Dame i gospodo, poštovane kolegice i kolege delegati, predstavnici Vijeća ministara BiH, međunarodne zajednice, poštovani predstavnici medija, srdačno vas pozdravljam i otvaram 21. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Sjednici prisustvuje 15 delegata, od kojih 5 iz reda bošnjačkog, 5 iz hrvatskog i 5 iz srpskog naroda. Za 21. sjednicu predlažem slijedeći Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 20. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Odgovori na delegatska pitanja i nova delegatska pitanja; 3. Potvrda Odluke predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH o smjeni ministra sigurnosti Bosne i Hercegovine, ministra odbrane Bosne i Hercegovine i zamjenika ministra finansija i trezora Bosne i Hercegovine, materijal broj: 01,02-34-1-754/12, od 25.06.2012. godine; 4. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač: Zajednička komisija za administrativne poslove, zakon broj: 01,02-02- 1-28/11, od 29.12.2011.; 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-30/12, od 11.07.2012.; 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kretanju i boravku stranaca i azilu (drugo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-26/12, od 26.06.2012.; 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-31/12, od 13.07.2012.; 8. Prijedlog zakona o finansiranju političkih stranaka (prvo čitanje) – predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-28/12, od 23.07.2012.; 9. Informacija o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31.12.2011. godine, materijal Vijeća ministara BiH, broj: 01,02-50-19-959/12, od 20.07.2012.; 2 10. Izvještaj o radu Istražne komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provjeru zakonitosti procesa uništavanja municije, minsko-eksplozivnih sredstava, naoružanja i vojne opreme, materijal broj: 01,02-50-19-980/12, od 25.07.2012.; 11. Davanje suglasnosti za ratificiranje Konvencije Ekonomske komisije Ujedinjenih naroda za Evropu (UNECE) o prekograničnim učincima industrijskih havarija, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-965/12, od 23.07.2012.; 12. Davanje suglasnosti za ratificiranje Ugovora o zajmu (projekat vodosnabdijevanja Čapljine) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02- 05-2-981/12, od 26.07.2012.; 13. Davanje suglasnosti za ratificiranje Ugovora o garanciji (koji se odnosi na Ugovor o zajmu za cestu od Banje Luke do Doboja – faza 1 Projekta) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-982/12, od 26.07.2012.; 14. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije u vezi s horizontalnim programom nuklearne sigurnosti i zaštite od radijacije u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći za 2009. godinu, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-1004/12, od 06.08.2012.; 15. Davanje suglasnosti za ratificiranje Protokola o izmjenama i dopunama Bečke konvencije o građanskoj odgovornosti za nuklearnu štetu, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2- 1006/12, od 09.08.2012.; 16. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Moldavije o suradnji u borbi protiv organiziranog kriminala, nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim supstancama, terorizma, kao i drugih vrsta teškog kriminala, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-1-1007/12, od 09.08.2012.; 17. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Srbije o plovidbi plovnim putevima na unutrašnjim vodama i njihovom tehničkom održavanju, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-1009/12, od 10.08.2012.; 18. Davanje suglasnosti za ratificiranje Memoranduma o razumijevanju o suradnji i podršci u vezi sa Sekretarijatom Konvencije o policijskoj suradnji za jugoistočnu Evropu, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-1013/12, od 20.08.2012. Da li se neko javlja za riječ, ima li izmjena i dopuna dnevnoga reda? Pošto se niko ne javlja za riječ, ovo je usaglašeni dnevni red Kolegija Doma naroda i o tome se ne glasa. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 20. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Pošto se niko ne javlja za riječ pristupamo glasanju. Konstatujem da je Zapisnik usvojen jednoglasno sa 20. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Prelazimo na drugu tačku dnevnoga reda, a to je 3 Ad. 2. Odgovori na delegatska pitanja i nova delegatska pitanja
Hvala gospodine predsjedavajući. Naravno da sam zadovoljan podacima koji su mi dostavljeni, međutim ja ovo pitanje nisam postavio samo da bi dobili ove podatke, nego da bi nakon dobijanja podataka izvukli i određene zaključke vezano za ovo pitanje. Pitanje koje ste, odgovor koji ste i vi dobili vidite da u BiH u odnosu na prosjek Savjeta Evrope imamo troje sudija više na 100 hiljada stanovnika. A imamo, prema ocjeni, pre svega građana, a često i određenog nevladinog sektora, nezadovoljavajuće stanje u oblasti pravosuđa, pogotovo na dužinu trajanja postupaka i druga pitanja koja su vezana za to, a posebno i na pitanje procesuiranja ratnih zločina. Takođe ono što me naročito zabrinulo to je podatak o broju tužioca. BiH, kao što znate, po percepciji i javnosti i relevantnih organizacija koje se bave istraživanjem stepena korupcije, spada u države gdje je korupcija označena kao, ima najviši stepen s jedne strane, s druge strane predstavlja jedan od velikih problema društva, a nama nedostaje u odnosu na ovja prosjek troje tužioca. Troje tužioca puta broj stanovnika, to je 120 tužioca fali BiH državi koja ima ozbiljan problem sa korupcijom, državi koja ima ozbiljan problem sa zastojom u procesuiranju ratnih zločina. I stoga ja predlažem da se ovaj izvještaj, ovaj odgovor naravno proslijedi i parlamentima entiteta, Visokom sudskom savjetu i da bude jedna vodilja u našim budućim aktivnostima kako regulisati pitanje adekvatne zastupljenosti u pravosuđu BiH kako bi ono kao nezavisno odgovorilo svojim zahtjevima vezano i za zaštitu zakona s jedne strane, borbi protiv korupcije i na kraju suđenja, procesuiranja ratnih zločina. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeća se javila Nermina Kapetanović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. 4 Dobila sam nekoliko odgovora na nekoliko pitanja, s obzirom na činjenicu da nisam zadovoljna ponuđenim odgovorima na narednoj sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH ću ponovo aktuelizirati ista pitanja. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Mehmed Bradarić.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo dobar dan svima. Ja sam u zadnje vrijeme podnio dvije inicijative. Jedna je bila da eto, molba da se formira neko parlamentarno tijelo koje će utvrditi količinu nepotizma u institucijama BiH, kojeg nesumnjivo ima u ogromnim količinama. I nažalost ova inicijativa nije naišla na podršku, a moj razlog je bio i taj što kad se već zapošljavaju nisu to najbolji i najvrijedniji kadrovi i te kakvih problema imaćemo kada jednog dana pristupimo EU. A drugi, druga inicijativa je bila, i to je ovaj odgovor, koji sam ja dobio, na koji nisam zadovoljan, je da se formira jedna zajednička parlamentarna komisija za antikorupciju, znači za borbu protiv korupcije, koja bi, ja sam tamo napisao, nadgledala i analizirala rad svih institucija, tijela, organizacija u BiH u borbi protiv korupcije i između ostalog razmatrala i predstavke građana, jer to u ovoj državi niko ne radi. Ja više ne računam one krimolovce i td. Znam ja da postoje institucije koje se bave borbom protiv korupcije, to su Tužilaštvo, to su sigurnosne agencije, to je na kraju krajeva i ova Agencija za borbu protiv korupcije za koju nismo ništa uradili. Ona ima samo svoje rukovodstvo, nije usvojena ni nova sistematizacija ili jeste pa je prepolovljena i onda od Nove godine čini mi se da se uvodi moratorij na zapošljavanje, tako da će se to svesti na pet, šest ljudi. Znači, oni nemaju kadrovskih, ni tehničkih pretpostavki. A posebno me ponukalo to što u zadnje vrijeme sve ove akcije kodnog naziva prilikom hapšenja ljudi nije bilo akcije a da tamo nije bilo visokorangiranih službenika iz policije. Znači, među uhapšenim su bili i oni ili carina ili Uprave za indirektno oporezivanje i td. Meni je žao što Zajednički kolegij nije prihvatio ovu moju inicijativu i ja kažem obično neću biti dosadan, ali ću pronaći način kako da se, kako da ovaj problem ističem. Evo i kolega Krstan Simić i svi mi to govorimo i ovdje prije desetak dana gospodin Sorensen nam je svima očitao bukvicu i rekao – BiH ne može u EU dokle god ne riješi pitanje borbe protiv organizovanog kriminala i korupcije. Tako da nisam zadovoljan odgovorom. Ja mislim ipak i da nije bila nadležna, da nije bio nadležan Zajednički kolegij mislim ipak da je na neki način trebalo neku drugu inicijativu. Ali evo, ja neću odustati od toga. Toliko.
Hvala lijepo. Borjana Krišto. Izvolite. 5
Hvala lijepa. Poštovani predsjedavajući i zamjenici predsjedavajućeg, uvažene kolegice i kolege izaslanici, poštovani uvaženi članovi Vijeća ministara, dragi gosti sve vas lijepo pozdravljam. Evo, na moja postavljena pitanja ja mogu reći da sam zadovoljna odgovorom koji sam dobila od Direkcije za evropske integracije. Ali moje drugo pitanje koje se odnosilo na izgradnju i osposobljavanje dva granična prijelaza, a to su Bijača i Gradiška, ja sam zadovoljna relativno sa odgovorom Uprave za neizravno oporezivanje, jer su to činjenične stvari koje su oni napisali u svom odgovoru, ali uistinu, evo očekujem još i odgovor nadležnog ministarstva. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Pošto se više niko ne javlja za riječ sada otvaram diskusiju, odnosno pravo da se postavljaju delegatska pitanja. Ko se javlja za riječ? Pošto se niko ne javlja za, izvinjavam se, Hasan Bećirović prvo.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja bih ustvari želio postaviti pitanje rukovodstvu Doma, dakle vama. Naime, poznato vam je da je Dom još 29.05. ove godine usvojio jedan zaključak koji se tiče izrade analize i naložio Vijeću ministara da uradi analizu kriterija raspodjele sredstava sa Zajedničkog računa od indirektnih poreza, zakonitost i stručnu ispravnost evidentiranja PDV-a, mjere koje se poduzimaju na otklanjanju ili smanjenju utaje i evazije, sve za period 2007.–2012. Obzirom da je kraj oktobra, a da mi nemamo nikakvu informaciju, zanima me – Šta ste vi kao rukovodstvo Doma učinili da, hajde da tako kažem nemam adekvatnijeg izraza, privolite Vijeće ministara da svoju zadaću urade? To je prvo pitanje, može što se njega tiče može i usmeno, a može i pismeno. Ali bi bio puno zadovoljniji ukoliko bi ste to, ako možete, i usmeno odmah uraditi. Ovo je vrlo bitno pitanje. Očigledno da ni Vijeće ministara bez obzira na turbulentna vremena u kome je ovaj zaključak usvojen, mislim da je vrlo važno i da se mi konačno, bez obzira na sve političke probleme, moramo okrenuti realnim stvarima. I drugo pitanje koje bih ja iskoristio priliku i odavde uputio vladama entiteta, pa i Vladi Distrikta Brčko. Zanima me da li se i na koji način provodi nadzor nad primjenom odredaba entitetskih zakona o javnim preduzećima koje regulišu sukob interesa i kakvi su nalazi tog nadzora? Naime, mi svi govorimo o korupciji s pravom jer definitivno da korupcija jest proces koji je suprotan stvaralaštvu i suprotan stvaranju i definitivno, po mom dubokom uvjerenju, nivo korupcije je u izravnoj proporciji sa napretkom jedne zemlje, on ga koči, on ga uvijek koči. Oblast privrednih društava, pogotovo javnih preduzeća, i neregulisane odnose imovine vlasnika i imovine privrednih društava u privatnom sektoru je jedan od izvora izuzetno velikog obima korupcije. Naime, u praksi je vrlo jasno, naići ćete na slučajeve da članovi uprave javnih preduzeća u entitetima ukidaju 6 osnovnu djelatnost javnog preduzeća i osnivaju vlastite firme, ostaju raditi u javnom preduzeću, a zloupotrebom i korupcijom praktično sve poslove usmjeravaju na svoje privatne, svoja privatna preduzeća. To postaje do te mjere ozbiljan problem da ugrožava ozbiljno efikasnost poslovanja javnih preduzeća i naravno vrlo ozbiljno potiče korupciju na svim nivoima. I ja bih zamolio da se ovo pitanje shvati vrlo ozbiljno i da pokušamo dobiti odgovor na njega. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Zamolio bih, evo sve delegate da pitanja postave i u pismenoj formi kao što je i uobičajeno. Sada se za riječ javlja Mladen Ivanić.
Evo, prošlo je više od godinu dana kako je ovaj Dom donio jedan zaključak, a ja svaki put postavljam pitanja, postavljao sam i predsjedavajućem Čoviću i predsjedavajućem Tadiću i da se predsjedavajući Tihić ne bi naljutio i njemu ću postaviti pitanje, i da ne bi smatrao da imam nešto protiv njega po nacionalnoj liniji. Dakle, pitanje je postavljeno na prošloj sjednici Kolegiju, a na prošloj sjednici prije tri mjeseca je Kolegij upitan u pismenom obliku – Da li ima namjeru da traži od OHR-a analizu rada stranih tužilaca i sudija kako bi konačno bio realizovan zaključak Doma iz septembra prošle godine? Dakle, u tri mjeseca Kolegij nije bio u stanju da kaže da li ima namjeru. Evo, nisam čak ni tražio da traži, nego samo da li ima namjeru da traži. Ja mogu razumjeti da se svi boje OHR-a pošto su nas, tužilac nas je uputio na OHR da od njega tražimo tu analizu, ja ću pitanje preformulisati pa ću reći – Da li Kolegijum Doma naroda ne smije da traži od OHR-a analizu rada stranih tužilaca i sudija kako bi konačno bio realizovan zaključak Doma iz septembra prošle godine? I ako je odgovor da ne smije, onda je moje pitanje – Da li je Kolegij spreman da predloži ukidanje pomenutog zaključka? Jer ja zaista mislim da, uz svu šalu, jedan tako ozbiljan zaključak, da se samo traži da nadležno tijelo napravi analizu rada stranih tužilaca i sudija, ne može biti realizovan već više od godinu dana, onda dajte barem da se ne igramo s time i da kažemo da nismo u stanju da to realizujemo, da možemo izaći javno reći – u ovoj zemlji niko ne smije, ne želi, plaši se, izvršiti analizu rada stranih tužilaca i sudija kojima je umjesto pravih istinskih sudija zapošljavani činovnici OHR-a, činovnici međunarodnih institucija, koji su umjesto da uvode pravo u ovoj zemlji vršili politički teror u mnogo slučajeva nad ... Postaviću u pismenom obliku.
Dobro. Vi možete dobiti odmah odgovor što se toga tiče da li Kolegij smije, mi smijemo i tražiti taj zahtjev i tražili smo.
Pa, nisam dobio odgovor na pitanje. 7
I tražili smo, tražili smo do sada, a evo ja ću se potruditi, možda iz ovih razloga koje ste Vi pomenuli da stvarno, da dobijemo taj odgovor, i lično zajedno sa svojim ...
Ali ja bih ipak molio od Kolegija dokaz i pisani odgovor, da dobijem odogovor na pitanje. U ovo ja mogu vjerovati ali dok ne dobijem da ste pitali onda, onda mogu ići prema OHR-u.
Dobro, uredu. Sljedeći za riječ se javio Krstan Simić.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja imam dva pitanja. Nažalost ljetos smo svjedočili o neuspjehu bh reprezentacije na Olimpijskim igrama, dok su susjedne države u regionu postizale nekakve uspjehe koji po mojoj ocjeni nisu bili na visokom nivou, ali su ipak bili rezultati koji im daju nadu da ubuduće mogu bolje. Pa stoga postavljam sljedeće pitanje – Ima li Savjet ministara bilo kakve ingerencije o razvoju olimpijskog sporta u BiH i ukoliko ima molim informaciju o učešću BiH na Olimpijskim igrama u Londonu, strukturu prihoda i rashoda, pravili se plan za učešće na sljedećim olimpijskim igrama kroz sve parametre koji prate ovaj dio? Moram napomenuti, zaboravio sam ime i države i ministra, da je jedan ministar iz afričke jedne države podnio, odnosno ponudio ostavku zbog toga što je njegova država samo osvojila 14 olimpijskih medalja. To treba da bude primjer i naša odgovornost prema olimpijskom sportu, pogotovo imajući u vidu značaj sporta, posebno olimpijskog sporta u afirmaciji zajedništva s jedne strane, s druge strane i zbog mladosti koja sve češće traži uporište u alkoholu i drogi. Neki dan sam čitao podatak da svaki treći učenik iz srednjih škola ima dodir sa alkoholom, što je porazno sa aspekta ovog društva. Drugo pitanje. Učestvujući na tematskom zasijedanju Centralne evropske inicijative neke delegacije su pokrenule pitanje ekonomske opravdanosti izgradnje infrastrukturnih objekata, autoputevi i drugo. BiH na tom polju je u zamahu izgradnje Koridora 5C pa bih molio informaciju – Šta pokazuje ekonomska matematika o eksploataciji izgrađene trase autoputa Zenica – Sarajevo u dijelu na kom se vrši naplata putarine u iznosu od 4,2 KM što je relativno visoka cijena s obzirom na standarde BiH? Svjestan sam ja činjenice šta znači infrastruktura, šta znači za razvoj društva, šta znači za dolazak investitora, ali u svakom poslu olovka mora biti faktor koji se mora uvažavati. Naravno želim oba odgovora u pismenoj formi. Hvala.
Hvala lijepo. Nermina Kapetanović. 8
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. U skladu sa članom 144. i članom 145. Poslovnika Doma naroda, a vezano za Izvještaj Evropske komisije o napretku BiH u 2012. godini upućujem Vijeću ministara BiH i Ministarstvu komunikacija i transporta BiH sljedeća pitanja: - Dokle se stiglo sa izradom prijedloga zakona o Agenciji za razvoj informacionog društva BiH? - Kad će se uskladiti propisi sa Direktivom o elektronskom poslovanju i provedbenim propisima? - Kad će se početi provoditi državni Zakon o elektronskom potpisu koji je usvojen 2006. godine, te kad će stupiti na snagu državni Zakon o elektronskom pravnom i poslovnom prometu BiH? Obrazloženja: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH je na 85. Sjednici, održanoj davne 2006. Godine, i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH na 63. Sjednici, održanoj takođe 2006. Godine, su usvojili Zakon o elektronskom potpisu koji je objavljen u „Službenom glasniku BiH“ 91/06. Vijeće ministara BiH se na osnovu člana 26. stav 2. navedenog Zakona obavezalo da će najkasnije u roku od 6 mjeseci od dana objavljivanja ovog Zakona donijeti podzakonske akte za provedbu ovog Zakona, a nadležno ministarstvo, odnosno Ministarstvo komunikacija i transporta BiH, u skladu sa stavom 3. istog člana, da će u redovnoj proceduri u roku od dva mjeseca uskladiti unutrašnju organizaciju Ministarstva sa članom 20. stav 1. navedenog Zakona i da će osnovati ured za nadzor i akreditaciju kao nadzorni organ za provedbu tog Zakona. Obzirom da je prošlo šest godina od usvajanja ovog Zakona i da je Evropska komisija u Izvještaju za 2012. godinu ocjenila da BiH nije postigla napradak u ovoj oblasti, molim pismeni odgovor na postavljena pitanja. Hvala.
Hvala lijepo. Mehmed Bradarić. Izvolite.
Ja imam dva pitanja. Prvo, tražim da mi sve institucije BiH dostave odgovore na ova dva pitanja, čitam: Prvo pitanje – Koliko su institucije BiH u period 2006. do 2011. godine isplatile na ime troškova školovanja svojim rukovodiocima i zaposlenicima? Pregled napraviti po godinama i korisnicima. Navesti koju poziciju, odnosno koje poslove obavljaju oni koji su dobili sredstva za školovanje i to prvenstveno me zanimaju dobivena sredstva za polaganje i odbranu magisterija i doktorata. Imam dokaz da su ljudi sebi davali čak i po 15 hiljada za ove stvari. 9 I drugo pitanje – Zašto je došlo do kašnjenja realizacije projekta digitalizacije audio-difuzije u BiH? Podsjećam na činjenicu da je BiH potpisivanjem Multilateralnog sporazuma u Ženevi 2006. godine preuzela obavezu da najkasnije do 2015. godine u potpunosti ugasi analogni signal emitovanja u BiH. Na 18. sjednici održanoj 22.06.2012. godine kada se raspravljalo o Izvještaju o radu Ureda za razmatranje žalbi za 2011. godinu upozorio sam da Ured ne primjenjuje u cjelosti svoj Poslovnik, što je dovelo do dugotrajnog sukoba unutar Ureda i što je stvorilo probleme u vođenju žalbenog postupka u vezi javne nabavke opreme za prvu fazu digitalizacije javnih RTV servisa u BiH. Dakle, neobjašnjivo ponašanje odgovornih lica u Uredu za razmatranje žalbi je razlog što ni nakon pet mjeseci od zakonom predviđenog roka nije donešena konačna odluka po žalbi. Tako da postoji realna opasnost da BiH 2015. godine ne izvrši svoje obaveze u vezi prelaska sa analognog na digitalni sistem i tu se stvara još niz problema kao što je to što nije to jedini tender, dolazi zima ko može montirati opremu zimi i td. Znači, krivica je na Uredu za razmatranje žalbi i treba jasno reći građanima da 2015. Godine, ako se ovako nastavi, na svojim tv ekranima neće biti nikakve slike osim tamo nekakvih vezova ne znam ni ja i td. Eto toliko. Pismeno podnosim, pismeno tražim.
Hvala lijepo. Krunoslav Vrdoljak. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Kažu da je za svaku državu da su tri sektora u kojima se mora postići ili maksimalno težiti potpunoj neovisnosti, to je proizvodnja hrane, financije i energetski sektor. Ova dva prva smo već davno izgubili svaku samostalnost, međutim kod energetskog sektora, a zbog sporih reakcija nadležnih, ovisnost postaje sve veća. S druge strane jalove i opšitne rasprave političkih moćnika mnoge dobre ideje blokiraju u začetku bez ozbiljnih stručnih analiza i po pravilu bez značajnijeg uključivanja javnosti pri donošenju odluka. Trenutno najaktuelniji problem iz energetskog sektora su Gornji horizonti gdje je očigledno da struka, javnost i politika imaju potpuno suprotstavljena stajališta. RS ima čvrstu namjeru da izgradi hidroelektranu „Dabar“ u Dabarskom polju što podrazumijeva prevođenje voda iz Gornjih u Donje horizonte, ali uz istovremeno prevođenje voda iz jednog rječnog sliva u drugi što je veoma osjetljivo sa aspekta zaštite okoliša i prirode, te iz tog razloga regulirano zakonima iz oblasti zaštite okoliša i voda u oba bh entiteta, a i u međunarodnoj zajednici. Očigledno je da se mnogi od propisa nastoje zaobići. Poznato mi je da su nadležna ministarstva iz Federacije pokušavala upozoriti Vijeće ministara, te Vladu RS-a da izgradnja tunela prema Fatničkom polju bez zakonom propisane procjene utjecaja na okoliš, odnosno obavezne studije procjene utjecaja na okoliš, kao i bez novih istraživanja i monitoringa voda ovog senzitivnog krškog područja ne upućuje na činjenicu kako bi projekt mogao biti na obostranu i višenamjensku korist u prevođenju voda iz Gornjih u Donje horizonte. Očigledno je da komunikacija nije na zavidnoj razini. Nastavkom realizacije ovog projekta bez pomenutih analiza dio struke ocjenjuje baš katastrofično, a neki idu toliko daleko da tvrde kako će flora i fauna biti potpuno uništena uz Neretvu 10 čak do Počitelja, neki govore i više čak do Mostara. Njima se pridružuju i neke nevladine organizacije, a cijenim da će se problem oko ovog multiplicirati, ne može se to izbjeći. A najozbiljnije upozorenje došlo je od Svjetskog fonda za zaštitu prirode koji je svojom Studijom utjecaja Projekta hidroelektrane „Dabar“ na životnu sredinu ozbiljno upozorio na ove probleme. I postavljam pitanje Vijeću ministara – Da li je Vijeće ministara preko Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, odnosno Odjeljenja za okoliš, koje se nalazi u sastavu ovog Ministarstva, upoznato sa ovim Projektom? Da li je ijedno mjerodavno tijelo na državnoj razini radilo ocjenu Projekta i dala ikakvu ocjenu tog Projekta? Ako nije, da li Vijeće ministara ima namjeru poduzeti ikakve aktivnosti kojom bi se definirao status Projekta Gornji horizonti u smislu njegove ekonomske isplativosti i njegove štetnosti po okoliš, posebice u slivu i delti rijeke Neretve. Hvala.
Hvala lijepo. Pošto se više niko ne javlja za riječ, iz dosadašnjih diskusija ja sam primijetio da je delegat Krstan Simić predložio jedan zaključak i mislim da bi se on mogao usvojiti da odgovor koji je dobio vezano za broj tužilaca i sudija u BiH, da se takav odgovor proslijedi skupštinama entiteta, Vijeću ministara i Visokom sudskom i tužilačkom vijeću. Mislim da možemo se usaglasiti da ovakav jedan zaključak usvojimo. Zamolio bih, evo da glasamo o ovom zaključku, da se omogući glasanje. Konstatujem da je zaključak jednoglasno usvojen. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda, Ad. 3. Potvrđivanje dluke predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH o smjeni ministra sigurnosti BiH, ministra odbrane BiH i zamjenika ministra finansija i trezora BiH Predsjedavajući Vijeća ministara BiH 25.06.2012 godine uputio je Parlamentarnoj skupštini BiH Odluku o smjeni ministara sigurnosti, odbrane i zamjenika ministra finansija i trezora na potvrđivanje. Na 19. sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, održanoj 19.07.2012. godine, u okviru 2. tačke dnevnog reda razmatrano je potvrđivanje Odluke predsjedavajućeg Vijeća ministara o smjeni ministara sigurnosti, odbrane i zamjenika ministra finansija i trezora BiH. Delegati u Klubu bošnjačkog naroda Halid Genjac, Sulejman Tihić i Nermina Kapetanović, u skladu sa članom 161. Poslovnika Doma naroda, proglasili su predloženu Odluku o potvrđivanju Odluke predsjedavajućeg Vijeća ministara o smjeni ministra sigurnosti, ministra odbrane i zamjenika ministra finansija i trezora, štetnom po vitalni interes bošnjačkog naroda. Nakon proglašene navedene Odluke štetnom po vitalni interes bošnjačkog naroda prekinuta je rasprava o potvrđivanju Odluke predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH o smjeni ministra sigurnosti BiH, ministra odbrane BiH i zamjenika ministra finansija i trezora BiH i pristupilo se glasanju o tome da li je Odluka predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH o smjeni ministra sigurnosti, odbrane i zamjenika ministra finansija i trezora štetna po vitalni interes bošnjačkog naroda. 11 Obzirom da se većina delegata u klubovima hrvatskog i srpskog naroda izjasnila da je protiv toga da je navedena Odluka štetna po vitalni interes bošnjačkog naroda, formirana je Zajednička komisija za rješavanje pitanja vitalnog interesa koju čine tri delegata iz svakog konstitutivnog naroda radi rješavanja spornog pitanja. Za članove Zajedničke komisije imenovani su Halid Genjac iz bošnjačkog naroda, Borjana Krišto iz hrvatskog naroda i Staša Košarac iz srpskog naroda. Zajednička komisija za rješavanje pitanja vitalnog interesa sastala se 19.07.2012. godine i konstatirala da nije postigla rješenje i utvrdila da u skladu s odredbama Ustava BiH i Poslovnika Doma naroda cjelokupni predmet treba ustupiti Ustavnom sudu BiH na daljnji postupak. Predsjedavajući Doma naroda u skladu sa članom 4. tačka 3.f) Ustava BiH i članom 162. stav 2. Poslovnika Doma naroda uputio je Ustavnom sudu zahtjev za ispitivanje regularnosti postupka, odnosno utvrđivanje postojanja ili nepostojanja ustavnog osnova za proglašenje štetnim po vitalni interes bošnjačkog naroda. potvrđivanje Odluke predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH o smjeni ministra sigurnosti, ministra odbrane i zamjenika ministra finansija i trezora BiH. Ustavni sud BiH je 28.08.2012. godine dostavio Domu svoju Odluku broj: U. 12/12 od 24.08.2012. godine kojom se utvrđuje da izjava Kluba delegata bošnjačkog naroda u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH o destruktivnosti po vitalni interes bošnjačkog naroda u BiH, ne ispunjava uslove proceduralne ispravnosti iz člana 4.3.f) Ustava BiH zato što predložena Odluka o potvrđivanju Odluke predsjedavajućeg Vijeća ministara o smjeni ministra sigurnosti, ministra odbrane i zamjenika ministra finansija i trezora, nije destruktivna po vitalni interes bošnjačkog naroda u BiH. Postupak usvajanja Odluke o potvrđivanju Odluke predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH o smjeni ministra sigurnosti, ministra odbrane i zamjenika ministra finansija i trezora BiH treba provesti prema proceduri iz člana 4. tačka 3.d) Ustava BiH. Napominjem da je Predstavnički dom na 31. sjednici, održanoj 05.07.2012. godine, potvrdio Odluku o smjeni ministra sigurnosti BiH, ministra odbrane i zamjenika ministra finansija i trezora. Riječ dajem predsjedavajućem Vijeća ministara Vjekoslavu Bevandi, ako želi.
/nije uključen mikrofon/
Ne želi. Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Za riječ se javio zamjenik predsjedavajućeg Dragan Čović. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Pa evo, ja mislim da je reda nakon već koliko je vremena prošlo kako prolongiramo ove rasprave i ove točke dnevnog reda, a sve u funkciji da dođe do određene stabilnosti političke, da danas ovu temu i raspravimo. I kad smo prošli tjedan i dogovarali da uopće ova sjednica bude, ja sam tada zajedno sa kolegom Tihićem i gospodinom Tadićem i rekao da nemam ništa protiv da ona 12 bude danas na dnevnom redu, prije svega u insistiranju kolege Tihića da definitivno raspravimo ovo pitanje. Ono što bih posebno želio naglasiti je da, evo i sama činjenica sada, naravno formalno je to tako, da pozivamo predsjedavajućeg Vijeća ministara da nam iznese svoj stav vezano za ovo pitanje, vrlo jasno da ovo je prije svega politički stav kao produkt pet stranaka parlamentarne većine prije par mjeseci vezano za temu koju smo imali tada u raspravi a ticala se proračuna BiH, i procijenili smo da je to jedini razlog zbog čega mi idemo sad ovakvim razmišljanjem. Mi bili smo uvjereni da ćemo kroz silne rasprave, dogovore svih nas, prije svega to pitanje riješiti pa da ovaj problem nikad i ne otvaramo na ovakav način, jer ono što je loše loše je da mi danas govorimo o gospodinu Ahmetoviću, Ibrahimoviću, Kasumoviću. Jer ova rasprava nema veze sa tim uvaženim imenima i s tom uvaženom gospodom, i to je vrlo bitno, kao što nema nikakve veze sa imenom Vjeke Bevande kao predsjedavajućeg Vijeća ministara. Mi smo tada zamolili predsjedavajućeg Vijeća ministara da, sukladno svojim ovlastima ustavnim i zakonskim, odradi ono što je tražila parlamentarna većina. Moje pitanje danas i meni i svima nama, šta se promijenilo od tada do danas? Naravno da ćemo mi prije samog izjašnjavanja kroz još puno rasprava vjerojatno i još puno pauza zatražiti ovdje da se dogovorimo oko toga kako nastupiti, jer siguran sam da ni najveći broj nas koji sjedi ovdje, a koji bi se trebali u ime ovih 15 osoba izjasniti danas o ovoj inicijativi, još uvijek dvoji, razmišlja ili usuglašava nešto. Ono što ja moram kazati sada, evo kao predstavnik stranke koju predstavljam i vodim, da naš stav je vrlo jasan oko ovog pitanja. Mi smo željeli, i zbog tog smo i prolongirali više puta izjašnjavanje u zadnjih mjesec i po dana na ovu temu, udovoljiti kolegi Tihiću, jer uistinu ga doživljavam prijateljem i kolegom, da riješimo neka pitanja. Suština je, možda je najmanji problem danas je li se neko mijenja, jest vrlo bitan za osobe čija se imena spominju, zbog tog sam se odmah ogradio da svaka izgovorena riječ nema veze s tim osobama, čak šta više, ali ono što mi moramo riješiti definitivno, jer sutra ponovo imamo drugi Dom gdje ćemo razgovarati o nekim drugim temama, opet iste poruke iste sadržine, opet o smjenama nekoga. Je li mi nakon dvije godine rada ili pokušaja zajedničkog rada imamo ponovno nestabilnost kakvu imamo i ne radimo svoj posao koji nam je povjeren u ime građana. A što se tiče interesa naroda kojeg predstavljamo, obzirom da je ovo Dom naroda, ja ću vrlo otvoreno kazati, naš ključni interes na koji ja još nisam dobio odgovor, evo do ovog trenutka od onih od kojih sam ga očekivao dobiti, je imamo li mi snagu da dogovorimo izvršnu vlast na svim razinama u BiH i koja može biti odgovor na sva iskušenja koja su se danas postavila pred sve nas, što znači i Vijeće ministara i Vladu Federacije, vrlo precizno, i županije ili kantone, osobito one sa miješanom strukturom stanovništva misleći na Središnju Bosnu i Hercegovačko-Neretvanski prostor. Nezamislivo je meni da HDZ koja je nakon proteklih izbora općih prije dvije godine zajedno sa svojim partnerima HDZ '90, ali i drugim strankama, ima više od 90% potpore tada hrvatskog glasačkog tijela i da nije dio izvršne vlasti u Federaciji BiH, kao što mi je nezamislivo da nakon ovih lokalnih izbora opet ove dvije stranke imaju, ja bih rekao, još uvjerljiviju poruku glasačkog tijela. I ako danas neko nije spreman kazati da mi moramo napraviti vlast i da ovo nije igra samo oko Vijeća ministara ili nekakvih dogovora naših uskostranačkih, nego da želimo napraviti jedan iskorak i da se okrenemo budućnosti, onda bojim se da je dobro da danas ovo temeljito raspravimo, a i sutra i da vidimo kako uopće dalje ići. 13 Jedno od pitanja je znači pozicioniranje legitimnih i legalnih predstavnika hrvatskog naroda na svim razinama vlasti u BiH sa naglaskom na Federalnu razinu vlasti ovaj puta jer u drugim razinama manje-više to je složeno na način da ... Drugim riječima, svi oni koji nisu danas spremni podržati takvo jedno razmišljanje, kad je u pitanju entitetska vlada, ne mogu očekivati naše pozitivno razmišljanje oko bilo kojeg rješenja bez obzira kako personalno se mi gledamo, jer ovdje nismo zbog personalnog gledanja i prijateljskog gledanja nego zbog zaštite interesa svih građana BiH i naroda kojeg predstavljamo ovdje. Drugo pitanje koje je vitalno pitanje za mene i za sve nas, a o njemu smo takođe razgovarali u ime ovih šest stranaka, pa čak u jednom trenutku i sedam stranaka u proteklom vremenu, je presuda Suda u Strazburu ili Mapa puta koju smo zajedno potpisali u Briselu upravo sedam predsjednika stranaka koji su u tom vremenu činili jednu uvjerljivu većinu u BiH. Kroz raspravu koju smo vodili, možda to nema veze sa točkom dnevnog reda a vidjet ćete da ima itekako, još mnoge odluke, za vas koji to ne znate se donose u našim glavama, usuglašavaju se kao takve. Zbog toga moram ovo kazati, znači mi smo još jednom u Banja Luci davno kazali da je ključni pravac koji će usmjeriti naš zajednički rad oko presude Suda u Strazburu, jer se tamo tiče samo dvije stvari Doma naroda i članova Predsjedništva. Zajednička je ideja da se spriječi bilo kakva motiviranost predstavnika jednog naroda, bez obzira o kom se narodu govori, da bira predstavnike drugog naroda, bez obzira opet o kom se narodu govori. Drugim riječima da za sva vremena izbacimo mogućnost da jednog člana Predsjedništva u ime jednog naroda biraju predstavnici drugog naroda ili da u ovim klupama časnim ovdje, a po hijerarhiji niže, kako se Dom naroda već konstituira sukladno zakonima i ustavima, predstavnka Doma naroda u jednom narodu, u jednom klubu, biraju predstavnici drugog naroda, što se uveliko radilo prije dvije godine. E te dvije stvari moramo zajednički otkloniti. I poruka s ove govornice svima onima, i za današnju i za sutrašnju raspravu, istina sutra ... neke druge osobe ali sa aspekta istih političkih poruka, onaj ko razumije ovo kao interes BiH da BiH ne može funkcionirati nego isključivo kao apsolutno ustavno i jednakopravna za hrvatski, bošnjački i srpski narod i narod za sve njene građane. Ko s te strane ne doživljava na takav način hrvatski narod, a u ovom trenutku to je pozicija popune izvršne vlasti, ostale su nam još vije godine i da se uhvatimo u koštac sa svim problemima, ta vlast mora biti sročena na način da funkcionira sa istim sadržajem kroz Vijeće ministara, kroz Vladu Federacije i kroz pojedine županije, odnosno kantone, ja se bojim da smo u jednoj dosta teškoj, zahtjevoj situaciji iz koje ćemo još dugo tražiti izlaz. I s druge strane, obzirom da nam gospodin Filler dolazi 30. ovog mjeseca da nas podsjeti ovdje, jer to je drugi rok koji mi propuštamo a ništa ne radimo, pa je on uzeo sebi za mogućnost da nas motivira oko tog roka, a prisjetimo se prethodni rok je bio 31.08. ove godine, a tada smo mi kao predstavnici dva HDZ-a izašli u Parlament sa idejom kako riješiti pitanje, a nismo ništa izmišljali. Glavninu prijedloga koji smo ponudili je usuglašen stav svih stranaka bio oko Doma naroda. Jasno mi je da oko Predsjedništva nismo imali usuglašen stav. S te strane poruka svima nama, to su pitanja kojima ćemo se baviti kad je u pitanju vanjska politika, to je prije svega za nas vanjska politika, a nije to da li će neko oglasovati u Vijeću sigurnosti na ovaj ili na onaj način, jasno je koliko ima težinu naš glas bilo gdje vani, ali jeste da li ćemo otvoriti svoja vrata EU kroz, evo rješavanje pitanja presude Suda u Strazburu i rješavanju ove Mape puta. S te strane ja ću vas zamoliti još jednom da svi dobro razmislimo je li mi želimo otvoriti tu priču, kada je u pitanju BiH, i mi dajemo puni doprinos da se ona kao takva otvori na način da izmjenama Ustava i svega onoga što je nužno izmijeniti, a veže se za presudu Suda u Strazburu, za sva vremena spriječimo mogućnost da neko u ime Hrvata, sad ću vrlo precizan kazati, bira članove 14 Predsjedništva, da neko u ime Hrvata u domove narode bira te ljude. To ipak mora raditi hrvatski narod kao što bošnjački narod ima ovlasti da bira u ime svog naroda, odnosno srpski narod u ime svog naroda. A druga dimenzija o kojoj danas pričam, još ću jednom pa ću time završiti, je pitanje izvršne vlasti. Oni koji danas još uvijek vjeruju da mogu brutalno izigrati volju hrvatskog naroda imenujući kojekakve osobe u izvršnu vlast na federalnoj razini, ja mislim da idu krivim putem, ma šta oni spašavali za sebe. Ako uništavaju poruku koja dolazi od hrvatskog naroda bojim se da mi teško možemo zajednički raditi na zajedničkim projektima i naredne dvije godine kako bi stabilizirali odnose u BiH. Evo, u tom duhu ćemo se mi ponašati i na današnjem ovom našem okupljanju ovdje i zbog toga, prije svega one koji su vrlo jasno prepoznati u ovim riječima, evo zamoljavam da još jednom razmislimo kuda idemo, jer prije svega od tog će ovisiti ponašanje predstavnika HDZ-a ovdje, odnosno predstavnika HDZ '90, ovdje jer nastupamo kao jedan klub. Hvala vam lijepo na pažnji, uz još jednu ispriku što sam spominjao ime predsjedavajućeg Vijeća ministara jer mislim da na bilo koji način to ne treba uvezivati sa ovom raspravom ovdje. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem se uvaženom kolegi Čoviću. Za riječ se javio uvaženi kolega Sulejman Tihić. Izvolite.
Poštovani delegati i gosti. Evo, ja takođe želim da uzmem učešće po ovoj raspravi i odgovorim na neka pitanja koja je postavio i gospodin Čović i generalno kad je u pitanju i ova tačka dnevnog reda. Normalno ne mislim ni ja ništa drugačije nego gospodin Čović kad je u pitanju uloga predsjedavajućeg Vijeća ministara u ovome cijelom postupku i znamo kako je do toga došlo. Međutim, želim da kažem da od izbora 2010. godine pa cijeli proces implementacije izbornih rezultata od kantona, entiteta, do državnog nivoa SDA se trudila, igrala jednu konstruktivnu ulogu vodeći računa i o dosadašnjem iskustvu, načinu kako se formira vlast, o jednim realnostima koje postoje u BiH i td. Mi nismo bili izborni pobjednici tada bili smo druga stranka i SDP je bio izborni pobjednik i na neki način on je vodio te procese. Mi smo sa svoje strane pokušavali dati i doprinos i kad je bilo formiranje Federalne Vlade, sjećate se raznih onih kombinacija, ne znam ti, petine, dvije, ovo, ono. Kad je u pitanju Vijeće ministara na kraju sam, kad je već prošlo, ne znam ti, 15 mjeseci i kad je čini mi se bilo spremnosti i na hrvatskoj strani da se jedna hrvatska pozicija ustupi SDP-u ja sam rekao stanite, dosta više, sve tri pozicije hrvatske treba da pripadnu HDZ-u. To se dobro sjećaju i gospodin Čović i gospodin Ljubić. Normalno, moja tada nije bila presudna u cijelom tom procesu i kad je bilo u pitanju ovih mješovitih kantona i svega drugog, jer ja znam da u BiH jedino na takav način možemo rješavati probleme. I SDA je uvijek bila faktor rješavanja problema. Sjećate se dobro i onaj Sporazum kad je formirano Vijeće ministara ja sam bio domaćin, pa i Zakon o popisu 15 stanovništva koliko smo bili kritikovani zbog onoga člana 44. Imali smo snage i rekli smo, evo brišemo taj član 44. Pa ne znam od Distrikta Brčko, od Zakona o sistemu državne pomoći i Sporazuma o vojnoj imovini, ne znam državnoj imovini. Bili smo vodeća snaga, ja sam diktorao tamo taj Sporazum kako se piše. Prema tome SDA je u Vijeću ministara imala pozitivnu ulogu i kod formiranja i u radu Vijeća ministara. Nažalost, nakon ove procedure izbacivanja mi smo ostali u Vijeću ministara, radili smo, ali nismo imali tu jednu inicijativu koju smo do sada imali ili koju bi inače, kad smo u punom kapacitetu, imali. Često puta su ti razni kompromisi koje smo mi činili, ne znam od Aprilskog paketa do Prudskog procesa, koštali i SDA i mene lično izbornih rezultata. Prema tome to je jedan od razloga zbog čega SDA treba da ostane u vlasti, bez obzira na ona neslaganja oko proračuna, budžeta i td., jer daleko ima više onih stvari koje smo mi dali kao svoj doprinos uspješnom, eto i formiranju i radu Vijeća ministara. Meni je žao što nismo postigli dogovor kad je u pitanju Federacija i zbog čega HDZ nije dio vlasti na federalnom nivou. Postavlja se pitanje je li se šta u međuvremenu promijenilo. Pa eto, promijenilo se na određen način, imali smo izbore na kojim je SDA dobila jedan izborni legitimitet koji, ponovo je najjača, ubjedljivo najjača politička stranka u BiH, normalno u bošnjačkom narodu posebno gdje smo one druge stranke ubjedljivo pobijedili. I sasvim je logično da takva jedna stranka ostane dio sistema vlasti, da bude i u Vijeću ministara, da ne bude opozicija, jer takvu jednu jaku stranku staviti u opoziciju to nije dobro. Možda za nas kad bi se gledalo uskostranački to bi bilo doro da mi kasnije 2014. godine ostvarimo još bolji rezultat, jer ako smo u vlasti moraćemo praviti razne kompromise pa ćemo opet malo pasti nešto u izbornom rezultatu. Međutim, mislim da i kad gledamo pojedinačno ministre iz reda SDA kako oni rade, istina nije bilo primjedbi direktnih ni od predsjedavajućeg ni od bilo kojeg drugog predsjednika na rad, ne znam ti, Ibrahimovića i ovoga Ahmetovića, a radi se ipak o ministrima koji ozbiljno taj svoj posao rade i shvataju. Ovdje su postavljena pitanja je li SDA, pa i kakav je stav SDA kada je u pitanju vlast na nivou Federacije. Ja želim otvoreno da kažem, uvijek smo govorili, mi smatramo da HDZ treba da bude dio te izvršne vlasti. Ne samo u Federaciji, nego normalno na svim ovim razinama i mislim da ćemo mi biti dio vlasti htjeli ne htjeli, u stvari prvenstveno htjeli na općinskim razinama, jer su takvi izborni rezultati, pogotovo u Srednjoj Bosni, ne znam ti, Hercegovini, Posavini gdje ćemo se tu susretati i trebamo raditi. Mi imamo uostalom i potpisan jedan Sporazum opet tamo u Odžaku negdje u Posavini prije izvjesnog vremena, čini mi se u martu mjesecu. Mapa puta. Mislim da smo svi se jasno opredijelili tamo kad smo bili u Briselu kad su nam pojasnili kako treba da usaglasimo, na koji način usaglasiti da se govori jednim glasom, svi smo to prihvatili. Objaasnili su nam primjere Španije, ne znam ti, Belgije, kako to te komisije, ti komiteti treba da rade i ja mislim da na tome treba intenzivno raditi i to je, nema nikakvih političkih problema u tom pravcu, samo vjerovatno treba nekakve odluke da se donesu, da li na nivou Vijeća ministara zajedno sa entitetskim vladama, da li Parlament treba to na neki način da ozvaniči i da se radi. Pitanje presude Sejdić-Finci, pitanje izbora člana Predsjedništva, delegata, izaslanika, ne znam u Domu naroda. To vi svi dobro znate da SDA nikad ni na kraj pameti nije bilo da kandiduje, ne znam ti, Hrvata za člana Predsjedništva. Nema ni jednog Hrvata iz SDA ni u Domu naroda. Jer mi smo smatrali da smo mi bez obzira koliko smo otvoreni, jesmo otvoreni za predstavnike drugih naroda, da ipak te pozicije treba da pripadaju onome ko ima taj legitimitet. Drugi su to na neki način pokušavali i evo zbog toga smo imali te probleme. 16 Prema tome, ja mislim da sam na ovaj način i odgovorio na određena pitanja koja je gospodin Čović ovdje postavio i ja želim da u tom pravcu radimo, i kad je u pitanju MAP i ove koordinacije koje trebamo stvoriti, i kad je u pitanju provođenje presude Sjedić-Finci. To možemo raditi ako smo dio parlamentarne većine, ako su naši ministri u Vijeću ministara, a samim tim imamo odgovornosti. Ako smo u opoziciji onda radićemo ali ne onakvim intenzitetom kako to moramo raditi kad smo u poziciji, tada je daleko veća i odgovornost. Eto, hvala lijepo.
Hvala uvaženom kolegi Tihiću. Za riječ se javio uvaženi kolega Mladen Ivanić. Izvolite.
Ja sam pomalo strano tijelo u ovoj ekipi budući da dolazim jedini iz partije koja nije na nivou vlasti ni na entitetu, ni na državi u suštini, jedina prava opozicija. Moram vam reći da me je inspirisalo, nisam se mislio javiti, ova dva predhodna izlaganja. Odprilike meni je sve jasno kako će to završiti ako je ovo ono što sam ja čuo gotovo izlivi nježnosti, kako bih rekao, ... Suština je – ovo je porodična svađa partija koje su u većini koja je nastala ko zna iz kojih razloga. Ne mislim da je išta od ovih formalnih razloga koji je spomenut, ni ne glasanje SDA za budžet, jer će SDA biti u prilici ako ostane u vlasti da ponovo glasa za takav budžet ove godine, a ovaj put vjerovatno sama ako pobijedi, i siguran sam da će ovaj put glasati, kao što ne mislim ni da je u pitanju Rezolucija Sirija i čudne stvari na drugoj strani. Ako se to opet desi vidjet ćete da će biti takvih situacija i u budućnosti. Jedna porodična svađa u jednom društvu koje zadnje dvije godine vodi BiH i ništa nije uradilo. Stoji godinu i nešto dana formiranje vlasti, nakon toga tri mjeseca nekog rada, nakon toga, evo već šest mjeseci agonije kome se ni danas ne zna ko s kim hoće a ko s kim neće. Ja sam uvjeren da će do narednih izbora ova agonija da se produži. To znači ništa ozbiljno se neće deseti. Vjerovatno će za koji mjesec ponovo neka nova zabava, ponovo nešto novo da nastupi, i mislim da bi s time trebali zaista mi svi skupa da se suočimo. Ja se slažem da je kolega Čović pokrenuo nekoliko suštinskih pitanja oko organizacije BiH, pozicije naroda i potpuno razumijem stavove vezane za narod koji po broju, ima najmanji broj pripadnika ovdje, i njegovu želju da bude potpuno ..., ali nisam uvjeren da će iskrenosti biti u svemu do kraja, nisam uvjeren. Ja mislim da je uvijek poštenije reći iskreno dokle se može, šta se može i šta je realno nego obećavati a onda uzalud kupovati neko vrijeme i onda bježati. Dramatično je da je sedmorka, ne šestorka nego sedmorka koja uključuje i neke od ovih drugi partija, obećala da će završiti, obećala javno, lideri rekli da će završiti provođenje Sejdić-Finci i da su slagali, pojednostavljeno rečeno slagali, i da nikom ništa. I da se sve sad svodi na to ko će skim i kako, bez opet istinske ideološke, suštinskog zajedničkog pogleda. Mislim što se mene tiče meni je odprilike jasno kako će se završiti. Kao neko iz opozicije ko ne pretenduje imaću svoj stav. Moj stav je uvijek da ako mogu kao iz opozicije da zakuvam, ali izgleda da mi nemamo ni potrebe da to radimo, vladajuća većina sama sebi zakuvava, pa eto mi ćemo još malo samo potpiriti pa u redu je. Hvala vam na šansi da nešto kažem. 17
Hvala lijepo. Za riječ se javio Krstan Simić, Martin Raguž, izvinjavam se.
Zahvaljujem se. Gospodine predsjedatelju, dame i gospodo. Mene je dodatno inspirirao gospodin Ivanić pored ove, važnosti ove teme, ali pošto su i gospodin Čović i gospodin Tihić otvorili nekoliko fundamentalnih pitanja kroz raspravu ja se sada javljam kao zastupnik naravno iz Kluba hrvatskog naroda ali i kao zamjenik predsjednika HDZ-a 1990. Znači, želim reći sljedeće. Pitanja koja ste otvorili su fundamentalna pitanja ne samo ove parlamentarne većine nego budućnosti BiH. I zato sam se javio za riječ, neću dugo, da nas podsjetim na neke stvari. Imamo ovdje problem načela na kojima je formirana parlamentarna većina, kao prvo pitanje, i onda uzimamo sve razine i imamo problem funkcioniranja ove parlamentarne većine, što je samo vrh piramide što imamo danas na dnevnom redu. I ta dva pitanja moramo suštinski ... I drugo, problem funkcioniranja i formiranja parlamentarnih većina nije počeo sa ovim Vijećem ministara. On je počeo 2000. godine kada je kroz inžinjering i podršku jednog dijela međunarodne zajednice i tzv. famoznim ... pravilima i propisima trebalo dekonstituirati, delegitimirati jedan narod, u ovom slučaju hrvatski, i vidimo da se taj proces uz ove ili one varijante nastavlja. Ma, ne samo nastavlja nego intezivira do danas. I dragi prijatelji, stranački i zastupnički iz reda drugih naroda, moramo se zapitati ko i na koji način sudjeluje u tim procesima(?). Ja ne želim danas davati ... tome, ali imali smo priliku da te sve faze prođemo 2000. kada je bila Alijansa za promjene. Pokušaj znamo kako je završio, koje posljedice proizveo za zemlju i ..., pokušaj koji ni taj temeljni cilj da se makne volja jednog naroda nije realizirao, pa je taj nastavak nastavljen nakon prošlih izbora. I podsjetit ću vas ne radi se više o četiri ministarstva u Vladi Federacije, da se ne igramo s brojkama nego da budemo direktni. Kada je potpisan Vošingtonski sporazum, bio sam u prvoj Vladi Federacije, tad je omjer ministara bio osam-šest Bošnjaci-Hrvati. Koliki je danas, čijim odlukama? Danas je to 11-4, to je putno i za jedno stoljeće. I nemojte više da se svodimo hoćemo li dobiti jedno ministarstvo ili nećemo. Ovdje su fundamentalna pitanja hoće li se poštovati volja jednog naroda, drugog ili trećeg i ovdje je stvarno pitanje – nije problem u postojanju tri naroda nego u ... što nismo spremni da to priznamo. I treća stvar, kojom želim završiti, znači imamo šansu da iz tog sedamnaestogodišnjeg raspleta post-Dejtona izvučemo određene lekcije. Ja vas pozivam, na tragu ovog što je gospodin Čović govorio, a i gospodine Tihiću Vi ste to retorički potvrdili, ali trebamo naći praktičnu snagu, znači da promijenimo Ustav i Izborni zakon a ne da to tumačimo da bi bila volja bilo koje stranke SDA, HDZ-a nije kandidirala. Nije to dovoljno, moramo imati jamstva ustavna i izborna. Moramo otkloniti diskriminaciju u slučaju svih građana i moramo izjednačiti prava konstitutivnih naroda. To je evropski, tu imamo šansu. Hoćemo li nastaviti igrati utakmicu dalje to ćemo vidjeti ovih dana i onda ćemo vidjeti, izgubit ćemo vrijeme, izgubit ćemo, stajat ćemo ... Nije dobro to. Ja zato plediram, dakle da smognemo snage da ove neke fundamentalne stvari vratimo u igru i da to ne vežemo za personalna pitanja, jer ovdje ... odnos prema kolegama i ministrima koje ne samo da uvažavam nego i respektiram zbog onog što su uradili i kako su uradili kao i samu Stranku demokratske acije i zbog legitimiteta i uvaženih zastupnika tu, ali se ovdje radi o cjelini problema i 18 hoćemo li smoći snage da otvorimo jednu novu stranicu ili da igramo ping pong. Ja mislim da je vrijeme da se okreće nova stranica i način na koji ćemo mi u tom smislu djelovati, i kao zastupnik iz reda hrvatskog naroda bar ja mogu sad reći u ime stranke koju predstavljam, jesu odgovori na ta pitanja. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Za riječ se javio Krstan Simić.
Hvala gospodine predsjedavajući. Potpuno se slažem sa izlaganjem gospodina Čovića koji je ovo definisao kao jedan politički problem a ne pitanje rada ili nerada, dobrog i lošeg rada ministara i lica koja se ovdje pominju. Postavlja se pitanje šta nas je do toga dovelo. Naravno, dovele su nas vrlo česte razlike koje možda nisu bile do te mjere već više su bile dio, ja bih slobodno rekao, jednodnevnog političkog marketinga i želje da se partije pozicioniraju pred lokalne izbore sa što boljim startnim, startnom pozicijom. Ali tu smo gdje jesmo. Sasvim opravdano se postavlja pitanje šta se promijenilo unazad. Promijenile su se dvije stvari. Prva stvar – lokalni izbori koji su na jedan način dali novi legitimitet i novu potvrdu određenim partijama za njihovo djelovanja. I druga stvar koju svi ovdje ne pominju a to je novi zahtjev za smjenu gospodina Bećirovića i gospodina Lagumdžije. To je jedan novi odnos u kome mi trebamo da riješimo ovo ključno pitanje. Ovo ključno pitanje nažalost trebalo bi da se na izvjestan način ne tiče delegata srpskog naroda obzirom na davno proklamovane stavove iz RS-a da je pitanje uređenja Federacije, federalnih odnosa pitanje same Federacije. Da je pitanje izvršne vlasti na nivou entiteta Federacije zaista pitanje političkih partija koje čine tu vlast. I mi bismo bili srećni da nakon ovih diskusija, kojih će vjerovatno biti još, zatraži se pauza i da neko dođe i donese rješenje kojim bi bili zadovoljni predstavnici svih konstitutivnih naroda u Federaciji, i da ga mi jednostavno podržimo ne postavljajući pitanje zašto je ovo ovako, zašto je onako. Međutim, moram staviti jednu opasku na izlaganje gospodina Raguža, mada vjerujem, i znajući ga, da nije u tom pravcu tako mislio, kada je pomenuo odnos u Federalnoj vladi 8-6, danas 11-6, ja moram reći nažalost da je Vašingtonski sporazum bio bez Srba, a Srbi su konstitutivni narod, ravnopravan narod i na nivou Federacije BiH i taj omjer se na izvjestan način narušio upravo zbog toga što su predstavnici srpskog naroda na ovaj ili na onaj način predstavljajući ove ili one, kako smo mi često znali govoriti, ušli u Vladu Federacije. Ravnopravnost, kad o njoj govorimo, mora biti zastupljena na svakom prostoru BiH i stoga ne želim ni pomisliti da je gospodin Raguž imao primjesu da je taj odnos trebao biti zadržan i da Srbi ne trebaju da budu konstitutivni i sastavni dio i vlasti u Federaciji BiH. Moram reći da nama to stavlja vrlo tešku dilemu kako glasati, jer očigledno ovdje se radi, ja bih rekao, po znacima navoda, političkom sukobu. Podržati jednu ... stranu nije dobro. Zašto? Jer podrška iz bilo koje od ovih strana otvara pitanje još više ojačavanja raskola koji postoji na ovom pitanju. Ovo pitanje je pitanje koje zaista mora biti utemeljeno na rješenju koncepta BiH a to je dva 19 ravnopravna entiteta, tri ravnopravna naroda i naravno uz postojanje garancije evropskih standarda svim građanima koji ne pripadaju jednom od tri konstitutivna naroda. Možemo li do toga doći? Vrijedi pokušati. Nama će biti najteže opredijeliti se za ovu ili za onu stranu jer smo svjesni da i jedna i druga strana nosi dosta nedostataka, i edna i druga strana. Ali ono što je ključno naš glas na bilo koju stranu neće doprinijeti rješavaju ovog problema već naprotiv unijet će još neko novo prestrojavanje i dovođenje do pitanja ko je za koga, zbog čega je podržao ovu opciju ... Ponovo podvlačim dvije su se stvari desile, koje u ozbiljnom jednom konceptu moramo razmotriti, a to je podrška birača stranke SDA koja je ovdje na ovim izborima bila znatna upravo polazeći od onog koncepta koji je iznio i gospodin Čović u svojoj tezi da oni artikulišu 90% biračkog tijela hrvatskog naroda, sad imamo jednu poziciju da je legitimitet na strani SDA. Stoga mislim da bi u kontekstu svih ovih događaja i odnosa trebalo pokušati naći rješenje koje će stvoriti uslove da institucije BiH, kad kažem BiH govorim o institucijama na svim nivoima vlasti, počnu funkcionisati za dobrobit građana BiH. Hvala.
Hvala lijepo. Za repliku se javio Martin Raguž prvo.
Zahvaljujem se. Znači, ni jednom riječju, pa ni između redova, niste mogli izvući taj zaključak. Niti sam spominjao poziciju srpskog naroda niti u Federaciji, niti u RS-u, niti u cjelini BiH, nijednom ni pozitivnom ni drugom intonacijom tako da ovo se odnosilo na poziciju i rasplet u odnosima predstavnika ministara iz reda bošnjačkog i hrvatskog naroda. I sigurno da su neke odluke išle i u pravcu potvrđivanja konstitutivnosti predstavnika srpskog naroda i u Vladi Federacije, što pozdravljam, i uvijek sam pozdravljao, i mislim da je to jedini put da se stvari rješavaju. Hvala lijepo.
Krstan Simić, povreda Poslovnika.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja sam se ogradio jer sam bio svjestan da nije bilo ni primjese u ovoj konstataciji, ali 8-6 što je bilo to je bilo 14 ministara od čega je 8 bilo iz reda bošnjačkog naroda, 6 iz hrvatskog, prema tome nekakve disproporcije koje su kasnije nastajele su nastajale kao rezultat potrebe a i ja nisam imao namjere da na bilo koji način uređujem broj i odnose unutar Federacije. I gospodin Raguž ne treba da i pomisli da sam pomislio da je njegov stav bio kontra ili diskriminatorski u odnosu na Srbe u Federaciji. 20
Hvala lijepo. Znači, ovo Krstan Simić povreda Poslovnika to brišemo. Za riječ se javio zamjenik predsjedavajućeg Ognjen Tadić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Ja koliko znam SDA nije mijenjala svoj program od trenutka kada smo mi napravili ovo partnerstvo sastavljanje Savjeta ministara pa do danas. I ako se nekome taj program nije sviđao tada onda je logično da mu se ne sviđa ni danas. Ako mu je bio prihvatljiv tada logično mu je valjda da mu je prihvatljiv i danas. Dakle, ova rasprava ode u neko suđenje političkih programima, ciljevima, interesima i td., koji nemaju ovdje u ovom trenutku mjesto za ovo o čemu mi govorimo. Ako se opredjeljujemo oko toga onda ja stvarno ne znam šta bih odlučio. Ja niti sam imao kad ambiciju niti iko iz SDS-a pa čak ni '90. da biramo drugim narodima, drugim građanima politike, stranke, programe i ostale stvari. Naravno da je stvar političkog ukusa i odgovornostin s kim ćete sarađivati, ali to je, mislim od Dejtona barem na ovamo, više puta bilo u raznim fazama tako da ne znam koja stranka nije sarađivala s kojom strankom, a programi su manje više ostajali isti. Dakle, ako sudimo ovdje o nekoj stranci ja zaista ne znam šta bih ja sad ovdje olučivao. Mislim da bi bilo neodgovorno da bilo šta kažem u smislu svog stava kad bi morao da idem ponovo na organe stranke pa da organi stranke kažu – znaš šta, Glavni odbor misli da je ovako ili onako. Međutim, ako sudimo o nečemu drugom a to je da li je takva kakva jeste SDA iznevjerila, prevarila, napravila ozbiljan faul na najozbiljnijem političkom pitanju koje je vezano za jednu politiku jednog Savjeta ministara onda je SDA sama i pored brojnih molbi upućenih evo i sa ove govornice i sa vaših mjesta, pa i sa mnogih drugih mjesta, odlučila da ne glasa za budžet i time da kaže da nije dio te većine. I to je njena odluka. Niko nju ne tjera iz Savjeta ministara. Zato se slažem sa gospodinom Čovićem da je ovo što je uradio gospodin Bevanda ... procedure. Morao je neko da uputi zahtjev, morao je neko da donese odluku, tačno u Ustavu piše ko, šta, kako i td. S te strane bih ja volio da sam čuo malo više informacija o tome imamo li mi većinu uopšte za Savjet ministara kada uradimo ovo ili ono i ko čini tu većinu. To bi bilo nekako logično, ali dobro, nema tu sada otvorenih karata, u redu, nije problem oko svega toga. Dakle, ja bih volio da mi u ovoj diskusiji znamo o čemu se izjašnjavamo. O SDA ili o kršenju jednog sporazuma koji smo imali u nekom momentu na stolu, potpisali šest lidera. Kada budemo to znali onda ćemo mi znati, gospodine Simiću, kakav je novi taj legitimitet SDA. SDA je pola godine vodila jednu politiku samostalno, mimo drugih stranaka, zabadala prst u oči, imala neke svoje stavove, izlazila u javnost sa njima, nije bilo koordinacije ni sa federalnim partnerima, kamoli sa nama, i dobila većinu građana. Da li je sad njihov izborni legitimitet da se vrate u Savjet ministara i nastave s nama ili da nastave tu politiku za koju su dobili povjerenje. E to čak nećemo ni ovdje odlučivati, to će odlučiti Glavni odbor SDA shodno tome šta želi 2014. godine. Jer vaš je gospodo najveći problem to da kažete – mi smo rušili tu većinu, nije dobar budžet, nisu dobre odluke, nisu dobri kadrovi, radi se protiv interesa bošnjačkog naroda, izdao SDP, šta ste sve govorili, i onda opet vamo. Ovdje treba pauza. Ozbiljno vam ovo govorim, dakle ovdje treba jedna pauza da mi prvo vidimo šta je to na stolu, o čemu mi to odlučujemo, jer ja sam znao za šta ću glasati kada sam ušao u 21 salu, kada sam vas čuo, bolje reći kada sam čuo sjajne bravure naših umnih glava o tome kako nagovijestiti za šta će ko glasati a da pri tome zaista ništa nakon svega ovoga nije jasno. Dakle, hajmo mi jednu pauzu od pola sata ja predlažem sad da uzmemo, naravno nakon što čujemo i uvaženog kolegu Mehmeda Bradarića, da mu ne uskraćujemo pravo na riječ, da ga ne prekidamo, pa da vidimo o čemu pričamo. Kada budemo znali o čemu pričamo da se vratimo ovdje pa da odlučimo ono što nam je obaveza odlučiti, zavisno od toga koju smo njivu uzeli i brazdu da oremo. Hvala.
Hvala lijepo. Za riječ se javio Mehmed Bradarić. Izvolite.
Ja sam mislio da danas rasprave po ovoj tačci neće ni biti, ne znam da li nam uopšte Poslovnik i dozvoljava, mislim da smo mi raspravu prošli put završili. Ja sam mislio da će biti samo izjašnjavanje o ovoj inicijativi. Ja moram priznati da sam malo, malkice ljubomoran na delegate iz Kluba Srba i Kluba Hrvata zato što vi danas zaista imate jednu komociju, možete univerzalno pričati, možete ... pričati, ali ja mislim ipak da je Dara prevršila mjeru. SDP ostaje pri svom stavu, SDP traži smjenu vrlo jasno iz tri, makar tri razloga koji su potpuno razumljivi. Prvi je razlog taj što nije usvojen, odnosno SDA nije glasala za budžet a džentlmenski dogovor između šestorke je bio onaj ko prvi odustane od tih nekakvih strateških ciljeva, strateških zadataka mora napustiti šestorku. Da je bilo političke estetike i da je bilo političke dosljednosti to bi SDA i uradila. Nije bilo realno očekivati povećanje budžeta i to samo za ministarstva na čijem čelu su SDA-ovi kadrovi, značajno povećanje budžeta. Bilo je povećanje budžeta, čini mi se, 5% i to samo u, gospodine predsjedavajući čestitam Vam, i to samo u državi BiH. U svim državama okruženja budžet je bio isti ili manji. Tako da nije moglo se očekivati povećanje budžeta upravo zbog servisiranja vanjskog duga koji BiH u naredne četiri godine čeka vraćanje 2,5 milijarde duga, od toga samo 470 miliona maraka kamata. 2009. godine diglo se milijardu, 2010. još jedna milijarda i to sada ova vlast vraća. Prema tome zna se ko je bio 2009. godine bio dio vlasti, ko je bio 2010. godine dio vlasti i to su morali imati na umu kad su kreirali budžet. Prema tome SDP je rekao da je za budžet kao i svi drugi što su rekli osim SDA i onda nije SDP kriv što je stvorena politička kriza i nije Zlatko Lagumdžija predsjednik SDP-a kriv zato što je stvorena politička kriza. Ja to slušam ovih dana rafalno, onako baražno sa svih radija, televizija i td., kako je za sve kriv Zlatko Lagumdžija i SDP. Druga stvar, bila je poznata parlamentarna većina. Onaj ko je promijenio svoje mišljenje tad, ne znam ni ja ... mjeseca, morao bi danas objasniti ljudima zašto je, građanima BiH, zašto je promijenio svoje mišljenje kad za to uopšte nije bilo razloga. Dakle, SDP ima tu sad jednu olakšavajuću okolnost ne mora objašnjavati građanima zašto smo ostali isti, neka objašnjavaju oni koji su promijenili svoj stav i koji su rekli, evo da to možda i ne treba uraditi. I treća stvar, treća stvar je odluka Ustavnog suda. Znalo se tad kad smo ovdje razgovarali o tome da nije ugrožen vitalni nacionalni interes Bošnjaka i to je sud, Ustavni sud potvrdio. Znali su to i kolege iz SDA i namjerno su stvorili političku krizu koja, evo i dan danas traje. Prema tome, za tu vrstu političke krize nije kriv SDP i nije kriv Zlatko Lagumdžija. 22 Prema tome, da bi završili zaista ovu jednu tiradu nekakvu, koja je duga dosadna priča od koje apsolutno niko nikakve nema koristi, građani nemaju koristi, ja ne znam za politički dogovor političkih lidera, možda do prije sat vremena da smo znali, evo vidite ... možda više i ne znamo, nešta se mijenja, nešto se promijenilo, ali molim vas hajmo danas tu odluku donijeti pa makar ona bila crna i za SDP. Makar SDP od danas ili sutra, a o razlozima sutrašnjim zahtjeva za smjenu ne želim govoriti, to će tamo ljudi sutra govoriti, hajte da tu priču završimo. Nisam siguran kad bi se ušlo sa ovim sastavom dalje da bi mi išta uradili, pogotovo kad su ove odluke u pitanju, odluka Sejdić-Finci i td. Eto, toliko.
Dobro, hvala lijepo. Dajem, na zahtjev Kluba Srba, je li tako, ne, člana Kolegija, dajem pauzu od pola sata. [[PAUZA]] Evo nastavljamo sjednicu Doma naroda kod ove treće tačke dnevnog reda. Pauzu je tražio zamjenik predsjedavajućeg. Nema potrebe da, sad sam sa njim razgovarao, da posebno ništa se izjašnjava nakon pauze. Situacija, evo kod mene ovdje na displeju nema više prijavljenih po ovoj tački dnevnog reda. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući. Ja sam samo čekala da vidim jesu li iscrpljena, odnosno je li završena rasprava po ovoj točci i ja bih u ime Kluba hrvatskog naroda zatražila stanku od 10 minuta prije izjašnjavanja.
Pet minuta.
Pet, deset, koliko ocijeni.
Dobro hvala lijepo. Pauza u roku od, koliko, pet minuta. [[PAUZA]] 23 Dame i gospodo nastavljamo sa sjednicom. Pauzu je tražila Borjana Krišto. Da li ima potrebe nešto da?
/nije uključen mikrofon/
Dobro. Znači, da li se još neko javlja za riječ? Ne javlja. Vidite, onda ćemo morati pristupiti glasanju u smislu člana 78. Poslovnika. Glasanje će se vršiti prozivanjem po abecednom redu. Obzirom da je predsjedavajući iz reda bošnjačkog naroda. Zamolio bih sekretara da proziva delegate Doma naroda i da se oni izjašnjavaju za, protiv ili suzdržan, uostalom znate kako to ide. ____________(?) Šta je razlog, zbog čega glasamo ...? Pa vidite član 78. kaže ovako – Glasanje prozivanjem primjenjuje se kad predsjedavajući sam ili na prijedlog kojeg delegata ocijeni da je to potrebno kako bi se uklonile sumnje u regularnost rezultata glasanja. Evo, ja sam to procijenio tako i predlažem da se na taj način glasa. Mislim to je moje poslovničko pravo. Pozvao bih, znači sekretara da to po abecedi kako, obzirom da po azbuci je kad predsjedava iz reda srpskog naroda, po abecedi kad predsjedavaju iz reda hrvatskog ili bošnjačkog naroda. Izvolite.
Prvo ćemo prozivkom raditi. Bećirović Hasan.
Za što glasamo.
... se, znači za potvrdu o smjeni ministara i zamjenika.
Za odluku predsjedavajućeg.
Predsjedavajućeg, ovo, potvrđivanju.
Za. 24
Bradarić Mehmed.
Za.
Možda radi stenograma da mikrofon, radi stenograma i svega, da možda upalite se. Možete vi iz režije. Bećirović Hasan - za. Bradarić Mehmed - za. Čović Dragan.
Za.
Genjac Halid.
Protiv.
Kapetanović Nermina.
Protiv.
Krešić Stjepan.
Protiv.
Krišto Borjana.
Za.
Raguž Martin.
Za. 25
Tihić Sulejman.
Protiv.
Vrdoljak Krunoslav.
Za.
Iz Republike Srpske Ivanić Mladen.
Za.
Košarac Staša.
Protiv.
Rodić Dragutin.
Protiv.
Simić Krstan.
Protiv.
Tadić Ognjen.
Za.
Hvala. 26
Konstatujem da je potvrđena Odluka predsjedavajućeg Vijeća ministara i da su ministri iz reda Stranke demokratske akcije razriješeni pozicija ministra odbrane, odnosno ministra sigurnosti, glasovima 8 za, 7 protiv. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda.
/nije uključen mikrofon/
Dobro, ta je tačka dnevnog reda završena, što ćemo sad više. Evo, Dragan se javio za riječ. Dragan Čović. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja sam se javio po ovoj točci dnevnog reda, forma je završena ali, naravno da imam mogućnosti kazati ono što mislim kazati. Da ne bi ponavljao sve ono što sam kazao na uvodu, vrlo jasno ja pozivam sve svoje kolege, i one koji su glasovali danas protiv i one koji su glasovali za, da ovim naša aktivnost razgovora sa našim strankama kojima pokušavamo napraviti parlamentarnu većinu, kako bi riješili sve ključne probleme u BiH, je završeno. I stoga pozivam predstavnike SDA da našu suradnju nastavimo jer ćemo vjerujem vrlo brzo imati prigodu o istim stvarima, a to je funkcioniranje vlasti na svim razinama u istom sazivu, i to je Mapa puta, vrlo brzo razgovarati, pa i vjerojatno na isti način o strukturi Vijeća ministara kao i Vladi Federacije. Hvala vam lijepo.
Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda, Ad. 4. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač: Zajednička komisija za administrativne poslove Ovo je drugo čitanje. U drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasa se o Prijedlogu zakona. Dobili ste Izvještaj Komisije za finansije i budžet Doma naroda. Komisija je usvojila Prijedlog zakona sa jednim amandmanom koji je postao sastavni dio teksta zakona, te predlaže Domu njegovo usvajanje. Predstavnički dom je na 26. Sjednici, održanoj 19.04.2012. godine, usvojio Zakon o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine u drugom čitanju takođe sa jednim amandmanom. Sada dajem riječ predlagaču zakona, da li ima potrebe? 27 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ja mislim da ovaj zakon nije dobar zato što ako se na puno mjesta da fiskalna samostalnost neće biti kontrole nad rashodima u cjelini. Ranije, u ranijem sistemu ste imali jako puno institucija koje su imale praktično vlastitu samostalnost i onda se time izgubi potpuno kontrola nad rashodima. Zato mislim da nije dobro da Parlament sam odlučuje o sebi već mislim da budžet Parlamenta i sve ostalo treba biti sastavni dio opšteg budžeta i zato ću biti protiv ovog zakona.
Dobro, hvala lijepo. Da li se još ko javlja za riječ? Ako se niko ne javlja za riječ možemo pristupiti glasanju. Neka se pripremi za glasanje. Evo, 11 je za, 3 protiv. Konstatujem da postoji opća i entitetska većina i da je ovaj zakon usvojen. Prelazimo na petu tačku dnevnog reda, Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH Ovo je drugo čitanje. U drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasa se o Prijedlogu zakona. Dobili ste Izvještaj Ustavnopravne komisije Doma naroda. Predstavnički dom je na 33. Sjednici, održanoj 06.09.2012. godine, usvojio zakon u drugom čitanju. Riječ dajem predsjedavajućem Komisije Krstanu Simiću.
/nije uključen mikrofon/
Ne želi. Sad dajem riječ predlagaču zakona. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 28 Isto tako niko ne želi. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Glasamo o Prijedlogu zakona. Konstatujem da postoji opća i entitetska većina. 13 za i 1 suzdržan. Prelazimo na tačku šest, Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kretanju i boravku stranaca i azilu (drugo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH
Zahvaljujem predsjedavajući. Mi imamo Izvještaj komisije koji su svi delegati dobili i to odražava stanje na Komisiji. Međutim, zbog određenih kontraverzi ja ću diskutirati sad kao delegat, zbog određenih konstraverzi koje su se pojavile oko usvojenog amandmana. Naime, ovaj zakon je izuzetno kvalitetan zakon, veoma, među prioritetnijim zakonima i u njegovoj izradi prilično je pomogla i Evropska komisija i sa svojim fondovima, čak on je u okviru trininga urađen. I zakon je odprilike išao u smjeru da se pitanja azilanata i td. uskladi sa evropskim obavezujućim normama, i evropskim direktivama, i evropskim standardima. Mi nismo članica naravno, ali smo se obuzeli, zapravo preuzeli smo obavezu da ćemo preuzimanje AKI-ja vršiti u skladu sa važećim direktivama i ono što mijenjamo mijenjat ćemo na način da bude kompatibilno sa AKI-jem. Ovaj amandman koji je usvojen je u suprotnosti sa jednom od direktiva EU. Naime, maksimalno držanje u azilu je predviđeno 18 mjeseci. Ovdje je napravljen izuzetak u određenim situacijama ako je lice, strano lice, prijetnja po sigurnost. I to je razumljivo za prilike u BiH da postoji potreba da se procjenjuju te okolnosti. Međutim, obzirom da ima tu potrebe da se izvrše dodatne konsultacije ... stava EU i stanja koje ipak treba respektirati, ja predlažem da se ovaj zakon odgodi za iduću sjednicu, da se izjašnjavanje o zakonu odgodi za iduću sjednicu. Hvala vam.
Borjana Krišto. 29
Hvala lijepo. Evo, kolega Genjac je sad napravio i kratku konsultaciju. Naime možda nije na neki način upoznao, mi smo predsjednici klubova zapravo tri naroda u Domu naroda imali jedan sastanak sa Evropskom komisijom u pogledu usuglašenosti ovih odredaba ovog zakona sa direktivama EU, odnosno sa EU zakonodavstvom. Tada smo mi na tom sastanku dogovorili se kao predsjednici klubova da ćemo uistinu stavove zauzeti na svojim klubovima koji ćemo danas imati neposredno prije sjednice, ali da u kontekstu Prijedloga zakona koji danas imamo na dnevnom redu uistinu cijenimo, da kažem, određene odredbe ovog zakona prioritetnim, prije svega za javni poredak, odnosno sigurnost BiH, tako da smo svi komentirali da je ova norma, odnosno ova odredba ovog zakona, koja je ugrađena za boravak stranaca, odnosno osoba čije bi, na neki način, ponašanje mogo ugroziti sigurnost BiH, da je ova odredba dobra. Ali poštujući direktive EU mi smo predlagali da napravimo još jedan dodatan sastanak sa svim članovima, da kažem i klubovima, i onih koji su usvojili ovaj zakon, budući je ovaj zakon usvojen jednoglasno u Zastupničkom domu, da ukoliko je to moguće dođemo do određenih suglasnosti, da na neki način zaštitimo da kažem i sigurnost BiH, koja je nama u ovakvim odnosima i prilikama na prvom mjestu, a potom i da zakon uskladimo sa direktivama EU. Mislim da sad u ovom trenutku ovo povlačenje skoro da nema nikakvog smisla, jer da smo išta trebali napraviti mi smo trebali uložiti amandman po Posolovniku 24 sata prije otpočinjanja ove naše sjednice. A u ovom trenutku, i mi smo predložili svako svim šefovima, da kažem kolegijima Doma naroda, da se pokuša ovaj zakon skinuti s dnevnog reda, međutim mi smo danas to usvojili, tako da ja sad ovdje u ovom trenutku kolegi Genjcu kažem da skoro mi nemamo smisla da se izjašnjavamo jer smo zapravo propustili onaj amandmanski rok kako bi mogli intervenirati na zakon u smislu amandmana, tako da nam ostaje da se samo izjasnimo o zakonu. Meni je uistinu žao kao samo, evo jednom članu tog tima da se nismo uspjeli usuglasiti da nam ovo ne bude danas na dnevnom redu pa da eventualno budemo mogli nešto intervenirati. Ali evo, u svakom slučaju takođe ću reći i stav, koji sam ja iznijela i na Klubu jutros, i promišljanje svih članova Kluba iz hrvatskog naroda je također to da se sigurnost građana mora biti u ovakvim odnosima u BiH na prvom mjestu, a potom direktive EU koje ćemo mi imati vremena da kažem usuglasiti i ovaj zakon za neko naredno vrijeme. Hvala vam, tako da ćemo evo mi ostati kod podrške ovom zakonu.
Dobro. Za riječ se javio Staša Košarac. Izvolite.
Uvažene kolegice i kolege, uvaženo predsjedništvo. Mi imamo gotovo identičnu situaciju kao kad smo usvajali Zakon o vinu. Želim da vas podsjetim da smo i tada imali pet do dvanaest inicijativu Evropske komisije da zakon nije usklađen sa evropskim direktivama i mi smo taj zakon ovdje oborili. Imali smo situaciju da tog zakona već, to je bilo već prije godinu dana, i da već godinu dana pred delegatima, odnosno poslanicima u Predstavničkom domu nije bio taj zakon, nije se ponovo pojavio. 30 Ja mislim da mi nemamo prava da ignorišemo, prije svega činjenicu da su poslanici u Predstavničkom domu, koji su izabrani od građana BiH, gotovo jednoglasno podržali ovaj zakon. Za zakon nisu glasali samo oni koji nisu bili prisutni na sjednici ili su privremeno bili odsutni sa sjednice. To je s jedne strane. S druge strane treba istaći činjenicu da je Ministarstvo bezbjednosti dalo pozitivno mišljenje na ovaj amandman i da, evo mogu da kažem da su institucije na nivou BiH podržale zakon, odnosno izmjene i dopune zakona sa predviđenim amandmanom. U obrazloženjima koje smo imali sa predstavnicima Evropske komisije obaviješteni smo da to ugrožava, uslovno rečeno, njihov kredibilitet u implementaciji Tvining projekta koji je koštao 750.000 i obaviješteni smo da takav sadržaj zakona s obzirom na sadašnji status BiH, nije, rekao bih, ograničavajući nego onda kada dobijemo status kandidata da onda možemo eventualno kroz dodatne izmjene i dopune zakona nešto promijeniti. Ja lično smatram da u ovoj zemlji imperativ svima nama prije svega treba da bude bezbjednost, a složili smo se svi da ukoliko ne bude u ovim izmjenama i dopunama navedena ovakva, rekao bih pod navodnim znacima, klauzula ili ovakav sadržaj amandmana, da bi smo svi imali, rekao bih, drugačiji stav u pogledu bezbjednosti na nivou BiH. Prema tome mi smo danas naravno na Klubu razmotrili ovu mogućnost s obzirom da Kolegij nije reagovao na drugačiji način i s obzirom da su istekle sve amandmanske faze, mi ćemo se prilikom izjašnjavanja o ovom zakonu izjasniti za zakon sa ovim amandmanom. Hvala.
Martin Raguž se javio za riječ.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. U prilog raspravama da danas prihvatimo ovaj zakon, samo kratko. Znači, prioritet za BiH, kao članicu Vijeća Evrope i potencijalnog kandidata za članstvo u EU, u ovom trenutku jeste njen sigurnosni sistem i BiH ima za obvezu očuvanje javnog i općeg interesa države, što ni na koji način ne treba tretirati kao korak unazad sve dok se ovakvim nastojanjima ne ugrožava zaštita osnovnih ljudskih prava i sloboda na strani pojedinaca. I činjenica je, dakle da nije rijedak slučaj da čak i zemlje koje su članice EU traže izuzeće od ovih direktiva, a BiH još nije članica. Ona ima prioritet štiti svoju sigurnost i u skladu sa Evropskom konvencijom i protokolima. U ovom trenutku smatram da ovaj zakon ispunjava sve standarde da bude danas prihvaćen, a kako se budemo približavali EU i kako budemo jačali svoj ustavni poredak i instrumente tako onda možemo i vršiti dorade ovog zakona. Hvala lijepo.
Dobro, hvala lijepo. Više se niko ne javlja za riječ, trebamo pristupiti glasanju.
[[nije uključen mikrofon]] 31
Aha, dobro, Halid Genjac, nisam vidio.
Pošto vidim raspoloženje klubova i otprilike to, što se tiče amandmana nije kasno jer Dom može odlučiti da produži amandmansku fazu, to nije poslovnička prepreka. Međutim, vidjeći raspoloženje ja povlačim ovaj prijedlog.
Dobro, hvala lijepo. Da pristupamo glasanju. Evo, konstatujem da je za Prijedlog zakona bilo 11, 3 suzdržanih, da ima opća većina i entitetska većina. Zakon je usvojen. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnoga reda, Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona. Član 100. Poslovnika prvo se vodi rasprava o neophodnosti donošenja i principima na kojima je Prijedlog zakona zasnovan. Dobili ste Mišljenje Komisije za finansije i budžet Doma naroda. Komisija je prihvatila principe Prijedloga zakona. Predstavnički dom je na 33. sjednici, održanoj 06.09.2012. godine, usvojio Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH u prvom čitanju. Riječ dajem predlagaču Zakona. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja ću vrlo kratko, obzirom da raspravljamo o principima, da je prvo čitanje. Ja upravo mislim sasvim suprotno da ovaj Zakon nema utemeljenje u osnovnim principima i usklađenosti sa zakonodavstvom BiH u dijelu u kojem se pokušalo razriješiti pitanje privremenog finansiranja. Mislim da je uvedena još veća konfuzija. A u dijelu kojim se pokušava razriješiti ili detaljnije definisati izmirenje vanjskog duga imam utisak da su te odredbe suprotne odredbama Zakona o Centralnoj banci i stoga izražavam veliku rezervu spram ovog teksta Zakona. 32
Dobro. Da li se još neko javlja za riječ? Pošto se niko ne javlja za riječ zaključujem raspravu. Glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Ko je za? Za je bilo 8, 3 protiv, 2 suzdržana. Postoji opća i entitetska većina. Konstatujem da je Zakon u prvom čitanju usvojen. Prelazimo na osmu tačku dnevnoga rada, Ad. 8. Prijedlog zakona o finansiranju političkih stranaka (prvo čitanje) – predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona. Prvo se vodi rasprava o neophodnosti donošenja i principima na kojima je Prijedlog zakona zasnovan. Dobili ste Mišljenje Komisije za finansije i budžet Doma naroda. Komisija je prihvatila principe Prijedloga zakona. Riječ dajem predlagaču Zakona. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Neću dugo, jer i prošli put kad je bila ova Informacija ja sam rekao, ja vas molim sve samo da pogledate grafikon na strani 11 koji pokazuje da 2009. zaduživanje sa 4 milijarde i 200 u roku od tri godine otišlo na 6 milijardi i 600. Dakle, u tri godine je ovo povećano za više od 50%. To je dramatično neodgovorna politika zaduživanja, to je potpuni raspad bilo kakve kontrole i to je neodgovorna politika prema ovom narodu i prema svim ljudima. Iza ovoga će slijediti novi nastavak, novo zaduživanje da bi se vraćali prethodni dugovi i ja mislim da, ako ništa drugo, a onda ovo pokazuje gdje se ustvari ekonomija u BiH nalazi, jednako oba entiteta, isti su oni tu, nema razlike, dug veći društveni proizvod manji. U svakoj normalnoj državi kad se to tako desi vlast bi trebala biti pometena. Jer zaduživati se više a praviti, proizvoditi i stvarati manje, to jednostavno nije normalno i ja se nadam da je, i ova Informacija, krajnje je vrijeme da se dug BiH, koji se sastoji od dugova posebno oba njena entiteta dominantno, zaista konačno stavi pod kontrolu, jer će nam se desiti grčki scenario, a za razliku od Grčke mi nemamo Njemačku i nećemo ni imati. I onda će se naš narod patiti sam zbog nesposobnosti da vrati ovakve dugove. Hvala.
Dobro, hvala lijepo. Za riječ se javio Hasan Bećirović.
Ma, ja se zahvaljujem gospodine predsjedavajući, ja sam ustvari htio iskoristiti priliku, mada vidim da interesa nema, nema baš puno za ove tačke, ali iz njih možemo izvući jako puno zaključaka. Ja želim s ovog mjesta da kažem da je zapanjujuće da mi čak ne možemo da utvrdimo unutarnji dug nevladinog sektora. To nam opet govori o konceptu organizacije i nadležnosti unutar BiH, ali nam govori i o jednom drugom slučaju i ovaj iznos koji smo utvrdili nekih 8, 9 milijardi, da je stanje likvidnosti u realnom sektoru danas dramatično. Da se ta oblast života i rada u BiH apsolutno ne fokusira ni na jednom nivou. Ja sam sklon ustvrditi danas da je problem nelikvidnosti privrednih subjekata u BiH možda u budućnosti i za budućnost realnog sektora jedan od najbitnijih problema. A tom problemu nismo posvetili nimalo pažnje. Ja ću, naravno na kraju ovog svog obraćanja, predložiti nekoliko zaključaka. Druga stvar koja je vrlo bitna, zapanjujuća je neodgovornost učesnika u realnom sektoru oko nediscipline u izmirivanju obaveza prema državi, a još je veći stepen zapanjenosti kad vidimo šta država radi, odnosno državni organi u odnosu na takve subjekte. Danas je u BiH daleko isplatnije biti nepošten, društveno neodgovoran, socijalno neosjetljiv biznismen nego obrnuto – pošten, društveno odgovoran i socijalno osjetljiv. Jer ovo što se danas događa u našim entitetima, jer oni su nadležni za taj privredni sistem, jer nadležnost na nivou BiH nema osim dijela vanjske trgovine i indirektnih poreza, ispada da se potiče biznis koji nije u interesu države, nego u interesu nečeg drugog. 34 I treća stvar na koju sam želio da ukažem u ovom trenutku je činjenica da BiH vjerovatno dijelom zbog svoje ustavnopravne strukture, ali ja bih rekao dijelom, većim dijelom zbog neodgovornosti pregovarača sa strane BiH u postupku ugovaranja kreditiranja sa inostranim kreditorima, jednostavno je neprihvatljivo da se svega u prosjeku 12 do 14% kredita iz inostranstva angažuje u realnom sektoru u privredi, a da je ostalo uglavnom u javnoj potrošnji i za vraćanje već preuzetih dugova. Naprosto takva struktura zaduženja ne može se izdržati. Mi moramo biti svjesni da je temeljni problem efikasnosti zemlje u cjelini efikasnost realnog sektora i uslovi u kojima on radi. Zbog toga ja predlažem, ukoliko imamo, naravno ovo bi se dalo još nadugo i naširoko o svemu, ali predlažem da vidimo da li imamo ikakvu mogućnost da sugerišemo nadležnim entitetskim organima izmjenu zakona u pogledu ubiranja državnih poreza sa stanovišta sprečavanja utaje i evazije i kategorisanje tih prekršaja u daleko, ja bih rekao, ozbiljniji prekršaja, pa čak i do krivičnih djela, iako mi to i sada imamo, ali to se ne provodi. Jer danas u nas u BiH uspješni su oni koji uspiju prevariti ili državu ili radnike ili dobavljače, a najuspješniji su koji prevare sve troje ovo. Na takvim postavkama zemlja ne može naprijed. Naprosto ovo se mora sprečavati i mi moramo uvesti u tome određenu disciplinu. I drugo što predlažem, možda da iniciramo izmjenu Zakona o finansijskom poslovanju sa stanovišta likvidnosti. Mi moramo obezbijediti da bar javni sektor ima određenu odgovornost da svoje obaveze izvršava u određenom roku. I ako ne izvršava te obaveze u određenom roku da za to se snose sankcije. Jer to će biti jedan od, dosta konkretni, ova dva prijedloga bi mogla biti jako konkretan doprinos za poticaj u bržem privrednom razvoju zemlje. Hvala lijepo.
Obzirom da se više niko ne javlja za riječ, a ovi zaključci bi trebali doći u pismenoj formi da bi mogli se o njima izjasniti. Ja koliko sam razumio, prvi zaključak jesu izmjene Zakona o ubiranju poreza, a drugi bi bio da javni sektor obavezno uplaćuje svoje obaveze. Ali možda je bolje da idemo na slijedeću tačku pa ćemo onda glasati o tački 9., evo dok ne dođu ti pismeni zaključci. Tačka 10. je, Ad. 10. Izvještaj o radu Istražne komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provjeru zakonitosti procesa uništavanje municije, minsko-eksplozivinih sredstava, naoružanja i vojne opreme Dom naroda je na 7. sjednici, održanoj 01.12.2011. godine, a Predstavnički domna na 13. sjednici, održanoj 10.11.2011. godine, povodom rasprave o Informaciji o riješavanju viška naoružanja municije i minsko-eksplozivnih sredstava Oružanih snaga BiH, usvojili su zaključak kojim je formirana Istražna komisija koja će istražiti cjelokupan proces uništavanja municije, minsko-eksplozivnih sredstava, naoružanja i vojne opreme, provjeriti zakonitost cjelokupnog procesa i o tome podnijeti konačan izvještaj domovima Parlamentarne skupštine BiH. 35 Dobili ste Izvještaj Istražne komisije. Komisija je usvojila Izvještaj s nalazima i zaključcima sadržanim u njemu, te domovima Parlamentarne skupštine BiH predlaže da pod, 1. Usvoji Izvještaj o radu Istražne komisije oba doma Parlamentarne skupštine za provjeru zakonitosti procesa uništavanja municije, minsko-eksplozivnih sredstava, naoružanja i vojne opreme. 2. Izvještaj sa svom dokumentacijom, na kojoj se zasnivao rad Istražne komisije, stavi na raspolaganje Tužilaštvu BiH, ako to Tužilaštvo zatraži, zajedno sa usvojenim zapisnicima i neautorizovanim transkriptima sa sedam održanih sjednica Istražne komisije, te materijalima dostavljenim od Ministarstva odbrane i Zajedničkog štaba Oružanih snaga BiH i Ureda UNDP u Sarajevu. Predstavnički dom na 33. sjednici, održanoj 06.09.2012. godine, usvojio je Izvještaj zajedno sa zaključcima sadržanim u njemu. Riječ dajem Borjani Krišto koju je Istražna komisija odredila za izvjestiteljicu na sjednici Doma. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo, zapravo iz ovih zaključaka je jasno vidljivo da je Zajedničko povjerenstvo radilo na istraživanju, znači zakonitosti uništavanja oružja i streljiva i dostavilo svoje nalaze sa zaključcima. Zapravo zaključci ovog Zajedničkog privremenog povjerenstva su na neki način samo modificirani na Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH i oni glase ovako kao što ste ih Vi sad pročitali, da ih ja ne ponavljam. Oni su zapravo, čak ni ovi nešto posebno, da kažem, ne odstupaju, ne vidim razloga zbog čega su iz modificirali, jer je zaključak broj 2. bio onaj koji je glavni, da se Izvješće sa dostavljenom dokumentacijom stavi na raspolaganje Tužiteljstvu BiH. I naravno, ukoliko Tužiteljstvo BiH to zatraži i sva druga raspoloživa dokumentacija i neautorizirani tekstovi, zapravo i zapisnici. Tako da, evo ja u ovom smislu kažem ovom Domu ispred članova, odnosno nas koji smo radili ispred Doma naroda, da uistinu je bio ovo jedan zahtjevan posao raditi u ovom jednom Povjerenstvu i naravno da je Povjerenstvo u skladu sa svojim nadležnostima i ovlastima uradilo jedan dio svog posla, a ostali posao koji se tiče zakonitosti, odnosnok nezakonitosti procesa uništavanja streljiva, odružja i municije, naravno na institucijama kojima je to posao, a to je Tužiteljstvo BiH. Evo, hvala vam.
Otvaram raspravu. Evo, Krstan Simić se javio za riječ.
Hvala gospodine predsjedavajući. 36 Želim se osvrnuti na zaključak broj 2. Malo mi se čini nepotrebnim i suvišnim, jer ukoliko god Tužilaštvo zatraži postoji obaveza da se dostavi. Ovdje treba da imamo stav ili da se ovaj Izvještaj dostavi Tužilaštvu da ga ono razmatra ili da se ovaj zaključak briše. Šta god Tužilaštvo zatraži, ono, njemu se mora dostaviti. To je jedna obaveza koja proističe iz ZKP-a. Tako da imamo, ostalo je ovo nedorečeno i bojim se da malo izgledamo neozbiljni – ako zatraži mi ćemo mu dostaviti. Moramo dostaviti, htjeli ne htjeli, ako zatraži, a pitanje je da li imamo obavezu da dostavimo odmah ili ne. Hvala.
Hvala lijepo. Da li se još ko javlja za riječ? Borjana Krišto se ponovo javlja za riječ.
Evo, ja ću vrlo kratko. Naravno, to sam i ja maloprije kazala da mi uopće nismo trebali, tako smo odlučili na Povjerenstvu, jer uistinu je ovo kao što kolega reče, sve što Tužiteljstvo zatraži i po onim stvarima koje je radilo Istražno povjerenstvo i kojima nije radilo, znači dužni smo u cilju provođenja istrage, odnosno zaštite zakonitosti dostaviti određene podatke. Međutim u ovom slučaju, znači informacija je već dostavljena. Znači paralelno kako god je radilo Istražno povjerenstvo tako rade i druge agencije, kao što je SIPA, kao što je Tužiteljstvo BiH i već vrši, znači određene provjere i u postupcima je korigiranja, odnosno ispravke povrede Poslovnika i poslovničkih procedura kod uništavanja. Tako da mi u ovom slučaju nećemo ništa posebno napraviti ako mi sada korigiramo ove stavove u odnosu na stav Zastupničkog doma. Ja bih predložila da ih mi prihvatimo, a već su, sva raspoloživa dokumentacija je na Tužiteljstvu, tako da, da budemo bar istovjetni i identični sa Zastupničkim domom, ako kolega može prihvatiti naravno to. Hvala lijepo.
Dobro, hvala lijepo. Staša Košarac se javio za riječ.
Ja sam bio član Istražne komisije. Imali smo puno posla. Došli smo do određenih saznanja i naravno, prilikom same djelatnosti u Istražnoj komisiji imali smo više dilema gdje je bilo jasno da je neophodno da nadležne institucije daju konačnu riječ o tome na koji način je vršen proces uništavanja municije, minsko-eksplozivnih sredstava i td. i da li je tu bilo nepravilnosti. Na nedavno održanoj Komisiji isto tako smo vidjeli da, i kada je u pitanju prodaja viška naoružanja, postoji određenih nejasnoća. Ja se plašim da, ako mi budemo se oslonili samo na neke istražne organe, da pri tome ovo, ovaj Parlament to ne dostavi Tužilaštvu BiH i da ćemo se vrtiti u krug. Ja mislim da je mnogo bolje da po svaku cijenu Parlament dostavi Tužilaštvu ono do čega je 37 došao prilikom rada Istražne komisije, nego da čekamo hoće li neko nekoga pozvati, jer istina je da su vođeni procesi, da je SIPA radila svoj dio posla, da je Tužilaštvo radilo svoj dio posla, ali epilog niko od nas ne zna. I mislim da bismo, na kraju krajeva, ovim do čega je došla Istražna komisija sigurno pomogli institucijama pravosudnog karaktera na nivou BiH i nekim drugim, da ovaj proces ubrzaju, da konačno kroz svoj djelokrug rada i odgovore na mnoge dileme koje danas postoje u BiH. Hvala. I spreman sam znači, ovo o čemu je rekao gospodin Krstan Simić, da se koriguje ovdje zaključak ... I na kraju krajeva, ne znam da li po Poslovniku, mislim da jeste, ukoliko je neophodno ići na usaglašavanje i formiranje nekih komisija oko usaglašavanja ne vidim da je tu neki problem da i to uradimo.
Da li se još ko javlja za riječ? Ne javlja. Evo, imamo prijedlog Komisije koji bi bio istovjetan sa onim što je usvojeno na Zastupničkom domu. Hoćemo li prvo glasati o ovom prijedlogu? Molim vas da pristupimo glasanju. Da izbjegnemo ovo usaglašavanje, izgubićemo vrijeme sve, komisije, jedna, druga. Možda ovo što je Borjana predložila da ipak bude u istovjetnom tekstu. Evo dobro, izvolite Krstane.
Saglasan sam sa prijedlogom, a nas ne obavezuje ni ... ni zaključak da se ovo proslijedu Tužilaštvu, pa neka Tužilaštvo odlučuje kako hoće i šta hoće. Eto, hvala.
Da mi pristupimo glasanju. Hajte molim vas omogućite da se glasa. Evo, imali smo 13 za, 1 suzdržan. Možemo konstatovati da je ovaj Izvještaj usvojen sa zaključcima kako je to predloženo. Da se vratimo na ovu prethodnu tačku – Informacija o stanju javne zaduženosti BiH na dan 31.12.2011. godine. Imamo prijedloge zaključaka gospodina Hasana Bećirovića. Pod jedan, predlaže se nadležnim državnim organima entiteta da u skladu, i organima entiteta da u skladu sa svojim nadležnostima izmjenama Zakona obezbjede veću odgovornost za izmirenje finansijskih obaveza privrednih društava, naročito u oblasti međusobnih potraživanja, izmirenja obaveza prema radnicima i obaveza prema budžetu i vanbudžetskim fondovima. Sve u cilju poboljšanja likvidnosti u zemlji. Ja vjerujem da sam to pročitao kako treba, malo je rukopis. Možemo li usvojiti ovaj zaključak? Glasamo prvo o zaključku. Imamo 10 za, protiv 3, 1 suzdržan. Postoji opća većina, ne postoji entitetska većina. 38 Nema gospodina Ognjena, ostavit ćemo za slijedeću sjednicu.
/nije uključen mikrofon/
Dobro, ostavićemo ovo za slijedeću sjednicu. Prelazimo na 11. Tačku.
/nije uključen mikrofon/
Možemo glasati o Informaciji, da makar usvojimo Informaciju, ako je, ovaj zaključak neka ostane. Možemo li? Molim vas pripremite se da glasamo Informaciji. Za glasalo je 13, protiv niko, suzdržan 1. Postoji opća i entitetska većina. Znači, usvojena je, primljena je k znanju ova Informacija. Pitanje zaključka ostavljamo za narednu sjednicu. Sada, na dnevnom redu današnje sjednice, još jedanput davanje saglasnosti za ratificiranje sporazuma i konvencija. Predlažem da objedinimo raspravu izjašnjavanja o davanju suglasnosti za ratificiranje sporazuma i konvencija iz tačaka 11. do 18., uključujući i tačku 18. dnevnog reda. Otvaram raspravu. Ko je za ovakav prijedlog? Molim vas da glasamo o objedinjavanju. Svi smo za ovaj prijedlog. Znači od 14 prisutnih, 14 za. Prijedlog je usvojen. Ad. 11. – 18. Davanje saglasnosti
[[nije uključen mikrofon]] 39
Nema, hvala lijepo. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Niko se nije javio za riječ. Glasamo o davanju suglasnosti za ratificiranje sporazuma i konvencija iz tačaka od 11. do 18., uključujući i tačku 18. dnevnog reda. Molim vas da se omogući glasanje. Prisutno 14 – za 14, protiv niko, suzdržan niko. Konstatujem da smo dali suglasnost za ratificiranje sporazuma i konvencija iz tačaka 11. do 18., uključujući i tačku 18. dnevnog reda. Ovim je završena sjednica Doma naroda. Hvala lijepo. Sjednica završena u 15:10 sati.