utječe na sprječavanje ilegalnog prekograničnog prometa divljih vrsta iz BiH prema zemalja zapadne Europe a preko RH, a to bi isto tako povezali i sa kontrolom zdravlja životinje odnosno ne daj Bože pojavom zoonoza. Klub zastupnika HDZ-a podržati će navedeni Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o prekonoćnom prometu i trgovini divljim vrstama u prvom čitanju.
Hvala lijepa. Sad idemo na pojedinačnu raspravu i prvi će govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajniče sa suradnikom, jedna tema evo meni draga tema, evo ja sam već predlagateljima rekao neke svoje napomene, a sad ću ih ovako reći i hrvatskoj javnosti. Nisu sve vezane direktno za ovaj prijedlog zakona ali je sve povezano za sustav zaštite prirode. Prvo ono iz replike vezano uz ježince. Jesam prirodnjak ali evo nisam biolog, možda sam pogriješio ali to ćete vi u ministarstvu odnosno u zavodu provjeriti. Dakle, imamo dvije vrste ježinaca Centrostephanus longispinus i Paracentrotus lividus ako se ne varam, a i pojasnit ću vam pa evo neka i oni koji sad prate ovo u ministarstvu odnosno zavodu neka evo mi daju i pisani odgovor. Prema onome što ima saznanja 95% obale Jadranskog mora, a imamo 5835 km obale Jadranskog mora je devastirano od strane ježinaca, sve one alge onaj, ona stanište najvrijednije je pojedeno od strane ježinaca. E sada imamo dvije vrste ježinaca jedan je onaj smeđi, jedan je onaj crni. Ovaj smeđi je zaštićen, a ovaj crni nije zaštićen. Ovaj crni pravi štetu jer on čini oko 90% populacije ježinaca. Evo molim pisani odgovor i da se evo ako je moguća eksploatacija tog crnog ježinca koji nije zaštićen da pravi štetu, a mogu ga eksploatirati odnosno omogućimo nekome da zaradi odnosno da imamo jednu delikatesu na stolovima. Dakle, evo već smo postavio sam poštovanom gospodinu Krajtmajeru pitanje onako u 4 oka vezano uz plemenitu perisku, Pinnu nobilis drago mi je da su tu poduzele se radnje i da izgleda da nije ta vrsta trajno nestala nego da se evo ulažu napori i adekvatna sredstva da te ipak ta vrsta ponovno introducira u okoliš. Ovdje bi spomenuo jedan veliki problem vezano uz divlje zaštićene svojte odnosno uz devastaciju krajolika, a to jest radi se o prstacima Lithophaga lithophaga, dakle ja sam osnovno znači, znači vidio sam da ljudi love odnosno vade prstace. Obavijestio sam naravno nadležne službe, radi se, radi se naravno o Šibensko-kninskoj županiji, reći ću vam konkretno radi se i o otočiću Drveniku, ali ne samo tamo, znači radi se o stotinama kilometara obale koje se trenutno, koje se trenutno devastiraju svakodnevno i gdje se vade prstaci. Znači to je jedan problem koji eskalacija je. Razgovarajte malo s ljudima, ljudi koji idu po restoranima redovito jedu prstace, redovito. Nisu to neumski prstaci, to su hrvatski prstaci. I to je golemi problem. Nadalje, spomenu bi evo nismo se dotakli uopće, bio je problem čančara, spominjalo se čančare ako se na varam u starom, nekada je u Zakonu o zaštiti prirode stajalo da se smije držati do 5 jedinki u zatočeništvu ne znam je li to još danas stoji, te čančare se dosta lako i brzo razmnožavaju pa su ljudi često u prekršaju, evo da se to regulira, što napraviti s viškom čančara, može li ih biti više, treba li ih vratiti u okoliš, evo da netko ne bi bio u prekršaju nek se to malo uskladi sa zakonom jer mnogi stanovnici priobalne Hrvatske gdje čančara obitava imaju u zatočeništvu u svojim dvorištima tu svojtu. Što se tiče još jedne svojte koja je dosta ugrožena jer završava u akvarijima je barska kornjača Emys orbicularis, evo imamo znači, razlikujemo imamo one sada tropske imamo ove barske Hrvatske, nažalost ova često završava u akvarijima evo tu da se malo ljudi educiraju i da se objasni ljudima da se radi o zaštićenoj svojti. Dobro u …/nerazumljivo/… dupinima, medvjedicama evo mislim da se dosta govori, s time da moramo reći da dupina ima barem na očigled mnogo, ja ih osobno često viđam čak u šibenskom zaljevu kojih prije nije bilo, možda je razlog što ribe više nema na otvorenom moru pa dolaze možda u priobalje, ali uglavnom dupina imamo. I možda još jedna stvar koja nije vezana za ovu temu, ali je blizu ovoga, a radi se o ugroženosti jedne biljne svojte koja je, nije autohtona, alohtona je ali se udomaćila, a radi se o žumarama i palme washingtonke. Ugrožene su od strane one crvene afričke pipe, dakle mi smo izgubili nekoliko desetaka možda i stotina tisuća palmi u zadnjem razdoblju, volio bi da iz ministarstva i zavoda dođu nekakva uputa jedinicama lokalne samouprave, gradovi su unakaženi, devastirani. Te palme su bile ukras, nažalost više ih nema [[Upadica: Hvala.]] to je povezano.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Dretara.
Hvala poštovani predsjedavajući. Uvaženi zastupniče Zekanović spomenuli ste i sami prstace pa da samo još jednom naglasimo činjenicu da svaka novinarska, svaka novinska redakcija kada ima nekog mladog novinara ili novinarsku kada se želi dokazati onda piše o tome da se u restoranima jedu prstaci. Dakle, svaki novinar na početku svojeg novinarskog staža u roku od 10, 15, 20 minuta ili jednoga sata može pronaći restorane bili oni u Zagrebu ili na Priobalju gdje se mogu bez problema naručiti prstaci. Kako to ne može inspektorat?
Evo, dobro pitanje.
Poštovani zastupnik Zekanović.
Poštovani kolega hvala na pitanju. Evo drago mi je da ste mi dali još evo par sekundi da kažem o toj važnoj temi. Ne znam je li potkapacitiranost inspekcije ili je možda nebriga, neznanje ili možda se ne želi ili možda je i korupcija, dakle i korupcija inspektora koji se ne žele pozabaviti ovom temom. Dakle, odgovorno tvrdim da postoje stotine restorana u hrvatskom Priobalju koje u tijeku ljetne sezone serviraju prstace. Za one koji ne znaju prstaci, eksploatacija odnosno vađenje prstaca trajno unakažava onaj najvrjedniji okoliš, a to je znači ona literalna zona, sublitoral zapravo ako se ne varam da se tako zove, onih prvih dva metra, tri metra dubine gdje je zapravo najviše života. Stoga evo ja ovim putem apeliram i pozivam i ministarstvo da apelira na inspekciju da se krene na posao i da se spriječi devastacija hrvatskog podmorja i Priobalja.
Hvala. Sad će završno u ime Kluba HDZ-a govorit poštovani zastupnik Stipan Šašlin, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen]] kolegice i kolege. Ovim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prekograničnom prometu i trgovini divljim vrstama usklađuje se zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU i uređuju se odredbe postojećeg Zakona o prekograničnom prometu i trgovini divljim … [[Govornik se ne razumije]] , Narodne novine br. 94/13 i 14/19 koji je na snazi u RH od 30. srpnja 2013.g. Ovim izmjenama zakona propisuje se detaljna provedba niza uredbi kojima se regulira prekogranični promet i trgovina određenim divljim vrstama na razini EU, kao i uvjeti komercijalnog korištenja prekograničnog prometa živim i mrtvim primjercima divljih vrsta izdavanjem dopuštenja ili potvrda kojima se dokazuje zakonitost stjecanja primjeraka istih. Obzirom da su u međuvremenu izmijenjene uredbe koje reguliraju ovo područje utvrđena je potreba i nužnost unaprjeđenja i jasnijeg definiranja procedura i uvjeta izdavanja dopuštenja ili potvrda, te postupanja u prekograničnom prometu i trgovini primjercima životinja i biljaka, te njihovim dijelovima i derivatima vezano uz provedbu uredbi i nacionalnih propisa. Izmjene i dopune predloženog zakona osiguravaju ispravke određenih pravnih praznina u procedurama i uvjetima izdavanja izvoznih i uvoznih dopuštenja, potvrda za ponovni uvoz, potvrda o zbirkama uzoraka, potvrda o osobnom vlasništvu i potvrda za komercijalno korištenje primjeraka unutar EU. Precizno se definiraju postupci vezani uz Konvenciju o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka, CITES konvencija, koje je RH potpisnica i punopravna stranka. Uredbom Vijeća EZ br. 338/97 o zaštiti vrsta divlje faune i flore propisuju se obrasci i dokumenti kojima se osigurava izdavanje uvoznih i izvoznih dopuštenja i potvrda i dokazuje zakonitost stjecanja primjeraka istih. Ovim izmjenama i dopunama zakona uređuje se postupanje pri komercijalnom korištenju, te dokazivanje zakonitog porijekla primjeraka vrsta koje su strogo zaštićene temeljem Zakona o zaštiti prirode, a koje nisu navedene u prilogu A Uredbe EZ br. 338/97 uzetih iz prirode RH ili uzgojenih na području RH, te njihovih dijelova i derivata. Ovim zakonom utvrđuju se nadležna tijela i njihove zadaće u svrhu provedbe odredbi ovog zakona. Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja nadležno je za provedbu uredbi iz čl. 1. st. 1. ovog zakona provedbe konvencije i ovoga zakona. Isto tako ovim izmjenama zakona uređuje se nadzor nad provedbom odredbi zakona, Ministarstvo financija, Carinska uprava odnosno Carinska služba nadležna za kontrolu prekograničnog prometa primjercima divljih vrsta, njihovim dijelovima i derivatima, kao i nadzor nad primjenom uredbi i odredbi ovog zakona. U provedbi ovog zakona sudjeluju i središnja državna tijela uprave nadležna za veterinarstvo, biljno zdravstvo i unutarnje poslove, svako u okviru svoje nadležnosti. Inspekcijski nadzor nad primjenom odredbi ovoga zakona provode i granična veterinarska i fitosanitarna inspekcijska, svaka u okviru svojeg propisanog djelokruga i ovlasti. Za provođenje ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva u proračunu RH, što također nije nevažno jel. Ovdje, još bih samo dodao, u raspravama da smo čuli nekoliko pojedinačnih primjera zlouporabe odnosno neadekvatnog prijevoza i načina postupanja sa zaštićenim vrstama. I istaknuo bih upravo da iz tih razloga se donose ove izmjene ovog zakona kako bi takva postupanja bila što rjeđa i kako bi bila pravovremeno i kvalitetno sankcionirana i upravo iz tog razloga Klub HDZ-a podržava ovaj, ove izmjene zakona. Hvala.
Hvala vam lijepa. Time bih zaključio raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo naravno glasovat kad se steknu uvjeti.
Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prekograničnom prometu i trgovini divljim vrstama, prvo čitanje, P.Z.E. 167, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak. 1. Prihvaća se Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prekograničnom prometu i trgovini divljim vrstama i 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 108 zastupnica i zastupnika, 101 za, 7 suzdržanih, tako da je donesen Zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici. Dobro jutro, započinjemo plenarnu sjednicu za ovaj tjedan. Prvo ću na temelju čl. 247. Poslovnika HS-a, Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe su predložili HS-u provođenje objedinjene rasprave o točkama 2. i 3. dnevnog reda predviđenog za danas. To su Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima i Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o područjima i sjedištima sudova i predlažu provođenje objedinjene rasprave o točkama 4. i 5. dnevnog reda predviđenog za danas, to su Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom odvjetništvu i Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava. Jesmo li suglasni s tim prijedlozima? Hvala vam lijepa. Znači imamo 1. točku i objedinjenu raspravu po točkama 2, 3 i po točkama 4, 5.