Srdačan pozdrav uvažene kolegice i kolege. Uvaženi kolega Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče u ime Kluba HNS-a i Hrvatske stranke umirovljenika tražim stanku od 10 minuta da bih nešto rekao o nekim nasrtajima na dopunsko zdravstveno osiguranje odnosno vezano uz neke najave poskupljenja dopunskog zdravstvenog osiguranja.
Zahvaljujem gospodine Hrelja. Uvaženi kolega Ivica Mišić.
Tražim stanku od 10 minuta u ime kluba Promijenimo Hrvatsku o problemima mladih nogometaša u hrvatskom sportu.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepa. Tražim stanku u ime kluba MOST-a o stanju u Hrvatskoj regulatornoj agenciji za mrežne djelatnosti. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Bulju. Uvaženi kolega Blaženko Boban, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] javnost vezano za ovo što je bilo onečišćenje, navodno onečišćenje izvora rijeke Jadro u splitsko-kaštelansko-solinskom bazenu.
Zahvaljujem kolegi Bobanu. To je sve. Dakle određujem stanku. Nastavljamo u 9,45 minuta. STANKA U 9,35 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Nastavljamo s radom. Stanku je zatražio klub HDZ-a uvaženi kolega Blaženko Boban. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Evo ujedno zahvaljujem kolegama što su me pustili da prvi kažem o ovoj temi s obzirom na obveze koje imamo. Naime, želio bih se obratiti hrvatskoj javnosti i vama poštovani zastupnice i zastupnici, ovih par dana smo čuli preko medija problem onečišćenja rijeke Jadro i zamućene vode. Poglavito sinoć na vijestima me na neki način iritiralo kada kažu niz neistina pa bih želio pojasniti neke stvari. Dakle, Jadro je drugi izvor po izdašnosti u cijeloj Europi po izdašnosti vode. Moram kazati da je netočna informacija da nije štićeno. Izvor rijeke Jadro je maksimalno zaštićeno i to dvostrukom fizičkom ogradom, video nadzorima i svim ostalima zaštitnim sredstvima kojima je to potrebno, možda jedna od najzaštićenijih izvora u RH. Čuo sam sa ravnateljicom Higijenskog zavoda u Splitu i oni na dnevnoj bazi rade analize, mikrobiološki je Jadro potpuno čisto. Ono uslijed bujica i velikih kiša, a vrlo kratko je podzemne bujice su brze i nemaju vremena za filtraciju pokazuju jedino zamućenost. Moram reći da flaširana voda ima više stalata odnosno kemijskih sastojaka koje izlučuje plastika u kojoj je flaširana voda nego trenutno sada sama vode sa izvora rijeke Jadro. Analiza se vrši na dnevnoj bazi i to plaća Splitsko-dalmatinska županija svakodnevna analiza se vrši. Također Jadro napaja gotovo 400 tisuća ljudi vodom. Mnogi su ovih dana na neki način spominjali Jadro kao zamućenost, a ja odgovorno tvrdim i u koordinaciji sa stručnim službama i Splitsko-dalmatinske županije i zavodom u Splitu da je to još uvijek jedna od najčistijih, najbistrijih voda na području RH samim tim i u cijeloj Europi. Mnoge su prijave ministarstvu zbog toga zamućenosti došlo i iz drugih komunalnih tvrtki gdje se vodom napajaju ostali gradovi, poglavito na krčkom području počev od Šibenika, Dubrovnika i dalje, međutim Jadro je na neki način plijenilo pozornost medija upravo zbog ha rekao bih tolike količine broja ljudi kojih se napaja. Dakle Jadro i dalje je uistinu jako čisto, jako pitko i ponavljam još jednom i ovoga časa kada je zamućenost takva kakva jeste Jadro na neki način je čistije negoli flaširana vode u bilo kojem od drugih pakovanja s obzirom na kemijske sastojke stalaktite. Da, vodovod i kanalizacija u Splitu planira u 2009. izgraditi dodatnu taložnicu kako i taj zanemarivi segment mulja koji se događa uslijed velikih bujica u jako kratkom krškom području bujice u podzemnom dijelu tog područja će i taj dio sanirati i nadam se da od tog momenta više i ta bistrina koja je jedini faktor ovoga momenta da je ministarstvo izvješteno o stanju Jadra je će biti otklonjen. Dakle nema nikakve brige, ljudi i danas u području Solina, Kaštela, Splita i Trogira piju rađe Jadro takvu kakvo jeste nego flaširanu vodu. Hvala vam još jednom.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Blaženku Bobanu na ovom obrazloženju. Stanku u ime Kluba zastupnika HNS-HSU-a zatražio je uvaženi kolega Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Razlog za ovu stanku je jedna nježna najava mogućeg poskupljenja dopunskog zdravstvenog osiguranja, doduše ministar Kujundžić se tu poprilično ogradio, ali ja to uvijek tretiram kao probni balon, a s ovim institutom ne dozvoljavam osobno i u ime stranke i naših koalicijskih partnera da se iko u državi igra. Naime, mi smo HSU sa svojim partnerima je 2015. godine skupila preko 100 tisuća potpisa protiv poskupljenja dopunskog zdravstvenog osiguranja. Ukoliko neko samo još jednom najavi poskupljenje police dopunskog zdravstvenog osiguranja skupit ćemo 500 tisuća potpisa za smjenu ministra. Ne interpelaciju, skupit ćemo 500 tisuća potpisa za smjenu tog ministra. Dakle, da svima unaprijed kažem da se s ovim ne smiju igrati. Imamo jedan institut u koji milijun i 700 tisuća građana redovno svaki mjesec plaća 70 kuna dopunskog zdravstvenog osiguranja. Imamo jedan institut koji svoje obaveze plaća u roku od tri tjedna u zdravstvu što je jedina kvaliteta u zdravstvu odnosno potpuna rijetkost gdje bolnice plaćaju svojim dobavljačima sa kašnjenjem od godinu dana. Dakle imamo javnog osiguravatelja koji omogućava da po istoj cijeni koriste zdravstvenu zaštitu i oni koji imaju i oni koji nemaju i oni koji su zdravi i oni koji su bolesni. Pogledajte malo, informirajte se police dopunskog zdravstvenog osiguranja kod privatnih osiguravatelja su od 85 do 200 kuna mjesečno. To si oni bolesni, stari, siromašni ne mogu dozvoliti. Ovo je institut koji počiva na solidarnosti među generacijama i ako onaj zdrav, mlad čovjek plaća 5 kuna više plaća i za svoju baku. I mislim da je to fer i korektno i jedan socijalni amortizer koji treba čuvati svim mogućim silama. Taj je javni osiguravatelj za razliku od onih koji su eventualno kanalizirali profit u privatne ruke imao viška prihoda nad rashodima 171 milijun kuna u 2016. godini. To znači da on može pokriti veće participacije ili može pokriti i povećani cenzus jer država oslobađa one koji imaju manje od 1516 kuna po osobi, po članku domaćinstva, odnosno ako su samci 1936 kuna, svi kojima je ispod tog prihodovnog cenzusa u ime njih država plaća policu dopunskog zdravstvenog osiguranja. Dakle imamo ukupno javnog osiguravatelja koji ubrizgava u zdravstveni sustav vrlo kvalitetno i na vrijeme 2 milijarde i 200 milijuna kuna godišnje i mi se s time igramo. Ljudi to je nedopustivo. Bez obzira što država u potpunosti ne ispunjava svoje obaveze prema 800, gotovo 850 tisuća ljudi za koje je ona dužna plaćati dopunsko zdravstveno osiguranje bez obzira da li su zbog prihodovnog cenzusa ili pojedinih kategorija invalida, dobrovoljnih davaoca krvi, studenata itd.. Prema tome, ljudi čuvajmo ono što je kvalitetno i nemojmo zaboraviti, dopunsko zdravstveno osiguranje je uokvireno posebnim zakonom, ima svoj posebni račun u okviru HZZO-a i točno se zna namjena tih sredstava. Neka si niti jedan ministar, ni jedan državni službenik ne umišlja da može taj novac upotrijebiti za nešto drugo, to je novac koji je došao temeljem ugovora sa građanima i sa državom i može se koristiti samo namjenski. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Silavnu Hrelji na obrazloženju. Sljedeći se za stanku javio u ime Promijenimo Hrvatsku uvaženi kolega Ivica Mišić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, kolege i kolegice. Htio bih ovdje govoriti o problemima mladih nogometaša u hrvatskom sportu. To se odnosi na našu prvu ligu i naš nogomet u Hrvatskoj. Neću govoriti o vinkovačkom penalu, neću govoriti o Dinamu i Hajduku, govoriti ću o mladim ljudima, o mladoj djeci koju smo svi skupa vodili na treninge, neki su prošli i jadni došli su do hrvatskog kluba gdje igraju u našoj prvoj ligi. I šta im se dešava? Dešava im se to da to vjerojatno kolege i kolegice ne znate da su ti mladi nogometaši zasebno obrtnici. Znači svaki igrač koji igra u hrvatskoj ligi mora otvoriti svoj obrt i postati obrtnik u 20. godini ili 18.-toj ovisno kada je potpisao ugovor. Šta se tu dešava? Taj isti mladi igrač igra a klubovi ne izmiruju njihove troškove potpisane po ugovoru. Ti ugovori mogu biti od 5 do 30, 50 tisuća kuna i ti mladi igrači dolaze u blokade. Država redovno zaračunava kamate od 14%, roditelji dolaze u jedan veliki problem, ne mogu pomoći svojoj djeci, nažalost većina djece je iz nekakve sirotinjske obitelji, nisu to djeca iz nekih bogatih jer bogati ne vole se znojiti a obično naša mlada sirotinja se znoji. I evo poneki i postaju dobri igrači, kao Modrić, Mandžukić i ostali, koji imaju i zarade novac i svi gledamo taj dio sporta, gledamo taj dio sporta i tu zaradu koju oni ostvaruju a nitko ne vidi, ovih, mene su zvali roditelji, molili me, apelirali da to govorim u Saboru i evo to koristim, preko stotinu mladih igrača je blokirano u Hrvatskoj. Stotinu mladih obrtnika, djece koja ne znaju, koja moraju naći sebi i ljude koji će voditi papire i to plaćati i onda ih država blokira, naplaćuje, naplaćuje 14% kamata i ta djeca i roditelji dolaze u jedan veliki problem. Pa gospodo, imamo mi pravilnik o nogometnom savezu Hrvatske da niti jedan klub ne može dobiti licencu ukoliko nije izmirio sve troškove prema igračima. Šta se dešava? Naši klubovi normalno i dalje igraju uz obećanja nekakvih vođa klubova da će oni to izmiriti i naša djeca i dalje ostaju blokirana. Ja apeliram na nogometni savez Hrvatske i tražim da to što pod hitno, što hitnije promjene taj pravilnik u HNS-u i statusu igrača. A znate tko ima ovakav status? Hrvatska, Slovenije, Slovačka i Češka i nitko drugi u Europi. I mi se uvijek uhvatimo nečega što nije dobro. Pa sramota je da mi u ovoj Hrvatskoj državi gdje god stavimo ruku imamo problem. Znamo da je sport zdrav za našu djecu, svi smo vodili svoju djecu za ruku da budu sportaši, da zdravo žive a mi u tim godinama 20-tim, 18-tim, 25-im godinama pravimo invalide. To djeluje djeci na psihu, … [[Govornik se ne razumije.]] igrača koji ne može igrati, koji ne dobiva plaću i ne može zaraditi za ono što je potpisao nekakav klub. Pa gospodo, nogometni savez ima novaca, neka izmjeri dugove za te klubove pa neka oni se tuže sa klubovima, neka naplate od tih klubova danas, sutra. Druga stvar, svaki klub bi trebao biti institucija koja prima mladog igrača i koja plaća obaveze tom igraču pa makar u minimalcu a ugovorom neka se dogovore dalje o nečemu što bi pomogao sportu. Jer ovakav način sporta u Hrvatskoj šta dovodi? Dovodi nam da na djeca odlaze, napuštaju sport, roditelji tužni. Uložili su toliko dana. Vi znate od 7 godina pa do 18 godina svako jutro to dijete ide na treninge, odvaja dane, u školu ne mogu ići, ne mogu završiti fakultete igrajući nogomet i na kraju se razočaraju u svojim godinama i naravno napuštaju sport. A ima i onih dečki koji su oženjeni, imaju svoju djecu, onda se rastaju jer ne mogu financirati svoju obitelj. Ako je to intencija sporta da pravi invalide, onda gospodo mi ovdje koji smo u Saboru moramo to jednom jasno reći dosta gospodo, izvolimo poraditi na tom zakonu. Ako jedan grad ne može financirati 20 profesionalnih igrača onda ne mora biti taj sport u profesionalnoj ligi, nek' se bavi amaterskim sportom.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Ivici Mišiću na obrazloženju. Sljedeći je stanku zatražio u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa uvaženi predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege, evo ja ću ispred kluba MOST-a još jednom govoriti o telekomunikacijama. Hrvatska u ovome slučaju Hrvatska regulatorna agencija za mrežne djelatnosti svjedoci smo da je protiv predsjednika Vijeća HAKOM-a doktora znanosti Dražena Lucića podignuta optužnica zbog narušavanja privatnosti bivših radnika. Dakle, u obavljanju svoje dužnosti kao čelnika HAKOM-a na kojega ga je postavio ovaj Visoki dom. Da se podsjetimo prije 4 godine kada je Vlada Zorana Milanovića imenovala, predložila i imenovala gospodina Lucića tada se podigla i oporba i dio vladajućih, pa su neki čak od vladajućih koji ovdje sad sjede da je to sumrak demokracije takvu osobu postaviti na čelo ove bitne agencije. Budući da je Lucić tadašnje Vijeće podiglo prijavu DORH-u zbog zlouporabe u javnoj nabavi pokušaj stjecanja protupravne koristi i da ne nabrajam dalje. U njegovom mandatu bilo je više prijava DORH-u od telekomunikacijskih udruga i poslovnih partnera preko inspekcije rada i sindikata. Pa evo i sada ono što je najbitnije radnika zbog kojih je i podignuta ova optužnica. Vidjeli smo i posljednjih dana i već duže vremena u medijima, a također i kod izvješća na Odboru za promet gdje smo ja i kolega Grmoja bili protiv, jedini jednoglasno protiv toga izvješća. Vidimo da su se trošili milijunski iznosi kuna javnoga novca na odvjetnike samo da bi se obračunao sa svojim radnicima. Koristio je znači ogroman novac da bi samo sačuvao sebe, a to je javni novac, zbog toga imamo i ove probleme u društvu koje su moji prethodnici govorili jer se troši novac da bi se sačuvali ti faraoni unutar agencija, da ne govorim o kravatama, maramama, rupčićima koji su kupovani za četvrtine milijuna kuna kao i brojne reprezentacije koje su u više milijunskim iznosima. A koliko koštaju njegovi izleti i putovanja u brojne egzotične zemlje na duhovnu obnovu da bi vidio kako tijekom vožnje utječe na rast biljke? Možemo samo pretpostaviti. Svi već znamo da Lučić plaća najskuplji poslovni prostor za 24 eura po kvadratu, dakle više od stotinu milijuna kuna javnoga novca u njegovom mandatu. Jednostavan račun govori da svakom bi radniku HAKOM-a mogao iznajmiti kuću i platiti je u Zagrebu i slobodno bi taj svaki djelatnik mogao raditi u domu, pa tako je iznajmljeno 5000 kvadratnih metara po 24 eura iznosi 120000 eura godišnje. Dražen Lučić je zabranio također sindikatima u njegovoj firmi, jer ovo je očito njegova firma, a ne firma naših građana, tj. nas o čemu slijedi prvostupanjska presuda. Ali član Vijeća kojega smo mi izabrali i koji nas već godinu dana redovito obavještaje da nešto je trulo u HAKOM-u. Bez obzira na preporuke Vlade RH HAKOM mora paziti na potrošnju Lučića i dalje podiže nove optužbe, nove tužbe protiv svojih radnika i bivših i sadašnjih. Putuje bez opravdanja u inozemstvo. U zadnjih 15 dana Pariz i Barcelona. Možemo li mi kao Sabor dopustiti da javna ustanova koju smo mi osnovali zabranjuje rad sindikatima i time se krši izravno Ustav RH. Možemo li mi kao osnivači agencije ignorirati dopise članova Vijeća koji od nas traže da se riješe nepravilnosti i nezakonitosti. S druge strane mandat Lucića je remonopolizirano tržište telekomunikacijskih pošta. Također stručna javnost je upoznata, a u više navrata je govorio kolega Grmoja da je ponovo stvoreno duo pol na telekomunikacijskom tržištu i znamo kako se upravlja sa mrežama na području RH i tele operaterima. Zašto plaćamo regulatora ako on provodi monopolizaciju, a ne liberalizaciju tržišta? To je znači isključivo njegov privatni interes i interes te agencije. Stoga predlažem sa ovoga mjesta da Vlada RH hitno pokrene postupak smjene čelnoga čovjeka HAKOM-a kako bi mi ovdje mogli raspraviti i glasati o čelnicima resora teškoga ni manje ni više nego 13 milijardi kuna. I na kraju da opet ponovim još jednom u telekomunikacijama i HAKOM-u je ogroman kriminal i moguće je egzistirati da ga vode ljudi koji će štititi javni interes i naše građane, a ne nikako strane telekomunikacijske operatere. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Miri Bulju na obrazloženju stanke. Prelazimo na točke dnevnog reda. Na redu je - Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o udrugama, prvo čitanje, P.Z. br. 98. Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 95. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijali su vam dostavljeni u pretince. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli matični odbori i Odbor za zakonodavstvo, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li možda predstavnik predlagatelje dati dodatno obrazloženje? Dobro, zahvaljujem. Izvjestitelji odbora? Ne, zahvaljujem. Otvaram raspravu i prelazimo na rasprave u ime Kluba zastupnika Živog zida uvaženi kolega Ivan Vilibor Sinčić. Nema ga, hvala lijepo. U ime predlagatelja javlja se uvaženi državni tajnik u Ministarstvu uprave gospodin Mihovil Škarica. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvaženi zastupnici. Intervencija u postojeći Zakon o udrugama je jako mala zapravo važećim Zakonom o udrugama, propisano je da statut udruge mora sadržavati odredbe o izgledu pečata. Ovim nacrtom prijedloga zakona predlaže se brisanje te obveze za udruge sa svojstvom pravne osobe čime se provodi jedna reformska mjera ukidanje upotrebe pečata odnosno provodi zaključak Vlade RH iz svibnja 2016. kojim je utvrđena obveza izrade odgovarajuće izmjene propisa kojima će se ukinuti obveza upotrebe pečata. Ovakvom zakonskom novelom doprinijet će se pojednostavljenje procedura koje u praksi zahtijevaju upotrebu pečata, ali i uštedi na troškovima za izradu pečata. To bi bilo za sada sve. Zahvaljujem.
Zahvaljujem uvaženom državnom tajniku gospodinu Mihovilu Škarici. Imamo nekoliko replika. Uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani tajniče, vidimo znači da će doći do izmjena po pitanju pečata, znači da neće biti obaveza nekakav oblik i tako da neće biti udrugama teret. Mene osobno zanima imate li informaciju točnu koliko iz proračuna RH kako državnoga proračuna, lokalnog i regionalnog odlazi novca za udruge? To me zanima isključivo zbog toga šta su udruge one koje bi trebale biti bogatstvo civilnog društva i koje bi se trebale za razvoj civilnog društva, međutim činjenica je i to javnost zna da su brojne udruge nemaju funkcionalnost tj. da ne služe onome čemu bi trebale služiti nego su svrha same sebi, pa me zanima imate li tu informaciju. Ako nema bilo bi dobro da vidite taj broj udruga i sredstava koliko udruge primaju na svim razinama i gdje se troše jel vidimo da danas su brojne, imamo i humanitarne udruge koje rade svoj posa i udruge koje se bave stvarno razvojem civilnoga društva, međutim brojne služe i svrha su same sebi pa bi me baš zanimalo ako imate taj broj i koliki iznos ide tim udrugama. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Miri Bulju na replici. Odgovor državni tajnik gospodin Škarica. Izvolite.
Uvaženi zastupniče, u ovom trenutku nemam taj podatak. Ministarstvo uprave zapravo samo vodi registar udruga i provodi nadzor nad udrugama. Financiranje udruga koje su registrirane u RH za to je zadužen vladin Ured za udruge. Zahvaljujem na pitanju.
Zahvaljujem na odgovoru uvaženom državnom tajniku gospodinu Škarici. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi državni tajniče. Dakle svakako treba pozdraviti ovu zakonsku izmjenu jer ona ide u onom smjeru koji je Vlada najavila, čak i prethodna vlada gospodina Oreškovića, sada je Vlada gospodina Plenkovića da se smanje nepotrebni troškovi svima onima koji posluju na tržištu i u slučaju udruga koje su obavezne registrirati se i onda izraditi pečat. Dakle pečat neumjetno odlazi u povijest, ali ono čemu treba obratiti pažnju posebno evo vaše ministarstvo, treba vidjeti sve sustave koje vode k modernizaciji općenito svih poslova kojima su danas građani izloženi, a to je posebno preko sustava e-građanin koji još uvijek nažalost nije zaživio u onoj mjeri u kojoj bismo mi htjeli. Tu je potrebno niz edukacija. Sustav e-građanin traži dvosmjernu komunikaciju i to je problem ljudima. Treba određeni da tako kažem i napor otići u FINA-u uzeti ili u Poreznu upravu sada se više ne sjećam, treba negdje otići i pokupiti podatke za samu registraciju na tom sustavu jer mislim ne znam jeli vi u ovom trenutku imate podatke koliko građana koristi taj sustav, koliko je njih uključeno u taj sustav jer nove tehnologije će nam sigurno omogućiti i putem elektronskog potpisa i putem vremenskog pečata puno jednostavnije i bolje poslovanje. Dakle ovu svakako promjenu treba pozdraviti. Naravno tu je još niz zakona koje treba promijeniti da bi pečat otišao u povijest.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Žagaru. Molio bih uvažene kolege da ne ometaju govornike, ako imate što za raspraviti. Kolege, uvažene kolege molio bih da ne ometate govornika. Hvala lijepo. Odgovor na repliku uvaženi državni tajnik Mihovil Škarica. Izvolite.
Uvaženi zastupniče, mogu se samo složiti s vama i Ministarstvo uprave radi na proširenju sustava e-građani i na njegovoj punoj funkcionalnosti. Ono što je dobro u sustavu e-građani je da je on pokrenut i da je on otvorio vrata toj dvosmjernoj komunikaciji koja još u potpunosti nije zaživjela, ali u reformskim mjerama ovoga ministarstva i cijele Vlade je da se ta dvosmjerna komunikacija da se operabilnost odnosno komunikacija građana sa upravom događa dvosmjerno svakako, svakako je nama to u planu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem na odgovoru uvaženom državnom tajniku gospodinu Škarici. Prelazimo na izvjestitelje odbora, da li žele uzeti riječ? Ne. Zahvaljujem. Prelazimo na raspravu. Uime Kluba zastupnika MOST-a Nezavisnih lista za raspravu se javio uvaženi kolega Tomislav Panenić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Danas imamo temu udruga ali zapravo u pozadini toga je reformska mjera. Ja bih samo vratio se u ono što je u obrazloženju i navedeno kada je donesen zaključak, kada je Vlada donijela zaključak da se ide sa ukidanjem pečata. To je još bilo, ispričavam se, u travnju prošle godine, 28. travnja. Ja ću samo napomenuti što je tada pisalo. Znači 1. donesen je zaključak, sva tijela državne uprave popisati sve propise u kojima se spominje nužnost korištenja pečata da bi se krenulo u tu promjenu, u brisanje toga. Koji je bio rok? 15 dana. Znači 28 travnja je bilo 15 danom da se to napravi. Mi smo danas, evo nas u ožujku sljedeće godine. To je zapravo reforma na način kako mi pokrećemo. Ja pohvaljujem evo i Ministarstvo uprave jer nisam do sada sreo ovdje jer ja sam bio taj koji sam i gurao dok sam bio ministar ovaj zakon da se to mijenja, ukida. Na kraju krajeva ma makar da netko kaže sa određene institucije nije više potrebno dok ne zamijenimo. Ali evo nažalost nije bilo ni toga. I ovo je prvi zakon nakon praktično 10 mjeseci koji dolazi pred ovaj cijenjeni dom da bi se napravilo. I tada smo već rekli, ne želimo da to budu promjene gdje će svi čekati da se mijenja zakon radi ne znam usklađivanja sa EU, radi usklađivanja sa nekim drugim potrebama koje ima nego želimo da se promijeni odmah samo taj dio. I to je u ovome prijedlogu zakona, znači samo obaveza da u statutu definiraju pečat što je, zapravo konačno i, drugim riječima ukidanje, samo to maknuti, ništa drugo. Ja ne vidim zašto se nije do sada pristupilo tome da se svi ostali izjasne a pogotovo zašto se nije pristupilo u, … [[Govornik se ne razumije.]] u sektoru trgovačkih društava, u privatnom sektoru da se njih oslobodi. Pa čak imamo i odluku gdje je visoki sud rekao za trgovačka društva to nije potrebno a nama u Zakonu o sudskom registru još uvijek se navodi. I sad, rekli bi zašto tih 15 dana nije poštivano. Nekako svi su vidjeli krizu Vlade i mi ne moramo ništa raditi. Stanimo svi, evo prošlo je 7, 8 mjeseci, nema potrebe. Ono tko zna, kada dođe nova garnitura možda oni promijene stajalište pa neće se nitko izložiti. I stalno razmišljamo, politički ne razmišljamo onako kako bi trebalo gospodarski, poduzetnički, da je to mjera oko koje svi se slažu. Na kraju to je bila i mjera koja je podržana i od komora svih nadležnih, od ostalih mjera. I što se onda događa? Mi zapravo alimentiramo to i donosi sadašnja Vlada 5. siječnja ove godine akcijski plan u kome kaže idemo sa ukidanjem pečata. Ja kažem, dobro, tu nije navedeno vrijeme ali onda smo imali 15 dana. Sada je prošlo i od 5.1. imamo dva mjeseca je opet prošlo a ovo je prvi propis koji je došao. Ja govorim samo na Doing business ljestvici ako već želimo biti konkurentni, na ovaj način sigurno ćemo za 20 godina postići ono što su minimalni standardi koji ne ugrožavaju niti jedan proračun niti će naškoditi bilo kojoj da kažem strukturi koja bi trebala osiguravati prihode na nekoj razini. Znači mi nismo sposobni praktično 10 mjeseci to promijeniti. Ali evo, samo bih spomenuo da s jedne strane krećemo sa reformskom mjerom, idemo ukidati obavezu, idemo olakšati ljudima. S druge strane čitam odluku vezano za izravna plaćanja u poljoprivredi tko je možda proučio, pa stoji za obaveze oko soje, znači soju, sijali su, i znamo ima isto tako puno poljoprivrednika koji su sijali tzv. tavanušu na svoj rizik. Da li je to dobro, nije dobro, na koji način rješavati. A što smo stavili onda? Idemo tome doskočiti, moraju imati certificirano sjeme i dostaviti u Agenciju za plaćanja kopiju računa i certifikate sa vreća. Znate šta je to? To vam je, imate stotinjak vreća, vi sa svake vreće trebate otkinuti, to slagati, nositi papire. Ja mislim da je jednostavnije onda ostaviti pečat ako je već tako pa će možda udariti pečat i kaže, ja garantiram kao vlasnik tog poljoprivrednog gospodarstva, stojim iza toga, ja nisam upotrijebio sjeme koje nije certificirano, ili upotrijebio sam sjeme koje je certificirano. Prema tome, ja govorim samo o nelogičnostima koje radimo, umjesto da sustavno krenemo ka olakšanju poslovanja trgovačkih subjekata, u ovom slučaju udruga, mi opet pronađemo nove administrativne mjere radi toga što je pretpostavka da svi su lopovi. I to je loše što mi krećemo sa te pretpostavke da svi žele izigrati sustav i onda otežavamo funkcioniranje i stvaramo novu podlogu da se razvijaju paralelni sustavi kako da se zaobiđe zakon. A da se vratim i na udruge, ovo je jedna od mjera. I naravno da o udrugama puno se bilo razgovaralo o povlačenju sredstava iz državnog proračuna. Ali zaboravljamo da na razini lokalnih samouprava malih djeluju i mali nogometni klubovi, da djeluju mala lovačka društva, da djeluju mala kulturno umjetnička društva koja jedva preživljavaju. Ne mi smo im stavili, vi morate voditi puno knjigovodstvo, morate izvještavati. Netko tko ima 2, 3, 4 tisuće kuna ili 5 dobije maksimalno, on treba tražiti nova sredstva da bi platio knjigovodstvo. Evo to je, znači mi zaboravimo da kada idemo rješavati ako je problem udruga da se orijentiramo prema onima koji su velike udruge, da vidimo njihove izvore prihoda, da vidimo da li oni imaju neku održivost ili su doslovno naslonjeni prvenstveno na državni proračun, na nacionalnu zakladu, da vidimo kako možemo njih optimizirati, možda i gurnuti upravo u onom smjeru gospodarske neke djelatnosti da ono što sada putem forme udruge koriste pa bi to trebalo i oporezovati. Ne, mi preskočimo svu tu proceduru i opet kaznimo male. I stalno se vraćamo, trebamo potaknuti poduzetništvo, trebamo potaknuti nove koji ulaze, mi stavljamo nova ograničenja. U zadnje vrijeme evo jedinu mjeru koju sam vidio da je potaknuta u tome dijelu je oslobađanje za početnike, za nova poduzeća u gospodarskoj komori. Ali onda s druge strane dogodi nam se da u obrtničkoj komori radi toga što smo promijenili model poraste naknada. To je zapravo nešto što poništava i ovu mjeru i ovu dobru intenciju i treba voditi računa da bilo koji propis koji uvodimo ne samo da li se on odnosi možda na onako direktno što je vidljivo, nego da vidimo koje ima i nusefekte i zapravo koliko je u kontradikciji sa onim što je intencija i prošle Vlade i ove Vlade, a to je poticanje poduzetništva, poticanje lokalnih inicijativa i olakšanja života svima ne samo gospodarstvu u udruženjima, nego isto tako i građanima. I od strane MOST-a ovaj prijedlog će dobiti potporu, ali isto tako očekujemo u budućem vremenu da svi zakoni, a Agencije za investicije i konkurentnost ja sam i to vidio izlistala je, toga ima niz. Imamo možda nekih tridesetak, četrdeset propisa koji svi trebaju doći ovdje, jer svima treba donijeti takvu odluku brzu i to bi trebalo riješiti u sljedećih mjesec dana. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Tomislavu Paneniću na ovoj raspravi. Imamo nekoliko replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Josip Đakić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa kolega Panenić, puno ste govorili o razlozima donošenja ovih izmjena i dopuna Zakona o udrugama i njihovoj efikasnosti koju ja zapravo ne vidim. Nikakva efikasnost se neće dogoditi, nikakva racionalizacija, operacionalizacija pa ni gospodarske uštede jer udruge su neprofitne organizacije od 95% i ne privređuju, niti trže, niti rade. Ono što me brine da se briše obaveza žiga i da se ne potpisuje elektronički potpis što otvara široku lepezu mogućnosti manipulacija, zlouporaba i tko zna kakovih drugih mogućnosti koje će doprinijeti tome da će čelnici udruga i njihova uža rukovodstva imati strašnih problema. Dok nije propisan način kako se dokument u pravnom prometu da li on od udruge ili pravne osobe bilo koje vrste ili trgovačkog društva, obrta ili bilo čega kako se ovjerava mislim da sam potpis nije taj koji može biti vjerodostojan i koji može doprinijeti tome da ne bi se dogodile zlouporabe, manipulacije, prijevare i ostalo. Stoga trebalo je prihvatiti da se u ovaj zakon stavi i ono što to propisuje se udrugama i zašto baš udruge su te prve kojima se događa to da se neće morati propisivati da imaju u statutu izgled i opis žiga. To ne čini nikakve uštede. To je samo dodatni trošak, jer ćemo sad morati sazvati skupštine koje će promijeniti statut da u statutu više nema toga, jer zakon to više ne nalaže. Mislim ne moramo, fakultativno ne moramo. Donesen je zakon, ne moramo ali u biti ćemo morati.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Josipu Dakiću na replici. Odgovor uvaženi kolega Panenić, izvolite.
Poštovani kolega Đakić, ja ću vam ispričati evo osobno iskustvo. Odete u Njemačku, kupite automobil, netko vam napiše komad papira i potpiše ga. Odjavite ga, prijavite na carinske tablice, dođete do hrvatske granice, dođete na carinu. Znate šta onda postave pitanje? A gdje je pečat na tome? Ako Njemačkoj državi je bilo prihvatljivo da na osnovu nečijeg potpisa odjavi vozilo vrijedno desetak više tisuća eura i da ga pošalje u inozemstvo i vjeruje tome potpisu, ne mi smo kao Hrvatska sigurno da kažemo ti koji će biti mjerodavni i reći, ne potpis je taj koji mora biti. Mi govorimo o općem oslobođenju svih. Znači došli su, ja sam i sam tu izrekao, ja negodujem radi toga što su prvo došle udruge. Zašto nije došla prvo trgovačka društva? Hajmo pitati zašto nisu došli prvo zakoni koji trebaju olakšati? To je pitanje koje stavljamo pred Vladu i gdje želimo odgovor. Kažem, naravno da udruge, ja ne govorim samo o toj financijskoj. Govorim o obavezi. Nosili ste pečat. Kad god se negdje pomjerite odete ne znam u mirovinsko trebate izvaditi, kaže zahtjev ali mora biti pečat. Znate koliko je trošak u putovanju, u gubitku vremena, u obavezi koja će biti svima, ne samo udrugama. A što se tiče udruga i njihovom funkcioniranju sada je zapravo pravo vrijeme kada idemo u trenutku izbora svi kandidati će trčati od udruge do udruge, svima će obećavati, davati neke sitne novce, samo da bi dobili naklonost članova. Prema tome, te iste udruge koje ćemo sad prozvati možda sad i ovdje neki, onda će se pojavit tamo i reći dajte glas za ovoga i onoga jer to je prihvatljivo. Onda nećemo pričati o olakšanju njihovog funkcioniranja. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Paneniću na odgovoru. Sljedeći se na repliku javio uvaženi kolega Gordan Maras.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Panenić, u vašoj raspravi ste rekli nešto što je mene frapiralo, a vjerujem i hrvatske građane. Zavapili ste ovdje pred hrvatskom javnošću da Vlada HDZ-a i MOST-a nije uspjela, pazite ovo nije uspjela u 9 mjeseci donijeti dva zakona kojim se ukida obveza da tvrtke i obrtnici a sada i udruge ne više ne koriste žigove. Pazite kolika je to neefikasnost i nesposobnost da vi sada ovdje kao dio vladajuće koalicije pred hrvatskom javnošću pitate se kako je to moguće, zašto se to nije desilo, da li je to neka opstrukcija u državnim službama, zbog čega mi nismo uspjeli HDZ i MOST napraviti taj mali korak da olakšamo poslovanje i ukinuti žigove. A sjećamo se svi ovdje gospodina Oreškovića i onih famoznih izjava u medijima možete spremiti žigove u ladice, možete zaboraviti na to. To je velika reforma koju je MOST pokrenuo. Vi ste gospodine Panenić osobno na tome danima medijski jahali, govorili kako ste to genijalno predložili a sada ovdje za ovom govornicom se iščuđavate i kažete kako sad da je Vlada Andreja Plenkovića 5. siječnja ponovno napravila istu najavu kao Vlada gospodina Tihomira Oreškovića u svibnju mjesecu. Pa dajte se uozbiljite ljudi pa ovo je smiješno. Kakva je ovo vlast? niste uspjeli u 7 mjeseci jedan obični zakon donijeti da bi ukinuli žigove, a sada tu prosipate čuđenje i ne znam šta i prevaljujete krivicu na službenike zbog vaše nesposobnosti i nesposobnosti HDZ-a i MOST-a. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Gordanu Marasu. Odgovor uvaženi kolega Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Maras. Evo dobro je malo spustiti ton u svemu tome. Ja bi samo rekao da niste bili toliko uzrujani onog trenutka kada ste tu reformu prekinuli, kada ste vi i vaš klub zastupnika digli ruku da padne vlada. Znači tada je ta reforma stala i vi ste željeli promjenu takvu. Sada ono ne možete mene prozivati jel na kraju ja bi se vratio isto na vašu. Jel mogu ja potpredsjedniče Sabora.
Uvaženi kolega Maras, ja bih vas lijepo molio nemojte upadati govorniku u riječ, dozvolite mu da završi. Izvolite.
Hvala. Ja bih samo vratio možda što nije korektno, ali na isti način vašu inicijativu oko ukidanja članarine HGK, znači vi ste krenuli s tim na vrijeme krenuli. Zašto niste to riješili? To je nešto što trebamo se uvijek pitati. Ja sam makar iskren pa onda kažem ovdje to je trebalo napraviti, treba ubrzati i svi moraju u tome sudjelovati. Ove prozivke svako treba pogledati u ogledalu zapravo što sam nije napravio. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Paneniću na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Stevo Culej. Izvolite.
Hrvatice i hrvati. Poštovani potpredsjedniče. Eto kada se govori o udrugama i ja osjetih potrebu da nešta kažem o svojoj bivšoj Udrugi specijalne policije iz Domovinskog rata Krpelj Vinkovci koja djeluje od 2000. godine, dakle sve ove godine ona je obilježavala pogibiju svojih dvanaestorice pripadnika u Borovu Selu 2.5. i za sve te godine uspjela je dobiti dvije tisuće kuna kao potpore od tadašnje ministrice hrvatskih branitelja gospođe Jadranke Kosor. Pa bi samo radi usporedbe primanja dakle dvije tisuće kuna za 16 godina koje smo mi dobili pročitao šta su dobile neke druge udruge. Pa tako čitam o dojeli financijske podrške organizacijama civilnoga društava u području međunarodne razvojne suradnje iz sredstava državnoga proračuna RH. Centar za mirovne studije sa naslovom tema „Dva sukoba, dva prostora, zajednička želja za mirom“ 250 tisuća kuna. Želja za mirom vidimo kakva je. Udruga Zdenac „Prevencija zaraznih bolesti u Tanzaniji“ 150 tisuća kuna, prevenirali ne znam šta su im kupili za prevenciju. Europski edukacijski forum 240 tisuća, GONG 250 tisuća, Dokumenta Centar za suočavanje s prošlošću 248 tisuća kuna, Odraz održivi razvoj zajednice 249, Centar za žene žrtve rata 250 i BaBe „Budi aktivna, budi emancipirana“ 243 tisuće kuna, a nisu ni najveću temu koju su trebali iskoristiti u obrani gospođe Anastazije iskoristili tih 240 tisuća kuna. Srećom pa je ova Anastazija naša, a nije ruska Anastasia.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Stevi Culeju na replici. Odgovor uvaženi kolega Panenić. Izvolite.
Poštovani kolega Culej. Svako od nas će se naći, da li osobno ili kroz nekog člana obitelji u nekoj udruzi za koju vjeruje borit će se svojim doprinosom pogotovo mi kada se nađemo u ulozi da pokušavamo djelovanje kroz udrugu progurati da budemo uspješni, onda i negodujemo. Negodujemo kada nemamo potporu, nije samo financijska potpora, negodujemo i kada nemamo potporu da vjeruje se da taj cilj je za boljitak Hrvatske. I stvarno treba nekada pronaći mjeru gdje su ta sredstva koja se odvajaju za nešto što nije hrvatski interes od onoga što je hrvatski interes.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Paneniću na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Kolega Paneniću, dobro ste napomenuli da imamo brojne udruge u lokalnoj samoupravi koje vrlo teško egzistiraju, a vrlo su bitne. Pa tako i sportske udruge, kulturne udruge i civilne udruge, a poglavito sportske udruge. I činjenica je da danas imamo jedan problem ogroman da te udruge moraju poštivati zakon koje su male, sa malim budžetom koje moraju osigurati da naša djeca imaju mogućnost da se bave sportom. Dok imamo problem u krovnoj organizaciji Hrvatskom nogometnom savezu gdje Ured za sport mora slati dopis HNS-u da poštuje Zakon o sportu. To je poruka u biti jedna katastrofalna, da krovna organizacija u biti ključ sporta je bavljenje naše djece primarno u ovim rubnim područjima, tj. nerazvijenim područjima dok u većim imaju mogućnost djeca izbora, a u manjim nemaju. Zaista HNS sa nepoštivanjem Zakona o sportu sa svim svojim manjkavostima i plusevima je pokazao tim djelatnicima na terenu u biti jednu lošu poruku. I s ovim potezom, evo MOST je na tome inzistirao i već godinu dana i druge političke opcije da se poštiva Zakon o sportu. Vaša poruka, u biti vaš stav, kakav je to zakon kakva smo mi država gdje oni koji koriste novac u velikim količinama javni u …, a radi se o sportu onome šta je najbitnije poglavito u nerazvijenim krajevima, ali opet ponavljam, u razvijenim područjima u gradu Zagrebu i ostalim djeca imaju mogućnosti baviti se sportom, kakva je to poruka onim ljudima koji se volonterski i svoje vrijeme izdvajaju bave sa tim da se omogući toj djeci da se bave sportom, stvari svojim aktivizmom da u svojoj sredini omoguće. Znači HNS je jedna sramota bila do sada jer ovakvim ponašanjem prema tim ljudima i našoj djeci, a na račun hrvatskog građanina je dno dna. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Miri Bulju na replici. Odgovor uvaženi kolega Panenić. Izvolite.
Možda je i to pravo pitanje kako se krovno organizacija bavi sa svojim zapravo najnižim razinama natjecanja i sigurno da amaterski, volonterski klubovi imaju brojne probleme. Jedan od problema, ako je, ne znam nogometno igralište u vlasništvu lokalne samouprave, znate kako ga mogu koristiti? Jedino ako nogometni klub na javnom pozivu dobije pravo da koristi to. Znači ako želi imati svlačionicu, mora javni poziv biti raspisan. Uvijek se može netko drugi javiti. Znači bitno je da mi opteretimo i administrativno jer kada dođe državna revizija u lokalnu samoupravu i vidi da nije proveden natječaj kaže ali to nije u redu, vi morate provesti. Znači i ako imate dvije, tri udruge koje dijele jedan prostor vi biste trebali kroz natječaj zapravo dobiti tko će se od njih javiti i dobiti pravo. I zapravo otežavamo, otežavamo život pogotovo u ruralnim područjima. A za jedan takav nogometni klub kao što ste i spomenuli, što je najveći trošak? Ne oprema koju se snalaze, pokušavaju kroz donatore, ne putni troškovi, gdje se sami voze, gdje riskiraju svoje živote da bi dovezli i djecu i mlađe kategorije i svi skupa na nogometnu utakmicu nego dođu suci koje treba platiti, koje treba platiti preko računa, gdje nema komunikacije oko toga što je najveći trošak, što otežava te prve korake u natjecanju, gdje je netko propisao mora biti glavni sudac, moraju biti dva pomoćna suca, možda je i jedan dovoljan samo. Ali tu komunikaciju kako sačuvati sport na tim najnižim razinama mislim da moramo otvoriti i tu ću se boriti za kvalitetu koju ćemo kasnije imati kroz sportaše koje prepoznaju u svijetu. Jednog Šukera ćemo stasati jedino ako motiviramo prve naraštaje a ne da kao kod vas ili kod mene da nogometni klubovi i drugi sportski klubovi nestaju kako ljudi nestaju s naših područja, tako i sport i ukupan društveni život nestaje. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Paneniću na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Maro Kristić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kada sam vidio ovoliki broj prijavljenih odmah mi je zapravo bilo jasno da će se najmanje govoriti o ovom zakonskom prijedlogu jer kada bi se govorilo samo o zakonskom prijedlogu trebali bi možda samo aklamacijom podržati prijedlog. I mislim da većina kolega uopće koji su raspravljali do sada i nisu zapravo shvatili intenciju ovoga prijedloga. Dakle ovim prijedlogom izmjena i dopuna ovog zakona se samo ukidaju odredbe o izgledu pečata. Znači ne ukida se pečat nego se ukida jedna administrativna barijera i ostavlja se na mogućnost udrugama da one odrede same kako će taj pečat izgledati i hoće li ga uopće imati. I jednom, samo jednom zapravo skupštinom koju će održati i uskladiti svoje statute će izbjeći da ovu materiju ikada više moraju mijenjati u svojim statutima a do sada je odredba bila takva da praktički kod bilo kakve izmjene oni moraju sazivati nove skupštine. A kada otvaramo temu udruga i sve ove teme koje smo do sada otvorili, mislim da je ovo jedan iznimno važan zakon, da on treba zaista jedne sveobuhvatne izmjene i uskladbu sa puno drugih zakona. Pa i kada govorimo o mladim sportašima, nogometašima, načinima financiranja, oporezivanja koje zaista je diskriminirajuće kada govorimo o udrugama s malim proračunima i velikim proračunima ali to je svakako tema koju moramo ostaviti za neki drugi put, otvoriti jednu široku javnu raspravu, uskladiti puno zakona da bi imali transparentan rad udruga. I svakako ono na čemu najviše treba raditi i to je sigurno da treba jačati kapacitete za edukaciju ljudi koji rade u udrugama ali i pojačati sustav nadzora. Jer danas mi recimo u mojoj Dubrovačko-neretvanskoj županiji imamo preko 600 registriranih udruga a ja sam siguran da od tih 600 registriranih udruga barem njih 500 ne dijeli u skladu sa statutom, da je većini njih možda i čak sukladno odredbama Zakona o udrugama istekao rok u kojemu su trebali sazivati skupštine jer bi po sili zakona trebale biti brisane iz registra udruga, međutim to je jedan nered koji treba raščišćavati, ovo je samo jedan mali korak koji je Ministarstvo uprave poduzelo ali svakako ova materija zahtjeva jedan puno širi, puno ozbiljniji i sve obuhvatniji, u raspravu na puno široj razini uključivši i druga ministarstva i zainteresiranu javnost da bi imali udruge koje su reprezentativne i transparente i koje djeluju u skladu sa zakonom.
Zahvaljujem uvaženom kolegi na replici. Odgovor uvaženi kolega Panenić. Izvolite.
Hvala. Kolega Kristić, ja ću samo navesti primjer ovoga zapravo kako će olakšati poslovanje, nastanak udruga. Do sada ste morali definirati u statutu, održati osnivačku skupštinu, zahtjev predati u ured državne uprave sa tim pečatom koji je morao biti udaren i onda dođu tamo i oni vam odbiju npr. radi naziva koji možda nije primjeren, treba neka izmjena. Onda to, taj pečat bacite pa onda idete ponovo na skupštinu sa novim prijedlogom pa napraviti još jedan pečat. Mislim to smo mi. I ono, 'ajmo zakomplicirati tamo gdje bi moglo biti. I onda govorimo o tome da idemo osnivati poduzeća elektronskim putem, otvarati račune elektronskim putem. Zato kažem, ja stojim iza toga, to nije politika, to je jednostavno potreba u životu. Ja osobno ne želim više koristiti pečat, nadam se i svi građani tako i treba ga ukinuti na svim razinama. Hvala lijepa.
Zahvaljujem na odgovoru uvaženom kolegi Paneniću. Sljedeća se za repliku javila uvažena kolegica Ivana Ninčević-Lesandrić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Panenić, slažem se sa vašim izlaganjem i sa vašom tvrdnjom, odnosno i prijedlogom zakona da se ukida izgled pečata statutom, odnosno da se ukinu sve administrativne barijere koje koče bilo kakvu inicijativu osnivanja pravnog oblika udruga. Međutim, dotakla bih se i ovog dijela koje ste spomenuli vezano za knjigovodstvo da udruge moraju voditi puno knjigovodstvo. Dakle udruga prve tri godine mora voditi dvostruku knjigovodstvo a tek onda kada dokaže da može jednostavno, nakon 3 godine može krenuti jednostavno knjigovodstvo. Takav zakon, odnosno pravilnik smatram jednostavno suludim, ne znam kako drugačije da ga nazovem. Dakle mi u startu ubijamo svaku građansku inicijativu koja želi kroz neprofitne organizacije odnosno pravni oblik udruge funkcionirati, odnosno razviti poslovanje sutra i otvoriti radne mjesta a s druge strane imamo pravni oblik udruge kroz koji doslovno prolaze milijuni, e to ne kontroliramo a ove male u startu idemo ih zakočiti da uopće niti ne osnuju se. Mislim da kontrolu trebamo usmjeriti upravo na ove koji, kroz čije poslovanje prolaze milijuni nekontrolirano. A ove koji tek kreću i koji se osnuju i koji pokušavaju svoju inicijativu da zaživi do urednog poslovanja, njih trebamo poticati i dapače, ukidati sve administrativne barijere koje njima smetaju na njihovom putu da se osnuju i posluju. Hvala.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Ninčević-Lesandrić na replici. I odgovor, uvaženi kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Pa ovo ste zapravo dobro zamijetili. Znači, kad netko treba krenuti onda ga prvo spotakni ono da mu bude teško u životu, premda ja tu uslugu ja ne znam najmanje stotinjak kuna da vam netko napravi uslugu morate dati mjesečno. I što se dogodi onda? Ista ta udruga počela bi funkcionirati. Dođe prvenstveno u svoju općinu ili grad i kaže dajte nam za taj trošak. Nismo još ništa ni napravili, a već nas netko tjera da imamo trošak i ne možemo se pomjeriti. Dakle, to je ta jedna težina koju upravo ta odredba ima. S druge strane obzirom da evo imam svoju listu, grupu birača na lokalnim izborima i gdje isto tako izvještaje moramo dostavljati. Tamo se traži jedan vrlo jednostavan obrazac, traži se da se izlistaju od kog smo dobili donacije, šaljemo u Ured državne revizije, šaljemo koje smo imali prihode, rashode. Tri papira. To govori o tome sve. Prema tome, ne treba posebno oblikovati. Za jednostavnu udrugu do određenog limita koji bi trebao zakonodavac definirati to je dokumentacija koja nikoga neće opteretiti niti udrugu, niti onoga tko želi kontrolirati i vidjet će se osnovni, sastavni dijelovi njihovoga djelovanja. I naravno da oni moraju opravdati svoje postojanje na području na kojem rade. Da li će dobiti sredstva ili ne to je opet odgovornost prvenstveno lokalne samouprave kako ih potiče ili ako ih, ne znam ako ne djeluju korisno za tu zajednicu ograničava, a isto tako i državu ako netko radi za ovu državu, ovaj narod poticati ih, a oni koji rade protiv jednostavno reći ono nemamo dovoljno sredstava. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Paneniću na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu u ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice uvaženi kolega Marko Šimić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Danas je pred nama Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o udrugama koji je Vlada RH uputila u saborsku proceduru. Prema službenoj evidenciji u 2014. godini registrirano je i postoji 52450 udruga što je zapravo jedna udruga na 82 stanovnika RH. Iznos financijskih sredstava izdvojen za udruge je u toj istoj godini iznosio je milijardu 14 milijuna 347 tisuća 95 kuna i 41 lipu. Najčešće djelatnosti za koje su udruge registrirane u RH su sportske, kulturne, gospodarske, socijalne, zdravstvene, nacionalne i vjerske djelatnosti, te ostale djelatnosti sa udjelom od preko 20%. U ovoj raspravi dati ću kratak pregled poimanja i doživljaja udruge u društvu, njene definicije, uloge, pravnoga okvira, predloženu izmjenu zakona s predviđenim posljedicama, te zaključno i najbitnije stav Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice u Hrvatskom saboru u ovom prijedlogu zakona. Udruga je svaki oblik slobodnog i dobrovoljnog udruživanja više fizičkih, odnosno pravnih osoba koje se radi zaštite svojih probitaka ili zauzimanja za opće interese a bez namjere stjecanja dobiti podvrgavaju pravilima koja uređuju ustroj i djelovanje tog oblika udruživanja. Udruga kao najbrojnije organizacije civilnog društva imaju višestruku ulogu u svakom društvu. One ravnopravno sudjeluju u izgradnji demokratskog, otvorenog, uključivog, bogatog i socijalno pravednog, održivog, te ekološki osviještenog društva. One su korektiv vlasti, veza između građana i javnog sektora. Objedinjujući načela neprofitnosti, samoorganiziranosti i transparentnosti, te prizivanja priznavanja volonterskog rada ali i poduzetništva. Udruge potiču građane, privatni i javni sektor prije svega državu na suradnju u provedbi inicijativa od interesa za opće dobro. Izvor prava na udruživanja u Republici Hrvatskoj zajamčen je Ustavom RH koji u članku 43. govori: „Svakom se jamči pravo na slobodno udruživanje radi zaštite njihovih probitaka ili zauzimanja za socijalna, gospodarska, politička, nacionalna, kulturna i druga uvjerenja i ciljeve. Radi toga svatko može slobodno osnivati sindikate i druge udruge, uključivati se u njih ili iz njih istupati u skladu sa zakonom. Pravo slobodnog udruživanja ograničeno je zabranom nasilnog ugrožavanja demokratskog ustavnog poretka, te neovisnosti i jedinstvenosti, teritorijalne cjelovitosti Republike Hrvatske. Pravni okvir za udruge postavljen je Zakonom o udrugama. Neću citirati članke. Samo ću reći da su njime uređeni osnivanje, pravni položaj, djelovanje, registracija, financiranje, imovina, odgovornost, statusne promjene, nadzor, prestanak postojanja udruge sa svojstvom pravne osobe, te upis i prestanak djelovanja stranih udruga u RH ako posebnim zakonom nije drukčije određeno. Naime, u članku 13. stavak 3. Zakona o udrugama propisan je obvezan sadržaj statuta udruge gdje u podstavku 3. naveden izgled i sadržaj pečata kao obvezan dio svakog statuta. Ovim prijedlogom zakona predlaže se njegovo brisanje. Naime, Vlada RH je u nacionalnom programu reformi 2016. u dijelu 4.2 lakši uvjeti poslovanja i bolja investicijska klima reformskog područja smanjivanje, odnosno smanjenje administrativnog opterećenja i troškova poslovanja poduzeća zadužila središnja tijela uprave da analiziraju propise iz svoje nadležnosti u kojem se ti propisi odnose na obvezu uporabe pečata pravnih i fizičkih osoba koje obavljaju registriranu profitnu ili neprofitnu djelatnost i to u upravnim, sudskim i drugim postupcima, poslovnoj komunikaciji i drugim radnjama koje te osobe provode. Slijedom toga utvrđena je obveza izrade odgovarajuće izmjene propisa kojima će se ukinuti obveza uporabe pečata. Budući da Zakonom o udrugama propisano da Statut udruge mora sadržavati odredbe o izgledu pečata ovim se prijedlogom zakona predlaže provedba navedenog zaključka Vlade, a sve u cilju modernizacije poslovnih procesa uz istodobno podupiranje gospodarstva kroz operacionalizaciju, stvaranje jednostavnijeg poslovnog okruženja u RH. Kako je i sam predlagatelj ovog prijedloga zakona naveo u uvodnom izlaganju provedbom ove reformske mjere udruge sa svojstvom pravne osobe više neće imati obvezu propisivati u statutu izgled pečata čime će se doprinijeti uštedama u procedurama koje u praksi zahtijevaju uporabu istoga. Još jednom napominjem da ovaj prijedlog zakona samo dio iz paketa reformskih mjera koje bi trebale rezultirati višestrukim uštedama u javnom i privatnom sektoru u procedurama koje zahtijevaju uporabu pečata. Mjerenjem standarda cost modelom u sklopu akcijskoj plan za smanjenje administrativnog opterećenja gospodarstva izračunato je da je rasterećenje od gotovo 6 milijuna kuna npr. ukidanja pečata u procesu poslovanja odnosno osnivanja blizu 23 tisuće jednostavnih društava s ograničenom odgovornošću i društava s ograničenom odgovornošću sa samo jednim osnivačem. Važno je reći da su o ovom zakonskom prijedlogu Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, te Odbor za zakonodavstvo raspravili na sjednicama, te da su jednoglasnim odlukama podržali ovakav prijedlog zakona u prvom čitanju. Nakon iznesenoga definiciji i uloge udruga u društvu, zakonskih okvira, te predložene izmjene zakona iznijet ću i vlastiti stav o predloženoj izmjeni. Smatram da ukoliko je moguće i svrsishodno istu mjeru uvesti u poslovnu komunikaciju tvrtki, trgovačkih društava, te ustanova i ostalih poslovnih subjekata koji kroz svoja pismena odnosno akte stvaraju veće obligatorne posljedice, te financijske obveze i opterećenja od udruga onda istu mjeru moguće radi brže, efikasnijeg i pojednostavljenijeg postupka i snižavanja troškova poslovanja uvesti u poslovanje i poslovnu komunikaciju udruga bez negativnih posljedica po njihov rad i funkcioniranje. Slijedom svega navedenog Klub zastupnika HDZ-a u Hrvatskome saboru podržat će ovaj Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o udrugama i uputiti ga u drugo čitanje gdje će klubovi zastupnika, te zastupnici pojedinačno imati priliku da prijedloge i amandmane sudjelovati u raspravi i učiniti ovo zakonsko rješenje boljim i kompletnijim. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Marku Šimiću na ovoj raspravi. Imamo dvije replike. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Goran Aleksić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Šimiću, spomenuli ste troškove udruga milijardu i 300 milijuna kuna. Budući da ja dolazim iz Udruge Franak ja moram reći nekoliko riječi o Udruzi Franak koja je omogućila svojim aktivnostima, višegodišnjim aktivnostima prije svega da kroz kolektivnu presudu svi dužnici koji su govorili promjenjive kamatne stope na nezakonit način mogu sudskim putem doći do preplaćenih kamata. A drugo, što je puno konkretnije, omogućila je da 55 tisuća obitelji, oko 55 tisuća obitelji smanji svoja dugovanja za ukupno 6,5 milijardi kuna i da im se vrati još dodatno milijardu i 100 milijuna kuna na temelju Zakona o konverziji koji je ovdje jednoglasno donesen, ali osim saborskih zastupnika koji su jednoglasno donijeli taj zakon, ja moram spomenuti i ministra Lalovca koji je svojom hrabrošću uspio doprijeti do svih da se taj zakon mora donijeti. Ta Udruga Franak koja je toliko učinila za hrvatske građane potrošila je u 6 godina svog postojanja oko 200 tisuća kuna iz proračuna. Dakle efikasnost Udruge Franak u odnosu na potrošnju iz proračuna je ogromna, sav ostali novac dolazi joj iz članarina i iz donacija. Dakle udruga Franak je primjer kako se može volonterskim radom učiniti puno. U ovom trenutku Udruga Franak ima samo jednu zaposlenu osobu i to osobu koja vodi ured u Zagrebu. Dakle jednu zaposlenu osobu mora imati, ali više od toga nema. Evo samo sam htio reći da trošak udruga ne mora biti velik da bi udruge bile efikasne.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Aleksiću na replici. Sljedeća replika uvaženi kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Šimić, u vašoj ste raspravi spomenuli dvije stvari koje su me potaknule da vam repliciram. Prvo, krenuli ste sa nabrajanjem koliko je udruga i nastavljate nažalost ovu krivu politiku HDZ-a koji ide za time da civilno društvo slabi u Hrvatskoj. Vidjeli smo izjave savjetnika ministra vanjskih poslova Ilčića koji je htio ove novce koje ste spomenuli za razvoj civilnog društva usmjeriti u nešto drugo, kao da nam udruge i civilno društvo u Hrvatskoj nisu potrebne. Nažalost to je politika koju provodi i bivša vlada HDZ-a i MOST-a, a čini se s obzirom na aktivnosti gospodina Stiera i gospodina Ilčića da nastavlja i Plenkovićeva Vlada. Zato bi volio da evo vi u ime Kuba zastupnika HDZ-a se očitujete o tome da li i u vašoj raspravi sam to shvatio na dobar način da ne podržavate civilno društvo i da mislite da je to bačen novac tih milijardu i par sto milijuna kuna koji se ulaže u civilni sektor u RH ili suprotno od gospodina Ilčića i gospodina Stiera mislite da bi trebalo i dalje nastaviti podupirati civilno društvo. A ja mislim da je Hrvatska napravila jedan iskorak i napravila jedan dobar model podupiranja civilnog društva i da to tako treba nastaviti i podržavam apel onih udruga koje su se prošle godine pobunile protiv ministra bivšeg Hasanbegovića i HDZ koji je najavio upravo ovo šta sada i dalje Ilčić provodi. Ono šta mi je također poanta za ovu repliku, žao mi je, pričali ste i o tvrtkama i obrtima koji također još nisu dočekali ovu izmjenu koja je najavljena u petom mjesecu, recite nam kada će to biti i recite nam zašto ste stopirali reforme MOST-a u prošloj vladi da gospodin Panenić ovdje vapi pred hrvatskom javnošću i govori da nije uspio nešto napraviti, vjerojatno misleći zašto mu HDZ to nije prošle godine dao. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Marasu na replici. Odgovor uvaženi kolega Šimić. Izvolite.
Uvaženi kolega Maras zahvaljujem na vašoj replici. No međutim u replici postavili ste nekoliko pitanja, ako zaboravim na neko odgovoriti nemojte mi uzeti za zlo. Upravo naprotiv, udruge i civilno društvo u RH za mene i za moju stranku izuzetno su bitne. Cijenimo njihov rad i njihovo postojanje i ne vidim nikakav problem u ovih milijardu i 14 milijuna kuna koji je izdvojen u 2014. godini za udruge ukoliko bi ta sredstva završila u udrugama koje rade djelatnosti za koje su registrirane koje rade zaista za dobrobit građana, za dobrobit članova udruge ali i nekakav opći interes kao što je recimo Udruga Franak što smo čuli iz prethodnog izlaganja gospodina uvaženog kolege Aleksića. Što se tiče zašto idemo prvo to uvoditi u udrugama? Pa zbog toga što sam i u izlaganju naveo da udruge imaju ako imaju pravne poslove, to su pravni poslovi koji ih ne obvezuju na nekakva velika financijska davanja i ne mogu za njih prouzročiti nekakvu veliku financijsku štetu. Tu je još mnogo razloga no međutim i puno je jednostavnija organizacijska struktura dakle udruge, upravljački sustavi i sve ostalo. A što se tiče reformi MOST-a, pa mi molim vas recite samo koji zakon od predloženih zakona MOST-a nije došao u saborsku proceduru a koji je predložen da nismo raspravili evo i upravo i raspravljamo i imamo još nekakve zakone koji će doći u skoroj nekakvoj budućnosti na red. I zaista ne vidim uopće razlog za takvu važu zabrinutost i takav nemir u vašim redovima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Šimiću na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika Hrvatske seljačke stranke uvaženi kolega Mladen Madjer. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, državni tajniče, kolege i kolegice. Zakon o udrugama, mi se tu bavimo Prijedlogom zakona o promjeni žiga, da li žig treba, da li žig ne treba. Mislim to ne vidim da je to velika reforma, što se tiče funkcioniranja samih udruga jer mi imamo puno većih problema oko udruga i to prvenstveno mislim na udruge u ruralnim sredinama. A mi zaboravljamo da udruge u ruralnim sredinama od naših KUD-ova, udruga žena koje dobivaju mala sredstva je, npr. ja dolazim iz općine gdje mi jedna udruga dobiva 5 do 10 tisuća kuna. I onda kada se sjetimo po ovom zakonu da moraju donesti sve papire koje zahtjeva ovaj zakon mislim da su to veliki problemi. Da li idemo ipak na ukidanje tih udruga a bez tih udruga koje šire kulturnu baštinu i održavaju i selo i održavaju ruralne sredine, mislim da se tu moramo prvo pozabaviti tim zakonom i uredbom koja nije dobra za udruge koje se nalaze u ruralnim sredinama. Da li će biti potreban žig, kako on bude izgledao, da li bude okrugli, da li bude okrugli, da li bude ovalni, mislim da je to manje bitno. Dok onima koji na sve načine pokušavaju opstati, znači očuvanje kulturne baštine i bave se prvenstveno volonterski moramo smišljati i na koji način pribavljaju sredstva za tu dokumentaciju. S druge strane i oko samog osnivanja udruga imamo situaciju odnosno mogućnost da nam u RH nažalost pedofili osnivaju udrugu koja se bavi prevencijom i zaštitom djece od seksualnog nasilja. Zakon vas bez obzira što ste 10 godina bili u zatvoru jer ste seksualno uznemiravali djecu ne sprječava da kada odslužite tu kaznu, omogućite, osnujete udrugu koja će djecu štiti upravo od seksualnog nasilja. Mislim da je to isto jedan veliki problem koji se treba razmotriti a ne o žigu kakav će on biti. Uredba, problematika Zakon o udrugama, prvo imamo članak 22, stavak 4. Zakona i članak 5. 19 uredbe gdje registar udruga i registar stranih udruga su središnje elektronične baze podataka koje vode nadležni uredi. Vode ih uredi državne uprave u županijama, jedinstven za sve udruge, odnosno i strane udruge u RH. Registar je ne ažuran. Npr. u registru su kao aktivno vode udruge koje uopće ne postoje. Baza podataka za udruge su nepotpune i neodgovaraju stvarnom stanju. A upis u registar udruga je obavezan kriterij propisan člankom 5. uredbe da bi sve udruge uopće mogle prijaviti na natječaj za dodjelu sredstava. Tu dolazi do nedosljednosti jer registar udruga prema Zakonu o elektroničkoj bazi podataka i stoga sukladno članku 19. udruge prijavitelj ne bi trebao dostavljati taj dokaz u papirnatom obliku a podaci o elektroničkom registru udruga su netočni te se često papirnati izvadak iz registra udruga razliku od onog dostupnog na internetu. Članak 5 uredbe: „Korisnik financiranja mora uredno ispunjavati obveze plaćanja doprinosa za mirovinsko i zdravstveno osiguranje i plaćanje poreza, te druga davanja prema državnom proračunu i proračunima jedinica lokalne samouprave a protiv korisnika financiranja odnosno osobe ovlaštenje za zastupanje udruge i voditelja programa ili projekta ne vodi se kazneni postupak i nije pravomoćno osuđen za prekršaj odredbom članka 48. ove uredbe. Znači da na svaku prijavu na natječaj je potrebno potvrda porezne uprave o nepostojanju duga prema proračunu i uvjerenje o nekažnjavanju. O.K, treba prvo vidjeti da li su te udruge koje su prvenstveno, obavljaju volonterski dio rada, da li su oni spremni za svaki natječaj koji raspiše jedinica lokalne samouprave i da li imaju oni vremena da vade te određene papire koji su propisani zakonom. Jasno da se mora voditi računa o svim utrošenim sredstvima koje troše udruge, jasno da oni imaju, to znamo svi da imaju svoje skupštine na svaku godinu gdje izvještavaju jedinice lokalne samouprave, odnosno načelnika općine o utrošenim svojim sredstvima. Znači pitanje je dali su svi oni koji volonterski obavljaju svoj rad u pojedinim udrugama mogu ovo sve prema ovoj uredbi zakona ispoštivati. Ono što sam napomenuo da se vodi ipak kampanja prema ukidanju i smanjenju tih malih udruga. Stavak 5. isto propisuje da član Povjerenstva za ocjenjivanje može primiti odgovarajuću naknadu za svoj stručni rad sukladno odluci čelnika davatelja financijskih sredstava odnosno čelnika općine. Znači da članovi povjerenstva bi trebali biti ljudi stručni u području za koje se raspisuje natječaj za financiranje udruge, te bi bilo poželjno da svoj rad prime naknadu. Jasno da u malim sredinama je nemoguće naći takve osobe, a što se tiče naknade da dobivaju naknadu u ovak' osiromašenim jedinicama lokalne samouprave to je potpuno nemoguće. Smatram da se primjena odredba sadašnjeg Zakona o udrugama i uredbe i kriterijima, mjerilima i postupcima financiranja i ugovaranja programa i projekata od interesa za opće dobro koje provode udruge gotovo onemogućava funkcioniranje malih udruga koje se financiraju iz proračuna jedinice lokalne samouprave. Naime, tako što sam i napomenuo da tako male udruge jednostavno nemaju ni kadrovsku ni materijalnog kapaciteta da sprovedu sve zahtjeve koje je pred njih postavilo ovo zakonodavstvo. Uvjeti koje prema uredbi moraju zadovoljavati udruge da bi mogle dobiti sredstva iz općinskog proračuna su vrlo loši za male udruge gdje su članovi volonteri koji rade na dobrovoljnoj bazi i pridonose kulturnom razvoju društva. Što mi od njih tražimo? Smatramo da ovakva donesena uredba nije sa ciljem olakšavanja rada udruge i veće transparentnosti trošenja javnih sredstava već sa ciljem gašenja većine malih udruga. Također smatram da su udruge u ovakvom obliku u kojem danas postoje i načine na koje se financira do donošenja uredbe temelj društvenog života, očuvanje tradicionalne vrijednosti hrvatskog naroda i očuvanje kulturne baštine. To osobito napominjem da vrijedi u malim ruralnim područjima. Primjenom i ovakve uredbe doći će do gašenja malih udruga kroz koje građani zadovoljavaju svoje društvene i kulturne potrebe, odnosno doći do rastakanja hrvatskog društva što smatramo da je bio na žalost cilj donošenja ovakve uredbe. Znači da treba poduzeti sve da se ovakva uredba ukine kako bi ipak omogućili u malim sredinama da od Udruge žena kulturno-umjetničkih društava, od sportskih udruga, od Udruge lovaca koji su prvenstveno volonteri mogu dalje živjeti i da mogu koristiti sredstva koliko je moguće iz jedinica lokalne samouprave. I smatram da način ovakve uredbe nije pogodan za male sredine i udruge koje su manjih financijskih primanja od velikih udruga. Znači da predlažem da se ipak razgraniči zakon od financiranja sa određenim broj sredstava koliko primaju udruge, da li to bude 50 do 100 tisuća kuna ili one udruge koliko smo čuli da je prema udrugama bilo milijardu i nešto kuna. Znači, da imaju neke udruge koje primaju velika sredstva i smatram da bi morala postojati razgraničenje od udruga koje se stvaraju amaterski i primaju malo sredstava prema onim udrugama koje jasno koriste puno sredstava iz i državnog proračuna i proračuna jedinica lokalne samouprave. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mladenu Madjeru na ovoj raspravi. Imamo nekoliko replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Gospodine Madjer, vi ste u vašoj raspravi iako je bila malo ekstenzivnija od ovoga točno što se zakonom mijenja dotaknuli upravo ono šta je bit i šta na žalost provode određene snage u hrvatskoj Vladi predvođene Ilčićem, a to je da žele ugasiti i gušiti civilni sektor, znači udruge civilnog društva koje kao što ste vi rekli jako puno pomažu i mogu pomoći i na lokalnoj razini i u jedinicama lokalne samouprave i treba ih snažiti, treba omogućiti ljudima da se udružuju, da se bore za svoja prava primjerice kao što se borio Franak, šta se bore antifašisti, šta se bore žene. Evo jučer smo vidjeli noćni marš u središtu Zagreba. Znači treba omogućiti civilnom društvu da se izbore za ono šta misle da treba i čime će naše društvo biti bolje nego je bilo jučer. Upravo suprotno od onoga za šta se zalažu na žalost danas u hrvatskoj Vladi. I gledajte paradoksa. Tamo gdje bi trebali biti najvidljiviji, gdje je Miro Kovač do jučer radio svoj posao kao ministar vanjskih poslova prema svijetu, prema Europi, gdje bi trebali biti ja bih rekao pokazati te svoje europske vrijednosti. Mi stavljamo čovjeka koji želi ukinuti civilno društvo i suzbiti udruge civilnog društva gospodina Ilčića. Pa zar to nije paradoks? Pa zašto to radimo? Zbog čega želimo da u Hrvatskoj, valjda to žele da u Hrvatskoj ostane samo jedna udruga, jedna stranka i jedna partija HDZ. To je valjda jedini cilj tog djelovanja na žalost koji danas u Hrvatskoj imamo na djelu. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Gordanu Marasu na replici. Odgovor uvaženi kolega Mladen Madjer, izvolite.
Da kolega Maras, slažem se sa vama da možda i nije bila ovo konkretno tema sa ovom promjenom samo promjene žiga. Ali sam htio upozoriti na one probleme pogotovo u ruralnim, malim sredinama, da će stvarno se dogoditi da uz težak život u ruralnim sredinama i koje omogućavaju u ruralnim sredinama neko druženje i širenje kulturne baštine da će i onom uredbom koja je postojeća doći nažalost do ukidanja tih udruga jel neće moći više volonteri i neće se nitko želiti uopće prihvatiti da bude predsjednik jel jasno idu odmah prijave kaznene prijave, neće niko želiti da upravlja i da bude predsjednik tih udruga i doći će do ukidanja udruga u ruralnim sredinama.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Madjeru na odgovoru na repliku. Sljedeća replika uvaženi kolega Darko Milinović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa ja se slažem s vama da ovo nije nekakva velika reformska mjera, rekao bi da nije uopće reformska mjera. Jedan dio tog zakona koji se mijenja da se statutarno riješi pitanje korištenja pečata, a s druge strane to otvara mogućnost kao što je rekao i saborski zastupnik Josip Đakić i za moguće pronevjere ili nekakve mutne radnje ili čime ćemo verificirati određene dokumente to s ovim zakonom za sada nije regulirano. Svi se na neki način zalažemo za udruge za rad civilnog društva, vidimo da tu prednjači gospodin Maras, ali na taj način bi onda morali na neki način i olakšati rad tim udrugama. Danas, ne znam netko je spomenuo jednu udrugu koja dobiva 500, 600 tisuća kuna iz proračuna, danas istu dokumentaciju udruga koja aplicira ne znam na 500, 600 kuna, tisuću kuna istu dokumentaciju mora pripremati kao i ona udruga koja aplicira na 500, 600 ili milijun kuna. Na tom dijelu, to bi bio reformski potez ovog zakona kada bi im na taj način omogućili lakše i bolje funkcioniranje. I na kraju krajeva čim vi taknete u udruge, pa evo sjetimo se bivšeg ministra Hasanbegovića koji je htio to na neki način regulirati raznorazne udruge, pa nekima i smanjiti sredstva po njegovom mišljenju ili njegovog tima onim udrugama koje rad i protiv interesa RH e onda je cijela Hrvatska na nogama jel se pokušava na neki način transparentno govoriti o milijardu i nešto milijuna kuna koje se troše na udruge. Ali jednako tako smatram da bi trebalo kroz zakonsku regulativu riješiti i upravo provjeru rada pojedinih udruga i da li one stvarno rade, neke od njih protiv interesa RH.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Milinoviću. Odgovor uvaženi kolega Madjer. Izvolite.
Da u potpunosti se slažem sa vama kolega Milinović i to sam ja i rekao u izlaganju da bi trebalo razgraničiti. Nemre udruga sa 500 tisuća kuna koja ima primanja i udruga sa 5 tisuća kuna minimalno u pojedinim lokalnim sredinama da imaju iste i moraju ispunjavati iste uvjete i moraju donositi iste papire i stvarno mislim da to nije uredu. Ali jasno da mora biti uvijek kontrole i nad ovih 5 tisuća kuna ali mislim da bi moralo ipak Ministarstvo uprave razraditi taj dio da nemru biti isti uvjeti za ove sa 500 tisuća kuna i za ove koje koriste 5 tisuća kuna.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Madjeru na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Damir Felak. Izvolite.
Gospodine dopredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici, gospodine Mađer ili Madjer. Pa ja bih samo podsjetio, ja slušam sve ove rasprave i mislim da je moja replika koliko je gospodinu Madjeru toliko i svim ostalima koji su se javljali danas za raspravu pa i onima koji repliciraju, a na tragu je onoga što je rekao mislim uvaženi zastupnik Kristić. Ja bih podsjetio da mi danas raspravljamo o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o udrugama koji kaže članak 1. u Zakonu o udrugama NN te i te u članku 13. stavak 3. podstavak 3. briše se, dosadašnji podstavci 4. do 15. postaju podstavci 3. do 14. i članak 2. ovaj zakon stupa na snagu osmog dana od dana objave u NN. Gotovo o ničem drugom. Naš Poslovnik kaže razlozi za izricanje stegovnih mjera u članku 238. stavak 1. zastupnik tijekom iznošenja rasprave ne smije govoriti o temi koja nije predmet rasprave. Mi danas vodimo rasprave o svemu o zakonu samom prije svega o meritumu zakona, ali dotaknuli smo se i HNS-a i civilnog društva i certifikata određeni na SOA-i i ne znam čega sve ne, a najmanje govorimo o ova dva članka jer ove izmjene zakona su stvarno šture i ako bi se toga držali kako je gospodin Kristić to rekao mi bi to danas završili takorekuć bez ikakve rasprave i išli bi prema drugim točkama dnevnog reda. Pa ja apeliram ako ima potrebe, a sigurno ima i slažem se sa većinom ovoga što je gospodin Madjer rekao, da ima potrebe za izmjene Zakona o udrugama da onda to radimo na druge načine, a ne da koristimo ove izmjene o dva članka za raspravu na koju ćemo potrošiti danas koliko ja vidim gotovo cijeli dan. Evo nemam ništa, ja sam to najlakše replicirao svojem kolegi iz Podravine gospodinu Madjeru ali moja replika se odnosi i na većinu velim drugih koji raspravljaju o ovim izmjenama. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Damiru Felaku na replici. Povreda Poslovnika uvaženi kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa kolega potpredsjedniče. Povrijeđen je članak 238. kolega Felak je čak sam vama signalizirao da je povrijedio Poslovnik jer je rekao da daje apel, a ne repliku. Znači ne postoji forma apela prilikom javljanja zastupnika, znači on ne može davati apele nego može replicirati, ali još je opasnije od toga što je on pozvao vas, a ja znam da ćete vi tom zovu odoljeti jer ste tolerantan čovjek, da suzbijete raspravu u ovom Parlamentu i da se uopće ne raspravlja u ovom Parlamentu. Znači kolega Felak je rekao da bi mi trebalo završiti raspravu za dvije, tri minute. Zašto da uopće raspravljamo? Kaže ako se o ovome raspravlja o ovome se uopće ne treba raspravljati. Zato vas molim da evo upozorite kolegu Felaka prvo da ne može davati apele, a drugo da ne može suzbijati raspravu u hrvatskom Parlamentu. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Marasu na ovoj primjedbi na povredu Poslovnika koja po meni ne stoji. Dakle, uvaženi kolega Felak je između ostalog apelirao na zastupnike da u svojoj raspravi se ograniče na sadržaj izmjene zakona a ne na šire područje. Ali u demokraciji hvala Bogu, svatko može govoriti što hoće, ako nije prekršio temeljne zakona, pravila i norme. A i Hrvatski sabor je ovdje i mi sabornici izabrani od naroda pa imamo pravo govoriti o toj temi po onim pravilima i Poslovniku Hrvatskog sabora koji to ograničava. A u onom trenutku ako netko iziđe izvan teme onda nemojte se vi zabrinjavati previše, budem ja njega upozorio tako da slobodno vi radite svoj posao a ja ću svoj. I ne brinite što se tiče toga. Hvala vam lijepo. Odgovor na repliku uvaženi kolega Mladen Madjer. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Damir Felak, da, istina je da se radi, prijedlog zakona, samo promjena Zakona o pečatu. I zato sam upozorio da je to smiješno da imamo toliko problema u udrugama oko financiranja udruga a dođe kao velika reforma u financiranju udruga, to je promjena pečata. I nije bez veze ovoliko prijavljenih danas za raspravu, sigurno da nije rasprava oko promjene pečata kako on bude izgledao, duguljasti, okrugli, ovalni nego su problemi u financiranju udruga. I zato smo htjeli ukazati na probleme i na lošu uredbu Zakona o financiranju udruga.
Zahvaljujem na odgovoru uvaženom kolegi Madjeru. Sljedeća se za repliku javila uvažena kolegica Irena Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega u svojoj raspravi ste spomenuli slučaj osobe koja je osuđena za kaznenu zloupotrebu djece, radi se i treba onda upotpuniti tu informaciju i dati zapravo točne informacije jer ste nepotpunu informaciju dali koja nije korektna do kraja iako se referira i na zakon o udrugama. Dakle radi se o Zdenku Šimunovskom koji je osuđen na 10 godina zatvorske kazne zbog počinjenja najtežih kaznenih djela spolne zloupotrebe nad dvije djevojčice. Po izlasku iz zatvora on je nakon godinu dana osnovao udrugu jer mu je tadašnji Zakon o udrugama to omogućavao. Međutim niste rekli sljedeću informaciju, tada je pravobraniteljica za djecu odmah urgentno reagirala i obavješteno je ravnateljstvo policije, Ministarstvo uprave, Ured za Vlade RH i državno odvjetništvo u Osijeku. Rečeno je dakle da će se odmah po tom pitanju postupati i krenulo se postupati. Ono što je bitno reći da zakonska zabrana zapošljavanja počinitelja kaznenih djela na štetu djece se odnosi samo na djelatnike institucija, ne na civilne udruge. I moram podsjetiti da će zato jedna od izmjena zakona koju će HDZ među ostalim uputiti u proceduru, u onom paketu izmjena koji je najavljen sa ove govornice u ime kluba HDZ-a a tiče se spolne zloupotrebe djece biti i zabrana rada s djecom osoba koje su kazneno gonjene za slučajeve spolnog zlostavljanja. To je potrebno među ostalim i zato što je u skladu sa Konvencijom o pravima djeteta a RH je u obvezi usklađivanja svog zakonodavnog okvira jer je potpisnica te konvencije a ta se odredba onda treba odnositi i na novi Zakon o udrugama. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Ireni Petrijevčanin Vuksanović na replici. I odgovor uvaženi kolega Madjer, izvolite.
Zahvaljujem i zahvaljujem kolegici na nadopuni ovoga, slažem se sa time i podržavam ovo da će biti promjena uredbe zakona i u potpunosti podržavam.
Zahvaljujem na odgovoru uvaženom kolegi Madjeru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Madjer, dakle vi ste proširili ovu temu sigurno i, čak smatram da je to i dobro i s vama se slažem u ovom dijelu vezano za udruge u ruralnim prostorima, u općinama jer, gradovima, jer svatko tko je bio predsjednik neke od udruga koje funkcioniraju na dobrovoljnoj osnovi zna kolika je to zapravo muka, odgovornost. S druge strane govorimo o jednom segmentu ove reforme koja ide u promjenu, zapravo o ukidanju pečata kao nečega što omogućava vjerodostojnost dokumenta. Znači pečatom se potvrđuje vjerodostojnost dokumenta. Ne znam ako ste vidjeli onaj šaljivi vidio na youtube kada je onaj radnik čitao proglas radnika a ovaj iza naviri se i kaže a gdje je pečat. Dakle pečat potvrđuje nešto i to više Hrvatska-Irska i mislim da Grčka još imaju taj oblik. Danas imamo elektronski potpis, imamo svu onu tehnologiju koja nam je moderna. Međutim, s vama se ne slažem, ne treba to banalizirati. Znate jer ako vi odgovarate za 50 kuna, 100 kuna ili 500 tisuća kuna, isto odgovarate. Vi pred zakonom odgovarate. I ne bi ova na kraju, ovaj slučaj, afera dnevnica ne bi bio da bi bilo nekakvih drugih mjera osiguranja ili garantiranja, ne samo potpisom, znate koji je najbolji sistem garantiranja? To je naš zemljak, Hrvat, Ivan Vučetić još 1891. uveo u kriminalistiku. To su vam otisci prstiju, prst, pa kada ti staviš to onda se zna da to, onda bi se znalo je li to Saucha ili netko drugi tamo prst podmetnuo. Dakle, postoje biometrijski načini dokazivanja, ovjeravanja i zato ne treba to banalizirati. Radi se o vrlo važnoj stvari i mislim da budućnost, sve one tehnologije koje danas imamo na raspolaganju mogu zamijeniti pečat a evo sada je, u ovom slučaju to su udruge pa nekada se od nekud krene. Evo to sam htio spomenuti.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Žagaru. Evo prešli smo na biometriju. Odgovor uvaženi kolega Madjer. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Možda sam, nisam naglasio, dapače, treba za svaku kunu koja je potrošena ili sa lokalnog ili iz državnog proračuna mora se odgovarati. Samo sam htio naglasiti da nije istu potrebnu dokumentaciju koju mora vaditi pojedino društvo koje koristi 5000 kuna nije isto kao i ono koje koristi 500 tisuća kuna. Ali za pravdanje i 5 kuna i 500 tisuća kuna, moraju biti opravdani i moraju se predati dokumentacija za pravdanje tih novčanih sredstava. Samo sam napomenuo da treba pojednostaviti dobivanje papira i suglasnosti nije isto 5 tisuća i 50 u dobivanju određenih dokumenata. A mi sad imamo da za sve važi jedan zakon oko dobivanja dokumenata da mogu koristiti sredstva ili iz lokalnog proračuna ili iz regionalnog ili iz državnog proračuna.
Zahvaljujem na odgovoru uvaženom kolegi Madjeru. I posljednja replika po ovoj raspravi je uvaženi kolega Marko Vešligaj. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Kolega Madjer, evo prešli smo sigurno van teme ali zbog čega smatram da je važno da ipak raspravljamo o njoj. Osvrnuli ste se zapravo na problem malih udruga u manjim sredinama koja svaka i najmanja izmjena išla ona na dobro ili na loše osjete, osjete je svakako. I vjerujte da nas tisuće tih ljudi danas u svojim malim, lokalnim sredinama vjerojatno gleda, osluškuju, ne očekuju ovdje promjenu. Ali vjerojatno negdje u budućnosti osluškuju nas i žele čuti šta imamo za reći. Male udruge u malim sredinama su jedna duša jednoga mjesta. To je valjda svima jasno da osim radnoga mjesta kao prve i najvažnije stvari koje je čovjeku važno osigurati komunalne infrastrukture naravno. Nakon toga sigurno su sport, kultura, slobodne aktivnosti. Jedino na taj način se čovjek kao društveno biće a to svi jesmo može i ostvariti. Ukoliko toga neće biti, on će zapravo selit se. Hajmo gledat na to kao dio također jedne politike koja će ostaviti ljude ipak u manjim sredinama, a valjda je to svima u interesu. Naravno transparentnost pri dodjeli proračunskih sredstava definitivno da, ali definitivno smo i otišli predaleko što se tiče birokratiziranosti. I ovdje treba nešto napraviti. Mi kao lokalna jedinica, lokalna samouprava država je dužna to kontrolirati prema zakonu. Dakle, mislim da je na nama isto da zajedno sa državom i lokalne jedinice na žalost imaju sve manje i manje sredstava. Lokalne jedinice su unatrag deset godina gube svoja sredstva, transparentnost ih košta. Transparentnost na svakoj razini košta, a posebno u manjim lokalnim jedinicama koje na žalost nemaju kadrovskih kapaciteta da prema zakonu sve ove stvari koje su potrebne prate. Dakle, podržavam vas u ovom dijelu svakako da se pojednostavne postupci i da se zapravo omogući našim udrugama da dišu, jer oni, treba cijeniti njihov rad i doprinos koji daju za našu zajednicu. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Vešligaju na replici. Odgovor uvaženi kolega Madjer, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora. Da, slažem se sa time i mislim da smo morali prema našim svim onim mještanima iz moje općine, ali i iz cijele Hrvatske morali smo upozoriti na ove stvari koje se događaju oko financiranja udruga. Jer svi oni koji gledaju ovaj Sabor sigurno neće biti da nismo spomenuli to bile bi velike kritike, jer stvarno imaju velike probleme oko financiranja u lokalnim sredinama. Mislim da je gospodin Bulj ili gospodin Maro Kristić rekli oko nogometnih klubova. Jasno da je pitanje da li su potrebni u nekoj ligi suci, tri suca, delegati. Ali to je problem koji isto rješavati, jer mislim da financiranje udruga mora biti transparentno, slažem se sa tim ali pojednostavljenje oko dokumentacije.
Zahvaljujem kolegi Madjeru na odgovoru na repliku. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika Socijaldemokratske partije uvaženi kolega Arsen Bauk. Izvolite.
Poštovane dame i gospodo, kolegice i kolege zastupnici i uvaženi državni tajniče, poštovana pomoćnice. Zakon o udrugama donesen je 2014. godine nakon jedne dosta široke i dugačke sadržajne i zanimljive javne rasprave. I sudjelovao sam u ovome, u raspravi u oba čitanja kao predlagatelj tada u ime Vlade. I sjećam se da je rasprava o Zakonu o udrugama najveći dio vremena odnijela po pitanju sportskih udruga. Mislim da sam danas jedan od prvih koji je to spomenuo, dakle očito je da su se neki prioriteti o radu udruga promijenili što nije loše. Ali ne mislim da su problemi koji su tada bili u tom smislu nestali. Drugo, evo nekoliko godina nakon donošenja zakona i nakon što su se promijenile još dvije Vlade dobili smo prijedlog izmjena jednog članka, jednog stavka Zakona o udrugama u prvom čitanju što meni govori o tome da je zakon prošao onaj prvi test. Dakle, da ne zahtijeva veće izmjene, barem ne one koje bi se zahtijevale ovako relativno brzu raspravu. Ne slažem se sa onima koji govore o tome da se ekstenzivno tumači Poslovnik kada široko raspravljamo zato jer se mijenja članak zakona koji govori o Statutu a Statut nabraja sve. Prema tome, možemo doista o svemu govoriti da budemo čak i u ovoj užoj temi. Što se tiče samog teksta zakona od jednog članka ne vidimo ništa sporno da se on donese. Klub SDP-a glasat će za ovaj prijedlog, a da bi skrenuli pozornost na još jednu situaciju koja se tiče udruga koja je javnosti bila dosta poznata predložili smo Hrvatskom saboru da donese i zaključak kojim zadužuje Ministarstvo uprave da u roku od 30 dana, a tiče se baš primjene članka 13. Statuta od dana donošenja. Dakle, riješi žalbu Udruge dragovoljaca HOS-a iz Varaždina na rješenje Uredba državne uprave u Varaždinskoj županiji, a tiče se korištenja pozdrava „za Dom spremni“ u statutu udruge. Kažem to je doista primjena ovog članka zakona, članak 13. zakona i pozivamo zastupnike u Hrvatskom saboru da potaknu, da podrže taj prijedlog zaključka i time ohrabre Ministarstvo uprave u rješavanju tog slučaja, a ne da budu previše opterećeni raznim povjerenstvima koja bi mogla utjecati na buduća rješenja te problematike jer oni moraju postupati po sadašnjim, a ne po budućim rješenjima za koja sam siguran da će biti još bolja nego današnja. Zahvaljujem.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bauku na raspravi. Imamo replike. Uvaženi kolega Željko Glasnović, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Ja sam pozorno slušao ovo izlaganje. Ja se pitam kad ćemo se mi baviti pravnim, kritičnim stvarima, a ne perifernim pitanjima npr. mi se svi slažemo da je korupcija rak rana hrvatskog društva i da hrvatski građanin gubi povjerenje u pravni sustav. Ima dva paralelna sustava, jedan za kmetove, a jedan drugi za one koji drže iz tog bivšeg političkog perverznog plemstva političkog … škole itd. Držim u ruci ovdje strategija to je za gospodina Bauka pitanje, Strategija suzbijanje korupcije u Hrvatskoj. šta možemo očekivati kada je potpisao taj dokument čovjek koji se sumnjiči za pljačku državnog poduzeća? I kada ćemo mi srediti tu birokraciju, socijalističku birokraciju to su repovi bivšeg sustava, što više administracije to više korupcije, 64 tjedna za građevinsku dozvolu itd., svako prima lovu, crni fondovi ko u komunističkoj partiji. I šta je sa udrugama transparentnosti? Zna li iko u ovom Saboru koliko su love dobili taj trojanski konj nevladinih udruga dokumente, detekta itd. koji razaraju hrvatsko društvo koji su plaćeni iz New Yorka jel su oni objavili u svojim godišnjim rashodima, prihodima itd. Šta je sa sukobom interesa? Mi govorimo o pečatu. Kakav pečat? Imate Ministarstvo vanjskih poslova, neko daje bratu svojemu 450 tisuća kuna mi šutimo, a zatvaramo kafiće za 10 kuna. Pitanje za gospodina Bauka, kada će se uspostaviti vladavina prava? Imali ste 20 godina. Tu je korupcija najveći problem. To je zašto je Hrvatska Guatemala na Savi, mi se bavimo perifernim pitanjem, ha „Za dom spremni“ s HOS-ovcima itd. dok neki knez drpislav imaju milijune dolara na bankovnim računima vani. Pa ko su te glave? Ako imate hrabrosti objaviti spisak menadžerskih kredita i da vidimo tko su te glave i u kojoj su u partiji bili, neovisno o stranci i partiji.
Kolega Glasnović vrijeme vam je isteklo. Zahvaljujem vam na replici. Odgovor uvaženi kolega Bauk. Izvolite.
Pitanja koja ste postavili su legitimna, ali nisam siguran da sam ja prava adresa kojom ste trebali postaviti ta pitanja. Ono što mogu reći i što se tiče transparentnosti rada udruga donese je Zakon o računovodstvu neprofitnih organizacijama i Zakon o udrugama tijekom 2014. i 2015. godine koji je u svojim odredbama propisao obavezu veće transparentnosti i financijskih izvještaja, a također redovno se objavljuje i izvješće Ureda za udruge Vlade RH o tome koliko se financiraju udruge iz državnog proračuna i iz lokalnih proračuna. E sada, o kriterijima dodjele posebno iz lokalnih proračuna moglo bi se doista cijela jedna rasprava saborska posvetiti, ali kako nam idu lokalni izbori nisam siguran da bi ta rasprava bila lišena politikantskih i drugih tema pa onda može bolje da to napravimo nakon toga. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bauku na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika HNS-HSU-a uvažena kolegica Božica Makar. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Uvaženi državni tajniče sa zamjenicom, poštovane kolegice i kolege. Evo čuli smo već da su to male izmjene u Zakonu o udrugama ali svi smo si dozvolili tu slobodu da govorimo i malo šire osim o izmjenama ova dva članka. Međutim i u ovom članku bi trebalo vidjeti odnosno poručiti udrugama da ne sazivaju izvanredne skupštine radi promjene statuta, što treba izmijeniti nego da to napravi iduću godinu na svojim redovnim skupština s obzirom da je to mala izmjena, ali izmjena svakako uredu jer sve što doprinosi rasterećenju u nekom dijelu, a to je i upotreba pečata smatram da je za pohvaliti. Mi smo imali jedan stari Zakon o udrugama koji je bio iz 2001. godine koji nije mnogo toga propisivao i zato se krenulo u savjetovanje sa zainteresiranom javnošću gdje su bila raznorazna razmišljanja, ali niko nije bio u potpunosti s time zadovoljan. I u cilju jednog poboljšanja, jedne transparentnosti 2014. donijet je novi Zakon o udrugama koji propisuje da sve udruge moraju biti upisane u registar udruga odnosno dobiti onaj RNO broj prema kojem se vode i propisao je način vođenja knjigovodstva udruga. To je bilo veliko opterećenje naročito za male udruge koje su se osnivale nakon 2009. godine. One su morale ući u sustav dvojnog knjigovodstva i voditi dvojno knjigovodstvo. One koje su bile prije osnovane nisu to trebale, ali sve novoosnovane trebaju i dalje voditi dvojno knjigovodstvo za koje u pravilu, ne znam koliko udruga ima kapacitet nego moraju i te poslove plaćati knjigovodstvenim servisima, a ispod 200 kuna mislim da niko to, to je minimum minimuma za ono što se vodi. Tako da je to dosta veliki problem i možda bi o tome trebalo vidjeti i naći neki kompromis što ko može voditi jednostavno knjigovodstvo, ko dvojno jer sada je u zakonu da dvojno obavezno mora voditi onaj koji ima imovinu ili promet 230 tisuća kuna godišnje, a oni manji moraju tri godine od kada su osnovane isto voditi dvojno knjigovodstvo, nakon toga mogu odabrati. Drugi veliki problem još predstavlja ono o čemu smo sada govorili neki dan, a to su naknade banke odnosno plaćanje tih udruga. Kada pogledate koliko udruge imaju prometa odnosno koliko imaju prihoda i kada 10% njihovih primitaka odlazi na naknade banke, e onda je stvarno to za razmisliti. Jer vođenje računa svaka isplata ako ona bila i 15 kuna jer ako se ide na poštu on si mora dići novce jer Zakon o dvojnom knjigovodstvu govori da mora novac ići u blagajnu, iz blagajne se mora vršiti plaćanje. Tako da mislim da bi tu trebalo pravilnikom riješiti još neke stvari koje su tu prema Zakonu o udrugama. Zašto smo svi osjetljivi možda na te udruge i zašto svi pričamo daleko više nego donose ove izmjene zakona. Pa svatko od nas je član neke udruge koji smo tu prisutni, neki su i daleko šire. Udruge i jesu da jačaju civilno društvo. Udruge su i zamišljene na način da li se povezujemo strukovno, da li je to neke humanitarne, da li sportske, da li kulturno umjetničke, ali sve udruge su dobre jer to je druženje i to je održavanje zapravo života što je već nekoliko kolega to reklo u manjim sredinama. I to je još jedino ono što daje život i neki smisao da se nađeš u toj udruzi, u tom klubu i sve. Vjerojatno su se svi sreli i s problemom prikupljanja OIB-a. Pa tako sada sam nedavno bila na jednoj godišnjoj skupštini kada čitaju, ovo su redoviti članovi, ovi su podupirujući članovi. Sada ja pitam pa koja je to razlika. Vele ovi nisu htjeli dati OIB, oni vele da su oni tu već 30 godina i sada mi od njih tražimo nešto što trebaju dati policiji i nikome drugome ili poreznoj upravi. Mislim malo smiješno ali imamo i takvih situacija. Pa možda neke lakše prilagoditi situacijama. Ja jesam za transparentnost i svaka kuna se mora znati. Čak se slažem i sa onim da onih ogromnih 30-ak stranica kada se raspiše natječaj za dodjelu sredstava o jedinicama lokalne samouprave, regionalne neka se ispune, puno mjesta ostane prazno ali mora se znati za koji program se sredstva daju, što se planira i nakon toga pravdati. I to u svakom slučaju podržavam. Međutim, velim ovo stvarno je veliki problem. Druga stvar su udruge koje obavljaju gospodarsku djelatnost. Jer znamo da je malo tih udruga, ali ima i udruga koje obavljaju gospodarsku djelatnost. I one trebaju voditi i dvojno knjigovodstvo i svu ovu dokumentaciju i to je potpuno u redu. Ali zato vjerujem da je pred nama izmjena ovog zakona u određenom dijelu ne samo u ovom užem koji ćemo mi kao klub HNS-a i HSU-a podržati a ovo očekujem jednu širu raspravu, prije svega opet i savjetovanje da vidimo kako se ovo pokazalo otkada je primijenjen ovaj zakon od 2015. koji velim da je dobro došao jer je mnoge stvari regulirao koje nisu bile i doprinio transparentnosti. Hvala.
Zastupnica Ivana Ninčević Lesandrić zatražila je repliku.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice da, upravo ovo dvojno knjigovodstvo koje udruge moraju voditi prve tri godine da bi dokazali da mogu ući jednostavno, trebalo bi biti obrnuto da prvo ide jednostavno pa onda prelaze u dvojno, stvarno nema nikakve odluke. I nadam se da ćemo na tome svi skupa poraditi. A ovo kada ste spomenuli gospodarsku djelatnost, ja ću vam samo reći da sam ja u svome gradu u kojem ima 130 udruga kada je izašao novi zakon i kada smo imali, mislim da je bilo 1.4. kada smo trebali svi prijaviti oni koji obavljaju gospodarsku djelatnost. Samovoljno sam tražila porezne da uđem u sustav poreza na dobit kao udruga. 130 udruga u tom gradu postoji i ne možete mi reći da niti jedna nema gospodarsku djelatnost i da niti jedna nema potrebu ući samovoljno u sustav poreza na dobit. Oni u poreznoj uopće nisu znali obrazac koji će mi dati da ja to napravim. Ja sam došla 5 minuta prije tog roka. Dakle nitko od 130 udruga nije to prijavio. O tome se radi. Dakle mi uopće ne kontroliramo te udruge koje, odnosno organizacije, inicijative koje se realiziraju kroz pravni oblik udruga. A da ne spominjem ono maloprije što sam rekla, dakle udruge kroz koje milijuni prolaze se uopće ne kontroliraju a mi ubijamo ove najmanje koje imaju, koje svoju inicijativu žele realizirati kroz ovaj oblik udruge, odnosno neprofitne organizacije. Hvala.
Odgovor na repliku zastupnica Božica Makar.
Hvala lijepa. Pa kolegice, očito se slažemo u mnogo toga jer znamo situaciju i probleme i u dijelu funkcioniranja udruga i u dijelu vođenja knjigovodstva i s kojima se ti ljudi susreću. Ja nisam rekla da nema, onih koji imaju gospodarsku djelatnost ali ja još uvijek stojim na stajalištu da je daleko manje onih koji imaju gospodarsku djelatnost. Možda postoji neka skrivena gospodarska djelatnost koja se onda kroz donacije a ne, članovi udruge daju donacije, znamo da je to prisutno kod nogometnih klubova pa onda članovi da kada imaju piće na utakmici da ostave neku naknadu kao donaciju da si popiju pivo. Pa to čak i ne bi moglo se pod direktno neku gospodarsku djelatnost provesti. A ovo da su potrebne izmjene i da kada neke stvari donesemo da trebamo vidjeti i provedbene pravilnike koji odmah trebaju to pratiti i biti sve institucije upoznate s time, to je istina. Jer ovo što ste rekli da ste se susreli, uopće me ne čudi jer to nije samo slučaj na udrugama, ima i mnogo drugih stvari da mi prvo tražimo a onda se nakon toga pišu pravilnici a već je neki zakon u primjeni. Hvala lijepa.
Klub zastupnika HDS, HSLS-a, HDSSB je zatražio također sudjelovanje u raspravi. U njihovo ime govoriti će zastupnik Branko Hrg.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovani predstavnici ministarstva, kolegice i kolege zastupnici. Ja ću u ime kluba malo drugačije govoriti nego što su bile dosadašnje rasprave. Dakle mi nećemo podržati ove izmjene zakona, biti ćemo suzdržani. Jer jednostavno smatramo da su one u ovom trenutku u ovom vremenu totalno nepotrebne, da su one mogle biti u krajnjem slučaju krajem godine. Ono što je još važnije i što je bitno, žalimo reći da Zakon o udrugama ne valja i da ga treba mijenjati, da je štetan za udruge, posebno za manje udruge. On je rađen 2014. godine kao zakon koji je trebao krotiti neke velike udruge a stradali su mali. Stradali su mali i danas nam prijeti stvarno gašenje pojedinih malih udruga o čemu je ovdje bilo govora od pojedinih kolega u raspravama. A mi uporno zatvaramo oči i sada idemo na izmjene jednoga članka, ukinuti ćemo žig i uštedjet ćemo. E hoćemo stvarno uštedjeti. Kako ćemo uštedjeti? Tako da se statuti koji su mijenjani i prilagođavani zakonu pred godinu dana ponovno mijenjaju i prilagođavaju zakonu. Znači sve ispočetka. I baš će to biti strašno velike uštede koje će se dogoditi i jako ćemo pomoći udrugama. Neće više trebati klopiti štambilj, nego će se samo potpisati. Strašno velika pomoć! Ovo je prvo čitanje i to jedino što mi je drago u ovom prijedlogu zakona da je prvo čitanje makar je i to smiješno moram priznati obzirom da se radi o izmjeni jednog članka zakona, ali pozivam predlagača da ozbiljno pogleda Zakon o udrugama, da ozbiljno razmotrite i napravite analize što se je sve dogodilo nakon donošenja Zakona o udrugama 2014. godine i njegove primjene i da vidite da li su to bili pozitivni ili negativni efekti iz terena, iz razgovara sa ljudima u udrugama, sa manjim udrugama efekti su negativni. O tome sam govorio pred par dana ovdje tražeći stanku u ime kluba da ukažem na problem kojim se sreću male udruge na terenu. Bilo bi dobro kad bi jednog dana u ovoj sabornici dobili zakone koji se ne rade na način da se gleda iz perspektive samo Zagreba, onako malo kroz prozor ponekog ministarstva nego da se gleda čitava Hrvatska. Vjerojatno bi bilo puno više pozitivnih rasprava, ne bi bilo ni demagoških rasprava u tolikom broju, nego bi bile iskrene i podržavali bi se zakoni koji bi očuvavali određene aktivnosti u RH. Udruge su vrlo, vrlo bitne u našem društvu i nitko nema ništa protiv toga da one budu uokvirene u stvarno transparentnost poslovanja posebno korištenja proračunskog novca. Ali ja stvarno postavljam pitanje ponovno ovdje, da li je stvarno potrebno onih par centimetara obrazaca da bi se dobilo par sto ili par tisuća kuna iz nekog proračuna. Pa zar ne možemo to iskategorizirat? Zar ne možemo pojednostavit da je na jednom papiru mailom udruga može napravit takvu neku prijavu i izvješće i da se točno vidi za što je potrošeno, nego da piše stotine podataka da ljudi si čupaju kosu jer vele nećemo više se prijavljivati, imamo problema. To ja tražim od izmjena zakona. I ovo meni nije prihvatljivo iz razloga što na ovaj način ovakvom kozmetičkom izmjenom u stvari kažemo kao što je kazao malo prije gospodin Bauk da podržavamo zakon iz 2014. godine da je on dobar. Nije dobar, nije dobar i štetan je. I ja stvarno molim predlagača da još jedanput razmislite i da stvarno predložite ovom Saboru izmjene ovog zakona koje će omogućiti djelovanje udruga, koje će poticati ljude da se uključuju u udruge, koje će razvijati taj sustav ali na način da se podržavaju oni koji su manji, koji su slabiji da se pojednostave, a da oni koji su veći budu pod malo većom kontrolom i da na taj način u principu jedanput skinemo taj nekakav, taj nekakav oblak nekakve sumnje sa svih udruga. Jer ovdje se sve udruge stavljaju u isti koš, svi su nešto krivi. Pa ljudi moji dajte malo razmislimo svi dolazimo iz svojih sredina što je ovdje bilo govoreno svi smo članovi nekih udruga. Pa zar su ti ljudi lopovi? Zar su ti ljudi kriminalci koji daju svoje slobodno vrijeme, koji se angažiraju da bi se nešto u nekoj sredini očuvalo i organiziralo. To su ljudi kojima treba davati nagrade, kojima treba davati zahvalnice, pohvalnice a ne ih kriminalizirat i stalno govorit svi su lopovi, mora bit transparentno, moraju znati što rade, ne smije se nigdje ništa događati krivo. Ne smije se događati krivo, mora biti transparentno ali neka bude jednostavno. Dakle, naš klub će biti suzdržan kod izmjena ovog zakona.
Zastupnica Ivana Ninčević-Lesandrić javila se za repliku.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Hrg, više puta sam dakle pri osnivanju, odnosno pomaganju građanima kod osnivanja udruga upravo zbog stavki iz Statuta smo vraćani, dakle da ga ispravljamo, a često je to upravo bilo i zbog izrade pečata. Jer ljudi ne znaju kakav mi sve pečat imamo u trgovinama, knjižnicama gdje ga već kupuju. Onda oni u Statutu opišu kako on izgleda, onda dođu sa tim pečatom i to nije ista stvar. Međutim, ono što mene zanima a to je vaš odgovor i molila bih vas da mi odgovorite sa da ili ne. Da li ovo znači da ćete vi biti suzdržani na ukidanje administrativnih barijera za osnivanje udruga? Hvala.
Odgovor na repliku zastupnik Hrg.
A ja ću vama poštovana kolegice postaviti pitanje da li ste vi svjesni koliko će službenika u državnim uredima raditi na izmjenama Statuta i pregledavanju tih statuta kad dođe do ovog. Jeste svjesni toga? Znači bit će tu još puno posla. Ne ja nisam protiv toga da se administrativne prepreke ukidaju, neka se ukinu. I nisam protiv toga da se štambilj ukine, pa donijeli smo zakon. Ali sam principijelno protiv toga da se ide samo na ovakvu kozmetičku izmjenu u ovom trenutku. Mi smo na početku godine. Evo kolegica je malo prije govorila da ne treba forsirati da sad ljudi moraju sazivati izvanredne skupštine i tražiti izmjene statuta i nakon toga opet ići na redovne, da idu redovne. Znači po meni ovoga trenutka uopće ovo nije bilo potrebno. To je moglo biti tijekom godine bilo kada, ali treba biti izmjena zakona u pravom smislu riječi. Izmjena zakona koja će omogućiti djelovanje udruga, a ne ih ubijat. A zakon koji je na snazi sa ovim ili bez ovoga ubija rad manjih udruga posebno evo, kolega Bulj me gleda, posebno u ruralnim prostorima, posebno u ruralnim prostorima definitivno. Znači ja nisam protiv ukidanja barijera, apsolutno. Nisam protiv transparentnosti apsolutno, a ljudi pobogu pojednostavimo stvari, promijenimo tu uredbu ludu, napravimo neke stvari koje će poboljšati to.
Zastupnik Miro Bulj javio se za repliku.
Kolega Hrg, da udruge su u nerazvijenim krajevima u puno nepovoljnijem položaju i puno su pod većim utjecajem kada je na državnoj razini kod kriterija koji su vrlo bitni dodjele sredstava udrugama pod političkom šapom. Ima udruga koje odlično rade svoj posao, ali ne žele doći u lokalnoj samoupravi pod političku šapu nego žele doći i raditi svoj posao ono što je uloga udruga bilo ekološke, bilo humanitarne udruge, bilo koje druge udruge žele odrađivati svoj posao, pa tko da to je prvi problem koji se događa u lokalnim samoupravama, a možete vi biti svjedoci. Sigurno da brojne udruge koje se približe čelništvu lokalne samouprave budu izdašno financirani i to ključno bude jedini kriterij, mogao bi sada na svojoj lokalnoj samoupravi nabrajati. A ima onih koji odrađuju svoj posao u svoje vrijeme i zaista za razvoj toga društva civilnoga na tim malim područjima koje su zaboravljene od centralne države kao i regionalne samouprave su jednostavno prepušteni sami sebi i svojim sposobnostima, to je prva stvar. I druga stvar je vrlo bitna, to je poštivanje zakona. Doveli smo te udruge da moraju poštivati zakon, te male udruge koje u biti su jedini pokretač razvoja civilnoga društva bilo kroz sport, bilo kroz bilo koju drugu djelatnost, a u biti kada imamo HNS kojemu triba oko pet godina, nakon dvije, tri, četiri godine Ured za sport poslati dopis da moraju poštivati zakon. Znači u jednoj smo poziciji gdje ti ljudi koji se žele baviti svojim radom, tj. razvojem civilnog društva na svom području po bilo kojoj osnovi su dovedeni u jedan položaj neravnopravan jer nisu pod političkom [[Upadica Petrov: Vrijeme.]] šapom političkih čelnika koji žele politički … te udruge. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku zastupnik Hrg.
Kolega Bulj, ja ne kažem da takvih situacija i stvari o kojima vi govorite u Hrvatskoj nema, vjerojatno ima. Ja govorim iz perspektive svojega grada i poznavanja situacije diljem Hrvatske dosta dobro. Dakle, udruge su u većini slučajeva, osim možda nekih sitnih iznimki radile i do sada po zakonu, ali moj prijedlog evo tu su predstavnici ministarstva, napravimo anketni upitnik, pošaljimo ga na sve udruge u Hrvatskoj, male udruge, ne velike udruge, podijelimo to, kategorizirajmo, pošaljimo upitnik što ljudi misle o zakonu i primjeni ovog zakona i bit će nam lako raspravljati, dobit ćemo odgovor lako ćemo mijenjati zakon onda. Samo je stvar u tome da li mi želimo razvijati sektor tih udruga posebno kada govorimo o ovom dijelu s čime se ja sa vama apsolutno slažem da treba čuvati život na svim prostorima Hrvatske, kada govorimo o tom ruralnijem dijelu ili govorimo o velikim udrugama, da vidimo koja je razlika. A ja vas uvjeravam da veliki broj tih malih udruga odnosno najveći broj će reći da ovaj zakon ne valja i da je on njima kompliciran da je šteta i da ne omogućuje rad. Neće se javljati lokalne samouprave, sada se neće javljati jer kažu da jednostavno ne žele se toliko iscrpljivati da bi dobili par tisuća kuna rađe će prekinuti djelovati. Evo to vam je iz terena eho ovog zakona i zato ga treba mijenjati.
Zastupnik Tomislav Klarić javio se za repliku.
Uvaženi kolega Hrg u uvodu svog izlaganja rekli ste da se ovo smiješne izmjene i da ih nećete vi podržati. Ovdje u obrazloženju zakona piše koja je namjera ovih izmjena, dakle racionalizacija poslovanja, smanjenja administrativnih opterećenja itd. i sada se osvrnite malo pogledajmo svi ispred sebe na ove klupe za kojima nas malo sada trenutno sjedi, koliko tu ima papira i ne odričem dobru volju i namjeru onoga ko je ovaj dio vezano za pečat stavio u zakon pa se išlo samo sa tom izmjenom. Ne odričem dobre namjere ni onoga tko je krenuo u nabavku ovih dobrih pametnih aparatića koje smo dobili na stolu na kojemu možemo pogledati karte, na kojima možemo zaguglat, pročitat novine, a na kojima primjerice ne možemo napisati u wordu nešto što bi nam moglo koristiti ili ga koristiti van ove zgrade, tako da nam je on tu još uvijek interesantan. No da se vratimo na ove naše udruge, nešto u čemu griješite i vi kada govorite, griješim i ja često puta, griješimo svi mi kada govorimo o financiranju udruga. Jednom za svagda taj dio financiranja udruga kao takav termin moramo zaboraviti. Dakle jedinice lokalne samouprave, a to nam se svima događa na trenu koji se godinama time bavimo se u podsvijesti ljudi stvara da mi financiramo odnosno gradovi i općine pa i država nekakve udruge. Smisao financiranja tih udruga, ja sam u to čvrsto uvjeren, a i prošlim izmjenama zakona sam se u to još više uvjerio bi trebalo biti financiranje programa tih udruga. Dakle ono čime se te udruge bave, ono što će te udruge ostvariti, ono šta će ta jedinica lokalne samouprave, a i čelnik te udruge potpisat kada uplaćuje na račun udruge da će ta udruga i realizirati. Jer nama se često na terenu dogodi da nam bujaju udruge. Meni u proteklih 12 godina [[Upadica Petrov: Vrijeme.]] koliko sam upravljao jedinicom lokalne samouprave sa 9 udruga došli smo na 63 i sve misli da ih grad financira [[Upadica Petrov: Hvala.]] Grad može financirati samo njihove aktivnosti.
Hvala. Isteklo je vrijeme. Odgovor na repliku zastupnik Hrg.
Hvala lijepa. Kolega Klarić pa razumijemo se jako dobro i u pravu ste. Dakle ja kada sam vidio na dnevnom redu izmjene Zakona o udrugama, ja sam se razveselio. Mislio sam da je to na tragu onoga o čemu sam nedavno govorio o čemu razgovaram sa puno ljudi da idemo u izmjene zakona koji je definitivno štetan za udrugu. Nažalost, kada sam otvorio i vidio da se radi o izmjeni jednog članka, tehničke naravi da nema ničega drugoga i da idemo u dva čitanja, onda sam sam sebi postavio pitanje Bože moj dragi koliko će izmjena ovog zakona koštati hrvatske građane samo ako pogledamo koliko vremena mi saborski zastupnici o tome raspravljamo i koliko papira je izvučeno, koliko vremena potrošeno. I to je ono zašto sam ja rekao da ćemo biti suzdržani, znači ne zato što nismo za ukidanje žiga, jesmo za ukidanje, ali nismo za ovakvu izmjenu zakona koja u principu ne nosi ništa posebno važno i novo za udruge. A ovo što ste rekli, apsolutno da. Programi se trebaju financirati ali i to financiranje programa može biti kudikamo da tako velim jednostavnije posloženo, na jednom obrascu za manje udruge a ne da moramo ovakav bunt papira popunjavati. U tome je problem, to je ono s čime se ljudi ne slažu, protiv čega se bore. A da ne govorim o udrugama koje bujaju. Jasna stvar, zakon je takav da možete praktički dvoje, troje ljudi, troje, koliko, ili petero ljudi sada može napraviti udrugu, praktički jedna kuća, jedna familija napravi udrugu, pojavi se, dođe, traži sredstva, javlja se na programe i eto to je. Znači to su stvari koje treba u zakonu promijeniti. I onda ćemo imati sigurno i kvalitetniji rad i neće to tako na taj način bujati, niti raditi jednu … [[Govornik se ne razumije.]]
Zastupnica Ljubica Lukačić, jvaila se za repliku.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Pa kolega Hrg vi ste dobro u svom izlaganju napomenuli kako zakon baš i nije dobar, ovaj zadnji koji je donesen. Ja ću kratko reći na primjerima udruga osoba sa invaliditetom koje ne znaju kuda bi prije, da li bi rješavali probleme koji se odnose na prijavu na natječaje jer sredstava drugih nemaju, dakle ne postoji sustavno financiranje ili na vođenje knjigovodstva itd.. Udruge osoba sa invaliditetom, vama je to vjerojatno i poznato s obzirom da ste koliko ja znam, eto u jednoj bliskoj suradnji sa udrugom u Križevcima su na neki način izuzetno revoltirane time što moraju raditi pripremile i prijedlog zakona po kojem bi se one mogle sustavno financirati i vjerujem da će ga vrlo brzo uputiti ministarstvu. Sustavno financiranje udruga osoba sa invaliditetom mislim da bi bilo izuzetno korisno i važno obzirom da programi ne mogu u kontinuitetu ispuniti ono što je njima potrebno. Udruge osoba sa invaliditetom moraju imati pa i one velike i one male, barem jednog do dva zaposlena čovjeka. Hvala vam.
Hvala. Odgovor na repliku zastupnik Hrg.
Hvala lijepa kolegice Lukačić, da, dobro smo upoznati sa radom udruga osoba sa invaliditetom i hvala vam da ste spomenuli i Udrugu osoba sa invaliditetom u Križevcima koja djeluje samostalno, koja zapošljava negdje oko 29-tero ljudi preko razno raznih programa i to javljajući se na natječaje zato jer nema sustava koji bi riješio trajno te stvari koje su itekako potrebne. I to je samo još jedan od dokaza da se moraju raditi temeljitije izmjene ovog Zakona o udrugama i da se jednostavno udruge moraju klasificirati i da se mora kategorizirati a ne sve trpati u isti koš. I onda imamo problem. I zato se ovo događa. I zato ponavljam, zato ponavljam da predlažem resornom ministarstvu da napravi anketni upitnik i da napravi anketu među udrugama da čujemo što oni misle o važećem zakonu. Ja sam uvjeren da će postotak onih koji kažu da je zakon loš, da im onemogućuje rad biti ogroman. I nama je valjda cilj da napravimo neki zakon koji će omogućiti djelovanje i razvoj tog društva, tog dijela društva a ne zakon koji će ga onemogućiti. U tome je poanta cijele priče. Znači zato sam rekao, znači ne iz drugog razloga nego čisto iz tog razloga da nisam za ovakve izmjene zakona koje ne nose ništa važno i bitno bolje za udruge. Želimo ljudima omogućiti da mogu djelovati lakše, da se mogu bolje organizirati, da mogu više, ne da se bave birokracijom, sve smo izbirokratizirati, sve. I sada birokratiziramo do temeljitih onih dijelova, još i ovaj dio gdje se ljudi dobrovoljno uključuju i dobrovoljno daju svoje vrijeme. Pa pobogu stanimo malo sa time, sve ćemo zaustaviti.
Zastupnik Gordan Maras javio se za repliku.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Hrg ja se slažem s vama dobrim dijelom u vašoj raspravi i što se tiče potpora udrugama na lokalnoj sredini. Ono što je bitno, bitno je reći da nekada čak taj financijski ili funkcionalni aspekt nije toliki problem koliki je kada stvarate generalno atmosferu da je to nešto loše. Primjerice, evo jučer sam bio na jednom, tu jednom maršu noćnom za prava žena i vidim da ljudi jednostavno se ne osjećaju dobro zbog toga šta aktualna vlast gura neke nazadne ideje koje ljude djelomično ili puno više nego djelomično pogađaju. I sa te strane trebali bi se truditi da stvaramo jedno tolerantno društvo i da naše društvo počiva na nekim europskim idejama. I to je ono što u ovom trenutku Hrvatskoj treba i to je ono što bi puno više značilo za udruge neko ukidanje primjerice pečata. To je nešto što nije loše, ja bih rekao, malo olakšava poslovanje mada i mi sada radimo, netko je pričao da su iste udruge koje imaju 5 hiljada prometa ili 500, nije, znači granica recimo za dvojno knjigovodstvo je na 230 tisuća itd.. Sami ste rekli da ste član nekih udruga. Pa možda evo da kažete i kojih ste udruga član da znamo, da vidimo koje to iskustvo imate i s kojim ste se vi osobno problemima tu našli a a ono što također bih vas molio vi ste gradonačelnik jednog grada u RH da se ponašate prema udrugama na sličan način. Oni koji se zalažu za određene kvalitetne stvari ili koji obogaćuju socijalni život grada ili svoj. Primjerice ja sam bio družio dole sa jednom udrugom umirovljenika koja nikako od vas kao gradonačelnika nije mogla dobit nikakvu podršku dok su neki drugi dobijali [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] Ja ne kažem da drugi ne bi trebali dobiti, ali dajte svima pružite otprilike istu šansu.
Hvala. Odgovor na repliku, zastupnik Hrg.
Hvala lijepa. Kolega Maras, ovo je meni prekrasno da se nas dva konačno u nečemu slažemo. Pa ovaj zakon o kojemu govorimo je zakon iz 2014. godine, zakon koji je donosila vaša Vlada, vaša većina u Saboru. Ja tvrdim da je ovaj zakon loš i da je štetan za razvoj tog dijela društva, za rad udruga. Ponavljam neka ministarstvo napravi anketu među tim udrugama, pa možda ćete vi biti u pravu. Ako će udruge kazati da je on dobar, da on omogućuje razvoj rada udruga ja ću vam se ispričati javno i reći u redu, bio sam u krivu. Ja sam član mnogih udruga, ne aktivan jer nemam vremena za to i bilo bi teško nabrajati možemo n a kavi pa ću vam sve točno reći gdje sam. Nema nikakvih problema. A što se tiče udruge umirovljenika, jel' mislite na onu udrugu kad ste u kampanji došli sa kolegom vašim i mojim sunarodnjakom kad ste pjevali dok ste otjerali ljude s bine i kad ste počeli pjevati tamo u restoranu. Jel' to bilo to? To nije udruga umirovljenika. To je KUD Prigorje jer je poslije toga, nakon tog vašeg cirkusa koji ste napravili su ljudi se jako loše osjećali. Bilo je i mailova, mogu vam ja to i dati što je predsjednica udruge pisala koja nije bila tamo jer ste došli nenajavljeni, nepozvani na tu feštu i počeli tamo glumiti pjevače. Jel' o toj udruzi mislite?
Molio bih bez repliciranja tijekom replike i odgovora na repliku. Hvala. Gospodine Maras, molio bih da se suzdržite od komentara. Zastupnik Arsen Bauk javio se za repliku.
Ja sam svjedočio i kad su se ljudi skupljali kad je Maras pjevao, nije baš. Dakle, poštovani gospodine Hrg, nalazimo se u jednoj paradoksalnoj situaciji. Ja kao predstavnik oporbene stranke sam rekao da ću podržati Vladin prijedlog, a vi kao predstavnik vladine većine ćete biti suzdržani. To je doista. Međutim u argumentima koji ste rekli da ćete biti suzdržani, ja mislim da niste uopće u pravu. Dakle, sve ono što ste kritizirali nije uopće obuhvaćeno Zakonom o udrugama nego mnogi drugi zakoni propisuju upravo ovaj dio i mnogi drugi propisi propisuju ovaj dio koji se tiče financiranja itd. Zakon o udrugama otprilike ima utvrditi jel' bilo kvoruma na skupštini, jel' doneseni statut u skladu sa zakonom jel' su izabrali tog i tog, jel' im pečat u redu. A ove druge djelatnosti se tiču Ministarstva financija, Porezne uprave, Ministarstva regionalnog razvoja i svih onih koji se bave time. Ali evo da vam dam jednu ideju u kojoj bih vas ja mogao i klub SDP-a podržati. Naime, imovina, o imovini i financiranju govori se u članku 33. Zakona o udrugama, 33. stavak 2. Vlada RH na prijedlog svoje stručne službe nadležne za udruge, to je Ured za udruge uredbom uređuje kriterije, mjerila i postupke financiranja i ugovaranja programa i projekata od interesa za opće dobro koje provode udruge. Dakle, to nije, to zakon samo kaže da Vlada to radi pa vam ja bianco nudim potporu kluba SDP-a za interpelaciju koju bi eventualno napisali na rad Vlade po ovom pitanju i onda možemo raspravljati o ovome što ste rekli. A ako je ovo bilo dovoljno da vas uvjerim da ne trebate bit suzdržani dobro, a ako već ćete biti suzdržani oko ovoga zakona, ja vas pozivam da glasate bar za prijedlog zaključka kluba SDP-a. Zahvaljujem.
Hvala lijepa kolega Bauk. Vi kao ministar koji je u to vrijeme predlagao zakon normalno da morate zagovarati taj zakon. Ja sam i u vrijeme donošenja tog zakona raspravljao u pravcu da ne valja taj zakon. I sad opet ponavljam to i danas tvrdim, ali demantirajte me evo na način da se provede anketa među udrugama pa ćemo to vidjeti. Spomenuli ste uredbu o kriterijima, mjerilima i postupcima financiranja i ugovaranja programa i projekata od interesa za opće dobro koje provode uredbe. Pa ta uredba se donosi temeljem ovog zakona. Ta uredba se donosi temeljem ovog zakona, znači apsolutno je vezana uz ovaj zakon. Nisam vas u tom dijelu baš potpuno razumio. Ali zašto ne bih, znači ovdje u stvari ja iznosim u ime kluba protest protiv zakona koji ste vi donijeli i zato neću glasat za to, zato ću biti suzdržan jer kažem i tvrdim da taj zakon ne valja, a da ove izmjene u principu ne mijenjaju ništa u tom zakonu jer vam predlagač u stvari potvrđuje, vama hoće potvrdit da je vaš zakon dobar. Nije dobar, ja se s tim ne slažem i zato neću glasat za njega. A ovo drugo ćemo razgovarat kad vi nešto predložite mi ćemo naravno o svemu tome raspravljati.
Za sudjelovanje u raspravi pojedinačno prijavio se zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče.
Ispričavam se, zastupnik Miro Bulj ako možete malo pričekati. Državni tajnik gospodin Škarica javio se za riječ.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, uvaženi zastupnici. Evo javio sam se iz nekoliko razloga za riječ. Pokušao bih samo fokusirati raspravu i vratiti je na meritum, a meritum je sljedeći. Ovim Prijedlogom zakona o izmjeni Zakona o udrugama se iz zakona ispuštaju tri riječi, tri riječi: u stavku trećem članka 13. toga zakona koji govore da Statut udruge sadrži odredbe o izgledu pečata udruge. Izbacivanjem tih riječi se ne nameće obveza da se statuti postojećih udruga usklađuju sa odredbama ovog zakona. Dakle htio bih doista da rasprava teče u smjeru u kojem pravilno i kvalitetno izvještavamo i informiramo javnost koja nas gleda, tisuće udruga koje postoje i koje bi iz izlaganja nekih zastupnika mogle zaključiti da nužno moraju sazivati skupštinu udruga, da nužno moraju prilagođavati odredbe statuta što ne proizlazi iz ovoga zakona. Zašto ne proizlazi? Zato što i dalje na snazi ostaje stavak 4. navedenog članka koji kaže da statut udruge može sadržavati odredbe o drugim pitanjima od značaja za udrugu, te u skladu s procjenom udruge ako je pitanje i dalje pitanje opisa pečata važno za nju može ga zadržati. Ukoliko smatra da nije ne mora ga sadržavati. Zapravo nekoliko zastupnika je ukazalo na nevažnost i na neki način bez značajnost izmjena ovoga zakona. Kada su stvari preregulirane, kada živimo u državi u kojoj su stvari doista detaljno regulirane, ne samo što se tiče djelovanja udruga nego što se tiče funkcioniranja čitavoga života, gospodarstva itd. čemu se ova Vlada odlučila na neki način odlučila oduprijeti što je odlučila promijeniti uklanjanjem mnogih administrativnih barijera, ovo je samo sitnica. Kada su stvari preregulirane mora se jednostavno zakonodavnim intervencijama odnosno procedurama izmjena zakona stvari deregulirati. To se ovim radi. Udruge se oslobađaju obveze da u svojim statutima navode izgled pečata. Hoće li one dalje u pravnom i drugom prometu pečat koristiti to ovaj zakon ne govori. Druga stvar je ovaj zakon ne govori o financiranju udruga. Doista, financiranje udruga je materija vladine uredbe i ne ovoga zakona, tako da sva problematika koja je pretpostavljam bremenita i u kojoj je ova rasprava pokazala da doista postoje neke potrebe za prilagodbom, olakšavanjem, optimiziranjem sustava financiranja udruga je materija uredbe koja se donosi na temelju ovog zakona, a kojoj ovaj zakon ni na koji način ne prejudicira sadržaj niti propisuje obvezan sadržaj takve jedne uredbe. Zahvaljujem.
Zastupnik Gordan Maras javio se za repliku.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine Škarica. Nemojte misliti da zastupnici ne znaju šta je meritum zakona i o čemu se ovdje raspravlja, to smo svi svjesni. Ali budite i vi svjesni gospodine Škarica kada dolazite sa ovakvom sitnicom kao što ste rekli u Sabor, a postoje puno krupniji problemi oko udruga koje ne rješavate da onda rasprava mora biti ovakva jer ukoliko niste riješili 14 mjeseci ovo šta od vas Klub zastupnika SDP-a traži, a to je žalba Udruge dragovoljaca hrvatskih obrambenih snaga grada Varaždina vezano uz micanje ploče koja sadrži ustaški pozdrav onda šta se čudite. Što se čudite? Pa nemojte se onda čuditi ili primjerice kada imate u Vladi Ilčića koji bi zatvorio uopće civilno društvo i civilnu scenu u RH? Pa o čemu ćemo raspravljati? Pa zbog toga gledaju gospodine Škarica tisuće udruga ovu sjednicu i građana RH, a ne zbog toga dal će MOST maknuti žig ili nećete. Pa kaj vi zbilja mislite da to nekoga toliko krucijalno interesira i da za to ljudi žive, za trenutak kada će MOST ukinuti žig za udruge? Ne, oni gledaju gospodine Škarica upravo zbog ovih tema koje vi danas ovdje slušate, koje su sto puta, tisuću puta važnije od tema nego koje nam vi gurate na dnevni red, a niste u stanju 14 mjeseci riješiti pitanje Ploče. Gospodine Grmoja Bauk nije ministar već 14 mjeseci, nije 14 mjeseci ministar Bauk više ministar nego je ministrica bila prvo gospođa Alajbegović, a nakon toga je ministar Kovačić [[Upadica Petrov: Vrijeme.]] znači nemojte govoriti … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala. Isteklo je vrijeme. gospodine Maras isteklo je vrijeme. Hvala. Jako mi je žao vi ste se odlučili osvrnuti na njegov komentar. Odgovor na repliku državni tajnik.
Uvaženi zastupniče, ni na koji način nisam htio usmjeravati ni moderirati raspravu zastupnika u ovom Domu nego samo istaknuti na kriva tumačenja ove zakonske intervencije koja sam čuo, a to je da se propisuje obveza izmjene statuta. Htio sam samo u tom smjeru fokusirati raspravu da se ne radi o obvezi nego se radi o prestanu obveze uklapanja izgleda pečata u statut udruga. Dakle ne radi se o obvezi izmjene statuta ni na koji način. Zahvaljujem.
Zastupnik Branko Hrg javio se za repliku.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvaženi državni tajniče. Vi ste ustvari u ovom vašem izlaganju potvrdili ono što sam i ja sam rekao da ove izmjene zakona nemaju smisla, ništa ustvari ne mijenjaju to ste sada i vi rekli, čak ne trebaju ljudi ni statute mijenjati. A onda ste u drugom dijelu spomenuli način predlaganja programa, spomenuli ste uredbu, rekli da to nije vezano uz ovaj sam zakon nego da to radi Vlada. Pa ja sada onda koristim priliku pošto ste vi tu, predstavnici predlagača, predstavnici ministarstva da vas pitam, da li ozbiljno razmatrate izmjenu te uredbe koja je definitivno toliko komplicirana da onemogućuje rad udruga? Da li se može očekivati da će do kraja godine kada treba krenuti novi natječaj za kandidiranje programa prema raznoraznim lokalnim i državnim institucijama za rad udruga i programe koje one provode, biti ta uredba izmijenjena? Da li će biti olakšano udrugama da se mogu javljati na takve natječaje?
Odgovor na repliku državni tajnik.
Uvaženi zastupniče, zahvaljujem na vašoj replici. Htio bih reći da nisam ni jednom riječju a ja se nadam da se to može i provjeriti, okarakterizirao ove izmjene kao beznačajne, nego sam se referirao na takvu njihovu kategorizaciju s vaše strane ne isključivo vaše osobno, nego sa strane više zastupnika. Mislim da sam dovoljno jasno obrazložio u kojem smjeru ove izmjene idu. Što se tiče financiranja i Vladine uredbe o financiranju programa i projekata udruga, ona je u nadležnosti Vladinog Ureda za udruge, a ne u nadležnosti Ministarstva uprave. Zahvaljujem.
Zastupnica Ivana Ninčević-Lesandrić javila se za repliku.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora. Državni tajniče, lijepo ste vi to objasnili. A ja imam potrebu još jednom ponovit jer vidim da dolazi do velikog nerazumijevanja, pa kolegi Marasu bi samo htjela reći da su oni svako dva mjeseca donosili u Sabor sitnice mi sada ne bismo imali o čemu raspravljati, ali na žalost to se nije dogodilo. A kolegi Hrgu imam potrebu još jednom objasnit da informacije koje on dobija sa terena da će se ovim zakonom onemogućiti rad udrugama su jednostavno netočne. Jer udruga koja postoji i ima svoj statut kojim je propisan njen izgled pečata ne mora mijenjati svoj statut vezano za izmjene ovoga Zakona. Dakle, mi ovdje pričamo o novim udrugama koje se osnivaju i ukidanjem administrativnih barijera za nove inicijative koje se realiziraju kroz udruge. Hvala.
Zastupnik Goran Dodig javio se za repliku.
Ja sam se, bio sam u dvojbi da li se uopće javiti, ali gospodine državne tajniče ipak ponukala me je vaša jedna riječ, jedan podatak da smo hiper normirani, evo to mi pada na pamet i to je točno. I u tom slučaju, u tom kontekstu ja podržavam i to da se ukine pečat. Međutim, čitava rasprava je pokazala da i ovaj Sabor, a javnost pogotovo problem udruga doživljava puno ozbiljnije. Zašto je to tako, ne znam. Možda je to pod utjecajem i podatka da imamo 52 tisuće udruga i da košta milijardu i 114 milijuna kuna porezne obveznike. I zbog toga poruke koje se šalju. Pečat treba ukinuti, to nema dvojbe. Mi smo se dogovorili da ćemo biti suzdržani jer nismo zadovoljni sa pristupom čitavom problemu, a ne da smo protiv pečata. Ja ću vam samo pročitati kakva se slika širi i kakvu šaljemo ovom politikom koju vodimo i u ovom Saboru, i u ovoj državi. Pitagorin poučak ima 24 riječi, Gospodinova molitva 66 riječi, Arhimedovo načelo 67 riječi, Deset zapovjedi 179 riječi i … adresar 286 riječi, Američka deklaracija nezavisnosti tisuću i 300 riječi, Američki ustav sa svih 27 izmjena i dopuna 7 tisuća 818 riječi, a propis Europske unije o prodaji kupusa 26 tisuća 911 riječi. To moramo gospodo izbjeći i ja se slažem, ovo je jedan potez koji je na tom tragu, ali nije dovoljno. Udruge su zaista prevažan problem da bi [[Upadica predsjednik: Vrijeme. Hvala.]] O tome razgovarali čitavi dan.
Zastupnik Branimir Bunjac javio se za repliku.
Hvala lijepa. Uvaženi državni tajniče u čisto tehnicističkom smislu vi ste u pravu. Danas se mijenjaju tri riječi Zakona o udrugama i u biti ako bi to promatrali sa takve nekakve kvantitativne strane o ovome danas praktički ne bismo trebali niti raspravljati. Međutim, gledajući u širem smislu, ovdje se radi dakle o Zakonu o udrugama koji kao što smo čuli to pitanje jako interesira hrvatsku javnost. U pitanju je značajan društveni utjecaj, u pitanju su značajna financijska sredstva i smatram da zastupnici mogu proširiti ovu temu u okviru datoga zakona do jedne mjere. Jer ipak dopustite, da ovi zastupnici barem to pokušavaju. Ovdje je prisutno manje od 1/4 ukupnoga broja zastupnika, pa za razliku od one 3/4 kojih nema ovi zastupnici barem pokušavaju nešto reći o onome o čemu će sutra glasati. Mislim da je to daleko manji problem, nego to što će sutra 3/4 zastupnika glasati, a da uopće ne znaju čak niti koje su to te tri riječi koje ste vi sada spomenuli, niti su uopće pokušavali tijekom ove rasprave nešto saznati, čuti, uključiti se u raspravu, znati nešto, niti ih uopće zanimaju udruge, niti koliko se troši isto kao što ih nije zanimalo niti tko je kandidat za ravnatelja HRT-a, pa su lijepo u petak došli u 12, glasali do pola jedan i lijepo otišli kućama. Eto tako, htio sam se osvrnuti na tu vašu izjavu da u biti zastupnici se ne drže teme. Hvala lijepa.
Zastupnik Tomislav Žagar javio se za repliku.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi državni tajniče možda bi valjalo reći još slikovito, mnogi zastupnici ovdje govore o Zakonu o udrugama i naglašavaju koliko je taj zakon važan i doista on je iznimno važan. Međutim, intencija i sve ovo što danas što ste vi nama donijeli na klupe izmjena zakona se tiče nečeg što uopće nema veze sa Zakonom o udrugama. On je, epicentar je posve dalje. U strategijama svih vlada do sada koje su nastojale rasteretiti gospodarstvo, nastojali su maknuti sve one parafiskalne namete koji su nepotrebni. Između ostalog se detektiralo da je i pečat posve nepotreban. Međutim, ništa se neće dogoditi ako svi, ne treba napadati vas koji ste nešto htjeli napraviti, ne da ste htjeli. Evo vi ste došli prijedlogom da se to napravi u Zakonu o udrugama. Ali druge institucije to moraju napraviti. Evo samo jedan ovako razmišljanje. Zakonom o platnom prometu u zemlji također nije određena obveza uporaba pečata pri obavljanju transakcija platnog prometa. No Hrvatska narodna banka kao središnja banka RH u odluci u konstrukciji računa u banci uz zahtjev za otvaranjem računa za redovno poslovanje poslovni subjekt dostavlja banci prijavu potpisa osoba ovlaštenih za raspolaganje sredstvima na računu i prijavu pečata. Dakle, ovo je samo jedan dio. Mogli bi reći da se Zakon o udrugama našao na marginama ovoga vala. Ono što možda ja kao zastupnik mogu zamjerit, ali ne vama, predsjedniku Vlade da je ovdje, njemu prije svega. Pa što se čeka? Pa nije dobro da Zakon o udrugama prvi je zapravo došao s tom promjenom. Ali ne treba sad vas napadati što ste došli sa tom promjenom. A što se tiče Zakona o udrugama ako ga treba mijenjati, onda će to biti jedna druga priča. Hvala predsjedniče.
Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi prijavio se zastupnik Mirando Mrsić. Zastupnik Miro Bulj, također se javio za raspravu s obzirom da se je državni tajnik u međuvremenu prijavio. Ispričavam se. Zastupnik Bulj, izvolite.
Ovo je provjera budnosti od predsjednika. Poštovani tajniče, evo imamo znači jednu administrativnu barijeru koju će u biti udruge moći svojim Statutom olakšati nekakav rad taj administrativni. Međutim, vidjeli smo i u ovoj raspravi od mojih kolega da su se pozivale kako nije riješen problem svih, svi problemi koje su udruge nanijele. Pa bi sigurno da se nisu bavili isključivo ministar uprave za vrijeme uvaženog ministra tadašnjeg Marasa, da se nisu bavili isključivo samo sa jednim pitanjem a to je podjelom ljudi na to trebaju li ćirilične ploče u Vukovaru ili ne trebaju i tako koristeći te političke trenutke sebi da bi mogli priskrbiti koji politički poen na krvi ljudi koji su dali veliki obol u Domovinskom ratu, a zasigurno treba vjerovati i treba mijenjati zakone jer civilni život je vrlo bitan. Poglavito opet ponavljam ono zbog čega sam se javio, a to je u nerazvijenijim područjima, na područjima gdje jedino što i funkcionira, a to je znači donekle te udruge koje su ljudi volonterski sa vrlo malim iznosima pokušavaju određene stvari u toj zajednici maloj lokalnoj mijenjati. Međutim, od svih udruga, od znači ekoloških udruga, a naravno negdje i nemamo ekološke udruge primjera, jel' drugih udruga od znači ekoloških udruga, a naravno negdje i nemamo ekološke udruge primjera, jel' druge udruge. Ali imamo pojedince koji svojom aktivnošću bez ikakvih sredstava volonterski aktivistički pokušavaju doprinijeti razvoju civilnoga društva po svim pitanjima. Poglavito kad govorim o udrugama ključni je momenat onaj gdje svi govore, a u biti ne veže se na Ministarstvo uprave, a to je ovaj financijski aspekt a to je Ministarstvo financija. Kolega Hrg je tu dao naglasak to je Ministarstvo financija, ali i o tome je dobro prozboriti u Parlamentu i ukazati na te probleme. Pa tako recimo imamo knjigovodstvo u gradovima i lokalnim samoupravama gdje svaki privatnik, knjigovodstvo vodi svakoj udruzi posebno knjigovodstvo, a u biti to bi mogle raditi i pročelnici lokalnih samouprava, tj. unutar gradskih uprava besplatno. Znači veliki dio sredstava odlazi privatnicima u biti. Trebali bi taj javni novac ostati u biti udrugama, a uprave gradske službe i općinske trebale bi odraditi taj posao, tako da tu ima također na lokalnoj samoupravi poglavito, a i regionalnog dosta i mogućih i nepotizma i pogodovanja. Međutim, ključni je problem udruga kad pričam ovdje to su kriteriji dodjele sredstava. Kriteriji dodjele sredstava lokalnom, pa i regionalnom i državnom, državnoj to je prvi problem. Drugi problem je poštivanje zakona. Kad mi imamo krovne udruge kao što je Hrvatski nogometni savez ili Hrvatski olimpijski odbor koji ne poštivaju određene zakonske norme, a poglavito Hrvatski nogometni savez gdje je potrebito godinama naglašavati, pa čak skupine Torcida i bad blue boysi moraju biti u tome trenutku oni koji će bit pokretači, pozivati Hrvatski nogometni savez da poštiva Zakon o športu sa svim svojim manjkavostima, plusevima i minusima. Onda govorimo na kojoj razini se nalazi naše društvo gdje se faraonski odnos tih čelnih ljudi prema, znači sportašima, a poglavito prema ovim nerazvijenim područjima gdje su ljudi u tim sportskim organizacijama, tj. manjim sportskim kolektivima ulažu ogromno vrijeme i svoj trud, a imaju djeca mogućnost baviti se sportom kao na primjer u manjim sredinama odakle ja dolazim. Znači, ogroman trud se ulaže i te sredine nemaju dovoljno sredstava, dok ovi netransparentno u biti troše novac i šalju poruku da ne trebaju poštivati zakon. Znači to je jedna strašna u biti najgora poruka koja je mogla biti poslata od jedne ključne, vrlo bitne organizacije koja je podijelila i društvo, a tako i navijačke skupine kao što je Hrvatski nogometni savez. A evo da vidimo da je reakcija sada i same Ureda za šport, reakcija gospođe Kostelić, gospođice koja je u biti HNS uputila da mora poštivati Zakon o športu jer ipak se pomaklo sa mrtve točke i sva zalaganja koja je ulagao klub MOST-a u posljednjih godinu dana ipak daje rezultate i u tome ćemo poticati gospođu Janicu Kostelić. Druga je vrlo bitna stvar, opet ću ponoviti politička šapa bez kriterija dodjele sredstava. Naravno da se ovo ne tiče vas, ali pošto ste se svi doticali i ovoga samog zakona ali je činjenica da lokalni čelnici, regionalni čelnici dodjeljuju sredstva iz političkih razloga. Onda vidimo u predizborno vrijeme, u predizbornoj godini da lokalni čelnici uglavnom povećaju iznose sredstava za udruge u svojim proračunima isključivo da bi određenim udrugama možda ne koje ne rade svoj posao dobro nego isključivo politički da bi ih motivirali da odrade jedan posao, za nju daju sredstva u biti koja bi trebala biti ulagana u razvoj civilnoga društva, sporta, kulture, ekološke osviještenosti, tribina kao ono što bi trebalo uslužiti civilnome društvu za razvoj civilnog društva. Naravnao imamo mi tu i tradicionalne udruge, imamo udruge koje se bave očuvanjem tradicije koje su zaboravljene, koje čuvaju tradicionalnu baštinu. Ja dolazim iz Sinja pa imamo Viteško-alkarsko društvo kao možda jedno od najprepoznatljivijih udruga na području RH koja očuvaje našu baštinu, tradiciju hrvatskoga naroda na tome području. I sigurno … politika utjecaj poglavito u predizborno vrijeme što je vidljivo raznim donacijama što ne bi smjelo se događati nego bi to trebalo vrednovati isključivo taj aktivizam tih ljudi u očuvanju na tim područjima očuvanju te tradicije i kulture koja je vrlo bitna za identitet našega naroda. Još bi napomenuo da bi kazao što se tiče samog Ministarstva financija i kontrole Porezne uprave i dodjele sredstava udrugama, da je to u biti osnovni problem. osnovni problem je koliko imamo udruga, koliko sredstava odlazi i po kojemu se ključu dodjeljuju ta sredstva jel moramo znati da to u Hrvatskoj niko živ ne zna. Ja tu informaciju još nisam dobio, samo znam da one udruge koje su obojane politički, a koje neka druga grupacija na vlasti i njima se oduzmu sredstva zato šta ništa ne rade osim politički odrađuju posao za jednu ili za drugu stranu ili za treću, da se bune, protive i prosvjeduju. To je vidljivo iz posljednjih mjeseci bilo kada su neke udruge izgubile pravo na kriterij koji je bio njima bogom dat jel one su bile predviđene da primaju novac po ne znam kojem ključu i ove ostale naravno da su se tada prije protivile, a sada se protive … znači jedna politička šapa nad udrugama je najgore šta se događa u hrvatskome društvu kako na lokalnoj razini tako i regionalnoj tako i na državnoj razini. Zbog toga treba podržati sve izmjene koje administrativne barijere za udruge, međutim u hrvatskom društvu je dovoljno tri, četiri čovjeka i jedan kućni savjet manji ili jedna obitelj da osnuje udrugu i da traži sredstva od lokalne samouprave gdje dovodi u neugodnost lokalne čelnike jednostavno evo zbog političkog svoga rejtinga i glasova jednostavno je prisiljen u većini slučajeva da određeni dio sredstava tako da je se osnovale brojne udruge koje u biti i ne funkcioniraju osim šta daju zahtjeve da dobiju novac. A one koje rade svoj posao nemaju mogućnosti da se time bave. Hvala lijepo.
Nakon zastupnika Bulja javilo se više zastupnika za repliku. Zastupnik Gordan Maras se prvi javio za repliku.
Hvala lijepo. Kolega Bulj vi ste napravili nešto čega se ja grozim. Znači nakon šta sam vas upozorio i vas i vašu Vladu i ministre i sve na nedjelovanje 14 mjeseci oko jednog slučaja vi ste se sakrili iza ljudi koji su poginuli. To je nešto što se ne radi i što se ne može opravdati nikada ni u Hrvatskom saboru niti bilo gdje. Znači niko ne dovodi u pitanje te ljude i zahvalnost prema tim ljudima. I nije uredu ih uopće stavljati u usta kada vas kolega zastupnik u Hrvatskom saboru traži samo jednu stvar, da se poštuju zakoni RH. Zar je to tolko teško shvatiti? Ukoliko je Ustavni sud donio niz odluka po tom pitanju, ukoliko su prekršajni sudovi pa vidite umjesto da ste meni tu sada na taj ružan način odgovorili u svojoj raspravi, mogli ste recimo predložiti gospodinu Orepiću da zabrani ovaj sramotni hod što se desio u Zagrebu sa ovim, ja ne znam uopće kako bi nazvao te dečke koji su uzvikivali na Trgu bana Jelačića tako sramotne poruke, mogli ste reći gospodinu Orepiću da za takve skupove koje organiziraju sa jedino ciljem izazivanja sablazni, straha određene stranke da ne daje mogućnost da na taj način nastupaju jer vidite da je i policija reagirala i čovjek će biti kažnjen zbog tih stvari vjerojatno prekršajno jer tako zakon definira. Znači ja ništa drugo ne tražim, konkretno i Klub zastupnika SDP-a od ministra uprave u RH nego da nakon 14 mjeseci riješi žalbu poštujući hrvatske zakone. I molim vas nemojte više spominjati poginule [[Upadica Petrov: Vrijeme.]] jer i njih dovoditi u kontekst sa ovakvim zahtjevima koji traže samo provođenje zakona nema nikakvog smisla. … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Zastupnik Maras, isteklo vam je vrijeme. Odgovor na repliku zastupnik Bulj.
… vidim da se gospodin Maras grozi na moje izlaganje. Pa meni je to čak ovaj put nešto i pozitivno od vas, barem se grozite jel ništa drugo niste ni rekli. Ministar unutrašnjih poslova ne može narediti prijatelju, možda ste vi naredili, ministar unutrašnjih poslova u ovome slučaju Vlaho Orepić on mora da štiti zakon i da postupa po zakonima, a ne nikako kako mu ja kažem ili vi. Možda ste vi svome kolegi Ostojiću govorili kako da se ponaša i kako da postupa u određenim situacijama. Vlaho Orepić će koristiti zakone koje je donio ovaj Parlament i drukčije se neće ponašati. Ne vidim uopće što ste vi htjeli meni kazati. Vi ste inače jedino u vašem izlaganju i replikama što ste spominjali to su ustaše, partizani, ploče, jednostavno na tome gradite tu stvar. I meni je drago da se vi grozite jel zbog vas sam ja i došao u hrvatsku politiku i sličnih, tako da sam tu iznimno ponosan što sam uspio evo baš vaše zgražanje prema ovome stavu koji se nije osvrtao ni na ustaše, ni na partizane, ni na ploče. Samo kazati dok ste vi bili ministar da je vaš ministar uprave, se manje bavio nebitnim stvarima dijeleći narod i žrtvu toga naroda na tim područjima sigurno danas ne bi pričali o ovome Zakonu nego bi Zakon o udrugama bio uređen i hrvatsko civilno društvo bi funkcioniralo onako kako treba i onako za što se treba boriti. Hvala lijepo.
Zastupnik Branko Hrg javio se za repliku.
Hvala lijepa. Kolega Bulj, vi ste govorili o u nekoliko navrata pa i u sada vašoj raspravi o lokalnim čelnicima i o raspodjeli sredstava za rad udruga, dakle ovdje je već bilo govoreno a tako to i zakon nalaže da se financiraju programi, da je natječaj vrlo kompliciran i da su obrasci izuzetno komplicirati. I moram reći da ne znam možda postoji takva negdje praksa u Hrvatskoj. Ali recimo ono što ja znam kako i na koji način se većinom to radi. Recimo sportske udruge u gradovima većinom se financiraju preko zajednice sportskih udruga gdje lokalna samouprava u proračunu odredi određena sredstva zajednica sportskih udruga u principu ta sredstva na svojim tijelima raspoređuje svojim članicama. Vatrogasna zajednica dobiva neki svoj proračunski udio na svojim tijelima, raspoređuje sredstva za rad dobrovoljnih vatrogasnih društava i vatrogasne zajednice. Zajednice udruga u kulturi se osnivaju, dosta gradova, dosta sredina, također imaju svoje tijelo, dakle dobe određeni budžet i nakon toga ga raspoređuju za svoje udruge. Tako da na neki način nije to baš više tako posloženo, možda ima, vjerojatno ima situacija ovo što vi govorite ali ja govorim iz prakse, iz iskustva koje imamo evo i u mojem gradu i u mnogim gradovima oko, diljem Hrvatske možemo reći koji na taj način funkcioniraju i definitivno programsko praćenje nije više baš omogućilo lokalnim čelnicima da bi mogli davati novce nekome tko im se više sviđa, nekome tko im se ne sviđa nešto manje. Možda postoje takve situacije kažem ali nije praksa.
Odgovor na repliku zastupnik Bulj.
Kolega Hrg, slažem se s vama da dobrovoljna vatrogasna društva, Crveni križ imaju zakonsku propisanu normu koliko lokalne samouprave su dužne izdvajati za te udruge. Međutim, smiješno bi bilo kazati da se kod dodjele sredstava udrugama nema šape politike i da nema utjecaja politike. To je malo smiješno i podcjenjivanje u biti naših građana koji to slušaju i koji gledaju jer su svjesni oni na lokalnim samoupravama svim da utjecaj politike ima dobar udio u određivanju kriterija čisto politički dodjele sredstava. To je jasno i vidljivo na svim lokalnim samoupravama pa i regionalnim pa i državnim. To vidi svatko. Mislim ono je bitno da imamo udruge koje primjera imamo brojne humanitarne udruge, imamo brojne ekološke udruge. Pa evo npr. na mojem području je bio problem jedan ekološki iz Dugoga Rata je trebalo odložiti trosku iz tvornice ferolegura u … [[Govornik se ne razumije.]] kraj rijeke Cetine, tj. uz pritoke rijeke Cetine. Vidio sam brojne udruge na popisu imaju zelene, eko. Niti nije ni jedna došla bar dati potporu a brojne se i financiraju iz proračuna. Zašto? Zato što je tadašnje ministarstvo za vrijeme Vlade Zorana Milanovića dalo odobrenje da se tu može odlagati ta troska uz rijeku Cetinu. Zašto šutjeli su, zbog čega? Onaj tko ti daje novac, zovi ga ćaćom, toga su se držali ti aktivisti. Ja ih nisam vidio, žao mi je, volio bih da su zeleni tada došli i upozorili na taj problem. Znači postoji uvijek šapa politike. I to je veliki problem u razvoju civilnoga društva u svim udrugama. Hvala lijepo.
Prije nego nastavimo sa replikama molimo bih samo sve zastupnike uključujući i zastupnika Bulja u trenutku kada želite replicirati ili odgovoriti na repliku podignite palicu. Zastupnik Marko Sladoljev javio se za repliku.
Poštovani gospodine Bulj govorili ste o Hrvatskom nogometnom savezu i nepoštivanju Zakona za sport. Međutim ja sam u svojoj borbi za demokratki Dinamo doživio još jednu paradoksalnu situaciju. Dakle kada je bila inicijativa zajedno za Dinamo, kada je 50 tisuća ljudi potpisalo da se uprava kluba treba ustrojiti po načelu jedan član, jedan glas, 50 tisuća ljudi je to potpisalo. I mi smo tražili da nam NK Dinamo koji je inače udruga građana da svoj statut kao članovi toga kluba. I oni nam nisu željeli dati svoj statut. Dakle ja kao član kluba nisam imao uvid u statut kluba kojeg sam član. Tek nakon pritiska medija i navijača dali su taj statut na uvid i onda smo vidjeli zašto nisu htjeli dati statut zato što u statutu piše da sami sebe biraju a ne da članovi imaju pravo. Pa evo, ako možete to iskomentirati.
Odgovor na repliku zastupnik Bulj.
Ako je išta demokratski to je onda demokratski da u svakoj udruzi svaki član ima pravo svoga glasa i to je jedino što trebamo, šta bi trebali, trebalo biti normalno. Međutim, ne dobiti vi kao član niti statut niti način izbora čelnih ljudi je jednostavno Faraonski sustav i očito je to u Dinamu bio primjer kao i u brojnim drugim udrugama koje funkcioniraju a imaju veliki novac i javni novac se ulaže u njih. Međutim, danas je svašta moguće, danas je moguće da i gradonačelnik najvećeg grada kaže opraštam prvi šverc u tramvaju dva, tri mjeseca prije izbora ili opraštamo parkiranje prvi put, neplaćeni parking. Pa prema tome u našem demokratskom društvu sve pred izbore može koristiti a ovo što je udruzi Dinamo šta je tražio to je sasvim normalno da svaki član ima svoj glas, međutim očito još uvijek imamo Faraone koji javna sredstva dobro koriste ali isključivo ne za razvoj športa, za razvoj mladih u športu nego isključivo za svoj privatni interes a nadamo se da će se te stvari promijeniti i očito vidimo i naznake i najave da u tome smjeru idemo ali ne smijemo odustati. Hvala lijepo.
Kolega Bulj, molio bih da se držite teme. Zastupnik Marko Vučetić javio se za repliku.
Kolega Bulj, vi ste govorili o razlici između udruga, između države. Udruge imaju tendenciju da čuvaju privatnost, a politika i država imaju tendenciju da deprivatiziraju zato i država djeluje putem zakona, a udruge djeluju putem neke specifične aktivnosti koja odgovara nekoj specifičnoj ljudskoj djelatnosti ili regionalnoj antologiji bivanja da vam bude jasnije. Dakle, to se, da li se to radi o sportskom, religijskom, znanstvenom ili zdravstvenom mi sad dolazimo u područje gdje su susreću udruge i gdje se susreće država a to je u distribuciji zakona i u distribuciji materijalnih dobara. Vi ste u svom izlaganju istaknuli ovaj problem da država i politički moćnici ne smiju ugušiti udruge putem davanja financijskih sredstava na povratni način. Što to znači? Država treba svoja sredstva davati na nepovratan način, a to znači da se razvija ona djelatnost zbog koje udruga postoji, a ne da se razvija zahvalnost prema politici i prema onome tko je ta sredstva prividno dao. Udruge koliko mi je razvidno iz vašeg izlaganja mogu opstajati isključivo ukoliko razvijaju tu jednu subpolitičku strukturu, odnosno ukoliko razviju onaj životni dinamizam koji ne bi postojao bez njih, a koji država zbog svoje tendencije da univerzalizira nije u stanju učiniti. Evo zahvaljujem.
Zastupnik Bulj, odgovor na repliku.
Pa slažem se da su civilne udruge i sve udruge i svaki čovjek ima potrebu biti negdje uključen, ali nikako slažem se sa vama ne bi ta materijalna dobra koja su javna dobra, koje politika daje udrugama smjela utjecati na u biti bilo kakve političke konotacije, tj. kupovinu političara određenih udruga, ali u biti guše civilno društvo, razvoj civilnoga društva. Ako je novac, isključivo se daje primarno podobnim udrugama to je eutanazija udruga. Mi i danas imamo taj primjer u Hrvatskoj da se kriteriji jednostavno šapa politike je jedini i najveći kriterij od lokalne do regionalne samouprave, a i državne, a to vidimo i po nepoštivanju Zakona o športu, najpoznatijih i najvećih udruga i gdje je najveća javnost usmjerena kao na primjer u Hrvatskom nogometnom savezu a i u ostalim udrugama. Znači, politika ne smije ugasiti civilno društvo, tu ste u pravu. Ali na ovaj način gdje se materijalna dobra raspoređuju za povrat političarima to u biti i nije civilno društvo, nego to je uzajamna trgovina između određenih ljudi koji upravljaju udrugama, interesnih skupina prema političkim elitama koje vladaju. Hvala lijepa.
Zastupnik Josip Đakić javio se za repliku.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa kolega Bulj, govorili ste o svemu i svačemu samo ne o onom što je zapravo u ovim izmjenama i dopunama Zakona rečeno, a to je izmjena članka 13. i ukidanje obaveznoga pečata, tj. izrada žiga u Statutu udruga. Ja bih više volio da je definirano i način kako ćemo imati pravnu sigurnost u prometu dokumentima kao i izjavama i bilo kojim drugim aktom koji proizlazi iz udruga, kad nema već elektroničkog potpisa. On bi za mene bio vjerodostojna zamjena za pečat koji je bio nužan i potreban. Ali više bi me interesiralo da ste raspravu pokrenuli kad već govorimo o udrugama da je tri člana dovoljno da se formira jedna udruga. ja bih skrenuo pozornost na to, tri člana, ne treba pečat. Svaki može biti udruga i tavrljat o bilo čemu. Nema tijela, nema nadzora, nema uprave, nema predsjedništva, nema ničega. To su tri člana. Ništa. Tri kuma se sastala i muzu državni novac i govore o zaštiti ljudskih prava ili o pravima nacionalnih manjina ili tko zna o čemu. To je problem koji bi u ovim izmjenama i dopunama Zakona o udrugama trebao biti ključan. Najmanje 10 ljudi koji će činiti ili broj koji čine tijela, tijela udruge moraju biti. Toliko članova mora biti da bi se zadovoljila stvar koja bi bila demokratska, normalna, pod nadzorom transparentna i koja bi imala i sud časti i nadzorni odbor i predsjedništvo. Evo ovo je zapravo za mene nedopustivo. Ja sa svojom udrugom sigurno ću i dalje koristiti žig dok se ne uvede elektronički potpis kako bi u pravnom prometu a sve one koji će dostaviti nešto bez potpisa i bez žiga [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] uopće neće uvažavati.
Zastupnik Miro Bulj javio se za odgovor na repliku.
Vi ste u biti ponovili sve što sam ja kazao. Ja sam naglasio na početku da je otišlo s teme, a to je znači bila ove administrativne barijere sa kojima se vi možete slagati ili ne slagati. Ali da ste vi tek sad prvi mandat u ovom Saboru gospodine Đakiću ili da prvi put ste u mandatu i da vodite jednu udrugu, pa vi godinama vodite udrugu i u ovom ste Parlamentu. A nisam čuo vaš vapaj uopće kod bilo koji, nego imamo 1200 ili 2000 braniteljskih udruga u zakonu, a vi ste u ovom Parlamentu znači već koliko mandata. Mogli ste, samo ste glasno šutjeli. Tribali ste glasno govoriti o tome problemu i sad vas podržajem, sad vas podržajem. A do sad ste glasno šutili. Zbog toga imamo samo braniteljskih udruga oko 2000. na dnevnoj bazi, na lokalnoj samoupravi od desetine do voda svake brigade. Znači ja se nadam da ove vaše riječi će se pretočiti u zakon i da će se udruge osnivati, ne nicati kao gljive poslije kiše, da svaka kuća ima svoju udrugu i svaka desetina iz Domovinskog rata svoju udrugu. Pa isključivo mi je žao što ovo niste u prethodnim mandatima, a imali ste ih dovoljno i kao predsjednik HVIDRA-e da ovo niste riješili. Hvala lijepo.
Zastupnik Stevo Culej javio se za repliku.
Poštovani predsjedniče. Kolega Bulj, ja vam moram priznati apsolutno ste u pravu što se tiče ovih braniteljskih udruga koliko nas ima 2000 ja bih najviše volio da postoji samo jedna braniteljska udruga pa da vidimo ko smo i šta smo i kako bi onda izgledale sve ove udruge. Naime, ja ću se osvrnuti ovdje na jedan moj kontakt sa jednom udrugom tj. sa predsjednicom te iste udruge, a ona se zove gospođa Tešelić u jednoj emisiji Osječke televizije kod gospodina Flaudera u kojoj sam na otvoreno pitanje upitao je tko je financira. A ona mi je odgovorila, telefonski je veza bila, odgovorila je da novac dobiva izvana. Pa me isto interesira tko me plaća ja za njega i radim i njemu polažem račune. Neupitno je da mnoge hrvatske udruge...
/Upadica Petrov: Zastupnik Maras, molio bih da sjednete ili da se dogovorite izvan sabornice sa svojim kolegom. Nastavite./ …
Mnoge udruge građana su plaćene izvana, ne polažu Hrvatskoj račune ni ono što govore ni koje imaju programe. Ono što imaju u svome statutu koji su im ciljevi rada oni to ne podržavaju nego rade nešta druge i rade mnoge vjerujem i u ne najboljoj namjeri prema RH. Isto tako raznorazne udruge su iskoristile ovaj zakon pa da prikrivaju svoj rad u osobnu korist. Evo navest ću samo, udruge koje rade kao noćni klubovi, dakle noćni klub kada ga zatvore on ga pretvori u udrugu i nastavi dalje nesmetano raditi. Pa recimo članovi jedne sisačke obitelji na čelnim mjestima u šest udruga od kojih su tri sportske, protupravno su oštetili udruge za 957 tisuća kuna. Pa tu bi se osvrnuo na jedan noćni klub koji se zove Super-Super u kojem se dogodila ona neugodnost jedna sa poznatim suzavcem [[Upadica Petrov: Vrijeme.]]
Zastupnik Culej isteklo je vrijeme. Zahvaljujem. Odgovor na repliku zastupnik Bulj.
Kolega Culej složio bih se s vama da jednostavno udruge niču kao gljive kao poslije kiše i tako udruge iz Domovinskog rata, doslovno se i ne zna broj na lokalnim razinama koliki je udruga, međutim takav je zakonski okvir da svaki pojedinac ima pravo organizirati udrugu. Napomenuli ste i da ovaj zakon i pri tom omogućava i brojnim udrugama koje se financiraju iz drugih sredstava, iz drugih izvora koje zastupaju tko zna čije interese, da možda dobivaju previše medijskih prostora ali to su njihovi interesi. I u civilnom društvu se ne može zabraniti interes, ali ne može se raditi niti protiv državnih interesa, to je sada pitanje koje bi se trebalo postaviti. I ja osobno ne bi nikada sudjelovao i surađivao sa Savom Štrbcom ja osobno, ali bi sa našim ratnim snimateljom Petrom Malbašom koji nema nikakvu udrugu, a sam dokumentira tj. proizvodi filmove dokumentarne o Domovinskome ratu, a nikakvu potporu nema ni od države, ni od lokalne samouprave, ni regionalne samouprave, a promiče Domovinski rat više nego brojne udruge iz Domovinskoga rata i više nego ovi što upiru dole u komunikaciju sa ovim Štrbcom i tima sličnima koji nikad nisu željeli Hrvatsku državu slobodnu, svih građana RH kao i nas Hrvata tako i Srba i ostalih građana RH. Hvala.
Zastupnik Marko Vešligaj javio se za repliku.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo kolega Bulj, kao i svi zapravo danas cijelo vrijeme ovdje trpaju se sve udruge na neki način u isti koš, a nije naravno sve isto, počevši od one lokalne razine gdje imamo brojne udruge sa jednim dugogodišnjom tradicijom, iskustvom, možda i neke koje su novoosnovane a imaju dobre kvalitetne projekte, programe, aktivnosti, makar tu ću staviti malu ogradu kod aktivnosti jer smatram da udruge ne bi smjele biti jedan dodatak javnim socijalnim uslugama, ne bi trebali raditi ono što bi trebali mi kao sustav napraviti. Bila je tu spomenuta Udruga invalida, smatram da bi to trebalo sustav napraviti, a ne da udruge bude nekakva recimo sindikalna ispostava za pružanje socijalnih usluga, nazovimo to tako. Spomenuli ste puno puta u svojoj raspravi u replikama također lokalne čelnike, ja se mogu složiti da je čak prije donošenja ovog zakona 2014. dobrim dijelom to bilo i točno. Taj zakon 2014. ipak je povećao dobrim dijelom i transparentnost i danas bar morate nekakva povjerenstva formirati, ne možete više nikome dati sredstva ovako jel vam je neko došo pa ste si dobri s njim, barem povjerenstvo u kojem su ljudi koji koliko toliko vjerujem u većini lokalnih jedinica nešto i znaju o tim stvarima. Osvrnut ću se još malo i na ovaj recimo državni nivo, tu smatram da je zapravo nažalost sa vlašću gdje ste i vi sudjelovali u njoj započeo jedan politički obračun sa jednim sustavom civilnog društva koji je bio relativno dobro uspostavljen. Taj sustav je evo jedan podatak 96% sredstava koja su bila na raspolaganju iz pretpristupnih fondova EU su udruge povukle. Dakle evo samo jedan podatak. O ovim udrugama o kojima sada [[Upadica Petrov: Vrijeme, isteklo je vrijeme.]] dobro.
Zahvaljujem se. Odgovor na repliku zastupnik Bulj.
Pa složio bih s vama da brojne udruge rade svoj posao i čak možda nisu dovoljno dobro ni nagrađivanje tj. nisu potpomognute od raznih lokalnih samouprava. Ja u svome samom gradu imam brojne udruge koje su zaista na ponos grada i zaista sluše i za razvoj civilnog društva i sporta, kulture, očuvanju tradicije vrlo bitne udruge koje dobro rade, ali ima tu i udruga koje su same sebi svrha. To je ogroman broj udruga, nisu prepoznate i naravno ne možete vi zabraniti ako ne možete zabraniti ako neko zakon kaže dovoljno tri osobe da budu članovi udruge. Ne kažem ni da zakon 2014. izmjena Zakona o udrugama se nije transparentnost povećala. Međutim i dalje su ogromni utjecaji lokalnih čelnika na političke udruge i ta šapa u biti guši politička šapa guši razvoj civilnoga društva, a o sportu moremo i lokalno pričati. Ono malo što imamo sredstava šta se da za sport uglavnom se krivo ulaže i to jel se ulaže i čak se i krši zakon jel se ulaže u prve momčadi tj. profesionalne igrače, polu profesionalne dok naša djeca moraju plaćati tj. roditelji moraju plaćati treninge i sve što se oko toga treba platiti. Tako da brojna djeca nemaju niti mogućnost trenirati. U biti ta sredstva bi trebala u sportu ići isključivo za razvoj mladih u sportu, razvoj infrastrukture, amaterski sport tako da je to sve izokrenuto i obrnuto je od onoga kako bi to trebalo funkcionirati. Jer sve što se radi trebalo bi ići prema mladima, što se tiče sporta, što se tiče kulture, očuvanja kulturne baštine na žalost smatra se još puno, puno treba raditi. Prije svega od glave jer riba smrdi od glave. Očito je sve u vrhu i ići prema dolje da bi civilno društvo išlo naprijed [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] Hvala.
Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi javio se zastupnik Mirando Mrsić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa danas imamo jednu tehničku izmjenu Zakona o udrugama, ali mislim da smo očekivali da će Vlada napraviti još jedan daljnji iskorak i ponuditi još jedan bolji zakon koji će ići za time da civilno društvo u Hrvatskoj bolje funkcionira i da bude cvijet demokracije kao što je u zemljama Zapadne Europe. Naime, demokratska društva karakterizira postojanje tri sektora – javnog to je država, privatnog to je tržište i građanskog odnosno civilnog društva. Najkraće rečeno, civilno društvo jesu građani koji se aktivno i slobodno upliću u sve sfere društvenog djelovanja i sve ovo što je danas bilo i kritično i pohvalno je dio civilnog društva. Prema tome, ono što država mora raditi, napraviti jedan okvir regule, jedan okvir u kojem će se udruge kretati. Ali država ne može i ne smije utjecati na rad udruga unatoč željama određenih i ovdje među nama političkih grupacija i nekih drugih koji bi željeli da im udruge služe za njihove potrebe. Naravno, kada govorimo o lokalnoj razini, tada se na lokalnoj razini da udruge gleda dvojako. S jedne strane se gleda kao opoziciju vlasti i pokušavaju se na sve moguće načine ugušiti, ili ih se gleda kao pomoć vlasti pa se onda naslanja na način da te udruge onda imaju veće dotacije, nego ove udruge koje se karakteriziraju kao opozicija vlasti i percipiraju se kao negativno. Ali to se mora jednostavno uzeti kon grano salis da to je civilno društvo. Ono što ne bi trebalo biti zbog političke korektnosti je da država, ja govorim i o lokalnoj i državi na nacionalnoj razini, ne bi trebala imati nikakvog utjecaja na same udruge. Međutim, posljednjih godinu i pol dana smo bili svjedoci da je Vlada željela, a i napravila kroz određene pomake pritisak na nevladine udruge, na medije, dakle na civilno društvo sa ciljem da se određene stvari u tom civilnom društvu promijene i da se favoriziraju jedan tip udruga na uštrb onog drugog tipa udruga. Dakle, one koje zastupaju jedna mišljenja, one koje zastupaju neka druga mišljenja. I jasno da to nije dobro i jasno da će to dovesti do dodatnih i dovelo je do dodatnih tenzija u društvu jer jednostavno civilno društvo treba pustiti da funkcionira onako kako funkcionira u svim demokratskim zemljama, a to je da je civilno društvo cvijet demokracije, slobode izražavanja i lijevih, i srednjih i desnih. Obzirom da je Hrvatska kao i sve zemlje Europske unije socijalna država, temelj te socijalne države počiva na udrugama i udruge su one koje su važne za socijalno funkcioniranje države i njihova funkcija je … i jedno od načela kojeg se treba držati, a na žalost mislim da se ne držimo, nisu se ni jedne vlade držale, da je kod udruga izuzetno važno načelo supsidijarnosti. Dakle, sve počinje od pojedinca, od njegovih interesa, od njegovog razmišljanja, od njegovih stremljenja kako i na koji način će svoje stavove, svoje želje, svoje aktivnosti realizirati u društvu. Kako je jasno da pojedinac se ne može sam, ne može se sam izboriti za te svoje ciljeve se udružuju ljudi u udruge. I sada nekakva prohibitivna klauzula to treba biti 10 ljudi, da to treba biti 20, 50 i 100 je samo jedna dodatna administrativno otežanje da se udruge formiraju na slobodnoj bazi, slobodno udruživanje. Prema tome, sasvim je dovoljno troje ljudi koji imaju ista mišljenja i razmišljanja da formiraju udrugu, a onda ako njihova ideja padne na plodno tlo, jasno da će se onda pridružiti i drugi pojedinci koji zastupaju ta ista mišljenja i udruga će onda dalje rasti. Civilno društvo odnosno udruge kao njegov organizacijski dio nisu samo dio demokracije. One su cilj, i temelj, i smisao demokracije. I ono što mi je žao što se evo u posljednjih godinu i pol dana stalno vrti da se pokušavamo baviti prošlošću i kada govorimo o civilnom društvu i udrugama, a prošlost nije realna kategorija udruga i civilnog društva. One su okrenute sadašnjosti i budućnosti. One žele napraviti nešto bolje i nešto ostaviti iza sebe. Prema tome, sve te ideje koje se sada rađaju, da se sada vraćamo u prošlost, da sada krećemo istraživati prošlost, a da ne vidimo sadašnjost i budućnost, jasno da će dovesti do toga da će se i dio građana koji se udruživao u udruge jednostavno reći ja nemam tu nikakvog interesa, ne želim se s time baviti jer ne vidim svoju budućnost, a ne bavimo se sadašnjošću. Ono što je u posljednjih godinu i pol dana na djelu u Hrvatskoj je sustav mjera kojim se jasno pokušava zaustaviti razvoj tog civilnog društva. I ono što mogu reći da gledajući sve što se dešavalo i u Ministarstvu kulture i drugdje da je na djelu politika koja ne shvaća građane kao subjekte koji izražavaju svoje nesuglasje unutar društva. Pa može biti i građana koji ne žele ili ne dijele ta mišljenja koja dijeli aktualna Vlada ili aktualna pozicija i to je nešto što treba prihvatiti. I zašto ako te udruge izražavaju dio stavova građana, zbog čega ih onda penalizirati i pokušavati im odsjeći financiranje i na takav način ih onemogućiti da dalje djeluju? Jer jasno mi je zbog čega je sve to bilo, jer publika kada govorimo ne neprofitnim medijima je izuzetno veliki politički potencijal. Ona je skoro 1/4 ukupne politike svih medija. Ali ono što isto moram naglasiti, jučer je bio Dan žena, da većinu publike tih medija čine žene i osobe koje pokazuju veliki politički interes i koji imaju osjećaj političke odgovornosti što možda za aktualnu vlast to nije bio nekakav povoljan trenutak. I za kraj, vrijeme već ističe, trenutačno kada govorimo o civilnom društvu u Hrvatskoj vlada demokratska regresija jer demokracija i strah ne idu zajedno. Guše se mediji, nezavisna scena, civilno društvo želi se uništiti svaka kritika da bi se lakše vladalo, da se ne pita za potencijalne sukobe interesa, da se sramimo antifašizma, da se ne vidi rastući konzervatizam u društvu. No, civilno društvo se jasno ne boji toga i niti jedna represija neće moći uništiti civilno društvo u Hrvatskoj, a svjedoci smo toga bili i sinoć kada je bio marš za prava žena gdje je vrlo jasno rečeno da Hrvatska, hrvatski građani ne žele orbanizaciju Hrvatske. Hvala lijepo.
Zastupnik Nikola Grmoja javio se prvi za repliku.
Poštovani predsjedniče. Poštovani kolega Mrsić, rekli ste da praktički postoje pokušaji gušenja civilnog društva. Civilno društvo se ne može ugušiti i autentično civilno društvo je ono koje može funkcionirati i bez dotacija iz gradskog, županijskog ili državnog proračuna. Sam sam bio osnivač mnoštva udruga. Nikada nismo imali potporu gradske vlasti, bivšeg gradonačelnika. Bio sam pokretač inicijative koja je skupila tisuću ljudi na metkovskom trgu kontra i županijske i gradske vlasti. Znači, ako postoji iskrena želja da se borite za nekakve ideale, za vrijednosti onda vas neće moći zaustaviti to što vam netko ne želi dati novac, a time vas praktički možda može i kontrolirati. Znači, takvog straha od gušenja civilnog društva oni koji će se na taj način ugasiti, takvih bolje da nema. Jer ti su u civilnom društvu isključivo radi nekakvog vlastitog interesa. Ne treba potpora velika politike. Evo, mi smo sami kada smo preuzeli Grad Metković nismo bili u sjajnom stanju. Morali smo vraćati dugove. Nismo mogli dati mnogo udrugama. Ali postoji mnoštvo udruga u Gradu Metkoviću koje fantastično funkcionira, sami izvlače novce iz europskih fondova i takvim udrugama onda i mi kao grad, ne znam, nabrojat ću neke udruge – Udruga Lepritić, Udruga Dobra, Udruga Život, Udruga lađara Neretve koja stvara nekakvu dodatnu i dodanu vrijednost, onda Udruga veterana IV. Gardijske brigade – sami praktički se snalaze za sredstva. I mi naravno ćemo im u tome pomoći. Takav treba biti odnos i gradske vlasti, i županijske i državne prema onim udrugama koje same znaju izvući novac, same napraviti dobar projekt onda takvima dati još dodatna sredstva. Onima koji samo egzistiraju da bi izvlačili novac iz države, iz gradskog proračuna da bi bili servis politike neovisno koje političke opcije da li lijeve ili desne takvih udruga bolje i da nema. Hvala.
Odgovor na repliku zastupnik Mrsić.
Hvala lijepo. Zastupniče Grmoja, možemo se složiti i ja i vi, ono što je možda vaša reakcija i zamjena teze, ja nisam mislio na financijsku stimulaciju na način da se guši na razvoj civilnog društva tako da se ne daju dotacije udrugama koje toj političkoj opciji možda nisu sklone. Ali postoji niz suptilnih metoda kojima se može stvar gušiti. Primjerice da se favoriziraju udruge koje imaju suprotan nazivnik od ovih udruga koje se recimo su … tom dijelu, govorim o lokalnoj vlasti ili govorimo o državnoj sasvim svejedno. S druge strane postoje i druge metode koje idu za time da se civilno društvo ograniči i da se ograniči njegov doseg od toga doseg u medijima, doseg u mogućnosti pristupa europskim fondovima. Dakle, sve su to jedne suptilne mogućnosti kojima možete onemogućiti da se razvije civilno društvo. Ovo je najjednostavniji i najučinkovitiji ili kažemo u Hrvatskoj se najviše upotrebljava taj dio je, da ta udruga je protiv mene i ja za nju neću dati novce, ali ću ovoj drugoj koja je za mene ću dati novce. Evo to je i protiv toga se treba boriti. Ali ono što treba postići jedna lokalna vlast i državna vlast negdje da koje kojeg predznaka nego što ta udruga radi za hrvatsku društva i razvoj hrvatskog društva i da ona bude onda financirana. I jasno da one udruge koje pogode puls i bilo građana će i sa nula kuna uspjeti. Hvala lijepo.
Zastupnik Marko Vešligaj javio se za repliku.
Hvala. Evo kolega Mrsić, složit ću se s vama svakako da država ne smije utjecati na civilno društvo posebice ono koje se odnosi zapravo odnosno bavi se sa demokratizacijom, bavi se sa ljudskim pravima, bavi se pravima manjina jer zapravo njihova nekakva funkcija, njihov DNK nazovimo ga tako je da kritički promišljaju djelovanje svake garniture, a kritika je isto dio demokracije, kritika je dio demokratskoga društva isto kao što je dio demokratskog društva i pravo da svaki osnuje udrugu svoju. I bit će vrlo teško, bilo je prije spomenuto osnovati jednu krovnu udrugu. Branitelji čak smatraju da to ne bi bilo dobro, to je bio podsjetnik na možda nekakva bivša vremena protiv kojeg evo čujemo često onako oštre riječi i sa ove desne strane sabornice, a zapravo u nekim stvarima su slični. Slični ako se ide na osnivanje na tako jedne krovne organizacije. No ono što je možda još bitno za reći kroz sve ovo što ste spomenuli u svojoj raspravi je sustav. Postojao je dobar i kvalitetan sustav potpore civilnom društvu koji se ne može svesti samo na jednogodišnju potporu jer objašnjenje je bilo nismo smanjili iznos civilnom društvu samo smo to prebacili na ministarstva. Vi imate udruge, imate programe koje te udruge provode koje su recimo osnovani sa udruge koje su osnovane sa nekakvim ciljem, kratkoročnim ciljem. Da li je to sprečavanje gradnje recimo nekakve hidroelektrane, da li je to možda golf na Srđu i one s tim prestaju svoje djelovanje, ali imate udruga koje ne prestaju svojim djelovanjem, borba za ljudska prava, borba za evo jučer je bio Dan žena, borba za ženska prava nikad ne staje. I vi morate kroz sustav osigurati institucionalnu podršku višegodišnju. Imali smo takve institucije nažalost djelovanjem prijašnje vlasti i ove sadašnje garniture takve institucije, takav sustav je doveden u opasnost i dobrim dijelom je ugušen.
Odgovor na repliku zastupnik Mrsić.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče VEšligaj. S obzirom da ste vi gradonačelnik jednog lijepog grada imate iskustva s nevladinim udrugama i financiranjima civilnog društva i svemu tome jasno je kada se nevladin sektor financira od strane lokalnog proračuna ili državnog proračuna da postoji opasnost da se udruge pretvore u servis vlasti, ali s druge strane svaki mudar političar će znati da je dobro imati i oporbu koja će imati kada govorimo o udrugama koje možda nisu suglasne sa aktualnom lokalnom vlašću koja će omogućiti da taj dio civilnog društva raste i da svako gušenje tog dijela dovodi do njegovog rasta na drugoj strani i na kraju to nije dobro za lokalnu samoupravu. Bili smo svjedoci prijašnje vlade u kojoj je bio gospodin Orešković i ministar Hasanbegović gdje je na jedan način koji je bio neprimjeren se pokušalo ograničiti snagu i doseg medija, dakle neprofitnih medija, medija koji su alternativni mediji koji možda u određenom dijelu nisu u suglasju sa politikom i to je nešto što jedna demokratska država ne bi trebala raditi. I opet napominjem da mislim da Hrvatska ne zaslužuje orbanizaciju da ne budemo kao Mađarska i Poljska i to je sinoć i pokazao onaj marš za prava žena. Hvala lijepa.
Zastupnik Miro Bulj javio se za repliku.
Kolega Mršiću, naravno da udruge ne bi smjele biti pod paskom niti oporbe niti vlasti. Na lokalnoj razini one su vrlo bitne, ali taj aktivizam iz ljudi koji taj potencijal ljudi koji se protivi nečemu ili se zalaže za nešto sigurno na lokalnoj razini je istaknut na način da mu ne triba novac. Primjera, ako ukidaju Rodilište sinjsko, a mi imamo alku … naravno da meni ne triba udruga da ću ja sam reagirati bez obzira što je tada bio ministar Milinović Darko ili da je bio netko vaš, to meni ništa ne znači. Znači taj lokalni aktivizam je vrlo bitan. Ili ako žele zatrovati rijeku Cetinu sa raznim otpadima industrijskim kada je bila vaša vlada, kada ste vi bili ministar. Meni je bitna moja voda, meni je bitno moj krš, moja zagora. Isto sad ili termoelektrana sada na Peruči, ne treba tu udruga koja će biti pod šapom politike. Ako je ona pod šapom politike onda zeleni šute kada ste vi bili, kada je u Slani stine u rudokop put Hrvaca znate, prolazili ste tamo od Sinja, iz Dugoga Rata kompletna ona crna troska koju je vaš ministar okoliša proglasio da je toliko to ekološki čisto da se more gnojiti zemljište, dok je u isto vrijeme u Omiš Udrugi tvornica poslao tj. u Dugi Rat tvornica da je to kancerogeno opasno. Znači jednostavno su htjeli zatrovati rijeku Cetinu. Meni ne tribaju tu poticaji udruge kao pojedincu, meni i mojim sumještanima nego ćemo sami štiti rijeku Cetinu bez obzira na otpadnu mafiju koja je u ministarstvu. A zelene udruge su u tome dijelu tada šutile ekološke. Žao mi je da su šutile, možda nisu prepoznale problem. Ali ima i dobrih aktivnosti, civilno društvo se nikada neće ugasiti bez obzira bili vi na vlasti ili mi ili neko treći. Ti ljudi uvijek na lokalnoj razini postoje. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku zastupnik Mrsić.
Hvala lijepo. Ja sam bio jedan od najzagorljivijih advokata Rodilišta u Sinju jer je to rodilište imalo dugotrajni dugu povijest, tako da alkari i dalje mogu po statutu biti alkari, ali nažalost je tako kao što je bilo. Jasno da udruge koje su pod packom vlasti bile one zelene ili neke druge s vremenom će izgubiti kredibilitet kod građana i neće imati više utjecaja onako kao što je bilo onda kada su bile nezavisne. Što se tiče samih građana, građani će jasno prepoznati svoj interes i svoju, ono što bi htjeli u tom dijelu. U svakom slučaju kada govorimo o Sinjskoj krajini, Sinjska krajina nažalost propada, Sinjsko polje bi moglo hraniti cijeli Split. Nekada je to tako bilo. U Sinju nema radnih mjesta, u Sinju se ne zapošljava i to je ono o čemu treba raditi u Sinju i na Sinjskoj vlasti da Sinj postane ono što je nekada bio, Sinj je imao veliku gimnaziju, tamo su išli i pohađali tu gimnaziju veliki ljudi. I nadam se da će Sinj konačno jednog dana dobiti rodilište pa da onda alkari mogu biti, mogu tamo postati … [[Govornik se ne razumije.]] biti alkari. Ali kažem, građani će prepoznati ono što oni, što udruge zastupaju a one udruge koje budu išle prema kapitalu i prema onome koji ih financiraju, na kraju će se same od sebe ugasiti a imamo već tisuće primjera takvih s obzirom na broj udruga u Hrvatskoj. Hvala lijepo.
Zastupnik Josip Borić, javio se za repliku.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Mrsić, vi ste u svojoj raspravi rekli da postoji pokušaj vlasti da guši udruge i da guši civilno društvo. Ja zaista ne znam otkuda vama to. Je li pokušaj gušenja civilnog društva povećanje sredstava temeljem izmijenjene uredbe od igara na sreću u ovoj godini, od ove Vlade? Je li to gušenje udruga ili civilnog sektora? Je li gušenje udruga zabrana nekih aktivnosti tih udruga? Kome je to Vlada ili vlast zabranila da radi ono što misli da treba raditi u civilnom sektoru? Nikome, nikome. Što je problem? Problem je što je SDP stavio svoju ruku na neke od tih udruga i redovito se članovi SDP-a pojavljuju u prvim redovima nekih prosvjeda. Jesu li to prosvjedi civilnih udruga ili udruga civilnog društva ili su to politički prosvjedi? Hoćemo li o tome govoriti? Hoćemo o tome? Je li mi to radimo, je li to rade neke druge stranke? Pa samo vi. Pa gledam nedavni prosvjed na Trgu žrtava fašizma, više zastava radničke fronte nego onih organizatora i kažu udruge civilnog društva. To su SDP-ovi sateliti, oni govore i rade ono što vi mislite. I onda nam održite lekciju i kažete niste vjerodostojni i ne radite ono što treba. Pa pogledajte vašu vjerodostojnost. Kažete sinoć je bio marš za prava žena, Bernardić u prvom redu maršira za prava žena. Danas jedna vaša bivša zastupnica kaže da je tako ostvarila svoja prava, da je gospodin predsjednik stranke ostvario prava žena na način da je između tri žene na listi koje su trebale zamijeniti gospodina Milanović izabrao muškarca. Znači između 3 žene izabrao je muškarca. I vi se borite za prava žena? Pa koga vi lažete gospodo?
Zastupnik Borić, molio bih da se držite teme. Odgovor na repliku zastupnik Mrsić.
Pa gospodine Borić, vi ne razumijete civilno društvo. Pa naravno da civilno društvo obuhvaća i političke stranke jer su članovi političkih stranaka građani. Prema tome, kada je bio onaj marš Pro-life tada je na prvim redovima bila supruga predsjednika Vlade, je li tako i još neki članovi HDZ-a su bili u prvim redovima, gospođa Mađarić, koliko se sjećam itd. Prema tome, nemojte imati dvostruke kriterije. Jasno da i mi kao političari i političke stranke u određenim udrugama imamo simpatije a u drugima nemamo ali to je normalno i svugdje u svijetu je to tako i ne možete zabranjivati jedne ili druge ili jedne financirati više, jedne manje zato što vas, što vas manje vole ili što manje volite njihove stavove. A što je šator ispred ministarstva? Šta je bio šator ispred ministarstva? Isto prosvjed jednih udruga branitelja koji su protestirali zbog nekih svojih razloga. Prema tome jel' i to civilno društvo ili ne priznajemo da su braniteljske udruge civilno društvo? I nemojte imati onda dvostruke kriterij. Ako smo dopuštali jedno, moramo dopuštati i drugo. A što se tiče samog ovo što ste spomenuli zadnje ja se ne slažem s time, ja sam to javno i rekao i mislim da SDP mora i raditi ono što je i proklamirao a to znači da ima više žena u Saboru i ja se nadam da će se to i desiti. Ali u svakom slučaju Hrvatska ne bi smjela ići putem kojim idu Mađarska i Poljska i ja se nadam da se to neće desiti u Hrvatskoj. Hvala lijepa.
Hvala. Zastupnik Branimir Bunjac, javio se za repliku.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Maras, kroz ovu raspravu u biti sa zastupnikom Borićem vi ste na neki način sami sebi odgovorili prije mene na ovu vašu konstataciju a ta je da se u biti većina udruga stavila pod politički nadzor i da su slijedom toga one izgubile onu ulogu koju su trebale imati a samim time došle pod prezir većine javnosti. Vi financirate udruge na način da one moraju podupirati vašu politiku, ne samo vi, naravno i gospoda iz HDZ-a. Mi ćemo to sada lijepo vidjeti za vrijeme lokalnih izbora kada ćete potrošiti stotine milijuna kuna za naslikavanje sa onim udrugama koje su vama srodne, za organiziranje onih prosvjeda, udruga civilnog društva gdje će se pojaviti samo članovi jedne stranke, pa ćete financirati portale udruga na kojem će se provoditi linč neistomišljenika koji ćete vi naručiti i s te strane doista pitanje je toga tzv. civilnog društva je kažem izgubilo svaki svoj smisao. Možda bi doista trebalo u Hrvatskoj ovaj zakon bitno promijeniti, a posebno u smislu financiranja. Evo i vi ste recimo financirali mlade antifašiste 200 tisuća kuna, recite mi po čemu je ta udruga poznata u javnosti. Evo ja stvarno ne znam. Davali ste udrugama da idu na Titov grob, da voze se autobusi tamo. Dok istovremeno udrugama koje stvarno nešto rade, onda se njima daje po 500 ili 1000 kuna, daje im se ZAMP kao neki para porez. I između ostalog vaš ministar uprave Bauk je rekao da broj udruga treba smanjiti, znači on se osobno zalagao za to, on je osobno provodio stečajeve na oglasnim pločama i nemojte onda optuživati za urbanizaciju kad ste ju i sami u biti provodili.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku zastupnik Mrsić.
Zastupniče Bunjac gospodin Maras je tu ispred mene, ja sam Mrsić tako da to raščistimo. Ali može i Maras odgovoriti, bilo bi isto. Kada govorimo o urbanizaciji Hrvatske onda nije to ono o čemu vi mislite, nego to je prodor jednog načina razmišljanja koja ide za time u prvom redu da se ograniče prava žene na izbor, a onda nakon toga idemo dalje. Ono što se dešava u Poljskoj i u Mađarskoj je i u Hrvatskoj sada u dijelovima našeg društva se vidi i taj način svjetonazora i razmišljanja. Mislim da hrvatsko društvo nije društvo niti Mađarsko, niti Poljsko i da će se oduprijeti toj jednoj puzajućoj konzervativnoj revoluciji. Vi bi ukinuli sve udruge i onda bi vjerojatno ostao samo Živi zid, jer i Živi zid je udruga. Sve političke stranke su udruge. Dakle, ako bi ukinuli sve udruge ukinuli bi i sami sebe ili želite reći da ste vi jedini koji zastupate interese građana, a da su svi drugi potplaćeni ili da ih plaća netko da promovira određene političke interese. Jasno da i udruge i dio udruga zastupa određene političke interese jer je to udruženje građana koji također imaju svoje političke interese koje žele promovirati kroz udrugu i to je ono što je, što sam cijelo vrijeme govorio da su udruge cvijet demokracije jer ih ima i lijevo i desno, ima ih i prokomunističkih i procrkvenih i proklerikalnih ali je to sve civilno društvo. I ono što se trebamo zalagati kada je ministar Bauk govorio o tome da treba smanjiti broj udruga da se one udruge koje ne rade ukinu što je logično jer samo su balast [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] Hvala lijepo.
Sada ćemo uzeti stanku do 15,00 sati kada nastavljamo dalje sa radom sjednice. STANKA U 13,25 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Poštovane kolegice i kolege nastavljamo s raspravom dalje. Pojedinačna rasprava, zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Kolegice i kolege zastupnici. Kada govorimo o zakonu i o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o udrugama, pogotovo kada ovako mala sitna promjena nemoguće je ne spomenuti sve ono što se iza problematike rada udruga valja, odnosno šta sada muči ljude koji su u civilnom sektoru, koji bi htjeli raditi na korist društva, na korist građana, a u biti ne mogu. I bez obzira šta sam danas bio malo i začuđen ujutro slušajući kolege iz MOST-a gospodina Panenića koji je gotovo vapio ovdje za govornicom za tim pečatima, sjećamo se svi to je bilo dosta komična situacija iz petog mjeseca prošle godine kada je i premijer Orešković i gospodin Panenić kada su pobjedonosno govorili pečati odlaze u povijest i spasit će se vjerojatno i poduzetnici i udruge i svi i tok poslovanja, bit će puno jednostavnije stvari. I danas ujutro nisam baš kako bi rekao pratio situaciju oko toga, ali vidio sam danas gospodina Peninića kako očajnički zaziva da se to konačno primjeni kao da nije prošlo 6, 7, 8 mjeseci od tada, kao da to nije jednostavno napraviti kao što jednostavno i za udruge izbaciti upotrebu pečata i za tvrtke i za obrtnike i za poduzeće. I onda si čovjek postavlja pitanje ukoliko tako jednostavna stvar kao što je ukidanje pečata u Hrvatskoj, znači nije moguće to provesti u našoj Vladi u koaliciji koja je sada na vlasti, kako će se tek puno složenije stvari koje nažalost i problemi koji su se nagomilali u našem društvu kako će se oni rješavati i kako mi jednostavno možemo krenuti naprijed kao društvo i kao zemlja koja je sada opterećenija sa problemima i sa netolerancijom nego što je ikad ranije bila. Proteklih par godina su nevjerojatno stvari eskalirale u Hrvatskoj i onaj tko to ne vidi se zavarava i bježi od istine. I sa te strane je vrlo bitno da udruge, civilno društvo nastave funkcionirati u Hrvatskoj, a ne da ih se proziva. Evo slušali smo danas raspravu gospodina Đakića koji je ovdje rekao, svatko u Hrvatskoj može osnovati udrugu, dovoljno je tri čovjeka, tri kuma je on rekao i kaže mogu raditi šta hoće i nitko ih ne kontrolira. Pazite ovu rečenicu, znači nitko ih ne kontrolira. Pa kao da nismo u EU u modernom društvu, gospodin Đakić zaziva, žao mi je šta ga sada nema ovdje, ako možete pozovite gospodina pa da pojasni šta je htio reći, ali kako može uopće zazivati situaciju kojom bi se udruge kontrolirale. Tko bi ih kontrolirao? Ja razumijem njegovu potrebu da na taj način nastupa jer on kontrolira jednu udrugu u ime jedne političke opcije. I zapojasala je ta politička opcija tu scenu nevladinu, a u biti vrlo provladinu i vrlo povezanu sa Vladom sada, a sa opozicijom kada je druga opcija bila na vlasti. Ali to tako ne bi trebalo funkcionirati. I onda se javi gospodin Borić i kaže pa tamo su kaže političari došli na skup da se bore za određena prava ljudska, društvena koja u Hrvatskoj osjećamo da su ugrožena, kao da isključuje uopće mogućnost da ljudi koji se bave politikom pripadaju društvu civilnom društvu i da doprinose na taj način povećanju tolerancije u RH. Kao da je loše nešto evo jučer biti na maršu za 8. ožujka za prava žena. To je gospodinu Boriću loše. Znači ako se vi danas borite da žene imaju više prostora, da se ne tretiraju kao nečija svojina, da nemamo ovdje neke muškarce njih 15 nakon što je Ustavni sud donio određenu odluku kako objašnjavaju da to u biti nije tako, kako tretiraju žene kao objekt i na taj način pokušavaju nam prodati neke priče koje smo, ja se nadam, ostavili dugo iza sebe, onda je to negativno po gospodinu Boriću. Po meni je to pozitivno. Ja sam jučer svoju djecu poveo na taj marš i tako ću ih odgajati od kada su mali pa dok ne stasaju, dok ne odu od kuće, da imaju pravo izraziti svoj stav, da imaju pravo misliti, da imaju pravo izbora, da su oni svoji, da im neće nitko objašnjavati gdje šta da rade na koji način da rade itd. neka razmišljaju svojom glavom. I onda naravno vidite i još jednu zanimljivu situaciju. Kolega iz MOST-a se jave i kaže HNS Nogometni savez valjda zato kaj su Grmoja i Bulj kandidati dolje u Dalmaciji pa sada osjećaju da bi tu moglo biti nekog prometa za njih sitnog glasačkog ne, i kaže tu treba stvari mijenjati. A njihovi partneri drže to kao svoju imovinu. 11 od 17 ljudi u udruzi HNS-a u izvršnom odboru HDZ-ovci svi redom, predsjednici županijskih organizacija itd. ili gospodin Krstulović Opara koji u Splitu kaže moramo razjuriti to društvo oko Šukera, a sve HDZ-ovci jedan do drugog. I onda jednostavno vidiš u biti koliko se mi moramo ovdje pokušati izboriti da te udruge, ne da nemaju pečat, to je najmanja stvar nego da se zaštiti prostor za njihovo djelovanje, da se zaštite sredstva. Sjećamo se prošle godine napada gospodina Hasanbegovića koji je htio sve to poteracat da nema niti jedne više udruge. Kaj će njima milijarda kuna iz proračuna? Pa to ćemo mi potrošiti. Javljao se onaj Ilčić koji je sada dobio ideološku poziciju u Ministarstvu vanjskih poslova koji će rekao da je milijardu kuna bolje usmjeriti u neke druge stvari. Kaj će nama civilni sektor? Imamo, HDZ-e ima nogometni savez i udrugu koju vodi gospodin Đakić, to je dovoljno od civilnog sektora. Ne treba nama više ništa. I u biti vidiš da smo mi danas koliko god mislili da smo odmakli kao društvo, da smo ušli u Europsku uniju, da su ti neki standardi neupitni, u biti vidiš da se za njih i treba dalje boriti i da treba inzistirati na stvarima i ovdje govoriti o stvarima koje nisu ukidanje žiga. Ovdje se govori o sredstvima, o slobodama, o mogućnosti djelovanja, o idejama za koje se valja boriti, a ne o tome da li će netko stisnuti žig ili ne. To je totalno nebitno. Totalno nebitno kada govorimo o Zakonu o udrugama da li će biti žig ili neće biti žig. Da li će Ministarstvo uprave nešto raditi? Pa ovo nije nikakav posao. Ovo se napravi u dva dana. Neka riješe ovo što je kolega Bauk u ime Kluba zastupnika SDP-a rekao. Neka riješe konačno slučaj, ne znam da li me gospodin državni tajnik sluša, može li to, mogao se sada čuti u međuvremenu sa gospodinom ministrom i izvijestiti nas ovdje kada će se riješiti slučaj koji su podnijeli prije 14 mjeseci iz Udruge dragovoljaca hrvatskih obrambenih snaga Grada Vukovara po pitanju „Za dom spremni“ Ploče. 14 mjeseci, kada? Recite nam kada će se to riješiti. To nas zanima. To zanima udruge više od toga da li će stisnuti žig ili neće. Da li će morati promijeniti statut zbog toga ili neće totalno nebitna stvar. Ali se opet na njima pokazuje neefikasnost i nerad i ja bih rekao nekoordiniranost vlasti koje imamo u Hrvatskoj. Stvari koje se rješavaju u dva dana, ne mogu se riješiti od 7 mjeseci. I žao mi je gospodina Panenića. Gospodin je bio razočaran danas za govornicom, maltene rezigniran jer je i sam svjestan koliko vlast ne funkcionira. Rekao je zbog čega se to ne rješava, zbog čega Vlada opet 5. siječnja najavljuje nešto što je on najavio prije 7, 8 mjeseci. Žao mi je gospodina Panenića i volio bih da se mi svi u Hrvatskoj ne moramo opterećivati sa takvom Vladom koja će se ne može dogovoriti oko dvije stvari i koja na kraju krajeva gura nevažne stvari, a ono o čemu bi trebali govoriti danas u Hrvatskom saboru moramo govoriti ovako što nije striktno vezano uz temu, ali jednostavno se ne može izbjeći. Hvala vam lijepo.
Hvala vama. Na vaše izlaganje imamo tri replike. Prva replika zastupnik Marko Vučetić.
Kolega Maras ovo vaše izlaganje ima dva dijela. Prvo je jedan spoznajni perspektivizam na razini asocijacija. Iznosili ste stvari koje nisu imale veze s temom, ali nisu imale veze ni s nikakvim misaonim slijedom. Onaj drugi dio se više odnosi na rad udruga i na svemu onome što sudjeluje u civilnom životu. Mislim da bi se oko toga mogli složiti. Ovaj prvi dio jasno da se ne možemo usuglasiti jer je potreban nekakav kontinuitet svijesti, ali u ovom drugom dijelu bi mogli doći do toga da nam udruge pomažu u izgradnji društva koje će biti tolerantno u tome da prekinemo s netolerancijom, a ona se odvija isključivo na način da najprije prepoznamo neku nepravilnost u društvu, svijetu i politici, da tu nepravilnost koju smo prepoznali i spoznali preuzmemo na vlastita leđa i da ponudimo neka rješenja. Rješenja civilnog života i udruga civilnog života zasigurno neće biti moguće potražiti u netoleranciji prema političkim oponentima. Zahvaljujem.
Hvala vama. Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Pa gledajte gospodine Vučetić, ja se s vama mogu složiti oko tolerancije i netolerancije u ovom dijelu. Ali ljudi više nemaju tolerancije za najavljivanja reformi godinu danas a ništa se ne dešava ili se desi zakon koji definira da se makne žig iz ovoga Zakona o udrugama i udrugama, ili se nešto petlja dole oko Dubrovnika da bi se onemogućilo Vlahušiću da se kandidira. To su sitne, nikakve osobne trivijalne stvari. Vi ste obećavali kao opcija puno više. I zbog čega bi građani imali toleranciju prema tome da se ništa ne dešava? Pa pročitajte malo porate, medije, pa ćete vidjeti da svi očekuju da se nešto desi, a ništa se ne dešava. Da ukazujete na probleme, a ruku ste pod ruku, znači evo tu se glasate ruku pod ruku, a dole u Dalmaciji Bulj i Grmoja govore o Ževrnji i ovome Dobroslaviću kao da su najgori političari na svijetu. Pa dajte malo vi budite konzistentni. Pokažite vi tu nit kao što ste meni malo prije prigovorili i pokažite da ne možete na jednoj razini govoriti jedno, a na drugoj razini govoriti drugo. Ili ste vi u biti pragmatičan političar koji vidite da drugačije ne ide, nego da morate i vi se prilagoditi toj lošoj politici kakva je bila do sada, ali onda budite iskreni. Nemojte govoriti javnosti da ste nešto drugo. Nemojte se predstavljati za nešto drugo, nego se predstavite da mi smo isti i funkcioniramo na sličan način kao što funkcionira naš partner HDZ-e. Gdje nam paše tu smo si ok a gdje nam ne paše udri drvlje, kamenje na svog partnera kao što to rade Grmoja i Bulj. Znači, nisam ja problem u ovome i moja konzistentnost, nego vaša i nedjelovanje, a građani nisu tolerantni prema vašem nedjelovanju ne ja.
Hvala vam lijepo. Druga replika zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Maras, vi ste me izazivali na repliku spominjanjem mog prezimena. Da razjasnimo to od jučer i taj marš. Znači kad sam replicirao kolegi Mrsiću onda sam rekao i govorio o pitanju vjerodostojnosti. Ako ste primijetili na nekim skupovima ili na nekim prosvjedima civilnih udruga pojavljuju se političari sa zastavama što sugerira da je to više čak i politički skup nego skup neke udruge civilnog društva. I ako je to sve normalno, ako ćemo mi sutra svi sa zastavama, stranačkim zastavama odlaziti na te skupove kako tko ima svog, kako tko ima neku udrugu, onda se postavlja pitanje što mi s time razvijamo da li njih kao udruge civilnog društva ili se borimo za vlastite politike. O tome sam govori, a onda sam spomenuo i slučaj vašeg predsjednika gospodina Bernardića koji je jučer bio na maršu za prava žena. Ako se dobro sjećam i rekao sam da to odudara od vjerodostojnosti za koju se zalaže, na kojeg ste i vi upozorili. Kolega Mrsić ga je danas upozorio javno, vidio sam kasnije da nije vjerodostojan. Jer ako jučer marširaš za prava žena, a donosiš odluku da će umjesto kolege Milanovića koji je izašao iz saborskih klupa u klub ući opet muškarac umjesto tri žene koje su na listi i dobile su čak i više glasova i imaju sva prava da budu ovdje, onda to nije vjerodostojno. To vi morate svom predsjedniku reći, iako ste ga optužili da on ne zna donositi odluke ali vjerojatno je nekakvu odluku donio. I naravno da on stupa ili maršira za prava, a u stvarnosti je nešto drugo. To se zove demagogija, prodavanje magle ili demagogija. To radite vješto.
Hvala vam. Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Ja bih volio da sam na jučerašnjem skupu vidio nekog sa zastavom HDZ-a, da podržava. Ozbiljno bih volio da sam vidio pravo žene na izbor logotip HDZ-a, bio bih presretan. Možda bih i ja uzeo taj transparent u svoje ruke. Možda bih i ja uzeo taj transparent u svoje ruke gospodine Borić. Dođite vi sljedeći puta i reći ću Borić je o.k. Nije demagog, ne drži figu u džepu. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Pa zato što i HDZ ima pravo se boriti za ženska prava to vam želim reći. Pa tko je to vas, jel' ovo naša Domovina? Jel' ovo naša zemlja? Di se borimo? Pa to su ljudi, tamo je bilo članaka stotinu stranaka možda. Od kud ja sad znam tko je iz koje stranke. Možda je bio netko iz MOST-a ali bih volio, evo još jednom ću reći transparent, pravo žene na izbor, logotip HDZ. Ili kak' se zove ova vaša Katarina Zrinska. Da je gospođa Murganić bila tamo, predsjednica Udruge žena „Katarina Zrinska“ ja bih volio da se to desilo i rekao bih bravo Boriću imaš pravo svaku kritiku izreći na ovo što si kasnije rekao. Ali s obzirom da niste bili tamo, s obzirom da se vi brinete o svima osim o sebi sa te strane nemate potrebe dijeliti lekcije drugima. Probajte se izboriti za društvo koje će biti bolje sutra i nemojte sputavati ljude. Tamo je jučer bilo dvije, tri tisuće ljudi. To je veliki broj ljudi. Puno mladih ljudi, većina žena. Volio bih gospodine Boriću, dođite sljedeće godine i vi. Neće vam ti ljudi ništa napraviti, nisu oni opasni. Nisu oni opasni i primili bi i oni vas u povorku i marš, noćni marš u gradu Zagrebu. Hvala lijepo.
Hvala vama. I još jedna replika, zastupnik Ivan Pernar.
Hvala. Htio bih reći kolega Maras vi ste se danas borili junački u ovom Saboru i stvarno ste bili tu prisutni. Evo ja sam bio danas crna ovca, jedan od onih koji nije bila. Ali molio bih vas da se zapitate vi, a i svi drugi zastupnici je li tema o kojoj mi danas ovdje raspravljamo taj Zakon o udrugama kojim se mijenja jedan formalni detalj to sa pečatom, jel' to vrijedno naše cjelodnevne rasprave. Da li bi možda neke druge stvari trebale doći na dnevni red i na kraju krajeva ako ne dolaze bi li možda trebalo reći da stave neke aktualnije teme, jer ja sam sto posto siguran da 99% građana današnja rasprava uopće ne zanima. I samim time cijelo ovo raspravljanje je zapravo jedno hajmo to tako reći mučenje hrvatske javnosti i svojim javljanjima i replikama mi im samo produžavamo agoniju. A u suštini koliko god mi raspravljali ništa se po ovom zakonu neće u biti promijeniti. Hvala.
Hvala vama. Odgovor na repliku.
Niste u pravu kolega Pernar zbog toga što itekako ovo ima smisla. Možda nema smisla ovaj zakon, to ste dobro primijetili. Ovo je podcjenjivanje i javnosti i Sabora da reformu koju MOST izbacuje radi se o ukidanju pečata udrugama. Mislim to ne zaslužuje uopće komentar, ali danas smo čuli zanimljive stvari. Prvo smo čuli da se dignuo gospodin Panenić i rekao da vlast ne funkcionira jer 7 mjeseci nisu to isto napraviti za tvrtke. Znači, to je prva poruka koju je danas ovdje hrvatska javnost čula. Ne funkcionira vlast HDZ-a i MOST-a. Nakon toga smo čuli ljude iz HDZ-a poput gospodina Đakića šta će nam te udruge. To su samo tri kuma, oni se sastanu, pričaju o bilo čemu i nitko ih ne kontrolira. Pazite tako je čovjek rekao. Nitko ih ne kontrolira! Pa kak' mogu funkcionirat udruge koje nitko ne kontrolira? U njegovoj svijesti je to tako. Pa smo onda čuli gospodina Borića da su ono opasni ljudi koji su jučer mahali tamo sa zastavama na noćnom maršu iz Radničke fronte jer se oni zalažu, pazite oni su opasni, to je ispolitizirano. Zbog čega? Jer se zalažu za ženska prava. Kao da smo u Chicagu prije sto godina slušali te iste priče tko zna šta, možda je i tamo bio neki Borić koji je osuđivao takve marševe za prava žena. Moguće je sve, nikad ne znate. Pa smo čuli opet iz MOST-a gospodina Bulja koji je zahaklao kaže udruga o sport HNS to je sve loše, ništa, a unutra 11 od 17 članova izvršnog odbora članovi HDZ-a, sve njegovi partneri na razini države s kojima diže zajednički ruku za raznorazne stvari. Sve su to naši građani čuli i to nije loše. Ja pozivam i Vladu i dalje da predlaže zakone ako želi ili ako nema boljih ideja banalne, a mi ćemo razgovarati ovdje i vezano uz [[Upadica Opačić: Vrijeme.]] banalne zakone o važnim stvarima.
Hvala vam. Sljedeća za raspravu se javila zastupnica Ivana Ninčević-Lesandrić.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Moram reći da sam poprilično iznenađena današnjom raspravom. Dakle mi cijeli dan raspravljamo o prijedlogu zakona, a mogla bi reći da je u dva izlaganja bio spomenut sami ovaj zakon. Otišli smo daleko od teme, no čak i nije problem što smo otišli toliko od teme jer ja mogu razumjeti zašto smo otišli od teme jer poslovanje udruga je problematično. Udruge su pravni oblik koji može imati više milijunske prihode, a nijednog zaposlenog. Udruge također mogu obavljati gospodarsku djelatnost, a istu ne prijaviti unatoč tome što je obaveza odnedavno, ja nisam sigurna da li je svaka udruga koja obavlja gospodarsku djelatnost to i napravila. Isto tako udruge imaju i dobit kao neprofitna organizacija, ne mogu ih podići kao trgovačka društva, međutim evo ja sam osobno kada sam bila predsjednik udruge samovoljno došla u Poreznu upravu i prijavila se u sustav poreza na dobit. Pitanje je koliko je takvih udruga u Hrvatskoj. Mogu razumjeti zbog čega pričamo o takvim problemima, ali ne mogu razumjeti da nitko ne vidi da mi ovdje imamo prijedlog zakona koji je upravo predloženo rješenje na jedan od administrativnih problema. Pa da je barem pet ljudi u sabornici danas predložilo pet konkretnih rješenja na pet problema koje mi imamo s udruga, a ne, mi se stalno vraćamo na povijest, mi se stalno vraćamo na probleme koji apsolutno niti u jednom segmentu ne mogu utjecati na poboljšanje poslovanja udruga. Isto tako kada pričamo o financiranju udruga, moram napomenuti da tu krivim i gradove i općine i županije pa i ministarstva koji su … financiranja iz eu sredstava jer možda nisu, ne možda, već nisu dovoljno informirali udruge o njihovim načinima financiranja van proračuna. Moja udruga u kojoj sam bila predsjednik nikada nije bila na proračunu grada Solina, niti će, barem dok sam ja živa jer za to nema potrebe. Dakle postoje načini financiranja, kao što možete zaraditi svojim radom tako postoje i eu sredstva i drugi fondovi nacionalni preko kojih se udruge mogu financirati. Dakle, vratit ću se na sami prijedlog zakona, a to je da danas imamo prijedlog koji je rješenje administrativnih ukidanja administrativnih barijera. I ponovit ću još jednom jer sam vidjela da veliki broj zastupnika uopće nije shvatio o čemu se radi u ovom prijedlogu zakona. Dakle, ovim zakonom se skida stavka kojoj se u statutu opisuje izgled pečata, dakle udruge koje postoje koje već djeluju, posluju koje imaju pečat i svoj statut one ne moraju mijenjati svoj pečat ili ga ukidat. One to mogu, ali to ovaj zakon ne nalaže. Ovdje se radi o udrugama koje se osnivaju i kojima će se pomoći da taj proces bude brži nego što je bio do sada. Hvala.
Hvala vama. Imamo jednu repliku, dvije. Zastupnik Maro Kristić.
Hvala poštovana potpredsjednice. Poštovana kolegice Ivana. U jednom dijelu svoje rasprave koja je također skrenula s teme, logično jeli kako su i svi zastupnici poprilično skrenuli s teme, tako ste naravno i vi htjeli ukazati na neke probleme u radu udruga ste se dotaknuli nadzora. Naime, gospodin Maras je govorio kako po njemu nitko ne bi trebao ni nadzirati taj rad udruga. Ja upravo mislim da je izuzetno bitno nadzirati rad udruga, ne samo da bi se kažnjavale nepravilnosti kojih sigurno ima jako puno nego upravo iz razloga da bi taj nadzor trebao biti jedne instruktivne naravi da bi se poučilo ljude koji djeluju u tim udrugama na koji način poštivati zakone i propise. Također vrlo važno i vi ste to naglasili je značaj edukacije. Tako danas imamo iznimno uspješne udruge. To su one udruge koje se udružuju u kojima se ljudi udružuju sa stvarnim ciljevima javnog djelovanja u kojima ljudi imaju stručne kvalifikacije. Pa recimo mi u Dubrovniku imamo Udrugu SRđ je naš, koja je u suradnji sa Zelenom akcijom organizirala i financirala referendum za projekt na Srđu koji je bio financiran sredstvima iz eu fondova. Dakle iznimno su velike mogućnosti korištenja europskih fondova za udruge civilnog društva, samo treba znati, treba se educirati, treba ulagati. I mislim da je upravo ključ uspješnosti i efikasnosti i zakonitosti rada udruga u nadzoru koji treba biti instruktivne naravi i u edukaciji. Mislim da upravo u tome treba biti naglasak jedinica lokalne samouprave i područne i države da ulažu jako puno u edukaciju civilnog društva jer onda ćemo smanjiti potrebe da se odnosno smanjit ćemo dotacije iz proračuna svih tih triju kategorija, povećat ćemo njihove kapacitete i sposobnost privlačenja sredstava iz različitih drugih izvora. Hvala.
Hvala vam. Nemate odgovor na repliku. Hvala vam lijepa. Sljedeća replika zastupnik Mladen Madjer.
Zahvaljujem potpredsjednice Hrvatskog sabora. Pa htio bih kolegici iz MOST-a reći da evo pa upravo i vaše kolege su skretale sa teme, baš su se slabo bavile ovim vašim prijedlogom oko promjene štambilja, što vi smatrate da je možda najbitnije za udrugu, nego su upravo ukazivali koji su problemi udruge i mislim da je u prijedlogu za reformu koje se tiču udruga bilo bitno da su bile reforme oko načina financiranja oko udruga, a ne mislim da je ovo sporedna stvar oko promjene štambilja. Mislim da upravo vaše kolege su skretale isto sa te teme pa nisu se bavile direktno sa ovim sa promjenom, da li moraju štambilj imati ili ne.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku.
Hvala potpredsjednice. Nisam ni u jednom momentu rekla da je ovo najbitniji zakon o poslovanju udruga, ovo je bitno za početnike dakle oni koji tek kreću u osnivanje udruge. A Zakon o udrugama ne može odrediti financiranje udruga, valjda vam je taj dio jasan. Ponovit ću ponovo po pitanju financiranja da upravo općine, gradovi i županije, ministarstva i država su dužni sve udruge obavijestiti i educirati način na koji mogu uzimati odnosno povući sredstva iz eu fondova ili nacionalnih fondova, a ne da se udruge osnuju i da očekuju da po difoltu dobivaju proračun koji dijeli grad, općina svake godine. Ili još gore ako se to koristi u političke svrhe, a mislim da smo na žalost svjedoci i takvih situacija u državi.
Hvala vam lijepo. Prelazimo na sljedeću pojedinačnu raspravu. Zastupnica Dragica Roščić.
Zahvaljujem potpredsjednice. Pozdravljam izlagače ovog prijedloga i sve kolegice i kolege. Znači mi smo danas dosta na početku rasprave raspravljali o kategorizaciji udruga, o nekakvoj njihovoj selekciji i nakon toga smo se svi osvrtali na financiranja udruga. I kada se sada približiti ovom pečatu koji je u biti predmet ovoga zakona? Definitivno je jako važno da se raspravlja o kategorizaciji udruga i to je jedan dobar posao koji čeka Ministarstvo uprave i tu mora biti jedna glava na vrhu svega toga, jer udruge su jako složene i ima ih jako različitih i to je definitivno nešto što će nam trebati. Upravo zato što sam ja aktivni član 5 različitih udruga, ovim putem bih htjela doprinijeti ovoj raspravi da stvarno kažem kako će doista ovaj zakon pitanje pečata imati učinke znači na terenu kakve sam ja primjere imala i o čemu bismo mogli razmisliti s obzirom da je ovo prvo čitanje. Ipak ovdje ima stvari koje bi se možda mogle popraviti, razraditi i slično. Znači voditeljica sam 4 godine jedne udruge koja djeluje na području 19 jedinica lokalne samouprave. Upravo i vaš ministar znači je bio jedan od onih koji je sudjelovao u našem proširenju, znači na području Grada Omiša i mi smo prošli mjesec potpisali ugovor od 12 milijuna kuna. Na kraju ću ispričati jednu priču koja se dosta veže uz pečat, a znači samo ovaj mjesec planiramo pripremiti projekte za i poljoprivrednike u vrijednosti preko 6 milijuna kuna. Mislim sigurno ćemo ih pripremiti. Također znači član sam lokalnih udruga planinara, glazbe, sviram klarinet, tu su i kolegice iz naše glazbe, a isto tako član sam znači upravnog, kada vam u jednoj udruzi ide dobro onda svakim ovim udrugama u kojima si član iz hobija traži od tebe pa daj ti si u svojoj udruzi profesionalno radila, pomozi i nama sa nekim prijedlogom, hoćeš li nam biti u upravnom odboru tako da sam i član Hrvatske mreže za ruralni razvoj. Tu sam u upravnom odboru. A i predstavljam hrvatske … u europskoj mreži za ruralni razvoj koja okuplja znači …. I što se onda dešava? Kod financiranja EU projekata, naši odlasci na te sastanke, sjednice koje se događaju u Bruxellesu su financirani iz programa Europske unije koju provodi Ministarstvo poljoprivrede. I naravno ta udruga sa sjedištem u Bruxellesu nema pečat. I onda mi imamo problem kod pokrivanja tih troškova, liste na kojima smo bili nisu pečatirane i eto problema znači u Hrvatskoj jer mi donesemo neki dokument, a oni kao udruga jednostavno nemaju pečat jer su na europskoj razni. Onda znači što nam se još dešava? Kada smo krenuli se financirati znači iz mjere 202 za provedbu lokalnih strategija, mi smo dobili trošak da oformimo, dobili smo sredstva da oformimo ured i pokriveni su nam bili tu troškovi režija. U 3 mjeseca u prvom obračunskom razdoblju Republika Hrvatska je jako slabo iskoristila tih europskih sredstava. Zašto? Od takvih 33 registriranih udruga samo 7 a mi smo bili među njima je odgovorilo na zahtjeve da dostavi i taj zahtjev za isplatu. Što se dešavalo? HEP, vodovod, telefon ti su računi dolazili pošto su serijski sa nekakvim skeniranim pečatom, bili su bez pečata, bez potpisa i na kraju smo mi jer naša nadležna znači izvršna direkcija Agencija za plaćanje nije shvaćala da je uobičajeno možda da takvi računi odnosno kasnije su nam dali te upute jer je to logično onda bismo mi recimo trčali u HEP. Onda dođeš u HEP i onda ti oni tamo kažu pa znate ovo je samo ispostava u Makarskoj, pa u Splitu vam oni daju samo taj pečat. Mi možemo napraviti ovdje prijepis i to je bio šou živi. Znači prvih 3 mjeseca to je bilo ajme majko. E sada što bi znači dalje rekla vezano za to? Vi ste znači rekli da bi udruge, vi ovim zakonom nama ne propisujete je li mi ćemo imati pečat. Vi samo kažete da mi to ne moramo. I vi kažete da bismo mi trebali znati da li nama pečat treba. A tko od nas traži pečat? Kroz sve ove udruge u kojima sam ja aktivna od nas traži pečat državna uprava. Znači vi ste nama dali jedan dodatan posao, da mi kao udruge same razmišljamo da li nama treba pečat ili ne treba. Osim državne uprave od nas se često traži pečat od strane banaka i važno je ako u budućem razdoblju ne moramo koristiti pečat, svi znamo da je registar udruga javan, da oni vrlo dobro i lako mogu provjeriti jesmo li mi odgovorne osobe jer su one upisane u registru udruga, da i u bankama znači i u bilo kakvim ispostavama, državnim upravama i sl. da oni jednostavno Internet je svima dostupan da provjere jesmo li mi odgovorne osobe, da mi damo osobnu iskaznicu i onda da pečat ne trebamo. E sada, znači mislim da su sada, hoće li se to uglaviti u ovaj zakon ili će se dati posebne upute ne znam. Naše udruge, ovu koju ja vodim je specifična i ona zahtjeva da ona u svojoj upravi ima tri sektora. Javni, gospodarski i civilni. I mi kada sjednemo za jedan stol što je važno, ovdje ima još predstavnika koji rade u takvim udrugama naši saborske kolege, znači mi kada sjednemo za stol ne idemo se napadati jer za bilo kakav razvoj potrebna je suradnja i gospodarskog, i civilnog i javnog sektora. Znači, tako je važno da vi sa gospodarskim sektorom, sa bankama da im to lijepo objasnite i sa svima drugima koji budu možda imali naše nekakve primjedbe na naš rad. Kod obračuna članarina, znači mi sa fizičkim osobama, sa gospodarstvenicima nikada nismo imali problema recimo da nam uplate članarinu. Za članarinu se ne može izdati račun, nego imamo računovodstveni program koji je obračun članarina. Ali naravno ravnateljice vrtića, škola nas zovu da one računovodstveno ne mogu knjižiti takve dokumente ukoliko one nemaju pečat. Znači, opet smo na javnim institucijama. E sada, znači, što se desilo prije nekih mjesec dana? Pravna osoba koja ima pečat za sklapanje pravnih poslova ne bi trebala ići kod javnog bilježnika. Mi samo znači potpišemo, pečatiramo i to je to. Ipak fizička osoba kada ulazi u najam stana, kada bilo što radi znači oni trebaju otići kod javnog bilježnika jer ipak sam potpis je tu malo diskutabilan, nemamo nigdje podatke, nemamo registar udruga, registar fizičkih osoba to baš tako i nemamo dostupno. I onda su nas zvali prije mjesec dana da svečano potpišemo ugovor o dodjeli sredstava 12 milijuna kuna. Ali netko od službenika u prije koju godinu je taj pravilnik uglavio bez obzira što smo mi pravne osobe da bismo trebali potpisati ugovor kod javnog bilježnika. Nas 55 među nama i kolege saborski zastupnici kao što sam rekla iz svih sektora predstavljamo, članovi smo takvih udruga smo došli na to svečano potpisivanje. Nitko od nas nije potpisao taj ugovor jer nismo uopće mogli koristiti svoj pečat jer smo svi trebali otići u roku od 5 radnih dana kod bilježnika. Znači šta želim reći? Administrativne barijere se otklanjaju ne samo zakonom, nego organski. One stvarno doista moraju jednostavno ući u javnu upravu, treba ih se educirati i paziti kakve ljude zapošljavamo u javnim upravama, radit dobru selekciju, omogućit im dodatnu edukaciju. Mi ovdje svi saborski zastupnici, jel' nemaju svi pravna znanja ali donosimo zakone i moramo znati što donosimo. Tako i oni koji rade bez obzira koje su struke moraju znati šta od nas zahtijevaju i to je onaj suštinski dio koji je jako važan u provedbi ovog zakona. To što će ovim zakonom bit oslobođeno korištenje, udruge će bit oslobođene obveze da koriste pečat, a kolega mislim da je baš Bauk rekao da rad udruga je propisan raznim drugim propisima i one svašta zahtijevaju. To ne znači da će nama biti lakše. Na nama je odgovornost, znači da sve to provjerimo, da sve to znamo, a to je doista nemoguće. Mi to očekujemo da će napravit državna uprava i da će nas kategorizirati, da će se donijeti jedne sveobuhvatne znači reforme i promjene ovog zakona koji će doista razlikovati jedan planinarski klub ili lokalno nogometno društvo od onog najvećeg. Jer doista bi bilo šteta da se stavljanjem u isti koš i gase ti mali i da stalno nam se nameću te administrativne barijere koje u stvari najviše dolaze u provedbi, a ne u samim zakonskim rješenjima. Eto ga, to bi bilo to.
Evo ovako jedna dobra rasprava. Toliko replika na vas. Mislila sam da će proći bez toga. Prva replika zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Pa upravo zato što je rasprava dobra, evo ponukalo me na repliku. Dakle, kolegice Roščić vi ste iznijeli niz stvari koje su doista u praksi krucijalne i temelje se na tome da mi kao društvo volimo to govoriti, volimo se pozivati na to. Imamo i Središnji državni ured za digitalno društvo. Dakle, mi se moramo ili trebali bi što prije primjenjivati dobru praksu koja postoji u zemljama EU i čim prije to ostvarimo bit će bolje. Još jedanput naglašavamo da ovaj zakon, sad se iz ovog vašeg izlaganja, izlaganja nekih kolega čini mi se da ovaj zakon je došao preuranjeno. Vi ste požurili. Jeste vi požurili ili mi kasnimo? Mislim nešto se to događa, ali evo samo ću pročitati ovaj jedan dio koji sam našao na internetu. Gospođa Martina Novosel, diplomirani pravnik je napisala ovako. Kaže: „Postoji niz zakona poput Zakona o trgovačkim društvima, Zakona o obveznim odnosima, Zakona o platnom prometu koji govore o toj materiji. No činjenica da je korištenje pečata ipak uvjetovano i uobičajeno samom poslovnom praksom osim u slučajevima kada se trgovačko društvo naročito u obrascima obraća specifičnim kategorijama subjekata primjerice Poreznoj upravi, Zavodu za mirovinsko osiguranje, Zavodu za zdravstveno osiguranje kada je nužno korištenje pečata uz potpis.“ Dakle, o ovoj temi se sad pristupilo sa jednog aspekta, jednog zakona, Zakona o udrugama, a sve ono drugo je ostalo nepokriveno. Dakle, morat će se tu što prije intervenirat. Kažem tu mora premijer prije svega tražiti da se što prije ti zakonski uvjeti ispostave. I samo jedna sad malo crtica, na jednom skupu predizbornom jedan čovjek je došao kod mene. Kaže mene najviše muči OIB. Pa kako kaže? Gdje god dođem trebaju OIB, a ja ne mogu zapamtit kaže, a i ne vidim. Kaže napišem pa ne vidim. A kad sam malo popio, vozio se na biciklu odvezli su me u šesticu na trežnjenje. Pitao sam ih jel' trebate OIB, kažu ne imamo sve.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku.
Evo hvala vam. Znači da upravo to. I da, šta sam naglasila u zadnjem dijelu to bih još nadodala i nadovezala se na ovo vaše. Znači, mi ako smo pravna osoba, ako imamo pečat ne trebamo javnog bilježnika i onda znači nemamo taj trošak javnog bilježnika. Da li, važno je znači u uputama staviti da li udruge mogu imati pečat, nekad ga koristit, nekad ne. Na primjer da ga koristimo u pravnim poslovima koji bi od nas ukoliko nemamo pačat zahtijevali znači trošak javnog bilježnika, da se to definira, da li možemo malo da, malo ne i odlučiti i propisati svojim unutarnjim aktima, da li za račun ili za neke druge stvari. Evo.
Hvala. Sljedeća replika zastupnik Mladen Mađer.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Evo svaka čast na raspravi. Stvarno kad netko je direktno vezan i to i zna probleme koji se događaju i to je ono koje se susrećemo stvarno na terenu sa problemima. Jer jedno je kad se pišu zakoni, a stvarno kad se nađeš sa problemima. Jedino bih vas htio na članak 22. stavak 4. zakona i članak 5. i 19. uredbe. Registar udruge i registar stranih udruga su središnje elektroničke baze podataka koje vodi nadležni ured, tj. vodi državna uprava i ona je jedinstvena za sve udruge. S time da moramo znati bar upozoravamo koliko da li vi znate da je taj registar neažuran. I na primjer u registru stoje koje se vode aktivne udruge koje praktički više ne postoje. Baza podataka za udruge su nepotpune i ne odgovaraju stvarnom stanju, a upis u registar udruga je obavezan kriterij propisan člankom 5. uredbe da bi se udruga uopće mogla prijaviti na natječaj za dodjelu sredstava.
Odgovor na repliku.
Svakodnevno koristim taj registar i registar je bitno izmijenjen u zadnjih pola godine, a ono što je razlika kod ovog usklađivanja sa zakonom koji je donesen zadnji. Znači o udrugama, neki uredi za udruge su doista neke udruge isključili koje se nisu uskladile sa zakonom, a neki ne. On je manje zastario nego što je bio prije, jer su uredi unijeli podatke one koje imaju, koje su obradili. Znači, za razliku od možda prije godinu, dvije dana i zato je jako važno. Znači vi ste sad pohvalili moju raspravu jer ona dolazi sa terena, a ono što se dešava ovdje su predstavnici općina, gradova, pa njima jedino što je vezano za udrugu je financiranje ili su neaktivni član. Pa bih htjela također reći da će ovo opet imati problema sa financijskim menadžmentom i kontrolom jer ona traži od svakoga kad primi nekakav račun ili obračun, na primjer članarine, da provjere jel' a to su recimo teta u vrtiću koja je postala ravnateljica, znači ona mora štrikati jel' ima potpis, jel' ima pečat i sve ostalo, tako da ćemo morati i njih educirati u tom pogledu. Eto.
Hvala lijepo. Sljedeća replika zastupnik Arsen Bauk.
Poštovana kolegice. Spomenuli ste potrebu kategorizacija, ako sam dobro shvatio. Dakle, spomenuli ste kategorizaciju po djelatnosti, međutim postoji u hrvatskom pravnom sustavu određena pravne osobe koje su osobe s javnim ovlastima, a udruge su. To su npr. svi sportski savezi, temeljem Zakona o sportu. Oni imaju javne ovlasti, oni su tijelo javne vlasti i recimo njihove odluke su podložne kontroli upravnih sudova. To je npr. Hrvatski autoklub koji ima, koji je u statusu udruge, a ima određene javne ovlasti, zatim je čini mi se to Hrvatski crveni križ koji je također udruga, a ima javne ovlasti. U ovome trenutku i njima se bavi i Zakon o udrugama, ali skoro svaka od njih ima svoj posebni zakon, Zakon o Hrvatskom crvenom križu, ne mogu sada nabrojati, mislim da i Matica iseljenika ili nije udruga, dakle već sada je u hrvatskom pravnom sustavu veliki broj pravnih osoba koje imaju formalno status udruge na koje se odnosi ovaj zakon ali samo u dijelu registracije, damo u dijelu ovih nekakvih statusnih pitanja, to je jedno. A drugo, moj je dojam da bi, i to je prijedlog kolegama predlagateljima da u prijelazne odredbe zakona ako u ovakvom obliku idu u drugo čitanje stave da je tijelima javne vlasti gdje su podzakonskim aktima određena da traže pečat da to ne trebaju tražiti jer uvijek imate nekoga tko će reći, ali u nama u našem pravilniku piše da treba pečat. I dok se dođe do pravde u tom smislu prošao voz, prema tome evo to je moja replika vama i sugestija kolegama iz ministarstva.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku.
Na početku uopće nisam spomenula, ali hvala vam što ste doprinijeli tom dijelu da bi trebala biti kategorizacija s obzirom na djelatnost jer mi je poznato da ima kategorizacija udruga, a ukoliko one registriraju djelatnost da imaju i prema toj djelatnosti i da može više biti djelatnosti, to se ovim novim zakonom desilo. Znači ono što su danas većinom naše kolege tijekom cijele rasprave govorile da ih treba kategorizirati putem financija. Ja se čak ne slažem ni to, ja mislim da tu ima puno kriterija po kojima bi trebali kategorizirati udruge. Jel npr. evo moja udruga, ona formalno dobiva dosta sredstava ali oni ne idu izravno na naš račun nego idu na račun korisnika. S druge strane bez obzira ukoliko se financirate iz europskih fondova i bez obzira što to mogu biti veliki iznosi, mi svejedno sve te izvještaje podnosimo našim izvršnim tim direkcijama kako se one zovu i one nas već kontroliraju i onda iz ovih nekih posebnih zakona nam dođe da moramo dva puta predavati izvještaje. I nije problem to što npr. mi koji smo profesionalno radili u udrugama nekako gubimo vrijeme jer nadamo se sva ta pravila su tu da neko drugi ne pronevjeri neki novac nego je problem ako vi očekujete od male planinarske udruge ili lovačke udruge da jedan put ili jedan put u 3, 4 godine provodi neki europski projekt i ukoliko im zadate previše tih nekakvih izvještaja oni neće se jednostavno time baviti jel oni nemaju ljudskih kapaciteta za to. Mi smo financirali i sredstva da educiramo svoje stručne suradnike, članove da znaju raditi. Mislim naša je zadaća da učimo druge kako da rade sa europskim fondovima. A ove manje udruge one će koristiti taj projekt jedan ili dva puta i nepotrebno je da moraju puno tih izvještaja slati. Zato bi trebalo imati puno, puno kategorija i temeljem financija i temeljem udruga s javnim ovlastima i slično, ali to je jedan složen postupak i mislim da vas tu čeka puno, puno posla što se tiče vas predlagatelja.
Hvala vam. Imamo još jednu repliku, zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepa potpredsjednice Hrvatskog sabora. Kolegice Roščić. Lijepo ste objasnili što će se zapravo događati i što su spornosti u komunikaciji kao i u pravnom prometu dokumentima između udruga kao i stjecanju potpora. Iz ovoga zakona ne vidi se što će to biti i očekuje se da će nastati jedan pravni kaos kao što to kažu i oni koji su operativci recimo u gradskom uredu u Zagrebu, uredima vašim diljem županija koji ne znaju kako će se ponašati u buduće. Kada netko podnese prigovor na rad skupštine, odabir onih koji su odabrani ili koji nisu odabrani bez potpisa, bez pečata, bez ičega, zamislite kakav će to nered nastati u uredima državne uprave. Ovdje nedostaje što poslije pečata, kada nema obavezu što poslije njega. Što je to mjerodavno? Samo akt sa zaglavljem, memorandum udruge, što je to mjerodavno? Potpis predsjednika udruge? Gdje će on biti deponiran, kako? Ja stvarno ne vidim i mislim da je ovaj zakon prije svega trebao zadnji doći na red. Udruge kao takve su trebale biti zadnje, ovo je sve naopako učinjeno preko koljena, nedorečeno i sa nedovoljno obrazloženja što poslije ukidanja pečata što je kao jedna reformska mjera. Slažemo se, ako pečat ne treba, ne treba. Što poslije njega u pravnom prometu, čime ćemo se služiti? Vjerovati ćemo na riječ, vjerovat ćemo na potpis, na čega? Na otisak prsta? Čim ćemo se služiti ubuduće da bi vjerovali jedni drugima i što ćemo uvažavati kada nema pečata? To je pitanje svih pitanja. Zašto ovdje ne piše što poslije toga? Elektronski potpis, pa zašto ne? Zašto ga ne uvedemo u sve? Ali idemo [[Upadica Opačić: Vrijeme.]] prvo u hrvatska društva, obrte … [[Govornik se ne razumije.]]
Odgovor na repliku.
Evo ja kada god se kaže da su neke izmjene male i samo tehničke, mene to uvijek prepadne jel osobno mislim da one, neću reći da izazivaju nereda nego izazivaju puno neodgovornih pitanja, znači nastane puno neodgovorenih pitanja. I dobro je da ovom raspravom sve znači nastane puno neodgovorenih pitanja i dobro je da ovom raspravom svi ističemo koje su to stvari, a na ovoj našoj razini mi donosimo samo ovu. Ja vjerujem da će predlagači dalje se potruditi da doista se ovo suštinski provede, da će razgovarati da drugim subjektima iz javne uprave i sve i da će lagano educirati sve ljude jel sve što otklanja administrativne barijere što smanjuje birokraciju, ja pozdravljam. Tako pozdravljam doista i ovaj zakon, ali je važno da svi budemo svjesni za donošenje ovoga, a naročito oni u izvršnoj vlasti da to dobro iskomuniciraju sa svojim ispostavama uredima i ne samo to, da potaknu znači i suradnju sa gospodarskim sektorom, sa bankama i svima ostalima. A što se tiče ovo, spomenuli ste još potpis i to sve, doista znači u registru udruga kada ga otvorite vidite tko je odgovorna osoba, tu je njen OIB. Vi sa vašom osobnom možete dokazati da ste to vi. Ne treba nitko znati kako baš izgleda vaš pečat, potpis. A i na osobnoj ga imamo tako da to se da riješiti. Samo doista se moramo svi staviti da to tako bude i raditi na tome.
Hvala vam. I zadnja rasprava po ovoj točki je zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo uvažena potpredsjednice. Pa nemalo sam se malo prije iznenadio. Kolega jedan iz SDP-a je iznio jedan čudan stav. Kaže pozvao je sve političare u sve redove civilnih udruga da preuzmu na neki način i prosvjede i sve ostalo da dođu sa stranačkim obilježjima, sa transparentima i da jednostavno se bore za prava svih svaki na svoj način valjda sa svim zastavama, sa svim obilježjima. Na drugoj strani imamo stav iz jedne građanske udruge svi van jer ste u jednoj stranci. Pa pokušavamo shvatiti zaista koji je taj stav te stranke i uopće se ne čudim razini ili rejtingu na koji su pali s obzirom da ni sami ne znaju što žele zastupati. Oduvijek sam razlikovao Zakon o udrugama i Zakon o političkim strankama. Znamo prostora i načina koji trebamo kroz udruge djelovati bez obzira da li smo političari ili nismo. Znamo kako tu moramo raditi kroz političke stranke. To je malo slično, ali nije isto. I mislim ovakvi stavovi zaista nekada znaju iznenaditi. Ali dobro. Kolega zna biti osebujan jer ovaj zakon je zaista jednostavan. Dva članka i zaista rasprava koja traje gotovo cijeli dan. Piše u članku 13. stavku 3. „Podstavak 3. briše se“. Što piše u tom podstavku: „Statut udruge sadrži odredbe“ i ovaj dio koji se briše „izgled pečata udruge“. I onda imamo raspravu. Slažemo li se s time? Više-manje bilo je i za, bilo je nešto i protiv toga. I tu bih ja sada trebao završiti. Međutim činjenica je da se rasprava razvukla jer smo udruge uhvatili malo kako neki kažu ovdje hiperbolama i parabolama, pa smo proširili područje interesa. Jer zaista kada se govori o udrugama civilnog društva ili tzv. nevladinih udruga u svim područjima, u sportu, one koje pokrivaju branitelje, ekologiju, humanitarni rad, invalide itd. uvijek su rasprave u Saboru dosta učinkovite, žestoke su. Jer zasigurno za to postoji određeni razlog. Mi imamo na dnevnom redu i točku 44. i možda je bila prilika da i nju raspravimo s obzirom da smo išli toliko široko. To je rasprava o Godišnjem izvještaju o radu Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva za 2015. godinu. Pa bismo mogli evo riješiti danas i jedno i drugo. Jer svi smo pričali i o jednom, a vjerojatno i više o ovom drugom. Koji su razlozi i zašto ove rasprave izazivaju pažnju javnosti i šire rasprave u sabornici? Pa ima nekoliko razloga po meni. Prvi je svakako jer raspolažu godišnje sa velikim novcem. Čuli smo danas ovdje negdje milijardu i 200 milijuna kuna. Od toga iz državnog proračuna negdje oko 650 milijuna kuna. Ostatak iz proračuna jedinica lokalne i regionalne samouprave, iz vlastitih nekih djelatnosti, članarina itd. Čujte, kada kažete milijarda to nije malo. To svih zainteresira. Jer zaista ima područja u Republici Hrvatskoj koja bi vrlo bila sretna sa milijardom kuna u mnogim područjima. I zaista postoji pitanja, postavlja se ono pitanje danas koje se često razvlačilo o transparentnosti ili način trošenja tih sredstava. Ali o tome ću nešto kasnije. Mi imamo drugi razlog zbog čega su udruge uvijek poželjne u raspravi. Imamo ih velik broj u Republici Hrvatskoj. 52 tisuće. Usporedimo li to sa brojem hrvatskih građana, to je, to znači da svaki 80-ti građanin ima udrugu. To zaista sugerira da je to sport kojim se valja baviti mislim jer očito da tu nečeg ima kada svaki 80-ti građanin praktički može biti predsjednik ili imati neku svoju udrugu. To nije zabilježeno ja mislim nigdje baš u našem širem okružju, ali očito da je to ovdje uspjelo. Treće zbog čega je danas vođena dosta široka rasprava jesu procedure i transparentnost. Jer javnost se gdje imamo općine, gradove, županije, državu vidimo koliko se buke, afera podigne oko 500 tisuća kuna. Pogledajmo mnoge općine koje imaju proračune milijun, dva milijuna kuna. Tamo procedure moraju biti jasne. Tamo nema greške. Tamo nema nisam znao. Tamo nema nisam odgovoran. U ovom prostoru imate udruge koje imaju 4 milijuna, 5 milijuna kuna proračuna, 10 milijuna. Te procedure ne moraju biti toliko jasne. Dovoljno je financijski plan, financijsko izvješće, odluke skupštine i to je to. Ima li nadzora? Ima. Ali, koliko? Da li ima dovoljno? Nisam siguran da ima dovoljno. I zato su interesantne za raspravu. I zato mi političari dosta o njima i govorimo ovdje. Naravno i udruge govore o političarima. I one imaju svoje viđenje nas ovdje svatko sa svojeg gledišta. I ono četvrto za što mislim da se dosta govori o udrugama jest što ostavljaju dojam da je unutar, da su unutar a ne izvan nekih partikularnih politika, da jednostavno izostaje onaj osnov između mnogih udruga u Republici Hrvatskoj, a to je tolerancija i pravno na pluralizam, različitost razmišljanja, različitost stavova. I zaista se u javnom prostoru kada pogledate sukobe nekih ljudi, vodećih ljudi ponekih udruga s lijeve strane, lijevo liberalne strane ajmo to tako nazvati, s desne konzervativnije strane pa tu ima izraza koji zaista ne zaslužuju biti u javnom prostoru. Vrlo teške riječi od fašista, nazadnjaka, zaostalih u 19. st. Što ja znam što se sve tu ne pojavljuje. Nisu spremni svi na toleranciju i na razgovor. Svi žestoko brane svoje ideološke pozicije i zato su mnoge udruge došle na tapetu i politike, jer i politike su živo zainteresirane da kroz očito taj sustav nešto i odrade. Ali mi se moramo odrediti. Ako će to biti po SDP-ovom da svi moramo mi političari u te udruge i tamo nametati politiku, pa šta će nam onda stranke ako ćemo pustiti da se razvijaju i da sami rade, da ukazuju na neke probleme koje politika propušta, za to su i osnovane, da se bave specifičnim područjima onda tu politika nema puno svojih uloga. Jer tko danas nije čuo ne znam za GONG, Documentu, za BaBe, Contru ili Platformu 112 koja okuplja desetke i desetke udruga. To su svi čuli u RH. Za mnoge od 150 stranaka nisu svi čuli. Naravno da znaju način kako se predstaviti medijski, kako zauzeti prostor. To je njihov program i dio njihovih aktivnosti, njihov društveni aktivizam. Naravno da oni troše i javna sredstva. Međutim, što možemo zaključiti na nekim područjima nakon 25 godina ili 27 godina što držimo. Jesmo li ostvarili ono za što su se one na neki način zalagale i borile. Sve mi se čini da smo krenuli gradit kuću od temelja i nakon 25, 27 godina možemo zaključiti da smo još uvijek na temeljima u mnogim prostorima, u mnogim područjima. Jesmo li učinkovito potrošili sredstva koja su bila njima namijenjena i jesmo li kao društvo baš izrasli onoliko u smislu demokratizacije kako oni to vole govoriti na onu željenu razinu? Pogledajmo njihova izvješća, financijska izvješća. Sva su dostupna. Ne možemo reći da te udruge nisu i transparentne, imamo sve vani. Evo udruga GONG, gledao sam malo, 2015. prihod je 4 milijuna i 532 tisuće kuna, 2014. 3 milijuna 117 2015. To vam je proračun dvije općine u Slavoniji ali ako ne i više. Prihodi od članarina. 2630 kuna 2014., 2345 kuna 2015. To je vrlo, jedna vrlo nazočna hajmo to tako reći u javnom prostoru udruga. Ja sam u udruzi Društva sportske rekreacije u svom mjestu. Nas ima tamo negdje sedamdesetak. Pa prihodi od članarine u našoj udruzi prelaze nekih 7, 8000 kuna. Nitko za nas ne zna. Sva sredstva ostala dolaze iz kako oni kažu donacija, iz javnih sredstava, iz državnog proračuna, iz EU fondova itd. Do 4 milijuna. Pazite od 2000 do 4 milijuna. I onda kad trebaju odraditi ono za što jesu osnovani da nadgledaju izbore oni kažu 2015. nećemo, 2016. su prijavili 13 promatrača i utvrdili neke nepravilnosti i to je to. Ali politički vrlo ćemo mi to nekako sa strane djelovati da uputimo vlast, vladu ovu lijevu ili desnu što bi to i kako bi to trebalo biti. Ili pogledajmo zakladu. 50 milijuna kuna godišnje, 50 milijuna kuna godišnje za 2015. 10 milijuna išlo je savezima, tim udrugama koje pokrivaju savezi. 2 milijuna udrugama koji pokrivaju branitelji, 32 milijuna kuna išlo je u građanski aktivizam. Tamo onaj pojam demokratizacija. I onda ide građanski aktivizam. I nemalo sam se iznenadio na jednoj stavci njihovog financijskog plana koji kaže da su od prihoda od financijske imovine, to su vjerojatno sredstva koja su oročena, imaju preko milijun i nešto kuna prihoda godišnje. Pa koliko oni imaju novaca na računu oročenih? Pa to mora biti negdje 40, 50 milijuna kuna. I svake godine mi tražimo još, a mnoge udruge ono za što se mi zalažemo dajemo udrugi, ne znam djeci s posebnim potrebama, invalidima. Pa dajemo te novce. Zašto to držimo? Ja mislim da je to zadatak, pa i takve zaklade da riješimo i te probleme.
…/Upadica Opačić: Vrijeme. Imate dvije replike pa ćete moći ostatak u replikama./ …
Dobro.
Dakle prva replika zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Borić, dakle evo u ovoj kratkoj replici dotaknuli ste se jedne vrlo važne teme, a mislim da je riječ o u pravilu malim udrugama koje se financiraju iz jedinica lokalne samouprave. Riječ je o sportskim udrugama. Negdje mislim da u Republici Hrvatskoj ima oko 16000 takvih sportskih udruga i ono što je problem kad se govori o novcu s kojim ti novci raspolažu. Znate, često puta taj novac ne može ni bit transparentan, mi ni ne vidimo zapravo prave razmjere jer jedinice lokalne samouprave nemaju dovoljno sredstava da financiraju. Uzmite jednu općinu u kojoj postoje dva ili tri nogometna kluba. Obično su to u manjim sredinama nogometni klubovi. Jučer smo imali ovdje raspravu, temu vezanu za ovisnost o duhanskim proizvodima. Najbolja borba protiv ovisnosti je upravo bavljenje sportom. I ono što bi država u budućnosti trebala napraviti je svakako pomoć tim udrugama, sportskim udrugama da se lakše i transparentnije financiraju jer jednostavno ne mogu oni platit ni trenera, ne mogu platit ni, imate više uzrasta pa onda treba te ljude platit. I nećemo ovdje skrivati. Često puta rade na crno, ljudi drugačije ne mogu, pazite. A da bi ako se ugase ti sportski klubovi sporta u manjim sredinama neće ni biti. Zato mislim da je ova tema važna i važno je kako se novac koji je namijenjen udrugama troši na teritoriju RH. Jer svaka sportska udruga i svaka udruga na području jedinice lokalne samouprave dužna je predočiti općinskom vijeću ili predstavničkom tijelu i plan rada za tu godinu. I kad dobije sredstva dužna je to opravdati. I to često puta kažem nije jednostavno. I te se ljude onda proglašava i lopovima i kažu da nemaju koristi ne bi se s tim bavili, a sreća je da uopće ima još takvih ljudi koji se hoće bavit sa takvim poslovima na jedinicama lokalne samouprave. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolega Žagar, slažem se jer svi mi kažem jesmo u udrugama, ali ja osobno ne želim biti na čelu neke udruge i kao političari to pretvoriti u ono što želi SDP kako je danas sugerirao. Znači postoje načini i postoje ljudi, volonteri koji žele ne znam u mome mjestu okupiti malu djecu, osnovati im društvo sportske rekreacije, za njih organizirati školu nogometa, odlaziti sa njima na takmičenje i to sve nešto košta i ne može sve biti naravno iz džepa roditelja. Tu postoji zato općina, grad da to sufinancira i da im omogući da to ostvari. Međutim, kad to sve uđe u prostor politike slušali smo tokom cijelog dana kako je rasla rasprava, onda to dođe na to da zaista politika upravlja sa svime. Imamo stavove iz jedne udruge građana svi političari van jer ste iz HDZ-a i imamo poziv sada svi političari unutra u civilne udruge sa transparentima, sa zastavama stranačkim izvolite moderirajte udruge civilnog društva. I ja sam protiv toga. Jer jedno isključuje drugo i mi danas govorimo o Zakonu o udrugama, a postoji Zakon o političkim strankama koji definira njihovo djelovanje. I ako mi to sve pomiješamo kao što jesmo, onda se možemo složiti da nakon 27 godina nakon što smo rekli, znači da u ovom prostoru koji žele se stalno demokratizirati jel mi nismo dovoljno demokratski, vi vidite da mi nismo dovoljno demokratski iako imamo sve institucije i sve što trebamo imati da bi to mogli. Da bi se mogli nazvati demokratskim društvom, mi stalno imamo svaki dan potrebu da se još dodatno demokratiziramo i vidimo koliki iznos se za to izdvaja. Veliki iznos, 31 milijun kuna po financijskom izvješću ove nacionalne zaklade za 2015. godinu, tako je bilo i 2014. itd., itd. Tamo gdje trebamo dati udruge invalida, djeca sa posebnim potrebama pa i sportske možda neke manje udruge ili ne znam u nekom drugom području, e tamo se to malo nekako selektira. Znači moramo doći do točke kada ćemo reći u nekom trenutku mora se neke stvari malo promijeniti. Zato je dobro da raspravljamo o Zakonu o udrugama pa evo ova dva članka će ići u dva čitanja pa ćemo naravno nakon toga moći i dalje.
Hvala vam. Još jedna replika zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa kolega Boriću, dobro ste ustvrdili kako kolege miješaju kruške i jabuke, govore o svemu i svačemu, ali u ovoj šumi udruga koje su definirane kroz ovoliko tisuća udruga jasno se govori da je to htijenje i nastojanje da se omogući osnivanje s obzirom da su stavljena tri čovjeka koja mogu biti osnivači. Tri čovjeka koja ne mogu imati nadzorni odbor, koja ne mogu imati predsjedništvo činiti, koja ne mogu imati svu čast. Jeste da u zadnje vrijeme lokalne i regionalne jedinice raspisuju natječaje za projekte udruga i tako iz odobravaju, tako ih kontroliraju. Pravdanje sredstva je transparentnije nego prije, no međutim to iziskuje u ovom momentu opet zbrku u prometu kada nestaje i nema potrebe žiga. Ti čovjeka bez žiga, dopis, memorandum i idemo prema ovoj instituciji, prema onoj i svuda ćemo tražiti pomoć, napravit ćemo opću zbrku, zatrpanost sustava, sve će otići negdje gdje ne treba. Mislim da moramo i ovim zakonom definirati kao što smo trebali i onda kada sam ja predlagao da najmanje deset članova može osnovati udrugu, a ne tri člana. I govorio sam o tri kuma koja osnuju udrugu i sada nominiraju svoje projekte na europske fondove i vuku novce i to je moguće. Bez žiga, još lakše, bez kontrole otvara se široka lepeza mogućnosti prijevara, zlouporaba i svakakvih malverzacija koje će doći na scenu. Ja ne bi si dozvolio bez žiga poslovati ili bez elektronskog potpisa ili bez deponiranog potpisa sa osobne karte koji bi bio vjerodostojan u daljnjem pravnom prometu i predstavljati 35 tisuća članova u HVIDRA RH koja također za svaki stečeni projekt i novce moraš dati mjenicu i zadužnicu sa svog osobnog računa i svojom osobnom imovinom garantirati da nećeš uzalud potrošiti.
Vrijeme, hvala vam lijepo. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolega Đakić ta tri kuma na kraju to šta ste spomenuli koja su dovoljna za udrugu u jednoj situaciji su završili na Povjerenstvu za sukob interesa naravno i desilo se što se desilo, netko je bio u sukobu interesa. Upravo to danas upozoravamo iako nema baš previše veze sa ovim izmjenama, znači mijenjamo nema pečata. Ali možda ovo što vi kažete, možda otvara prostor da toga bude i više bez pečata. I sada imamo situaciju kojoj dnevno svjedočimo i gledamo što može izazvati 500 tisuća kuna krivo potrošenih, na krivi način oduzetih ili nestalih i imamo ovdje milijardu o kojoj onako prelazimo dosta olako preko svega toga i kažemo pa dobro to nekako prođe. Postoje općine, gradovi, županija, država i naravno dešava se što se dešava. Evo ja gledamo opet ovu zakladu i gledam njezin sastav i način biranja. Ja ne znam da li se netko može promijeniti upraviteljicu ove zaklade, mislim da ne može po ovakvim pravilima. Ona sama od devet članova imenuje pet, pa ako ima većinu neka bira, ali mislim da te stvari zaista postaju nekada smiješne. Ja ne mogu narediti udruzi kako, politika ne može narediti kako će se birati. Imaju svoju skupštinu, tri člana kako čujemo ili deset i oni donose pravila. Ali ovdje ulazi javni novac kao i u svaku neku drugu, ne možda baš u svaku, ali jedan veliki dio javnog novca ulazi i u ovu udrugu ili u neke druge. I naravno da nam ne smije biti svejedno kako se taj javno novac troši. Zato je na Ministarstvu uprave velik zadatak da nam pojednostavi taj sustav, da bude transparentniji, da znamo šta su nam prava i obveze, da znamo na koji način to riješiti jer ovako kroz jedan mali članak ili kroz dva članka koji ćemo u dva puta raspraviti jer moramo slušati i oporbu, ali i našu zelju da svaki zakon raspravimo u dva čitanja pa makar imao i dva članka, mislim da je zaista ispred vas veliki prostor i vrijeme da zaista to i učinite, pa da izbjegnemo onda ovakve rasprave ovdje u sabornici. Hvala.
Hvala vam. Završili smo sa raspravama o Zakonu o udrugama. Molila bi predstavnika Ministarstva uprave državnog tajnika Mihovila Škaricu završnu riječ.
Zahvaljujem potpredsjednice. Zahvaljujem svim uvaženim zastupnicima koji su svojim konstruktivnim raspravama i prijedlozima doprinijeli tome da i nama predlagateljima posvijeste neke probleme iz prakse kojih možda nekad nismo svjesni. Želim u ovom završnom obraćanju podcrtati sljedeće, izmjena zakona kakva je predložena zasigurno neće generirati nikakvu pravnu nesigurnost. Nekoliko puta se to pitanje ovdje povuklo tako da ne bih htio da se takva poruka pošalje. Izmjenom ovog zakona neće se generirati nikakva nesigurnost u pravnom prometu ili ikakvoj drugoj komunikaciji udruga s bilo kime. Administrativno rasterećenje gospodarstva jedna od glavnih komponentni programa ove Vlade će svojim preporukama, izmjenama potrebnih zakona ići k tome da se korištenje pečata smanji. Samo korištenje pečata nije predmet regulacije ovog zakona, ovim zakonom se omogućava da udruga usvoji vlastiti statut bez potrebe detaljnog opisivanja vlastitog pečata. Možda on i dalje bude u pravnom prometu potreban tamo gdje se to očito uvriježilo do te mjere da stvari drugačije ne funkcioniraju. Ali čak i kada bismo sutra ukinuli upotrebu pečata, a ostavili ovakvu odredbu u ovom zakonu, sve udruge bi i dalje morale imati pečat ako zbog ničega onda da ga mogu opisati u vlastitom statutu. Dakle, intencija zakona je čisto da skinemo jednu od mnogih, mi uopće nismo ni tvrdili da se ovim rješavaju svi problemi pravnog prometa udruga ili njihovog financiranja ili ničega. Ali polazimo od toga ono što je u našoj nadležnosti. U našoj nadležnosti je da reguliramo sadržaj statuta udruga. Ovim otklanjamo jednu poteškoću, jednu barijeru, jednu po nama suvišnu odredbu koju ti statuti po važećem zakonu moraju imati, a koja doista nije potrebna i ničim ne ugrožava pravni promet i pravnu sigurnost. Povela se rasprava zapravo meni potpuno razumljiva o sustavu financiranja udruga, o njihovoj transparentnosti itd. Sva ta pitanja su doista važna, ali nisu materija koju ovaj Zakon o udrugama ne samo u ovom prijedlogu njegovih izmjena, nego u bilo kojem drugom prijedlogu izmjena može regulirati. Udruge se ne osnivaju kako vidim da mnogi impliciraju radi obavljanja poslova od javnog interesa. Za to postoje državna tijela, lokalna tijela, javne ustanove. Udruge se osnivaju radi promicanja interesa onih koji ih osnivaju. Takvi interesi mogu biti kompatibilni ili komplementarni javnom interesu i to često i jesu. Ali to nije razlog zbog kojih se udruge osnivaju. Udruge su način građanskog udruživanja namijenjen promicanju interesa njenih članova. Kažem opet ti interesi se nekada mogu poklapati sa javnim, lokalnim, državnim interesom i onda u tom pogledu i u toj dimenziji mogu aplicirati na različite programe financiranja od strane tijela javne vlasti. Ali to su iznimke. Zasigurno velik broj ili većina od 53 tisuće udruga nije osnovana da bi obavljala poslove od javnog interesa. Mi zapravo ovdje problematiziramo i raspravljamo o manjem broju udruga koje djeluju prvenstveno radi promocije, radi promocije interesa za koje žele da postanu javni, za koje žele da postanu zapravo da mijenjaju neke javne politike, javne vlasti bilo na centralnoj ili lokalnoj razini. Sve su to pitanja koja nisu materija regulacije ovoga zakona. Zakon o udrugama regulira odnosno normira samo statusa pitanja udruga. S obzirom da je građanima Ustavom zajamčeno pravo na udruživanje, Zakon o udrugama ne smije biti ni sam eksplicitno restriktivan, niti se smije restriktivno tumačiti. Građanima treba biti ostavljena dovoljna sloboda da se udružuju i to na način na koji sami to žele ukoliko time ne krše izričito neke pravne norme, ustavna prava i ustavne slobode. I to se upravo ovom izmjenom zakona omogućava. Na neki način se liberalizira, makar samo u jednoj dimenziji, ali se liberalizira i olakšava samo osnivanje i funkcioniranje udruga. Evo, još jednom zahvaljujem svima na pažnji. Zahvaljujem na raspravi i na prijedlozima.
Hvala vama. Imamo dvije replike na vaše završno izlaganje. Prva replika Arsen Bauk.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodine državni tajniče mi ćemo naravno kao što sam rekao i u izlaganju u ime kluba podržati prijedlog zakona, a pomoglo bi nam kada biste se mogli očitovati o prijedlogu našeg zaključka u ime Vlade kako bi nam olakšali sutra odlučivanje. Zahvaljujem.
Hoćete odgovor na repliku? … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro. Možete vi malo i proučiti zahtjev, pa ćemo vam dati priliku ovoga evo kada Josip Đakić zastupnik ….
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa gospodine državni tajniče sve mogu razumjeti da je ovaj prijedlog zakona modernizacija u poslovnim procesima, no nikako ne mogu prihvatiti da je on bilo kakva ušteda u poslovanju udruga, da je bilo kakva procedura koja će kroz brisanje statuta odredbe kako izgleda žig udruge doprinijeti bilo kakvoj operacionalizaciji, jednostavnijem poslovanju okruženja u Republici Hrvatskoj. To obrazloženje apsolutno ne stoji i to je totalno bez veze po meni i ne mogu ga prihvatiti nikako. Ne mogu prihvatiti ni to da ništa poslije žiga neće biti u pravnom prometu. Zašto ne bi bio elektronski potpis? Svaka udruga imamo svoj šifrirani elektronski potpis koji će na svaki akt koji šalje staviti i tada smo sigurni u pravnom prometu. Ovako ne mogu se složiti da neće postojati pravna nesigurnost vrlo velika jer i ovako je liberalizacija tako strašna da 54 tisuće udruga na prostoru Republike Hrvatske pa to je toliko liberalno sa ovih 3 člana da vam pamet stane. Znači toliko liberalna mogućnost osnivanja udruga, njihovog djelovanja i ne može niti jedna revizija toliko svoga vremena utrošiti kako bi kontrolirala njihovo trošenje sredstava, njihovu realizaciju programa, transparentnost u poslovanju i sve ostalo. Nema te revizije koja bi stigla sve te pravne subjekte 54 tisuće njih iskontrolirati uz sve one subjekte koji su trgovačka društva, javne ustanove u vlasništvu jedinica lokalne samouprave itd. Mislim da ovo za udruge nije trebalo doći, ili ako je trebalo onda je trebalo doći na kraju. Ali prije svega potpis elektronskim putem je ono što bi zamijenilo žig.
Hvala vam. Evo sada ću predstavniku predlagatelja dati mogućnost da odgovori na vašu repliku, ali i na ovo prvo pitanje kolege Bauka.
Što se tiče predloženog zaključka Ministarstvo se očituje na način da prijedlog zaključka zapravo nije vezan uz prijedlog ovoga zakona, nego se odnosi na konkretnu upravnu stvar koja je u drugom stupnju rješavanja pri Ministarstvu uprave. Zapravo se radi o upravnom postupku i žalbenom postupku i mi ne možemo prihvatiti da se iako to bio Hrvatski sabor, ali da se političko tijelo umiješa u konkretni upravni postupak kao što se ne bi moglo umiješati ni u konkretan sudski postupak. Zahvaljujem. Evo to je odgovor na prijedlog zaključka gospodina Bauka. Što se tiče mog odgovora na repliku gospodina Đakića primjerice Zakon o političkim strankama one nisu, one doista po svom pravnom obliku nisu udruge, ali su jako slične. Zapravo se također radi o udruživanju građana u postizanju nekog zajedničkog cilja. Taj zakon već dugi niz godina upravo propisuje, odnosno ne propisuje potrebu da se izgled pečata političke stranke imala ga ona ili nemala koristila ga ili ne unosi u statut političke stranke. Je li to generiralo kakvu pravnu nesigurnost ja ne znam, možda je. Ne poznam slučajeve, nisam osobno upoznat sa slučajevima gdje je baš ta, izostanak takve odredbe generirao ikakvu pravnu nesigurnost. Dakle, preslikavam to što već dugi niz godina vrijedi za političke stranke preslikavamo na udruge. Zahvaljujem.
Hvala vama. Zaključujem raspravu o izmjeni Zakona o udrugama. Glasat će se onda kada steknemo uvjete.
Sljedeća točka je Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o udrugama, prvo čitanje, P.Z. br. 98. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: „1. Prihvaća se prijedlog zakona o Izmjeni zakona o udrugama. 2. Sve primjedbe i prijedlozi iz rasprave biti će dostavljeni predlagatelju da ih uzme u obzir prilikom izrade konačnog prijedloga zakona.“. Molim uključite se i glasujmo. Glasovanje je završeno. Sa većinom glasova 117 za, 6 suzdržanih i bez glasova protiv donijet je Zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Klub zastupnika SDP-a predložio je Hrvatskom saboru donošenje sljedećeg Zaključka: „Zadužuje se Ministarstvo uprave da u roku od 30 dana riješi žalbu Udruge dragovoljaca Hrvatskih obrambenih snaga grada Varaždina, županije Varaždinske sa sjedištem u Varaždinu Franjevački trg 7., u daljnjem tekstu: Udruga, izjavljenu na rješenje državne uprave u Varaždinskoj županiji Službe za opću upravu. Klasa: UPI232/15-1-381, Ur. broj 2386/01-03-16-8 od 14. siječnja 2016. godine.“ Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja nije prihvatio predloženi Zaključak. Dajem na glasovanje prijedlog zaključka koji je podnio Klub zastupnika SDP-a a koji Vlada ne prihvaća. Molim uključite se, glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da navedeni zaključak nije stekao dovoljnu većinu budući da je 79 zastupnika bilo protiv. Zastupnik Bauk. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, ne tražim stanu nego molim kada završi glasovanje da mi omogućite obraćanje 5 minuta sa govornice kada, zbog odbijanja ovog prijedloga zaključka kada bude sve gotovo pa tko me želi slušati može.
Možete zatražiti stanku naknadno pa ćete onda dobiti 5 minuta. Zastupnik Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ukoliko, nisam shvatio je li tražio klub SDP-a stanku? … [[Upadica se ne čuje.]] Ako je tražio stanku onda i ja u ime kluba HDZ-a također tražim stanku na istu temu nakon glasovanja.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda. To je - Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o osobnom imenu, prvo čitanje, P.Z. br. 97. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Molim predlagatelja gospodina Mihovila Škaricu, državnog tajnika u Ministarstvu uprave da nam da uvodno izlaganje.
Zahvaljujem potpredsjednice. Na stolu je Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o osobnom imenu. Zakonska intervencija je ipak nešto veća nego u prethodnom zakonskom prijedlogu. Zakon o osobnom imenu donesen je u listopadu 2012. godine te je stupio na snagu 3. studenog 2012. Odredbama navedenog zakona uređuje se postupak određivanja i promjene osobnog imena hrvatskih državljana. Osobno ime djeteta određuju roditelji sporazumno, a ukoliko se roditelji nisu sporazumjeli o osobnom imenu djeteta osobno ime određuje nadležni Centar za socijalnu skrb u roku od 30 dana od dana podnošenja zahtjeva jednog od roditelja. Međutim, isti zakon nije propisao postupanje u slučaju kad roditelji u zakonskom roku nisu odredili osobno ime djetetu, dakle ne radi se o situaciji da se ne slažu oko osobnog imena, nego ga uopće nisu odredili. Pa nacrtom prijedloga ovog Zakona predlažemo obvezu matičaru da u tom slučaju izvijesti Centar za socijalnu skrb radi određivanja osobnog imena djetetu. To je jedna promjena koja se predlaže. Sljedeća promjena. Istim zakonom propisano je da se bračni drugovi mogu u roku od godine dana od prestanka braka izjavom pred matičarom vratiti na prezime koje su imali prije sklapanja braka. Kako je 2014. godine donesen Zakon o životnom partnerstvu osoba istog spola predlažemo ovim Zakonom da se životnim partnerima omogući u roku od godine dana od prestanka životnog partnerstva vraćanje na prezime koje su imali prije sklapanja životnog partnerstva, te da se u tom aspektu izjednače sa bračnim drugovima, odnosno da im se omogući vraćanje na prezime na način kao i bračnim drugovima. Također zakonom je propisani postupak promjene osobnog imena maloljetnog djeteta, te da u slučaju kad nema sporazuma roditelja o novom osobnom imenu spor između roditelja rješava Centar za socijalnu skrb. Do sada je postojala mala diskrepancija. Novi Obiteljski zakon iz 2015. utvrđuje da će sud u izvanparničnom postupku odlučiti koji će od roditelja u upravnoj stvari zastupati dijete s obzirom da se u konkretnoj situaciji radi o neusklađenosti odredbi o nadležnom tijelu koje rješava spor roditelja predloženo je usklađivanje odredbi Zakona o osobnom imenu sa navedenim odredbama Obiteljskog zakona iz 2015. godine. Zahvaljujem.
Hvala vama. Prelazimo na rasprave u ime klubova. Prvi klub koji se javio za raspravu je Živi zid, Ivan Vilibor Sinčić. Nema ga. Gubi pravo na raspravu. Drugi klub je MOST nezavisnih lista zastupnik Miro Bulj. Ne vidim ga u dvorani. Gubi pravo na raspravu. I treći klub, Klub zastupnika SDP-a zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem. Poštovane dame i gospodo bit ću vrlo kratak. Klub zastupnika SDP-a podržava i pozdravlja promjene Zakona o osobnom imenu koje je predložila Vlada RH i drago nam je da se odredbe Zakona o osobnom imenu usklađuju sa dva zakona koji su doneseni za vrijeme naše Vlade. Zahvaljujem.
Ovo je bilo vrlo učinkovito i brzo. Hvala vam lijepo. Sljedeći u ime kluba HDZ-a zastupnica Ljubica Lukačić.
Hvala vam lijepa gospođo potpredsjednice. Pa evo, ja izražavam svoje zadovoljstvo što je kolega Bauk, što ću podržati ovaj prijedlog izmjena i dopuna ovog zakona. Dakle, državni tajnik je vrlo opširno izložio o kakvim se ovdje izmjenama radi. Dakle, tri izmjene koje su rekla bih važne zato što nisu predviđene u važećem zakonu. Kao što je državni tajnik rekao, dakle radi se o izmjeni kada roditelji nisu uopće odredili ime djetetu. Dakle, da se u roku od 30 dana od podnošenja zahtjeva od jednog roditelja, dakle treba se predložiti ime djeteta ako to nisu učinili odnosno uopće nisu odredili ime djetetu, predviđa se obveza matičara da izvijesti nadležni centar za socijalnu skrb radi određivanja osobnog imena djeteta. Nadalje, ovim zakonom predviđena je mogućnost, dana je mogućnost da se kao i bračni drugovi da tamo mogu i životni partneri u roku od godine dana podnijeti zahtjev za vraćanje prezimena na ono prezime koje su imali prije zaključenja životnog partnerstva. Obzirom da je Zakon o životnom partnerstvu donesen kasnije od Zakona o osobnom imenu, a Zakon o životnom partnerstvu predlaže i promjenu prezimena, ovo je na neki način, neću reći usklađivanje, ali evo jedna mogućnost koja se daje životnim partnerima da mogu na isti način kao i bračni partneri vratiti na prezime koje su imali prije zaključenja životnog partnerstva. I zadnja izmjena u ovom zakonu odnosni se na promjenu osobnog imena maloljetnog djeteta. Dakle osobno ime maloljetnom djetetu promijenit će se na zahtjev oba roditelja, međutim u slučaju kada jedan od roditelja ne da svoju suglasnost, na promjenu osobnog imena maloljetnom djetetu donijet će nadležno tijelo za poslove skrbništva, tako je bilo do sada. Međutim kako je kasnije donesen zakon u 2015. godini Obiteljski zakon, ovaj zakon se usklađuje sa člankom 100. Obiteljskog zakona koji utvrđuje da će sud u izvanparničnom postupku odlučiti koji će od roditelja u upravnoj stvari zastupati dijete. Dakle u ovoj konkretnoj situaciji radi se o neusklađenosti odredbi o nadležnom tijelu koje rješava spor roditelja, pa se stoga i predlaže izmjena ovog zakona. Dakle, ovaj zakon ima kao što je državni tajnik rekao nešto malo više izmjena od prethodnog zakona o kojem smo raspravljali, one su korisne i rekla bih da će zakon biti primjenjiviji u praksi kada se ove izmjene i dopune donesu. Evo na kraju još mi ostaje jedino da kažem da će klub HDZ-a podržati izmjene i dopune ovog zakona. Hvala.
Hvala vam na raspravi. Arsen Bauk je odlučio kratkoću svoje prvotne rasprave nadopuniti replikom.
Kolegice Lukačić, niste me dobro čuli. Ja ne samo da sam podržao nego podržao i pozdravio izmjene zakona što je još dodatna jer da je gospodin Zekanović sada u dvorani on bi vjerojatno se usprotivio ovim promjenama zakona. Inače Zakon o osobnom imenu je prvi zakon koji je bio cjeloviti prijedlog Ministarstva uprave od kada sam mu ja na čelu i došao je u Sabor i prvo čitanje izgledalo vrlo slično, dakle predstavnik opozicije tada bivši ministar gospodin Mlakar je pozdravio i podržao taj zakon, dao neke primjedbe koje smo mi između dva čitanja inače usvojili da bi u drugom čitanju diskutirao potpuno suprotno od onoga što je diskutirao u prvom čitanju. Tako da se možda dogodi sa drugim čitanjem i ovog zakona, ali mislim da neće. Zahvaljujem.
Hvala vama. Odgovor na repliku.
Kako god, ja ipak izražavam zadovoljstvo što se vi slažete sa izmjenama i dopunama ovog zakona. Hvala.
Hvala vama. Imamo još jednu prijavljenu raspravu, Gordan Maras. Nema ga u dvorani. Gubi pravo na raspravu po ovoj točki. Imate li završnu riječ? Nema. Hvala vam lijepo. Zaključujemo raspravu, dakle glasat ćemo najvjerojatnije sutra. Kolega Bauk vi se javljate.
Javljam se iz dva razloga. Prvi je da bi željeli znati hoćemo li glasati sutra da možemo novom zastupniku reći da dođe na sjednicu. A drugi je razlog što bi ja sada formalno htio zatražiti stanku da se jel mi je to jedina poslovnička mogućnost da se očitujem na odgovor državnog tajnika o njihovom stavu o našem zaključku al to mogu napraviti sutra prije glasanja ako mi dopusti predsjednik Sabora pa evo molim da se to uvaži kada bude to, ne mora sad. Hvala.
Dobro. Ako sam dobro shvatila onda stanku ćete tražiti sutra ujutro i očitovati se o tome. Hvala vam lijepo. Danas zaključujem zasjedanje. Sutra počinjemo u 9,30 tradicionalno stankom i nastavljamo sa Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvlaštenju i određivanju naknade. Hvala vam lijepo. SJEDNICA PREKINUTA U 16,25 SATI.
Nastavljamo dalje. Nakon glasovanja su zatražili. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o osobnom imenu, prvo čitanje, P.Z. br. 97. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: „1. Prihvaća se prijedlog Zakona o izmjeni i dopunama Zakona o osobnom imenu. Sve primjedbe i prijedlozi iz rasprave biti će dostavljeni predlagatelju da ih uzme u obzir prilikom izrade Konačnog prijedloga zakona. Molim uključite se i glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da se većinom glasova 120 za, 3 suzdržana i bez glasova protiv je donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.