Так, шановні колеги, прошу заходити до сесійної зали, займати свої місця і підготуватися до реєстрації для того, щоб ми могли продовжити роботу. Включіть систему „Рада”. [[16:00:43]] Картками зареєструвалися в сесійній залі 409 народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні під час виступу звучала пропозиція про те, щоб заслухати інформацію щодо розслідування фактів смерті студента Ігоря Індила в приміщенні Шевченківського районного управління Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в місті Києві. Було доручення від Верховної Ради України. Присутній начальник Головного управління Міністерства внутрішніх справ України у місті Києві генерал-лейтенант міліції Крикун Олексій Олексійович. То є пропозиція така: послухати інформацію для того, щоб ми далі визначилися, які наші будуть дії у цьому плані, якщо це буде потрібно. Нема заперечень?
Будь ласка, Олексій Олексійович. Скільки хвилин потрібно для інформації? До 5 хвилин, а потім, шановні колеги, якщо будуть запитання – 5 хвилин на запитання. У межах доступного нам, ми отримаємо інформацію, щоб не перешкодити слідству. Будь ласка, Олексій Олексійович.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, дозвольте мені за дорученням міністра проінформувати вас про ту незвичайну подію, яка була 18 числа прошлого місяця. Десь о 17-тій. 17-го числа о 20.30 до дільничного інспектора в гуртожитку, який проживав там, в цьому гуртожитку. навчального закладу, педагогічного закладу імені Макаренка звернувся черговий, який знаходився там на вахті. Значить він звернувся з приводу того, що студенти, які там проживають, значить, грубо порушують громадський порядок. На зауваження не реагують і звернувся до нього за допомогою. З урахуванням того, що він там проживав і якраз приїхав з роботи був у відповідній формі, значить, зробив зауваження студенту Індило. На це зауваження студент реагував неадекватно, виражався нецензурними словами, був в стані алкогольного сп’яніння. Після декількох, значить, 10 десь приблизно хвилин суперечок дільничним інспектором було прийнято рішення доставити його до районного управління, де скласти відповідний протокол і прийняти відповідне рішення згідно з законодавством. На пропозицію цю студент погодився. Значить він разом з дільничним інспектором сіли в машину, разом з цим потерпілим був його товариш земляк, значить, який разом з ним приїхав у районне відділення внутрішніх справ. У районному відділенні внутрішніх справ в кімнаті для затриманих при складанні протоколу, значить, студент продовжував себе вести агресивно, виражатись нецензурною. нецензурними словами і також на зауваження, які йому надавались, не реагував. При цьому при складанні цього протоколу, ще раз повторюю, значить, був його товариш, одногрупник. Через деякий час, значить, з урахуванням того, що він був в нетверезому вигляді цей студент упав на пол. Значить, іще раз повторюю: сам упав на пол. [[Шум у залі]] Ні. Один раз упав на пол. Значить у кімнаті для затриманих при складанні протоколу, я ще раз повторюю, було всього три чоловіки: дільничний, затриманий, який, на жаль, помер, і товариш студент. Значить після цього дільничним інспектором разом з черговим було прийняте рішення значить визвати швидку допомогу. Значить у 21.05 під’їхала по виклику швидка допомога, яка привела у відповідний стан цього затриманого студента і надала йому медичну допомогу. Значить на вимоги працівників міліції, що його треба забрати з врахуванням того, що він п’яний, до лікарні, щоб зробити відповідні процедури, бригада швидкої допомоги відмовилась. Після чого десь уже при наданні допомоги - це є відповідні пояснення бригади цієї швидкої допомоги значить студент, коли прийшов до відповідної свідомості, почав погрожувати і оскорбляти співробітників швидкої допомоги. Після того, як вони уїхали, десь о 22 годині його після складання протоколу були перевели до кімнати затриманих. Значить в кімнаті затриманих ще було знаходилось разом з ним два затриманих, два чоловіки, які постійно там находились і вони спілкувалися між собою. І видно там такі умови, що видно і черговому, і видно всім, хто там знаходиться. Значить десь о 4 годині вже ранку він ліг спати на лавочку, там у кімнаті для затриманих ліг спати. Десь о 4.40, четвертій ранку сорок він з цієї лавочки упав і черговий почув, що щось там відбувається. Значить коли він подивився черговий, піднявся, значить цей затриманий Індило, значить, лежав на полу. Ті два, які були там у кімнаті, вони були десь там метрів 3-4 від нього знаходились, на других лавочках вони там знаходились. Значить після цього було прийнято черговим викликати „швидку допомогу”. Приїхала та ж. ті лікарі „швидкої”.
Мікрофон. Будь ласка.
Приїжджали ті ж лікарі, які приїжджали вечером, значить, він ще був живий. Вони почали йому надавати допомогу. Значить, але, на жаль, він помер. При цьому була рвотна маса, на полу і біля нього була рвотна маса. На жаль, він помер. На сьогоднішній день, значить, ну, я відсторонив, підписав наказ, керівництво райуправління, чергового і відповідального. Значить, перше. Друге. Міністр, відсторонили до кінця розслідування службового і до кінця розслідування по кримінальній справі, яка порушена прокуратурою міста Києва, ми їх відсторонили від виконання своїх службових обов’язків. Значить, провели службове розслідування ми, головним управлінням. Значить, провели службове і проводиться на сьогоднішній день ще службове розслідування Внутрішньою безпекою Міністерства внутрішніх справ. В цю комісію, яка проводить службове розслідування Міністерства внутрішніх справ, включені, значить, правозахисники, включені журналісти. Значить і їм надається можливість і буде надана, значить, дивитись всі пояснення і знакомитись з цими матеріалами, які є по цій події надзвичайній на сьогоднішній день. Значить, крім того, я особисто зустрічався з мамою померлого. Значить, я розповів, як це було, значить. Я попросив прокурора міста, щоб він ознакомив з матеріалами справи, які у них є вже на розслідуванні. Вона була в прокуратурі, також знайомилась. Значить, всі ті пояснення, які первопочатково давали, там вони, 4 чоловіки в той вечір відмічали якусь подію, всі ті пояснення, які давались з першого дня і по сьогоднішній, вони не відрізняються. І на сьогоднішній день, виходячи з матеріалів службового розслідування, значить, Головного управління, порушень міліції не встановлено. Але іде слідство. Слідство веде прокуратура. Значить, і до проведення, до закінчення судово-медичної експертизи і до закінчення слідства прокуратурою питання залишається відкритим. Зі сторони міліції главка і зі сторони міліції міністерства ніяких тиску на свідків, на потерпілих, на родичів, на маму і родичів ніякого не здійснюється. Доповідь закінчив.
Шановні колеги, якщо є запитання, запишіться, будь ласка. Скільки, 5 хвилин на запитання? Давайте 10-ть. Будь ласка, проводиться запис. Прізвища народних депутатів прошу вивести на табло. Ярослав Джоджик.
Пане офіцер, у мене є до вас таке запитання. Ви сказали, що цей потерпілий погодився на вимогу міліції проїхати до місцевого відділку міліції. Тобто вже це свідчить, що людина була абсолютно адекватно і нормально реагувала на вимоги міліції. Це перше. Друге. Ви сказали, що цей потерпілий лаявся нецензурно. І у мене таке питання: „Якою була реакція працівників міліції на нецензурну лайку і в чому вона виявилася?” І третє питання: „Яке є заключення стосовно причин смерті цього потерпілого, медичне заключення?” Дякую.
Перше те, що я сказав, що він погодився. Я мав на увазі те, що до нього не застосовувались спеціальні засоби: ні наручники, ні інші дії з боку працівника міліції. Це я мав на увазі, коли я сказав: він добровільно разом з товаришем поїхав до районного управління. Якщо б він оказував супротив, то дільничний би викликав ще чергового по райуправлінню, і приїхала б машина відповідна, і розбирались би на місці, і його б доставили у райуправління. Це перше. Друге. Лайка. Лайка виражалася у тому, я там особисто не був присутнім, лайка виражалася у тому, що була злосна непокора працівнику міліції, заспокоїтись, піти у кімнату, лягти відпочивати. Тим більше, що працівник міліції не сам вийшов, а його покликав черговий, який був внизу на посту, де охорона гуртожитку. Він його покликав, щоб міліціонер надав йому допомогу, значить. І третє, значить, заключення, да, первоначально, коли зранку приїхала.
Будь ласка, мікрофон.
зранку, коли приїхала швидка допомога, значить, я також туди зранку виїжджав, о 6 годині ранку. І бригада швидкої допомоги дала заключення, що він задихнувся рвотною масою. Але потім уже, коли вскрили і зробили експертизу, то виявилось, значить, що у нього травма затилка голови, значить, і перелом черепа ззаді. Значить, крім того у нього ще на тілі є ссадини на ліктях і на сідниці. І це є заключення офіційне експерта. Дякую за запитання.
Григорій Смітюх, Партія регіонів.
Григорій Смітюх, Партія регіонів. Безперечно, що я і, думаю, мої колеги висловлюємо співчуття близьким і рідним, тому що молода людина загибла, це трагедія для близьких, і наше співчуття. А в мене в зв’язку з цим питання. Олексій Олексійович, ви постійний працівник, довгий час віддали праці своє життя в органах внутрішніх справ. Безперечно, що під вашим керівництвом розглянеться питання всебічно, і дасть міністерство і ви оцінку тім чи іншим діям посадових осіб. Але в мене питання такого плану. Скажіть, будь ласка, оцей дільничний інспектор, якщо я зрозумів вас правильно, він находився, так сказати, під час виконання своїх обов’язків чи ні. Це перше питання. І чому інспектор цей, якщо дільничий бачив сам і не визвав наряд, який знаходився при виконанні своїх зобов’язань, а була необхідність йому особисто доставляти в цьому плані цього затриманого до дільничного районного відділення міліції? В чому полягала оця суть питання я хочу зрозуміти, щоб дати.
Дякую за запитання. Ну по-перше, цей дільничний він там проживав десь напротязі року. Його. була домовленість керівництва університету і Шевченківського райуправління, що вони нададуть можливість дільничному інспектору проживати в цьому гуртожитку, а дільничний інспектор буде допомагати їм по охороні громадського порядку на території цього гуртожитку. За прошлий рік на території цього гуртожитку було 10 звернень до міліції і доставлялися за розпиття спиртних напоїв, там за інші, за хуліганські дії, в цьому році вже було два. З урахуванням цього дільничний там і знаходився, і він забезпечував, допомагав забезпечувати там громадський порядок на. по домовленості з керівництвом цього інституту. Дякую за запитання.
Володимир Бондаренко, фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
Володимир Бондаренко, фракція "Блоку Юлії Тимошенко", Партія „Реформи і порядок”. Шановний Олексій Олексійовичу, в цій залі ми чули різні доповіді, в тому числі і різноманітних чиновників з прокуратури, а також керівників міліції. Ми чули, що і труп якійсь знайшли, який пізніше був визнаний трупом Гонгадзе, коротший на 10 сантиметрів. Ми чули також нещодавно по радіо і по телебаченню, що та машина, яка зіштовхнулася на шляху до Борисполя з цивільним автомобілем, ніякого відношення до охорони президентського кортежу не має, і пізніше я бачив великого чиновника міліцейського, який ясними очима дивився в ефір і казав, що це абсолютно нікого відношення не має до охорони. Я не хотів би, щоб ви як людина, яка щойно приступила до виконання своїх обов’язків у Києві, стали на позицію не нейтральну, яку ви маєте зайняти, а позицію об’єктивну. Я хотів би, щоб ви якраз сприяли розслідуванню, запитали тих студентів, які в ефір казали, що цей хлопчик, як і вони всі, вів себе досить адекватно, а міліціонер почав.
Завершіть питання, будь ласка.
а міліціонер почав качати права. Так от я хочу сказати, що сьогоднішня ваша доповідь, на мій погляд, трошки є такою однобокою на захист і міліціонера, і відомства.
Дякую.
Я дякую за запитання. Я хочу ще раз повторити, що я нікого не захищаю, тому що я на цій посаді працюю 2 місяці. Це перше. Друге. Я дуже багато людей, співробітників, уже за ці 2 місяці звільнив з органів внутрішніх справ, з київської міліції. І третє: я сам хочу, щоб це було об’єктивно. Це не та ситуація, де можна казати неправду. Це загинула людина. І в мене була мати, і я з нею спілкувався. І у мене є діти також. Так що я буду робити все, щоб це було об’єктивно. І якщо там хтось: чи дільничий, чи хтось ще, – буде винним, повірте мені, я не буду захищати, і прийду ще й вибачусь. Дякую за увагу.
Народний депутат Ар’єв, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”.
Пане генерале, скажіть, будь ласка, скільки ще потрібно смертей, для того щоб зрозуміти, що в українських районних відділеннях міліції щось відбувається не так? Скільки ще треба скалічених доль і душ? Скільки потрібно, щоб люди виходити звідти або інвалідами, або їх виносили, вибачте, вперед ногами? І це уже не поодинокі випадки – це стає масове. Можливо, це запитання в повітря. Але друге запитання у мене конкретне. Ви сказали, що поруч із загиблим весь час був його товариш, який з ним проїхав і в райвідділ, і так само був, коли складали протокол. Скажіть, будь ласка, в якості кого він там був: в якості також затриманого, в якості адвоката? Бо я щось не пригадую жодного випадку в практиці Міністерства внутрішніх справ, щоб по такому, по дрібному хуліганству, наприклад, когось затримували і з ним везли ще.
Я дякую за питання. Скільки смертей? Смертей не повинно бути. Це все ми розуміємо, і розуміє це кожний міліціонер. Я хочу вам доповісти, що десь сутки в середньому в алкогольному сп’янінні, сутки в середньому, в місті Києві до райуправлінь ми доставляємо порядка 100 чоловік. Тут є також проблема законодавча. Раніше були витверезники, куди їх доставляли і де їх приводили до тями, вибачте за це слово. Значить, і де, потім вони виходили відтіля зранку тверезі і шли до дому, і йшли працювати. на сьогоднішній день лікарі, на жаль, таких людей, які в сильному дуже алкогольному сп’янінні, вони з райуправлінь їх не забирають. І вони залишаються в райуправлінні – це проблема. І цю проблему, я рахую, потрібно вирішувати на законодавчому рівні – це перше. Друге, значить, те, що ви питали відносно товариша. Я ще раз повторюю, що була домовленість между райуправлінням мілі.
Дайте можливість завершити відповідь.
Була домовленість, і з урахуванням того, що він був, допомогам там наводити порядок і забезпечувати громадський порядок. Значить, ця молода людина – його товариш поїхав туди, як свідок. І, слава Богу, що він поїхав, якщо б його там не було, я уявляю, щоб сьогодні я почув би і на щоб я, на які запитання я б відповідав би. Але, на жаль, виникла така трагедія. Я в цьому не виновен, не виновен в цьому і співробітники міліції Шевченківського районного управління.
Валерій Бевз, фракція комуністів.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, проблема надзвичайно складна. Справа в тому, що в нас боротися із злочинністю всі хотіли б, але для прикладу сьогодні у нас в країні скоюється біля п’яти тисяч убивств і біля п’яти тисяч тяжких тілесних ушкоджень зі смертю, біля 10 тисяч. Життя кожної людини дороге так, як і цього студента. Але проблема в тому, що декілька років назад ми знищили взагалі систему, яка, в принципі, забезпечувала певну профілактику і ті самі медвитверезники, і ті ЛТП, і все інше. Сьогодні міліція залишалася один на один із цією проблемою. Ви чуєте, що доповідає генерал? Що двічі приїздила „швидка допомога”, відмовилися забрати його в лікувальний заклад – о де проблема. Тому поряд з генералом Крикуном мав би стояти і міністр охорони здоров’я, а нє, то ми з вами. Для того, щоб цю проблему вирішувати. А запитання в мене, Олексій Олексійович, до вас одне.
Будь ласка, сформулюйте запитання.
Десять секунд. Скажіть, будь ласка, чи порушив прокурор міста за фактом того, що відбулося, кримінальну справу чи ні? Дякую.
Дякую за запитання. 28.05 прокурор міста порушив кримінальну справу за фактом перевищення службових повноважень працівниками Шевченківського районного управління. Але чому за фактом. Щоб в рамках цієї кримінальної справи дослідити всі нюанси, всі питання, вивчити і прийняти рішення згідно закону. Дякую.
Дякую. Час вичерпаний. Сідайте, будь ласка, Олексію Олексійовичу.
Я вам дякую за увагу.
Шановні колеги, я думаю, що Верховна Рада, відповідні комітети будуть тримати на контролі це питання. Коли буде потреба і коли будуть результати розслідування, очевидно, ми повернемося до розгляду цього питання, оскільки воно є надзвичайно резонансне. Немає заперечень? Немає. Тепер продовжуємо нашу роботу. Шановні колеги, ми з вами на Погоджувальній раді мали домовленість, що ми на ранковому засіданні розглянемо питання про включення до порядку денного проекту Закону про внесення зміни до пункту 1 розділу ІІ „Прикінцеві положення” Закону України „Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення охорони родючості ґрунтів” [[реєстраційний номер 6346, 6346-1]]. І на вечірньому засіданні розглянемо цей законопроект. Я так розумію, що у нас не було заперечень з боку жодної фракції. Тому пропозиція є розглянути це питання за скороченою процедурою і рухатися далі. Немає заперечень? Я ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[16:23:54]] За-290 Рішення прийнято. Доповідачі: голова Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Калетнік Григорій Миколайович і народний депутат України Кириленко Іван Григорович. Будь ласка.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, присутні! Одною із найважливіших проблем на етапі розвитку розвитку аграрної галузі економіки країни, це є покращення землекористування, підвищення ефективності та створення умов для формування конкурентоспроможного аграрного виробництва. На сьогоднішній день науково не обґрунтовані підходи до використання земельних ресурсів в сільськогосподарських цілях з метою одержання високих економічних показників призвели до зниження екологічної стійкості агроланшафтів, деградації сільськогосподарських земель, втрати родючості ґрунтів, як одного з компонентів природного середовища і незамінного ресурсу в сільському господарстві. Споживальницький підхід до вирощування сільськогосподарських культур, відсутність сівозмін спричинили різке зростання деградаційних процесів та подальше зниження родючості ґрунтів і продуктивності земель в цілому. У нас є окремі орендарі, які орендують землю для ведення товарного сільськогосподарського виробництва понад 10, 20, 50, 100 і навіть 200 тисяч гектарів і при цьому не несуть відповідальності за шкоду, яку наносять заподіюючи ґрунтам відповідно проводячи заходи лише ті, які дають фінансовий зиск, але виснажують ґрунти. Наприклад в деяких регіонах країни соняшник в структурі посівних площ займає вже 25 до 30 відсотків, тобто в таких випадках термін повернення йде не через сім років, як рекомендовано, а через чотири і навіть три роки, соняшник по соняшнику. З огляду на це, Верховною Радою був прийнятий законопроект, в минулому році і з 31 липня він вступає в дію. При цьому необхідно терміни набуття чинності цього закону відтермінувати, оскільки вони є не реальними, бо виготовити за вісім місяців близько 20 тисяч відповідних проектів землеустрою неможливо. І порушення цих термінів призведе до накладання на сільсьгоспвиробників відповідних штрафних санкцій. В Комітет аграрної політики, земельних відносин надходить дуже багато скарг і пропозицій, тому вноситься проект закону про.
Завершуйте, будь ласка.
Дякую. Про внесення змін до пункту 1 розділу 2 Прикінцеві положення Закону України „Про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо забезпечення охорони родючості ґрунтів]] ”, яким рекомендується відтермінувати дію цього. штрафних санкцій в цьому законі до 1 січня 2012 року. Прошу підтримати цей законопроект. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка, Іван Григорович Кириленко.
Шановні колеги, в доповнення до доповідача колеги Калєтніка можу сказати наступне. В минулому році, десь приблизно в цей час, був прийнятий закон для того, щоб внормувати ті речі, про які говорив мій колега. Дійсно в погоні і за прибутковістю в тому числі порушується суцільність його зміни, порушується родючість і знижується родючість українських чорноземів. Закон, який був прийнятий, правильний, але як завжди „голь на видумки хитра”. Протягом року, а закон вступає в дію з 1 липня, вже готові до роботи сотні комерційних структур, які будуть роботи ці плани землекористування. Ціна питання від 60 гривень на гектарі, до 25 тисяч на ста гектарах, в залежності від регіону і в залежності від розмірів землекористування. Щоб ви розуміли що це значить, 34 мільйона гектарів землі в обробітку, перемножуйте і виявляється цифра, що Тендерна палата може спокійно відпочивати, від 2 до 7 мільярдів щорічно. Тому шановні колеги, прибутковість сільського господарства за останні чотири роки в середньому 2,6 мільярда. Уявіть собі, який рейвах стоїть, яка реакція, на кого ця реакція лягає, на владу, яка б вона не була, а ми теж влада тут і влада виконавча – це влада. Тому наші закони відрізняються одним аспектом. Колега Калєтнік пропонує відтермінувати введення в дію цього закону, а я пропоную в законі разом з колегами, які зі мною підписали, ввести механізм. Який вже механізм відтермінувавши, а що ми запобіжне вживемо. Ми пропонуємо перекласти ці речі, а саме затвердження планів землекористування і розробку на державний бюджет. Бо в Конституції є норма, що збереження родючості ґрунтів це турбота держава. Що це значить в переводі на нормальну мову? Шановні друзі, губи розкатувати не будуть, на 2, 3, 7 мільярдів. З бюджету отримати такі кошти - зась, будуть робити це все агрономи, а це може робити план сівозмін агроном третього курсу, а затверджувати землевпорядні організації державні, а контролювати може від земельної комісії до.
Дайте можливість завершити.
А контролювати може від земельної комісії до природоохоронної прокуратури, оце. Бо в нормі, яку ми запропонували в своєму законі, враховує, визначає Кабінет Міністрів. А Кабінет Міністрів визначить саме так, як ми пропонуємо. Тому пропонується зараз, якби можна було поступити по цьому закону. У першому і другому читанні проголосувати законопроект колеги Калєтніка, щоб ми дійсно відтермінували зараз, бо з 1 липня вже вступає в дію. А законопроект, який ми написали з колегою Ткачем, прийняти в першому читанні, бо в ньому механізми. А що далі робити? Відтермінувати, то добре, а далі що робити? Прийняти в першому читанні, а в другому потім доопрацювати, будь ласка, з урядом зробимо щось так, щоб і селянам було нормально і наші ґрунти постраждали. Попрацювати для майбутніх поколінь. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, будь ласка, запишіться на обговорення, коли є така потреба. Ну, якщо не буде, то будемо голосувати зразу ту пропозицію, яку щойно висловив Іван Кириленко. Будь ласка, прізвища народних депутатів. Роман Ткач, мікрофон, будь ласка.
Роман Ткач, депутатська група „За Україну!” Ну, я повністю підтримую пропозицію Івана Григоровича. Я би хотів тільки ще доповнити. Що дійсно є агрономи, врешті-решт у нас є державні служби, інститути землеустрою. Але я би все-таки казав, що у нашому законопроекті треба відпрацювати, щоб все-таки якусь частку з державного бюджету виділяти. Хай це будуть невеликі суми, хай це буде у рік, там, 100 мільйонів. Ви зрозумійте, на сьогоднішній день ми вводимо норму, де проводиться проект землеустрою від 100 гектарів. Це в основному є фермерські господарства. Я не переконаний, що всі фермерські господарства мають в себе на постійній роботі агрономів. Тому нам сьогодні не обійтися без держави. І тому пропозиція висловлена моїми колегами, що перший законопроект приймаємо в цілому, а другий проект в першому читанні. І треба все-таки ці норми відпрацювати. Дякую.
Володимир Бондаренко, фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
Володимир Бондаренко, "Блок Юлії Тимошенко", партія „Реформи і Порядок”. Я думаю, що абсолютно правильна пропозиція внесена стосовно того, яким порядком тут діяти, але діяти треба. Якщо хто сьогодні їздить по Україні, ви бачите у різних областях жовті випалені поля. Примінили якийсь хімікат, який знищив сотні й тисячі гектарів. Це на Черкащині, на Чернігівщині, на Полтавщині я бачив. Сьогодні абсолютно ніхто не турбується про сівозміну, про ерозію земель і так далі. І тому агрономічна служба, яка мала би працювати в Україні повинна бути законодавчо внормована. І те, що сьогодні наші колеги розробили абсолютно вірний і правильний підхід. Поки ми не відновимо діяльність цієї служби з певними санкціями до порушників з можливістю впливати на них якимось чином ми просто можемо знищити найродючіші чорноземи в світі, якими ми ще недавно пишалися, але які сьогодні вже або забур’яненні, або знищенні ерозією. Я пропоную іти тим шляхом, який запропонував Іван Григорович, і обидва законопроекти приймати в тому порядку, який запропонований. Дякую.
Ващук мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги! Дійсно велике значення цих законопроектів, але я звертаючись до Комітету аграрної політики хотіла б сказати слідуюче. Нам треба припинити практику створювати при державних структурах таких як Держкомзем інші структури. От ці комерційні структури, які мільйони, мільярди коштів заробляють на селянах, на людях, які виготовляють акти, а в кожному законі прописувати, що це обов’язок тих державних служб, які це покликанні робити за своїм призначенням. Хай вони якусь копійку заробляють. І хай вони розширюють можливості своїх служб. А не ми годуємо тисячі рвачів за рахунок селянина. Тому ми підтримуємо в цілому закон один і.
Дайте можливість завершити думку.
В цілому закон перший і в першому читанні закон Кириленка. Просто там чіткіше треба виписати механізм. Дякую.
Будь ласка, Михайло Васильович Чечетов, будь ласка, мікрофон.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые коллеги! Вы знаете радует даже не то, что зажигается на табло 350, 340 голосов, а радует даже то, что в понимании философии сути законов и последствие для страны или отдельных отраслей позицию коалиции разделяет большинство уже находящихся в оппозиции. Это говорит о том, что на сегодняшний день уже количество здравомыслящих депутатов в парламенте, абстрагируясь от политических и идеологических ярлыков, превышает конституционное большинство. Это радует, мы на правильном пути. Поэтому я думаю, абсолютно прав Иван Григорьевич, когда сказал: нужно узаконить??? и поддержать. Он от жизни сказал, от земли. Тоже сказал и Григорий Николаевич Калетник: надо поддержать. И я думаю, мы вместе поддержим эти два закона и сделаем доброе дело для агропромышленного комплекса, для страны и для украинского народа. Спасибо.
Шановні колеги, розгляд законопроектів завершено. Пропозиція така: законопроект 6346 прийняти за основу і в цілому, законопроект 6346-1 прийняти за основу. Тому я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення зміни до пункту 1 розділу ІI "Прикінцеві положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення охорони родючості ґрунтів". Ще раз нагадую, реєстраційний номер 6346. Прошу голосувати. [[16:35:55]] За-365 Рішення прийнято. Комітет пропонує прийняти цей закон в цілому як закон. Немає заперечень? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту Закону про внесення зміни до пункту 1 розділу ІI "Прикінцеві положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення охорони родючості ґрунтів" в цілому як закон [[реєстраційний номер 6346]]. Прошу голосувати. [[16:36:37]] За-367 Закон прийнято. Тепер вноситься на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо збереження родючості грунтів. Реєстраційний номер 6346-1. Прошу голосувати. [[16:37:10]] За-368 Рішення прийнято. Дякую. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо здійснення попереднього документального контролю у пунктах пропуску через митний кордон. Реєстраційний номер 2766. [[Повторне друге читання]] Доповідач – перший заступник Голови Комітету з питань податкової та митної політики Хомутиннік Віталій.
Шановні колеги, шановний Володимир Михайлович! Комітет розглянув законопроект щодо змін до деяких законодавчих актів щодо здійснення попереднього документального контролю у пунктах пропуску через митний кордон, 2766, внесений Кабінетом Міністрів України. Я хочу нагадати, що цей законопроект був розроблений на виконання Міжнародної конвенції про узгодження умов проведення контролю вантажів на кордонах, яка була підписана ще у 82 році в місті Женева. По цим зобов’язанням ми маємо зробити більш спрощений і прискорений режим контролю у пунктах пропуску через державний контроль, який відповідає вимогам міжнародного права і практики організації спільного контролю митницями України і сусідніх держав. На даний момент законопроект готовий до розгляду в другому читанні та в цілому. І всі пропозиції народних депутатів в комітеті розглянуті та прийняті по ним рішення. Але зараз надійшла інформація, що є певні зауваження у аграрного блоку уряду. І є прохання у аграрного блоку ці зауваження, можливо, якимось чином доопрацювати. Тому, з одного боку, звичайно, ми вже тривалий час приділили цьому законопроекту. І необхідно його приймати, але задля того, щоб була гарантія проходження у парламенті, я би пропонував перенести цей законопроект на наступний пленарний тиждень, якщо буде на це згода парламенту. Дякую.
Шановні колеги, я прошу уваги. Є пропозиція, я мав сьогодні під час перерви діалог із Міністерством аграрної політики, щоб нам узгодить ряд позицій, варто було б дослухатись до пропозицій комітету про відтер мінування розгляду цього закону для того, щоб знайшли узгоджені позиції.
На наступний пленарний тиждень.
Тому я ставлю на голосування пропозицію про перенесення розгляду проекту закону [[реєстраційний номер 27.]]. Зніміть з голосування. Будь ласка, Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановний Володимир Михайлович, шановний доповідачу, я думаю, що ми не правильно вийдем так з цього положення. Я повністю підтримую цю думку, тільки нам треба тоді проголосувати за доручення комітету, щоб він мав право повернутися до цієї таблиці знову, до цього розгляду. Тобто повернутись на його прохання на повторний розгляд. Оце буде відповідати Регламенту. Комітет доопрацює і дасть, інакше він не має права вносити зміни до таблички, бо у нас знову виникає право на поправки до поправок і так далі. Там було б юридично чистіше, Володимир Михайлович. Давайте доручим комітету на його прохання повернути і повернутись до цього законопроекту. Дякую.
Як краще зробити, Володимир Михайлович, можливо, ви це підкажете. Але якщо це буде повторне друге читання, то ми ще два тижні втратимо.
Шановні колеги, пропозиція така: про відкладення розгляду законопроекту з дорученням комітету узгодити дискутивні моменти, в разі необхідності внести необхідні уточнення, доопрацювання на розгляд Верховної Ради України. Можна? Ставлю на голосування цю пропозицію, прошу голосувати. [[16:41:29]] За-255 Рішення прийнято. Дякую. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 166, „Блок Юлії Тимошенко” – 7, „Наша Україна – Народна Самооборона” – 34, комуністів – 27, „Блок Литвина” – 19, позафракційні – 2. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо здійснення державного нагляду в галузі зв’язку [[реєстраційний номер 0970]]. Доповідач – член Комітету з питань транспорту і зв’язку Мороко Юрій Миколайович. Будь ласка. Є доповідач? Є, будь ласка.
Уважаемые коллеги, вашему вниманию предлагается проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо здійснення державного нагляду в галузі зв’язку [[реєстраційний номер 0970]]. Он был подан еще в 2007 году правительством Януковича. Напомню, что цель проекта – совершенствование организации государственного надзора и контроля в сфере телекоммуникаций, услуг почтовой связи и пользованием радиочастотным ресурсом. Законопроект носит технический характер. Выполняется рутинная работа по упорядочению действующих норм, а также фактически правовая имплементация в законы действующих положений, утвержденных ранее постановлений Кабинета Министров или решением Национальной комиссии по вопросам регулирования связи. Это обусловлено тем, что законы о почтовой связи, о телекоммуникациях, о радиочастотном ресурсе Украины принимались в разное время и в них было недостаточно системно и четко выписаны основы организации государственного надзора в сфере телекоммуникации, в частности Государственной инспекции связи. Ко второму чтению было подано всего 40 пропозиций, из них 38 Кабинетом Министров и 2 народным депутатом Корж Виталием Терентьевичем, фракция «БЮТ». Комитет по вопросам транспорта и связи внимательно рассмотрел все поступившие пропозиции и принял единогласное решение: врахувати все 38 пропозиций Кабинету Министров, по пропозициям депутата Корж: №2 врахувати редакцийно, а №1 не врахувати. Корж Виталий Терентьевич является членом Комитета по транспорту и связи, и согласился с решением профильного комитета. Кабинет Министров поддерживает редакцию законопроекта, предложенную профильным комитетом ко второму чтению. Эту позицию могут подтвердить присутствующий представитель Кабмина, председатель Национальной комиссии по вопросам регулирования связи Олейник Владимир Филимонович. Комитет по вопросам транспорта и связи рекомендует принять законопроект во втором чтении и в целом.
Шановні колеги, практично всі пропозиції, які було внесено до закону, враховано. Яка точка зору щодо законопроекту 0970 Кабінету Міністрів України? Будь ласка, мікрофон.
Дякую, Володимире Михайловичу. Від Кабінету Міністрів мені доручено доповісти. Я голова Національної комісії з питань регулювання зв’язку Олійник Володимир Филимонович. При підготовці законопроекту до другого читання всі наші пропозиції були враховані, тому уряд підтримує прийняття законопроекту в другому читанні та в цілому в редакції, яка наведена Комітетом транспорту та зв’язку Верховної Ради України.
Шановні колеги, пропозиція комітету прийняти в другому читанні і в цілому як закон. Головне юридичне управління висловило ряд зауважень, комітет їх розглянув і вважає, що вони не впливають на загальний зміст закону. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні та в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо здійснення державного нагляду в галузі зв’язку [[реєстраційний номер 0970]]. [[16:45:41]] За-310 Закон прийнято. Дякую. Шановні колеги! Вашій увазі оголошення. Відповідно до особистої заяви народного депутата України Деньковича Івана Васильовича від 1 червня 2010 року повідомляю про відкликання ним попередньої заяви про його входження до складу коаліції депутатських фракцій „Стабільність і реформи” у Верховній Раді України шостого скликання. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про транзит вантажів" [[щодо митного оформлення]] [[реєстраційний номер 4270]] [[друге читання]]. Доповідач – заступник голови Комітету з питань транспорту і зв’язку Юрій Борисович Крук.
Олег, не мешай работать, пожалуйста.
Будь ласка, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Проект Закона Украины о внесении изменений в Закон Украины «О транзите грузов» [[регистрационный номер 4270]] от 26 марта 2009 года был рассмотрен Верховной Радой Украины в первом чтении и принят за основу 4 марта этого года. Комитет по вопросам транспорта и связи в соответствии с поручением Верховной Рады Украины доработал указанный законопроект и вносит его на рассмотрение во втором чтении. Доработанная редакция законопроекта была рассмотрена на заседании нашего комитета 14 апреля текущего года. Во время подготовки проекта ко второму чтению в комитет поступили предложения народных депутатов Украины Терехина, Кармазина, Крука. Комитет предлагает учесть предложения народного депутата Терехина относительно изменения названия законопроекта и отказа от упрощенного таможенного оформления транзитных грузов на подакцизные товары. Также комитет поддержал предложения народных депутатов Украины Терехина, Кармазина и Крука относительно исключения из заключительных положений, упоминая государственные таможенные службы в связи с необходимостью привести свои нормативно-правовые акты в соответствие с данным законом, поскольку она является центральным органом исполнительной власти, работу которого направляет и координирует Кабинет Министров Украины. Но при этом вместо двухмесячного срока комитет предлагает тридцатидневный срок. Поэтому поправка Кармазина о вступлении закона в силу на следующий день с момента опубликования отклонена. Главным юридическим управлением законопроект согласован без замечаний, согласно заключению юруправления законопроект номер 4270 может быть принят во втором чтении и в целом как закон. По результатам обсуждения на заседании профильного комитета единогласно принято решение предлагать Верховной Раде Украины принять Закон Украины «О транзите грузов» [[регистрационный номер 4270]] в редакции, предложенной комитетом во втором чтении и в целом как закон. Прошу поддержать.
Шановні колеги, всі пропозиції до цього законопроекту враховані. Комітет пропонує прийняти у другому читанні і в цілому як закон. Головне юридичне управління зауважень до опрацьованого законопроекту не має. Ставлю на голосування. Будь ласка, зніміть з голосування. Юрій Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я звісно теж би хотів почути, що, мабуть, і Крук вийде з коаліції, нічого йому там робити, його не по тому списку обирали.
Давайте по суті, по суті.
Але, Володимире Михайловичу, я по суті говорю. Чому? Подивіться, пункт 15-й: цей закон набирає чинності з дня опублікування. Так було прийнято у першому читанні. Не бачу чия поправка, але раптом зараз написано, що набирає чинності через 30 дів з дня опублікування, але чия поправка не написано. Юрію Борисовичу, я хотів би почути пояснення, чия поправка і чому 30 діб. Бо на мій погляд, треба закон вводити негайно, тільки опублікується. І в першому читанні була така пропозиція, що він набирає з дня опублікування. Кажу, ні, давайте на наступний день введемо – моя поправка. Ні, ви пишете ще 30 діб після опублікування. Звідки вони взялися, я хочу узнати процесуально, тобто по Регламенту, хто запропонував, як прізвище автора тієї поправки? Дякую.
Я ж сказал, поправка была в комитете мной предложена. В связи с требованием и просьбой Государственной таможенной службы в связи с тем, что они должны переработать свои положения на основании этого изменения в законопроекте о транзите. Поэтому я думаю, что к мнению и таможенной службы, они не являются сегодня, как говорится, объектом законодательной инициативы, поэтому поправку эту внес я.
Шановні колеги, Юрій Анатолійович Кармазін дуже правильно підмітив. Коли ми з вами проголосували цей законопроект за основу, там була така позиція: закон набирає чинності з дня опублікування. Юрій Кармазін вносить свою пропозицію: цей закон набирає чинності з дня, наступного після його опублікування. Комітет не враховує, але в правій колонці з’являється теза: цей закон набирає чинності через 30 днів з дня його опублікування. Вникає питання: за що ми голосуємо і хто вніс цю пропозицію? Авторства тут немає. Нам треба проголосувати за цю пропозицію тоді.
Поправку внес я. И по просьбе, я уже сказал, таможенной службы, для того чтобы они могли внести соответствующие изменения в свои нормативные документы в связи с изменением закона. Поэтому я просил бы проголосовать, если в этом есть необходимость. И Юрий Анатольевич настаивает проголосовать за эту поправку.
Шановні колеги, я прошу уваги! Пропозиція.
Комитет ее поддержал.
Пропозиція заслуговує на увагу. Але, разом з тим, щоб зберегти правову тут чистоту, нам потрібно проголосувати за пропозицію такого змісту: „Цей закон набирає чинності через 30 днів з дня його опублікування”. Ставлю на голосування цю пропозицію, прошу голосувати. Іван Григорович, голосуємо. [[16:52:55]] За-255 Пропозиція підтримана. По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 168, „Блок Юлії Тимошенко” – 27, „Наша Україна – Народна Самооборона” – 12, комуністів – 27, „Блок Литвина” – 19, „Позафракційні” – 2. Ставлю на голосування пропозицію комітету: про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до Закону України „Про транзит вантажів” [[щодо митного оформлення]] [[реєстраційний номер 4270]]. Прошу голосувати. [[16:53:40]] За-318 Рішення прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про автомобільні дороги" [[щодо отримання дозволу на розташування об’єктів дорожнього сервісу]] [[реєстраційний номер 5041]]. Доповідач – член Комітету з питань транспорту і зв’язку Синиця Артем Миколайович. Будь ласка.
Уважаемые народные депутаты, проект Закона Украины о внесении изменений в Закон Украины «Об автомобильных дорогах» [[номер 5041]] от 3.08.2009 года 18 февраля текущего года был рассмотрен Верховной Радой Украины в первом чтении и принят за основу. Комитет по вопросам транспорта и связи в соответствии с поручением Верховной Рады Украины доработал указанный законопроект и вносит его на рассмотрение во втором чтении. Доработанная редакция законопроекта была рассмотрена на заседании комитета 14 апреля текущего года. Во время подготовки проекта ко второму чтению в комитет поступило предложение народного депутата Кармазина. Комитет предлагает учесть эта предложение частично. Предложение в части бесплатного пользования элементами санитарного обустройства комитетом не поддерживается, поскольку оно выходит за пределы правого регулирования этого законопроекта. В законопроекте не рассматриваются вопросы относительно условий доступа пользователей к элементам санитарного обустройства на платной или бесплатной основе. Относительно замечаний Главного юридического управления Апарата Верховной Рады проектом дополняется существующий перечень объектов дорожного сервиса, который является открытым, то есть не ограничивается приведенными объектами, поскольку предусмотреть все виды объектов, которые могут создаваться в будущем, невозможно. При этом в проекте приведен критерий принадлежности объектов к дорожному сервису – это объекты, на которых осуществляется обслуживание участников дорожного движения и которые размещаются на землях дорожного хозяйства или требуют их использования для заезда или выезда на автомобильную дорогу. По результатам обсуждения на заседании комитет единогласно принял решение: предложить Верховной Раде Украины принять во втором чтении и в целом проект Закона Украины о внесении изменений в Закон Украины «Об автомобильных дорогах» [[номер 5041]] от 3.08. девятого года в редакции, подготовленной комитетом. Спасибо за внимание.
Дякую. Будемо голосувати? Я тоді ставлю на голосування пропозицію профільного комітету, про прийняття в цілому, як закону проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про автомобільні дороги” [[щодо отримання дозволу на розташування об’єктів дорожнього сервісу]], номер законопроекту 5041. Прошу голосувати. [[16:56:41]] За-308 Закон прийнято. Розглядається проект Закону про надання послуг, які сприяють виїзду фізичних осіб за кордон з території України або їх тимчасовому перебуванню за кордоном [["Про недержавні еміграційні послуги"]]. Повторне друге читання, законопроект за номером 2396. Доповідає – заступник голови Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Володимир Миколайович Стретович. Будь ласка.
Шановні колеги! Рівно рік назад, другого червня 2009 року, ми – 290 голосами прийняли за основу законопроект про недержавні еміграційні послуги, які були спільно подані депутатами від трьох фракцій: БЮТу, партії Регіонів, „Нашої України”. 18 лютого цього року законопроект вже вносився в сесійну залу для розгляду в другому читанні, але не набрав необхідної кількості голосів і був направлений до комітету для підготовки його на повторне друге читання. При опрацюванні та підготовці зазначеного законопроекту до другого читання до комітету надійшло 183 пропозиції, з яких враховано 155 повністю, а 28 відхилено. Проект доопрацьовувався з залученням термінологів, пройшов експертизу Головного юридичного управління Апарату Верховної Ради. В результаті спільної роботи багатьох фахівців підготовлена редакція цього проекту. Після прийняття Верховною Радою рішення про направлення на повторне друге читання до комітету на сьогоднішній день жодної поправки не надійшло. Актуальність цього проекту зараз надзвичайна, загальновідомі факти про транснаціональну проституцію та торгівлю людьми, яка здійснюється з території України, а також переправлення через нашу територію іноземців до Азії та Європи. Політичного забарвлення цей проект не має, яка б політична сила не формувала уряд, вона зацікавлена розвивати виробництво в нашій країні, а не забезпечувати робочою силою інші країни та ще за копійкову зарплатню. Різноманітні посередники, які для отримання надприбутків нехтують правами людей, піддаючи наших громадян ризику, відправляють їх за кордон в сумнівні місця без належних договорів. Проведений аналіз свідчить, що застосування у сфері еміграції елементарних вимог до підписання договорів з громадянами, а також щодо прозорості діяльності посередників, унеможливлює скоєння багатьох інших злочинів і тим самим захищає людей, саме на це спрямований цей законопроект. Цей проект не є дозвільним, оскільки дозволяти підприємницьку діяльність немає необхідності, адже в державі у сфері підприємництва Конституцією дозволено робити все, що не заборонено. Як всі інші закони, у сфері підприємництва цей закон є обмежувальним, оскільки він встановлює необхідні правила у сфері надання еміграційних послуг. Якщо ми цих правил не встановимо, нелегальщина з виїздом на кордон буде наростати, заробітчан з України буде легко обманювати і обдирати. Держава мала б регулювати ці процеси, але ситуація, будучи не контрольованою, набула рівня національної катастрофи. Важливо зазначити, що цей проект жодним чином не обмежує право людини на свободу пересування. В ньому встановлюється лише правила діяльності посередників, обов’язки посадових осіб, суб’єктів надання недержавних еміграційних послуг, вимоги до документального оформлення таких послуг тощо. Звертаю увагу, що проект названо «Про недержавні еміграційні послуги» і він стосується різноманітних суб’єктів, які сприяють виїзду осіб за кордон і які не є органами влади. Сьогодні готується другий законопроект, та саме про державні еміграційні послуги, тобто послуги, пов’язані з виїздом за кордон, які надаються громадянам України владними структурами. Тут теж недосконале законодавство, його треба приводити до пуття. Проект не вимагає витрат з державного бюджету, а навпаки сприятиме його наповненню. Так прозорість діяльності посередників блокуватиме приховування прибутків, а отже сприятиме оплаті належних податків. Хочу нагадати вам, що з 1 січня цього року в повному обсязі діє договір про реадмісію з Європейським Союзом, згідно з яким Україна зобов’язувалася оплачувати повернення на свою територію різноманітних правопорушників, які виїхали до Європи з території України. Отже, прийняття такого законопроекту є нагальним і на часі. Дякую.
Шановні колеги, давайте спочатку, тут пропонується змінити назву закону кардинально, в принципі, майже. Тому ми давайте проголосуємо цю поправку, а потім підемо далі за поправками. Я ставлю на голосування пропозицію, яка врахована, з приводу зміни назви закону, який має називається „Про недержавні еміграційні послуги”. Прошу визначатися. [[17:01:05]] За-75
Рішення не прийнято. Отже, залишається первісна назва проекту закону. Тепер йдемо по поправках. Друга поправка відхилена. Юрій Кармазін, пронумерувати всі окремі частини тексту. Наполягаєте на ній?
Воно фактично вже зараз пронумеровано, але дуже важко вносити поправки, коли немає нумерації. Це стосується абсолютно до всіх проектів, з яким ні зіштовхуєшся, потім воно получається, його не туди притулюють. Тому це питання до юридичної техніки, до всіх депутатів, хто з цим зіштовхується, той може мене зрозуміти. Я не про цю поправку хотів поговорити, я хотів би про восьму поправку поговорити, Володимир Михайлович, якщо можна, з вашого дозволу. Володимир Михайлович, я хотів би про восьму поправку поговорити.
А п’яту ви пропускаєте?
П’яту я можу пропустити, так.
Давайте восьму поправку тоді, будь ласка.
Можна, да, восьму?
Прошу, прошу.
Шановні народні депутати і шановний Володимир Михайлович! Поправка номер вісім говорить про визначення самого терміну „еміграційні послуги”. Я його визначаю в діяльність юридичних осіб, наголошую, „юридичних осіб, яка не пов’язана з виконанням владних повноважень і яка сприяє виїзду за кордон фізичних осіб з території України”. Кінець цитати. Слова „або їх тимчасове перебування за кордоном”, вважаю, що треба виключити, оскільки тимчасове перебування за кордоном не є еміграцією, а значить, не є еміграційними послугами. Тобто ми вводимо, починаючи з назви, а там вже це забито, кінчаючи тут по тексту, такі речі, які не є еміграцією. Над нами навіть кури будуть сміятися. Я не знаю, но я думаю, що цю поправку треба враховувати. Там зараз записано, що це діяльність суб’єктів. Що за суб’єкти: юридичні, фізичні? Не наділені. Мені здається, набагато краще, що це діяльність юридичних осіб, так, як я це визначаю. Дякую.
У другій колонці, у третій, є проект обґрунтування, чому відхилена ця поправка, оскільки проект не зазначає, що тимчасове перебування за кордоном є еміграцією. Тимчасовий виїзд – так, і від того, як людина повернеться чи не повернеться, але він виїхав за кордон. Іншими словами – це надання послуг з тимчасового виїзду за кордон або на постійне місце проживання, або тимчасове службове відрядження, або по найму за трудовим договором. Тому законопроект і не передбачав визначення терміну еміграції, просто „виїзд з України за кордон”. Оскільки існує ціла група організацій посередників, які цим займаються, закон передбачає унормування їх діяльності. А слово „еміграція” не стає предметом цього закону, тому що мова йде про послуги щодо сприяння громадянам виїзду за кордон. А чи вони там залишаться, чи вони повернуться назад, закон це не зазначає.
Шановні колеги, ставиться на голосування поправка номер 8 Юрія Кармазіна. [[17:04:30]] За-72 Поправка не підтримана. Рухаємося далі. 10 поправка. Наполягаєте? Юрію Анатолійовичу! Мікрофон, будь ласка.
Володимире Михайловичу, трошки розбалансовується закон. Це Юрій Кармазін. Я хотів би, щоб довести свою думку. Абзац третій статті 2 пропоную викласти в такій редакції: „Суб’єкти надання еміграційних послуг – це визначені цим та іншими законами України юридичні особи, які сприяють виїзду фізичних осіб з території України за кордон на постійне місце проживання”. Бо інші особи підпадають під інші закони. Там про туризм, там є про. – зовсім інші закони. Тому я просив би і не розумію чому комітет це відхилив. А щодо 11 поправки, я також відразу візьму, слова „та фізичні особи підприємці”. вважаю, що треба виключити всюди по тексту законопроекту. Це щодо 11 поправки, щоб скоротити час, Володимире Михайловичу.
Можна відповідати?
Да, будь ласка.
Справа в тім, що сьогодні в Україні є велика кількість суб’єктів підприємницької діяльності і фізичних осіб підприємців, які мають ліцензії Мінпраці щодо посередництва для організації роботи за кордоном. І термін їх ліцензій за нашим запитом показує, що останнє з них закінчиться в 2013 році. Позбавляти їх сьогодні ліцензій у зв’язку з прийняттям закону, це було порушення їх прав. І друга позиція – це позиція Комітету з питань європейської інтеграції, які сказали, що як ми не можемо заборонити іноземним резидентам працювати на ринку України щодо організації таких поїздок, так і не можемо суб’єктам підприємницької діяльності і фізичним особам, оскільки це суперечить європейським принципам і правилам. Тому авторська група залишила в редакція, яка запропонована, поправка Кармазіна відхилена. Це може бути у Перехідних положеннях зазначено, що дія їх ліцензії закінчується в 2013 році, і після цього нові видаватися не буде. Але зараз свавільно забирати право, тому що законодавець так вирішив, немає ніяких підстав. Дякую.
Вноситься на голосування поправка номер 8 Юрія Кармазіна. [[17:07:00]] За-9 Поправка не підтримана. Ідемо далі. 10 поправка. Наполягаєте на ній? А ні, ми вже ж її голосували. Шановні колеги, я перепрошую, ми 10-ту, а?. Ідемо далі тоді. 11-та. Юрій Анатолійович, наполягаєте на ній?
Я про неї вже сказав, шановний Володимир Михайлович, що 11 поправку я вважав слова „та фізичні особи – підприємці” слід виключити всюди по тексту законопроекту. Я це обґрунтував.
Я ставлю на голосування 11 поправку. [[17:07:54]] За-10 Поправка не підтримана. Поправка 13, 14, 15 Юрія Кармазіна. Вони відхилені. Юрій Анатолійович, ви наполягаєте на них? Мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я хочу, щоб ви замислились те, що ми голосуємо. От текст, написано: „потенційні тимчасові емігранти” і визначення. Ну, потенційні сьогодні всі, хто не задоволений життям в Україні! Всі потенційні. Але ті, хто є емігранти, я даю визначення в пункті 13: „це громадяни України, які з метою виїзду за кордон з території України звертаються за відповідною інформацією або відповідними послугами до будь-яких посередників, або суб’єктів еміграційних послуг”. А то у нас, можна сказати, потенційні правопорушники. Також, мабуть, всі, Володимир Михайлович, також, мабуть, всі будуть. І по 14 поправці. Я пропоную вилучити зі статті 2 та інших статей згадку про те, що іноземці та особи без громадянства можуть бути особами, яким на території України надаються послуги з еміграції з України. Бо іноземці – це якраз.
Так, будь ласка.
Я відповідаю. Юрій Анатолійович як фаховий юрист повинен розуміти, що емігрантом може назватися людина, яка попрощалася із кордонами України і помахала назавжди. До того, як цього не сталося, чи-то якісь є певні застереження, чи вона передумала в процесі підготовки документів, може родичі її переконали – вона є потенційним емігрантом. Саме цей термін пропонується в законопроекті. А коли вже відбулась юридична дія і місто Чоп замаячило у вагоні поїзда – тоді, будь ласка, вона стає емігрантом. Так, на жаль, виписано законодавство. Тому законопроект і детально регламентує, що коли людина з метою виїзду за кордон, чи на роботу, чи на постійне місце проживання звертається до недержавних суб’єктів вона є потенційним емігрантом. Йому треба надавати відповідні послуги, які регламентуються цим законом. Тому відхилена ця поправка. А тепер щодо іноземців і осіб без громадянства. А якщо треба оформити відповідні дії, що іноземець, як недавно повідомляє наша газета „Голос України”, в Одесі найшли бомжа, який є громадянином Німеччини, і він втратив документи, і що з ним сталося. Звертаються до відповідних інституцій, родичі приїхали, то чому вони не можуть надати такі послуги, якщо це входить в сферу посередницької підприємницької діяльності? Це абсолютно не заборонено. Я ще раз підкреслюю: дозволено все, що не заборонено. Закон цей вводить заборони. Все, що буде поза законом, можете успішно користуватися цим прийомом. Дякую.
Шановні колеги! Ставиться на голосування поправка 13-та Юрія Кармазіна. [[17:10:53]] За-11 Рішення не прийнято. Тоді нема потреби ставити на голосування 14-ту і 15-ту поправку. Там якраз ідеться про потенційні та тимчасові вилучення. Рухаємося далі. Поправка 20-та Юрія Кармазіна. Наполягаєте на ній? Мікрофон.
Так. Юрій Кармазін. Я пропоную в поправці 20-ій частину другу статті 3 викласти в такій редакції: „Цей закон поширюється на діяльність суб’єктів, які надають еміграційні послуги в межах будь-якої з наступних видів діяльності і перераховуються ці види діяльності: агентських, юридичних. консультативних або інформаційних послуг, які сприяють виїзду фізичних осіб за кордон на постійне місце проживання, юридичних, консультативних або інформаційних послуг фізичним особам, які виїжджають за кордон з території України”. І тому, на мій погляд, це абсолютно нормально перелік і вичерпний, ну майже вичерпний перелік, на який поширюється діяльність цих суб’єктів, які надають еміграційні послуги. Дякую.
Друга частина статті 3 має більш широкий характер і викладена більш змістовно, якщо подивитися перелік видів діяльності, то їх цілих шість. А визначення Юрія Анатолійовича звужує поняття щодо надання таких послуг. Крім того, що автор поправки наполягає, що це надається громадянам, які виїжджають на постійне місце проживання. А тут мова також іде, як на постійне місце проживання, так і для тимчасового перебування. Тому перелік більш розширений і охоплює поправку Кармазіна. З цих мотивів вона відхилена.
Вноситься на голосування поправка 20, автор Юрій Кармазін. Мікрофон, будь ласка. Зніміть голосування. Що Юрій Анатолійович?
Володимире Михайловичу, я не наполягаю у даному випадку на голосування. Я хотів. у мене просто інший теоретичний підхід. Я не виключав тих речей, про які йшлось, і перелік його шість цих послуг я не виключав, я просто говорив, на діяльність яких суб’єктів поширюється. Тому я не наполягаю на цьому, я просто хотів, щоб воно добавилося до того, що було прийнято у першому читанні. Ви ж бачите, що воно було прийняте, я ж не пропонував виключити його. Дякую.
Дякую. Поправка 40 тоді. Наполягаєте на ній Юрій Анатолійович?
Поправка 40, це сторінка десята. Я пропоную пункт 7 частини першої статті 4 проекту закону виключити. Про що іде мова? Мова іде про те, що там передбачена заборона припинення діяльності суб’єкта надання еміграційних послуг до моменту повернення в Україну його клієнтів, які тимчасово перебувають за кордоном. Тобто не може бути припинена діяльність цього суб’єкта до того, поки, скажемо так, останній відправлений чоловік там знаходиться. Ну, очевидно, якось воно не зовсім. Я хотів би почути, я хотів би почути пояснення.
Юрій Анатолійович, Юрій Анатолійович, читайте уважно. Саме цей принцип забороняє припиняти таку діяльність агенту, який опікується особою з-за кордону. Заборона припинення діяльності суб’єкта нееміграційних послуг до повернення його в Україну. Іншими словами, і за кордоном він перебуває під опікою тих агентств і фірм, до яких він звернувся, вкладаючи цей договір. Саме це записано в пункті 7, а ви його повернули в іншому напрямку.
Я ставлю на голосування поправку 40 Юрія Кармазіна.
Вона врахована.
Вона відхилена. [[17:15:01]] За-4 Рішення не прийнято. Поправка 43. Ви наполягаєте, Юрій Анатолійович?
Да. Юрій Кармазін, поправка 43. Шановні народні депутати! Ну, очевидно, я і до минулої поправки скажу. Ну, як ви можете опікуватись, якщо ви зовсім інші здійснюєте, значить, юридичні, скажімо, послуги? Як ви можете, або консультативні здійснили, як ви далі можете опікуватись? Це я до того, Володимир Михайлович, до чистоти пояснень, які ви даєте. Бо потім депутати неправильно і голосують. А поправка пропонується. Частину 1 статті 5 проекту викласти в такій редакції: „Суб’єктами надання еміграційних послуг можуть бути лише фізичні особи, підприємці, громадяни України та юридичні особи, які створені громадянами України, зареєстровані в Україні та діють в порядку і в межах, встановлених цим та іншими законами України”. Цим самим я хочу підкреслити, що до цієї справи не мають підходити іноземці. Вони можуть тільки, якщо там якісь угоди укладені з ними в цивілізованому порядку.
Будь ласка, Володимир Михайлович.
Я відповідаю. Сьогодні на ринку надання нееміграційних послуг працює близько 30 відсотків суб’єктів, що мають собі іноземного засновника. Якщо ми візьмемо, згадаємо компанію TUI Travel, то вона є найбільшим оператором щодо організації туристичної поїздки на Євро-2012. Такий підхід якщо ми виключимо, то ми автоматично поставимо Україну в особливу зону. Хоча я розумію піклування Юрія Анатолійовича, як те, що тут є багато зловживань. Але ж закон спрямований на те, щоб поставити їх під контроль. І ще раз повторюся, це можна зробити тоді, коли закінчиться дія їх ліцензії. Сьогодні свавільно забирати ліцензію у зв’язку з прийняттям такого закону у нас немає ніяких підстав, тим паче, що ми проголосили наш курс на Євросоюз, на євроспільноту. Тому комісія, яка готувала цей законопроект, відхилила цю поправку, вважає, що не правильно, що можуть працювати іноземні туроператори, турагенції, які надають такі послуги. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 43 Юрія Кармазіна. [[17:17:26]] За-12 Поправка не підтримується. Поправка 55 Юрія Кармазіна. Наполягаєте, Юрій Анатолійович?
Юрій Кармазін. Я пропоную в ці поправці, фактично, якщо хто не зрозумів і попередню поправку, то в цій частину сьому статті 5 пропоную викласти у редакції; „Участь у наданні еміграційних послуг на території України мають право лише громадяни України і лише як працівники, зареєстрованих в Україні суб’єктів надання еміграційних послуг”. Я звертаю вашу увагу на те, як зараз навіть у проектах документів, які подає Російська Федерація, Російська Федерація говорить: „Шановній українці, от на спільних підприємствах яких ми з вами створимо, там має бути керівником громадянин Російської Федерації”. Нормальні люди, молодці. Вони не прогинаються просто так перед Заходом, тому вони і не увійшли в ВТО на умовах не вигідних для нас. Розумієте? А ми так: давайте, українці, ну, не важливо роботу родити, давайте забезпечувати малайзійцям, кому завгодно, ким ми тут сьогодні переповнені.
Я ставлю на голосування 55 поправку Юрія Кармазіна. [[17:18:58]] За-23 Поправка не підтримана. Поправка 57, Юрій Анатолійович, ви на ній наполягаєте?
Да. У 8 пункті написано: „Іноземні компанії, представництва яких не зареєстровані в Україні, не мають права надавати на території України еміграційний послуги”. Значить, я пропонував частину восьму цієї статті виключити. Так, вона не виключена, наскільки я бачу. Чи виключена вона? Володимир Михайлович?
Вона відхилена.
Ще раз підкреслюємо те, що іноземні компанії без представництва в Україні не мають права нелегально здійснювати будь-яку діяльність. Це поширюється на всі комерційні відносини, що діють за загальним правилом господарського права.
Ставлю на голосування поправку 57 Юрія Кармазіна. [[17:20:05]] За-4 Рішення не прийнято. Поправка 65, Юрій Анатолійович, ви наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка.
Я пропоную, це Юрій Кармазін, пункт перший частини першої статті 6 виключити. Мова йде про те, що які права мають ці суб’єкти службових осіб, загальні права і обов’язки суб’єкта надання еміграційних послуг та його службових осіб. Комітет пропонує відхилити цю поправку. Я можу погодитися з думкою комітету в даному випадку, і, Володимир Михайлович, по 68 поправці я також не наполягаю. 68 і 70.
Дякую. А 72? Пункт 4 частини 1 статті 6 виключити. Наполягаєте?
Якщо дозволите, 72-у я обгрунтую, добре?
Будь ласка.
72 поправка стосується права залучати працівників іноземних компаній до проведення зустрічей з потенційними тимчасовими емігрантами в порядку, передбаченому цим законом. Я вважаю, що це має бути виключено цей пункт 4 і обґрунтовую це тим, що в принципі практика та, яка є зараз зокрема по розслідуванні справ по вивезенню наших людей, говорячи. можуть бути зловживання. Тому я в принципі хочу якось запобігти цим зловживанням. Ну можливо щось вдається, щось не вдається як цьому запобігти. А пан Стретович як? Володимире Михайловичу, як ви думаєте? Миколайович, вибачте.
Я відповідаю на вашу претензію в тій частині, що людина хоче отримати вичерпну інформацію про правила, що діють на території країни, то цією поправкою передбачено, що суб’єкт надання послуг має право залучати працівників іноземних компаній до проведення зустрічей з потенційними гарантами, щоб вони з перших уст, не українського фахівця, а почули з того представника країни компанії, що проводить таку роботу, як насправді все відбувається, щоб потім не було претензій, що його український працівник цієї компанії ввів в оману або сказав якісь деталі, що для нього мали суттєве значення. Тому тут і записано, що він має право залучити, з-за кордону викликати представника цієї компанії – і від нього почути, а що, власне, йдеться про країну, куди він збирається виїхати тимчасово або постійно. Ось що має на увазі ця поправка. З цих мотивів вона відхилена.
Ставлю на голосування поправку. Знімаєте? Ну, тоді знімаємо. Далі йдемо. Поправка 75. Ви на ній наполягаєте?
Ні, на 80-й я наполягаю.
А, 80-та. Давайте.
80-та, це 20-й аркуш.
Будь ласка.
Так, це Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я пропоную частину третю статті 6 викласти в такій редакції: „Працівник суб’єкта надання еміграційних послуг під час співбесіди з емігрантом зобов’язаний надати йому своє службове посвідчення, оригінал або нотаріально завірену копію ліцензію на право надавати такі послуги. Тобто я говорю про те, щоб людина була захищена, вона мала записати: з яким співробітником вона говорить, чи є у нього ліцензія, з якого часу вона діє, ця ліцензія, куди йому звертатися у випадку чого. Щоб людина ця собі записала. І я не розумію, чому відхилена ця поправка, адже ця поправка направлена на захист прав наших громадян, які в даному випадку зустрічаються зі зловживаннями якраз з боку цих фахівців. Дякую.
Шановні колеги, перед тим була поправка 79, народного депутата Круця, який пропонував частину третю статті 6 виключити. І у зв’язку з тим, що ця стаття виключена, автоматично відхилена поправка Кармазіна. Але якщо внаслідок – а це передбачено договором - надання таких послуг буде укладено договір, то договір є юридичною підставою для того, щоб особа оскаржувала, оспорювала дії, які неправильно надані суб’єкту, який звернувся за таким послугами. Тому було вирішено, що нема ніякого значення, що показує особа, кого вона представляє. Це компанія, яка здійснює свою роботу на українському ринку. Дякую.
Ставлю на голосування 80-ту поправку Юрія Кармазіна. [[17:25:06]] За-5 Поправка не підтримана. 83-тя поправка, наполягаєте на ній, Юрій Анатолійович?
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, знову ж я хочу пояснити мотиви. Мотиви заключаються в тому, що я хочу зробити так, щоб не було ніяких зловживань потім. Тому пропоную частину п’яту статті шостої викласти в такій редакції: „співбесіда під час особистої зустрічі з емігрантом повинна проводитись за місцезнаходженням суб’єкта надання еміграційних послуг”. Але тут дивлюся зараз врахована була поправка Круця до цього ж положення. То получається, що, ну, то чого тоді? В першому читанні була поправка, де було написано: за можливістю. Тепер вона врахована, щоб взагалі її виключити. Тоді получається, Володимире Михайловичу, що я хочу поставити так питання, поставлю, я просив би підтвердити, хто. проголосувати за врахування 82-ї поправки, бо вона суттєво погіршує права наших людей.
Я зрозумів, що треба поставити на підтвердження поправки 82-ї народного депутата Круця. Я ставлю на голосуван. Зніміть голосування. Будь ласка, Володимир Миколайович.
Але це може поставити сам Круць, його поправка, комітет розглянув.
Ні, це може будь-який депутат вимагати голосувати поправку.
Будь ласка, Володимир Михайлович, ваше право.
Я ставлю на голосування поправку 82, автор народний депутат Круць, комітет її врахував, на підтвердження цієї поправки, на її підтримку. [[17:27:10]] За-16 Значить, шановні колеги, це означає, що пропозиція народного депутата Круця не враховується. Ідемо далі. Яка ще у вас, Юрій Анатолійович? Мікрофон Юрію Кармазіну.
Шановний Володимир Михайлович, тепер получається, що редакція першого читання, яка абсолютно є нормальною, я її хотів тільки покращити, там написано, поки що у першому читанні: „Співбесіда під час особистої зустрічі з потенційним тимчасовим емігрантом повинна за можливістю проводитися за місцем знаходження суб’єкту надання еміграційних послуг”. Я пропоную викинути тільки оце слово „за можливістю”. Тобто суть моєї поправки зводиться до малого, Володимир Михайлович і Володимир Миколайович: покращити цю норму, яка прийнята нами у першому читанні. І я вважаю, що вона так буде покращена.
Юрій Анатолійович, я не заперечую, чесно кажучи, оскільки поправки приймаються комісійно. індивідуально, я звертаюся до парламентської більшості і до всіх: будь ласка, підтримайте цю поправку, вона не погіршить якості закону. Слово „за можливістю” як альтернативність буде виключено. І це буде зобов’язуюча норма, що вона повинна проходити тут, на території України, а не у будь-якому іншому місці, що сприятиме духу ідеї українського законодавства. Дякую.
Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію про те, щоб вилучити слова „за можливістю”, а отже „співбесіда під час особистої зустрічі з потенційним тимчасовим емігрантом повинна проводитися виключно за місцем знаходження суб’єкту надання еміграційних послуг”. Тобто за місцем проживання людини. Прошу голосувати.
Проголосуйте, Михайло Олексійович, проголосуйте, це країні треба. Треба так піднімати руку. [[17:29:15]] За-59 Поправка не підтримана, залишається в редакції першого читання ця позиція. Наступне. Юрій Анатолійович, от 87 поправка у вас, „вимоги до громадянина України, працівника суб’єкта надання еміграційних послуг”.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Я вам дякую вже за те, що залишилася редакція першого читання, це набагато краще ніж взагалі нічого не було, хоча я бачу втомленість депутатів, зокрема бачу втомленість багатьох депутатів від конкретного розгляду. Тому я хотів би сказати так: я знімаю, Володимир Михайлович, свої поправки, я думаю, що при прийнятті цього законопроекту ми покращимо ситуацію з цими недержавними послугами еміграційними. І дай Боже, щоб життя не показало потім, що я виявився правий в тих поправках, а воно, як правило буде саме так, очевидно і буде. Так що, Володимир Михайлович, з метою полегшення процесу законотворення я знімаю свої подальші поправки.
Дякую. Шановні колеги! Оскільки Юрій Анатолійович наступні поправки знімає, всі інші враховані, у нас є всі підстави внести на розгляд Верховної Ради України пропозицію про прийняття проекту як закону. Будь ласка, Володимир Миколайович.
Шановні колеги! Я знову звертаюся до всіх, цей закон має актуальне значення для державного будівництва, і хоча б для того, щоб ми знали в майбутньому, а скільки ж громадян України знаходиться зараз за кордоном, сьогодні називають різні цифри, хто сім мільйонів, хто три, хто два. Кажуть, що півтора мільйона в Росії, але ніхто точно не знає. Тому що в цій царині, у цій сфері дуже багато темного, дуже багато вже фірмочок, дуже багато вже суб’єктів, які поза державним контролем. Тому закон якраз і покликаний унормувати це все. Якщо не підтримувати, це означає, що ви ллєте воду на млин тієї тіньової економіки, яка сьогодні є значною в Україні. Я прошу вас, ще раз я звертаюсь до парламентської більшості, судячи по голосуванню поправок, які пропонував Юрій Анатолійович. Підтримуйте, будь ласка, цей законопроект в цілому і повірте, що держава Україна від цього виграє. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, комітет пропонує прийняти в другому читанні і в цілому як закон. Я ставлю на голосування цю пропозицію. Про прийняття проекту Закону „Про надання послуг, які сприяють виїзду фізичних осіб за кордон з території України або їх тимчасове перебування за кордоном „Про не державні еміграційні послуги” [[реєстраційний номер 2396]] для прийняття в другому читанні і в цілому як закон. Прошу голосувати. [[17:32:19]] За-157 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування про направлення. Він вже був на повторному другому читанні. Отже, законопроект відхилено. Будь ласка, по фракціях дайте дані. Партія регіонів – 0, "Блок Юлії Тимошенко" – 119, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 37, комуністів – 0, "Блок Литвина" – 1, позафракційні. Будь ласка, Олег Ляшко з мотивів голосування.
Дякую, шановний Володимире Михайловичу. Цілком очевидно, що коаліція розвалюється на очах і не лише тому, що пан Денькович написав заяву і після двох годин перебування в коаліції зрозумів, що зробив велику помилку і одразу вийшов звідти. А навіть по цьому голосуванню, от подивіться, навіть інші фракції не голосують за той закон, який нам потрібен. Шкода, що коаліція, про яку стільки багато обіцяли насправді не така тривка. І це має тішити мільйони громадян України. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, я думаю, що дуже правильне зауваження, тільки за однієї умови – треба змобілізувати, щоб всі фракції голосували. То буде результат. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо відповідальності за порушення законодавства у сфері надання послуг, що сприяють. [[а це що за закон, другий у нас?]] що сприяють виїзду фізичних осіб за кордон з території України або їх тимчасовому перебуванню за кордоном [[реєстраційний номер 2397]]. Доповідач – народний депутат України Бондаренко Володимир Дмитрович. Співдоповідач – заступник голови Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Володимир Стретович. Є пропозиція за скороченою процедурою розглядати його. Прошу проголосувати за цю пропозицію, за скороченою процедурою. [[17:34:37]] За-221 Рішення прийнято. Будь ласка. [[Шум у залі]] Шановні колеги, за скороченою процедурою – 150 голосів достатньо, так що ви проголосували. Будь ласка.
Володимир Бондаренко, "Блок Юлії Тимошенко", партія „Реформи і Порядок”. Попередній законопроект і цей – органічно пов’язані. Безумовно, розглядати сьогодні законопроект, який я мав би представляти, очевидно, немає сенсу в зв’язку з неухваленням попереднього законопроекту. Але я хотів би звернути увагу на той факт, що в розробці цих обох законопроектів брали участь, брала участь група юристів з різноманітних фракцій прямо протилежних за своїми, можливо, ідеологічними поглядами, але ці люди, які розробляли цей законопроект добре розуміють, що в Україні пора наводити порядок з еміграцією. Сьогодні тисячі фірмачок спроваджують людей за кордон без будь-яких юридичних зобов’язань як перед цими людьми, так і перед державою Україна. Вони працюють, фактично, як конвеєр по відправленню за кордон людей. Мене дивує тоді позиція фракції Партії регіонів, лідер якої, пан Янукович, свого часу заявив, що він збирається довести населення України через пару років до 50 мільйонів. Так ось цей закон сприяв би непросто вивезенню без будь-яких підстав людей за кордон, а і повернення тих, хто уже тоді поїхав. Я не знаю, як буде виконуватися ця обіцянка, адже виплати багатодітним сім’ям сьогодні не тільки не підвищенні, а ідуть з величезним перебоями. Я хочу сказати, що, очевидно, у Януковича є одна можливість - завести сюди наших далеких сусідів китайців і тоді ця обіцянка буде виконана. Поки що іде процес зворотній: біля 7 мільйонів, за деякими даними, або 5 мільйонів, за іншими, українців перебуває за кордонами. Цей законопроект, який я мав представляти мав би розширити вплив держави на ці процеси, зокрема не тільки в царині кримінального законодавства, де можна було би зупинити згідно з 149 статтею „Торгівля людьми”, а й адміністративне законодавство, яке розширило б можливості штрафних санкцій до цих людей. Але, на жаль, це не проголосовано, тому я хочу попросити зняти цей законопроект з розгляду, адже він не має сенсу без того, який розглядався попередньо. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, я ставлю на голосування, прошу уваги, про зняття з розгляду проекту Закону [[реєстраційний номер 2397]] про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо відповідальності за порушення законодавства у сфері надання послуг, що сприяють виїзду фізичних осіб за кордон з території України або їх тимчасовому перебуванню за кордоном. Прошу голосувати за зняття з розгляду. [[17:37:49]] За-315 Рішення прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Сімейного кодексу України [[щодо врегулювання порядку визначення розміру аліментів]] [[реєстраційний номер 1238]]. Є пропозиція розглянути його за скороченою процедурою. І, шановні колеги, плюс є ще наступний законопроект [[2008]], це про внесення змін до Сімейного кодексу України [[щодо збільшення розміру аліментів на дітей]]. Тому є така пропозиція. Перше. Поставити на голосування, щоб ми розглядали ці законопроекти за скороченою процедурою. Після того заслухати доповіді, а обговорення провести спільно, проголосувати нарізно.
Це подружнє піклування – це окремий. Ми дійдемо до нього. Тому я ставлю на голосування пропозицію щодо розгляду законопроектів [[реєстраційний номер 1238 і 2008]] за скороченою процедурою. [[17:39:02]] За-258 Рішення прийнято. Доповідачі: народний депутат України Федорчук Ярослав, Томенко Микола. Співдоповідач – Суслов Євгеній Іванович. Від комітету. Так, Федорчук Ярослав, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! На ваш розгляд подається законопроект, прийняття якого сприятиме покращенню захисту прав неповнолітніх дітей, яким здійснюється сплата аліментів. Для реалізації цієї мети пропонується внести зміни до статті 183, статті 192 Сімейного кодексу України, які мають врегулювати проблемне питання стосовно стягнення аліментів за рішенням суду. Зміст цих змін в наступному. Якщо після внесення змін до законодавства України відносно мінімального розміру аліментів на дитину розмір аліментів, визначений судом у частці від заробітків, доходу матері, батька дитини, буде менше мінімального розміру аліментів, передбаченого частиною другою статті 182 цього кодексу, одержувач аліментів має право звернутися до суду з позовом про відповідне збільшення розміру аліментів до платника аліментів. Практична значимість сказаного випливає з того, що діючим законодавством України не встановлено підстав для перегляду прийнятого рішення суду в сторону збільшення розміру аліментів до нового мінімального розміру у випадках законодавчого підвищення даного розміру. В цьому аспекті необхідно відзначити і соціальну проблему, яка виникає внаслідок цієї правової прогалини. Реалізація положень поданого законопроекту не потребує змін до інших законів України, так як знаходиться у сфері дії Сімейного кодексу України. Не потребує реалізація цього проекту і видатків із державного бюджету України. Повідомляю вас, що Комітет з питань правової політики, Комітет з питань.
Завершуйте, будь ласка.
політики спорту та туризму, а також Головне науково-експертне управління не заперечують проти прийняття цього законопроекту.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Микола Томенко з приводу другого законопроекту, будь ласка.
Шановні колеги, історичний момент даного законопроекту або історична передумова пов’язана з тим, що вже кілька років ми на рівні Міністерства юстиції і громадських організацій його обговорюємо. І це як би третя спроба звернути увагу суспільства і уряду на необхідність вирішення проблеми і у попередньому скликанні мені вдалось переконати і уряд, і комітет, але в силу завершення терміну діяльності Верховної Ради ми до нього не дійшли. Тепер ми з Олегом Ляшком повернулися до цієї теми для того, щоби і Міністерство юстиції, і уряд, і парламент переговорив про загальну стратегію і філософію в цьому питанні. Отже, другий стратегічний момент. Ми пішли активно в підтримку дітей, які народжуються, і активно підтримавши народження дитини, практично випустили державну політику в виховання дітей. Я зараз не беруся аналізувати плюси і мінуси державної допомоги, яка була радикально збільшена, але цілком очевидно, що виховання потребує ще більшої уваги. Отже, на сьогоднішній день є категорія дітей, які виховуються одними мамами. Значить, і що стосується аліментів, то вони складаються з двох частин. Перша частина, якщо колишнє подружжя домовляється добровільно і вирішує це питання без суду. В цю площину я не втручаюся. Коли йдеться справа про судові рішення, якщо мама звертається до суду, є два варіанти, що вона може отримати, значить: або від загальної, дохідної частини батька дитини, тобто це всі заробітки рахуються, вона може отримати допомогу, яка повинна по закону сьогодні складати не менш, як 30 відсотків прожиткового мінімуму. Ну для прикладу. Якщо мама виховує дитину до 6 років, це 231 гривня. Друге питання. Якщо батько зник, не може оплатити, невідомо де перебуває, тоді держав підстраховує і так само платить 231 гривню. Я почав аналізувати як в інших країнах справа виглядає. Ну от наприклад, близько до нас по мінімальності підтримки Білорусь, но там десь на 120 гривень більше. Тобто такої мізерної суми для мами, яка виховує дитину самостійно, ніде немає. Складність законопроекту. Ідеологічно в принципі я не чув серйозної критики на адресу нашого підходу, тому що, коли ми з 30 піднімемо на прожитковий мінімум, це буде означати, що мама гарантовано матиме, коли дитину виховує до 6 років, 771 гривню. Наприклад, якщо від 6 до 8 років замість 276 – 921 гривню. Важко обрахувати суму скільки ми заберемо з бюджету, оскільки всі судові рішення ідуть через виконавчі служби. І я почав цікавитися, сьогодні ми не можемо це проаналізувати і тому моя пропозиція дуже конструктивна. Аби ми підтримали саму ідеологію в першому. Тоді б ми активно попрацювали з Міністерством юстиції і з виконавчими службами, проаналізували практику, що насправді відбувається. І я розумію, що якщо це достатньо велика сума, то це не означає, що ми завтра чи післязавтра це будемо робити. Але я абсолютно переконаний, що ми не можемо залишити одиноку маму наодинці з вихованням дитини в 231 гривнею. Тому я просив би колег і з влади, і з опозиції: сьогодні зробити цей крок, такий концептуальний і ідеологічний. А я готовий включити в роботу із Мін’юстом, з урядом, для того щоб ми знайшли вихід з ситуації. І не тільки закликали молоді сім’ї народжувати дітей, а допомагали їм виховувати дітей, і, звичайно, стимулювали батьків нести відповідальність за виховання дитини, після того як, не дай Бог, шлюб розвалюється, а спільну відповідальність треба нести хоча би до повноліття цієї дитини. Тому просив би підтримати в першому читанні, і активно попрацюємо тоді спільно до другого. Дякую.
Євген Суслов від комітету, будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Комітет з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму на своєму засіданні 18 лютого 2009 року розглянув проект Закону України про внесенні змін до Сімейного кодексу України (щодо врегулювання порядку визначення розміру аліментів) (реєстраційний номер 1238), поданий народним депутатом України Федорчуком Ярославом Петровичем. Законопроектом пропонується внести зміни до Сімейного кодексу України, які спрямовані на визначення розміру аліментів в разі підвищення встановленого законом їх мінімального розміру, що сприятиме покращенню захисту прав дітей та інших осіб, які отримують аліменти. Комітет з питань правової політики зазначив, що ознак невідповідності законопроекту положенню Конституції України не встановлено. Комітет з питань бюджету прийняв рішення, що у законопроекту, редакції не впливає на доходну та видаткову частину бюджету та у разі прийнятті закону, норми можуть набувати чинності з дня оприлюднення. Головне науково-експертне управління рекомендувало: прийнятий зазначений закон в першому читанні та за основу з певними зауваженнями. Ці зауваження є досить незначні, це зауваження до статті 183 Сімейного кодексу України із словами: „внесення змін до законопроекту” змінити на „збільшення, встановленим законом”. Комітет прийняв рішення на підтримку цього законопроекту в першому читанні та в цілому, але, зважаючи на ці зауваження і на згоду залу, можливо б, цей законопроект можна було б поставити і та в цілому. Тому що це законопроект, який не потребує додаткових. і йде з погодження міністерства. Це. Щодо 1238, також Комітет сім’ї, молоді і спорту розглянув законопроект народних депутатів України Томенка та Ляшка, реєстраційний номер 2008, щодо також змін до Сімейного кодексу України [[щодо збільшення розміру аліментів на дітей]]. Законопроектом пропонується встановити.
Да, будь ласка, по другому.
мінімальний розмір аліментів на утримання дітей за рівнем не менше розміру прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку замість встановленого на сьогодні розміру 30 відсотків від зазначеного мінімуму, а також відповідно збільшити розмір тимчасової державної допомоги у разі, якщо місце проживання батька не відоме або вони ухиляються від сплати аліментів. Комітет сім’ї, молоді та спорту прийняв рішення, що цей законопроект потрібно прийняти у першому читанні та за основу. Я також хочу добавити, що на нашому комітеті були досить серйозні дебати щодо даного законопроекту, і всі були погоджені і одноголосно підтримав комітет, що цей законопроект потрібно підтримувати, тому що, дійсно, є серйозні проблеми. Не зважаючи на те, що є певна зміна зауважень, комітет рахує, що у першому читанні за основу цей законопроект потрібно підтримати. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую вам також, сідайте, будь ласка. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення питання. Прізвища народних депутатів прошу вивести на інформаційне табло. Ольга Боднар.
Ольга Боднар, „Блок Юлії Тимошенко”. Я солідарно поділю свій час разом з колегою Ляшком, оскільки він є співавтором другого законопроекту. Щодо першого законопроекту я хочу сказати, що в день захисту дітей це найкращий подарунок буде, якщо зал проголосує стосовно першого і другого законопроекту. Тому що діти, які живуть в неповних сім’ях, заслуговують на те, щоб держава все ж таки приділила їм максимум уваги. Прошу решту мого часу передати Ляшку, колезі.
Володимир Карпук, будь ласка.
Передали ж мені решту час.
Справа в тім, щоб за скороченою процедурою час не передається. Будь ласка, одна хвилина.
Дякую. Олег Ляшко, співавтор цього закону разом із Миколою Володимировичем Томенком. Я хочу подякувати комітету, який представляв пан Суслов, який підтримав цей законопроект не залежно від політичної приналежності. Дуже промовисто, що ми розглядаємо ці законопроекти 1 червня – це Міжнародний день захисту дітей. Я сподіваюся, що Верховна Рада України не залежно від політичних уподобань, членства в коаліції чи в опозиції підтримають ці законопроекти у першому читанні. Тут є проблеми, які треба буде врегульовувати до другого читання, але ми маємо показати всій країні, особливо тим сім’ям, які сьогодні, матері, які вимушені виховувати своїх дітей без чоловіків, ми маємо показати, що держава піклується про ці сім’ї і про цих дітей. Ми маємо сьогодні дуже велику проблему, коли чоловік кидає сім’ю, йде, як кажуть невідомо куди і діти залишаються напризволяще, і жінка одна тягне цих дітей до.
Завершуйте, будь ласка.
добре, якщо це одна дитина, а буває, що і не одна, і від держави отримує, чи від чоловіка 200 гривень аліментів, якщо цей чоловік не ховається. А у нас в Україні за статистикою п’ять мільйонів людей не працює, а ще 2,5 мільйони отримують мінімальну.
Дякую. Дякую. Володимир Карпук, мікрофон, будь ласка.
Володимир Карпук. „Наша Україна”. Безперечно, треба підвищувати матеріальне забезпечення дітей, які отримують аліменти. І існує чітка взаємопов’язаність цих законопроектів з законопроектом 1238 запропонований Ярославом Петровичем Федорчуком, передбачає звернення до суду, коли мінімальна частка встановлена у відсотках від заробітної плати батька чи матері не досягає рівня мінімального розміру аліментів, які на цей час визначені. А законопроект 2008 якраз і визначає цей мінімальний розмір аліментів. Разом з тим встановлення їх на рівня прожиткового мінімуму породжує ряд питань, які не говорили. Адже багато зараз у нас великий відсоток людей отримує заробітну плату на рівні прожиткового мінімуму. І тому це буде створювати матеріальні затруднення для частини батьків. Тому треба приймати обидва законопроекти, дійсно перший можна прийняти і в цілому, вважаючи що буде прийнятий законопроект 2008. Законопроект номер 2008 прийняти за основу. Дякую.
Будь ласка, Михайло Чечетов, одну хвилину.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, трудно не согласиться с тем, что действительно на актуальную злободневную тему написано два законопроекта по одной проблематике и их нужно будет принять, выйти на единое понимание развязки этой проблемы. Нужно будет принять и помочь детям. Наше предложение сводится к тому, я думаю, оно найдет поддержку и на этот раз предложение Партии регионов будет проголосовано 300 с лишним голосов, я в этом не сомневаюсь, засветится 300 с лишним голосов по предложению Партии регионов. Мы предлагаем законопроект Федорчука принять в первом чтении, а все разумное, а там очень много разумного есть, в законопроекте [[2008]] взять и потом дополнить законопроект Федорчука на процедуре второго чтения. Таким образом, мы выйдем на единый законопроект, который даст возможность помочь детям. Я думаю, предложения Партии регионов поддержит 300 с лишнем голосов, я не сомневаюсь в этом.
Шановні колеги, шановні колеги, ми завершили розгляд законопроект. Зважаючи на ту обставину, що сьогодні Міжнародний день захисту дітей у нас ще є два законопроекти [[2615, 4313]], які стосуються саме сім’ї, то прохання таке: продовжити засідання на 15 хвилин і розглянути ці законопроекти. А зараз переходимо до прийняття рішення з обговорених законопроектів. Комітет пропонує прийняти за основу проект Закону [[реєстраційний номер 1238]] про внесення змін до Сімейного кодексу України [[щодо врегулювання порядку визначення розміру аліментів]]. Ставлю на голосування про прийняття за основу проекту закону. Прошу голосувати. [[17:55:51]] За-385 Рішення прийнято. Комітет пропонував прийняти його в цілому. Заперечення є?
Заперечення немає. Будь ласка.
Володимире Михайловичу! Може тут врахувати, я підтримую, і тут наше Експертне управління логічно говорить, що тут редакційну правку внести. То з редакційною правою, яка пропонується Науково-експертним управлінням, щоб потім уже не редагувати і в цілому. Тут у вас є на руках, що замість „внесення змін до законодавства” словами „збільшення установленого закону”.
Шановні колеги! Є тут зауваження редакційного характеру. Якщо немає заперечень, з урахуванням цього застереження, цієї рекомендації Науково-експертного управління поставити на голосування про прийняття проекту закону в цілому. Немає заперечень?
Ставлю на голосування цю пропозицію [[реєстраційний номер 1238]] про прийняття з урахуванням зауважень Науково-експертного управління проекту Закону про внесення змін до Сімейного кодексу України [[щодо врегулювання порядку визначення розміру аліментів]] в цілому як закону. Прошу голосувати. [[17:57:18]] За-387 Закон прийнято. Тепер, шановні колеги, ставлю на голосування для прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Сімейного кодексу України [[щодо збільшення розміру аліментів на дітей]] [[реєстраційний номер 2008]]. Прошу голосувати. [[17:57:50]] За-202 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування про направлення законопроекту [[реєстраційний номер 2008]] на повторне перше читання. [[17:58:12]] За-191 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Будь ласка, по фракціях. Партія регіонів – 0, „Блок Тимошенко” – 114, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 37, комуністів – 25, „Блок Литвина” – 15. У нас ще два законопроекти, давайте розглянемо. Ну, будь ласка, Олег Ляшко мікрофон.
Олег Ляшко, „Блок Юлії Тимошенко”. На превеликий жаль, сьогодні, у Міжнародний день захисту дітей, наша Верховна Рада не привітала цих дітей. А особливо тих, які з малозабезпечених, знедолених сімей, які позбавлені можливості отримувати батьківську опіку і не лише її, а й можливості достойно жити і мати прийнятний рівень цього забезпечення. Я хочу, щоб оті депутати від провладної коаліції, які не голосували за цей закон, я хочу, щоб вони знали, можливо, вони не знають. Що сьогодні сім’ї, які отримують аліменти, на дитину отримують по 230 гривень аліментів, у кращому випадку. Попробуйте, шановні депутати, прожити на ці аліменти. Нехай жіночки, які виховують цих дітей, нехай вони знають, завдяки кому в кавичках вони сьогодні не отримали можливості підвищити рівень забезпечити своєї дітвори. Мені прикро! Коли ми сьогодні спостерігаємо такий цинізм, у Міжнародний день захисту дітей!
Ні, ні, шановні колеги! Тут згадувалась фракція. Чечетов. Та не треба нам. У нас ще є два законопроекти, які потрібно прийняти. Я прошу вас. Юрій Анатолійович, я прошу вас. Михайло Чечетов.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Ну, мне очень жаль, что оппозиция, как не может объединиться и выступать единой сильной оппозицией, все делит кресла, так и не может подать один цельный, нормальный законопроект. Я же предлагал принять в первом чтении, а потом разумные предложения со второго законопроекта на процедуре второго чтения учесть. Нет, вы проголосовали так, как хотели. Ну, как хотели, так и проголосовали. Поэтому, если есть желание еще раз возвратиться, пожалуйста, вот сидит Министерство финансов, пусть посчитают деньги, и через неделю можем возвратиться еще раз. Но надо же выступать с одним законопроектом, так же нельзя. Вы даже детям и то не можете помочь объединившись, да. Спасибо.
Шановні народні депутати, на превеликий жаль, законопроект відхилено. Будь ласка, Юрій Кармазін, ще ви сьогодні не завершили виступ.
Юрій Кармазін, „Наша Україна – Народна Самооборона”, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, шановний Володимир Михайлович, вельмишановний пане Чечетов, подивіться, будь ласка, що пропонувалося в цьому законі. Там пропонувалося замінити слова „30 відсотків прожиткового мінімуму”, на який ми пропонуємо виживати дитині любій, на що, на „прожитковий мінімум” для дитини відповідного віку. Що ми пропонуємо антиконституційне? Та навпаки ми пропонуємо зробити конституційне. Бо Конституція передбачає для кожного громадянина, а дитину не можна робити якоюсь неповноцінною по відношенню до дорослого, прожитковий мінімум. Ми зобов’язані їй забезпечити це. Як, за рахунок батьків, за рахунок держави, це вже неважливо. Тому я би просив вас, шановні всі, і опозиція, і коаліція, Володимир Михайлович, поставити на повторне перше читання. А тоді будуть розрахунки хай дадуть, але не гробити цей законопроект. Дякую вам.
Дякую. Шановні колеги! Я вже пояснив логіку наших дій. Я ставив на повторне. Я ставив, не підтримали, 191. Я прошу вас, шановні колеги, ну давайте рухатись, ну нема голосів. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Сімейного кодексу України [[щодо подружнього піклування]] [[реєстраційний номер 2615]]. І 4313, це проект Закону про внесення змін до статті 212 Сімейного кодексу України [[щодо мораторію на усиновлення іноземцями дітей з України]]. Тут прохання таке розглянути ці законопроекти. Будь ласка, з процедури Михайло Чечетов.
Уважаемый Владимир Михайлович, там было предложение автора законопроекта Коржа снять с розгляду законопроект 2615. Поэтому просьба этот законопроект не рассмотреть, не рассматривать, мы можем проголосовать. А 4313 можем рассматривать.
Справа в тому, що в мене немає з приводу цього звернення народного депутата, але він он є в залі. Будь ласка, мікрофон ввімкніть. Я хочу ще раз сказати: нічого в мене на цей момент немає. Можливо, він писав. Не дійшло воно ще. Будь ласка.
Шановний пане Голово, я на минулому тижні вам подавав письмову заяву про те, щоб зняти його з розгляду у зв’язку з необхідністю його доопрацювання. Я просив би врахувати це як чинне моє звернення і зняти його з розгляду.
Дякую. Я прошу Секретаріат, і звертаю увагу, чому цей документ не було своєчасно подано для врахування при розгляді цього питання? Я ставлю на голосування пропозицію про перенесення розгляду. Зняття взагалі з розгляду, да? Ставлю на голосування пропозицію про зняття з розгляду проекту Закону про внесення змін до Сімейного кодексу України щодо подружнього піклування. Реєстраційний номер 2615. Прошу голосувати. [[18:04:32]] За-226 Законопроект знято з розгляду. Тепер, шановні колеги, законопроект 4313, про внесення змін та доповнень до статті 212 Сімейного кодексу України [[щодо мораторію на усиновлення іноземцями дітей з України]]. Я пропоную, шановні колеги, розглянути його за скороченою процедурою. Нема заперечень? Ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[18:04:43]] 4313 Проект Закону про внесення змін та доповнень до статті 212 Сімейного кодексу України [[щодо мораторію на усиновлення іноземцями дітей з України]] [[18:05:11]] За-219 Рішення прийнято. Євгеній Іванович, будь ласка, доповідайте.
Дякую, Володимир Михайлович. Шановні колеги, проект Закону України про внесення змін та доповнень до статті 212 Сімейного кодексу України щодо мораторію на усиновлення іноземцями дітей з України [[реєстраційний номер 4313]], був внесений ще 2 квітня 2009 року мною як народним депутатом та моїм колегою Лук’яновою Катериною. Автори законопроекту чудово розуміють, що усиновлення – це фундаментальне право дитини, позбавленої батьківського піклування, зростати у сім’ї, оскільки саме сім’я є найкращим середовищем для її розвитку. При усиновленні маємо забезпечення пріоритетності прав дитини над правами дорослої людини, потенційними усиновителями. При міжнародному усиновленні українських дітей усиновителями переважно виступають ті іноземці і ті громадяни, які в своїй державі по тих чи інших причинах не мають можливості усиновити дітей. Я також, напевно, не буду говорити про ті певні випадки, негативні випадки, коли існують і були на протязі декількох років щодо тих дітей їхнє ставлення у тих країнах, куди їх усиновлюють. Останній випадок такий був буквально місяць по тому, як у Росію літаком відправили дитину із запискою, що дитина не підійшла цим усиновителям, які усиновили її за кордон. Напевне, слава Богу, що хоч відправили, тому що ніхто невідомо і ніхто не знає, де знаходяться наші діти і чи вони усиновлені, і до них ставляться з усією повагою і законно, чи вони десь гуляють, тому що від них відмовились? Певний цей рівень і певні ці умови контролюють міжнародні умови, ну, так звання Гаагська конвенція, яка чотири рази була, вносилася у Верховну Раду і чотири рази була провалена. Відповідно постає питання про те, чи є можливість.
Так, будь ласка, тепер, як представник комітету, ще дві хвилини.
Чи ми контролюємо цих дітей? Я вам скажу відверто, що ні, тому що, шановна пані Карпачова неодноразово також зауважувала про необхідність укладання двосторонніх угод щодо міжнародного усиновлення. Однак жодних дій в цьому напрямку також не було зроблено. Сьогодні великий день, сьогодні свято захисту дітей, і для мене, як для громадянина України, для мене, як для батька дуже важливо знати про те, що ті діти, які усиновляються за кордон, що до 18 років ми зобов’язані, як громадяни України, контролювати те ставлення, як до них ставляться. На жаль, ті звіти, які половина звітів направляється в міністерство, половина звітів по тій чи іншій причині, хто не знає, а в більшості випадків, що не контролюють, ми не можемо сказати, всі ті діти, які усиновлені, в якому вони зараз стані. Як громадяни України, як держава, я рахую, що за таке повинно бути соромно. В цьому законопроекті із змінами до 2012 статті Сімейного кодексу сказано дуже просто про те, що обмежити усиновлення іноземцями, громадянами тих держав, з якими не укладено двосторонні міжнародні договори про співпрацю з питань усиновлення та захисту тих дітей. При цьому в законопроекті є логічні виключення, мораторій не може розповсюджуватися на випадки усиновлення іноземцями, що є родичами дитини, іноземцями, що перебувають в офіційно зареєстрованому шлюбі з батьком чи з матір’ю. Хочу наголосити, що мораторій вводиться лише на той час, необхідний на підписання двосторонніх угод. Якщо наша держава, наше міністерство підпише двосторонні угоди, цей мораторій не складається. Я дуже хотів би, щоб такі питання у нас ніколи у Верховній Раді не виникали як політичні. Тому що, напевно, захист дітей, особливо тих дітей, які ще є сиротами – це велике моральне право треба хоча би від нас мати можливість їх захистити. Комітет розглянув цей законопроект. Комітет.
Будь ласка, завершуйте.
Комітет розгляну даний законопроект і прийняв – підтримати його в першому читанні та за основу. Я дуже просив би народних депутатів підтримати цей законопроект, особливо в такий день, тому що в кожного у нас є право, ми являємося батьками, дідусями, являємося просто громадянами України, які стоять на захисті наших громадян особливо в формі дітей-сиріт та за кордоном. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги! Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Висновок Головного науково-експертного управління: законопроект може бути прийнятий за основу. Якщо немає заперечень я поставлю на голосування цю пропозицію: про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до статті 212 Сімейного кодексу України [[щодо мораторію на усиновлення іноземцями дітей з України]] [[реєстраційний номер 4313]]. Прошу голосувати. [[18:11:08]] За-191 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування про направлення законопроекту на повторне перше читання (реєстраційний номер 4313). [[Шум у залі]] Ну, шановні колеги, тоді треба проголосувати, запросити і було б людей, тільки проголосувати. Чому ж ви не голосуєте? [[18:11:33]] За-341 Рішення прийнято. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Завтра Верховна Рада України продовжить працювати у пленарному режимі з 10 години ранку.