Доброго ранку, шановні народні депутати та гості Верховної Ради! Прошу заходити, займати робочі місця і приготуватись до реєстрації. Можемо проводити реєстрацію? Тоді проводимо. Будь ласка, займіть робочі місця. І прошу народних депутатів зареєструватись, будь ласка. [[10:03:36]] Зареєстровано 349 депутатів. Ранкове пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Колеги, сьогодні наш план такий. Є п’ять ратифікацій і є загальна їхня підтримка. І ми можемо їх прийняти, я думаю, що до перерви. І є пропозиція, зважаючи на те, що серед питань завтрашнього розгляду є питання другого читання, які мають велику кількість правок, щоб ми сьогодні розпочали розгляд проекту Закону про електронні довірчі послуги, а завершили його завтра. В цьому законопроекті більше 500 правок. І було би правильним, якби ми змогли сьогодні розпочати його, пройти більшість правок, а завтра вже вийти на рішення. І інші питання блоку інформатизації розглянути завтра. Такий план планується на сьогодні. Я сподіваюсь, що ми зможемо по питаннях ратифікації зайняти спільну позицію усім залом. Це міжнародна політика, яка має об’єднувати всіх нас. Прошу ще раз переглянути під час виступів депутатів ці ратифікації, щоб ми змогли виходити на результативне голосування. А зараз відповідно до статті 25 Регламенту ми маємо 30 хвилин для виступів народних депутатів. І я прошу всіх, хто хоче взяти участь у виступах, приготуватись до запису. І прошу записатися на виступи від народних депутатів. Колеги, прошу взяти участь у записі. Мосійчук Ігор Володимирович передає слово. Пане Ігорю, будь ласка.
Ігор Мосійчук, Радикальної партії Олега Ляшка. Я сьогодні хочу говорити про шарікових і чекістів у тужурках, які рядяться в єврооптимістичні ряси і намагаються переконати суспільство, що непотрібно захист прав людини, що непотрібно захист прав підозрюваних, а потрібно ЧК, потрібно відродити 17-й рік, потрібно дати страшезні повноваження прокурорам і обвинуваченню і потрібно відродити те ЧК, яке буде переслідувати тих, хто неугодний владі, тих, хто не подобається прокурорам. Це я про правку мого колеги, товариша і брата Андрія Лозового, на яку так накинулися європопулісти в українському парламенті і громадянському суспільстві. Насправді, це, мабуть, чи не єдина правка в тому, що вчора прийняв парламент український під виглядом судової реформи. Насправді, жодної судової реформи не відбувалось і не відбувається 3 роки. Відбувається узурпація судової гілки влади, відбувається тиранія прокурорів, які натягли тужурки і, як шарікови в 17-му, бігають по країні. Відбувається руйнування правової системи, на якій базувалася держава. Насправді, ми можемо прийняти тисячу добрих законів і правок, але, якщо ми не змінимо персоналію в рясах, то їх почнуть лінчувати. І саме тому є позиція фракції Радикальної партії Олега Ляшка, яку ми 3 роки намагаємося довести до колег в парламенті про те, що необхідно звільнити 100 відсотків суддів. Вдумайтесь, що відбувається: 90 відсотків суддів, які судили учасників Революції Гідності, далі відправляють правосуддя. Двоє суддів, які засудили Генерального прокурора Луценка, зараз пройшли до нового складу Верховного Суду. А ви говорите про якесь правосуддя, ви говорите про якийсь єврооптимізм. Та чекісти ви в тужурках і перетворюєте країну на більшовицьку УРСР, а ми не дамо це зробити.
Євтушок передає Сергію Соболєву. Будь ласка.
Шановні колеги, я думаю, що те, що вчора сталося, як зараз намагаються відмиватися від того бруду, який вони внесли в Кримінальний, Цивільно-процесуальний і інші кодекси, це ще історія це розкаже. Але я зараз розкажу, що сталося. Давайте по прізвищах і по поправках. Ви пам’ятаєте, скільки тут сліз пролили про те, що треба конфіскувати майно Януковича і його банди, як нам нав’язували тут Закон про спецконфіскацію, як кричали, що це треба негайно зробити. Ми це зробили в цивільний спосіб, як це рекомендувала Європейська комісія і Європейський суд з прав людини. Ми ввели принцип цивільної конфіскації награбованого майна. І вчора "Опозиційний блок" поправкою пана Долженкова вивів з-під відповідальності всіх співучасників злочинів Януковича. Як він це зробив? Дуже просто. Тепер в Цивільно-процесуальному кодексі так звані пов’язані і треті особи не підпадають під конфіскацію, тому все, що пан Янукович і його банда переписали на інших осіб, тепер не може бути конфісковано. І за це голосує фракція "Народного фронту", яка стільки кричала про спецконфіскацію, за це голосує "Блок Петра Порошенка", який стільки розказував про спецконфіскацію, і за це голосує "Опозиційний блок" разом з двома групами бувших регіоналів. Коло замкнулось. Чи не це було змовою, на підставі якої тепер виводять десятки і десятки злочинців, які займалися авантюрами, аферами і крадіжками державного майна під час Януковича? Але це ще не все. Фактично, після вчорашнього рішення по кодексах ми отримали ситуацію, коли паралізовані всі органи, які займаються слідством. Без створення Державного бюро розслідувань тепер ні органи Міністерства внутрішніх справ, ні органи СБУ, ні органи прокуратури, ні органи НАБУ не мають права продовжувати розслідування по справах, якщо ці справи не були розслідувані протягом двох місяців. Ми фактично отримали ситуацію, коли з-під відповідальності будуть уходити всі і ті, хто розстрілювали людей на Майдані, і ті, хто крали мільярдами кошти, от що прийнято в цих кодексах. Я думаю, що все буде відомо вже одразу, буквально в перший місяць, і ви зрозумієте, що ви наголосували, яка це судова реформа? Дякую.
Валерій Пацкан передає слово для виступу Солов’ю, будь ласка.
Юрій Соловей, 89 виборчий округ, Гуцульщина і Покуття. Шановні колеги, я хотів би подякувати кожному народному депутату, який вчора підтримав пенсійну реформу, оскільки я вважаю, що у пенсійній реформі ми прийняли ряд важливих норм, які, по-перше, відновлюють соціальну справедливість, по-друге, дають можливість нашим українським пенсіонерам, хоча б невелике, отримати підвищення до пенсії. Але по-справжньому реформаторська річ, я вважаю, яка дозволяє говорити сьогодні про те, що вчора проголосований документ є дійсно реформою, було те, що український парламент врахував поправку 1580, поправку понад 60 народних депутатів щодо запровадження з 1 січня 2019 року обов’язкове накопичування пенсійної системи. Я хочу сказати, що запровадження цієї системи, це одна з ключових соціально-економічних реформ, яка відбудеться у нашій країні. Хочу зауважити, що поряд з тим, що майбутній український пенсіонер отримує постійну інформацію про те, який розмір його пенсійних відрахувань, скільки по цих пенсійних відрахуваннях є інвестиційний дохід? Поряд з тим, що майбутній український пенсіонер буде розуміти, що кошти на його пенсійному рахунку не пропадають, у випадку дочасної смерті можуть бути успадковані. Поряд з цим, я хочу сказати, що кошти пенсіонерів це кошти, які будуть працювати в українській економіці, і саме кошти не державних пенсійних фондів це основні кошти, інституційні кошти, які є ключовими, інвестиційними коштами в українській державі. За нашими підрахунками, починаючи з 1 січня 2019 року, коли запрацює накопичувальна пенсійна система, за наступні 10 років в українську економіку надійде близько одного трильйону гривень. Це в рази більше за всі кошти, які Україна зичить від Міжнародного валютного фонду та Світового банку. Зважаючи на це, я звертаюсь до українського уряду, до українського парламенту якнайшвидше внести в стіни парламенту законопроект 6677 співавторства понад 60 народних депутатів, який чітко регламентує і встановлює порядок введення обов’язкової накопичувальної системи. Бо не тільки я, а і більшість колег народних депутатів повноцінно вважаємо, що саме ця реформа буде ключовим драйвером економічних реформ в Україні на найближчі десятиліття. Дякую.
Дякую вам. Галасюк Віктор Валерійович передає слово Олегу Валерійовичу Ляшку. Будь ласка, пане Олег.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні колеги, вчора парламент, шановні українці, вчорашнє рішення парламенту по пенсійній реформі – це надзвичайно важливе рішення. Я дуже задоволений, що завдяки поправкам, завдяки нашій наполегливій боротьбі нашої команди нам вдалося досягнути тих результатів, яких не було за 26 років незалежності в питанні пенсійного забезпечення. Перше, це виконання статті 46 Конституції, коли соціальні виплати, пенсії не можуть бути нижче прожиткового мінімуму. Все. Віднині незалежно від того, скільки в тебе стажу, чи соціальна допомога, чи ти інвалід, чи інші категорії громадян, нижче прожиткового мінімуму виплата не буде. Півтора мільйони людей в Україні отримували 949 гривень пенсії. Завдяки нашій боротьбі тепер буде мінімум 1450. Це суттєве вирішення проблеми для мільйонів людей, які отримують копійчані пенсії. Друге, урівняловка, яка добиває кожну людину. На кожній зустрічі мені кажуть, ну що це таке, я працював хтось не працював – однаково отримуємо пенсію. Чому людина, яка все життя сплачувала внески до Пенсійного фонду, потім за рахунок її внесків виплачують пенсію тому, хто нічого не робив. Для нас це ключове – скасувати урівнялівку, щоб пенсія платилась залежно від стажу роботи, від умов роботи. Мільйони пенсіонерів, 10,5 мільйонів, коли уряд вніс проект пенсійної реформи, 9 мільйонів пенсіонерів мали отримати перерахунок. Завдяки нашим поправкам 10,5 мільйонів пенсіонерів отримають підвищення пенсій. І ці мільйони людей вирішують головну проблему – усувають уравніловку, щоб пенсія платилась залежно від стажу роботи, від умов роботи. Третє, ключове. Майже 150 тисяч жінок, які вийшли на пенсію, 30 відсотків пенсії в них забирали, тому що вони в 55 років вийшли на пенсію. Ми зняли цю проблему. Тепер всі українські жінки отримуватимуть в повному розмірі свою пенсію. Наступне. Врахування стажу навчання у вузах у страховий стаж, який дає право на отримання пенсій. Військовослужбовці, чорнобильці, має відбутися перерахунок цих пенсій. Прокурори, судді, чиновники, скасовані всі закони, спецзакони, які кожний для себе писав. Тепер всі повинні отримувати пенсію залежно по одному закону і залежно від стажу роботи і умов роботи. І, нарешті, для того, щоб були нормальні пенсії, треба одне – зарплати. Ми боремося за підвищення зарплат, щоб ці зарплати були легальні, щоб вони платились чесно, щоб був запис у трудовій книжці, щоб людина не батракувала за похльобку, а потім виходить на пенсію і отримує копійчані доплати. Ми за те, що були високі пенсії і зарплати.
Артюшенко. Передає слово Гончаренку для виступу. Будь ласка, включіть мікрофон.
Дякую. Гончарекно, фракція "Блоку Петра Порошенка". Шановні колеги, я хочу привітати всіх українців і всіх нас з тим, що вчора ми прийняли дві надзвичайно важливі реформи: судову та пенсійну. Подивіться, нам всім казали, що Верховна Рада недієздатна, що вона не здатна приймати рішення, за один місяць, незважаючи на шалений саботаж, ми прийняли три, три важливі реформи: освітню, судову, пенсійну. Я хотів би сказати про пенсійну реформу. Зараз тут розповсюджуються такі міфи, які, знаєте, про аж неймовірно, як таке можна вигадати? Перше, пусть кожний громадянин України нас почує: відбудеться перерахунок вже у жовтні, і в жовтні українські пенсіонери отримають підвищені пенсії. Це перше. Друге, жодна людина в результаті реформи не буде отримувати менше. Третє, 10 мільйонів українців в результаті реформи будуть отримувати більше. Четверте, 5 мільйонів 200 тисяч українців отримають осучаснення пенсій і почнуть отримувати в середньому на 500-700 гривень більше, ніж отримували до цього моменту. П’яте, скасовується податок на працюючих пенсіонерів. Скажіть мені, ось я перелічив вам всі п’ять пунктів, як можна бути проти цього? Але в ми побачили, що в нас об’єднались дві фракції: фракція "Батьківщина" і фракція "Опозиційний блок" – і не проголосували за цю надзвичайно важливу реформу. Що відбувалося цілий місяць у Верховній Раді? Відбувався саботаж, коли шляхом подачі тисяч поправок блокувалося штучно розгляд питання пенсійної реформи. А поправки були абсолютно. Чому я кажу, що саботаж? Я хочу нагадати, що таке слово "саботаж", воно йде від старофранцузького "сабо" – дерев’яний башмак. Це коли працівники у XVIII сторіччі вставляли дерев’яні башмаки у механізм ткацького станка, щоб зламати його. Так і зараз представники нашої частини опозиції використали свої "дерев’яні" поправки для того, щоб вставити його у механізм законотворчий Верховної Ради і зламати його. Чому я кажу "дерев’яні" поправки? Подивіться: змінити слово "явка" на "прибуття", "неявка" на "неприбуття", "скріплювати" на "стверджувати", "закріплювати" на "стверджувати" і так далі і таке інше. Вибачте, що це – Верховна Рада чи філологічний кружок початківців? А ми бачили, коли Верховна Рада цілий місяць займалася цією "дурньою" замість того, щоб перейти до пенсійної реформи. Але нічого це не дало, ми з вами об’єднались, ми прийняли надзвичайно важливу реформу. Я дякую всім, хто за неї голосував. Я дякую уряду, я дякую Президенту. Я впевнений, що разом такими кроками ми дійсно зробимо Україну сильною і процвітаючою. Дякую.
Кужель Олександра Володимирівна, будь ласка. Передає Іванові Крулькові.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Ну ми тільки що чули, як той, хто ще не так давно ратував за "русский мир", тепер так відстоює судову реформу. Йому байдуже, якою мовою це буде, які там слова будуть, які терміни, це не має значення, бо "руський мир" назавжди. Правда ж? Тепер друге, що я хотів би сказати. 29 вересня Президент підписав Указ про створення в Україні Вищого суду з питань інтелектуальної власності. Це два спеціальні суди, які створювались Законом "Про судоустрій і статус суддів": Вищий суд з питань інтелектуальної власності і Вищий антикорупційний суд. Так от, про Вищий антикорупційний суд питання не стоїть. Це питання заблоковано в парламенті. Законопроект, який внесли ряд народних депутатів і є співавтором цього законопроекту, не розглядається в сесійній залі. Чому? Тому що може статися унікальна річ: раптом оберуть суддів Вищого антикорупційного суду по чесному конкурсу, і ці судді не будуть підконтрольні Банковій. Ось в чому головна проблема. Ось чому не ставлять на голосування Закон про Вищий антикорупційний суд, а цей закон якраз і мав би вирішувати головну проблему. Ті, хто вчинили злочини у сфері корупції, мають відповідати перед законом, а не уникати відповідальності. Хоча знаєте, шановні колеги, шановні друзі і, головне, українці? Після вчорашньої судової реформи, а я уже і не знаю, чи треба взагалі цій країні Вищий антикорупційний суд. Тому що після тої 109-ї поправки, відповідно до якої кожен корупціонер може уникнути відповідальності за строком давності, якщо в два місяці не дали підозру, то, може, й не треба нам ніяких судів? Бо що можна зробити? Можна, наприклад, направити справу в експертизу до КНДІСЕ, яка тільки єдина буде робити експертизу, і ця експертиза буде робитися роками, справу закриють, корупціонер уникне відповідальності. Але найважливіше, найважливіше і саме цинічне, що було зроблено: відповідно до Кримінального кодексу, Кримінально-процесуального кодексу і Конституції, якщо полегшуються умови для тих осіб, які підлягають переслідуванню по Кримінальному кодексу, то може діяти закон – зворотна дія в часі. Таким чином той закон, який ви всі проголосували по судовій реформі, звільнить від відповідальності всіх злочинців режиму Януковича, усіх тих, хто вбивав українців на Майдані. Ось що ви зробили своєю 109 поправкою, – ви фактично звільнили від відповідальності всіх злочинців режиму Януковича, і це був зговір з "Опоблоком", який саме заради цього голосував цю судову реформу. Я хочу сказати, що вчора відбувся страшенний злочин проти пам’яті усіх тих, хто загинули на Майдані гідності! І тому єдине, що я можу попросити Президента України: заветуйте цей закон і верніть його в парламент. Дякую.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Кота.
Шановні народні депутати! Андрій Кіт, група "УДАР", Стрийщина. Я хочу звернути вашу увагу на те, що минулого року наша Верховна Рада прийняла бюджет України. В бюджеті України видатки на розвиток агропромислового комплексу вже мають складати не менше 1 відсотка валового внутрішнього продукту. І це було вперше зроблено за багато, за багато десятків років. Сумарно ми виділили минулого року на фінансування галузі агропромислового розвитку понад 6 мільярдів гривень. Ми визначили з вами пріоритети розвитку агропромислового комплексу, а саме ми визначили розвиток фермерства, визначили розвиток кооперації, визначили розвиток малого та середнього бізнесу. Більше того, ми навіть спромоглися на цей рік визначити обмеження щодо використання коштів одною юридичною особою на. від режиму дотацій української економіки. Але що ми отримали на виході, шановні мої? Ми отримали на виході, що цього року понад третина бюджету реверсної дотації, а це третина бюджету, яку було спрямовано на розвиток агропромислового комплексу, отримало два підприємства, які фактично є монополістами на ринку курятини в Україні. Ми в результаті того отримали замість того, щоб отримати здешевшення української продукції для наших малозабезпечених людей, для цього ми це і зробили. Ми отримали здорожчання, вдумайтесь, здорожчання курятини на 40 відсотків в цьому році! Це означає, що ми декларуємо, що ми піднімаємо пенсію на 20 відсотків, а ми вже завдяки нашим шановним монополістам підняли вартість споживчого кошика для простого нашого пенсіонера на 40 відсотків. Що ми робимо?! Я закликаю всіх не допустити цього року знову перекручування і наживання монополістів на державній дотації, яку ми з вами вибили для того, щоб розвивати наше село. А не для того, щоб набивати кишені людей, які нічого не потребують. Ми дуже з вами багато говоримо про європейський вибір, про європейську практику. Так от, я хочу звернути всім увагу на те, що ні в одній країні світу немає такого підприємства, яке отримує бюджетну дотацію в розмірі 80 мільйонів доларів. Тобто ні в одній країні світу не існує такого, я повторюю. Якщо ми візьмемо Польщу, то взагалі підприємства, які володіють інструментами ринку фінансового ІРО, взагалі не мають права приймати навіть участь у освоєнні державних дотацій. Тому я закликаю всіх зараз внести відповідні поправки до бюджету України, до Бюджетного кодексу. І не допустити "розпилювання" чи фінансування галузей, які фактично наживаються на наших простих споживачах. Ми повинні це зробити раз і більше до того не повертатись ніколи. Наступне. Ми повинні стимулювати розвиток власної харчової галузі не тільки за рахунок дотацій, а за рахунок світової практики, яка визначає прості речі, такі, як зменшення ПДВ для внутрішньої переробки в галузі. Це знову ж таки.
10 секунд.
Вся Європа йде таким шляхом. І це єдиний шлях, який дозволяє не вивозити продукцію на експорт, а залишати її у нас, в країні. Не допустимо наживи монополістів.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Немировського.
Шановні колеги, доброго дня. Сьогодні, у Всесвітній день захисту тварин, хочеться привітати всю зоозахисну спільноту з днем захисту тварин. Вітаю всіх колег з тим, що ми прийняли закон, який був про гуманне ставлення до тварин. Але на даний день цей закон не діє по факту, так як правоохоронні органи не реєструють за заявками організацій громадян порушення у справі поводження з тваринами. Також хочу звернути увагу зоозахисників, що сьогодні ми викладемо на Фейсбук-сторінках всі їхні побажання, те, що вони пропонували при розгляді даного законопроекту, при тому, як ми його розглядали, все те, що пропонувалося ними. Тому прошу спілкуватися і до кінця тижня ми подамо низку законів, яка буде у сфері регулювання тварин, захисту тварин, різноманіття і так далі. Дякую.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Купрія.
Шановні колеги, я хотів би сьогодні привітати "Блок Петра Порошенка" і особисто Руслана Князевича з ухваленням так званої судової реформи. Не дочекавшись підпису Президента над цим законом, який був вчора ухвалений, деякі судді почали виконувати закон і захищати нас від корупціонерів. Нещодавно суддя Соломенського суду міста Києва ухвалив рішення, яким зобов’язав детективів НАБУ розпочати розслідування проти Петра Олексійовича Порошенка. Я так звані нагадаю вам схеми, за якими він шахрайським шляхом захопив земельні ділянки у Царському селі в місті Києві, ввівши в житлово-будівельний кооператив вище керівництво корпорації "Рошен". Це події десятирічної давнини, але дуже цікава ситуація, зараз відбудеться розслідування. Але як я прийшов і зумовив просто прийняття цього рішення? Я показав судді подання Генерального прокурора на зняття недоторканності і притягнення до кримінальної відповідальності, арешт Михайла Добкіна. Це аналогічне стовідсоткове подання, яке спрацювало, і суддя змушений зараз розслідувати справи і Порошенка. Але я вам хочу сказати, розібравшись у ситуації з відсутністю правосуддя України, сама велика проблема в судах. Я вважаю, що сама велика проблема в прокуратурі. Штепа, Лавринович на волі, там, ще і багато корупціонерів. Це йде тільки тоді, таке рішення приймається, коли є змова з прокурорами, коли йде чистий, значить, води договірняк. Чому? Тому що проти судді, який виніс завідома неправосудне рішення, можна відкрити кримінальне провадження за 375 статтею, можна подати прокурору скаргу у Вищу кваліфікаційну комісію або Вищу раду правосуддя. Цього не робиться. Жодного провадження ми не знаємо взагалі. Тому це однозначно є домовленість або за гроші корупціонер поділився, або хтось подзвонив Порошенку в Адміністрацію Президента, можливо, навіть від Путіна або з "ЛНР", "ДНР", і відпускають сепаратистів на волю. Більш того, прокуратура не тим займається взагалі. Займається. не займається, значить, тим, щоб ліквідувати злочинність. Ви знаєте, по партії "УКРОП", які зараз проблеми у нас, нас вбивають фактично наших членів, значить, вибухають автомобілі, переслідують, фальшують кримінальні справи, а вони от чисто займаються тим, що виконують замовлення Банкової, і однозначно це ніяк не впливає на репутацію держави Україна. Я вважаю, що відповідальним за ситуацію в країні за станом злочинності, за тим, що всі справи щодо народних депутатів, зняття недоторканності розваляться, несе особисто Генеральний прокурор України Юрій Віталійович Луценко. І він має одуматись або почати працювати, або ми маємо прийняти рішення направити його у відставку. Дякую.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Балицького.
Дорогие друзья, в Запорожской области произошла экологическая катастрофа. Об этом не говорит, к сожалению, сегодня телевизор, особенно, если речь идет о том, что губернатор, который к этому на прямую причастен. Вот посмотрите, в каком состоянии сейчас находится промоина, погибли миллионы тонн малька, миллионы тонн рыбы, которая могла бы в бюджет нашей страны дать сотни миллионов гривен. На ПЗФ не выделяются сегодня деньги. Я год назад стоял с этой трибуны и говорил о том, что нужны деньги для того, чтобы можно было хотя бы частично расчищать промоину, соединяющую Молочный лиман с Азовским морем. К сожалению, денег не было выделено. Сегодня тоже самое, в бюджете нет ни копейки на то, чтобы выделить на ПЗФ и на работы. Только есть деньги на зарплаты. Мы с таким состоянием никогда не спасем.
Я перепрошую. Прошу виключити мікрофон. Шановний доповідач, я прошу вас виступати державною мовою в стінах українського парламенту. Прошу, ви можете продовжувати українською мовою.
Я не говорю о политике, послушайте, речь идет о регионе о целом. Что вы делаете? Неужели вам это безразлично?
Я прошу, будь ласка, вимкніть мікрофон. Шановний доповідач, я ще раз вам повторюю, ви є в стінах українського парламенту. Дякую. Прошу до слова народного депутата Спориша.
Шановні народні депутата, шановна головуюча, я думаю, що я буду виступати українською мовою, і парламент це прийме, сприйме, і сприйме народ України. Але саме головне, що хочеться сьогодні звернутись до народу України, що, дійсно, реформи, які прийняті нами, це позитив, і рано чи пізно цей позитив повинен бути. І дуже приємно, що все-таки всі, хто голосував за дані реформи, що ми показали народу України, що сьогодні парламент є діючий, і це, що не є саме головне. Я думаю, що ми повинні приймати реформи, якщо даже вони не такі аж дотепні, не та такі реформи, які повинні сьогодні у нас бути і щоби хотіли з них побачити з цих реформ, але все-таки якісь кроки ми повинні робити, і ці кроки повинні дати, дійсно, краще життя українському народу. Ми показали чудовий результат. Всього за місяць роботи сьомої сесії ми ухвалили вже три значущі реформи – це освітню, судову та пенсійну. Але такий темп повинен стати правилом, а не винятком. Тому що вже найближчим часом ми мусимо розглянути і доопрацювати, і затвердити медичну реформу, це Закон 6327. Нагадаю, що медична реформа передбачає нову форму фінансування системи охорони здоров’я. Гроші надаватимуться із бюджету на медичну послугу, а не на підтримку ліжко-місць. Громадяни зможуть безперешкодно обирати лікарню і лікаря, що задовольняє їхнім потребам. Це створить конкуренцію, підніме мотивацію саме медика для професійного зростання, більше пацієнтів – більше грошей, що дозволить підвищити зарплати найбільш ефективних лікарів. Такий підхід сприятиме зміцненню іміджу професії лікаря та допоможе змінити обличчя української системи охорони здоров’я. При цьому Верховна Рада вже отримала проект бюджету на 2018 рік, перед його остаточним ухваленням необхідно виділити відповідно кошти для реалізації медичної реформи вже з 1 січня 2018 року, а цього не можна зробити без ухвалення основного закону 6327. Наголошую, що тривалість життя українців на 10 років менша ніж пересічного європейця. Тому, я думаю, ми повинні перейти і до цієї реформи, і зробити все можливе, щоб даний законопроект був прийнятий нашою Верховною Радою. Дякую.
Дякую. Будь ласка, запрошую до слова народного депутата Пастуха. Народний депутат Березюк, прошу.
Вельмишановні пані і панове! Вчора Рада, а вірніше ті злочинці, які руйнували українську державу протягом 15 років, разом з "БПП", "Опозиційним блоком", зруйнували українську державу без ворога, вчора вони зруйнували українську судову систему. Людина народжується з правом на свободу і справедливий суд, людина довіряє державі тільки тоді, коли вона впевнена, що суддя справедливий, незалежний, що він буде захищений. Людина тільки тоді довіряє державі, коли розуміє, що інструменти має для захисту себе в суді і в слідстві, вчора ви це все зруйнували. Сьогодні українська людина безпомічна перед машиною тоталітаризму. Сьогодні не треба війни, вона вже вчора сталася. Ви сьогодні сидите і нічого навіть про це не говорите. Незалежних суддів в Україні немає і скоро не буде, бо вибори до Верховного Суду це показують. Вчора ви, зруйнувавши досудове слідство, випускаєте, не випускаєте, а виправдовуєте без суду і слідства людей, які вбивали українських хлопців на фронті, які вбивали українських хлопців Небесної Сотні на Майдані. Ви випускаєте, виправдовуєте тих, за кого ви з таким апломбом голосували тут, позбавляючи недоторканності. Ви виправдовуєте всіх тих, кого хотіли посади всі чотири генеральні прокурори після Майдану. Війни не треба, вона вчора закінчилась на користь ворога. Президент не має права підписати закон. Голова Верховної Ради не має права підписати закон і внести сюди і виправити цю помилку. Бо якщо, бо якщо цього не станеться і справедливого суду не буде в Україні, справедливого слідства і інструменту захисту не буде, тоді буде страшна річ, яка зруйнує інституційну державу. Буде самосуд, і ви є причиною цієї руйнації. Сьогодні, об’єднавшись з БПП і "Опозиційним блоком", ви руйнуєте наступне місто в країні – Миколаїв. Коли миколаївці вибрали собі мера, а ви, користуючись корупційними стосунками, руйнуєте цю самоврядну структуру і самоврядну інституцію. Це ви руйнатори української держави, і не говоріть слова "Слава Україні!" після цього. Слава Україні!
Колеги, час, відведений для виступів, завершений. Але надійшла в президію ще заява про перерву від двох фракції: Радикальної партії і "Самопомочі". І вони замінюють перерву на виступ, і я надаю слово для виступу Галасюку. Колеги, і через кільки хвилин ми переходимо до питань порядку денного, до ратифікацій. Тому я прошу запросити всіх депутатів у зал. Прошу і секретаріат Верховної Ради, і голів фракцій запросити депутатів в зал. Будь ласка, пане Віктор, три хвилини.
Дякую. Шановний Андрій Володимирович! Шановні колеги! Шановні українці! Вчора парламент прийняв дуже важливе державницьке рішення, завдяки якому 10,5 мільйонів українців отримують підвищення пенсій і соціальних допомог. Це наша плата тим людям, нашим дідусям і бабусям, які створювали, будували ту країну, в якій ми сьогодні живемо. І це тільки перший крок. Наступний крок, який ми з вами зобов’язані зробити, з наступного року підняти мінімальну заробітну платню до 5 тисяч гривень. Для цього є можливості, і це треба робити. Це треба робити, щоб розвивалась економіка і щоб люди могли жити достойно. Для того, щоб це зробити треба, щоб промисловість запрацювала на повну, треба запустити двигун української економіки – українську промисловість. І для цього наша команда, фракція Радикальної партії, запропонувала промисловий пакет реформ. Це комплекс пріоритетних законодавчих ініціатив, які дозволять зрушити з місця розвиток української промисловості і вийти на європейську орбіту розвитку економіки. Подивіться, будь ласка, на цей графік. Перше. Безкоштовне приєднання до інженерних мереж. Зупинити той пограбунок інвесторів, який сьогодні існує від монополістів в Україні, коли будується новий завод, коли будується новий великий аграрний комплекс і так далі, треба платити хабарі, треба будувати інвестору своїми коштами об’єкти, потім дарувати монополісту. Ми покладемо цьому край. Монополіст компенсує видатки інвестору, понесені на створенні цього об’єкта. Безкоштовне під’єднання до мереж є в США, є в Ізраїлі, ми хочемо зробити так в Україні, щоб залучати інвестиції. Сьогодні в парламенті буде зареєстрований законопроект "Купуй українське, плати українцям". Його ініціаторами також є наша команда Радикальної партії, але він підтриманий всіма фракціями і групами українського парламенту. І ми дуже вдячні нашим колегам. Для того, щоб українські виробники вигравали тендери на державні закупівлі у своїй власній країні, для того, щоб не імпортний непотріб купувати, а давати роботу українцям, давати зарплату, завантажувати заводи для того змінимо формулу державних закупівель. Щоб не тільки ціна рахувалась, а рахувалась локалізація, тобто використання українських ресурсів. Це дуже важливо. Третє. Це доступні кредити. Ми з вами у цьому залі прийняли Закон про експортно-кредитне агентство. Уряд його має створити вже протягом найближчих кількох місяців. Прем’єр-міністр Гройсман особисто пообіцяв, що це буде зроблено найближчим часом. Четверте. Інвестиційні стимули для створення нових виробництв в Україні, індустріальні парки та зняття імпортного мита на виробниче обладнання в країні. Це дасть можливість нам конкурувати з Туреччиною, з Польщею, зі Словаччиною, створювати у нас виробництво і робочі місця. І нарешті, п’яте. Це валютна дерегуляція для того, щоби зняти штучні обмеження Нацбанку, щоб валюта заходила в Україну і економіка працювала на людей і ми підвищували зарплати і пенсії, регулярно.
Дякую вам. Отже, колеги, переходимо до питань порядку денного. Я прошу усіх зайти в зал і зайняти робочі місця. Колеги, п’ять ратифікацій. Я буду звертатися з проханням розглядати їх за скороченою процедурою. Я сподіваюсь на розуміння залу і на те, що ми зможемо пройти. Не виходіть! Шановні колеги і колежанки народні депутати, не виходіть із залу! Я прошу зайти в зал, зайняти робочі місця і приготуватися до голосування. Отже, перше в нас стоїть у порядку денному проект Закону про ратифікацію Додаткового протоколу між Урядом України та Урядом Республіки Хорватія про внесення змін до Угоди між Урядом України та Урядом Республіки Хорватія про сприяння та взаємний захист інвестицій. І я звертаюсь до залу з проханням підтримати розгляд за скороченою процедурою. Прошу зайняти всіх робочі місця і підтримати цю пропозицію, колеги. Отже, можемо голосувати? Прошу підтримати 0149, скорочена процедура. Будь ласка, голосуємо. [[10:46:46]] За-125 Не встигли всі. Я почекаю ще хвилину. Будь ласка, запросіть депутатів в зал. Колеги, питання ратифікації – це питання нашого міжнародного авторитету, і ми тут повинні бути всі разом діяти. Я прошу зараз змобілізуватися і підтримати цю пропозицію. Я прошу зайти в зал і приготуватися до голосування. Прошу показати по фракціях, як голосувати. "Блок Петра Порошенка" – 51. Треба змобілізуватися! 51, Іра! "Народний фронт" – 44, "Опозиційний блок" – 0, "Самопоміч" – 9, Радикальна партія – 10, "Батьківщина" – 1, "Воля народу" – 1, "Відродження" – 2, позафракційні – 7. Колеги, давайте змобілізуємося. Іване, давайте зберемося. Ми кожного разу. так починалося, і ми сходили на голоси. Ми маємо лишати п’ятницю робочою, друзі. Давайте змобілізуємося, і прошу всіх ще раз підтримати проект Закону 0149 – ратифікація між урядом України і урядом Хорватії. Прошу підтримати пропозицію розгляду за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Голосуємо. [[10:48:34]] За-156 Рішення прийняте. І я запрошую до доповіді першого заступника міністра економічного розвитку і торгівлі Нефьодова Максим Євгенович. Колеги, і я прошу всіх запрошувати в зал, щоб ми не поставили під ризик жодну ратифікацію. Прошу голів фракцій максимально змобілізувати людей. Пане Максим, прошу, доповідайте.
Шановні колеги! Представлений законопроект передбачає ратифікацію Додаткового протоколу до україно-хорватської інвестиційної угоди, вчиненої 15 грудня 1997 року. Зазначені зміни полягають, перше, у вдосконаленні положень щодо надання національного режиму та режиму найбільшого сприяння в частині непоширення преференцій або привілеїв до інвестицій та інвесторів на підставі будь-якої іншої міжнародної угоди або домовленості; друге, розширення засобів регулювання інвестиційних спорів, додану можливість звернення інвестора до національних судів та національних комерційних арбітражних установ; третє, запровадження можливості застосування заходів в інтересах безпеки держави, включаючи митні економічні та валютні обмеження; четверте, введення обмеження щодо поширення дії угоди на інвесторів, які мають громадянство недоговірної держави. Також під час ратифікації Додаткового протоколу пропонується висловити заяву, що дія Угоди про сприяння та взаємний захист інвестицій не поширюється на Автономну Республіку Крим та Севастополь до відновлення юрисдикції над ними. А також враховуючи наявність збройної агресії на територіях окремих районів Донецької та Луганської областей, уряд України не гарантує повний та ефективний захист інвестицій на цих територіях. Така заява дозволить уникнути можливих інвестиційних спорів, а також інформуватиме хорватську сторону щодо правового режиму, діючого на цих територіях. Шановні народні депутати, оскільки прийняття законопроекту сприятиме посиленню інвестиційного співробітництва між двома державами, прошу прийняти його за основу та в цілому. Дякую
Дякую вам за доповідь. І я запрошую до співдоповіді члена Комітету з питань європейської інтеграції Масоріну Олену Сергіївну, будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, Комітет з питань європейської інтеграції на своєму засіданні розглянув проект Закону про ратифікацію Додаткового протоколу між Урядом України та Урядом Республіки Хорватія про внесення змін до Угоди між Урядом України та Урядом Республіки Хорватія про сприяння та взаємний захист інвестицій. Ратифікація дозволить реалізувати положення додаткового протоколу щодо надання інвесторам обох держав режиму найбільшого сприяння та національного режиму, процедури регулювання інвестиційних спорів, а також дозволить уникнути можливих інвестиційних позовів, пов’язаних із частинами території України: Автономна Республіка Крим, місто Севастополь та окремих районів Донецької та Луганської області до відновлення над ними юрисдикції України. Такі рішення, комітет прийняв рішення підтримати даний протокол, і таке рішення узгоджується з висновком Головного науково-експертного управління Верховної Ради України. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Прошу провести запис: два – за, два – проти. Купрієнко передає слово для виступу Олегу Валерійовичу Ляшку.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні колеги! Ми з вами розглядаємо ратифікацію Угоди про залучення інвестицій з Хорватії. Наша фракція, безумовно, підтримає цей законопроект. Це супер, коли до України є можливість приводити зовнішні, закордонні інвестиції. Але ключове для розвитку нашої країни, це внутрішні інвестиції. Тому що, коли не буде власного виробництва, коли українці будуть без роботи, без зарплати, без можливості годувати свою сім’ю, ніякі закордонні інвестиції нам не допоможуть. Подивіться економіку Сполучених Штатів, подивіться економіку Євросоюзу, Японії – у них ставка на власного національного виробника! Наша команда пропонує: досить побиратись по всьому світу, досить позичати, досить жебракувати! Треба самим заробляти. Тому я хочу ще раз сказати. Команда Радикальної партії дякує всім іншим депутатам від різних фракцій, які підтримали наш законопроект. Історичний законопроект, який ми хочемо зареєструвати в нашому парламенті, називається: "Купуй українське, плати українцям". Мета законопроекту одна – робочі місця для українців, відновлення національної економіки, модернізація основних фондів, які, на жаль, застарілі, підвищення зарплат, підвищення доходів українців, збільшення експортного потенціалу рідної країни, збільшення валютної виручки. От, що означає "Купуй українське, плати українцям". Коли будемо купувати, виробляти українські товари, коли платитимемо зарплати українцям, коли українці отримуватимуть достойні пенсії, тоді буде багата, потужна, незалежна Україна. Жебраки не потрібні нікому в світі. Хочемо, щоб нас поважав весь світ, маємо бути сильними. Сильними будемо тільки тоді, коли зароблятимемо, коли віритимо у власні сили, коли купуватимемо українське і платитимо українцям.
Дякую. Івченко Вадим Євгенович від фракції "Батьківщина" передає Сергію Соболєву.
Ця угода є чудовим прикладом країни, яка за 10 років реальних реформ, а не того, що імітує український парламент, змогла стати членом Європейського Союзу і членом НАТО. Країна, яка не йшла ні на які угоди з агресором, а яка мобілізувала всі свої сили і змогла довести, що тільки сильна нація може відстоювати свої національні інтереси. Це країна, в якій суди діють не за принципом, що сказав Президент країни або уряд, а які діють за принципом верховенства права. І я думаю, що ратифікація цієї угоди – це буде зайвий приклад того, як треба проводити реформи і як треба реформувати судову систему. Бо в Хорватії навіть в страшному сні підприємці не можуть уявити, щоб інвестиції, які б заходили з інших країн, заарештовувались на догоду олігархам цієї країни, бо їх немає в природі. Саме тому наша фракція буде голосувати за ратифікацію цієї угоди. І я думаю, що приклад Хорватії для нас – це є один з тих прикладів, де реальні реформи дають реальний прогрес і реальний поступ майбутнього країни. Прошу підтримати цю ратифікацію. Дякую.
Дякую. Колеги, через 3-4 хвилини відбудеться голосування. Я прошу повідомити народним депутатам, щоб вони зайшли в зал і зайняли робочі місця. Прошу голів фракцій максимально запросити депутатів у зал. Спориш Іван Дмитрович, "Блок Петра Порошенка". Будь ласка.
Іван Спориш, "Блок Петра Порошенка", Вінниччина. По такому важливому питанню прошу передати слово тарасу Юрику.
Фракція "Блоку Петра Порошенка" буде підтримувати дану ратифікацію. Ця ратифікація спрямована на оновлення договору між Україною та Хорватією у сфері захисту інвестицій. Зокрема, в договорі буде чітко прописано термін "вільна конвертована валюта", що значно спростить інвестування та використання коштів між державами. Також важливим доповненням є термін "без затримки", що юридично закріпить необхідність швидкого вирішення питань у двосторонніх інвестиційних відносинах. Крім того, доповнення до договору передбачають внесення окупованих частин Луганської та Донецької областей, а також Криму до територій, на яких тимчасово не діятиме даний документ. Важливим доповненням в оновленій редакції стануть статті про режим найбільшого сприяння та нові правила вирішення спорів. Це дозволить захистити іноземного інвестора в Україні, що значно підвищить імідж вітчизняного ринку інвестицій для наших хорватських партнерів. Таким чином, ми продовжуємо поглиблювати тісну економічну співпрацю не лише з Євросоюзом, але з його окремими членами. Це пришвидшить інтеграцію української економіки в новій реалії, що допоможе залучити додаткові кошти в нашу країну. Зважаючи на це, партія "Блоку Петра. фракція "Блоку Петра Порошенка" буде підтримувати Закон про ратифікацію. Дякую.
Дякую. І заключний виступ від "Самопоміч" Олена Сотник. І прошу усіх запрошувати в зал.
Дякую, головуючий. Олена Сотник, фракція "Самопоміч". Дійсно, насправді, ми показуємо дуже різке зростання співробітництва з Хорватією, якщо подивитися на сальдо нашого балансу двосторонніх відносин, ми маємо позитивний приріст на користь України. Більше того, на 65 відсотків виріс торгівельний зараз оборот з Хорватією. Тому однозначно дана угода, вона тільки підсилить це співробітництво. Ми знаємо про достатньо дружнє ставлення до нас і влади, нинішньої влади Хорватії, і Прем’єр-міністр Хорватії, нагадаю, Андрій Пленкович перший візит свій офіційний здійснив саме до України. Тому будемо дуже сподіватися, що дана угода, вона додаткова розширить можливості для наших інвесторів і також для хорватських інвесторів в Україну. Проте, я хочу нагадати, що насправді Україна залишається на сьогоднішній день такою темною плямою для багатьох інвесторів світу, які б хотіли сюди інвестувати, але не можуть. І дві ключові перепони – це велика значна корупція в країні, і друге – відсутність ефективної судової системи. Тому нам треба працювати не тільки над окремими угодами, які б створювали додаткові гарантії для окремих інвесторів, нам треба працювати над системними реформами всередині країни. І, на превеликий жаль, поки що в цьому напрямку абсолютно не рухаємося, і вчорашнє голосування за так звану судову реформу це показало, ми тільки погіршуємо становище, що в боротьбі з корупцією, що в побудові незалежних судів. І окремо я б хотіла зазначити, що мені дуже прикро, що заступник міністра економіки, і в принципі, що в цій угоді не говориться про окуповані території, а говориться про просто агресію на території окремих областей, Луганської і Донецької областей. Ми маємо чітко зазначати, що це є окуповані території і.
Дякую. Колеги, я прошу заходити в зал, приготуватись до голосування. Я переконаний, що ратифікації і міжнародні угоди, а тим більше ратифікація Додаткового протоколу між Урядом України і Урядом Хорватії має об’єднати зал, нам просто треба необхідний рівень дисципліни. Я прошу зайти в зал, зайняти робочі місця і приготуватись до голосування. Пане міністр, зацікавлений заступник міністра, щоб проголосували, відпустіть народного депутата. А, карточка там, так? Отже, можемо голосувати? Прошу змобілізуватись і я ставлю на голосування проект Закону про ратифікацію Додаткового протоколу між Урядом України та Урядом Республіки Хорватія про внесення змін до Угоди між Урядом України та Урядом Республіки Хорватія про сприяння та взаємний захист інвестицій (номер 0149). Пропозиція комітету: в цілому. Я прошу взяти участь в голосуванні і прошу підтримати пропозицію комітету. Колеги, кожен голос має вагу, кожен голос. Прошу голосувати, прошу підтримати. [[11:02:00]] За-194 Не встигли. Будемо чекати, будемо чекати народних депутатів. Прошу запрошувати колег в зал, прошу запрошувати депутатів в зал, я поставлю на повернення. Я покажу по фракціям, прошу включити, по фракціях. Отже, "Блоку Петра Порошенка" – 42, "Народний фронт" – 48, "Опозиційний блок" – 1, "Самопоміч" – 16, Радикальна партія – 12, "Батьківщина" – 11, "Воля народу" – 2, "Партія "Відродження" – 2. Я думаю, просто не всі встигли, не зорієнтувалися. Колеги, тут нема політичних передумов для того, щоб ми не голосували за це. Хорватія є нашим надійним стратегічним партнером, колеги. Давайте ми об’єднаємося і підтримати повернення до законопроекту. Я звертаюся до всіх фракцій і до всіх політичних партій. Отже, прошу зайти в зал, приготуватися до голосування. Отже, можемо голосувати? А що воно дасть, Оксана, сигнальне? Отже, ви готові до голосування? Не розпалюйте міжфракційну ворожнечу в залі, депутат Євтушок, а треба об’єднуватися. Треба гуртуватися навколо питань, які роблять Україну сильнішими, всю Україну. Не коаліцію, чи опозицію, а всю Україну. Колеги, прошу об’єднатись і прошу ще раз проголосувати. Я бачу цілий ряд депутатів зайшло в зал, не всі, дехто ще не на місці. Отже, я ставлю пропозицію повернутись до проекту Закону про ратифікацію Протоколу між Урядом України та Урядом Республіки Хорватії (0149). І прошу всіх проголосувати. Руслан! Прошу змобілізуватись, кожен голос має вагу і прошу проголосувати. Прошу всіх підтримати, колеги, голосуємо за повернення до проекту Закону 0149. Прошу голосувати, прошу підтримати, голосуємо. [[11:05:02]] За-209 Є потенціал. Я прошу запросити депутатів в зал. Ми будемо чекати. Я думаю, тут ніхто не зацікавлений в тому. Пані, Олена, зробіть інспекційний похід і запросіть всіх в зал. І, колеги, ми почекаємо ще одну-дві хвилини, я прошу всіх подзвонити, кого немає в залі, попросити в зал і прошу всіх максимально змобілізуватись. Депутати підходять. прошу запрошувати депутатів в зал, ми не можемо провалити ратифікацію. Давайте Іонова, одна хвилина. І ще раз прошу всіх запрошувати в зал. Колеги, будь ласка, Іонова, одна хвилина.
Шановні колеги! Все ж таки, якщо ми говоримо про реформування нашої країни, це і Угода про асоціацію, і дуже важливі ратифікації, і прошу, пане спікере, нагадати всім нашим народним депутатам, що їх відповідальність кожен день ходити на роботу. І прошу всіх депутатів повернутися з столової, пиття кави, скільки можна, у нас немає часу взагалі! Але ви говорите тільки, але нічого не робите. Будь ласка, зайдіть у зал і голосуйте! Дякую.
Максим Бурбак, одна хвилина. Будь ласка, заходіть в зал.
Шановні колеги, я звертаюся до всіх депутатів, щоб вони згадали, як вони влітку до Хорватії відпочивати їздять. І думаю, що там вони на відпочивалися вже вдосталь для того, щоб зараз в залі працювати. Принаймні два робочих дні повних можна сидіти на робочому місці і голосувати за такі важливі законопроекти і ратифікації з нашими партнерами по західній коаліцій. Дякую.
Отже, колеги, я зараз ще раз поставлю на повернення. Будь ласка, займаємо робочі місця, я бачу, підійшло ряд депутатів. Ігор Шурма, одна хвилина, і переходимо до голосування. Будь ласка, одна хвилина. І прошу заходити в зал, запрошую депутатів у зал. Будь ласка.
Ігор Шурма, "Опозиційний блок". Я звертаюся зараз до громадян України, які завжди пильнують за тим, що відбувається в сесійній залі. Хочу нагадати, що "Опозицій блок" завжди підтримує питання ратифікації, оскільки це стосується іміджу України на міжнародній арені. Але всьому є межа і всьому є кінець. Як тільки приходить середа, на трибуну виходять люди, яким щось затьмарено чи повним місяцем чи щось інше , і починають шукати ворога в особі "Опозиційного блоку". То я скажу вам словами однієї людини: "Часом мені здається, що існує якийсь мозковий центр, що працює на самоліквідацію цієї держави, навіть не так руками її ворогів, як зусиллям власних тут ідіотів". Так оце написала Ліна Костенко. Якщо ви хочете згрупувати всіх людей тут, у залі, припиніть шукати ворога і консолідуйте зусилля. А ви, коли вам потрібно бігаєте сюди і просите голосувати, а в іншому випадку ви називаєте і тикаєте пальцем.
Отже, колеги, переходимо до голосування. Прошу всіх зайняти робочі місця. Кожен голос, як вибачите, має вагу. Будь ласка. Прошу зайняти всіх робочі місця. Отже, всі на місцях, і я ставлю пропозицію повернутись до голосування за проект Закону про ратифікацію Додаткового протоколу між урядом України та урядом Республіки Хорватія (номер 0149). Прошу проголосувати. І кожен голос, товариство! Кожен голос! Прошу підтримати. Голосуємо! Прошу підтримати. Голосуємо! [[11:09:34]] За-216 [[Шум у залі]] Ми близькі до прийняття рішення. Ні-ні, колеги! Ми дозбираємо депутатів. Будь ласка, не виходіть із залу! Я прошу, не виходіть із залу! Прошу голів фракцій за тим пильнувати. Прошу запросити депутатів у зал. Колеги, прошу запросити депутатів у зал. Нам не вистачає кілька голосів. Ми давайте по фракціям, мали ще. ще почекаємо хвилину. Вже мали слово "Блок Петра Порошенка", "Народний фронт", опозиційний. Одна хвилина – Ляшко, одна хвилина – Сергій Соболєв. І поставлю ще раз на повернення, колеги. Я прошу запросити депутатів у зал. Будь ласка. Я даю усім фракціям.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Пане Голово, шановні колеги депутати! Оці голосування, коли ми десять разів не можемо проголосувати Угоду про інвестиції з Хорватією, це принижує Україну, не Хорватію. Це принижує нас. Це неправильно, це демонстрація неправильної поведінки перед нашими партнерами. Я окремо хотів звернути увагу вашої колеги на слова нашого колеги Ігоря Шурми. Абсолютно він правильно сказав: там, де маємо об’єднуватися заради країни, маємо об’єднуватися для того, щоб приймати закони, які дадуть можливість жити достойно українцям. Тому що не має значення, за кого люди голосують на виборах, це все – українці, і наше завдання – зробити так, щоб вони жили достойно. Тому я пропоную об’єднатися, шановний колего Шурма і ваші колеги з "Опозиційного блоку", навколо голосування про важливий законопроект про залучення інвестицій, щоб люди українські мали роботу і зарплату.
Отже, одна хвилина – Сергій Соболєв. І переходимо до голосування. Прошу усіх заходити в зал. Прошу приготуватися до голосування. Одна хвилина. [[Шум у залі]] Дам репліку. Дам репліку. Будь ласка, Сергій Соболєв, одна хвилина. І прошу запрошувати всіх депутатів в зал.
Шановні колеги, після того, як 70 голосів більшості не знаходиться в цій залі, щоб ратифікувати Угоду з Хорватією, ну зверніться до Опоблоку. Так, як ви це вчора робили. Звертайтеся! У них добре виходить, вони вам вже пропозиції роблять. У нас, виявляється, вже не злодійський блок, а, виявляється, це ті, хто є спонсорами. Тому я вас прошу, мобілізуйте людей. Це сором, коли коаліція не може знайти 70 голосів під час таких важливих голосувань. Дякую.
Дякую. 30 секунд, репліка Ігоря Шурми, і голосуєм. Займаємо робочі місця. будь ласка.
Я дякую Олегу Валерійовичу Ляшку за те, що він відчуває ті ініціативи від нас по об’єднанню зали. Але я звертаюся до нього з проханням, бо тільки його сьогодні будуть слухати, бо його голоси тут вирішальні. Зверніться до колег по більшості, яких мало бути би 300 на початку парламенту, щоб вони припинили сіяти ворожнечу і шукати ворогів. Бо те, що часто робить коаліція, це ще в стократ гірше, ніж тоді, коли люди не приймають голосування. Припините нас ображати, ми будемо долучатися до голосування.
Отже, колеги, я ставлю зараз на голосування. Прошу всіх зайняти місця робочі. Прошу всіх зайти в зал. Я ставлю на голосування пропозицію повернутися до голосування за проект Закону про ратифікацію Додаткового протоколу між Урядом України та Урядом Республіки Хорватія про внесення змін до Угоди між Урядом України та Урядом Республіки Хорватія про сприяння та взаємний захист інвестицій (номер 0149). Прошу проголосувати. Прошу підтримати, колеги. Кожен голос. Уважно голосуємо, кожен голос. Прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати. [[11:14:04]] За-225 Один голос, я бачу, не встигли. Будь ласка, колеги, я бачу-бачу, бачу, не встигли. Я прошу зайняти місця робочі, колеги. Прошу кожного уважно голосувати. Я бачу, що не встигли. Отже, я ставлю на голосування пропозицію повернутися до розгляду проект Закону 0149. Прошу підтримати, прошу проголосувати. Кожен голос уважно голосуємо, колеги. Прошу підтримати, прошу проголосувати. Голосуємо повернення. [[11:14:48]] За-236 Рішення прийняте. І я ставлю на голосування проект Закону 0149 за пропозицією комітету в цілому. Прошу підтримати в цілому. 0149, в цілому. Прошу проголосувати, прошу підтримати. [[11:15:18]] За-238 Закон прийнятий. Колеги, переходимо. По фракціях прошу показати. По фракціях: "Блок Петра Порошенка" – 96, "Народний фронт" – 59, "Опозиційний блок" – 8, "Самопоміч" – 19, Радикальна партія – 14, "Батьківщина" – 11, "Воля народу" – 4, "Партія "Відродження" – 4. Це об’єднало зал. І, колеги, ми переходимо до наступної ратифікації. Я прошу всіх залишатися в залі. У нас попереду ще 4 ратифікації. І прошу під час обговорень не сіяти конфлікти в залі, а навпаки об’єднуватись. Є наступний проект Закону про ратифікацію Угоди (у формі обміну нотами) між Кабінетом Міністрів України та Урядом Латвійської Республіки про здійснення оплачуваних видів діяльності членами сімей співробітників дипломатичних представництв, консульських установ (номер 0155). Я прошу підтримати розгляд його за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[11:16:33]] За-179 Рішення прийнято. І я запрошую до доповіді заступника міністра закордонних справ Кислицю Сергія Олеговича. Будь ласка, пане Сергій.
Доброго ранку, шановний пане Голово, шановні народні депутати! Проект запропонованого Закону України розроблено з метою виконання українською стороною внутрішньодержавних процедур, необхідних для набуття чинності Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Латвійської Республіки про здійснення оплачуваних видів діяльності членами сімей співробітників дипломатичних представництв та консульських установ. Цю Угоду було укладено 4 квітня цього року в місті Рига. Ця угода стосується соціально-трудових прав та за принципом взаємності врегульовуватиме питання працевлаштування членів сімей працівників закордонних дипломатичних установ України та Республіки Латвія відповідно до їх законодавства. Застосування угоди сприятиме реалізації права на працю, підтримці рівня кваліфікації та отримання можливості для подальшого професійного розвитку членами сімей співробітників дипломатичних та консульських установ України та відповідно Латвійської Республіки. Реалізація угоди не потребує додаткових витрат з державного бюджету. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую вам. До співдоповіді запрошую голову підкомітету з питань європейської інтеграції Білозір Оксану Володимирівну. Пані Оксана, будь ласка.
Оксана Білозір, фракція "Блоку Петра Порошенка". Шановні колеги, Комітет з питань європейської інтеграції на своєму засіданні 5 вересня 2017 року розглянув проект Закону про ратифікацію (у формі обміну нотами) між Кабінетом Міністрів України та Урядом Латвійської Республіки про здійснення оплачуваних видів діяльності членами сімей співробітників дипломатичних представництв, консульських установ і ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти його за основу і в цілому. Таке рішення комітету узгоджується з висновком Головного науково-експертного управління, яке підтримало ратифікацію зазначеної угоди. Запропонована до ратифікації угода була укладена у місті Ризі 4 квітня 17-го року, а її ратифікація дозволить виконати внутрішньодержавні процедури, необхідні для набрання чинності цієї угоди. Також ратифікація зазначеної угоди сприятиме подальшій реалізації права на працю, дозволить створити на взаємній основі правові підстави для працевлаштування як членів сімей працівників дипломатичної служби України в Латвії, так і членів сімей персоналу дипломатичних установ Латвії в Україні. Прийняття закону України не потребуватиме внесення змін до чинного законодавства України та прийняття нових законодавчих актів, а також не призведе до додаткових фінансових та матеріальних витрат. Прибутки, отримані членами сімей працівників дипломатичної служби Латвійської Республіки в Україні та України в Латвійській Республіці, оподатковуватимуться на загальних підставах. Прошу підтримати за основу та в цілому. Дякую.
Дякую. Прошу провести запис: два – за, два – проти. Ляшко Олег Валерійович.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні колеги, ми презентували сьогодні законопроект під назвою: "Купуй українське, плати українцям", мета якого – робоча місця для наших людей, для українців, відновлення української економіки для того, щоб не ходити, не побиратись по всьому світу. Зараз цей історичний законопроект реєструється у секторі реєстрації Верховної Ради. І я дякую трьом десяткам народних депутатів, які усвідомлюють необхідність працевлаштування українців, створення умов для роботи для наших людей. Я хочу вам продемонструвати ідею законопроекту "Купуй українське, плати українцям" на конкретному прикладі. Минулого тижня я разом із своїми колегами Віктором Галасюком, Сергієм Скуратовським був у Запоріжжі. Запоріжжя, Маріуполь, Харків. Але розкажу про зустрічі в Запоріжжі. Нам пощастило бути на "Запоріжсталі" і "Моторсічі" – провідні українські підприємства. "Запоріжсталь", інвестори, власники інвестували 2 мільярди гривень і зробили нову домену піч. І сьогодні "Запоріжсталь" встановила рекорд по виплавці чавуну – 13 тисяч 300 тонн на добу. Я дякую сласному колективу металургів "Запоріжсталі" за ці рекорди в ім’я України. І другий не менший приклад, не менш кращий і не менш славний – "Моторсіч", який випустив новий вертоліт "Надія". Це не надія "Моторсічі", це лише "Моторсічі", це надія України, надія на відновлення, надія на модернізацію, надія на нові робочі міста. В’ячеслав Богуслаєв, наш шановний колега, сказав мені: "За 26 років провідне підприємство "Моторсіч" не отримало ні копійки державних замовлень". Ми за бюджетні гроші купуємо імпорт замість того, щоб свою "Надію" підтримувати, своїх металургів, своїх будівельників, своїх шахтарів, своїх вертолітників. Своїх годувати треба, своїм давати роботу!
Колеги, заключний виступ. Спориш, будь ласка. І через 2 хвилини ми переходимо до голосування. Я прошу усіх запросити в зал. Я прошу голів фракцій запросити усіх депутатів в зал. Останній, заключний виступ. Будь ласка.
Іван Спориш, "Блок Петра Порошенка", Вінниччина. Шановні народні депутати, шановна президія, щойно ми ратифікували Угоду, законопроект 0149, між республіками Україною і Хорватією. І зараз не менш важлива угода, яку зараз ми повинні разом з вами проголосувати і прийняти, між Латвійською Республікою і нашим урядом. Ми знаємо прекрасно, скільки дипломатичних сімей працює у Латвії і інших республіках. І тому сьогодні хотілося б дуже, щоб все-таки і діти працівників, і практично всі, хто працюють у Латвії, вони повинні мати відповідну роботу згідно нашої ратифікації, згідно умов між урядом нашої країни і Урядом Латвії. Тому члени сімей працівників дипломатичних служб, персонал дипломатичних служб, вони повинні законно працювати і мати, звичайно, роботу. Тому я прошу всіх, щоб ми об’єдналися і проголосували за даний законопроект. Дякую.
Отже, колеги, обговорення завершене, переходимо до прийняття рішення. І я запрошую, будь ласка, Тарасюк ще, одна хвилина, і переходимо до прийняття рішення після цього. Будь ласка, запросіть усіх в зал. Тарасюк Борис Іванович.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Ми розглядаємо важливий з точки зору людського фактору законопроект про ратифікацію Угоди між Україною і Латвійською Республікою. Йдеться про задоволення природного прагнення подружжя дипломатичних, консульських, адміністративних, технічних працівників, які направлені для роботи за кордон від імені України, реалізувати себе під час вимушеного відриву від трудової діяльності в Україні. Фракція "Батьківщина" підтримує ратифікацію даної угоди і просить зробити це всіх. Дякую.
Дякую. Отже, переходимо до прийняття рішення, будь ласка, займаємо робочі місця. І я ставлю на голосування проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Латвійської Республіки (номер 0155) за пропозицією комітету в цілому. Прошу підтримати, кожен голос має вагу, прошу проголосувати, уважно беремо участь в голосуванні. Голосуємо колеги, прошу підтримати, давайте знову об’єднаємось, прошу проголосувати. [[11:26:05]] За-201 Зараз я поставлю на повернення. Запросіть депутатів в зал, прошу запросити депутатів в зал, я почекаю хвилину, але за цю хвилину прошу здзвонитися з колегами і запросити їх в зал. Отже, прошу запрошувати депутатів в зал. Будь ласка, запрошуйте в зал, зараз відбудеться голосування. Ірина Луценко. Пані Ірино, якщо можна, на хвилинку, якщо можна підійти в Президію. Отже, колеги, прошу заходити в зал. Запросіть депутатів в зал, будь ласка. Я прошу, колеги, всіх об’єднатися. Питання ратифікації, яке має зал об’єднувати, а не роз’єднувати. Будь ласка, запросіть в зал, хто знаходиться в кулуарах. І я ставлю на голосування, колеги, повернення. Я ставлю на голосування пропозицію повернутись до проекту Закону про ратифікацію між Кабінетом Міністрів України та Урядом Латвійської Республіки номер (0155). Прошу проголосувати за повернення, колеги, і прошу кожен голос. уважно пильнувати за кожним голосом. Будь ласка, прошу підтримати повернення до 0155. Прошу підтримати, прошу проголосувати, голосуємо. [[11:29:41]] За-219 Шість голосів, колеги. Прошу, будь ласка, покажіть по фракціях, будь ласка. "Блок Петра Порошенка" – 87, "Народний фронт" – 58, "Опозиційний блок" – 1, "Самопоміч" – 19, Радикальна партія – 16, "Батьківщина" – 12, "Воля народу" – 3, "Партія "Відродження" – 1. Колеги, давайте ще 7 голосів. Будь ласка, одна хвилина, заходіть в зал, колеги, не виходьте, я вас прошу. Тарас, одну хвилинку, хлопці. Будь ласка, я прошу взяти участь всіх у голосуванні, прошу приготуватись, колеги. Я ставлю ще раз пропозицію і прошу всіх об’єднатись навколо цієї пропозиції, повернутись до проекту Закону 0155. Я прошу всіх підтримати, колеги, я прошу дуже уважно підійти до цього голосування. Прошу проголосувати, прошу підтримати повернення до 0155, прошу проголосувати. Голосуємо, колеги. Прошу підтримати. [[11:31:05]] За-221 Будь ласка. Колеги, я тільки прошу не виходьте з залу, Тарасе, я вас прошу, почекай дві хвилинки. Будь ласка, Оксана Білозір, одна хвилина. Закличте всіх у зал і прошу всіх підходити. Одна хвилина, Оксана Білозір.
Шановні колеги, я хочу підтримати Бориса Івановича Тарасюка і наголосити на тому, що дана ратифікація стосується родин наших дипломатичних і консульських установ. Ми знаємо, в яких умовах сьогодні працює наша дипломатична служба, яке вона має величезне навантаження і невелике забезпечення від нашої української держави в міру наших можливостей. Дивіться, чинним законодавством Латвійської Республіки передбачається надання дозволу для іноземних громадян на працевлаштування в Латвії, заяви спеціального Департаменту громадянства і міграції МВС Латвії. Розгляд відповідної заяви на працевлаштування іноземних громадян може тривати до трьох місяців, і отримання такого дозволу на роботу не є гарантованим, бо тільки за наявності вакантної посади, якщо на неї не претендує громадянин Латвії. Тому тільки ця ратифікації дасть можливість забезпечити робоче місце для родин дипломатів, які працюють в консульських і дипломатичних установах. Аналогічно це стосується і питань.
Дякую. Я бачу, підійшло кілька депутатів, я думаю, 5 голосів, яких нам не вистачало, вже в залі є. І тому, колеги, прошу всіх сконцентруватись, змобілізуватись, зайняти робочі місця. І, отже, я ставлю пропозицію повернутись до проекту Закону 0155 до голосування. Колеги, я прошу уважно кожного проголосувати, прошу проголосувати за повернення до розгляду 0155. Прошу голосувати, прошу підтримати, колеги. Голосуємо. [[11:33:26]] За-225 Я бачу не встиг Іван. Іван, не встиг. Будь ласка, колеги! Отже, колеги, не встиг пан Іван, і я ставлю на голосування повернення до 0155. Прошу проголосувати, прошу підтримати, колеги. Голосуємо повернення до 0155. Прошу проголосувати. Уважно кожен голос. Прошу підтримати. Будь ласка, голосуємо, колеги. Прошу підтримати. [[11:34:08]] За-230 І тепер я ставлю проект Закону 0155 в цілому. Прошу підтримати в цілому, 0155 в цілому. Прошу голосувати, прошу підтримати. [[11:34:31]] За-226 Рішення прийнято. Колеги, дивіться, в нас є ще три ратифікації. Чи може бути так, що ми, тільки одна доповідь – і голосування? Давайте, колеги, домовимося. [[Шум у залі]] Отже, колеги, я зараз хочу із залом порадитися. Будь ласка, будьте в залі. Ви бачите, що кожне голосування. ну, це не є приємне для Верховної Ради. І тому я зараз пропоную два способи дій: або перейти до Закону про довірчі послуги, або три ратифікації проголосувати. Колеги. [[Шум у залі]] Не шуміть, не кричіть, колеги! Зараз ми можемо обмінятися думками. Давайте я так зроблю: я зараз по наступній ратифікації, це 0154, поставлю рейтингове голосування, таке має право Голова, чи маємо достатню кількість голосів. Це проект Закону про Угоду між Кабінетом Міністрів України і Урядом Турецької Республіки. Якщо рейтингове голосування покаже, що голосів є достатньо, ми в нього заходимо, якщо голосування покаже, що недостатньо, ми перейдемо до питання другого читання – електронні довірчі послуги. Домовились! Прошу змобілізуватися, колеги. Прошу приготуватися до голосування. І я ставлю на рейтингове голосування питання про проект Закону 0154, щоб визначити рівень підтримки цієї ратифікації і цього закону. Прошу голосувати. Прошу підтримати. Голосуємо, колеги. Прошу голосувати. [[11:36:35]] За-232 Можем входити, колеги. Тоді я прошу всіх дисципліновано залишатися на місцях, колеги, і я дуже переконливо прошу ще до того, щоб голови фракцій стали на дверях: з залу нікого не випускать, працювать. [[Оплески]] Отже, колеги, я прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою проект Закону 0154. Прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. Голосуєм. [[11:37:14]] За-205 Рішення прийняте. Запрошую до доповіді заступника міністра інфраструктури Довгань Віктора Миколайовича. І прошу дуже лаконічно і коротко.
Шановний пане Голово! Шановні народні депутати! Я б просив підтримати проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України і Урядом Турецької Республіки про міжнародні комбіновані перевезення. Угода була підписана рік тому, 4 листопада, в Стамбулі. Це створить надійний міжнародний правовий механізм для реалізації важливих транспортних зв’язків між нашими країнами і дає нові можливості для вироблення ефективних логістичних рішень при організації перевізного процесу між Україною та Туреччиною, залучення додаткових обсягів перевезень та зовнішньоекономічних вантажів з Європи до Азії. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Я запрошую до співдоповіді заступника голови Комітету у закордонних справах Бориса Тарасюка.
Дякую. Шановна пані головуюча, шановні колеги, Комітет у закордонних справах на своєму засіданні 6 вересня цього року розглянув внесений Кабінетом Міністрів проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабміном України та Урядом Турецької Республіки про міжнародні комбіновані перевезення. Комітет рекомендує Верховній Раді прийнятий згаданий проект закону за основу та в цілому, а відтак ратифікувати угоду. Я не буду говорити про угоду, про це сказав заступник міністра інфраструктури, але я хотів би звернути увагу на наступне. Місяць тому Комітет у закордонних справах розглядав цей законопроект, і на питання щодо представника або представниці Мінінфраструктури, а що дає ця угода конкретно, ми відповіді в Комітеті у закордонних справах так і не почули. І потрібно було місяць для того, щоби вибити від Мінінфраструктури інформацію, куцу інформацію про те, що ж дає ця угода Україні. А вона дає збільшення ліцензій на перевезення автомобільні, вона дає збільшення міжнародних обсягів залізничних перевезень. Отже, це важлива угода. І я хочу сказати, що аналогічні угоди Україна вже має з Австрією, Азербайджаном, Угорщиною і іншими країнами. Головне науково-експертне управління підтримує ратифікацію цієї угоди. Просимо Верховну Раду підтримати ратифікацію цієї угоди. Дякую за увагу.
Дякую вам. Колеги, є бажаючі обговорювати? Є. Прошу провести запис: два – за, два – проти. Яриніч. Включіть мікрофон, будь ласка.
Да. Слово прошу передати Тетеруку Андрію. Андрію.
Будь ласка, пане Андрій.
Шановний пане Голово, шановні колеги народні депутати, є, безумовно, великим кроком для України, налагоджувати тісні економічні зв’язки, які б пов’язували наші зусилля з іншими країнами, які посилювали б економічну складову розвитку нашої держави. Але я хочу звернути увагу насамперед нашого уряду на ганебні абсолютно факти. Як з окупованого Криму контрабандою вивозяться майже щодня сода, пшениця, металобрухт. І саме турецькі порти зараз приймають судна, і зокрема, навіть сьогодні планується прибуття судня "Ярадж", яке везе 6 тисяч тонн пшениці і яке буде прийнято турецьким портом "Іскендерун". Я хочу звернути увагу, що чомусь волонтери центру "Миротворець" можуть бачити те, що контрабанда відбувається щодня і інформують. Але ж дієвою реакцією є те, щоб ми зупинили і зробили "токсичною" атмосферу навколо окупованого Криму, і зупинили контрабандне вивезення з окупованого Криму будь-яких матеріалів і обслуговування таких суден в портах Туреччини. Цього не робиться взагалі. Я хочу звернути увагу, що це неприпустимо, закривати очі на такі випадки. І ми маємо докласти всіх зусиль, щоб відновити справедливість і повагу до суверенітету і територію України, навіть, якщо вона тимчасово окупована. Такі випадки мають фіксуватись, доводитись. Капітани мають арештовуватись і відповідати за те, що вони проводять контрабандні операції, за те, що вони вимикають систему автоматизованого спостереження за судном і те, що вони заповнюють документи з грубим порушенням морського права. Все це є злочинами, вони повинні розслідуватись. Ми маємо інформувати наші країни, з якими ми маємо відносини. І не допускати в жодному разі обслуговування таких суден в будь-яких портах цивілізованих країн. Дякую за увагу.
Дякую. Веселова передає слово для виступу Семенусі Роману, будь ласка.
Семенуха Роман, фракція "Об’єднання "Самопоміч". Шановні колеги, шановний пане Голово! Турецька Республіка сьогодні входить до переліку країн, що є основними споживачами українського експорту. Це сьогодні в структурі експорту української економіки 7 відсотків відбувається і прибуває на Турецьку Республіку. Навіть наші найближчі сусіди Польща, Білорусь споживають менше. Тому налагоджування відносин у торгівельній сфері є дуже важливим. Наші торгівельні стосунки з Туреччиною невеликими темпами, але продовжують зростати. Станом тільки на перше півріччя минулого року Туреччина інвестувала в українську економіку близько 260 мільйонів доларів, з яких третина була спрямована у промисловість, близько 20 відсотків телекомунікацій. За оцінками різних експертів загальний обсяг інвестицій Туреччини в українську економіку сьогодні складає 3 мільярди доларів. І я переконаний, що ратифікація сьогоднішньої угоди дозволить і далі збільшувати іноземні інвестиції з Туреччини в українську економіку. Тому це важливо, бо покращення транспортних зв’язків, а особливо для автомобільного вантажного транспорту, передбачене безоплатне користування автошляхами на підставі преміальних дозволів. Тому, колеги, підтримуємо, це дуже важливо щодо залучення справжніх інвестицій в українську економіку. Дякую.
Дякую. Медуниця Олег, "Народний фронт".
Прошу передати слово депутату Корчику.
Шановні колеги, це надзвичайно важлива ратифікація, я прошу всіх зосередитися та підтримати дане голосування, адже Україна та Туреччина знаходиться у надзвичайно вигідному географічному положенні щодо потоку вантажів. У свою чергу це дасть змогу нам збільшити вантажопотоки і дасть змогу ефективніше їх використовувати як потенціал транспортних інфраструктур обох країн. Прошу підтримати. Дякую.
Це було сильно. Ленський Олексій Олексійович передає слово для виступу Ігорю Мосійчуку. Колеги, це заключний виступ. Через 2 хвилини відбудеться голосування. Я прошу зараз усіх запросити в зал, через 2 хвилини ми перейдемо до прийняття рішення. Будь ласка, пане Ігорю.
Ігорь Мосійчук, Радикальної партії Олега Ляшка. Ми, звичайно, підтримаємо, як і всі попередні ратифікації, цю ратифікацію, адже всі міждержавні відносини, які йдуть на користь України, на користь української економіки, підтримуються нашою партією,нашою фракцією Олега Ляшка. Але в той же час хотів би звернути увагу шановних колег і українського суспільства на дві такі речі, які стосуються саме перевезень. Про що мова? Перш за все, про те, що наші урядовці, керівництво "Укрзалізниці" тільки тим і займаються, щоб не поліпшити вантажоперевезення, не збільшити парк вагонів, а збільшити тарифи на перевезення. І зовсім не думають, що саме через це і виникає інфляція в країні, що саме підвищення тарифів на перевезення є передумовою зростанню цін на полицях в магазинах. Тому міждержавні перевезення це добре, але тарифи на перевезення в країні не менш важливі і надзвичайно важливі, і над цим потрібно працювати. І друге. У нас масово закривають ПТУ в країні, скоро ці перевезення нікому буде робити. Наприклад, в Корсунь-Шевченківському районі Черкаської області зараз закривається Гарбузинське ПТУ. Робить це керівник обласної ради Вельбівець. Це саме той Вельбівець, по якому закрите кримінальне провадження за хабар. Саме той Вельбівець, який знищує фркцію Радикальної партії. І ми вимагаємо від НАБУ притягнути його до кримінальної відповідальності.
Отже, колеги, переходимо до прийняття рішення. І я прошу усіх народних депутатів заходити в зал. Отже, ми завершили обговорення, я прошу запросити усіх народних депутатів в зал. Будь ласка. Отже, прошу зайняти робочі місця. Прошу заходити. Отже, я ставлю на голосування проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України і Урядом Турецької Республіки про міжнародні комбіновані перевезення. Колеги, давайте об’єднаємось, давайте підтримаємо, прошу проголосувати. Пропозиція комітету: в цілому. Прошу голосувати. Голосуємо. Прошу підтримати. Прошу підтримати. [[11:49:04]] За-216 Колеги, там вийшло, бачу, якесь непорозуміння, дехто утримався і був проти, я розумію, це швидше випадково. Так же ж? Будь ласка, запросіть в зал, прошу приготуватись до голосування, запросіть в зал депутатів. Отже, колеги, я зараз ставлю на голосування пропозицію повернутись до розгляду проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України і Урядом Турецької Республіки про міжнародні комбіновані перевезення. Законопроект, який підтримують усі фракції, нам просто треба змобілізуватись, щоб довести це голосуванням. Будь ласка, пане Андрій. І я ставлю пропозицію повернутись до розгляду проекту Закону (0154). Кожен голос має значення, і я прошу уважно кожному взяти участь в голосуванні, прошу проголосувати за повернення. Голосуємо. Голосуємо, колеги. [[11:50:38]] За-221 Почекаємо, почекаємо. Голови фракцій, запросіть депутатів в зал. Прошу запросити депутатів в зал. Прошу запросити депутатів в зал і приготуватися до голосування. Отже, колеги, я ставлю ще раз на голосування пропозицію, повернутися до розгляду проекту Закону 0154 Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України і Урядом Турецької Республіки. Колеги, нам не вистачило п’ять голосів. Я прошу всіх уважно зайти в зал і взяти участь в голосуванні. Прошу проголосувати, прошу підтримати повернення до проекту закону 0154, прошу кожного уважно взяти участь в голосуванні. Голосуємо. Прошу проголосувати, прошу підтримати. [[11:52:05]] За-220 Почекаємо хвилину. Прошу не виходити, хвилинку почекаємо. Запросіть депутатів, ми почекаємо ще хвилину, не виходьте з залу. Отже, запросіть в зал, я покажу по фракціям. "Блок Петра Порошенка" – 88, "Народний фронт" – 56, "Опозиційний блок" – 1, "Самопоміч" – 20, Радикальна партія Олега Ляшка – 18, "Батьківщина" – 10, "Воля народу" – 4, "Партія "Відродження" – 2. Мені видається, що є ще потенціал для того, щоб ми змогли вийти на позитивне голосування. І, колеги, я до всіх звертаюся, до всіх фракцій, по часу виглядає це наша на сьогодні остання ратифікація. Давайте ми об’єднаємося, але по часу ми можемо і не встигнути. Ганна, я просто по залу дивлюся, що відбувається, давайте ми цю проведемо. Будь ласка, зайдіть в залі. І, колеги, я ще раз поставлю пропозицію повернутися, і прошу всіх і голосувати відповідально, і взяти участь в голосуванні. Отже, колеги, я прошу підтримати пропозицію повернутись до проекту Закону про ратифікацію Угоди між Кабінету Міністрів України і Урядом Корейської Республіки. Прошу проголосувати, прошу підтримати, колеги. Кожен голос! Голосуємо, прошу підтримати. Уважно голосуємо! Прошу підтримати, голосуємо. [[11:54:01]] За-226 226 – повернулись. І тепер. це ми повернулись тільки, я дуже вас прошу, уважно. І тепер я ставлю проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінету Міністрів України і Урядом Корейської Республіки (0154) за пропозицією комітету в цілому. Будь ласка, дуже уважно голосуємо за закон в цілому. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати. [[11:54:43]] За-229 Рішення прийнято. Колеги, ми вже не встигнемо розглянути дві інші ратифікації, на жаль, багато часу йшло на збір депутатів. І тому після перерви, о 12:30 ми перейдемо до розгляду проекту Закону про електронні довірчі послуги. І я прошу голову комітету Данченка Олександра Івановича після 12:30 перейти до обговорення проекту Закону про електронні довірчі послуги. А зараз я згідно Регламенту оголошую перерву на 30 хвилин до 12:30.
Колеги, час, відведений для перерви, вичерпаний. Я прошу заходити в зал, приготуватись до роботи. Будь ласка, прошу запросити депутатів у зал. Я прошу заходити в зал, займати робочі місця, колеги. Отже, колеги, ми переходимо до наступного питання порядку денного, це проект Закону про електронні довірчі послуги (номер 4685). Цей законопроект має більш як 500 правок, достатньо об’ємний законопроект, але ми зможемо сьогодні розпочати його розгляд, і якщо не встигнемо до кінця дня, завтра завершити його розгляд. Він не потребує голосування за окрему процедуру. І я запрошую до доповіді голову Комітету з питань інформатизації та зв’язку Данченка Олександра Івановича. Отже, починається доповідь. Пане Олександре.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Комітет з питань інформатизації та зв’язку розглянув на своєму засіданні 06.04.2017 року проект Закону України про електронні довірчі послуги (реєстраційний номер 4685). Доопрацьований проект закону максимально враховує зауваження Головного науково-експертного управління, які були надані до першого читання, а також зауваження юридичного управління, подані до другого читання. Загалом до законопроекту надійшло 477 правок. З них комітетом враховано 187, враховано редакційно – 117, враховано частково – 29, відхилено – 144. Законопроект максимально наближений до законодавства Європейського Союзу у сфері електронних довірчих послуг, що є великим кроком до інтеграції нашої цифрової економіки, до країн Європейського Союзу. Серед новел законопроекту це прозорий порядок отримання статусу надавача електронних послуг, електронних довірчих послуг, чітке розмежування повноважень органів влади, запровадження процедури незалежної оцінки відповідності для надання таких послуг, можливість використання ними у своїй діяльності як національних, так і міжнародних стандартів. Відповідно до висновку Комітету з питань запобігання і протидії корупції в проекті акта не виявлено корупціогенних факторів. Проект акта відповідає вимогам антикорупційного законодавства. Законопроектом передбачено перехідний період для існуючого бізнесу. Прикінцевими та перехідними положеннями законопроекту передбачається набрання чинності через рік з дня його опублікування. Крім того, вже існуючі акредитовані центри сертифікації ключів автоматично вносяться центральним засвідчувальним органом до довірчого списку, а електронні цифрові підписи та посилені сертифікати відкритого ключа використовуються до закінчення строку їх дії, але не пізніше двох років з дня набрання чинності цим законом. В п’ятницю міністри Європейського Союзу підписали Угоди в Європейському Союзі про створення єдиного цифрового ринку до кінця 2018 року. Таким чином, Європа дає нам напрямок, куди ми повинні рухатися. Що таке "єдиний цифровий ринок Європи", до якого ми можемо долучитися? Це близько 60 мільярдів євро інвестицій в інфраструктуру, в розвиток цифрових послуг. Частка України в цьому інвестиційному полі по різних оцінках десь 5-6 мільярдів доларів повинна скласти. Прийняття цього Закону про електронні довірчі послуги – це рішучий крок до реального вступу України до цього єдиного цифрового ринку Європи. Комітет просить підтримати проект Закону України про електронні довірчі послуги (реєстр номер 4685) в повторному другому читанні та в цілому як закон в редакції комітету. Дякую за увагу.
Шановні колеги, правок є багато. Переходимо до розгляду правок. Прошу авторів правок підготуватись і дисципліновано називати свої правки. Понад 500, понад 500 правок. Розпочинаємо обговорення. Пане голово комітету, автори правок, розпочинаємо. Будь ласка, пані Оксано.
Дякую. Розгляд поправок до законопроекту про електронні довірчі послуги. Поправка номер 1. Народний депутат Мушак. Не наполягає. Наполягає. Прошу, народний депутат Мушак.
Шановні колеги, це надзвичайно важливий законопроект. По суті ми будемо першою країною серед Східного партнерства, яка повністю інтегрувалася на законодавчому рівні до цифрового ринку ЄС. Саме тому надзвичайно важливо його прийняти. І я би хотів подякувати комітету, який надзвичайно ефективно попрацював і зробив з хорошого документу, який вніс Кабінет Міністрів, дійсно революційний проект. І хотів би підтримати, закликати вас підтримати мою правку. Вона як би дає цьому закону більш глобальну як би назву, і про те, що це електронна ідентифікація електронної допомоги, документообіг та надання довірчих послуг. Дякую вам.
Дякую. Прошу голосувати. А комітет буде коментувати? Прошу, комітет.
Ні, цю правку не будемо.
Дякую. Прошу голосувати. [[12:44:52]] За-73 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 5. Народний депутат Бондар. Не наполягає. Наступна поправка номер 6. Народний депутат Чекіта. Не наполягає. Наступна поправка номер 8. Народний депутат Данченко. Ви будете наполягати? Ні. Наступна поправка номер 15. Народний депутат Мушак. [[Шум у залі]] 11-а. Будь ласка, народний депутат Семенуха, прошу.
Семенуха Роман, фракція "Об’єднання "Самопоміч". Шановні колеги, моя правка стосується більш чіткішого визначення поняття "веб-сайт". І тут проблема стоїть не лише в цій правці, а в тому, що в різних законах, на різних стадіях у Верховній Раді знаходяться законопроекти, де по-різному визначено поняття "веб-сайт". Зокрема і вже прийнятий Закон України про державну підтримку кінематографії в Україні містить інше тлумачення терміну "веб-сайт". Тому дуже важливо, щоб ми цим законом в тому числі створили єдине уніфіковане поняття для багатьох термінів, які стосуються цифрової економіки і взагалі цифризації країни. Але, проблема, на мою точку зору, полягає значно глибше. Бо, аналізуючи досвід успішних країн, зокрема і Польщі, видно, що локомотивом в цих змінах завжди відбувається через створення єдиного державного центрального органу виконавчої влади, зокрема, наприклад, Міністерство цифризації, як це в Польщі. І тоді саме цей орган є локомотивом цих процесів, зокрема, який уніфіковує такі речі, ну, щодо визначення понятійного апарату. Тому прошу підтримати більш чіткіше визначення поняття.
Комітет буде коментувати? Прошу.
Ця правка врахована редакційно, виходячи якраз з європейського досвіду, з європейських директив. З терміну вилучено слова "апаратні засоби", залишивши тільки "програмні засоби" для правильного заснування щодо їх перебування в розпорядженні певного суб’єкта. Тому правка врахована редакційно. І я просив би підтримати редакцію комітету. Щодо запровадження єдиного переліку стандартів і назв, то тут я повністю підтримую ініціативу колеги народного депутата Романа Семенухи, що потрібно проводити адміністративну реформу, щоб був такий орган, який відповідав би повністю за цифризацію країни. Тому прошу підтримати в редакції комітету.
Дякую. Прошу голосувати. [[12:47:37]] За-49 Рішення не прийнято. Народний депутат Мушак. Поправка номер 15.
Шановні колеги, насправді, під час цього законопроекту я, мабуть, один з небагатьох випадків у роботі Верховної Ради, дійсно, згадав те, чому нас вчили в інституті. Я вчився у КПІ і ми там вчили системи шифрування. І насправді от як би метод шифрування RSA, який є надзвичайно популярний у світі, а не наш ДСТУ 4145? от мені прийшлося знову згадати і там математику, дійсно, використовувати. Прошу підтримати мою правку і, насправді, ще раз хочу сказати, що це надзвичайно революційний і хороший законопроект.
Дякую. Комітет буде коментувати? Прошу.
Комітет відхилив цю правку, якраз зважаючи на те, що у таких інженерних питаннях, інноваційних повинна бути чіткість тлумачень. Тому визначення терміну необхідно залишити для правильного застосування положень щодо перевірки кваліфікованого надавача електронних довірчих послуг за дотриманням вимог законодавства у сфері електронних послуг. Тому комітет не підтримав цю правку, ми вважаємо, що ця правка розбалансовує і навпаки не дає точного тлумачення. Прошу не підтримувати цю правку.
Дякую. Прошу голосувати. [[12:49:19]] За-43 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 18, народний депутат Ванат. Не наполягає. Поправка номер 19, народний депутат Мушак. Ви наполягаєте?
Да, якщо можна. Шановні колеги, насправді, Україна в якомусь електронному документообігу і взагалі електронних послугах надзвичайно сильно відстала від світу. Умовно кажучи, весь світ зараз працює через телефон мобільний і через телефон мобільний ви можете зробити надзвичайно велику кількість різних справ: підписати договір, отримати довідку, інші речі. Україна наразі, на жаль, зараз українці зобов’язані все робити в паперовому вигляді, що, по-перше, забирає час, по-друге, забирає ресурси. Якраз цей законопроект і мої правки, яких ще багато буде по цьому, частина з них врахована, частина з них не врахована, але там самі принципові враховані, вони якраз направлені на те, щоб приблизити українців до ери цифрової економіки. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Дякую. І прошу комітет.
Дякую, Олексій Мушак, за ваш коментар. Але я хочу сказати, що в нашому законопроекті ми якраз намагалися робити його простим, щоб якраз при інноваційній сфері електронних комунікацій не було різних тлумачень, не було перехрещень, не було задвоєння якихось сервісів, тому що електронні довірчі послуги – це дуже прості послуги, які повинні бути зрозумілі кожному громадянину, кожному користувачу. Тому ми відхилили цю правку, виходячи з того, що цей термін було виключено іншою поправкою. Тому я прошу не підтримувати правку Олексія Мушака.
Дякую. І прошу голосувати. [[12:51:24]] За-53 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 21. Народний депутат Мушак, ви наполягаєте?
Шановна пані головуюча.
23-я. 23-я, народний депутат Мушак.
Да, можна, пів. 30 секунд. Да. Дивіться, шановні колеги, як би це правильно донести і сказати, сьогодні у нас середа, завтра у нас четвер, ми повинні і сьогодні, і завтра, насправді, розглядати цей законопроект задля того, щоб завтра вийти на результативне голосування, мені так здається. Це раз. І друге, як би ми повинні пройтися по всім правкам, щоб у нас не залишилося жодного шансу, що ми щось важливе пропустили. Ця правка під номером 23, вона якраз говорить про важливу річ і звучить наступним чином, а також слугує доказом того, що документ був виданий суб’єктом господарювання. Це про електронну печатку для тих, хто не в курсі. Дякую.
Дякую. Прошу, комітет, якщо будете коментувати.
Комітет вважає, що запропонована у проекті дефініція повністю відповідає визначенню наведеному в пункті 25 статті 3 Регламенту номер 910/2014 Європейського Союзу. Хочу нагадати, що одним із завдань цього законопроекту це є інтеграція українських довірчих послуг до ринку довірчих послуг Європи тому ми повинні враховувати директиви ЄС. Дякую.
Дякую і прошу голосувати. [[12:53:26]] За-57 Рішення не прийняте. Наступна поправка номер 24. Народний депутат Мушак. 25-а. Народний депутат Мушак. Прошу, 25 поправка.
Шановні колеги, електронні документи, які ми зможемо підписувати після прийняття цього законопроекту, вони будуть включати в себе декілька даних, в тому числи електронну позначку часу. Це електронні дані, які пов’язують інші електронні дані з конкретним моментом часу для засвідчення наявності цих електронних даних на момент часу. Моя правка полягала в тому, щоб додати пункт, що електронний документ – це документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов’язкові реквізити документу. Тобто моя правка розширювала деякі ці дефініції. Прошу її підтримати. Дякую.
Прошу голосувати. Прошу, комітет ще буде коментувати. Вибачте.
Комітет вважає недоцільним, оскільки відносини у сфері електронного документообігу та використання електронних документів регулюється Законом України "Про електронні документи та електронний документообіг". В цих документах чітко виписано, яким чином відбувається також і синхронізація по часу, тобто ця мітка часова, там все чітко прописано. Комітет вважає недоцільним таку правку. Прошу не підтримувати.
Дякую. Прошу голосувати. [[12:54:58]] За-41 Рішення не прийняте. Наступна поправка номер 26. Прошу, народний депутат Мушак.
Шановні колеги, зараз ми дискутуємо про правки, я б хотів все ж таки відзначити, що мною та командою було подано більше 100 правок в цей законопроект, більшість з яких воно було прийнято. Тому тут не є як би позиція, що ми дискутуємо з паном головою комітету, насправді більшість важливих правок було прийнято. Але, якщо ми ще декілька додамо моїх правок, в тому числі правку номер 26, то цей документ стане набагато кращий. Правка номер 26, вона каже про перевірку цілісності пов’язаних електронних даних. Тому прошу її врахувати. Дякую.
Дякую. Комітет, прошу.
Я знову звертаю увагу, що наше завдання це прискорити транскордонний зв’язок по електронним послугам між Україною та Європейським Союзом. Тому запропонована дефініція повністю відповідає визначенню, наведеного в пункті 25 статті 3 Регламенту номер 910 2014 року Європейського Союзу. Тому прошу залишити в редакції комітету і не підтримувати правку. Дякую.
Дякую. Прошу голосувати. [[12:56:28]] За-50 Рішення не прийняте. Наступна поправка номер 27. Не наполягає. Наступна 28. Прошу народний депутат Мушак.
Шановні колеги, ця правка була пов’язана з тим, щоб дозволити Національному банку України, а точніше його структурному підрозділу, стати Засвідчувальним центром. Звучить вона таким чином, Засвідчувальний центр, структурний підрозділ, Національного банку України, що здійснює реєстрацію кваліфікованих надавачів електронних послуг, довірчих послуг у сфері переказу коштів та у банківській системі України. Також хотів би сказати, що Національний банк України це, по суті, під час останніх всіх кібер атак у нас лягало Міністерство фінансів, у нас там в тому числі лягали сайти і бази даних інших відомств, в тому числі казначейства. Тому що вони працювали на старих стандартах під умовною назвою ДСТУ4145. А Національний банк працював бездоганно, тому що він використовує стандарти захисту і стандарти шифрування, в тому числі і міжнародні. І задача цього, і задача цього закону – якраз приблизити нас до міжнародних стандартів і дозволити їх використання в Україні. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую. Прошу комітет.
Повністю підтримуючи необхідність захисту інформації і захисту від кіберзагроз, в тому числі і використання міжнародних стандартів, якраз однією з новел цього законопроекту є те, що ми виводимо технологічну нейтральність, технологічну нейтральність, яка дозволяє і використовувати українські стандарти, і міжнародні стандарти. Тобто не можна запроваджувати дискримінацію, наприклад, брати тільки європейські стандарти. Тому що у нас є українські інститути, які працюють, тому вони повинні на рівних конкурувати з європейськими або іншими стандартами. Тому прошу не підтримувати цю правку, тому що в законопроекті для визначення статусу прав та обов’язків кожного із суб’єктів правових відносин у сфері електронних довірчих послуг передбачені окремі статті, де всі ті питання, які народний депутат Олексій Мушак піднімає, вони враховані, але в інших статтях. Прошу не підтримувати цю правку.
Дякую. Прошу голосувати. [[12:59:02]] За-51 Рішення не прийняте. Наступна поправка номер 29, прошу народний депутат Мушак.
Шановні колеги! Ця правка стосується засобу електронного підпису чи печатки. Я хотів би пояснити, яка наразі є ситуація. В принципі ще декілька років тому назад у нас вся комунікація між державою і громадянами відбувалася тільки в письмовій формі, це є серйозною проблемою. Але декілька років тому назад у нас там, наприклад, податкова почала видавати електронні ключі, вони наразі є тільки на флешці. Це, з одного боку, є прогрес, але, з іншого боку, якщо ви захочете працювати знову ж таки, як весь світ, через мобільний телефон, то вам треба буде надзвичайно велику кількість грошей заплатити, щоб сюди інтегрувати свій електронний підпис, бо він не буде входити як би, умовно кажучи, в стандартний пакет Android, iOS, Microsoft Office і інших речей. Саме тому цей закон направлений на те, щоб полегшити можливість через максимальну кількість різних девайсів комунікувати між суспільством і державою. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Прошу комітет.
Сфера електронних комунікацій взагалі і сфера електронних довірчих послуг в конкретних випадках, це все ж таки повинно бути не якийсь хаос, а регульовані питання з чіткими прописаними стандартами, тому що це дуже важливо. Ви правильно, шановний народний депутат, говорите про те, що це спілкування з громадянами, і тут не повинно бути якогось, навіть потенційного шахрайства. Тому ми вважаємо, що нашою статтею запропонована дефініція узгоджується з пунктами 22 та 31 статті 3 Регламенту № 910 2014 року Європейського Союзу. Згідно з якими засіб для створення електронного підпису – налаштоване програмне або апаратне забезпечення, яке використовується для створення електронного підпису. Засіб для створення електронної печатки – налаштоване програмне або апаратне забезпечення, яке використовується для створення електронних печаток. Тобто тут немає про те, що ви кажете, що тільки флешка. Якраз цими питаннями, з одного боку, розширюємо можливості, а, з іншого боку, не створюємо хаосу. Прошу не.
Дякую. Прошу голосувати. [[13:01:44]] За-48 Дякую. Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 31. Не наполягаєте? Народний депутат Мушак.
Чого ж не наполягати, якщо можна донести передпрогресивність та революційність цього закону. Шановні колеги, вчора у нас було голосування за судову реформу, або деякі з моїх колег називають так звану судову реформу, там є як би спірні моменти, є в чомусь хороші моменти, але там в тому числі сказано про електронний суд. Зараз комунікація між, знову ж таки, судом і громадянами – позивачем або відповідачем – відбувається тільки в письмовій формі, паперовій формі. В принципі, там заплановано, що буде електронний суд там, де можлива комунікація в. через. ну, електронні засоби зв’язку, і цей законопроект якраз нас приближує. Моя правка стосувалася того, що таке "засіб кваліфікованого електронного підпису". В моєму розуміння це пристрій або програмне забезпечення або програмний технічний комплекс, який використовується для створення та перевірки електронного підпису чи печатки та відповідає нормам цього закону. Прошу підтримати. Дякую.
Прошу, комітет.
Ну, дійсно, електронний цифровий підпис і довірчі послуги є дуже широковживаною практикою у Європейському Союзі, але якщо вже говорити про вчорашню реформу, то краще було б ці послуги цього законопроекту використовувати для відміненої зміни електронного розподілу в судах, яку зняли, на жаль. Тому тут по призначенню – да? Тому тут можемо дискутувати – ось. А що стосовно конкретно цієї правки, то повністю узгоджується, по-перше, з пунктами 22, 23, 31, 32 статті 3 Регламенту 910, якими засіб для створення електронного підпису – налаштоване програмне або апаратне забезпечення, яке використовується для створення електронного підпису. Засіб для створення кваліфікованого електронного підпису – це засіб для створення електронного підпису, що відповідає вимогам, викладеним у додатку 2, а засіб для створення електронної печатки – налаштоване програмне або апаратне забезпечення, яке використовується для створення електронних печаток; засіб для створення кваліфікованої електронної печатки – це засіб для створення електронної печатки, який відповідає вимогам, викладеним.
Дякую. Прошу голосувати. [[13:04:24]] За-53 Рішення не прийнято. Поправка номер 32. Прошу, народний депутат Мушак.
Шановні колеги, давайте пояснимо, в принципі, яка зараз ситуація. Зараз надавачем електронних ключів, в принципі, є тільки бюджетні структури, наприклад, як Мін’юст, як податкова. І, з одного боку, вони є безкоштовними. Але це тільки умовна безкоштовність, тому що з державного бюджету йдуть гроші на їх фінансування, і, насправді, платники податків в той чи інший спосіб платять за умовний цей безкоштовний електронний ключ. Цим же законом пропонується створити конкурентне поле і, насправді, розширити можливість надання електронних ключів до компаній, які будуть підходити під вимоги закону, там буде сертифікація відповідна, що дозволить, насправді, там серйозним чином створити ну окремий орган чи окреме. точніше, окремий ринок, який би генерував нові кошти, нові податки і нові робочі місця. Прошу підтримати як цей закон, так і мою правку. Дякую.
Дякую. Прошу, комітет.
Ну я ще раз хочу сказати, що дуже важливим це є транскордонна кооперація по наданню електронних довірчих послуг між Україною та Європейським Союзом. І, як вже попередньо був наведений приклад по Нацбанку України, для банківської системи це є дуже важливо – транскордонне таке співробітництво. Тому ми вважаємо за те, що ми повинні відповідати повністю вимогам європейського законодавства і не вносити хаос в ці відносини. Тому комітет пропонує не підтримати цю правку для того, щоб не розбалансовувати законопроект, який є дуже гарний і важливий, ми буде багато над ним працювали. Прошу не підтримувати цю правку.
Дякую. Прошу проголосувати. [[13:06:33]] За-52 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 36. Ні, не наполягає. Наступна поправка номер 48. Народний депутат Семенуха. Не наполягає. Наступна поправка номер 54. Не наполягає. Наступна поправка номер 74. Не наполягає. Наступна поправка номер 76. Не наполягає. Наступна поправка номер 87. Не наполягає. Наступна поправка номер 88. Не наполягає. Наступна поправка номер 89. Не наполягає. Наступна поправка номер 91. Прошу, народний депутат Семенуха.
Шановні колеги, шановна пані головуюча, звертаю вашу увагу, що в статті 3 законодавства у сфері електронних довірчих послуг, прийнятій в першому читанні цього законопроекту, було 4 підпункти. При доопрацюванні комітетом до другого читання в законопроекті, на превеликий жаль, 3 підпункти, на мою точку зору, трохи загубились. Залишився 1 про те, що відносини, пов’язані з наданням електронних довірчих послуг, регулюються законодавством України. Моя ж правка спрямована на те, що у разі виникнення спору про право, що підлягає застосуванню до правових відносин у сфері електронних довірчих послуг, застосуванню підлягає право держави місця надання електронних довірчих послуг. В пояснювальній записці до цього законопроекту від Кабінету Міністрів написано: "Мета інтеграції України у світовий електронний інформаційний простір". Яка інтеграція, якщо ми трошечки у такий спосіб все-таки ігноруємо європейський закон? Тому пропоную все-таки залишити ту редакцію, яка була в першому читанні. Дякую.
Дякую. Прошу, комітет.
Дякую, шановний народний депутат, за ваш коментар, але я хочу сказати, що дійсно між першим та другим читанням комітет переробив саму структуру, яка, з нашої точки зору, була не досить гарною цього законопроекту. І ми змінили структуру, яка стала більш правильною з точку зору Головного юридичного. Але ваші зауваження були враховані іншою поправкою, тобто ваші зауваження враховані іншою поправкою. Тому зміна трішечки структури, вона. Ваша правка врахована, тому прошу відхилити зараз, бо буде подвійна правка.
Дякую. Прошу, голосувати. [[13:09:22]] За-54 Рішення не прийняте. Наступна поправка номер 92. Не наполягають. Наступна, 93. Не наполягають. 95. Прошу, народний депутат Семенуха.
Семенуха Роман, фракція "Об’єднання "Самопоміч". Шановні колеги, прийняття цього законопроекту дасть можливість досягти таких важливих завдань. Перше. Створення належних умов для транскордонного використання електронних цифрових підписів для українських громадян, бізнесу та їх європейських партнерів. Можливість застосувати технології BankІD, Mobile ID та отримувати публічні послуги в електронній формі не лише в Україні, але на території всього Європейського Союзу. Але моя правка з точки зору співробітництва з європейськими партнерами більш вдосконалює процес. Поправка вносить уточнення в пункт 4 статті 3 законопроекту, визначаючи, що у разі виникнення спору про захист персональних даних суб’єктів відносин у сфері електронних довірчих послуг, в розгляді цього спору застосуванню підлягає держава місця знаходження користувачів цих послуг. І далі важливий момент. Якщо рівень цього захисту є не меншим, ніж забезпечено нормативно-правовими актами держав-членів Європейського Союзу. Прошу підтримати. Дякую.
Прошу прокоментувати голову комітету.
По-перше, я хочу подякувати шановному народному депутату за ту фахову роботу, яку ви робили і в комітеті і дійсно, робили цей законопроект гарним і повністю проєвропейським. Я хочу сказати, що комітет відхилив цю правку. Тому що, як і в попередньому випадку, коли ми більш правильно зробили структуру цього законопроекту між першим та другим читанням, то ця частина четверта була виключена іншою правкою. Тому комітет не підтримав і просимо не підтримувати цю правку для того, щоб не змінювати структуру законопроекту. Прошу не підтримувати.
Дякую. Ставлю на голосування правку 95. Комітет її відхилив. Хто підтримує, прошу голосувати. [[13:11:33]] За-46 Рішення не прийнято. У мене написано, сота, зараз Мушак. А потім вам дам слово. 100-а. Мушак, будь ласка.
Шановні колеги, про що говорить в тому числі цей законопроект? Про те, що зараз ви, маючи або планшет, або мобільний телефон, зможете в тому числі підписувати договори з іноземними компаніями. Умовно кажучи, якщо українська компанія хоче взяти участь в тендері Франції, то зараз їй що треба робити? Значить, збирати паперові документи, робити підпис,. везти туди всі документи, це час, гроші, інші можливості там здавати. Цей закон дозволяє нам, умовно кажучи, щоб українські компанії або іноземні компанії брали участь у тому числі в державних тендерах, тому що вони всі свої заявки будуть підписувати електронним цифровим підписом, який буде прийматися закордонним контрагентом. І відповідно ми дуже серйозно зменшуємо бар’єри як до іноземних компаній, які хочуть приймати участь в українських тендерах, так і для українських компаній, які хочуть приймати участь в іноземних тендерах. І немає ніяких паперів, а тільки електронний вид комунікації. Дякую.
Прокоментуйте, будь ласка.
Дякую, Олексій Мушак. Я ще раз хочу звернути увагу, що цей законопроект якраз направлений на цю транскордонну співпрацю по довірчих послугах. І цей законопроект саме і надає змогу, тобто він відкриє цю цифрову еру, коли європейські компанії зможуть без паперів приймати участь в різних проектах і тендерах в Україні, українські дійсно вийдуть на ринок електронних цифрових послуг Європи. І це є така наша інтеграція. Але відносини у сфері електронного документообігу та використання електронних документів регулюється Законом України "Про електронні документи та електронний документообіг". Крім того, запропоноване положення вже враховане у статтях "Використання електронних довірчих послуг" та "Кваліфікована електронна довірча послуга створення, перевірки та підтвердження кваліфікованого електронного підпису чи печатки". Також у зв’язку з реформуванням законодавства у сфері електронного цифрового підпису шляхом запровадження сфери електронних довірчих послуг, сам термін "електронний цифровий підпис" не буде застосовуватися, це буде.
Дякую. Я ставлю на голосування поправку 100. Комітет її відхилив. Просить не підтримувати комітет. Прошу проголосувати. [[13:14:29]] За-36 Рішення не прийнято. Наступна – 131-а. Але піднімав руку Іван Мірошниченко. Мірошниченко? Немає, так, напевно. Отже, 131-а. Не наполягає. 138-а. Не наполягає. 147-а. Не наполягає. 170-а, Мушак. Не наполягає. 171-а, Семенуха. Будь ласка. 171-а.
Семенуха Роман, фракція "Об’єднання "Самопоміч". Шановні колеги, правка стосується того, хто саме встановлює вимоги до засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки, що встановлюється це саме Кабінетом Міністрів України. Ще на початку, коли я говорив по першій своїй правці, я звертав увагу, що, на превеликий жаль, коли ми покладаємо ті чи інші вимоги на Кабінет Міністрів як колегіальний орган, то, насправді, це колективна, як дуже часто, безвідповідальність. І дуже важливо, щоб все-таки український уряд дослухався, подивився кращі європейські практики і все-таки пішов на створення єдиного центрального органу виконавчої влади, наприклад, Міністерство цифровізації, яке і буде впроваджувати ті чи інші різні норми по побудові сучасної цифрової України і відповідно тих послуг, які до того мають безпосереднє відношення. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую. Прошу прокоментувати.
Ну, я хочу нагадати народному депутату Роману Семенусі, що у нас відбулася по цьому питанню дуже фахова з вами дискусія і ми знайшли компроміс якраз з усіма вашими побажаннями і була компромісна редакція узгоджена з автором правки, ми її прийняли. Щодо стосовно відповідальності. Тут я повністю з вами погоджуюсь, тому що, на жаль, приймаючи закони у сфері електронних комунікацій, цифровізації, там, навіть 4G ми маємо дивну ситуацію, коли в Кабінеті Міністрів ніхто за цю галузь не відповідає. І це є проблемою. Зараз ми бачимо на прикладі запровадження 4G, повну розбалансованість різних департаментів в Кабінеті Міністрів. Тому я підтримую ваше звернення і галузь, яка є другою по зростанню в Україні повинна мати свого представника в Кабінеті Міністрів. Дякую. Прошу не підтримувати цю правку.
Я ставлю на голосування 171 правку. Комітет її відхилив. Прошу визначатися зал. [[13:17:17]] За-30 Рішення не прийняте. 176-а. Не наполягає. 184-а. Не наполягає. 189-а. Не наполягає. 190-а. Не наполягає. 204-а. Не наполягає. 204-а. Наполягає Мушак. Будь ласка, 204-а.
Шановні колеги, це в принципі стосується 189 поправки. Вона, звичайно, мала, але там насправді як би після слова "обов’язкові" треба доповнити словом "технічні", щоб деталізацію зробити. 189 поправка. І на 190-й я також буду наполягати, вона є більш довгою. Тому спочатку 189-у прошу підтримати, а потім – 190-у. Дякую.
Будете коментувати чи ставити на голосування? Будь ласка, включіть мікрофон голові комітету.
Дивіться, зазначений. 189 правка. Зазначений нормативно-правовий акт буде передбачати встановлення не тільки технічних, але й організаційні та технологічні вимоги. Тому є вже в нас прописано, ще раз хочу звернути увагу, не тільки технічні, але й організаційні та технологічні вимоги. Тобто наша версія вона є більш розширеною і включає ще й організаційні питання. Тому що такі питання, як, наприклад, питання кібербезпеки вони в першу чергу стосуються організаційного захисту, організації, організаційної структури. Тому прошу не підтримувати цю правку, комітет її відхилив.
Дякую. Я ставлю на голосування правку 189, комітет її відхилив, прошу визначатись. [[13:19:16]] За-30 Рішення не прийнято. І 190, я розумію, наполягає Мушак. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги! Ми, звичайно, досить таки довго дебатуємо про цей законопроект, і, можливо, там є дуже багато специфічних технічних термінів, але будьте впевнені, що всі ці дебати викликані благими намірами і викликані тим, щоб ми все ж таки проголосували цей законопроект, і тим, щоб більше 226 народних депутатів його підтримали. 190 правка, вона насправді стосується того, хто і як повинен ставити підтвердження чинності кваліфікаційного сертифікату, автоідентифікації з веб-сайту. В існуючій її нормі це написано про те, що це повинен бути Кабінет Міністрів. Я пропоную доповнити з тим, що це повинно бути, в тому числі, згідно європейських стандартів. Дякую.
Будь ласка, Олександр Іванович.
Я що хочу сказати, дуже важливо в таких інноваційних законопроектах, які відкривають дійсно цифровий ринок і цифровізацію України, щоб не було якихось подвійних тлумачень, якихось незрозумілих там задвоєнь, тому комітет дискутував над цією правкою. Але хочемо вашу увагу звернути на те, що зазначені положення вже викладені у статті 23 "Кваліфіковані сертифікати відкритих ключів". І в цій статті все те, що ви, Олексій Мушак, пропонуєте, воно враховано. Тому комітет не прийняв цю правку для того, щоб не перевантажувати законопроект, ми його намагалися зробити найдоступнішим і простішим. Дякую. Прошу не підтримувати.
Дякую. Я ставлю на голосування правку 190, комітет її не підтримав і просить не підтримувати. Прошу голосувати. [[13:21:32]] За-32 Рішення не прийняте. 204-а. Не наполягає. Наполягає. Будь ласка, Мушак 204-а.
Шановні колеги, тут якраз трішечки плутаниця. Якраз 191-а, вона там була дуже деталізована і там було як би про те, там було з десяти пунктів те, що повинен сайт для автофіксації. А якраз 204-а це те, що обов’язкові вимоги до кваліфікованих сертифікатів відкритих ключів встановлюється Кабінетом Міністрів України. Якраз ця поправка каже, що Кабінету Міністрів України, і доповнити пунктом, що відповідно до вимог європейських стандартів. Про що це каже? Дивіться, є європейські стандарти, є американські стандарти, є в тому числі російські стандарти, але нам найближче як би європейські стандарти, тому що ми хочемо інтегруватися до європейського цифрового ринку, про що в першу чергу сказав як Прем’єр-міністр України Володимир Борисович Гройсман, так і в своєму посланні до парламенту України Президент України Петро Олексійович Порошенко. Тому ця правка йде на те, щоб підтвердити, що законодавчий орган підтверджує їхню позицію і бачить своє, і показує своє бачення. Дякую.
Будь ласка, пан Олександр.
Мені, дійсно, як голові комітету і людині, яка виступає за цифрову економіку дуже приємно, що і Прем’єр-міністр України, і Президент України звертають на цифровізацію. І це є дуже правильно. Тому що цифрова економіка – це майбутнє нашої держави. Але. І повністю погоджуюсь, що Кабінету Міністрів тут є якісь ризики, пане Олексій Мушак, встановлення чи невстановлення. Це питання потрібно вирішити адміністративною реформою Кабінету Міністрів, сконцентрувавши всі питання цифровізації в одному органі. Тоді таких питань не буде, буде виважений професійний лобіст в Кабінеті Міністрів. Ми єдина країна в світі, в якій немає чи міністерства, чи когось відповідального. Це питання ми врегулювали в іншій статті, це частина друга статті 6 законопроекту. Тобто ще раз хочу звернути увагу, це питання врегульовано в другій статті. частиною другою статті 6 законопроекту. Тому прошу не підтримувати цю правку, вона несе таку.
Дякую вам. Чуєте, пане Мушак, ваша правка хаос несе. Прошу зал визначатись. Отже, колеги, комітет відхилив, визначаємось. [[13:24:18]] За-38 Правка не пройшла. Хаос подолано. 205-а, наполягає пан Мушак, будь ласка.
Шановні колеги, якщо пан голова комітету почав дискусію про хаос, то я би хотів сказати, що є таке поняття "творчий хаос", з якого береться все. І ми насправді, як законодавчий орган – законодавчий, законотворча діяльність, вона творення. Це не є лекала, а це є творення. І кожний народний депутат, коли він пише якісь правки або що ж на нього ж, англійською мовою inspiration, а українською мовою натхнення находить. Тому, мені здається, використання. тому, мені здається, використання таких слів, що хаос може щось погане принести, ні. Більше того, Україна є єдиною державою у світі, де анархія зробила свою державу, це гуляй поле, насправді. Тому я б, насправді, з великою пошаною ставився до прагнення українців, в тому числі мати якусь свою анархію, як кажуть, мать порядку, і хаос він є насправді найвища міра порядку, якщо ви цього не знаєте. Дякую.
Дякую. Я думаю, голова комітету усвідомив свою помилку. Дякую вам за пояснення. Я ставлю на голосування поправку 205, поправку Мушака. Колеги, прошу підтримати. Комітет її відхилив. Я підтримую поправку Мушака. Будь ласка. [[13:25:55]] За-59 Рішення не прийнято. 206-а. Не наполягає. 211-а, Семенуха. Не наполягає. 214-а. Не наполягає. 214-а, будь ласка, Мушак.
Шановні колеги, там було, давайте от повернемося, дійсно, до суті. Там йшлося про те, що як відбувається повідомлення про прийняття кваліфікованим постачальником електронних довірчих послуг про припинення діяльності з надання електронних довірчих послуг. Справді, це в іншому місці прописано, тому моя позиція була в тому, що цю статтю четверту частину. четверту статті 20 виключити. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Прокоментуйте, Олександр Іванович.
Це дуже важливе питання. І оскільки функціонування інфраструктури відкритих ключів, що є базою для існування електронних довірчих послуг, неможливо без формування уповноваженим суб’єкта сертифіката відкритого ключа. Це, я прошу звернути, це така технологічно важлива річ, яка потрібно, щоб вона працювала саме так і ніяк по-іншому, тому що. Я не знаю, яким словом замінити те слово, яке я казав, але люди заплутаються і не отримають, дійсно, довірчу послугу, яка є вірною. Яка є вірною. Тому це не можна прийняти. В разі прийняття рішення про припинення надання кваліфікованих електронних довірчих послуг, надавач таких послуг зобов’язаний повідомити про це суб’єкта, що сформував йому кваліфікований сертифікат відкритого ключа. Тому я дуже прошу не підтримувати цю правку. Ми дуже довго по ній дискутували, але тут технічно виписано правильно. Прошу не підтримувати.
Дякую вам. Я ставлю на голосування правку 214 народного депутата Мушака. Прошу визначатися. [[13:28:05]] За-49 Рішення не прийнято. 215-а. Не наполягає. 216-а. Не наполягає. 220-а. Не наполягає. 222-а. Не наполягає. 223-а. Не наполягає. 238-а. Не наполягає. 230-а. Не наполягає. 231-а. Не наполягає. 234-а. Не наполягає. 235-а. Автор не наполягає. [[Шум у залі]] Наполягає, перепрошую. 235-а, Мушак. Включіть мікрофон, будь ласка.
Дивіться, ми б, звичайно, могли б повернутися до дискусій про "детермінований хаос" так званий, який, насправді, почав своє життя в 60-х роках минулого сторіччя, коли там хмара, наприклад, або прогнозування якраз по теорії "детермінованого хаосу", там є так звані "атрактори" і інші якісь речі, "фрактали", це, у тому числі, той же самий хаос. Але зараз не про курс математики чи абстрактної алгебри, якщо не помиляюсь, третього курсу, коли я вчився у КПІ. Зараз, насправді, про більш глобальні речі – це зв’язок дати і часу з електронними даними в такий спосіб, що виключають можливість непомітної зміни електронних даних. Значить, це за моєю пропозицією було враховано в іншій частині, в іншій правці. Тому я просив би цю правку підтримати і потім ще одну правку підтримати. Дякую.
Дякую вам. Олександр Іванович, будь ласка.
Дякую. Хочу звернути увагу, що достовірність довірчої послуги є надважливою. Вона. бути автентична і достовірна. Запропоновані положення відповідають пункту 1 статті 42 Регламенту № 910/2014 європейської директиви, згідно з яким кваліфікована позначка часу повинна відповідати таким вимогам, а саме: пов’язувати дату і час з даними в такий спосіб, що цілком виключає можливість непомітної зміни даних; базуватися на точному джерелі часу, пов’язаного з універсальним координованим часом. Тому прошу не підтримувати цю правку, яка, дійсно, регулюється в іншій частині цього законопроекту. Тут все чітко прописано. Я прошу не підтримувати цю правку.
Дякую вам. Я ставлю на голосування правку 235-у. Комітет її відхилив. Хто її підтримує, прошу проголосувати. [[13:30:40]] За-41 Рішення не прийнято. 240-а. Не наполягає автор. 241-а. Не наполягає автор. 245-а. Не наполягає. 250. [[Шум у залі]] 252-а. Не наполягає. 253-я. Не наполягає. [[Шум у залі]] Яка? 253-я. Будь ласка, пане Мушак.
Шановні колеги, по цьому законопроекту, насправді, якщо не помиляюся, у нас було, мабуть, близько 8 робочих зустрічей, і там досить-таки детально дискутували про ту чи іншу правку і ту чи іншу деталь, бо. Ну це в чомусь була, звичайно, розмова технарів, а не законотворців, але все ж таки там творчого хаосу також було. Я пропоную в цій правці викласти назву статті 24 в такій формі: "Особливості застосування кваліфікованих електронних довірчих послуг центральним засвідчувальним органом.", а далі по тому, як все відбувається. Дякую.
Будь ласка, Олександр Іванович.
Ми, дійсно, привели дуже багато фахових дискусій, і ми залучали, я хочу нагадати, до цих дискусій фахівців із Європейського Союзу з Єврокомісії для того, щоб ми максимально створили законопроект, який буде комфортним і правильним для співпраці українських довірчих послуг з європейськими довірчими послугами. Тому функціонування сталої ієрархічної інфраструктури відкритих ключів є основою для безпечного та надійного надання електронних довірчих послуг, використання ієрархічної інфраструктури із. або сертифікатів, пов’язаних з цими послугами. Тобто прошу не підтримувати цю правку, тому що ми вважаємо, що така ієрархічна структура максимально захищає від підробок, від зовнішнього втручання в такі системи. Прошу не підтримувати цю правку.
Дякую. Я ставлю на голосування правку 253 народного депутата Мушака. Комітет її відхилив. Прошу визначитись, прошу голосувати. [[13:33:02]] За-47 Рішення не прийнято, але кількість прихильників теорії Мушака контрольованого хаосу зростає в залі поступово і невпинно. 254-а. Не наполягає. 257-а. Не наполягає. Наполягає. 257-а, будь ласка.
Шановний пане головуючий Андрій Володимирович, якщо вже так от бути до кінця чітким, відвертим і математично точним, то кількість прихильників теорії Мушака про творчий хаос домінує в цьому залі насправді, якщо вже отак от подивитися. Інше питання, що не всі вони готові проявляти свою позицію голосуванням в той чи інший спосіб по різним причинам, ми не будемо казати, яким. Але вони мають на це право, бо згідно Конституції кожен з них голосує персонально. Я б хотів сказати про 257 статтю, там, де я досить-таки детально деталізую наступні речі. Організаційно-методологічні, технічні та технологічні умови діяльності центрального засвідчувального органу під час надання ним машиночитаємого подання державному реєстру надавачів встановлюється регламентом роботи центрального засвідчувального органу. Дякую за увагу, прошу підтримати.
Дякую. Будете коментувати, Олександр Іванович? Будь ласка.
Комітет настоює все ж таки на тому, що стала ієрархічна інфраструктура, яка прописана в директивах Європейського Союзу, це є запорука надійності та безпечності такої системи. Тому що дуже важливо, чому ці послуги називаються довірчими. Тому що громадянин кожної держави спокійно через ці послуги довіряється державі, держава довіряється громадянину. І таки чином, використовуються електронні послуги. І дуже важливо забезпечити безпеку таких питань. Тому комітет виходить з тієї позиції, що ієрархічна інфраструктура відкритих ключів є основою для безпечного та надійного надання електронних довірчих послуг. Надійність, безпечність, автентичність – це головні "кити" електронних довірчих послуг. Прошу не підтримувати цю правку.
Дякую вам. Я ставлю на голосування правку 257. Комітет її відхилив. Прошу визначатись. [[13:35:33]] За-37 Рішення не прийнято. 268-а. Автор не наполягає. 272-а. Автор не наполягає. 279-а. Не наполягає. 281-а. Не наполягає. 283-я. Левченко не наполягає. 271-а. Будь ласка, пане Мушак. 281-а.
Да. Шановні колеги, ми, безумовно, працюємо всі наполегливо над тим, щоб цей закон був все ж таки прийнятий і важливі правки також були оголошені, як мінімум, якщо не підтримані залом. 281 стаття, 281 правка, вона стосується статті номер 25. Там, де про суб’єкт правових відносин у сфері електронних довірчих послуг і звучить наступним чином. Я пропоную викласти цю статтю в наступній редакції: "Стаття 25. Користувачі електронних довірчих послуг. Користувачем електронних довірчих послуг може бути будь-яка особа, з урахуванням обмежень, встановлених цією статтею. Електронні довірчі послуги не надаються фізичним особам, які в судовому порядку визнані недієздатними. Фізичні особи, що не досягли повноліття, мають право отримати електронні довірчі послуги відповідно до обсягу їх дієздатності, встановленої законодавством". А колеги з комітету вони просто вирішили цю правку виключити. Тому прошу її підтримати. Дякую.
Будь ласка, Олександр Іванович.
Шановний народний депутат, я хочу нагадати, що ми з вами дискутували по цій поправці і запропоновані вами положення вже врегульовані в інших статтях, а саме: "Визначення термінів" та "Ідентифікація особи під час формування та видачі кваліфікованого сертифікату відкритого ключа". Тобто ми повністю підтримали вашу правку, але ми розмістили їх в інших статтях для того, щоб це виглядало як цілісний документ. Тому ця правка врахована в інших статтях, тому саме. А цю правку прошу відхилити, тому що вона врахована в інших статтях.
Пане Олексій, ви наполягаєте на голосуванні? Добре, голосуємо. Ставлю на голосування правку 281 народного депутата Мушака. Хто її підтримує, прошу голосувати. Комітет її відхилив. Будь ласка. [[13:38:07]] За-44 Рішення не прийнято. 298-а. Не наполягає автор. 299-а. Не наполягає. 300-а. Не наполягає. 303-я. Не наполягає. 304-а. Не наполягає. 305-а. Не наполягає. 310-а. Не наполягає. 312-а. Не наполягає. 313-а. Не наполягає. 314-а. Не наполягає. 328-а. Не наполягає. 334-а. Не наполягає. 335-а. Не наполягає. 342-а. Не наполягає. 343-я. Не наполягає. Ми так стрімко йдемо до завершення. 350-а. Не наполягає. 351-а. Не наполягає. 355-а. Не наполягає. 357-а. Не наполягає. 359-а. Не наполягає. Прошу, 357-а. Будь ласка, Данченко Олександр.
Це моя правка, і я все ж таки хотів би поставити на голосування, що пункт 7 частину другої статті 32 викласти як проведення перевірки або подання запиту до аудитора щодо проведення аудиту постачальника електронних довірчих послуг. Це є дуже важливою такою кваліфікаційною нормою. Тому я б хотів би поставити цю правку, незважаючи на рішення комітету, це моя особиста правка, підтримати цю правку.
А тепер прокоментуйте як голова комітету. Я перепрошую. Я ставлю на голосування правку 357 Данченка, комітет її відхилив. Хто її підтримує, прошу проголосувати. [[13:40:16]] За-45 Рішення не прийнято. 361-а. Не наполягає. 364-а. Не наполягає. 365-а. Не наполягає. 367-а. 367-а. Мушак, будь ласка, Олексій.
Шановні колеги, до цього законопроекту було подано близько 470 правок, і, безумовно, ми всі повинні їх, ну, практично всі, я думаю, розглянути. Якраз ми зупинилися за соту правку до кінця. І я б хотів зараз прокоментувати і попросити вашої підтримки в голосуванні за цю правку. Вона, насправді, в чомусь є, ну, творча, да, тому що ми переформатовуємо і викладаємо назву статті 34 з "Державний нагляд, контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері електронних послуг". Я пропоную з колегами сформувати назву наступним чином: стаття 34 "Державний нагляд (контроль) за дотриманням вимог законодавства у сфері електронної ідентифікації, електронного документообігу та надання електронних довірчих послуг". Це, мені здається більш широко пояснює завдання та мету цієї статті. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Дякую. Будь ласка, Олександр Іванович.
Це дуже важливе питання. І в стратегічному плані я підтримую ініціативу Олексія Мушака. Але хочу нагадати, що цей законопроект стосується електронних довірчих послуг. І в законопроекті про електронні довірчі послуги ми вважаємо, що потрібно регулювати саме електронні довірчі послуги. І така норма відповідає знову ж таки вимогам Регламенту номер 910 від 2014 року Європейського Союзу. А питання електронної ідентифікації та електронного документообігу – це питання іншого законопроекту про електронні комунікації. Тобто навіть по міжнародним термінам електронний документообіг та електронна ідентифікація відносяться до електронних послуг, а не до електронних довірчих послуг. Тому це більш правильно і точно. А дуже надіюсь, що з Олексієм Мушаком над цими питаннями ми попрацюємо в Законі про електронні комунікації. Тому прошу залишити редакцію.
Дякую. Отже, я ставлю на голосування поправку 367 народного депутата Мушака. Комітет її відхилив. Прошу визначатись. [[13:43:03]] За-46 Рішення не прийнято. Змобілізуємось? Потенціалу нема, так. 368. Не наполягає. Наполягає. Будь ласка, Мушак.
Дивіться, шановні колеги, в чому суть і завдання цього закону. Справді, зробити максимально доступними спілкування або комунікації між державою і громадянином, між різними громадянами, умовно кажучи, підписувати договір купівлі-продажу квартири чи ще чогось через електронні засоби платежу, а не приїжджати і там персонально писати ручкою, між людьми та бізнесом, і бізнесом та бізнесом. Зараз наразі, насправді, український бізнес готовий переходити на європейські стандарти або на світові стандарти комунікацій, це не є проблемою. Я хочу вам нагадати про шведський досвід, там, де є Mobile ID, BankID і де вони максимум комунікацій, справд,і роблять через передові засоби зв’язку, а не йдуть в папір, те, що є заразу нас. Тому моя правка, вона насправді стосувалася наступних слів. "У сфері електронних довірчих послуг" замінити словами "у сфері електронної ідентифікації, електронного документообігу та надання електронних довірчих послуг. Це більш широке і більш ємке поняття. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Олександр Іванович.
Тут така ж сама позиція, як і в попередній правці. Я повністю підтримую і Mobile ID, і BankID. Для цього потрібен розвиток в першу чергу 4G, тому що це інша філософія. Але питання електронної ідентифікації та електронного документообігу, це все ж таки відноситься по міжнародній класифікації термінології до питань виключно електронних комунікацій. І я хотів би закликати як і Олексія Мушака, так і весь зал найближчим часом проголосувати один з трьох законів про електронні комунікації. Тому що ці два закони разом якраз і стануть локомотивом цифрової економіки. Потім, правда, ще потрібно додати новий Закон про радіочастотний ресурс, щоб у нас не було проблем з тендерами по 4G. Тому цей законопроект, у відповідності до регламенту Європейського Союзу номер 910 2014 року регламенту сферу електронних довірчих послуг. Всі інші послуги повинні регламентуватися Законом про електронні комунікації, як це є у Європі і у всьому світі.
Дякую. Ставлю на голосування правку 368, комітет її відхилив, прошу визначатися. [[13:45:56]] За-40 Рішення не прийняте. 379-а. Не наполягає. Наполягає. 379-а, будь ласка, Мушак.
Шановні колеги, сумарно тут є 477 правок, ми зараз на 379, це відповідно 98 правок нам залишилося, більшість з яких, цих правок, враховано. Тому насправді у нас всі є шанси пройти цей законопроект до останньої поправки якраз на сьогоднішньому засіданні, можливо, там залишиться дві, три як би на завтра, це така справа, як ми будемо рухатися. Ця правка 379, я знову ж таки прошу п’яту частину статті 34 викласти у такій редакції. "Приймає рішення про зміну статусу довірчі послуги на видавача на виключену чи статусу на видавача на відкликану у державному реєстрі надавачів, а також блокування кваліфікованого сертифікату електронної печатки засвідчувального центру, самопідписаного сертифікату електронної печатки центрального засвідчувального органу в разі, коли під час перевірки виявлені факти компроментації особистого ключа". Умовно кажучи, коли засвідчувальний орган некоректно зробив якісь операції, то це регулює. що відбувається далі. Дякую.
Будь ласка, Олександр Іванович.
Позиція нашого комітету є такою, що оскільки рішення про виключення кваліфікованого надавача електронних довірчих послуг приймає центральний засвідчувальний орган за поданням контролюючого органу, то ми вважаємо таку процедуру більш дієвою, чіткою і більш простішою. Тому тут дуже важливо, щоб кваліфікація по зміні чи некваліфікації такого надавача електронних довірчих послуг, вона була дуже доброю і захищеною. Тому ми настоюємо на своїй редакції, вважаючи її більш чіткою, більш простою і більш захищеною для потенційного користувача. Прошу не підтримувати цю правку.
Дякую. Ставлю на голосування правку 379, комітет її відхилив. Прошу визначатись. [[13:48:18]] За-35 Рішення не прийнято. 380-а. Наполягає. Будь ласка, Олексій.
Шановні колеги, звичайно, можна не підтримати ту чи іншу правку, але важливо підтримати саму філософію закону, який насправді направлений на те, щоб зробити Україну передовою, інноваційною, цифровою країною з великим цифровим ринком, з великою економікою. І хотів би сказати, що, наприклад, мобільні оператори "Київстар", "МТС", "Лайфсел" і інші, вони вже готові до впровадження всіх цих новел, які вписані в цьому законі, і, насправді, їм не вистачає законодавчого підґрунтя. Те ж саме стосується BankID, державні банки "Ощадбанк", "Укрексімбанк", зараз уже і "ПриватБанк", який є державним, також готові до запровадження активного BankID, і, відповідно, їм також потрібен цей законопроект для того, щоб вони працювали в легальному полі. Моя правка номер 380, вона якраз каже про те, що відбувається і які підстави для того, щоб виключити або відкликати статус надавача електронного цифрового підпису. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Олександр Іванович.
Дійсно, я хочу звернутися до всіх народних депутатів, що цей законопроект дуже важливо підтримати і проголосувати. І та дискусія, яка йде між комітетом та таким активістом цифрового підпису в Україні Олексієм Мушаком, вона йде для того, щоб цей законопроект був максимально добрий і максимально проголосований. І цей законопроект відкриє ринок мобільних фінансових послуг, і, дійсно, оператори чекають цього. Тобто це один із елементів зростання і ринку, і доходів і, взагалі всієї цифрової економіки. Банки готові, мобільні оператори готові, інші оператори готові. Тобто, проголосуючи цей законопроект, я дуже надіюсь, що всі дослухаються до народних депутатів, до комітету, до Президента, до Прем’єра, і ми проголосуємо цей законопроект, відкриємо ринок цифрових послуг. Але ми вважаємо, що рішення про виключення кваліфікованого надавача електронних довірчих послуг приймає центральний засвідчувальний орган за поданням контролюючого органу.
Дякую. Я ставлю на голосування поправку 380 народного депутата Мушака. Комітет її відхилив. Прошу визначатись. [[13:50:59]] За-47 Рішення не прийнято. 381. Наполягає. Будь ласка, Олексій Мушак.
Шановні колеги, там знову ж таки, тут кажеться, коли кажемо про надання кваліфікованих електронних довірчих послуг, мені важливо, щоб все-таки там було сказано "або вимог безпеки, заснованих на вимогах європейських стандартів". Щоб ми ціль, яку поставив і яку лідер нації Президент України Петро Олексійович Порошенко та Прем’єр-міністр Володимир Борисович Гройсман, безумовно, підтримує це також Андрій Володимирович Парубій про те, щоб нас довести до єдиного цифрового ринку з Європейським Союзом, щоб вона була виконана. Це раз. І друге, я не буду наполягати на правках, своїх правках до 447 правки. Не буду наполягати, мені здається, що, ну, взагалі, там більшість правок, які я подавав, вони були враховані, а подано було більше ста правок. До 447-ї наполягати не буду. Дякую.
Дякую. Дякую вам за розуміння ситуації і за гідну оцінку керівництва держави. І, будь ласка, Олександр Іванович, прокоментуйте.
Хочу подякувати Олексію Мушаку, дійсно, за розуміння ситуації, щоб не витрачати час, а завтра мати змогу проголосувати цей законопроект. Що стосується цієї правки, на наших дискусіях. на наших дискусіях у комітеті, хочу нагадати, що всі прийшли висновку, що повинна бути технологічна нейтральність, тобто і стандарти українські повинні бути, мати змогу працювати, тому що я підтримую фракцію, яка говорить за українське, тому що потрібно наші інститути підтримувати. Але вони повинні мати змогу рівного конкурування з європейськими. Тому що якщо ми тільки європейцям, то що ж з нашими українськими науковцями робити? Тому наш комітет виходить з інтересів країни, захисту українських розробників. Тому ми вважаємо, що повинна бути нейтральність і наші українські розробники мати такі ж самі, якщо не більші повноваження від європейських. Тому комітет не підтримав саме виходячи з цього цю правку.
Дякую. А цього разу комітет був більш переконливіший, я вам скажу. І тому я ставлю на голосування правку 381. Комітет її відхилив. Прошу визначатися. [[13:53:41]] За-39 Рішення не прийнято. 383. Автор не наполягає. 388. Не наполягає. 390. Не наполягає. 391. Не наполягає. 392. Не наполягає. 393. Не наполягає. 396. Не наполягає. 397. Не наполягає. 398. Не наполягає. 400. Автор не наполягає. 401. Автор не наполягає. Ми рухаємося інтенсивно. 409-а. Не наполягає. 411-а. наполягає автор. Будь ласка, Роман Семенуха. Включіть мікрофон.
Семенуха Роман, фракція "Об’єднання "Самопоміч". Шановні колеги, при підготовці до повторного другого читання комітетом враховані всі зауваження, які були висловлені під час попередніх розглядів. Перше. Відредаговано положення стосовно повноважень Кабінету Міністрів. Більш чітко виписані повноваження Нацбанку. Узгоджено з цим законопроектом положення Закону України "Про Національний банк України". Я звертаюся до Голови Верховної Ради, до керівників фракцій завтра бути всім зранку і проголосувати, без перебільшення, цей "революційний" закон. Бо саме цей закон фактично далі продовжує імплементацію безвізового режиму України з Європейським Союзом. Це, без перебільшення, напевно, електронний безвіз України з Європейським Союзом, бо дасть можливість українським громадянам користуватися послугами електронного цифрового підпису, застосовувати такі технології, як ВankІD, Моbіlе ІD, які вже давно є вживані в. на теренах Європейського Союзу і іншого цивілізованого світу. Тому, колеги, ми маємо завтра всі бути і проголосувати за цей, без перебільшення, важливий "революційний" закон. Дякую.
Будь ласка, Олександр Іванович.
Ну мені тут нема чого коментувати. Я дякую за підтримку народного депутата і хочу підтвердити, що над цим законопроектом працювало дуже багато людей, фахівців. Ми врегулювали всі питання Нацбанку, Держспецзв’язку, державного сектору, приватного сектора. І зі своєї сторони також хочу закликати проголосувати цей законопроект, який відкриє просто нову цифрову еру в новій цифровій економіці України. Дякую.
Ви наполягаєте на голосуванні, пане Роман? 411-а. Добре, я ставлю на голосування поправку 411-у. Комітет її відхилив. Хто підтримує, прошу голосувати. Прошу визначатися. [[13:56:32]] За-36 Рішення не прийнято. Так, 412-а. Автор не наполягає. 413-а. Не наполягає. 414-а. Не наполягає. 415-а. Не наполягає. Так, перепрошую. 419-а. Не наполягає. 433-я. Не наполягає. 434-а. Автор не наполягає. 445-а. Автор не наполягає. 446-а. Не наполягає. І ви казали, 447-а, Мушак. То, очевидно, остання правка, яку ми сьогодні зможемо розглянути. І ми будемо знати, на якій ми правці зупинилися завтра. І 447 правка, це остання на сьогодні. Я надаю слово для озвучення Олексію Мушаку, будь ласка.
Шановні колеги, дякую за можливість плідно насправді подискутувати і поговорити по правкам про цей дійсно важливий законопроект. Мені здається, що ми як законодавчий єдиний орган України не повинні на цьому зупинятися, а далі йти до цифрової економіки, там, де ми є лідерами. І я пропоную також, насправді, зайнятися серйозно питаннями блокчейну, питаннями криптовалюти, питаннями розумних контрактів, так звані смарт-контракти, ICU і інші речі, які зараз можливі завдяки криптовалютам, що активно розвиваються в Україні. І зараз Україна все ж таки займає там передові позиції. і наша задача утримати ці позиції і створити законодавче поле, щоб українські компанії, українські інновації, вони поширювалися всім світом. 447 правка, вона каже про те, що абзац 8 пункту номер 3 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" виключити. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую вам. Будь ласка, Олександр Іванович.
Підтримуючи повністю позицію народного депутата про необхідність розвитку цифрової технології, також закликаю народних депутатів завтра проголосувати цей революційний законопроект, відкривши цифрову еру в українській економіці. Щодо цієї правки, пропозицію не враховано з огляду на те. те ж саме суто технічне, інженерне, скажемо так, інженерний термін. Для формування позначки часу як результату надання кваліфікованої електронної довірчої послуги надавач електронних довірчих послуг отримає сигнали точного часу, синхронізовані із Всесвітнім координованим часом UTC. Прошу не підтримувати цю правку.
Дякую. Отже, 447 правка народного депутата Мушака. Комітет її відхилив. І я ставлю на голосування правку 447. Прошу визначатись. [[13:59:48]] За-37 Рішення не прийнято. Колеги, 14:00 в залі. Ми вже не можемо розглядати правки. А давайте ми зафіксуємо: ми зупинились на 447 правці. І завтра після виступів народних депутатів ми о 10:30 продовжимо розгляд законопроекту. Тому я прошу авторів правок завтра бути в залі. Прошу?
А, так, нема виступів. Так, колеги, вибачте, так. То ми фактично починаємо з 10-ї ранку. І тому я прошу авторів правок о 10-й годині прибути в зал для продовження роботи по цьому законопроекту. І завтра у нас буде також з блоку інформатизації кібербезпека, як ми і домовлялись. І ще два менш об’ємні закони. Кібербезпека – теж кілька сот правок. Але інші два закони не такі об’ємні. І тому я прошу завтра всіх дисципліновано о 10-й годині прибути в зал. І хочу побажати всім плідної роботи сьогодні в комітетах. Ми затвердили порядок денний сесії. Тобто комітети мають можливість розглядати законопроекти, які у них були на порядку денному. Бажаю сьогодні плідної роботи в комітетах. І ранкове пленарне засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Дякую. [[Оплески]] Дякую вам.