Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України. Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:02:57]] Зареєструвалося -389. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати! Сьогодні громадяни України, віруючі мусульмани, разом з ісламським світом відмічають перший день свята Ураза-байрам, який знаменується завершенням місячного посту місяця рамадан. Дозвольте від вашого імені поздоровити всі громадян України що сповідують іслам, зі святом Ураза-байрам і побажати всьому багаторелігійному українському суспільству миру, злагоди, процвітання і спільної роботи на благо України. [[О п л е с к и]] Шановні колеги! Тепер інформація про результати роботи Верховної Ради України на пленарному засіданні 2 листопада. Розглянуто сім питань порядку денного. За результатами розгляду: прийнято три закони, в тому числі два закони про ратифікацію угод; два законопроекти прийнято за основу; два законопроекти відхилено. Шановні народні депутати! Оголошується до розгляду питання про надання згоди на призначення Президентом України Медведька Олександра Івановича на посаду Генерального прокурора України. Комітет пропонує такий регламент розгляду питання. Він підготовлений з врахуванням вже усталеної практики розгляду пропозицій Президента про надання згоди на призначення на посаду Генерального прокурора. Інформація від комітету - до 3 хвилин, виступ кандидата на посаду Генерального прокурора - до 5 хвилин, відповіді кандидата на посаду Генерального прокурора до 10 хвилин і прийняття рішення. Нема заперечень? Дякую. Хто буде від комітету доповідати? Марія Маркуш? Будь ласка, заступник голови комітету має слово для доповіді.
Шановні колеги, шановний Головуючий і шановні присутні члени уряду! Президент України Віктор Андрійович Ющенко подав до Верховної Ради України пропозиції щодо надання згоди Верховної Ради України на призначення Олександра Івановича Медведька на посаду Генерального прокурора України. Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності на засіданні другого листопад 2005 року розглянуто поданий Президентом України Віктором Андрійовичем Ющенком проект Постанови Верховної Ради України про надання згоди на призначення Президентом України Медведька Олександра Івановича на посаду Генерального прокурора України. В обговоренні зазначеного питання взяло участь 10 народних депутатів – членів комітету. Було запропоновано Верховній Раді України підтримати зазначений проект Постанови. Однак, п’ятеро членів комітету підтримало зазначений проект Постанови, четверо з присутніх проголосували проти, а один утримався. Таким чином, комітетом рішення зазначеного питання не було прийнято. У членів комітету виникло багато запитань. Я думаю, Олександр Іванович, виступаючи, дасть відповіді на ці питання і інші, які виникнуть у шановних колег. Дякую.
Дякую вам, сідайте, будь ласка, Марія Андріївна. Шановні колеги, до трибуни запрошується Олександр Іванович Медведько для виступу, а потім запитання, якщо у вас такі виникнуть. Прошу уваги, шановні колеги! Так, будь ласка, Олександре Івановичу.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати України, присутні! Хочу відверто сказати, знаходячись на цій високій трибуні, я повністю усвідомлюю всю міру відповідальності, що пов’язана з посадою Генерального прокурора України. Це розуміння грунтується на моєму життєвому та професійному досвіді. Українська громада втомилася від перманентних конфліктів навколо прокуратури і очікує від нового Генерального прокурора, перш за все, чесності, виваженості, політичної заангажованості та об’єктивності. Наскільки можна судити із повідомлень у засобах масової інформації коло претендентів на цю посаду було зараз як ніколи широким, тому я вдячний за висловлену довіру Президентові України, який зупинив свій вибір на моїй кандидатурі. Я абсолютно впевнений, що посада Генерального прокурора має бути політично незалежною. Генеральний прокурор – це фігура процесуальна, від рішень якої залежить спрямованість дій слідчих і прокурорів, а отже і можливість досягнення мети правосуддя. Тому аполітичність прокурорів при здійсненні службових повноважень має бути не лише приписом закону, але і внутрішнім переконанням. Підтримуючи обвинувачення від імені держави, або здійснюючи нагляд за законністю вони повинні діяти неупереджено, на засадах рівності усіх перед законом. Таке можливо лише у разі реальної незалежності прокурорів, що є важливим елементом об’єктивності їх діяльності, а тому сподіваюсь на вашу підтримку з цього питання, оскільки Верховна Рада України є одним із головних гарантів, який у змозі забезпечити належний статус прокурора. На мою думку, коли йдеться про діяльність прокуратури або інших правоохоронних органів, публічність та гласність допустимі лише у тій мірі, в якій вони не порушують презумпцію невинуватості, а також права людини на конфіденційність інформації стосовно своєї особи. Прокуратура і інші правоохоронні органи повинні не ділитись з громадськістю своїми підозрами та припущеннями, а інформувати про конкретні результати роботи. На основі зазначених принципів вважаю за необхідне зосередити зусилля органів прокуратури насамперед на розв’язання наступних питань. Загалом я виступаю проти термінів „актуальні” або „резонансні” кримінальні справи. Для пересічного громадянина кожна справа, яка безпосередньо зачіпає його права та інтереси є актуальною. Разом з тим, у нинішній ситуації неможливо уникнути цього терміну, оскільки низка кримінальних справ набула широкого розголосу не тільки в Україні, але і поза її межами. Про необхідність прозорого розслідування окремих з них йдеться навіть у резолюціях Парламентської асамблеї Ради Європи. З огляду на це, Генеральна прокуратура найближчим часом має зробити чіткі та зрозумілі для громадськості кроки, які б засвідчили про її бажання встановити істину та прийняття законних рішень у справах, які вже тривалий час на слуху у широкого українського загалу. Хочу сказати декілька слів про ще одну надзвичайно актуальну проблему, а саме: виконання вимог Перехідних положень Конституції України та інших зобов’язань перед Радою Європи щодо реформування прокуратури. Зазначу, що свою позицію стосовно реформи досудового слідства я нещодавно мав нагоду наголосити на засіданні „круглого столу” у Верховній Раді. Вона проста і зрозуміла, оскільки відповідає всім міжнародним стандартам. Слідство в Україні повинно бути організовано за відомчим принципом, а прокуратура має зосередити свої зусилля на нагляді за додержанням законів. Я прихильник того, що без згоди прокурора не повинно порушуватися кримінальне провадження та пред’являтися обвинувачення. Ще одне болюче питання – це корупція в органах державної влади і управління. Настав час рішуче покласти край безсоромній практиці притягнення до відповідальності землевпорядників та секретарів сільських рад за дрібні порушення. Слід предметно визначитися з основними причинами поширення корупції у суспільстві, запропонувати реальні, а не формальні механізми боротьби з нею, розробити і внести зміни до чинного законодавства, перш за все антикорупційного, змінити формат протидії корупції, відмовитися від відомчих інтересів і створити, кінець кінцем службу розслідування з пріоритетним завданням викриття розслідування та попередження корупційних злочинів серед посадовців. На основі саме таких підходів Генеральна прокуратура розробила проект Закону України „Про державну службу розслідування”. Стосовно так званої загальнонаглядової функції. Відомо, що відповідні інституції Ради Європи негативно оцінили останні зміни до Конституції України, якими за прокуратурою закріплено функцію нагляду за додержанням законів щодо прав і свобод людини і громадянина. Разом з тим, у рамках реалізації спільного плану дій Генеральної прокуратури України та Ради Європи щодо реформування.
Дайте можливість закінчити виступ.
Підготовлені конкретні пропозиції стосовно повноважень прокуратури у некримінальній сфері. Тому я впевнений, що спільно з вами ми запропонуємо такий варіант діяльності, який відповідав би, з одного боку, стандартам Ради Європи, а з іншого, вітчизняним реаліям і традиціям та не зруйнуємо при цьому національну правову систему і не зашкодимо захисту прав і свобод громадян. На завершення хочу сказати наступне. Я розумію актуальність і гостроту завдань, що стоять наразі перед органами прокуратури. У мене є бачення шляхів їх вирішення, а також є професіонали, які здатні забезпечити їх виконання на основі зазначених мною принципів. Дякую за увагу.
Шановні колеги, виступи завершено. Якщо у вас є запитання, прошу записатися. Ми домовилися 10 хвилин на запитання. Будь ласка, на табло прізвища народних депутатів, що записались на запитання. Юрій Соломатін, фракція комуністів.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановний претенденте, я звертаюся до вас як Голова Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України „Березовський – Ющенко” з проханням сприяти в наданні нам правової допомоги в розслідування руху коштів з двох латвійських банків до України. Скажіть, будь ласка, яка кандидат на посаду Генерального прокурора України, що можна зробити для того, щоб саме тут істина і правда були встановлені. Дякую.
Дякую за запитання. Шановний народний депутат, ми отримали від тимчасової слідчої комісії матеріали і зараз за дорученням виконуючого обов’язки проводиться відповідна перевірка і згідно закону буде прийняте рішення. Дякую за запитання.
Так. Олександр Пеклушенко, „Регіони України”.
Уважаемый докладчик, Александр Пеклушенко, Запорожская область, «Регионы Украины». Нас интересует несколько вопросов. Первое. Ваше отношение к сфальсифицированному делу по поводу Бориса Колесникова? Второе. Ваше отношение к тому, что называется делом о сепаратизме на Северодонецке? Третье. Ваше отношение к вопросу ажиотажа вокруг вашего коллеги Васильева? И вопрос очень важный для запорожцев. Это наш вам депутатский наказ. Ситуация вокруг вкладчиков банка «Наш банк». Эти люди ограблены и три года не могут получить свои сбережения. Мы не просим, мы настаиваем, чтобы этот вопрос был у вас приоритетным. Спасибо за ответ.
Спасибо за вопрос. Что касается уголовного дела в отношении Колесника, производство по данному делу приостановлено в связи с болезнью Колесникова. И по его выздоровлению будет возобновлено следствие, и принято соответствующее решение. В отношении уголовного дела Тихонова. Расследование по уголовному делу в настоящее время окончено. Идет ознакомление с материалами данного уголовного дела. И по окончанию ознакомления, и рассмотрение соответствующих ходатайств будет решен вопрос о дальнейшем движении уголовного дела. Что касается взаимоотношений с Васильевым Геннадием Андреевичем, я с ним не поддерживаю отношений. Нормальные взаимоотношения. Уголовного дела в отношении должностных лиц «Наш банк» по Запорожью. Мы примем все меры для того, чтобы решение соответствовало законности.
Василь Надрага, фракція Народної партії.
Василий Надрага, фракция Народной партии, блок Литвина, Луганская область. Уважаемый Александр Иванович. Я хочу вас поприветствовать, потому что по Луганской области о вас самые добрые отзывы, и дай Бог. Но я хочу вам напомнить наш вчерашний разговор на фракции. Вы сказали две важные тезы. Первая. Вы будете заниматься только тем, чем вы будете заниматься, вы будете заниматься тем, что должен делать Генеральный прокурор. Не политикой, а обеспечением правопорядка в этой стране. И второй момент. Вы сказали, что вы не будете ничьим политическим инструментом ни в каких выборах. Я бы очень хотел, чтобы это состоялось. И напомнить вам, что, как фракция, мы готовы вас поддержать, и мы говорили. Но при одной маленькой составляющей – раз и навсегда. Если вы выполните эти обязательства, мы и в будущем идти вместе с вами и поддерживать все то, что вы будете делать позитивного для этой страны, а не давать возможность политическим интриганам и всем остальным, которые на законодательной площадке пытаются найти политику, вместо того, чтобы найти закон. Дай Бог вам удачи.
Спасибо. То, что я говорил вчера на фракции, я заявляю, подтверждаю в сессионном зале.
Так, Борис Беспалий, фракція „Наша Україна”.
Прошу передати слово Сергію Жижко.
Сергій Жижко, будь ласка, мікрофон ввімкніть.
Сергій Жижко, фракція „Наша Україна”. Шановний претенденте, народ сподівається вже давно на те, що правоохоронні органи будуть служити закону, що ними будуть керувати люди чесні порядні і високопрофесійні. І особливо, на майдані народ вимагав очистити владу в Україні від корупції, очистити, відділити право від політичної кон’юнктури правоохоронні органи і вимагав злодіям тюрми. Скажіть, будь ласка, як ви думаєте далі ставитися до такої важливої теми, як сервер, комп’ютерний, який використовувався для фальсифікації виборів президентських і друге, як ви будете ставитися до теми кримінальної еміграції, пов’язаної з Бакаєм, Білоконем, Щербанем і поверненням їх в Україну, а також до справи Гонгадзе? Адже, народ вимагає саме по цих справах підходити: або, або. Або – вони будуть покарані, або
Дякую за запитання. Хочу вас проінформувати, що по всім цим випадкам, які ви назвали, порушені і розслідуються кримінальні справи: і стосовно сервера, і стосовно Гонгадзе. Ці розслідування проводяться в тісній співпраці з відповідними оперативними підрозділами і ми приймемо рішення по цих справах в відведені нам терміни і зробимо все, щоб ці рішення відповідали вимогам діючого законодавства.
Левко Лук’яненко, Блок Тимошенко. Фракція Блоку Юлії Тимошенко, будь ласка. Мікрофон.
Українська республіканська партія, Блок Юлії Тимошенко. Шановний Олександре Івановичу, скажіть, поясніть, будь ласка, ваше ставлення до такого явища: справа Гонгадзе, Олександрова і так дальше розслідуються у продовж років і ніяк вона не розслідується. Це що, слабкість, малокваліфікованість прокурорів чи в чому тут справа? Друге питання, чому не розкриті політичні убивства, які трапилися за 14 років незалежності України? Що це, прокуратура допомагає тим, хто вбиває чи в чому справа? Далі, ваше ставлення до того, що на Україні розрізали на металобрухт 32 цукрові заводи. Як це можна пояснити? І ще одне питання: у нас в Україні страшенно широко поширено, що якісь злодії вирізають дріт алюмінієвий або інший, мідний дріт із шахт, із інших комунікаційних систем, здають його в магазини і металобрухт.
Дякую за запитання. Стосовно справи Александрова, вона знаходиться в суді, триває судовий розгляд у Луганському апеляційному суді. І я вважаю, що буде прийняте відповідне рішення. Стосовно справи Гонгадзе, ви знаєте, що безпосередні вбивці по цій кримінальній справі, вони встановлені, зараз йде ознайомлення з матеріалами кримінальної справи, і як тільки вони закінчать ознайомлення, справа буде скерована до суду. Я розумію, що більше хвилює питання стосовно замовників, організаторів. В цьому плані робота проводиться разом Службою безпеки. І ми плекаємо надію на позитивний результат. Що стосовно політичних вбивств, я не знаю, що ми мали на увазі, які конкретні справи, але повірте, якщо вони не розкриті, то я впевнений, що по кожній справі зроблено відповідний комплекс слідчих і оперативних дій, направлених на їх розкриття. Стосовно вашого питання про те, що ріжуть підприємства на металобрухт, здають металобрухт і таке інше, я хочу сказати, що да, це явище існує у нас в державі, але робота з цього проводиться. До речі, сказати, що за 10 місяців цього року виявлено майже 11 тисяч таких злочинів, і більшість з цих справ скерована до суду.
Валерій Асадчев.
Валерій Асадчев, Українська Народна партія. Шановний Олександр Іванович, я хочу вам задати питання, ви сказали, що прокуратура має, її діяльність відповідати тим цивілізованим демократичним засадам, яка вона діє в аналогічній інституції в інших країнах. Я все-таки хотів, щоб ви більш чітко зупинилися на таких функціях прокуратури як функція загального нагляду. Ваше бачення: чи має все-таки прокуратура займатися функцію загального нагляду чи вона не має займатися цією функцією як це фактично аналогічні інституції не займаються в інших демократичних країнах? Будь ласка.
Дякую за запитання. Шановні народні депутати, як ви знаєте в Конституції не було функції, конституційної функції як загальних нагляд. З 1 січня, дійсно, вами, народними обранцями, прийнято таке рішення. І я, як Генеральний прокурор, і всі прокурори повинні виконувати цей закон і ми його будемо виконувати. Але я хотів би сказати вам, що це питання непросте. І зараз в цей час зразу відмовитися від цієї функції як це вимагає Рада Європи і інші європейські інституції, я вважаю, що не можна. Треба еволюційно підходити до цього питання, оскільки інші інституції, тобто суди та інші органи, ще не готові взяти на себе взяти на себе весь цей тягар розгляду звернень громадян, особливо соціально незабезпечених , інвалідів, пенсіонерів. І тому я ще раз наголошую про те, що ми до відмови повинні йти поступово, еволюційно.
Олександр Іванович, дякую. Час вичерпаний, сідайте, будь ласка. Шановні колеги, запросіть народних депутатів до сесійної зали, ми маємо приймати рішення. Так, шановні народні депутати, прошу уваги! Переходимо до прийняття рішення. Прошу сісти всіх на місця, зайняти свої місця, шановні колеги. Я прошу всіх зайняти місця, будемо зараз голосувати. Прошу підготуватися до голосування. Вноситься на голосування проект Постанови Верховної Ради України, реєстраційний номер 8360 Про надання згоди на призначення Президентом України Медведька Олександра Івановича на посаду Генерального прокурора України. Прошу голосувати. [[10:25:35]] За-303 Рішення прийнято. Шановні колеги! Дозвольте від вашого імені привітати Медведька Олександра Івановича і побажати плідної роботи, забезпечення верховенства права, захисту прав і свобод людини і громадянина. А тепер по фракціях, будь ласка: Фракція комуністів – 55, „Регіони України” – 50, Народна партія – 46, „Наша Україна” – 37, Блок Тимошенко – 3, СПУ – 0, Української народної партії - 1,СДПУ(о) – 19, „Вперед, Україно!” – 19, „Довіра народу” – 15, „Реформи і порядок” - 5, Партія промисловців і підприємців - 14, Народний рух України – 13 , „Єдина Україна” - 0, Позафракційні – 26. З мотивів, будь ласка, якщо є бажання, запишіться, 5 хвилин. На табло прізвища народних депутатів, що записалися. Михайло Лобода, фракція комуністів, будь ласка.
Прошу слово передати Петру Степановичу Цибенко.
Петро Степанович Цибенко, мікрофон.
Спасибі. Фракція комуністів, Цибенко. Я хотів би людині, яка обрана Генеральним прокурором України побажати від імені фракції стояти на сторожі закону, незважаючи ні на що. Але найголовніше, заради чого я взяв сьогодні слово, Володимире Михайловичу, то сказати ще раз про те, як людину, як депутата, як комуніста та настирливість, з якою протягуються СОТівські закони і з якою наші соціал-патріоти здають національні інтереси України, голосуючи за СОТівські закони. Я хотів би ще раз наголосити на позиції фракції. Ми розуміємо, що нас не влаштовує ніяка кабала, ні з якого боку. Я розумію, що недавно дядько Сем пообіцяв черговий рай в Україні через відміну, через скасування поправки Джексона-Веніка, але я хотів би, щоб поперед всього були національні інтереси України. А це суперечить національним інтересам України. Дякую.
Ярослав Сухий, фракція "Регіони України", будь ласка, мікрофон.
Сулковському прохання передати слово.
Павло Пулковський, будь ласка.
Володимире Михайловичу, фракція "Регіонів України" просить вас повернутися і включити до порядку денного Постанову Верховної Ради України про утворення тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування фактів порушення прав громадян на свободу совісті в Рівненській області. Це постанова 8352. І 8353 постанову також просимо про заходи щодо недопущення міжконфесійних конфліктів та порушення права громадян на свободу совісті у Рівненській області. Дякуємо.
Олег Зарубінський, фракція Народної партії.
Олег Зарубінський, фракція Народної партії. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. Я хотів би сказати, що мотивами нашого голосування за Олександра Івановича були наступні: вчора відбулася серйозна і відверта розмова нашої фракції з кандидатом на посаду Генерального прокурора, і ми почули фактично гарантії того, що Олександр Іванович, це буде Генеральний прокурор, для якого на першому місті завжди буде тільки закон, тільки закон і ніщо інше. Не замовлення, не рекомендації, не телефонні дзвінки, а закон, який є однаковий для всіх громадян України. І нам подобається те, що Генеральним прокурором буде професійна людина. Саме професіоналізму владі сьогодні не вистачає. Успіхів вам від Народної партії!
Володимир Стретович, фракція „Наша Україна”.
Володимир Стретович, Партія „Християнсько-демократичний союз”, фракція „Наша Україна”. Шановний кандидат на посаду Генерального прокурора, шановні присутні! Склалася в Україні ситуація, що прокурорські працівники фактично непідсудні і безвідповідальні перед суспільством. Я хочу просити Олександра Івановича – йому зараз, правда, немає часу, за прийомом вітань, - щоб ця практика була порушена, оскільки прокурори теж повинні відповідати по статтях Кримінального кодексу за зловживання владою, за службову недбалість, за халатність, тому ситуація з правами людини, із захисту цих прав саме з боку прокуратури, сьогодні в державі виглядає досить критичною. Хочеться вірити, що новий Генеральний прокурор, попри запевнення того, що він проти радикальних змін у складі прокуратури, проведе відповідні кадрові перестановки – і дійсно ми встановимо режим законності, ще раз підкреслюю, законності, а не свояцтва, кумівства, протекціонізму в діяльності цього відповідального органу. Побажаємо Олександру Івановичу успіху у його діяльності. Дякую.
Віталій Корж, фракція Блоку Юлії Тимошенко.
Прошу передати слово Андрію Шкілю.
Андрій Шкіль, мікрофон, будь ласка.
Дякую. Я хотів би наголосити на тому, що після цього голосування ми можемо чітко і однозначно сказати, що в Україні буде діяти прокурорська вертикаль, тому що це зрощення під час голосування, коли голосують комуністи, партія „Регіонів” і „Наша Україна”, вкотре. так само був проголосований в першому читанні бюджет, так само зараз була проголосована ця кандидатура, тому я хотів би, щоб усі тут присутні народні депутати чудово розуміли, що зараз знову почне діяти та ж сама машина, на превеликий жаль, яка діяла і до цього. І мені дуже шкода колег з „Нашої України”, які підтримали цей процес. Боротьба з „кучмізмом” не може полягати в тому, щоб його очолювати. Не може ніхто ставити своїх людей на посади силових структур: чи це було б СБУ, чи була б прокуратура. І не може Петро Порошенко ставити своїх людей туди. І ви не повинні були підтримувати політично заангажовану кандидатуру. Тому і не нарікайте на те, що будуть усі справи розслідуватися так, як розслідувалася справа Александрова, що всі справи будуть розслідуватися так, як.
Дякую. Микола Мельник, будь ласка.
Прошу слово передати Карнауху Миколі Васильовичу.
Микола Карнаух. Мікрофон ввімкніть.
Дякую. Шановні виборці! Шановні народні депутати! Фракція Соціалістичної партії України не голосувала за кандидатуру Медведько в силу таких обставин. У нас є дані, що Олександр Іванович Медведько, працюючи на менш відповідальних посадах, зокрема очолюючи слідчу оперативну групу по розслідуванню обставин вбивства журналіста Александрова, а потім будучи членом цієї групи, свідомо сприяв притягненню до відповідальності завідомо невинної людини. Ми вважаємо, що така практика і таке відношення є несумісним із посадою Генерального прокурора і тому зайняли таку позицію. Ми вважаємо, що кожен повинен відповідати по закону, але і працівники прокуратури, які себе скомпрометували, які притягували до відповідальності невинних людей, не можуть займати відповідальні посади. Дякую. Шановні колеги! Олег Григорович! Так можливо ви виголосите заяву? Будь ласка, слово для заяви має. ну є 2 заяви. А після того ще є заява фракцій „Регіони України” і Компартії. Будь ласка, будете виступать? Ну ви попросили оголосити перерву на 30 хвилин з питання обрання заступника Голови та голів комітетів. Будь ласка.
Шановний Голово! Шановні народні депутати! Сьогодні до початку виборчої кампанії залишилося 20 днів. І сьогодні вже в которий раз на порядок денний ставиться питання про вибори заступника Голови Верховної Ради, голів цілого ряду комітетів, заступників голів комітетів і інше. Прикро, що до кінця каденції ми маєм такі величезні вакансії. В цих умовах фракція блоку Юлії Тимошенко сьогодні прийняла рішення зняти всі кандидатури, які були запропоновані нами і ми участі у голосуванні приймати не будемо, бо не віримо в результативність цих вибрів. Дякую.
Дякую, Олег Григорович. Шановні колеги, на вимогу двох фракцій, фракції „Регіонів України”, а також Комуністичної партії України буде виступити Павло Сулковський, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. Заява депутатської фракції Партії регіонів вдруге, ми у вівторок вас повідомляли, і сьогодні вдруге повідомляємо, шановні колеги, з приводу порушення Головою Рівненської обласної державної адміністрації Василем Червонієм права громадян на свободу віросповідання. Шановний головуючий, шановні колеги, вельмишановні виборці. Фракція Партії регіонів із занепокоєнням привертає увагу державної влади і громадськості до наруги над релігійними почуттями віруючих Української православної церкви, що чиниться у Рівненській області за потуранням голови обласної державної адміністрації Василя Червонія. Аналіз численних скарг і звернень мешканців області дає підстави зробити висновок про те, що рівненський губернатор грубо перевищує свої службові повноваження, втручаючись у міжконфесійні стосунки, фактично. розпалювання ворожнечі між громадянами України, прихильниками різних конфесій. Не приховуючи свого ворожого ставлення до Української православної церкви та водночас виявляючи прихильність до Православної церкви Київського патріархату, не даремно патріархат і просив до Дня незалежності Президента Віктора Андрійовича Ющенка дати Героя України Василю Червонію за заслуги перед Київським патріархатом. Василь Червоній віддає незаконні розпорядження адміністрації і потурає незаконному захопленню храмів Української православної церкви прибічниками Київського патріархату. Авантюристична позиція губернатора спричинила фізичні зіткнення віруючих. На превеликий жаль, у цих конфліктах вже пролилася кров. У цивілізованій Європі, куди прагне потрапити Україна, така поведінка представника державної влади сприймається не інакше, як дикунство, прояв середньовічного варварства. Фракція Партії регіонів попереджує діючу сьогоднішню державну владу про небезпеку повернення до ситуації початків 90-х років із численними конфліктами на релігійному грунті. Шрами від яких на тілі українського суспільства загоїлися лише нещодавно. То ж яким силам вигідно сьогодні знову ятрити ці рани і розбурхувати суспільство напередодні виборів. Слід нагадати, що Червоній задовго до того, як сів у губернаторське крісло, вже уславився брутальним ставленням до віруючих. На жаль, це не завадило керівництву держави призначити цього популіста на пост глави обласної адміністрації. Шановні народні депутати, було подано, у вас в залі є два проекти постанови. І ми просимо підтримати постанову 8352, щоб утворити слідчу комісію, вивчити дану ситуацію, розібратися і вжити відповідних заходів. І другу постанову рекомендувати Віктору Ющенку увільнити такого керівника, як Василь Червоній з посади голови облдержадміністрації. Якщо ми цього, друзі, не зробимо, то просто ми доведемо до такої ситуації, до непоправної.
Дякую. Шановні колеги, ще дві фракції – фракція Української народної партії і фракція Народного Руху України вимагають оголосити перерву для того, щоб порадитися. Хто буде виступати із заявою? Ратушний, будь ласка.
Шановні колеги, шановні виборці. Українська народна партія і Народний Рух України, Михайло Ратушний. Наші дві фракції не хотіли виступати із цією заявою, тому що вважаємо, втягнення парламенту в міжконфесійні, міжрелігійне протистояння, особливо напередодні виборів, є неправильним. Як неправильним є завішення всієї України гаслами політичними: „З нами Бог і Росія!” Але виступ тільки що депутата Сулковського, який свідомо, не перший, не другий раз підкидає сюди, у Верховну Раду питання протистояння між нашими виборцями, які належать до різних конфесій, є підтвердженням того, що хтось зацікавлений, щоб в Україні палахкотів і дальше вогонь міжнаціонального, міжрелігійного протистояння. Я хочу нагадати цим депутатам, тим підпалювачам, що є конкретна стаття Кримінального кодексу, яка говорить, що за такі дії припадає кримінальна відповідальність. Я думаю, як віруюча людина, як греко-католик, як людина, яка немає відношення до протистояння серед православних, думаю, що тут переважно людей серед депутатів людей віруючих, розуміють небезпеку того розпалювання міжконфесійної ворожнечі це було абсолютно злочинно, коли наш колега Сулковський підбурював людей, щоб не пускали патріарха однієї з конфесій в храм. Було абсолютно мені не зрозуміло, як людину, яка має відношення до Волині, коли він закликав мешканців Криму, Одеси, не пускати своїх земляків, не пускати патріарха одної із православних церков в храм на Волинській землі. Я звертаюся до вас, Сулковський, ви ховаєтесь від своїх виборців. Ви втратили довіру в людей, ви згадайте за чиєю підтримкою ви прийшли в цей парламент. Ви взнайте, що зрадника ніколи не поважали ті, кого ви зрадили, і ті, за для кого ви зрадили. Перечитайте Тараса Бульбу, про події, які описані на вашій Рівненській землі. І не розпалюйте протистояння направлення одного волинянина, одного українця на іншого. Вам ніколи люди цього не простять. Я впевнений в тім, що ніколи парламент не буде втягнутий в це протистояння, що ми будемо мудрими, спокійними. Я впевнений, що ми не піддамося на чергову провокацію. Дякую за увагу.
Так, шановні. Що, репліка? Будь ласка, Сулковський, прізвище називалося. Тільки я прошу, без прізвищ, бо зараз знову у нас піде.
Шановні народні депутати, шановний Володимир Михайлович! Попередній виступаючий тільки що хотів спростувати і помогти Василю Червонію. І це все брехня. Як боляче.
Прізвище називалося, шановні колеги! Називалося прізвище.
Як боляче, що цей попередній виступаючий, це з Тернопільщини. Вони вже на Тернопільщині, Володимир Михайлович! Аналогічно приготовились діяти так, як і Червоній на Рівненщині. Тому цього популіста, попереднього виступаючого, брехуна, який тільки всю брехню сказав на трибуні. Не вірте, шановні депутати! Я вас уклінно прошу, схиляю голову перед вами, народні депутати! Попереду прийняття рішення, треба цьому покласти край, заспокоїти Православ’я в Україні і більше популістів цих нахабників бити по руках, щоб вони не лізли до церкви. Хай займаються економікою, виробництвом. А він усіх голів адміністрації Рівненщини тільки біля церков і тримає. Він же не займається економікою і покращанням життя Рівненщини. Це популіст, і треба сьогодні його усунути.
Так, дякую, обмінялися думками. Оголошується до розгляду питання про обрання народних депутатів членами Комітетів Верховної Ради України. Яке рішення? [[Шум у залі]] Ну, комітет. Я тільки переговорив з головою комітету, щоб розглянув комітет це питання. [[Шум у залі]] Немає. Покажіть. Покажіть мені, дайте рішення комітету. Я ще раз хочу сказати: дайте мені рішення комітету. Я прошу вас, не кричіть, шановні колеги. [[Шум у залі]] Ось у мене документи. Дайте мені рішення комітету, я поставлю. Дайте, будь ласка. [[Шум у залі]] Дайте рішення комітету. Я ще раз хочу українською мовою: дайте рішення комітету. [[Шум у залі]] Так, будь ласка, є рішення комітету з цього приводу? Шановні колеги, є рішення комітету? [[Шум у залі]] Не кричіть, будь ласка. Не кричіть! Шановні колеги, давайте домовимося таким чином. Я прошу уваги! Давайте домовимося таким чином. Сядьте всі на місця. Послухайте! О 12 годині. Прошу уваги! О 12 годині я прошу керівників фракцій, голову Комітету з питань Регламенту, депутатської етики і з питань культури і духовності зібратися в кабінеті Голови Верховної Ради. Погоджувальна рада прийме рішення, проголосуємо – ми поставимо на голосування, не прийме – не будемо ставити. Все. Сядьте, будь ласка. Іншого виходу немає. Треба рішення Погоджувальної ради. Не кричіть, я прошу вас! Я прошу вас, шановні колеги! Ви зараз не дасте, завтра друга частина не дасть. Я пропоную! Я пропоную! Сядьте, я знаю, що робити. Я пропоную, шановні колеги, о 12 годині провести засідання Погоджувальної ради. Погоджувальна рада проголосує за розгляд цього питання і будемо розглядати.
Я прошу вас, не керуйте мною.
Я ще хочу раз сказати, шановні колеги! Народні депутати! Я не дію відповідно до обіцянок, я дію відповідно до Регламенту.
Я з віруючими спілкуюсь.
Я пропоную таким чином зараз тоді поступити. Керівникам депутатських фракцій зараз, Адам Іванович продовжує засідання, зібратися в кабінеті, проведемо. Ну, тоді, будь ласка. Шановні колеги, я тоді закрию засідання. Зараз, шановні колеги. Давайте з цього приводу зараз обміняємося по одній хвилині. Не хочете, будь ласка. Я прошу вас, не керуйте мною. Треба ще спочатку повчитися, щоб керувати мною. Я ще раз хочу сказати. Заспокойтеся. Зараз, якщо ви не хочете проводити засідання Погоджувальної ради, зараз по одній хвилині керівники фракцій „за” чи „проти”. Будемо розглядати. Сядьте на місця всі, все. Керівники фракцій. В іншому випадку не буде, ви тиском нічого не зробите. Якщо фракції підтримають зараз, будь ласка. Керівників фракцій зараз запитаємо за розглядати чи ні. Іншого я не бачу. Будь ласка, керівники фракцій. Зараз буде йти. Мікрофон, фракція комуністів, будь ласка. Прошу уваги, якщо буде 226 у загальній сукупності, будемо розглядати. Сядьте, будь ласка, на місця. Будь ласка, фракція комуністів, мікрофон, Петро Цибенко.
Спасибі. Фракція комуністів наполягає на розгляді цього питання. У нас немає ніяких підстав його не розглядати. Тим більше, що суспільство вже збурене. І збурення відбувається не у залі, а за його межами, тобто підтримуємо розгляд цього питання.
„Регіони України”, мікрофон. Самофалову мікрофон. Будь ласка, з місця, сядьте. Мікрофон Самофалова.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые коллеги! Я прошу всех заспокоиться. Я очевидец этих событий. Я один из пяти депутатов «Регионов Украины» прибыл в Острог, и мы общались с верующими. Я 50 минут простоял с верующими, которые представляют Киевский патриархат тоже само. Есть две стороны, которые стоят стенку на стенку. Между ними стои милиция сегодня. Льется кровь, брат родной брату ломает ключицу, женщина со струсом мозга лежит в больнице.
Зрозуміло. Ви „за”.
Второй женщине поломали ребра. Я к чему говорю. Я обещал, что мы приехали не судить здесь, а посмотреть ситуацию, доложить Верховному Совету, чтобы мы создали рабочую группу, потому что права, вроде, та сторона и эта, а истина – она одна.
Дякую, мікрофон. Народна партія, мікрофон, будь ласка. Ну сказали „за”, все! Зараз не агітуйте, будь ласка. Все!
Шановні народні депутати, шановні народні депутати! Неодноразово фракція Народної партії розказувала про ті події, які відбуваються в Рівненській області і в інших областях України, де губернатори, які були призначені в цьому році, почувають себе, як феодали, і вибудовують області і людей під свій тип і під те, як вони бачать політику в цих областях. Тому вважаю, що це питання треба підняти. Але думаю, і фракція Народної партії, ще раз звертаємося до Віктора Андрійовича Ющенка, будь ласка, Президент України вникніть в те, що відбувається сьогодні в регіонах: губернатори поводять себе, як вони вважають на свій власний розсуд за потрібне.
Дякую. Зрозуміло. Далі йдемо. "Наша Україна", мікрофон. Хто буде виступати? Борис Безпалий, будь ласка. Давайте тільки коротко „за”, „проти”, шановні колеги.
Дуже коротко.
Будь ласка.
"Наша Україна", блок Віктора Ющенка. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, шановні радіослухачі і телеглядачі! Зараз Верховна Рада має розглянути такі питання. Як про дотації місцевим бюджетам, про захист дітей, позбавлених батьківського піклування, про пенсійне забезпечення військовослужбовців – осіб начальницького і рядового складу, тобто це ті закони, які реально поліпшують життя людей. Замість того нам пропонують чергову політичну дискусію, яка тільки створює напруження в суспільстві замість того, щоб вирішити саме ці проблеми та інші, яких я не назвав, і якими переповнений порядок денний. Фракція закликає органи правопорядку, правоохоронні органи, органи державної влади вжити всіх заходів для нормалізації ситуації, яка дійсно існує. Але Верховну Раду, як орган теж державної влади, зайнятися своєю безпосередньою роботою, від якої теж залежить покращання життя наших людей, робити свою роботу, а не.
Так, "Наша Україна" проти. БЮТ, хто буде? Мікрофон. Булорус Олег Григорович мікрофон, будь ласка. Шановні колеги, ну я прошу, ну не кричіть! Ну нічого не чути! Ну я прошу вас. Хто від БЮТу буде виступати? Мікрофон, Олег Григорович Білорус, будь ласка. Ну я прошу вас, шановні колеги. Олег Григорович, ви за чи проти?
Шановний головуючий! Шановні колеги народні депутати! Фракція Блоку Юлії Тимошенко вважає, що треба створити комісію, уважно розглянути всі аспекти і тоді вийти на якійсь обгрунтовані, рекомендаційні рішення. Не можна в цей період допускать розпалювання пристрастей, ми вступаємо в особливу смугу – підготовку і проведення всенародних демократичних виборів. Треба створити комісію. Ми просимо прийняти таке рішення.
Спасибі. Значить, БЮТ за тоді виходить. Соціалістична партія. Будь ласка, хто буде? Олександр Олександрович. Мікрофон Бокого. Прошу уваги!
Шановні колеги! Фракція соціалістів з тривогою спостерігає за ситуацією, яка створилася в оцих конфліктних. на конфліктних територіях. Але ми все-таки хочемо, щоб це питання розглядалося у такому плані. Нам треба повернутися зараз до розгляду питань порядку денного. А от питання про те, що відбувається там на місці, треба очевидно розглянути із виїздом на місце групи наших депутатів із участю різних сторін, створити комісію і тільки потім уже за результатами такого розгляду на місці і вивченні ситуації на місці з участю сторін зацікавлених розглядати тоді вже в сесійному залі. Зараз ми пропонуємо все-таки повернутися до розгляду питань порядку денного.
Українська народна партія. Хто? Павло Мовчан. Іван Заєць. Вибачте. Ну, розберіться.
Іван Заєць, Українська народна партія. Я послухав щойно виступ представника фракції БЮТ - і згадав такі мудрі слова: „Благими намірами дорога вимощена в пекло”. Якщо ми хочемо єдності, добра у суспільстві, то давайте діяти за Регламентом, а Регламент нам приписує: є у нас комітет із цих питань, ми ці документи спускаємо до цього комітету, там є представники різних фракцій – і вони вирішать цю проблему. Ат ні, людям хочеться сьогодні розпалювати ворожнечу, людям хочеться сьогодні не допустити єдності українського народу. І тому ті депутати, які тут сидять на чолі із тим відомим депутатом, який тут пирхав і падався об землю, показують, що добра вони не хочуть нашій Україні. Тому наша позиція полягає в тому, щоб перейти до порядку денного, до розгляду законів про зміни до бюджету, де треба вирішувати проблеми фінансування місцевих органів влади, де багато інших проблем. Отже, давайте не будемо розпалювати ворожнечу, а діяти за Регламентом. У комітет віддайте документи і дійте. А це все для того, щоб Україна не мала спокою. Ганьба всім тим, хто хоче сьогодні запалити.
Соціал-демократи, будь ласка, Ігор Шурма. Хто буде? Ігор Шурма чи. Шуфрич, да? Будь ласка, Шуфрич. Ну, визначтесь там, будь ласка.
Шановні колеги, Верховна Рада України не може осторонь дивитися, коли проливається проливається кров, незалежно від того, яка тому причина, а тим паче коли це стало на підставі спланованої провокації з боку голови обласної державної адміністрації, на жаль, в минулому нашого колеги Червонія. Ми вимагаємо притягнути його до відповідальності, звільнити з посади, і до кримінальної відповідальності за те, що сьогодні страждають люди: йдуть брат проти брата. А сьогодні ми маємо розглянути це питання і прийняти рішення. Іншого в цій залі сьогодні бути не може. Дякую.
„Вперед, Україно”, будь ласка, хто буде? Ігор Шаров, мікрофон.
Шановний пане Голово, шановні колеги. Ігор Шаров, виборчий Блок Литвина. За нашими глибокими переконаннями, кадрова політика у нашій державі, м’яко кажучи, потребує корекції. І ми вважаємо цей розгляд початком цієї корекції, ми „за”. Дякую за увагу.
Довіра народу. Антон Кіссе, будь ласка, мікрофон. Хто буде? Кіссе? Будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги. Сегодня мы считаем, наша депутатская группа, что необходимо идти по повестке дня, которая предложена. Сегодня народ Украины ждет от нас принятия конкретных решений. То, что касается поставленного сейчас вопроса, мы считаем, что надо создать комиссию, которая бы изучила ситуацию и вынесла этот вопрос на рассмотрение здесь в Верховную Раду. Мы думаем и убеждены, что сегодняшнее противостояние, которое есть, это просто сегодня не даем возможность реальную идти по той повестке дня, о которой я уже сказал. Спасибо.
Ви за комісію. Зрозуміло. „Реформи і порядок”, будь ласка, Сергій Соболєв. Михайло Косів. Я бачу, бачу. Михайло Косів. Я сказав же. Да, да. Мікрофон, будь ласка.
Михайло Косів, фракція „Реформи і порядок”. Шановний Володимире Михайловичу, з цього питання у сесійній залі подано не лише проект Сулковського, але й ще інший проект Олексіюка і Ширка. Отже, ну, немає сумнівів, що треба розглянути обидва проекти, але для цього треба зібрати спеціальну профільну Комітет з питань культури і духовності і попередньо розглянути ці два проекти або зробити хоча б те, що кажете ви, зібрати голів фракцій, представників комітету і попередньо розглянути це питання. Без підготовки в односторонньому порядку це розглядати абсолютно не можна. Немає сумніву, що ми маємо справу із передвиборними пристрастями, а знову ж таки втягувати церкву як це було напередодні президентських виборів у політичну.
Михайло Васильович, шановні колеги, я ж це пропонував, але ж треба якось знайти компроміс для того, щоб розблокувати роботу Верховної Ради. Якщо ми визначимося розглядати, то автори, які внесли проект постанови про неприйнятність, вони обов’язково будуть мати можливість обгрунтувати свою постанову. Значить „Реформи і порядок” не за розгляд. Партія промисловців і підприємців. Будь ласка, хто від вас буде? Василь Гуреєв, мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги, на порядок денний винесені дуже важливі питання, включаючи і уточнення бюджету 2005 року. Я хочу сказати, що ми додаткові надходження намагаємося розподілити. Але не розуміємо, звідки ці додаткові надходження беруться. Категорично виступає фракція проти того оподаткування, яке застосовується додаткове на державні пакети акцій. Ми вважаємо, що сьогодні ми повинні розглянути проблемні питання бюджету 2005 року. Це перше. Другий пакет. Це пакет акцій по СОТ. Тому Партія промисловців і підприємців і фракція наполягає на тому, щоб рухатися по порядку денному, створити комісію і працювати. Дякую.
Народний Рух України. Хто буде? В’ячеслав Коваль, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати України. В’ячеслав Коваль, Народний Рух України. Я вважаю, Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, що зараз створюється небезпечний прецедент, який дасть змогу іншій частині залу чи іншим фракціям виробляти те, що виробляє група, яка провокує Верховну Раду України на силові дії. Я вважаю, що в Верховній Раді України править один закон, який називається Регламентом Верховної Ради України. Всі законопроекти, які виносяться на розгляд сесійної зали, повинні пройти спеціальний комітет, відповідний Верховної Ради України. Комітет повинен винести законопроекти, а не силові дії тої чи іншої політичної фракції. Ми розуміємо, що насуваються вибори, і для завоювання якихось відповідних там процентів у Рівненській області певним політичним силам потрібний цей демарш. Але, з іншого боку, ми розуміємо, що ми теж можемо здійснити подібний реванш, тому ми категорично проти розгляду цього питання без від.
Дякую. „Єдина Україна”. Хто буде виступати від „Єдиної України”? Богдан Губський? Немає. Що, Адам Іванович, тоді що у нас виходить? Зараз, шановні колеги, ми підрахуємо. Шановні народні депутати, судячи із позицій керівників фракцій є необхідна кількість голосів для розгляду питання тільки того, що стосується створення комісії. Тому я пропоную таким чином, зараз сядьте всі на свої місця, ми проголосуємо питання про включення до порядку денного. Якщо воно буде проголосована. Тоді право на виступ отримають Ширко чи Олексіюк, які виступають про неприйнятність цієї постанови. Якщо не буде підтримана проект постанови про неприйнятність, тоді я поставлю на голосування без обговорення, щоб нам рухатись далі у розгляду це питання. Шановні колеги, прийняла рішення Погоджувальна рада, я дію відповідно, як раз до регламенту. Ну, що ви пропонуєте, мені потрібно розглянути за. Шановний колего, я думаю мені хочеться, щоб розглянуті були законопроекти, які стосуються бюджету, сотівські закони, давайте заблокуємо і закриємо роботу. Простіше буде. Тоді я прошу заспокойтесь. Я дію по регламенту. Ну, що ви мені пропонуєте. Зараз, шановні колеги, ми провели фактично в сесійній залі засідання Погоджувальної ради. Погоджувальна рада висловилась з те. Так що ви мені пропонуєте, шановні колеги, що ви пропонуєте мені? Давайте закриємо засідання. Я ще раз прошу вас, я прошу вас. Прошу уваги. Я ще раз хочу сказати, шановні колеги, я ще раз хочу сказати: зараз Погоджувальна рада прийняла рішення погоджувальна рада вище будь-якого, будь-якого комітету. Ви заспокойтесь, будь ласка. Ну, я тільки що от виступили, записав. За яким? Що ви хочете з мене? Я прошу вас, заспокойтесь. Я ставлю на голосування про включення до порядку денного проекту Постанови Верховної Ради про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради з питань розслідування фактів порушення права громадян на свободу совісті у Рівненській області, реєстраційний номер 8352. Прошу, голосуйте. Іван, по цьому ж рішення не прийняли, я не ставлю на голосування. По другій постанові я не ставлю на голосування. Що ж ви хочете з мене? Ну, не прийняли, і не ставлю на голосування. [[11:04:48]] За-261 Так, будь ласка, Юрій Ширко або Олексіюк. Про неприйнятність проекту постанови. Будь ласка, ваш виступ. Ну, є проект постанови про неприйнятність.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! Юрій Ширко, Українська народна партія, виборчий округ, місто Рівне. Шановні депутати, згадана постанова, про яку щойно говорилося, не має під собою ніяких підстав бути прийнятою з наступних питань. По-перше, ніякого конфлікту і ніякого пролиття крові, про яке говорилося, абсолютно не відбувалося, про що свідчать відповідні документи органів внутрішніх справ, а також СБУ. По-друге, громада своїми підписами 96 відсотків на чолі із священиком виявила бажання перейти з одного патріархату в інший. В цьому немає нічого незаконного, бо якщо говорити таким чином, то тоді треба відмовити всім півтора тисячам громад Київського патріархату, а також греко-католикам і іншим громадам. Наступне, сам депутат, який провокує внесення цієї постанови, сам пробував спровокувати бійку навколо цього храму. Оскільки він, коли проходив в депутати, йшов від фракції блоку Ющенка і брав благословіння саме в Київському патріархаті, він мусить виправдати якось свою зраду. Третє. В 1999 році було побиття патріарха Філарета в Маріуполі на земельній ділянці, де мав будуватися Храм Київського патріархату. І ніякого рішення з цього приводу не було прийнято. Тому дана постанова несе на собі мету, лише розпалюванням міжконфесійної ворожнечі на цьому тлі використання певною політичною силою, а, зокрема, Партією регіонів. Дивідендів, здобуття собі дивідендів на наступних виборах. Ні, про який захист прав віруючих або врегулювання конфлікту не йде мова. Тому дана постанова не може бути прийнята, оскільки це взагалі не компетенція Верховної Ради. Якби, навіть був якийсь конфлікт, повинні дати висновки органи внутрішніх справ. Ми, як депутати, не мали жодних документів про те, що там був конфлікт або пролиття крові. Саме з цих причин вона і не може бути прийнята. Тому я закликаю всіх віруючих депутатів в цьому залі, будь-яких конфесій не голосувати за цю постанову, оскільки це несе лише розкол і призведе до розпалювання ворожнечі між віруючими інших конфесій. Дякую за увагу.
Так. Будь ласка, Павло Сулковський. Потім від комітету Олесь Степанович Танюк і будемо приймати рішення.
Шановні народні депутати! Я вже вас просив про підтримку цих проектів законів. Ще раз показую вам, друзі, у мене в руках розпорядження голови облдержадміністрації: 415, 417, 498, 413, 497 – це тільки по самих храмах. Де, це попереду виступаючий Лизун Василя Червонія, він не живе без Василя Червонія, що Василь Червоній скаже, вони те і виконують ці два тут з Рівненщини депутати. Тому хочу вам сказати, шановні народні депутати, Василь Червоній є присутній голова обласної ради у ложі Василь Червоній. Роман Василишин. Хай він не дасть збрехати мені, що навіть рішення обласної ради про церковні справи Василь Червоній, як голова обласної держадміністрації відміняє. От свідок у ложі сидить, голова обласної Рівненської ради Роман Василишин. Василь Червоній спровокував бійки сплошні. Православні вже протягом двох місяців, добрі люди, живуть біля храмів, от де неспокій. Сьогодні з Рівненщини пересувається ця навала по всій Західній Україні. Вчора народний депутат мені сказав з Тернопільщини, що там такі вже казуси розпочали ся і так далі. Тому, шановні народні депутати, ми просимо вас підтримати постанову 8352. Що ми просимо? Створити Слідчу комісію з питань розслідування фактів порушення права громадян на свободу совісті у рівненській області. Обрати голову Тимчасової слідчої комісії. Третє. Депутатським фракціям, групам у Верховній Раді України у дводенний строк після прийняття цієї постанови, якщо ми приймемо, я на вас сподіваюся, шановні народні депутати, подати пропозиції щодо своїх представників у складі тимчасової слідчої комісії, виходячи із забезпечення представництва у її складі: один представник від 20 народних депутатів України, але не менше одного народного депутата України від кожної депутатської фракції, групи. Матеріально-технічне, кадрове, інформаційне та організаційне забезпечення діяльності тимчасової слідчої комісії покласти на Апарат Верховної Ради. Звіт Тимчасової слідчої комісії заслухати не пізніше 15-денного строку з дня прийняття цієї постанови. Шановні народні депутати! Уклінно, і я прошу, як депутат Гощанського округу від Рівненщини, допоможіть. І це не тільки Рівненщині ми допоможемо, ми поставимо крапку і буде спокій у всій Україні у православнії. Дякую.
Лесь Степанович Танюк, будь ласка.
Шановні колеги! Кожен раз, коли наближаються вибори, ми створюємо ці мандатні комісії. Це буде четверта комісія, яка розглядає такі речі. Так було в 92-му році, 94-му і так далі. Комітет розглянув цю проблему, вона непроста. Державна адміністрація не порушила нічого, коли вона дала розпорядження про почергове богослужіння. Ми з вами, депутати, приймали такий закон. В цьому законі сказано про почергове богослужіння. У нас є документи як з того боку, так і з того боку. Тому комітет, розглянувши попередньо цю проблему, вирішив все-таки звернутися до Міністерства юстиції, щоб вони професійно, як ми це завжди робили, дослідили цю проблему і дали аргументи. Тільки після того, коли вони дадуть ці аргументи, ми затвердимо якесь рішення. Наша комісія слідча тут безпорадна, тому що закон в даному разі не порушений.
Так, прошу заспокоїтися, репліка Ширко, прізвище називалося. Ширко має право на репліку. Все! І прошу сісти на місця, будь ласка. Ширко мікрофон.
Юрій Ширко, Українська народна партія. Я хочу звернутися до певних політичних сил, спочатку до комуністів, бо депутат, який дозволив собі образити мене або сказати випад у мій бік, він зараз зрадив і топтався ногами по Комуністичній партії, членом якої був, і зрадив них. На виборах саме за прихильності Віктора Ющенка і підтримки Василя Червонія він став депутатом, але обливав брудом аграріїв. Сьогодні він обливає брудом нас і пробує розпалити міжконфесійну ворожнечу. Бо його просто використовують для того, щоб знищити православ’я і, в першу чергу, українську церкву. І розпалили цю ворожнечу лише тому, що був освячений храм в Острозі, в Мецці православ’я. Тому, шановні депутати, я просив би не реагувати на якісь такі випади ненормальні, хворобливі і прислухатися до голосу розуму. Дякую за увагу.
Шановні колеги, прошу змобілізуватися, все! Шановні колеги, можливо, таким чином. Якщо уже ми. Верховна Рада включила це питання до порядку денного, прийняла рішення, то, можливо, таким чином зробити – розширити повноваження цієї комісії, щоб вона подивилася на всі випадки, які є. І для того, щоб ми по кожному випадку не створювали відповідну комісію! Тому пропонується таким чином. Проект Постанови Верховної Ради України про утворення тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування фактів порушування права громадян на свободу совісті. Крапка. І хай вивчають всі ці питання. З урахуванням цієї пропозиції я ставлю на голосування. Реєстраційний номер. що? Який комітет? Та ну вже розглянув цей комітет. Я ставлю на голосування номер 8352. прошу голосувати. Верховна Рада прийняла рішення, Степан Ількович! [[11:15:14]] За-264 Я прошу народних депутатів дати мені можливість працювати. Я прошу вас! Ну так не дають же можливості! Я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України [[автори Ширко, Олексіюк]] про неприйнятність проекту Постанови Верховної Ради України про утворення тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування фактів порушення права громадян на свободу совісті в Рівненській області. Реєстраційний номер 8352-б. прошу, визначайтеся. [[11:15:59]] За-115 Рішення не прийнято. Тепер ставлю на голосування проект Верховної Ради України в такій редакції. Про утворення тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування фактів порушення права громадян на свободу совісті. Крапка. Реєстраційний номер 8352. прошу, голосуйте. [[11:16:36]] За-279 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Все, все, сідайте! Куди ви вискочили?! Не підтримана, друга постанова не підтримана. Я не поставлю, бо Погоджувальна рада не підтримала, досить, все! Я прошу вас, сідайте, ну, Павло Гнатович! Фракція комуністів – 56, «Регіони України» - 49, Народна партія – 45, „Наша Україна» - 2, Блок Тимошенко – 17, СПУ – 25, Українська народна партія – 1, СДПУ(о) - 20, «Вперед, Україно!» - 19, „Довіра народу” – ,8 „Реформи і порядок” – 0, Партія промисловців і підприємців – 13, Народний рух України - 0, „Єдина Україна” – 0, „Позафракційні” – 24. Все. Я хочу ще нагадати шановним народним депутатам: керівники депутатських груп і фракцій в кількості майже 300 голосів висловилися за те, щоб утворити комісію; а за те, щоб розглядати другу постанову, підтримки немає. Тому прошу заспокоїтися! Оголошується до розгляду питання: про обрання народних депутатів членами комітетів Верховної Ради України. Шановні колеги, ну, цілком очевидно, що комісія спочатку повинна зробити висновки – потім запропонувати проект постанови. Будь ласка, Василь Васильович.
Дякую, Володимире Михайловичу, шановні колеги. Ми з вами якраз бачимо приклад того, як порушується Регламент, тому що приймаються взагалі у нас рішення: треба комусь – не чекаємо висновків, а потім обов’язково, а потім будемо, друзі, обвинувачувати Голову Верховної Ради чи тих, хто керує. Треба діяти строго в рамках Регламенту, тому що я сьогодні виступаю від Регламентного комітету. Шановні друзі, до вашої угоди пропонується проект постанови. На засіданні комітету від другого листопада за дорученням Голови Верховної Ради Литвина Володимира Михайловича була розглянута заява народного депутата України Цибулька Володимира Миколайовича, члена депутатської групи Української народної партії, про обрання його членом Комітету Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності. Хочу підкреслити, що розрахункова квота на кількість членів комітетів депутатської фракції Української народної партії - один. А в цьому комітеті вже працює аж 3 народних депутата України – Мойсик Володимир Романович, Колесник Валерій Васильович, Олексіюк Сергій Сергійович. Тобто квота повністю використана і перевищує в 3 рази. Тому комітетом було прийнято рішення не підтримувати заяву народного депутата України Цибулька Володимира Миколайовича для обрання його членом Комітету Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності України. Проект постанови вам додається. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, прошу уваги. Вноситься на голосування проект постанови Верховної Ради України „Про обрання народного депутата України Татусюка Сергій Пилиповича.
Нє, Цибулька, Цибулька.
А, Цибулька. Вибачте. Відмініть голосування. Шановні колеги, прошу уваги. Вноситься на голосування проект постанови „Про обрання народного депутата України Цибулька Володимира Миколайовича членом Комітету Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності”. Прошу голосувати. [[11:20:45]] За-192 Рішення не прийнято. Будь ласка, наступне.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги, за дорученням Голови Верховної Ради України Литвина Володимира Михайловича від 1 листопада 2005 року на засіданні комітету 2 листопада 2005 року була розглянута заява народного депутата України Татусюка Сергія Пилиповича, позафракційного, про обрання його членом Комітету Верховної Ради України з питань державного будівництва та місцевого самоврядування. Враховуючи, що розрахункова квота на представництво народних депутатів України, що не входять до жодної фракції чи групи в комітеті Верховної Ради України з питань державного будівництва та місцевого самоврядування не використана. Тому комітет пропонує підтримати дану заяву народного депутата Татусюка Сергія Пилиповича. Проект постанови додається. Про обрання його членом Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування. Дякую за увагу.
Вноситься на голосування проект Постанови Верховної Ради України про обрання народного депутата України Тотасюка Сергія Пилиповича членом Комітету Верховної Ради України з питань державного будівництва та місцевого самоврядування. Прошу голосувати. [[11:22:18]] За-322 Рішення прийнято. Дякую. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду питання про обрання члена Вищої ради юстиції. Відповідно до Закону України „Про вищу раду юстиції” члени Вищої ради юстиції призначаються Верховною Радою України таємним голосуванням шляхом подання бюлетенів. Пропозиції щодо кандидатур на посади членів Вищої ради юстиції вносяться депутатськими групами і фракціями. Призначеним на посаду члена Вищої ради юстиції вважається кандидат, який за результатами таємного голосування одержав більшість голосів від конституційного складу Верховної Ради України. Таким чином у відповідності до вимог закону на ваш розгляд вноситься проект постанови Верховної Ради України про призначення Євдокімова Валерія Олександровича членом Вищої ради юстиції. Зібрана необхідна кількість підписів від керівників уповноважених депутатських фракцій і груп. Якщо у вас не буде заперечень, я попросив би комітет, лічильну комісію організувати голосування, коли ми будемо проводити також голосування щодо заступника Голови Верховної Ради України. А коли ми розглянемо це питання наступне про обрання голів комітетів і заступника Голови Верховної Ради України, ми тоді домовимося, коли нам провести голосування. Можливо, о 12 годині, якщо встигнемо. Немає заперечень? Дякую. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду питання – про обрання заступника Голови Верховної Ради України, Голів Комітетів Верховної Ради України та перших заступників Голів Комітетів Верховної Ради України. Внесено пропозиції щодо заступника Голови Верховної Ради України фракціями: Заєць Володимир Володимирович фракція соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]], Юрій Іванович Костенко фракція Української народної партії, Сас Сергій Володимирович фракція Блоку Юлії Тимошенко, Коновалюк Валерій Ілліч від депутатської групи довіра народу і Катеринчук Микола Дмитрович, фракція „Наша Україна”. Микола Дмитрович підходив просить його кандидатуру не розглядати сьогодні. Тому, шановні колеги, якщо в вас немає заперечень, я просив би. Мікрофон Сергія Саса, будь ласка.
Володимир Михайлович, дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. Народний депутат Сас, фракція Блоку Юлії Тимошенко. Сьогодні на засіданні фракції, було прийняте рішення, яке було озвучено, Олегом Григоровичем Білорусом. Фракція прийняла рішення зняти всі кандидатури на всі посади, які розглядаються сьогодні у Верховній Раді України. Тому, керуючись, керуючись рішенням фракції, я теж знімаю свою кандидатуру на посаду заступника голови Верховної Ради. Дякую.
Таким чином, шановні колеги, у нас у списку для голосування, в бюлетені для голосування, залишаються кандидатури: Зайця Володимира Володимировича, Костенко Юрія Івановича, а також Коновалюка Валерія Ілліча. Я просив би голову лічильної комісії - Мішуру Валерія Дмитровича сказати, який в нас буде порядок голосування. А зараз перейдемо до розгляду питання, яке стосується Комітетів.
Шановні народні депутати, я прошу членів лічильної комісії Верховної Ради, народних депутатів: Асадчева, Гінзбург, Грязєва, Кальніченко, Кармазіна, Кафарського, Костенюка, Майко, Манчуленка, Миримського, Надрагу, Рябікіна, Рябіку, Ситніка, Соболєва, Фоменка, Чорновіла, Чічканова і Шевчука зібратися зараз через 5 хвилин на третьому поверсі у залі, де збирається лічильна комісія. Після цього ми приймемо рішення про порядок голосування. Дякую.
Шановні колеги, інформація до вашого відому доведена. Тепер щодо голів комітетів. Я прошу уваги, шановні колеги, надзвичайно важко працювати. Щодо голів комітетів і перших заступників голів комітетів. Оскільки подано багато пропозицій, ми домовилися таким чином, що ми зараз проведемо рейтингове голосування по кожній кандидатурі. Після того народний депутат, який набере найбільшу кількість голосів на ту чи іншу посаду, на керівництво тим чи іншим комітетом, ми сформуємо єдиний проект постанови і проголосуємо за всі вакантні посади голів і перших заступників голів комітетів. Рейтинг. якщо навіть набирає при рейтинговому голосуванні, шановні колеги, 226, це ще не означає, що ми прийняли остаточне рішення. Я хотів би, щоб це було чітко зафіксовано. Давайте, три хвилини з процедури, будь ласка, запишіться. Але ми вже погодили одноголосно цю процедуру. Будь ласка, Олександр Масенко.
Володимир Михайлович, шановні народні депутати! Ну, я думаю, тут уже сьогодні все в нас зрозуміло. Політичні сили висунули свої кандидатури. Практично, ми їх всіх знаємо. Давайте проведемо рейтингове голосування, включимо їх у бюлетені для голосування, і все.
Дякую. Ярослав Сухий.
Дякую. Запоріжжя, Ярослав Сухий, Партія регіонів. Шановний Володимир Михайлович! Я думаю, що колеги і переважна більшість сесійного залу вашу пропозицію підтримає. Справа в тому, що сьогодні це самий оптимальний і реальний шлях з тим, аби покінчити з двовладдям в комітетах. Ми напередодні парламентських виборів, і я можу сказати з досвіду Комітету з питань соціальної політики та праці, ми буквально пропадаємо з цими законопроектами, яких стає все більше. Для того, аби нормально працювали наші комітети, для того, аби були виважені рекомендації цих комітетів, аби вони проходили виважену науково-експертну оцінку, нам, безумовно, потрібно нормальне керівництво цих комітетів. Тому посада голів комітету, а, особливо перші заступники голів комітету мають надзвичайно важливе значення для подальшої роботи нашої Верховної Ради. Тому фракція політичної Партії регіонів підтримує пропозицію Голови Верховної Ради України і закликає всіх включитись в активну роботу по рейтинговому голосуванню.
Так, Надрага, будь ласка.
Василий Надрага, Народний блок Литвина. Уважаемые коллеги, на самом деле уже перезрела ситуация. Когда у нас так долго отсутствует целый ряд принципиальных должностей, которые надо занять место того, чтобы это было вакансиями. Это вносит, безусловно, сумятицу. Поэтому сегодня утром депутаты Народного блока Литвина, обсуждавшие эту тему, мы считаем, что на самом деле мы должны закрыть эту проблему раз и навсегда проголосовав сегодня. То, что предлагается идти механизмом рейтингового голосования, наверное, это тоже правильно, потому что это даст возможность в более спокойной обстановке определить приоритеты, определить те личности которые пользуются большей поддержкой в зале и соответственно выйти на комплексное пакетное голосование, а не растягивать ситуацию ни во временны, ни в эмоциях, ни в политике. Поэтому депутаты от Народного блока Литвина готовы голосовать пакетным путем через рейтинговое голосование. Спасибо.
Так, Лілія Григорович, фракція «Наша Україна».
Прошу передати слово Борису Безпалому.
Борис Безпалий, будь ласка.
Борис Безпалий, Блок Віктора Ющенка „Наша Україна”. Шановний головуючий! Шановні колеги! Я хотів би привернути увагу до питання обрання заступника Голови Верховної Ради. Ми бачимо, що вочевидь Верховна Рада серйозно втрачає в організації роботи від того, що велике навантаження, особливо у виборчій період на діюче керівництво Верховної Ради. Тому позиція нашої фракції полягає в тому, що, оскільки це голосування є виокремлене, воно більше складне, воно проводиться бюлетенями. І тому ми звертаємося до всіх колег з усіх фракцій незалежно від їх політичної орієнтації, оскільки ми повинні питання вирішити, не зривати це голосування, а, принаймні, взяти виборчі бюлетені для того, щоб виявити своє волевиявлення. Ми дуже просимо не зривати на цей раз це голосування. Стосовно голів комітетів, то зрозуміло, що для оптимізації роботи комітетів треба вирішити і це питання. Наша фракція це підтримує.
Михайло Мельничук, будь ласка.
Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область. Шановний Володимире Михайловичу! Я так і не можу зрозуміти, і члени фракції наша не може зрозуміти, яким чином залишили квоти на Комітет по освіті фракцію Соціалістичної партії, це наша квота; Комісія по приватизації. Практично ми зовсім і не знали, що якісь пропозиції треба подавати з приводу формування комітетів Верховної Ради. Тому я уповноважений заявити про те, що фракція не буде приймати у голосуванні , не дивлячись на те, що ми бачимо серед тих пропозицій у комітеті, які би на сьогоднішній день фракція підтримала цих людей, але не будемо приймати тільки тому, що у нас ніхто не затребував пропозиції, і фракція їх не подавала. І чому вже Комітет по освіті пропонується у зовсім іншому складі і зовсім інший голова, але не від Соціалістичної партії? Дякую.
Шановні колеги! Все, вже ми обмінялися думками. Шановні колеги! Ми це питання, Михайло Васильович, шановні колеги, вже обговорюємо майже півроку. І було звернення до керівників депутатських груп і фракцій, щоб подали свої пропозиції. Якщо хтось не подав, вчора останній раз ми просили сьогодні подати о 9 годині ранку на засіданні Погоджувальної ради, і всі були керівники фракцій. І ще один момент. Відповідно до Регламенту, якщо голова комітету відкликається з посади, тоді квота залишається за фракцією. А, якщо він складає достроково повноваження, там не передбачено, що залишається за тою чи іншою фракцією. Така, на превеликий жаль, реалія. Я прошу, шановні колеги. БЮТ вже зняв всі свої кандидатури, про що говорити вже, я прошу вас. Зараз буде відбуватися голосування. Поки готуються до голосування, Євген Кирильчук, мікрофон, будь ласка. Олег Білорус, вибачте. Олег Білорус, будь ласка, поки готуємося до голосування. А потім Губський і все. Запросіть.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Ми зняли свої кандидатури для того, щоб продемонструвати, що фракція блоку Юлії Тимошенко не бореться за посади, це сміхотворно за місяць до виборчої кампанії боротись. Ми зняли свої кандидатури, бо не віримо в чесні вибори. Мене цікавить питання: чому порушується квотний принцип? Де квоти? Наша фракція сьогодні має 37 чоловік, а квоти були на 19 чоловік. Як можна без квот формувати пакет і вирішувати проблему комплектації керівного складу комітетів? Це неправильно, несправедливо.
Я ще раз хочу сказати, шановний Олег Григорович, про це ми говоримо вже півроку, всі погоджувалися з таким підходом, з такою пропозицією. Сьогодні вранці змінилася точка зору. Учора ми говорили, ви всі підтримали. Богдан Губський, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, на засіданні фракції було рішення прийнято відкликати тих кандидатів, які ми подали. Тому прохання їх не ставити на голосування, кандидатів від фракції „Єдина Україна”. Дякую.
Добре, домовились. Так, прошу підготуватися, зараз буде голосування, я тут звірку зроблю в списках наших. Шановні колеги, тепер прошу уваги! На посаду голови Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування такі кандидатури: Пономаренко Георгій, Слаута Віктор. Дві кандидатури. Там познімали все. Я ставлю на голосування про рекомендацію на посаду голови Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування кандидатуру Георгія Григоровича Пономаренка, фракція комуністів. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[11:36:29]] За-73 Слаута Віктор Андрійович, фракція „Регіони України” на посаду голови Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування. [[11:36:56]] За-208 Так, тепер Комітет з питань охорони здоров’я, материнства та дитинства. На посаду голови комітету: Лобода Михайло Васильович, фракція комуністів; Бахтеєва Тетяна Дмитрівна, фракція „Регіони України”; Сятиня Михайло Лукович, фракція Народної партії і Григорович Лідія. Лілія Степанівна, фракція „Нашої України”. В такій черговості я буду ставити на голосування. Так, першою ставиться на голосування кандидатура Лободи Михайла Васильовича, фракція комуністів. Прошу голосувати. [[11:37:45]] За-103 Бахтеєва Тетяна Дмитрівна, фракція „Регіони України”. Прошу голосувати. [[11:38:09]] За-125 Сятиня Михайло Лукович, фракція Народної партії. Прошу голосувати. [[11:38:33]] За-156 Григорович Лілія Степанівна. Прошу голосувати. [[11:38:57]] За-147 Комітет з питань науки і освіти. На посаду голови комітету: Родіонов Михайло Кузьмич, фракція комуністів; Толочко Петро Петрович, фракція Народної партії. Що, що? І Кафарський, тут також виходить, що Народної партії. Два чоловіки. Ну, визначайтесь тоді, я ж не розумію. Ставлю на голосування кандидатуру Родіонова Михайла Кузьмича, фракція комуністів. Прошу голосувати. [[11:39:54]] За-145 Ну, шановні колеги, я прошу вас! Толочко Петро Петрович, фракція Народної партії. Прошу голосувати. [[11:40:18]] За-136 Кафарський Володимир Іванович, фракція Народної партії. Прошу, голосуйте. Прошу голосувати. [[11:40:41]] За-142 Тепер Комітет з бюджету. Прошу уваги, шановні колеги! Я прізвища зачитаю, тут найбільше. Ткаченко Олександр Миколайович, фракція комуністів; Макеєнко Володимир Володимирович, „Регіони України”; Асадчев Валерій Михайлович, Українська народна партія; Супрун Людмила Павлівна; Майстришин Володимир Якович, Народна партія; Чорноволенко Олександр Віленович, Народний рух України; і Король Віктор Миколайович, „Наша Україна”; і Коновалюк. Король. Мікрофон Короля. І Коновалюк Валерій Ілліч, „Довіра народу”. Будь ласка, мікрофон Віктора Короля.
Дякую. Шановний Володимир Михайлович, шановні присутні. Я прошу мою кандидатуру зняти з обговорення на голову бюджетного комітету. Дякую.
Дякую за конструктивізм. Так, першою вноситься на голосування відповідно до термінів подання кандидатура Ткаченка Олександра Миколайовича, фракція комуністів. Прошу голосувати. [[11:42:17]] За-97 Макеєнко Володимир Володимирович, фракція „Регіони України”. Прошу голосувати. [[11:42:38]] За-111 Асадчев Валерій Миколайович, фракція Української народної партії. Прошу голосувати. Вибачте, Асадчев Валерій Михайлович, фракція Української народної партії. Прошу голосувати. [[11:43:00]] За-108 Супрун Людмила Павлівна. Прошу голосувати. [[11:43:22]] За-159 Майстришин Володимир Якович, фракція Народної партії. Прошу голосувати. [[11:43:44]] За-101 Чорноволенко Олександр Віленович, фракція Народного Руху України. Прошу голосувати. [[11:44:07]] За-92 Коновалюк Валерій Ілліч, група депутатська „Довіра народу”. [[11:44:32]] За-48 Шановні колеги, перевірте, щось там не спрацьовує чи що? Щось там не спрацьовує чи що? Перевірте, будь ласка, щоб працювали всі на голосуванні. Тепер Комітет з питань промислової політики і підприємництва. Кандидатури зачитую, шановні колеги, - Кравченко Микола Васильович [[фракція комуністів]], Гуров Вадим Миколайович [[Народна партія]], Гуреєв Василь Миколайович [[фракція Партії промисловців і підприємців України]], Васильєв Олександр Андрійович [[„Регіони України”]], Ляпіна Ксенія Михайлівна [[„Наша Україна”]]. Прошу, колеги, підготуватися до голосування. Кравченко Микола Васильович, фракція комуністів, на посаду голови Комітету з питань промислової політики і підприємництва. Прошу голосувати. [[11:45:39]] За-90 Гуров Вадим Миколайович, фракція Народної партії. Прошу голосувати. [[11:46:02]] За-168 Гуреєв Василь Миколайович, фракція Партії промисловців і підприємців України. [[11:46:25]] За-114 Васильєв Олександр Андрійович, фракція „Регіони України”. [[11:46:50]] За-118 І Ляпіна Ксенія Михайлівна фракція „Наша Україна”. [[11:47:13]] За-139 Комітет у закордонних справах, посада голови комітету - Грачев Олег Олексійович, фракція комуністів; Осташ Ігор Іванович, фракція „Реформи і порядок”; Бичков Сергій Анатолійович, фракція „Наша Україна”. Так, ставлю на голосування кандидатуру Грачева Олега Олексійовича на посаду Голови Комітету у закордонних справах. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[11:47:54]] За-131 Осташ Ігор Іванович, фракція „Реформи і порядок”. [[11:48:16]] За-214 Бичков Сергій Анатолійович, фракція „Наша Україна”. [[11:48:41]] За-209 Так, Комітет з питань свободи слова та інформації. На посаду голови комітету Мішура Валерій Дмитрович, фракція комуністів; Шурма Ігор Михайлович, фракція Соціал-демократичної партії [[об’єднаної]]; Яворівський Володимир Олександрович, фракція „Реформи і порядок”. Ставлю на голосування кандидатуру Мішури Валерія Дмитровича, фракція комуністів. Прошу голосувати. Йде голосування, прошу голосувати. [[11:49:20]] За-85 Шурма Ігор Михайлович – фракція СДПУ(о). Прошу голосувати. [[11:49:43]] За-177 Яворівський Володимир Олександрович, фракція „Реформи і порядок”. [[11:50:05]] За-171 Так, Комітет з питань європейської інтеграції, посада голови комітету: Зарубінський Олег Олександрович, Народна партія; Поживанов Михайло Олександрович, Народний рух України і Лебедівський Валерій Анатолійович, „Наша Україна”. Ставлю на голосування кандидатуру Зарубінського Олега Олександровича, фракція Народної партії. Прошу голосувати. [[11:50:43]] За-211 Поживанов Михайло Олександрович, фракція Народного руху України. [[11:51:05]] За-97 Лебедівський Валерій Анатолійович, фракція „Наша Україна”. [[11:51:26]] За-99 Спеціальна комісія з питань приватизації – посада голови комісії: Матвєєв Володимир Йосипович - фракція комуністів, Кириченко Людмила Федорівна - „Регіони України”, Заплатинський Володимир Михайлович – позафракційні, Бастрига Іван Михайлович – фракція партії „Промисловців і підприємців України” і Давимука Степан Антонович – фракція „Народного руху України”. Так, ставлю на голосування кандидатуру Матвєєва Володимира Йосиповича на посаду голови Комісії з питань приватизації, фракція комуністів. Прошу голосувати. [[11:52:18]] За-95 Кириченко Людмила Федорівна, фракція „Регіони України”. Прошу голосувати. [[11:52:40]] За-147 Заплатинський Володимир Михайлович. Прошу голосувати. [[11:53:02]] За-175 Ну, перевірте систему, будь ласка. Що,що? Да, я розумію, шановні колеги. Бастрига Іван Михайлович, фракція Партії промисловців і підприємців України. [[11:53:38]] За-111 Давимука Степан Антонович, фракція Народного Руху України. [[11:54:05]] За-102 Комітет з питань фінансів і банківської діяльності, посада першого заступника голови комітету, дві вакансії. На них претендують: Пузаков Володимир Тихонович, фракція комуністів; Святаш Дмитро Володимирович, фракція Народної партії і Хомутиннік Віталій Юрійович, фракція „Регіони України”. Ставлю на голосування кандидатуру Пузакова Володимира Тихоновича, фракція комуністів. Прошу голосувати. [[11:54:45]] За-99 Святаш Дмитро Володимирович, фракція Народної партії. Прошу голосувати. [[11:55:07]] За-125 Хомутиннік Віталій Юрійович, фракція „Регіони України”. Прошу голосувати. [[11:55:30]] За-182 Шановні колеги! Цікава ситуація, коли голосували за Генерального прокурора, все працювало. Я прошу сісти на місяця, я зараз оголошу результати нашого рейтингового голосування. Таким чином, шановні колеги, у проект Постанови Верховної Ради України включаються такі кандидатури на посади голів Комітетів: з питань будівництва та місцевого самоврядування Слаута Віктор Андрійович – 208 голосів; Комітет з питань охорони материнства та дитинства Що? Ну, підождіть, я прошу вас. Я ж повинен список зачитати. Шановні колеги, ми переголосовувати не зможем, на превеликий жаль. Комітет з питань охорони здоров’я, материнства та дитинства. Сятиня Михайло Лукович – 156 голосів. Комітет з питань науки і освіти. Родіонов Михайло Кузьмич – 145 голосів. Комітет з питань бюджету. Супрун Людмила Павлівна – 159 голосів. Комітет з питань промислової політики і підприємництва. Гуров Вадим Миколайович – 168 голосів. Комітет у закордонних справах. Осташ Ігор Іванович – 214 голосів. Комітет з питань свободи слово та інформації. Шурма Ігор Михайлович – 177 голосів. Комітет з питань європейської інтеграції. Зарубінський Олег Олександрович – 211 голосів. Спеціальна контрольна комісія з питань приватизації. Заплатинський Володимир Михайлович – 175 голосів. Комітет з питань фінансів і банківської діяльності. На посади перших [[там 2 посади]] перших заступників. першого заступника голови комітету проходять кандидатури Хомутинніка Віталія Юрійовича [[182 голоси]] і Святаша Дмитра Володимировича [[125 голосів]]. Тому прошу змобілізуватися. Я оголошую. з мотивів 3 хвилини, будь ласка, запишіться. Марія Маркуш, фракція комуністів.
Марія Маркуш. Шановні колеги! Ми зараз провели рейтингове голосування на посади голів комітетів, заступників голів комітетів. Я дуже просила би вас підтримати кандидатуру від Комуністичної партії України Родіонова Михайла Кузьмича.
Дякую. Корсаков, фракція „Регіони України”.
Владимир Михайлович, слово Раисе Васильевне Богатыревой передаю.
Будь ласка, Раїса Василівна.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, шановні виборці! Ми за період своєї роботи у Верховній Раді стільки вже „кидків” бачили, що, мабуть, нікого не здивує те, що я зараз скажу. Володимире Михайловичу, чому я наполягала. Що з вашою фракцією була домовленість щодо взаємної підтримки кандидатури на посаду голови Комітету з питань охорони здоров’я. І саме ваша фракція не виконала свої зобов’язання. Тому я прошу всіх мене – і переголосувати рейтингове голосування щодо Комітету з питань охорони здоров’я. Дякую.
Мені прикро це чути, Раїсо Василівно, про що ви сказали. Якщо домовленість є, то треба було їх виконувати, шановні колеги, усім. Але, на превеликий жаль, тоді треба все по-новому переголосовувати. Я так можу сказати, Раїса Василівна, дорогенька, ну, що я можу сказати?. Будь ласка, Василь Надрага.
Василий Надрага, Народный блок Литвина. Уважаемые коллеги, у нас сегодня появилась ситуация, когда освободилась должность первого зампреда Бюджетного комитета. Соответственно, наверное, есть смысл, и было бы, наверное правильно, если бы мы сейчас с вами из тех людей, которые не прошли, но были поданы как кандидатуры, определили человека, который займет должность первого заместителя председателя Бюджетного комитета. Сегодня, сейчас, в этой постанове. Спасибо.
Шановні колеги, нам спочатку треба призначити на посаду голови комітету, а потім вже призначати першого заступника. Так що в нас два перших заступники є. Будь ласка, Омельченко Олександр, фракція „Наша Україна”.
Прошу слово передать Кендзьору.
Ярослав Кендзьор, будь ласка.
Ярослав Кендзьор, фракція Народного руху України. Володимире Михайловичу, шановні колеги народні депутати! Такий варіант визначення кандидатур, які в пакеті мали би піти на голосування, як показало це рейтингове голосування, мабуть, не зовсім вірний, тому що там 120, чи скільки голосів, і ця людина має очолити, маючи комітет і маючи таку невеличку підтримку у сесійній залі. І якщо на Комітет з питань свободи слова і засобів масової інформації іде санітар, то ми можемо уявити, який рівень роботи цього комітету буде. Дякую.
Шановні колеги, я, давайте, просив би вас поважно ставитися до всіх членів нашого колективу. Так, прошу уваги! Я ще раз хочу, шановні. Прізвище не називалося, я прошу вас, шановні колеги, давайте проголосуємо. Проголосуємо, потім будемо. Змобілізуйтесь, будь ласка. Я ще раз називаю прізвища і посади голів комітетів: з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Славута Віктор Андрійович, Комітет з питань охорони здоров’я, материнства та дитинства Сятиня Михайло Лукович, Комітет з питань науки і освіти Родіонов Михайло Кузьмич, Комітет з питань бюджету Супрун Людмила Павлівна, Комітет з питань промислової політики і підприємництва Гуров Вадим Миколайович, Комітет у закордонних справах Осташ Ігор Іванович, Комітет з питань свободи слова та інформації Шурма Ігор Михайлович, Комітет з питань європейської інтеграції Зарубінський Олег Олександрович, Спеціальна контрольна комісія з питань приватизації Заплатинський Володимир Михайлович, Комітет з питань фінансів і банківської діяльності: заступник голови комітету - Хомутиннік Віталій Юрійович і Святаш Дмитро Володимирович. Я ставлю на голосування ці кандидатури для обрання на посаду голів комітетів і заступника голів комітетів. Ну а як же? Ми ж домовлялися з вами. Пакетом, звичайно. [[12:03:21]] За-113 Рішення не прийнято. Шановні колеги, я хотів би звернутися до всіх народних. Прошу заспокоїтися, я хочу звернутися до всіх народних депутатів. Коли ми домовилися, ви домовилися, то, очевидно, щоб був один результат, треба ж демонструвати домовленості свої. Будь ласка, Мішура Валерій Дмитрович запрошується до виступу. Прошу керівників фракцій проводити консультації з цього приводу.
Шановні народні депутати, я прошу одну хвилиночку уваги. Біля столів реєстрації. Прошу уваги.
Прошу уваги.
Шановні народні депутати, біля столів реєстрації біля столу номер першого працюють члени лічильної комісії - Грязєв і Асадчев. Біля столу номер два працюють 2 члени лічильної комісії – Майко і Костинюк. Стіл третій, працюють Надрага і Соболєв. Четвертий стіл – Шевчук і Манчуленко. Біля столів лічильної комісії ви отримаєте два бюлетені. Один бюлетень по виборам, ну неможливо говорити. Заступника Голови Верховної Ради. Інший бюлетень про призначення члена вищої комісії. Вищої ради юстиції, да. Ви зробите два підписи у двох різних списках. Після цього ви можете голосувати. Хотів би нагадати, що в нас сьогодні по списку мають повноваження депутатські 427 народних депутатів. Для того, щоб вибори відбулися, треба щоб 284 народних депутати взяли участь у голосуванні. Запрошую народних депутатів взяти участь у голосуванні. Зараз у нас 12 годин 5 хвилин. Для голосування відводиться 40 хвилин. Тобто о 12.45 просимо зайти до зали.
Шановні народні депутати, для того, щоб провести голосування оголошується перерва до 12 годин 45 хвилин. Прошу взяти активну участь у голосуванні.
Шановні колеги, прошу займати свої місця будемо продовжувати нашу роботу, будемо і причому наполегливо. Шановні колеги, я хотів би вам, поки всі депутати готуються до продовження роботи оголосити радісну звістку. Президент України своїм указом призначив уповнов. постійного представника Президента України у Верховній Раді – це Ключковський Юрій Богданович. Тому я хотів його привітати і висловити сподівання, що ми будемо тісно і плідно співпрацювати всі. Якщо є якісь питання до Президента України, будь ласка, через Юрія Богдановича. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Постанови про "День Уряду" у грудні 2005 року [[з порядком денним "5-та річниця закриття Чорнобильської АЕС"]]. Геннадій Руденко є? будь ласка, дуже коротко і будемо голосувати, бо в нас багато роботи, тим більше, що ми запросили ж голів обласних рад. Ми повинні продемонструвати, як ми плідно працюємо.
Шановні народні депутати, шановні запрошені. Відповідно до статті 93-ї Конституції України в порядку законодавчої ініціативи був внесений проект Постанови про „День Уряду” з порядком денним "5-та річниця закриття Чорнобильської станції”. Я проінформую, що 15 грудня 2000 року була зупинена робота Чорнобильської станції – це акт був здійснений відповідно до Постанови Кабміну „Про остаточне зупинення Чорнобильської станції від 29 листопада 2000 року”. Щоб скоротити доповідь, я вам скажу, що були домовленості між міжнародною спільнотою, між Україною, але останнім часом в суспільстві поширюються інформація про невиконання обов’язків взятих на себе однією, чи іншою стороною, чи то міжнародною спільнотою. Тому на Дні Уряду планується проаналізувати стан виконання законодавства України Кабінету Міністрів України, а саме постанова Верховної Ради України від 14 грудня 2000 року №2147-3 „Про рекомендації учасників парламентських слухань стосовно закриття Чорнобильської станції, а також інших нормативно-правових актів, що стосуються закриття Чорнобильської станції. На нашому засіданні 19 жовтня ми підтримали проект постанови. Постанова Верховної Ради від 14 грудня 2000 року №2147-3 про рекомендації учасників парламентських слухань стосовно закриття Чорнобильської станції передбачає заслуховування уряду щорічно у грудні місяці щодо цього питання. Зважаючи на те, що 13 грудня у Верховній Раді вже заплановані два питання, ми пропонуємо, щоб День уряду з порядком денним „5-та річниця закриття Чорнобильської станції” був проведений 14 грудня о 15-й годині. Прошу підтримати. Дякую.
Так, прошу, сідайте. Шановні колеги, не дивлячись на те, що у нас на цей день уже запланований один День уряду, але Регламентом допускається розгляд двох питань. З урахуванням цього я ставлю на голосування проект постанови Верховної Ради України про День уряду у грудні 2005 року з порядком денним „5-та річниця закриття Чорнобильської АЕС”. Реєстраційний номер 8253. Прошу голосувати. [[12:54:15]] За-322 Рішення прийнято, дякую. Оголошується до розгляду проект Постанови про проведення парламентських слухань "Про законодавчо-правове врегулювання проблем українців, примусово виселених з території Польщі в Україну у 1944-1946 та 1951 роках" [[21 грудня 2005 року]]. Віктор Терен, будь ласка.
Дякую, Володимир Михайлович. Шановні колеги! Народний депутат України Геннадій Йосипович Удовенко вніс проект постанови про проведення парламентських слухань про законодавчо-правове регулювання проблем українців, примусово виселених з території Польщі в Україну у 1944-1946 та 1951 роках”. 19 жовтня 2005 року на засіданні комітету було розглянуто цей проект постанови. Проект постанови поданий у порядку законодавчої ініціативи відповідно частини першої статті 93 Конституції України. Проект постанови, і про це відзначалося на комітеті, підготовлений з метою проведення парламентських слухань, які мають привернути увагу владних структур та громадськості України до проблем переселенців та їх нащадків. Дати відповідну політико-правову оцінку акції, намітити шляхи та заходи щодо врегулювання комплексу питань пов’язаних із наданням державної компенсації за матеріальні та моральні збитки особам, які постраждали внаслідок даної акції. Шановні колеги, більшістю голосів комітет ухвалив рекомендувати Верховній Раді України проект постанови Верховної Ради України про проведення цих парламентських слухань і слухання пропонуються провести 21 грудня 2005 року – це середа. Цей день ще вільний. Єдине, щоб я хотів додати від себе. Від себе я хотів би додати, що впродовж 2002 року, 2003, 2004 року – це питання, воно весь час виносилося на розгляд сесії і, на превеликий жаль, не набирало голосів, бо тут вбачали якийсь політичний аспект. Я хочу сказати, що приходить безліч листів у наш комітет, де люди просять розглянути цей комплекс питань і дати не стільки правову оцінку, а допомогти соціально цим людям. Я хочу сказати також, що Президент України Віктор Андрійович Ющенко 23 вересня 2005 року вніс, дав доручення Кабінету Міністрів про те, щоб Кабінет Міністрів ініціював проведенню парламентських слухань у Верховній Раді України. Я хочу сказати, що Ющенко вніс свої пропозиції до Кабінету Міністрів – указ 23 вересня 2005 року. Тобто це вже було після відставки уряду Юлії Тимошенко. І, на превеликий жаль, Кабінет Міністрів не ініціював цього питання у Верховній Раді. Хоча нашими, саме депутатами Верховної Ради України, а саме: Юлії Тимошенко, Олександром Турчиновим, Білорусом і вашим доповідачем, скажемо так, вносилися ці проект впродовж 3 років систематично. Але ж ми, очевидно, не будемо ждати доки бути ініціювати Кабінет Міністрів. Є проект постанови, за що ми дуже дякуємо Геннадію Йосиповичу Удовенко. І я би дуже вас просив би це підтримати через те, що справді сотні тисяч людей в цьому зацікавлені. Спасибі.
Шановні колеги, давайте таким чином, голосуванням визначимося. У нас тут на один день уже на листопад-грудень за планова, є ще один у нас там вільний, у нас 14 і 21 грудня парламентські слухання. З врахуванням цього я ставлю на голосування проект постанови про. Відмініть, будь ласка. З мотивів три хвилини. Запишіться. Відмініть голосування, є бажаючі висловитися. На табло прізвища народних депутатів, що записалися. Петро Цибенко, фракція комуністів.
Спасибі, Володимире Михайловичу. Петро Цибенко, фракція комуністів, голова Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів. Шановні колеги! Я розумію, що кожен народний депутат може внести будь-яку пропозицію, у тому числі щодо парламентських слухань. Але я хочу зрозуміти, чим викликана ця пропозиція чи незнанням чинного законодавства, чи бажанням спеціально на цій проблемі поспекулювати. Мова йде про те, що, справді, у 44-му році було спільне рішення урядів Польщі, України про взаємне переселення, скажімо, поляків із території України в Польщу і навпаки з Польщі до України. Якщо я не помиляюся, здається два роки тому внесли зміни до Закону „Про статус ветеранів, гарантії їх соціального захисту, де соціальний аспект цієї проблеми владнали. Я вважаю, що проблеми сьогодні, по великому рахунку, немає. Інша річ, що хочеться на цьому поспекулювати, особливо напередодні виборів. Фракція не буде підтримувати це рішення.
Василь Надрага, будь ласка.
Василий Надрага, Народный блок Литвина. Уважаемые коллеги! Есть предложение голосовать. Я хочу сказать о процедуре. Так давайте мы это и делать. Почему мы с вами создаем проблемы, входим в дискуссию, все остальное. Есть зал, поставили вопрос, докладчик промотивировал почему он вышел с этой инициативой, что он хочет добиться и все остальное. У нас с вами на повестке дня сегодня стоит важнейший законопроект – изменение в бюджет 2005 года. Мы же с вами вместо того, чтобы просто отголосовать, входим в дискуссию, которая, на мой взгляд, в данном случае ничего радикального не поменяет. Давайте отголосуем за это постановление, а дальше посмотрим, что делать.
Жижко Сергій, будь ласка, мікрофон.
Фракція „Наша Україна”, Сергій Жижко. Я вважаю, що це дуже важливо для сотень тисяч людей в Україні питання слід розглянути, бо воно детально не розглядалося. І для аргументації прошу передати слово Михайлу Косіву.
Андрій Шкіль, будь ласка.
Михайло Косів. Шановні колеги, і дійсно, треба знати закони, до чого нас закликають панове комуністи, бо договір про переселення був прийнятий дев’ятого вересня 44-го року. Але ж переселяли і без цього договору в наступні роки, переселяли примусово, а, крім того, що стосувалося принципів совєтського комуністичного законодавства, то там існував один принцип і один закон – добровільно.
Будь ласка, Андрій Шкіль, мікрофон.
Дякую, Володимире Михайловичу. Я хотів би наголосити на тому, що це – проблема, справді, сотень тисяч людей. Це проблема десятків тисяч людей – мешканців і мого виборчого округу – Львівщини, Рівненщини, Волині, Франківщини, Тернопільщини. Величезна маса людей в один день була відселена з своїх будинків. І, на превеликий жаль, вони були кинуті фактично на роздоріжжі, ніхто ними не опікувався, на займався. Вже, я думаю, ми зараз могли б цим зайнятися принаймні на слуханнях. А решту часу я прошу передати Рефату Чубарову.
Рефат Чубаров, будь ласка.
Дуже дякую. Володимире Михайловичу, шановні колеги, в минулому році, коли ми приймали в цій залі 380 голосами „за” закон про відновлення прав осіб, депортованих за національною ознакою, тоді ми з цієї трибуни домовлялися про те, що наступним нашим кроком буде те, що ми розглянемо підходи до вирішення проблем людей, які були депортовані за іншими ознаками, в тому числі і в першу чергу про депортованих українців. Я думаю, що ми маємо просто бути послідовними і проголосувати „за”.
Так, шановні колеги, прошу уваги! Вноситься на голосування проект Постанови Верховної Ради України про проведення парламентських слухань "Про законодавчо-правове врегулювання проблем українців, примусово виселених з території Польщі в Україну у 1944-1946 та 1951 роках" [[21 грудня 2005 року]]. Так, йде голосування. Прошу голосувати. [[13:03:16]] За-204 Рішення не прийнято. З якого питання, будь ласка. Будь ласка, мікрофон Тягнибока. по фракції дайте.
Дякую. Олег Тягнибок, голова Всеукраїнського об’єднання „Свобода”. Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! Декілька тижнів тому назад, коли ми розглядали питання порядку денного, в порядок денний були внесені питання, які я запропонував, проект Постанови про проведення парламентських слухань про визнання ОУН-УПА. Тоді головуючим був Адам Мартинюк, який сказав, що це питання буде слухатися через тиждень. Тоді за пропозицією комуністів це питання і ряд інших було перенесено на 2 тижні часу. Пройшло вже декілька тижнів. Чомусь це питання не ставиться на голосування. Я би попросив, Володимире Михайловичу, дотримуватися тих обіцянок, які були дані головуючим тоді паном Адамом Мартинюком. І так само, Адаме Івановичу, я вас дуже прошу, не зловживайте своїм службовим становищем. Вчора, зачитуючи мій депутатський запит, говорячи про знищення, демонтаж пам’ятників Леніну, Косіору і Петровському в Києві, ви не зачитали, що це є кати українського народу і ті, хто спричинили голодомор. Дякую.
Шановні колеги, Секретаріат, я прошу підніміть стенограму, подивіться і підготуйте інформацію для народного депутата, а також для президії. Так, результати голосування. Комуністів фракція - 0, «Регіони України» - 10, Народна партія – 7, «Наша Україна» - 39, Блок Тимошенко – 31, СПУ – 20, Українська народна партія – 22, СДПУ (о) – 20, «Вперед, Україно!» - 0, «Довіра народу» - 7, «Реформи і порядок» - 13, Партія промисловців і підприємці України – 1, Народний Рух України – 13, «Єдина Україна» - 9, „Позафракційні” – 12. Шановні колеги, слово для оголошення результатів голосування має голова Лічильної комісії Валерій Дмитрович Мішура.
Шановні народні депутати, дозвольте ознайомити вас з результатами голосування. Перше. Протокол номер два засідання Лічильної комісії Верховної Ради України. Слухали: про підсумки таємного голосування про обрання заступника Голови Верховної Ради України. У бюлетень для таємного голосування про обрання заступника Голови Верховної Ради України були включені наступні кандидатури: Зайця Володимира Володимировича, Коновалюка Валерія Ілліча, Костенка Юрія Івановича. На підставі результатів таємного голосування Лічильна комісія встановила: кількість народних депутатів України, повноваження яких визнані, - 427; кількість народних депутатів України, які одержали бюлетені для таємного голосування, - 161. Відповідно до частини першої статті 88 Конституції України та глав 3.7, 4.3. Регламенту Верховної Ради України, Лічильна комісія вирішила: вважати вибори такими, що не відбулися. Далі. Протокол номер два засідання Лічильної комісії Верховної Ради України про підсумки таємного голосування про призначення на посаду члена Вищої ради юстиції. У бюлетень для таємного голосування про призначення на посаду члена Вищої ради юстиції була включена кандидатура Євдокимова Валерія Олександровича. На підставі результатів таємного голосування Лічильна комісія встановила: кількість народних депутатів України, повноваження яких визнані, - 427; кількість народних депутатів України, які одержали бюлетені для таємного голосування, - 157. Відповідно до статті 131 Конституції України, статті восьмої Закону України „Про Вищу раду юстиції”, глави 3.7 Регламенту Верховної Ради України, Лічильна комісія вирішила: вважати вибори такими, що не відбулися. Дякую за увагу.
Шановні колеги, інформацію приймаємо до відома. Я розумію, про що Віктор Терен хоче говорити. Давайте таким чином: щоб далі продовжити роботу, в нас була практика, я тоді зараз поставлю на голосування. Хто за те, щоб повернутися до розгляду проекту Постанови номер 8233: про проведення парламентських слухань з озвученої теми, - прошу, визначайтеся. Прошу визначатися. [[13:07:55]] За-206 Рішення не прийнято. Так, шановні народні депутати, дві фракції. Прошу, шановні колеги, я прошу вас, давайте, всі, хто хотів, той встиг. Ще попрацюйте, будь ласка, з’ясуйте з фракціями позиції. Дві фракції відповідно до Регламенту просять оголосити перерву, „Вперед, Україно!” і Народна партія. Або заяву. Так? Вадим Гуров, будь ласка, три хвилини за усталеною практикою. І зараз підготуватися, будемо розглядати зміни до бюджету. Будь ласка.
Вадим Гуров, Кривбас, Народна партія. Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги, народна мудрість стверджує, що тяжко живеться тому, у кого грошей немає. Наша сьогоднішня ситуація з повторною приватизацією Криворіжсталі та надходження незвично великої суми грошей свідчить, що не менш тяжкою справою є і розподіл цих грошей. У Верховну Раду внесено понад десятка законопроектів, але чомусь усі забувають, а звідкіля і від кого ці великі кошти? Хто їх заробив? Якою ціною? Як корінний криворожанин, що понад 35 років віддав Криворіжсталі, я маю право стверджувати, що ці гроші зароблені тяжким потом і кров’ю, ціною важких жертв, втрати здоров’я, найгіршими в Україні показниками людського розвитку у місті Кривому Розі. Ці гроші зароблені криворожанами, причому усіма, а не тільки безпосередньо працівниками комбінату. Хоча і відокремити криворіжсталівців від усього населення Кривого Рогу неможливо, бо це близько 60 тисяч працівників. Додайте сюди їх сім’ї, близьких, сферу обслуговування тощо. І якщо мати на увазі, що найбільшим забруднювачем довкілля є Криворіжсталь, а тут і викиди в атмосферу 300 тисяч тонн на рік і скиди стічних вод 50 мільйонів кубічних метрів, і утворення щорічно 41 мільйон тонн відходу, і провали та зсуви земля в районах житлових забудов. А про подальший результат діяльності „Криворіжсталі” свідчать красномовні цифри, що характеризують захворюваність у місті, дитячу смертність, онкологію, туберкульоз. Показник загальної смертності на одну тисячу населення збільшився з 14,7 у 1995 році до 17,1 відсотка. Дитяча смертність постійно перевищує показники по області і Україні на 25 відсотків. Страшні цифри і дуже красномовні. Місто гине, а людський розвиток досяг критичної межі. Чи буде хто у цьому залі заперечувати, що потрібні термінові і нестандартні заходи для рятування міста Кривого Рогу, його населення? Вважаю, що ні. Тому від себе особисто і моїх колег по фракції Народної партії вношу пропозицію. Один відсоток тих коштів, які отримує держава від повторного продажу „Криворіжсталі”, спрямувати на порятунок міста Кривого Рога та його мешканців. А саме: на охорону здоров’я, поліпшення довкілля і так далі. Це буде і зрозуміло, і логічно, і своєчасно. Народ України кривбасівців підтримає. Я впевнений у цьому. Прошу вважати мій виступ як пропозицію фракції.
Дякую. Шановні колеги, прошу прослухати оголошення. Відповідно до статті 13 Закону України про статус народного депутата України та статті 4.2.2 Регламенту Верховної Ради України повідомляю про вихід із фракції Народної партії та входження до депутатської групи „Довіра народу” Мельникова. Шановні народні депутати, оголошується. Прошу уваги. До розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України про Державний бюджет України на 2005 рік щодо дотацій місцевим бюджетам для забезпечення виплат зарплати та інших першочергових видатків. Друге читання. Пропонується такий регламент, шановні колеги. Коротка інформація голови комітету. Потім по поправках – і голосування. Бо тут. Відповіді на запитання не може бути, це друге читання. А, да, після того, як виступить голова комітету, виконуючий обов’язки голови комітету, міністр фінансів від уряду. Будь ласка, Людмила Павлівна, дуже коротко прошу.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. Комітет з питань бюджету у відповідності до постанови Верховної Ради від 22 вересня 2005 року пропонує до розгляду у другому читання проект Закону про внесення змін до Закону про Державний бюджет на 2005 рік, його реєстраційний номер 8156. Звертаю вашу увагу на те, що у першому читанні законопроект передбачав збільшення доходів загального фонду державного бюджету на 1,5 мільярди гривень, з яких 1,4 мільярди гривень планувалося спрямувати на надання додаткової дотації місцевим бюджетам для забезпечення виплати заробітної плати, оплати комунальних послуг та енергоносіїв. В процесі доопрацювання цього законопроекту за участю працівників Кабінету Міністрів, Комітет проаналізував всі пропозиції суб’єктів права законодавчої ініціативи. І включаючи пропозиції Уряду, які були зареєстровані у Верховній Раді, у вигляді законопроекту окремого, який називався про внесення змін до Закону України про державний бюджет та інших законодавчих актів. Для інформації повідомляю, що із 222 пропозицій враховано 189, частково враховано 8, враховано в іншій редакції 6, відхилено 7 і також рішення не прийнято щодо і, відхилено 7. Більшість пропозицій, щодо уточнення показників державного бюджету узгоджено з Міністерством фінансів. Зокрема, збільшення доходів загального фонду державного бюджету на 2,4 мільярди гривень. У тому числі, збільшення по податку на прибуток на 2,85, ПДВ з ввезених товарів 1,8 та зменшення на 2,3 мільярди надходжень від дивідендів, нарахованих на акції державних підприємств. Узгоджена позиція щодо збільшення дефіциту державного бюджету на 2,5 мільярди гривень. У тому числі по загальному фонду на 1,7 мільярди гривень за рахунок збільшення надходжень від приватизації державного майна та 0,8 мільярдів гривень по Спеціальному фонду за рахунок збільшення, точніше, надходжень від міжнародних фінансових організацій на виконання інвестиційних проектів. Спрямування узгодженого додаткового ресурсу в обсязі 4,1 мільярди гривень також узгоджено з Кабінетом Міністрів. На додаткову дотацію місцевим бюджетам для забезпечення виплати заробітної плати, оплати комунальних послуг, енергоносіїв в сумі 500 мільйонів, покриття дефіциту Пенсійного фонду – 2,8 мільярди гривень, 50 мільйонів – на будівництво метрополітенів, на формування Аграрного фонду – 350 мільйонів, на фінансування заходів по програмі „Онкологія, туберкульоз, СНІД” – 17 мільйонів, забезпечення соціальних виплат, силових та правоохоронних органах тощо. Таким чином, ми підтримали пропозицію уряду щодо зменшення. Крім того, підтримали пропозицію уряду щодо зменшення уточнення обсягів розрахунків по Спеціальному фонду.
Дайте можливість завершити виступ голові комітету. Будь ласка.
Спасибі. На компенсацію заощаджень громадян в рахунок погашення їх заборгованості за житлово-комунальні послуги, оскільки за уточненими розрахунками, не 6 мільярдів, а кошти тільки в обсязі до 3-х мільярдів можуть бути реально погашені в 2005 році. Разом з тим залишилася сама гостра проблема – це питання внесення змін до іншого законодавства в частині визначення максимальної величини пенсії у розмірі 12-ти мінімальних пенсій за віком, що запропоновано урядом. Можу сказати, шановні колеги, що це є найбільша проблема цього законопроекту, оскільки всі інші пропозиції узгоджені комітетом і Міністерством фінансів і можуть складати цілісний законопроект. У разі неврахування такої пропозиції необхідно збільшувати видатки до Пенсійного фонду до кінця поточного року на 128 мільйонів гривень. Можу сказати, що це питання на комітеті набуло найбільшого обговорення, воно є досить проблемним, оскільки, як ви знаєте, в березні 2005 року законом про внесення змін до Закону про Державний бюджет та деякі інші законодавчі акти ми з вами внесли певні обмеження по виплаті пенсій. Це обмеження було встановлено на рівні сукупного оподаткованого доходу, з якого справляється страховий внесок до соціальних фондів. Що відбувається сьогодні? На засіданні комітету було запропоновано і проголосовано відхилити пропозицію уряду стосовно внесення змін до цих законодавчих актів. Але, Кабінет Міністрів не погоджується з такою пропозицією і наполягає на голосуванні. Тому це питання у відповідності до Регламенту ми повинні вирішувати з вами в залі. Хочу сказати, що формування заробітної плати стало кам’яним спотиканням для цього уряду, оскільки підняти заробітну плату зверху і не підняти її або мінімально збільшити знизу було найбільшою соціальною несправедливістю. Що повинен робити командир, якщо він хоче вести за собою людей і народ? Він повинен, в першу чергу, підняти заробітну плату там внизу, а сам триматися на тому рівні до такої міри поки знизу заробітна плата не підросте до його рівня і тільки після цього піднімати заробітну плату на горі. Розбалансування видатків по оплаті праці призвело до того. що відбувся розрив в розмірі заробітної плати. Сьогодні у нас мінімальну отримують громадяни пенсію на рівні 384 гривні, а є громадяни, які мають сьогодні пенсію, яка перевищує 30 тисяч гривень, хоча таких громадян і небагато. Але, якщо сьогоднішня постанова уряду про порядок нарахування заробітної плати буде продовжувати діяти далі, то замість 10 тисяч осіб, які сьогодні мають право на пенсію вище ніж 4 тисячі таких людей буде десятки, сотні, тисяч і розмір розриву в таких платежах пенсій між мінімальною і отримуваною цією категорією або цими категоріями громадян буде величезний. Безперечно, що в цьому, в першу чергу, винен той, хто приймає рішення про фонди оплати праці. Ви знаєте, що згідно Конституції тільки одна установа у нас в Україні має право на встановлення такого розміру – це Кабінет Міністрів. І тому, ми вважаємо, що ця проблема є системною. Комітет пропонував вилучити з тексту закону цю зміну і вносити окремим законодавчим актом. Але можу сказати, що і це буде проблемою. Ми обговорювали можливість внесення на 2005 рік такого обмеження, хоча би на 2 місяці до того часу поки уряд не впорядкує заробітну плату і Законодавство про заробітну плату.
Людмила Павлівна, завершуйте. Давайте будемо завершувати. Друге читання йде у нас, що ми будемо розказувати. Будь ласка.
Таким чином, я прошу, Володимир Михайлович, поставити на голосування якраз цю пропозицію уряду, оскільки всі інші пропозиції узгоджені. Ще раз підкреслюю, що при, якщо не буде підтримана така пропозиція, то необхідно буде збільшувати видатки Пенсійного фонду до кінця цього року на 128 мільйонів і ми отримаємо розбалансований бюджет. Дякую за увагу.
Дякую. Давайте, Людмило Павлівно, зараз попросимо міністра фінансів з цього приводу і будемо по поправках голосувати. Будь ласка. Якщо можна, ви присядьте, будь ласка, поки що, а потім по поправках підемо. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Доопрацьований разом з бюджетним комітетом проект змін до бюджету, як ніколи, близький до узгодженого варіанту. Я не хотів би зупинятися на питаннях, які ми погодили, я хотів би тільки вас ознайомити з загальними балансовими результатами змін до бюджету. Я прошу показати бюджет, який ми маємо на сьогоднішній день, який діє. Який баланс з цього бюджету? Прошу включити. По доходах - 106,7 мільярда - 113,8 або дефіцит 7,1 - 1,7 відсотка. Проект змін, який сьогодні ми розглядаємо, передбачає баланс з дефіцитом 9,5 відсотка або 2,3 відсотка ВВП. По загальному фонду основною частиною доходи збільшуються з 81,1 до 83, 5 мільярда. Витрати збільшуються загального фонду з 88 до 92,1. Інакше кажучи, дефіцит із 6,9 мільярда, 1,6 відсотка ВВП, зростає до 8,5 мільярда або 2 відсотка ВВП. За рахунок чого балансується збільшення видатків загального фонду? Людмила Павлівна про це частково говорила. По-перше. Зміна доходів, збільшення доходів, ми маємо перевиконання доходів бюджету 2,4 по економії видатків, решта балансується за рахунок дефіциту. Однак, залишається єдине проблемне питання. Після прийнятих Конституційним Судом рішень слалася абсолютно ненормальна ситуація щодо дискримінації абсолютної кількості українських пенсіонерів. Їх поділили на сорти. Перший сорт, більшість пенсіонерів, отримають пенсію в розрахунку 1 відсоток за рік трудового стажу. Є вищий сорт пенсіонерів, які отримують пенсію за спеціальними пенсійними законами в розмірі 90 відсотків заробітку. Інакше кажучи, першій категорії треба мати 90 років трудового стажу, щоб мати таку ж пенсію, як за спеціальними пенсійними законами. В цих умовах робітник з зарплатою в п’ять тисяч гривень ніколи не буде мати пенсію міністра, народного депутата України, прокурора, слідчого, працівника митної системи і так далі. Шановні друзі, ми не маємо права допускати різкої, невиправданої диференціації пенсій. Коли мінімальна пенсія в Україні складає 332 гривні, а за спеціальними пенсійними системами пенсія може складати десятки тисяч гривень, а для тих. Кому пенсію нараховують за останній місяць роботи – мільйон гривень в місяць. Шановні друзі, оклади не мають відношення до цього, тому що премія у нас ніякими законодавчими актами не обмежена. В зв’язку з цим Кабінет Міністрів України наполягає в тому, щоб ввести обмеження максимального розміру пенсії в розмірі 12 мінімальних прожиткових мінімумів.
Дайте можливість завершити виступ, будь ласка.
Ця сума складає чотири тисячі гривень. По-перше, це не така маленька пенсія – це 800 доларів в місяць. По-друге, цей розмір буде щорічно зростати. Зростає мінімальна пенсія у громадян – зростає максимальне обмеження пенсії. Без такого рішення країну чекають серйозні проблеми з пенсіями. Голова комітету сказала у випадку відхилення цих пропозицій до кінця року Пенсійний фонд не збалансований, бо комусь треба буде платити десятки тисяч гривень пенсії за рахунок того, що комусь не платити 332 гривні. Тому Кабінет Міністрів просить включити до голосування наші правки від 27 по 35 правку, вони стосуються введення цієї норми щодо граничного розміру пенсії. І в такій версії ми готові підтримати весь проект закону в цілому.
Дякую. Шановні колеги, давайте домовимось таким чином, шановні народні депутати, це – друге читання. Зараз будемо іти по поправках, голосувати, бо ми так не вийдемо на рішення. Кабмін наполягає на своїх поправках. Відтак, перша поправка Кабміну. А. Одну хвилиночку, я по процедурі знаю як. Є процедура другого читання, я йду по процедурі другого читання. Я прошу вас. Володимир. на поправках наполягають, я повинен поставити. Процедура другого читання! Я йду по процедурі другого читання! Поправка, голосування і все. Шановні колеги, прошу уваги! Уряд наполягає проголосувати з 27 по 35 поправку [[це поправки Кабінету Міністрів]]. Я просто тільки що ж сказав, ну як ви не можете послухати. Володимир Юлійович! Я ще раз хочу повторити, що уряд наполягає на тому, щоб проголосувати поправки 27 по 35. Але щоб голосувати ці поправки, то нам треба спочатку проголосувати поправку 1. Ну так я ж це все говорю, ну! Так, ставиться на голосування поправка 1 Кабінету Міністрів. Одну хвилиночку. Я прошу вас, заспокойтесь! Прошу визначатися. [[13:26:25]] За-76 Рішення не прийнято. Я прошу вас, сядьте, будь ласка. По поправках зараз, будь ласка, аргументація. 27 – 35. Вони в комплексі, ми їх тоді одночасно маємо голосувати. Ну я прошу вас!
Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! 27-35 правки передбачають одну за змістом норму по всіх інших спеціальних пенсійних законах, що до кінця 2005 року встановлюється обмеження максимального розміру пенсій у 3960 гривень. Я дуже прошу колег подивитися на інших пенсіонерів і прийняти абсолютно правильне моральне рішення!
Прошу сісти голосується поправки. ну нема тут виступів. Це треба - я скажу, шановні колеги, свою позицію – треба регулювати окремим законом. Але, оскільки поправка є, наполягають, я ставлю на голосування. Ставляться на голосування поправки 27 – 35 уряду. Прошу визначатися. [[13:27:52]] За-106 Рішення не прийнято. Ну, будь ласка, по фракціях. Комуністів – 1, «Регіони України» - 0, Народна партія – 1, „Наша Україна» - 30, Блок Тимошенко – 2, СПУ – 14, Українська народна партія – 24, СДПУ(о) - 0, «Вперед, Україно!» - 0, „Довіра народу” – 1, „Реформи і порядок” – 12, Партія промисловців і підприємців – 3, Народний рух України - 14, „Єдина Україна” – 0, „Позафракційні” – 4. Кармазіна була поправка до поправки. Будь ласка, мікрофон Кармазіна. І будемо зараз визначатися. Запросіть депутатів до сесійної зали.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Спасибі, Володимире Михайловичу. Ви поступили дійсно за Регламентом. Я хочу вам сказати, що мова йде про те, що в Закон про Державний бюджет внесені зміни в дев’ять законів до базових законів, Володимире Михайловичу, без розгляду їх в комітетах профільних. Ми сьогодні полишаємо пенсій військовослужбовців, осіб начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ, чорнобильців. І оце в базові закони -науковців, всіх, і держслужбовців, - в базові закони пропонується внести зміни. Давайте ми не будемо вносити зміни. Це протирічить Регламенту, і я категорично проти такого підходу. Спасибі.
Спасибі. Шановні народні депутати, Верховна Рада не підтримала пропозицію Кабінету Міністрів з цього приводу. Тепер відповідно до Регламенту – прошу уваги! – я ставлю на голосування про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до Закону України „Про Державний бюджет України на 2005 рік”. Відмініть голосування. Пинзеник. Шановні колеги, це друге читання.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Відповідно до бюджетного законодавства і Конституції, бюджет має бути збалансований. Ми доповідали на Бюджетному комітеті, і є розрахунки Мінфіну, оскільки парламент відхилив пропозиції уряду обмежити максимальні розміри пенсії, в зв’язку з цим в Пенсійному фонді виникає дефіцит 128 мільйонів гривень. Про цей дефіцит говорила і голова бюджетного комітету. Інакше кажучи, зараз голосується незбалансований документ, зараз треба переробляти всі додатки, оскільки в Пенсійному фонді не передбачили відповідних коштів для того, щоб платити пенсії по 10 тисяч гривень, по мільйону гривень.
Так, запишіться з мотивів, три хвилини, і запросіть народних депутатів до сесійної зали. З мотивів 3 хвилини. Я прошу вас, ну не кричіть, ну, я , будь ласка. Родіонов Михайло, будь ласка. Давайте об’єднаємося і буде у нас все нормально.
Родіонов, фракція комуністів. Прошу передати слово Цибенко Петру Степановичу.
Петро Цибенко.
Фракція комуністів, голова Комітету в справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів Цибенко. Шановний пане міністр фінансів, який не знає, де взяти кошти для пенсійного забезпечення. У справедливості є різні виміри. Один вимір, він показав, а я хочу показати інший. А де справедливість в тому, що громадянин, який отримує 200, 300, 500 гривень з кожної копійки платить відрахування до пенсійного фонду, а людина, яка має наддоходи, платить до Пенсійного фонду тільки з 4 тисяч 100 гривень, а все, що вище не обкладається ніякими податками. Вибачте, а це справедливо? Тому фракція пропонує, давайте брати відрахування до всіх бюджетів і Пенсійного фонду в тому числі з усієї суми не тільки заробітної плати, а з усіх доходів. І тоді вистачить для пенсійного забезпечення всіх категорій громадян України. Дякую.
Кирило Поліщук, фракція „Регіони України”.
Володимир Михайлович, дякую. Прошу передати слово Ярославу Сухому.
Ярослав Сухий, будь ласка.
Дякую. Ярослав Сухий, Запоріжжя, політична партія „Регіони України”. Шановні колеги, те, що ми щойно чули, неодноразові виступи міністра фінансів є ніщо інше як намагання відвернути увагу широкої громадськості від повного провалу в сфері економічної політики нинішніх помаранчевих. Ні жодного кроку не зроблено в реалізації концепції реформування системи оплати праці. Саме від цього залежить пенсія, а не навпаки. Демагогія в діяльності нинішньої влади викликає повну огиду. Є рішення Конституційного Суду, намагання замилити очі, я закликаю всіх голосувати в другому читанні за законопроект про бюджет на 2006 рік.
Станіслав Косінов.
Косинов, Народный блок Владимира Литвина. Уважаемые коллеги, при голосовании за эту поправку, мы должны принимать во внимание один факт: есть решение Конституционного суда, который четко обозначает, что любые ограничения размера пенсий, заработной платы, являются нарушением прав человека. Поэтому мы должны четко понимать это и если этот вопрос рассматривать, то только отдельным законопроектом.
Так, будь ласка, Круць, фракція „Наша Україна”. Круць є? Будь ласка. Немає, все тоді. Так, Валентин Зубов, будь ласка.
Большое спасибо, Владимир Михайлович. Валентин Зубов, фракция Блока Юлии Тимошенко, Всеукраинское объединение «Батьківщина». Дорогие друзья, мы рассматриваем, действительно, очень актуальную, очень серьезную, очень больную проблему. Но коль, здесь присутствует министр финансов в зале, я хотел бы сказать, поддерживаю выступление своих коллег, как народный депутат Сухой и другие. Надо делать, создавать все условия для того, чтобы люди сегодня в Украине хорошо зарабатывали и тогда все проблемы с пенсиями станут на свои места. Однако, обращаю ваше внимание, до тех пор пока пресс-секретарь президента Украины будет получать персональную зарплату 18 тысяч гривен, тогда вообще с такими предложениями в зал суда не приходите. Наведите порядок там.
Так, я дякую за ваші всі виступи і пропозиції, шановні колеги, відповідно до вимог регламенту України, я вношу на голосування пропозицію Комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закон, проект Закону про внесення змін до Закону України „Про Державний бюджет України на 2005 рік” [[щодо дотацій місцевим бюджетам для забезпечення виплат зарплати та інших першочергових видатків]]. Реєстраційний номер 8156. Прошу голосувати. [[13:35:27]] За-281 Закон прийнято. Дякую. Шановні колеги. По фракціях? Будь ласка. Комуністів - 54, „Регіони України” - 48, Народна партія – 44, „Наша Україна” - 20, Блок Тимошенко – 26, СПУ – 23, Українська народна партія – 0, СДПУ (о) – 0, „Вперед, Україно!” – 19, „Довіра народу” – 9, „Реформи і порядок” - 1, Партія промисловців і підприємців – 8, Народний Рух України – 2, „Єдина Україна” – 10, позафракційні – 17. Шановні народні депутати, ми зараз мали розглянути проект Закону про внесення змін до Закону України „Про телебачення і радіомовлення”, нова редакція. Комітет просить перенести, оскільки потрібно узгодити ряд позицій? Немає заперечень? Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Сімейного кодексу України щодо дітей, позбавлених батьківського піклування. Друге читання. Віктор Мусіяка. Шановні колеги, я дуже просив би, щоб ми зараз оперативно працювали і йшли по поправках. Якщо є застереження, нам потрібно прийняти дуже багато ще рішень сьогодні. Ми і так уже затягнули розгляд деяких питань. Вікторе Лаврентійовичу, будь ласка.
Шановні народні депутати, пропонується вам на друге читання внесення змін до закону, Сімейного кодексу України щодо дітей, позбавлених батьківського піклування. До другого читання було запропоновано 67 змін. З них враховано 52. Я прошу в режимі другого читання.
Хто наполягає по поправках, які не враховані? Юрій Кармазін, мікрофон, будь ласка. Ні. Кармазін повинен свою поправку висловити.
Правка номер чотири. Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, шановний Вікторе Лаврентійовичу! Я пропоную до підстав позбавлення батьківських прав до пункту другого частини першої статті 164-ї викласти в такій редакції: „. ухиляються від своїх обов’язків по вихованню дитини, в тому числі при ухиленні батьків від виконання обов’язків щодо здобуття їх малолітніми, неповнолітніми дітьми дошкільної, загальної середньої освіти та при злісному ухиленні від сплати аліментів”. Тому що діюча редакція набагато вужча. І я хочу доповнити на користь цим дітям. І я думаю, що воно буде мати і виховне значення по відношенню до тих батьків, які дійсно, ухиляються від таких обов’язків щодо здобуття їх малолітніми, неповнолітніми дітьми освіти, щоб не плодилися і просто не росли невігласи і щоб діти могли бути щасливими. Дякую.
Шановний Юрій Анатолійович, шановні колеги! Справа в тому, що коли приймали рішення залишити чинну редакцію, то виходити з того, що вона загальною є, ця редакція. Читаю: „Ухиляється від виконання своїх обов’язків по вихованню дитини”. Що те все, що пропонує Юрій Анатолійович, все це включається в цю загальну формулу. Ну, в принципі, можна її прийняти. Ну, тільки б не забути чогось потім вже, коли це перелік йде. А раптом ще якась обставина виясниться? А? Згоден? Ти хочеш, щоб проголосувати? Погодився, да?
Це добре, що ви погоджуєтеся. Він просить поставити на голосування.
Та, ради Бога! Давайте проголосуємо. Я тільки даю пояснення, що ми, коли приймали рішення, виходили з того, що у нас загальною є формула, яка є в чинній редакції Сімейного кодексу. Давайте проголосуємо.
Шановні колеги, вноситься на голосування четверта поправка Юрія Кармазіна. Прошу голосувати. [[13:39:50]] За-145 Рішення не прийнято. Хто за те, щоб повернутися до поправки №4 Юрія Кармазін. Прошу голосувати. [[13:40:13]] За-185 Рішення не прийнято. Які ще поправки? Хто наполягає? Кармазін мікрофон, будь ласка.
Шановний Віктор Лаврентійович, 6 поправка, частина 1 статті 169 додати до того, що є і викласти в такій редакції: мати, батько, позбавлені батьківських прав, після спливу одного року з дня постановлення судом рішення про позбавленню батьківських прав мають право на звернення до суду з позовом про поновлення батьківських прав. Я таким чином говорю, що є рік раніше, якого не можна звертатися, от рік – це якби кара за те, що він зробив неналежно, виконуючи свої функції і це і привілея, що через рік ти маєш право звернутися до суду про поновлення батьківських прав. Я просив би вас встановити цей термін. Я не розумію чому не можна з ним погодитися, Віктор Лаврентійович.
Справа в тому, що в даному випадку це не тільки привілея, скажемо, батьків через рік звернутися, а це і право дитини мати батьківське піклування. Тому, малося на увазі, що якщо буде ясно встановлено, що при звернені, скажімо, через 8 місяців цих батьків, їм вже можна довіряти, будуть всі обставини про це свідчити, то можна ставити питання про відновлення батьківських прав. Тому не обмежували в часі, якщо рік сказати, то дитина без батьків буде до року, якщо вона могла б мати, скажімо там, 7 місяців уже нормально повноцінну сім’ю. З цього виходили, коли приймали рішення про те, щоб залишити чинну редакцію. Тут пропонується, звертаю вашу увагу, рік встановити для того, щоб, коли батьки полишені батьківських прав, то вони тільки через рік можуть поставити питання про відновлення цих прав.
Я ставлю на голосування поправку № 6 Юрія Кармазіна. [[13:42:33]] За-58 Рішення не прийнято. Юрію Анатолійовичу, ваша поправка, на якій ви ще наполягаєте? Мікрофон, будь ласка, дванадцята поправка там є.
Шановні друзі! У мене поправка номер дванадцять. Я прошу викласти у такій редакції статтю 211: „Усиновлювачем дитини може бути дієздатна особа, якій на день постановлення рішення про усиновлення виповнилося 25 років”. Справа в тому, що поки що пропонується повнолітня дієздатна особа, от така редакція. А я настоюю на тому, що це має бути людина, якій виповнилося 25 років. Це має бути зріла людина, а не просто 18 років виповнилося і все. Ми даємо йому дитину, при чому дитину, яку не він сам родив, а дитина, яка є надбанням сьогодні держави, суспільства. Тому я просив би вас серйозно підійти до зрілого віку - 25 років , це якраз той вік, коли людина може відповідати за те, що вона бере дитину і виховує повноцінним членом суспільства. Дякую.
Ми виходили з того, що повнолітня людина вже може повною мірою відповідати за свої дії і тоді, коли ставить питання про можливість визнання її усиновлювачем і надання їй такого права. Але, коли мова йде про те, щоб дати такий термін додатково ще, скажімо, 7 років, до 18 років ще 7 років, можливо, в цьому є якийсь сенс. Тому що, дійсно, треба, щоб якийсь досвід життєвий був у людини, яка хоче бути усиновлювачем. Тим більше мова йде не про народжену самою людиною дитину, а про те, що вона усиновлює дитину народжену іншими людьми. Тому я допускаю, що можна, в принципі, підтримати цю пропозицію, хай вже. А то ми Юрію Анатолійовичу не йдемо назустріч. Будь ласка.
Вноситься на голосування поправка номер 12 Юрія Кармазина. Прошу голосувати. [[13:45:12]] За-138 Рішення не прийнято. Шановні народні депутати, хто ще наполягає на своїх поправках, які не були враховані? Не бачу. Прошу підготуватися до голосування. Важливий законопроект. Вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до Сімейного кодексу України [[щодо дітей, позбавлених батьківського піклування]]. Реєстраційний номер 4411. Прошу голосувати. [[13:45:56]] За-309 Закон прийнято.
Дякую, шановні колеги.
Оголошується до розгляду проект Закону про внесення зміни до Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування" [[щодо права виходу на пенсію]]. Оголошую продовження нашої роботи до 14 годин 15 хвилин, щоб завершити розгляд в другому читанні законопроектів. Будь ласка, Анатолій Володимирович.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановний Голово, народні депутати, виборці! Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування розглянув проект Закону про внесення зміни до статті 21 Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування" [[реєстр 6131]], підготовлений до другого читання. Законопроект пропонує нову редакцію частини десятої статті 21 Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування", згідно якої посадові особи місцевого самоврядування, які працювали на виборних посадах в органах місцевого самоврядування вісім років і більше або протягом повних двох і більше скликань за наявності загального трудового стажу для чоловіків не менше 25 років, а для жінок не менше 20 років, мають право на пенсію державних службовців незалежно від періоду, в який вони працювали на таких посадах та часу їх виходу на пенсію. Під час підготовки до другого читання в комітет надійшло сім пропозицій від суб’єктів законодавчої ініціативи. П8ять з них враховано повністю одна частково врахована і одну відхилено. Пропозиція. Комітет по державному будівництву та місцевому самоврядуванню пропонує Верховній Раді прийняти зазначений законопроект в цілому. Якщо нема зауважень Івана Степановича Плюща.
Так, зауваження були. пропозиції не враховані Івана Степановича Плюща і Михайла Васильовича Косіва. Будь ласка, мікрофон Косіва ввімкніть.
Михайло Косів, фракція партії „Реформи і порядок”. Шановні колеги, в першому читанні я нагадаю, ми одержали 286 голосів за цей закон, автором якого я був. Я не наполягаю на тому, щоб моя пропозиція була врахована, але от що стосується пропозицій Івана Степановича Плюща, то я хотів би сказати, що ми дуже довго над нею працювали, і ми на комітеті домовилися про те, що це. що його пропозиція є абсолютно слушною, але вона може стосуватися іншого закону, над яким ми без сумніву будемо працювати і врахуємо те, що не враховано в цьому законі, позаяк воно тут просто не вписується у правові рамки. А тому я прошу вас, поскільки вже більше неврахованих пропозицій немає, проголосувати в цілому.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! Дійсно, я підтверджую, що пропозиція Івана Степановича Плюща була слушна щодо включення до переліку осіб і тих, хто раніше працював у облвиконкомах і таке інше, і ми дійсно домовилися про те, що це може бути новим законопроектом, а сьогодні прошу вас підтримати даний законопроект в цілому.
Шановні колеги, прошу уваги. Вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проектЗакону про внесення зміни до Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування" [[щодо права виходу на пенсію]]. Реєстраційний номер 6131. Прошу голосувати. [[13:50:02]] За-287 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про об’єднання співвласників багатоквартирного будинку". Доповідач – голова підкомітету Резнік Ігор Йосипович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. У квітні поточного року Верховною Радою України було прийнято за основу проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про об’єднання співвласників багатоквартирного будинку", внесений народними депутатами України Беспалим та Бондаренком. У ході підготовки законопроекту до другого читання комітетом було опрацьовано три зауваження, які були повністю враховані. Остаточна редакція законопроекту доповнена, на наш погляд, принциповими положеннями. Кошти об’єднання розподіляються між усіма власниками приміщень не пропорційно їхнім часткам у майні, що перебуває у загальному користуванні, а пропорційно сукупному розміру їх внесків та обов’язків платежів на утримання і ремонт неподільного майна, відповідної частки загального майна, а також на інші спільні витрати у багатоквартирному будинку. Якщо власник приміщення.незалежно від членства в ньому має борг перед цим об’єднанням, сума його перевищує суму його частки у майні, і відмовляється сплатити цей борг, спір вирішується у судовому порядку. Зазначені доповнення більш чітко визначають критерії визначення розміру частки кожного мешканця багатоквартирного будинку незалежно від членства у об’єднанні та спрямовані на вирішення проблем, коли борг мешканця багатоквартирного будинку, в якому створене об’єднання, перед цим об’єднанням є більшим, ніж його частка в майні об’єднання. Головним юридичним управлінням законопроект погоджено без зауважень. Шановний Голово, шановні народні депутати, комітет пропонує прийняти проект Закону про внесення змін до Закону „Про об’єднання власників” у другому читанні і в цілому як закон. Дякую.
Шановні колеги, вноситься на голосування пропозиція комітету: про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до Закону України „Про об’єднання співвласників багатоквартирного будинку”. Реєстраційний номер 6049. Прошу голосувати. [[13:52:24]] За-292 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Кодексу України про надра [[щодо плати за користування надрами]], реєстраційний номер 3520. Доповідач Геннадій Руденко. Є Руденко? Будь ласка, підготуватися Сокирку, щоб. про неприйнятність. Давайте зразу по поправках.
Дякую, пане голово. Шановні народні депутати, Комітет з питань екологічної політики подає на розгляд Верховної Ради у другому читанні проект Закону про внесення змін до Кодексу України про надра [[щодо плати за користування надрами]]. Комітет опрацював, врахував майже всі пропозиції, які надійшли від народних депутатів і це відображено в порівняльній таблиці. В пропозиціях врахована думка і рекомендації Кабінету Міністрів України. Ці пропозиції стосувалися термінів виконання доручень Кабінетом Міністрів України. Також врахована пропозиція Державної податкової адміністрації стосовно необхідності розробки проекту закону України щодо врегулювання питань встановлення пільг та нормативів оплати за користування надрами. Законопроект доопрацьований з метою забезпечення повноважень Верховної Ради у частині визначення засад використання природних ресурсів, затверджених у статті 92-й Конституції України, усунення суперечностей в законодавстві України щодо справляння плати за користування надрами, активізація розробки відповідних нормативних актів Кабінетом Міністрів і збільшення надходжень до бюджету. Юридичне управління Апарату Верховної Ради рекомендує доопрацьовувати цей законопроект і подати його на повторне друге читання. Пропозиція щодо необхідності доопрацювання цього законопроекту полягає в тому, що Юридичне управління вважає за доцільне також законом встановлювати порядок справляння платежів за користування надрами. Комітет пропонує, щоб цей порядок і надалі встановлювався Кабінетом Міністрів, враховуючи досить часті різкі коливання кон’юнктури на ринку. Комітет рекомендує проект Закону України про внесення змін до Кодексу України про надра депутата Рудьковського і доопрацьований комітетом прийняти у другому читанні, якщо не буде заперечень, то закон проголосувати в цілому. Дякую.
Так, шановні колеги, немає застережень щодо пропозиції комітету? Немає. Але в нас є проект постанови про неприйнятність. Я тоді попрошу зараз аргументувати нашого колегу Сокирко. Будь ласка, якщо можна, коротко.
Микола Сокирко, фракція „Наша Україна”. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. Винесеним на наш розгляд законопроект за номером 3520 пропонується статтю 30 Кодексу України про надра доповнити нормою, що порядок справляння плати за користування надрами має встановлюватися Кабінетом Міністрів України. Тобто ми делегуємо частину законодавчих повноважень Верховної Ради Кабінету Міністрів України. Оскільки відповідно до статей 19, 120 Конституції України саме законом має визначатися порядок діяльності органів виконавчої влади, в тому числі порядок справляння платежів за користування надрами. Наслідком прийняття закону може стати ситуація, коли уряд на власний розсуд буде визначати з кого стягувати плату на надра, а з кого ні. Це прямий шлях до зловживань. Я переконаний, що уряд Юрія Єханурова цього не робитиме. Але впевненості в тому, що наступний Кабмін не допускатиме зловживань, у нас немає. Нагадую, що в 2000 році тодішній Прем’єр-міністр Віктор Ющенко, щоб наповнити бюджет та виплатити людям пенсії, відмінив десятки постанов Кабміну, яким попередній уряд надавав привілеї та пільги різним кишеньковим фірмам. Враховуючи зазначене, та відповідно до статті 3.5.1 Регламенту Верховної Ради України пропоную проект Закону України „Про внесення змін до Кодексу України „Про надра” відхилити. Дякую.
Шановні колеги, я ставлю на голосування проект постанови Верховної Ради України про неприйнятність проекту Закону України „Про внесення змін до Кодексу України про надра”. Реєстраційний номер 3520/П1. Автор народний депутат Сокирко, який щойно озвучив свою позицію. [[13:56:55]] За-69 Рішення не прийнято. Тому, шановні колеги, прошу уваги. Вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до Кодексу України про надра щодо плати за користування надрами. Реєстраційний номер 3520. Так, прошу голосувати. [[13:57:28]] За-204 Рішення не прийнято. Не встигли? Я ставлю на голосування: хто за те, щоб повернутися до розгляду проекту закону, реєстраційний номер 3520. Повернутися до розгляду. [[13:57:51]] За-216 Рішення не прийнято. Хто за те, щоб направити на повторне друге читання проект закону, реєстраційний номер 3520. Давайте визначатися будемо. [[13:58:14]] За-211 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України „Про пенсійне забезпечення військовослужбовців, осіб начальницького і рядового складу, органів внутрішніх справ та деяких інших осіб. Доповідач – заступник голови Комітету з питань національної безпеки і оборони, Леонід Костянтинович Каденюк. Будь ласка, Леонід Костянтинович, коротко, якщо можна.
Дякую. Шановні друзі, даний проект розроблено з метою реалізації соціальної справедливості і законності в системі пенсійного забезпечення військовослужбовців, осіб начальницького, рядового складу, органів внутрішніх справ та деяких інших осіб. Подальше удосконалення норм пенсійного забезпечення, приведення окремих законів України до вимог положень Конституції України, у частині забезпечення гарантій, наданих державою відповідним категоріям громадян. До розгляду законопроекту у другому читанні до нього було внесено 189 зауважень і пропозицій народних депутатів України, а також враховані пропозиції Головного науково-експертного управління та більшість пропозицій Кабінету Міністрів України. Із запропонованих зауважень і пропозицій, враховано повністю 152, частково – 4, відхилено, або невраховано у зв’язку із виключенням норм, до яких пропонувалися зміни – 33. Головне юридичне управління Апарату Верховної Ради України вважає, що зазначений законопроект відповідає Конституції України, іншим законодавчим актам, і завізувало його без зауважень. Які ж основні проблеми, пов’язані з цим законопроектом? Перше, законодавчо надається право кожному з батьків загиблих військовослужбовців отримувати другу пенсію у зв’язку із втратою годувальника незалежно від отримуваної ними на цей час іншого виду пенсії. Пропонуючи такі зміни, ми запроваджували досвід інших держав СНД, ну, наприклад, Росії, Казахстану та інших. Друге, збільшується розмір надбавки до пенсії інвалідів війни першої групи. Згідно з чинним законом інвалідом війни першої групи пенсія за вислугу років підвищується на 400 процентів мінімальної пенсії, тобто замість 400 пропонується 450. Третє, вдовам та членам сімей загиблих військовослужбовців розмір пенсії у зв’язку із втратою годувальника підвищується на 10 відсотків. Четверте, особам, які мають особливі заслуги перед Батьківщиною, які удостоєні цього звання і нагород за участь у бойових діях під час Великої Вітчизняної війни і війні з Японією, а також за участь в інших бойових діях, що передували цим війнам, раніше призначені пенсії підвищуються на 30 відсотків.
Давайте будемо йти по поправках.
А, давайте.
Ми ж розповідаємо закон. Вже ж всі знають цей закон, Леонід Костянтинович.
Володимир Михайлович, тут у мене ще є одна невеличка така. Таке зауваження: получилась невеличка колізія. Я хотів би нагадати, вірніше, добавити, що оскільки на сторінці 15 вкралася технічна помилка, прошу врахувати таке: у абзаці третьому підпункту 6 залишити слова „за власним бажанням, як це було прийнято у першому читанні. В абзаці 4 цього підпункту після слова „які” дописати слово „не”. Тобто, получиться „які не мають права на пенсію. А слова „при звільненні зі служби за власним бажанням через сімейні обставини або інші поважні причини” виключити.
Дайте можливість завершити, будь ласка.
10 секунд. Аналогічні зміни внести на сторінці 69 пункті 2. Ну, і комітет, розглянувши цей законопроект. Ну, прошу підтримати цей законопроект, звичайно, після розгляду не врахованих 33 пропозицій цього законопроекту.
Будемо голосувати, немає застережень?
Да, давайте голосувати.
Беспалий, будь ласка, мікрофон.
Дорогі друзі, я звертаюсь до слухачів. Навіть нормальні задуми інколи реалізуються таким чином, що їх не можна приймати, зокрема, там йдеться про те, що пільги мають надаватися, тим хто звільнений у зв’язку з систематичним невиконанням умов контракту. Але 46 поправка, що пропонується. Дивіться, що пропонується, що особам, які звільняються в запас, але безпосередньо перед звільненням в запас або у відставку працювали: в органах державної влади, в органах місцевого самоврядування, якими ми і так ображаємо всюди або в сформованих ними органах на підприємствах, установах, організаціях виплата одноразової грошової допомоги надавалася за рахунок коштів органів, в яких вони працювали. Тобто, якщо якийсь, скажемо, колишній військовослужбовець останнім місцем роботи мав ЖЄК чи Транспортне депо, вони йому повинні виплачувати грошову допомогу замість бюджету. Це абсолютно неправильно.
Будь ласка.
Значить, чому відхилена ваша пропозиція. Оскільки внесена пропозиція не узгоджується чинним законодавством, вона просто відхилена. Якщо, Володимире Михайловичу, давайте ми поставимо на голосування її.
Ставить на голосування поправка 46 Бориса Беспалого. [[14:04:10]] За-58 Рішення не прийнято. Мікрофон Бориса Беспалого.
Дякую. Взагалі, унікальна аргументація, суперечить законодавству. Так ми ж приймаємо закон на зміну законів. Тепер пенсії колишнім військовослужбовцям мають виплачувати ЖЕК і так далі. Це абсолютне руйнування місцевого самоврядування. Це величезна помилка. 80-та поправка. Про що йдеться? Що зараховується час перебування у фашистських концтаборах, гето та інших місцях примусового тримання осіб. І це правильно, це треба зараховувати, можливо навіть подвійно. Але, що пропонує комітет? Якщо за час перебування на зазначених місцях не було вчинено злочину проти миру і людства. Я пропоную, якщо не було вчинено злочину, такого, що вважається злочином сучасним українським законодавством, тому що сталінське законодавство злочином вважало, наприклад, боротьбу за незалежність України, сталінське законодавство вважало там шкідництво і таку іншу нісенітницю. Ми повинні реабілітувати цих людей, і тому ми повинні застосовувати стандарти сучасної України. Це 80 поправка, я наполягаю.
Будь ласка, 80 поправка.
Якщо людина наполягає, давайте ми проголосуємо тоді.
Ставиться на голосування 80 поправка, автор Борис Беспалий. [[14:05:47]] За-60 Рішення не прийнято. Будь ласка, мікрофон Бориса Беспалого.
Дякую. Борис Беспалий, „Наша Україна”, Блок Віктора Ющенка. Шановний Володимире Михайловичу! Я наполягаю на включенні, по-перше, у порядок денний Закон про жертви політичних [[нову редакцію]], тому що у нас якраз ті люди, які були репресовані колишнім комуністичним режимом, і зараз знаходяться морально репресованими. От, наприклад, цьому присвячена 82 поправка. Я пропоную, щоби не вважалося якимось злочином проти сучасної України те, що люди, перебуваючи у полоні або заручником, не вчинили злочинів, які вважалися тоді злочинами. Це 82 поправка. От уявіть собі, Сталін оголосив злочинцями всіх, хто потрапив у полон, і ми зараз це ретранслюємо і вважаємо це виною людей перед сучасною Україною. Давайте, схаменіться, і, принаймні, не ретранслюйте це зараз. Тому я наполягаю, щоб 82 поправка була врахована. Ми повинні вибачитися перед тими людьми, а не продовжувати вважати їх злочинцями.
Вноситься на голосування поправка 82, автор Борис Беспалий, аргументація була щойно вам викладена. [[14:07:19]] За-77 Рішення не прийнято. Мікрофон Беспалого.
Дякую. От мені так, шановні колеги, трохи сумно, що ми, маючи нагоду спокутувати частину своєї провини перед старшим поколінням, яке і так постраждало, все-таки продовжуємо цю бездумну політику репресій, яка проводилась за радянських часів. 83 поправка встановлює також, що ми повинні зараховувати до цього терміну служби тих людей, які проходили службу тільки відповідно до договорів і згода на обов’язкові роботи, яка надана зараз Верховною Радою нинішньої України. Значить. І норми повинні враховуватись відповідно до чинних договорів України, а не відповідно знову ж таки до тих стандартів, які діяли десь і колись і згідно яких багато людей позбавляється своїх заслужених пільг. І я ще раз, Володимире Михайловичу, не виключайте мікрофон, я звертаюсь до вас, давайте внесемо і нарешті розглянемо нову редакцію.
Борис Якович, я ж не проти, давайте розглянемо на погоджувальній раді і визначимось, і будемо розглядати його. Ставиться на голосування поправка Бориса Беспалого, щойно озвучена. [[14:08:58]] За-62 Рішення не прийнято. Які ще є поправки? Будь ласка, Борис Беспалий.
Дякую. Ну, і я думаю, що закон навіть корисний, який він має такі суттєві вади. На жаль, він потребує все-таки доопрацювання, інакше деяким нашим ветеранам ми не зможемо дивитись в очі. 180 поправка ось чому присвячена. Я пропоную вилучити пункт другий прикінцевих положень, яким передбачається ввести мораторій на розширення військовослужбовцям і особам начальницького і рядового складу, значить, ввести мораторій на. ну доплати їм різні. По-перше, якщо це вводиться доплати Кабінетом Міністрів, то ми не маємо права втручатися. По-друге, якщо ми вводимо мораторій для себе, то це повний абсурд, тому що ми завжди можемо прийняти закон, який буде мати вищу юридичну силу. Я прошу в даному випадку вилучити цю абсурдну норму про мораторій на надбавки і на покращання пенсійного забезпечення ветеранів.
Ставиться на голосування поправка 180 Бориса Беспалого. Шановні колеги, зараз будемо приймать рішення. Я прошу вас зосередитися. [[14:10:30]] За-48, Рішення не прийнято. Шановні колеги, поправки, на яких наполягали, вони проголосовані. У нас є всі підстави. Що? Ткаленка, будь ласка, мікрофон. Прошу уваги! Ми повинні завершити розгляд питання. Будь ласка, мікрофон Ткаленка.
Олександр Ткаленко, Народний Рух України. Це мова йде про поправку 155. там просто вкралася редакційна чи стилістична така помилка. Мова йде про те, щоб командири військових частин, де буде підвищення грошове забезпечення військовослужбовців в 10-денний термін повідомляли відповідні служби пенсійного забезпечення. От і все. А там цього нема.
Це 65 сторінка, 155 поправка.
Так, 155-та. Після слів. секундочку, я зараз.
Додати наступне.
Да, да, наступне так потрібно, що це проти пенсійного забезпечення ну повідомляють командири військової частини у 10-денний термін з дня такого підвищення. Тобто, все це. можна погодитись з цим, так.
Я ставлю на голосування поправку 155 народного депутата Ткаленка. Прошу голосувати. Давайте голосуєм, перевірим нас чи є готовність проголосувати в цілому. [[14:12:06]] За-140 Рішення не прийнято. Тепер, шановні колеги, я прошу вас: давайте проголосуємо закони, тоді будемо. Прошу підготуватися до голосування. Шановні колеги, до голосування готуємося. Вноситься на голосування пропозиція комітету: про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до Закону України „Про пенсійне забезпечення військовослужбовців, осіб начальницького, рядового складу органів внутрішніх справ та деяких інших осіб”. Реєстраційний номер 3718-2. Прошу голосувати. [[14:12:59]] За-251 Рішення прийнято. Шановні колеги, в нас тут є невеличкий закон: проект Закону про доповнення до статті 8 Закону України "Про порядок направлення підрозділів Збройних Сил України до інших держав" [[щодо відкликання]]. Все враховано. Будь ласка, Андресюк. І ми зараз давайте приймемо рішення.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, я прошу уваги. Цей закон простий. Ми з вами приймали Закон „Про порядок направлення підрозділів Збройних сил” і в ньому встановили порядок відкликання, пам’ятаєте, але ми не залишили право за Верховною Радою ініціювати відкликання в разі, якщо ми маємо там проблеми. Тому ми дві постанови з вами приймали, зверталися до Президента, але постанови ці не спрацьовували. Є пропозиція внести зміни до статті восьмої.
Манчуленко з мотивів. Прошу підготуватися до голосування. Манчуленку мікрофон.
Георгій Манчуленко, 203 округ, Чернівецька область, фракція Української Народної Партії. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, питання не таке однозначне, як воно одразу видається. Тут йдеться про розширення функцій парламенту, які не передбачені, на жаль, Конституцією України. Йдеться про те, щоб пропозиція парламенту про відкликання того чи іншого контингенту з-за кордону стало обов’язковою нормою, приймалося у вигляді постанови і щоб рішення це було остаточно, за яким би приймав рішення уже обов’язково Президент, тому я думаю, що в цій ситуації ми не можемо піти на те, щоб розширити ці повноваження, виходячи з вимог нині дючої Конституції. Дякую.
Тоді треба з Верховної Ради забрати право давати згоду на направлення контингенту.
І все, і логіка тоді буде залізна у нас. Вноситься на голосування проект закону про доповнення до статті 8 Закону України про порядок направлення підрозділів збройних сил України до інших держав щодо відкликання, реєстраційний номер 3416-д, для прийняття у другому читанні і в цілому, як закон. Прошу голосувати. Шановні колеги, іде голосування. [[14:15:28]] За-235 Закон прийнято. Шановні колеги, зараз як раз 14 годин 15 хвилин. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Перерва до 16-ої години.