Poštovani narodni poslanici, amandman na član 3. glasi: "Ne može se prodavati poslovni prostor koji je kao državna svojina nastao oduzimanjem privatne svojine mimo volje vlasnika nacionalizacijom, konfiskacijom, eksproprijacijom i drugim nedozvoljenim radnjama sprovedenim u SFRJ, DFJ i Narodnoj Republici Srbiji, kao i daljim nedozvoljenim radnjama pravnih sledbenika pomenutih država." Obrazloženje: "Dobar deo nepokretnosti u državnoj svojini nastao je oduzimanjem privatne imovine od prethodnih vlasnika mimo njihove volje, bez pravičnih, a čestoi bez ikakvih naknada. Bez ovog amandmana priznalo bi se pravno-imovinsko nasilje koje je nad privatnom svojinom sprovodila država od 1945. godine. Ovakva državna svojina treba da bude predmet reprivatizacije. Vraćanjem prethodnim vlasnicima, odnosno njihovim pravnim sledbenicima, ispravile bi se stare nepravde.Sem toga, oštećene štediše ne mogu se obeštećivati imovinom oštećenih vlasnika privatne svojine. Jednu nepravdu ne možemo ispravljati drugom. Imovina oduzeta putem prisile nema kontinuitet svojine, te pravni poslovi i pravne radnje povodom te svojine ne mogu proizvoditi pravna dejstva. To znači da država nema pravo da tako stečenu imovinu otuđuje. Sem toga, veliki broj lokala oduzet je kršenjem i samih zakona o oduzimanju, a takvih zakona je bilo 27.Na primer, lokali manji od 70 m2 morali su biti izuzeti od nacionalizacije, bar po jedan, što u najvećem broju slučajeva nije učinjeno. Najveću štetu će imati sami kupci poslovnog prostora oduzetog porekla zbog toga što im država ne može na duži rok garantovati vlasništvo, stari vlasnici zbog produženja sporova i država kojaće morati da nadoknađuje štetu stvorenu na ovaj način." Sada da podsetim profesora prava koji je juče tvrdio da je zemljište moglo biti vraćeno (poljoprivredno), jer nije oduzimano po zakonu, već odlukama, od slučaja do slučaja, da to nije tačno. I poljoprivredno zemljište je oduzimano zakonima. Ja ću pomenuti samo jedan zakon. To je Zakon o poljoprivrednom zemljišnom fondu od 1953. godine. Taj zakon je stavljen van snage. Toliko o pravu. Jedan običan seljak mora da drži predavanje profesoru prava. Možemo da mislimo šta njegovi studenti mogu da nauče od njega.
Zahvaljujem. Da li se još ko javlja za reč? (Niko.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam amandman na glasanje. Za dva, protiv 154, niko se nije uzdržao, nema onih koji nisu glasali, ukupno je prisutno 156 narodnih poslanika u sali. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Predstavnik Vlade na sednici Odbora za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Molim izvestioca Zakonodavnog odbora da se izjasni o ovom amandmanu. Izvestilac Zakonodavnog odbora ne prihvata ovaj amandman. Ima reč narodni poslanik Marijan Rističević.
Amandman na član 3. je drugi amandman koji smo mi predložili. Amandman glasi: "Ne može se prodavati poslovni prostor pod uslovima propisanim ovim zakonom na teritoriji Autonomne pokrajine Vojvodine". Obrazloženje: "Ne može se dozvoliti prodaja imovine koja je pripadala Autonomnoj pokrajini Vojvodini i opštinama na njenoj teritoriji, a u državnu svojinu Republike Srbije je prešla po osnovu Ustava iz 1990. godine i zakona koji su donošeni na osnovu Ustava iz 1990. godine, sve dok se ne regulišu novi odnosi između Republike Srbije i Autonomne pokrajine Vojvodine." Obzirom da se ovaj zakon ne primenjuje na Kosovu, a primenjivaće seu pokrajini Vojvodini, samim timveć su građani dve pokrajine, dva dela Republike Srbije, dovedeniu neravnopravan položaj, a Ustavom je regulisano da su autonomne pokrajine ravnopravne. Ukoliko se ovaj zakon ne primenjuje na teritoriji Autonomne pokrajine Kosovo, a primenjuje se na teritoriji Autonomne pokrajine Vojvodina, onda su pokrajine dovedene u ustavno neravnopravan položaj u samoj Republici Srbiji. Hvala.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za reč? (Da.) Izvolite.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, u vezi sa ovim amandmanom moram da kažem da me je juče veliki broj građana Srema popodne zvao i pita se odakle pravo poslaniku Marijanu Rističeviću da ih zastupa na takav način, jer oni su takođe štediše koji su dali svoj novac bankama širom Vojvodine. Moram da podsetim da su te štediše ljudi, u većini, koji su izuzetno teško zaradili taj novac. Zaradili su ga radeći u inostranstvu, zaradili su ga radeći na svojim njivama i gro tog novca je u velikom iznosu od ljudi domaćina i onih koji su ceo svoj radni vek proveli na tome. Time stranka gospodina Veselinova je protiv da se obeštete devizne štediše na teritoriji Vojvodine i to treba javno kazati, jer su to danas izneli. Gospodin Marijan Rističević za sve vreme svog života nikada ništa nije stvorio i nikada ništa nije radio. Pa, rekoše mi da ga podsetim da i u osnovnoj školi, kada je imao za opšte-tehničko obrazovanje zadatak da napravi jednu maketu kuće od šperploče, da ni to nije uspeo da uradi, pa je iz tog dobio jedinicu. Prema tome, rekoše mi, neka kaže u čije je to ime on danas izašao, u čije ime, kojega štediše, i da kaže, koji su to ljudi stali iza toga i dali podršku ovoj stranci.
Zahvaljujem. Narodni poslanik Marijan Rističević, replika.
Prvo, Koalicija "Vojvodina" nije protiv toga da se devizne štediše obeštete. Čak naprotiv, mi insistiramo da se obeštete sve devizne štediše. Postavlja se jedno veliko pitanje, ko je proneverio deviznog štedišu, ja ili vi? Ja nisam bio na vlasti kada je ta devizna štednja potrošena, a mnogi od vas su bili na vlasti kada je ta devizna štednja potrošena i ona mora biti vraćena. To je stav Koalicije "Vojvodina". Međutim, mi ovde insistiramo da se jedna nepravda ne otklanja drugom nepravdom. Dakle, država ima dovoljno svoje svojine, bez one koja je nekada bila privatna, neka proda nju i neka obešteti devizne štediše. Možda stvarno nisam mogao da napravim maketu kuće, ali gospodo radikali zbog vas su po Krajini, po Bosni i Hercegovini, po svim ratištima padale tuđe kuće kao kule od karata. Zbog vaše politike, a ne moje. Moj sugrađanin često pita mene koga zastupam. Ja zastupam svoje birače koji su glasali za naš program. Koga vi zastupate gospodo radikali? Vi ste vaša izborna obećanja izneverili. Vi ste govorili o socijalnoj pravdi, o jednakim platama, jednakim penzijama. Vi ste govorili o najvećem rasponu, najmanja premanajvećoj plati 1:2. Oni koji su to govorili sada primaju plate 1:5. Možda se neko prevario ko je glasao za Koaliciju "Vojvodina", ali zato svi koji su glasali za vas su se prevarili. Možda ja stvarno ništa nisam napravio, ali sigurno nisam ništa srušio, ništa nisam ukrao, nikoga nisam opljačkao, ničija kuća nije gorela zbog mene itd. Moj sugrađanin je na prošloj sednici rekao da ja lažem, da nikakve naredbe o sejanju one šećerne nije bilo, a ja je držim ovde i piše jasno: "Na osnovu naredbe Vlade Republike Srbije od 12.4.2000. godine za poljoprivredu opštine Inđija svojim zakupom od 14.4.2000. godine obavezala je DPP "Srem" iz Inđije da, pored planiranih, zaseje još 200 hektara dodatnih površina pod šećernom repom". Ko sada grabulja talase na Dunavu?
Odgovor na repliku.
Očigledno da gospodin Rističević zamenjuje teze. Nijednog momenta ja to nisam rekao. Rekao sam da je Inđija, da je "Agrounija", koju si ti pominjao, dobila zaduženje 350 hektara da zaseje i 150 hektara zemljoradničke zadruge. Ukupno 500 hektara na teritoriji Inđija su dobili zaduženje. Rekao sam, da ne govoriš istinu u tom pravcu, da su ljudi preoravali ječam, što nije istina Rističeviću. Međutim, ja sa ove skupštinske govornice moram da priznam da gospodin Rističević, i to se ovde može primetiti, koristi određenu literaturu i da veoma uspešno nastupa pred skupštinskom govornicom. Ako biste pogledali tu njegovu literaturu ja mislim da bi našli sva sabrana dela barona Minhauzena.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za reč? Ne javlja se niko. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za - tri, protiv 157, uzdržan niko, nije glasalo troje, ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Predrag Živković. Molim predstavnika Vlade i izvestioce Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora da se izjasne o ovom amandmanu. Molim Vas ministre, da li amandman narodnog poslanika Predraga Živkovića Vlada prihvata? (Ne prihvata.) Odbori ne prihvataju. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za - dva, protiv 160, niko uzdržan, jedan narodni poslanik nije glasao, ukupno su prisutna 163 narodna poslanika u sali. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. stav 1. tačka 1. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Predstavnik Vlade na sednici Odbora za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Molim izvestioca Zakonodavnog odbora da se izjasni o ovom amandmanu. (Ne prihvata.) Da li neko želi reč? Želi. Narodni poslanik Marijan Rističević.
Amandman glasi: "U stavu 1. tačka 1. briše se". Obrazloženje: "Očigledna je namera države da novac umesto štedišama uputi sebi, a nedopustivo je i to da jedna patriotska vlada prodaje državnu svojinu za valutu agresorskih i omraženih država." Radi se o stavu 1. tačka 1. člana 12., gde je predviđeno da se 20% sredstava namenjenih za obeštećivanje deviznih štediša uplati ne štedišama, već Vladi Republike Srbije. To je neka specijalna provizija od 20% u gotovoj valuti i to u nemačkim markama. Koliko znam, naše zakonodavstvo ne dozvoljava da se u budžet Republike Srbije sredstva namiruju nemačkim markama. Hvala.
Zahvaljujem. Ima reč potpredsednik Republičke vlade, dr Vojislav Šešelj.
Dame i gospodo narodni poslanici, radi šire javnosti, mislim da je po ovom pitanju potrebno preciznije objašnjenje. Ovaj zakon, koji danas treba da donese Narodna skupština, nadam se da će doneti, je specijalnog karaktera. On se donosi i u nekim okolnostima koje nisu redovne. Postoji veliki državni dug i taj dug se mora vratiti. Ne može se vratiti iz budžeta gotovim novcem, mora se tražiti varijanta u kojoj će se vratiti. Mi omogućavamo da se za taj državni dug kupi državni poslovni prostor. Država je u obavezi i onim sitnim štedišama da vrati njihova dugovanja, a vi znate da ima određenih problema oko toga, da država ne može svima odjednom da vrati ni onaj iznos koji je predviđen za ovu godinu u devizama, nešto se vraća u dinarima po kursu jedna marka - 20 dinara, a nešto se vraća i u zlatnicima Narodne banke Jugoslavije, koji su odgovarajuće vrednosti. Dakle, treba nešto novca da država ima i u gotovini da bi do kraja godine servisirala ove obaveze, pre svega za one devizne štediše koji se pojave na bankarskim šalterima da bi im bilo isplaćeno 150 maraka, koliko je savezni zakon predvideo za ovu godinu. Gro ovog zakona je sračunat na prevremeno rešavanje problema stare devizne štednje, ne u principu prevremeno, nego u pogledu saveznog zakona prevremeno, jer po saveznom zakonu sav dug treba da bude likvidiran do 2011. godine. Mi se trudimo da to bude što pre, a računamo i kroz otkup poslovnog prostora da bi možda 1/3 mogla već ove godine da se likvidira. Mi računamo, kroz otkup poslovnog prostora i još neke varijante koje su u fazi usaglašavanja i preliminarnih razgovora, da Republika Srbija likvidira sva svoja dugovanja. Dakle, da ostane onda deo dugovanja poslovnih banaka i deo dugovanja Federacije, a i u federalnoj vladi već je došlo do razgovora o prodaji federalne imovine, po istom principu kako bi Federacija na taj način svoj deo duga isplatila. Dakle, ovim se ne krše nikakvi zakoni. U skladu sa principima pravnog poretka, sa postojećim zakonodavstvom, donosi se jedan specijalni zakon kojim se rešava konkretan problem. Kada se problem reši, zakon se više neće primenjivati. Ne samo to, ovaj zakon je oročen na šest meseci i posle šest meseci on više neće da važi.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za reč? (Niko.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za dva, protiv 162, uzdržanih nema, nije glasao jedan, ukupno je prisutno 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. stav 1. tačka 2. Amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Predstavnik Vlade, na sednici Odbora za finansije, nije prihvatio ovaj amandman. Molim izvestioca Zakonodavnog odbora da se izjasni o ovom amandmanu. (Ne prihvata.) Da li neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasalo dvoje, protiv 160, uzdržanih nema, nije glasalo dva, ukupno su prisutna 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Da li još neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o prodaji određenih nepokretnosti u državnoj svojini radi izmirenja obaveza Republike Srbije po osnovu devizne štednje građana i zajma za privredni razvoj u Republici Srbiji u celini. Za je glasalo 163, protiv niko, uzdržana dva, nije glasao jedan, ukupno je prisutno 166 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o prodaji određenih nepokretnosti u državnoj svojini radi izmirenja obaveza Republike Srbije po osnovu devizne štednje građana i zajma za privredni razvoj u Republici Srbiji. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O PRVOJ EMISIJI DUGOROČNIH OBVEZNICA REPUBLIKE SRBIJE Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandman, koji je na Predlog zakona podneo Zakonodavni odbor. Primili ste izveštaj Odbora za finansije, koji predlaže Narodnoj skupštini da usvoji Predlog zakona. Primili ste izveštaj Zakonodavnog odbora, koji je prihatio Predlog zakona u načelu i u pojedinostima, s tim što predlaže da se, u cilju preciziranja i pravno-tehničkog poboljšanja teksta zakona, u Predlogu zakona izvrše izmene u članovima 10; 11. stav 2; 12. i 13. Sa ovim izmenama Zakonodavnog odbora saglasio se predstavnik predlagača na sednici Odbora, a prihvatio ih je i Odbor za finansije. Na sednici Zakonodavnog odbora mišljenje je izdvojio narodni poslanik Milan Miković. Otvaram načelni pretres. Predstavnik predlagača je već govorio o tom zakonu. Da li narodni poslanik Milan Miković, koji je izdvojio mišljenje na sednici Zakonodavnog odbora, želi reč? (Ne želi, pošto nije prisutan.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? Ima reč Miroslav Nedeljković, ministar za brigu o porodici.
Poštovani narodni poslanici, zakon o prvoj emisiji dugoročnih obveznica treba da reši najteži problem Republike Srbije u socijalnoj sferi. Taj najteži problem jesu velika dugovanja porodicama sa decom, odnosno korisnicima dečijih i materinskih dodataka. Dodatak na decu i materinski dodatak su, inače, deo sistema društvene brige o deci koji, pored ovih, obuhvata naknadu zarade porodiljama za vreme porodiljskog odsustva, jednokratnu novčanu pomoć za opremu novorođenčeta, finansiranje predškolskih ustanova i dečjih odmarališta. Ovo je važan deo socijalne politike države u celini, a ne treba zanemariti i njegov značaj za vođenje populacione politike. Naime, izuzetno teško demografsko stanje i sumorne demografske perspektive nalažu aktivno vođenje i populacione politike, a sva prava u sistemu društvene brige o deci su okosnica materijalnih podsticaja porodicama sa decom. Sve mere koje su obuhvaćene sistemom društvene brige o deci uređene su Zakonom o društvenoj brizi o deci od 1992. godine, a ovaj sistem, sa ovoliko prava i velikim brojem korisnika, koncipiran je u sistemu relativnog ekonomskog blagostanja. Po broju i širini prava i visini materijalnih izdvajanja u odnosu na društveni proizvod Srbija spada u države sa veoma razvijenom socijalnom zaštitom. Time se kao država i kao narod možemo ponositi, ali sve ono što se u ovoj deceniji sručilo na nas onemogućilo je normalno i redovno finansiranje svih ovih prava. Za razliku od drugih država u našem okruženju, država u tranziciji, koje su svoje neuporedivo manje teškoće rešavale smanjivanjem ili čak ukidanjem zatečenih prava građana u socijalnoj sferi, Srbija je ostala na istom nivou socijalne zaštite građana. Zemlja koja je u protekloj deceniji iscrpljivana ratom u okruženju, raspadom države u čijem se sastavu nalazila, prilivom velikog broja izbeglica, sankcijama, blokadama, na kraju i teškim razaranjima u toku NATO agresije, morala je da obezbeđuje, pored svega ostalog, i funkcionisanje ovakvog sistema socijalne i dečije zaštite. Milion dece koristi neko od ovih prava ili neki od oblika zaštite u njemu. Ovako veliki broj korisnika i visina finansijskih sredstava potrebnih za izmirivanje obaveza predstavlja veliki teret za ekonomiju ove zemlje. Isplata ovih obaveza je posebno bila ugrožena u proteklim godinama. Od 1995. država ne uspeva da redovno izmiruje ove obaveze. Tako je 1995. godine isplaćeno 10 mesečnih isplata, 1996. i 1997. isplaćeno je po sedam mesečnih obaveza, 1998. deset, a 1999. isplaćene su svega četiri mesečne obaveze. Zbirni efekat je na današnji dan 26 neizmirenih mesečnih obaveza. Procenat izvršenja sredstava za društvenu brigu o deci u ovom periodu zaostaje za procentom izvršenja budžeta u celini. To bi mogao biti argument da je neravnopravan status ovih korisnika u odnosu na ostale budžetske korisnike, međutim, u realnoj situaciji bez dodatnih realnih izvora prihoda redovnija isplata dečijih dodataka mogla je da ide samo drugačijom raspodelom raspoloživih sredstava. Drugim rečima, mogli smo redovnije isplaćivati dečije dodatke, ali bi u tom slučaju položaj ostalih korisnika budžetskih sredstava bio dodatno pogoršan. Dečiji dodaci imaju karakter ličnih primanja, a mnoga druga primanja koja se finansiraju iz budžeta obezbeđuju funkcionisanje javnih službi i društvenih delatnosti. Posledica umanjenja sredstava za javne službe i društvene delatnosti bila bi znatno teža i dovela bi u pitanje funkcionisanje javnih službi i ovih delatnosti i njihov oporavak. Vlada narodnog jedinstva je preduzimala određene korake za poboljšanje statusa socijalne i dečije zaštite. Da vas podsetim, uvedene su takse za registraciju motornih vozila, takse na korišćenje mobilnih telefona, takse na posedovanje vatrenog oružja. Isključivi razlog za njihovo uvođenje jeste povećanje raspoloživih sredstava za socijalnu i dečiju zaštitu. Bilo je mnogo napada na te mere Vlade, vođena je žestoka medijska kampanja od strane opozicionih političkih stranaka, pa ipak, iako je položaj ovih korisnika i dalje veoma težak, on je bar delimično olakšan uvođenjem ovih dodatnih izvora budžetskih prihoda. Stanje u ovoj oblasti, ma koliko teško, bilo bi još teže da svojevremeno nismo uveli ove takse. Ministarstvo za brigu o porodici je delimično, zahvaljujući tim sredstvima, a delimično zahvaljujući selektivnom usmeravanju, uspelo da značajno smanji ili sasvim izmiri dugovanja korisnicima porodiljskih naknada i jednokratne novčane pomoći za opremu novorođenčeta, tako da danas ovim zakonom, koji danas usvajamo, izmirujemo obaveze samo za dečije i materinske dodatke. Takođe, Ministarstvo za brigu o porodici uspeva da redovno, bez kašnjenja izmiruje svoje obaveze prema predškolskim ustanovama, tako da na zadovoljstvo korisnika predškolske ustanove obavljaju svoju delatnost na veoma visokom materijalnom i profesionalnom nivou. Težak ekonomski položaj porodica koje su korisnici dečijih i materinskih dodataka, kao i naša zakonska i moralna obaveza nalaže nam da ova dugovanja neodložno izmirimo. U situaciji kada novčana isplata nije moguća tražili smo model koji će za državu biti najkorisniji, a za korisnike najprihvatljiviji. Način izmirivanja dugovanja, kako ga zakon propisuje, emitovanje dugoročnih obveznica, prvi je pionirski korak uvođenja pravog tržišta hartija od vrednosti. Osim taksativno nabrojanih mogućnosti u članu 8. zakona, odnosno plaćanja poreskih obaveza, otkupa stanova, kupovine udžbenika, plaćanja korišćenja predškolskih ustanova i troškova lečenja, postoje potencijalno neograničene mogućnosti plaćanja roba i usluga svih preduzeća i pravnih lica. Biće potreban određen vremenski period da se ovako zamišljen mehanizam pokrene i uhoda, a zakon je predvideo obavezu preduzeća da 20% svog duga prema državi izmiri do kraja godine prodajom roba i usluga za obveznice, a ugrađen je i značajan ekonomski motiv za preduzeća time što obveznice pod određenim uslovima imaju dvostruko veću vrednost od nominalne. Ono što korisnicima na kraju krajeva Republika garantuje to je novčana isplata dospelih obveznica, svakih šest meseci, uz obračunavanje kamate koja je za 10% veća od eskontne stope Narodne banke Jugoslavije. Verujem da će zakon biti dobro primljen od onih kojima je namenjen, a osporavanja i napade očekujemo od onih političkih snaga koje svaki uspeh Vlade narodnog jedinstva doživljavaju kao svoj neuspeh. Mi se, naravno, rukovodimo interesima građana, a ne interesima konkurentskih političkih snaga. Na kraju, nije preterivanje reći da je ovaj zakon svojevrstan poduhvat. Po veličini angažovanih sredstava predstavlja poduhvat koji prevazilazi graditeljske podvige u fazi obnove ratom porušenih objekata. Dugoročno gledano obaveza ove države ostaje - očuvanje zatečenih prava građana u oblasti socijalne i dečije zaštite i redovno finansiranje ovih prava. Nadajmo se da ćemo sopstvenim snagama, a neometani sa strane,uspeti da odgovorimo ovim obavezama. Hvala.
Zahvaljujem ministru Nedeljkoviću. Za reč se javio narodni poslanik Miroljub Veljković.
Nekada je neko rekao da je jedino ljudska glupost neograničena. Istupi poslanika Rističevića u ovoj skupštini su očita potvrda da je ta tvrdnja tačna. Poštovani narodni poslanici, izražavam veliko zadovoljstvo što je Vlada Republike Srbije prihvatila dugogodišnju inicijativu Srpske radikalne stranke i za ovo vanredno zasedanje Narodne skupštine predložila tri izuzetno važna zakona. To su pre svega zakon o regulisanju dela stare devizne štednje prodajom nepokretnosti u državnoj svojini, zatim zakon o isplati zaostalih dečjih i materinskih dodataka putem izdavanja dugoročnih obveznica Republike Srbije i zakon o javnim preduzećima. Sva tri zakona su izvanredno važna sa stanovišta vraćanja poverenja građana u institucije države. Što se tiče ovog zakona, koji je sada na dnevnom redu, zakona o isplati zaostalih dečjih i materinskih dodataka putem izdavanja dugoročnih obveznica Republike Srbije, podsetio bih vas na nekoliko činjenica. Obaveze Republike Srbije po osnovu neizmirenih dečjih dodataka kasne, kao što je gospodin ministar rekao, preko 26 meseci, i u proseku iznose blizu 4 milijarde dinara. Obaveze po osnovu materinskog dodatka kasne isto toliko i iznose blizu 300 miliona dinara. Znači, otprilike smo isplatili april - maj 1998. godine. Podsetio bih vas da je ukupno korisnika dodataka na decu i materinski dodatak u Republici oko 733 hiljade. To je ogromna populacija. I na kraju, poštovani poslanici, podsetio bih vas isto tako da je obaveza države da se razduži prema svojim građanima i da ubuduće redovno izmiruje svoje obaveze. To je jedno od osnovnih obaveza svake države. Izdatim obveznicama od strane države korisnici dodatka na decu i materinskog dodatka moći će da izmiruju sledeće obaveze (gospodin ministar finansija juče je to taksativno nabrojao, ali nije zgoreg da opet to ponovim), znači, porez na imovinu, porez na dohodak, na poljoprivredu, porez na ukupan prihod građana, obveznice će moći da se koriste za otkup stana u svojini Republike, zatim za plaćanje troškova smeštaja dece u predškolske ustanove, kupovinu udžbenika i lečenje deteta. Izuzetan kvalitet zakon je dao u odredbama da će obveznice glasiti na donosioca i samim tim pružio izvanrednu mogućnost i šansu privrednim subjektima da izmire svoje dospele poreske obaveze prema republičkom budžetu, i to u dvostrukom iznosu. Primera radi, ukoliko neko pravno lice ili preduzetnik duguje dva miliona dinara državi po osnovu neizmirenog poreza, dovoljno je da prikupi obveznice u vrednosti jednog miliona i da svoj dug državi reguliše. Isto to važi i za korisnike kredita Fonda za razvoj Republike Srbije. Dug privrednih subjekata državi po osnovu neizmirenog poreza trenutno iznosi, prema podacima Ministarstva za finansije, oko četiri milijarde dinara, a neizmirene obaveze prema Fondu za razvoj Republike Srbije iznose oko 600 miliona dinara. To su ogromna sredstva. Ti privredni subjekti su i te kako stimulisani od strane države da svoje obaveze regulišu sa diskontom čak 50%. Smatram da oni tu šansu treba maksimalno da iskoriste. Da li će obveznice od građana (mislim na te privredne subjekte) otkupljivati prodajom svojih proizvoda i usluga ili pak gotovim novcem, na njima je da odluče. Apelujem na Vladu Republike Srbije da ovim firmama, ovim privrednim subjektima, uputi snažnu poruku - ovu šansu morate iskoristiti. Ubeđen sam da bi takva poruka preko nadležnih državnih organa bila i te kako stimulativna za te firme. I na kraju, poštovani poslanici, u nadi da će Vlada Republike Srbije u vrlo kratkom roku i na sličan način rešiti zaostale penzije poljoprivrednika, ja vas pozivam da ovaj predlog zakona prihvatite.
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Srba Petrović.
Poštovani predsedniče, poštovani narodni poslanici, pred nama je Predlog zakona o prvoj emisiji dugoročnih obveznica Republike Srbije, kojima treba izmiriti dospele obaveze za dodatak za decu i materinski dodatak po Zakonu o društvenoj brizi o deci. Za nas socijaliste uvek je bilo, a i sada jeste, da vodimo brigu o čoveku, o socijalnoj pravdi, o stabilnom socijalnom statusu pojedinaca, o porodici i društvu. Stvoriti ekonomske i socijalne uslove za ispoljavanje ovih vrednosti nije lak zadatak, pogotovu u savremenom svetu, u kome je pravda veoma skupa. Našoj ukupnoj javnosti poznato je da su prisutna velika kašnjenja u isplati zakonom utvrđenih prava iz oblasti dečje zaštite i pored zalaganja Vlade i resornog ministarstva za dalji razvoj sistema društvene brige o deci, kao značajnog dela socijalne i populacione politike. Predlog zakona o emitovanju obveznica je stoga strategija delovanja SPS-a, usmerena na rešavanje problema postizanja redovnog izvršavanja obaveza. Ovo ističem jer se u članu 9. pomenutog predloga ističe da su sredstva obezbeđena u budžetu Republike Srbije iz dela sredstava namenjenih za finansiranje dodatka za decu i materinskog dodatka i sredstava od prodaje poslovnih zgrada i poslovnih prostorija usvojini Republike Srbije. Obveznice glase na donosioca sa stanjem na dan 30. juna 2000. godine i ovde je važno naglasiti da se iste emituju kada je ukupan iznos veći od 1.000 dinara po jednom korisniku, dok će se iznosi manji od 1.000 dinara isplaćivati u gotovini. Dakle, jasno se podvlači razlika. Ove obveznice koje bi glasile na donosioca izdavale bi se na rok od četiri godine, od kojih bi prva dospela za naplatu 1. januara 2001. godine. Ističem da je predlagač, tj. Vlada, odredio i kamatu na nominalnu vrednost, a to znači da iznosi neće biti obezvređeni. Dospelim kuponima i kamatom, naravno, pravna lica i preduzetnici mogu izmirivati poreske obaveze po osnovu dinarskih potraživanja Fonda za razvoj Republike Srbije, a građani da plate porez na imovinu, na dohodak od poljoprivrede, na ukupan prihod građana, otkupiti stanove, platiti boravak dece u vrtićima, kupiti udžbenike, platiti troškove lečenja itd. Poštovani narodni poslanici, odbranili smo zemlju, bez mnogo buke obnavljamo, gradimo i razvijamo našu zemlju. Smelo, odgovorno i organizovano obnavljamo našu ratom razorenu privredu, koja je zbog ratnog razaranja i ekonomskih sankcija i spoljnih pritisaka pretrpela veliku štetu. I tu je sadržan odgovor na pitanje - zašto kasnimo sa isplatama. Međutim, svedoci smo, eto, juče, otvaranja i pančevačkog auto-puta, a ne tako davno i drugih građevina. U svim opštinama puštaju se u funkciju objekti od kapitalnog značaja. Idemo smelo u razvoj, usvojili smo zakon da se namire devizne štediše. Oslonce, dakle, ne tražimo u priči, u moljakanju stranih moćnika, već u istini da ostvarujemo poslove i razultate od interesa svih građana. I ovaj zakon koji donosimo u interesu je širokih slojeva građana. Otklanjanjem posledica NATO agresije i socijalna politika dobijaće na značaju, i to ne samo kao stalna briga i zaštita najugroženijih kategorija ljudi, nego i kao preduslov stabilnom razvoju, koji će doneti dobro svim građanima.
Ima reč narodni poslanik Dragan Ljubojević.
Dame i gospodo narodni poslanici, po konstituisanju Vlade narodnog jedinstva u državi Srbiji zatečeno je zaista teško ekonomsko i socijalno stanje. Ono je dodatno pogoršano prošlogodišnjom NATO agresijom i s obzirom na sve ono što je Vlada narodnog jedinstva u periodu po okončanju NATO agresije učinila, u smislu obnove zemlje i izgradnje komunalne infrastrukture i sanacija posledica rata, bilo je neophodno jedan deo sredstava usmeriti u tu oblast i u tom pravcu. To je usporilo one planove Vlade narodnog jedinstva na sanaciji ekonomskog i socijalnog života u zemlji. Međutim, od prvog dana konstituisanja Vlade ona se ozbiljno pozabavila posebno ovim delom socijalnih problema, tako da smo svedoci da je prošle godine razrešen jedan zaista veliki problem, problem zaostatka penzija. Tri penzije su, na osnovu predloga Vlade Republike Srbije izmirene bonovima za električnu energiju. Svedoci smo da je na današnjem zasedanju ta politika Vlade rezultirala time da je usvojen i zakon o vraćanju stare devizne štednje odnosno o prodaji određenih nepokretnosti u vlasništvu Republike Srbije, čime će se ubrzati proces povraćaja stare devizne štednje. Zakon o kojem sada raspravljamo - zakon o prvoj emisiji dugoročnih obveznica Repulbike Srbije - predstavlja u ovom momentu jedino racionalno, jedino moguće, najoptimalnije rešenje za izmirenje državnih obaveza prema korisnicima dečijih i materijalnih dodataka. Kao što smo čuli iz izlaganja članova Vlade, obaveze po osnovu dečijih i materinskih dodataka iznose preko 4.200.000.000 dinara. U ovom momentu je apsolutno neprihvatljivo (i zaista pozdravljam politiku Vlade koja insistira na stabilnosti i čvrstini kursa dinara) u jednom momentu, kao i nemoguće, izmiriti ove obaveze, jer bi to iziskivalo primarnu emisiju, dakle štampanje novca, što je - podvlačim još jednom - apsolutno neprihvatljivo. Vlada Srbije ovim predlogom zakona će emitovati upravo u tom iznosu obveznice koje će se sastojati od osam kupona i pristizati na naplatu. Prvi kupon dolazi za naplatu 1. januara 2001. godine i tako svakih narednih šest meseci. Bitno je istaći da je kamata na obveznice u visini eskontne stope Narodne banke Jugoslavije, uvećana za 10%, što garantuje da obveznice u periodu do roka dospeća neće biti obezvređene. Ono što je najznačajnija odlika ovog zakona sadržana je u čl. 7. i 8. koji omogućuju da građani kojima država po ova dva osnova duguje svoja potraživanja naplate, odnosno realizuju obveznice i pre roka dospeća. Članom 8. predviđeno je da fizička lica mogu izmirivati određene obaveze svojim obveznicama, dakle obveznicama koje emituje Republika Srbija i pre roka dospeća, i to porez na imovinu, porez na dohodaka od poljoprivrede, porez na ukupan prihod građana. Takođe, svoje obveznice, dospele, uz naplatu kamate, odnosno uz obračun kamate i one nedospele, uz predaju kamatnih kupona, mogu koristiti za otkup stanova u svojini Republike Srbije, kao i za troškove smeštaja dece u predškolske ustanove. Mogu kupovati udžbenike po programu za osnovno i srednje obrazovanje i izmirivati troškove lečenja dece u zdravstveno - rehabilitacionim centrima i institucijama u zemlji i njihovih pratilaca. Bitno je istaći da, kako je predlagač naveo u svom obrazloženju, veliki broj preduzeća po osnovu poreza i po osnovu neizmirenih obaveza Fondu za razvoj Republike Srbije duguje znatno veći iznos nego što je dug države prema korisnicima dečijih i materinskih dodataka. Članom 7. je predviđeno da pravna lica i preduzetnici mogu u dvostrukom iznosi izimirivati javne prihode, dakle poreze i dospele obaveze po osnovu dinarskihpotraživanja iz Fonda za razvoj Republike Srbije. Ovim članom zakona pravna lica i preduzetnici su stimulisani da od građana otkupljuju obveznice kako bi svoj dug prema državi umanjili za 50%. Takođe, predviđeno je istim ovim članom da su ona pravna lica koja imaju obaveze po osnovu poreza i potraživanja iz Fonda za razvoj Srbije do 31. decembra 2000. godine dužna da u visini od 20% od tog duga isporuče robu donosiocima obveznica. Na kraju, istakao bih da je u narednom periodu pred Vladom narodnog jedinstva zadatak da po izmirenju ovih obaveza nastavi sa kontinuiranom isplatom penzija, dečijih dodataka i materinskih dodataka, kako ne bi došlo do novih kašnjenja. Očekujem, s obzirom na ove rezultate koje je Vlada narodnog jedinstva postigla u socijalnoj sferi, da će u narednom periodu, u najskorije vreme biti Narodnoj skupštini podnet na usvajanje zakon ovoga tipa i ovog karaktera koji će rešiti i prevazići problem isplate zemljoradničkih penzija. Na kraju, zaista želim da izrazim zadovoljstvo što, kao pripadnik Srpske radikalne stranke, danas u Narodnoj skupštini Republike Srbije imam mogućnost da glasam za ovaj zakonski projekat koji je jedno od programskih opredeljenja Srpske radikalne stranke. To je ono na čemu je Srpska radikalna stranka u predizbornoj kampanji 1997. godine insistirala, čime je - između ostalog - zadobila poverenje 1.250.000 građana Srbije.
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Lakićević. Neka se pripremi narodni poslanik Dragan Nikolić.
Poštovani predsedniče, poštovani narodni poslanici, na dnevnom redu ovog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije imamo nekoliko veoma važnih predloga zakona, čiji je predlagač Vlada narodnog jedinstva, a koji se uklapaju u program Socijalističke partije Srbije i predstavljaju važan segment u realizaciji zacrtane politike i opredeljenja da se na neinflatoran način, iz realnih izvora namire ranije stvorene obaveze prema korisnicima. Ovi predlozi zakona omogućavaju razrešenje dužničko - poverilačkih odnosa i imaju širok spektar subjekata koje zakon tretira. U tom smislu ima i široke mogućnosti. Predlozi zakona, u suštini, predstavljaju opredeljenje da se vodi stabilna politika, kako cenovna, monetarna i druga, što omogućava realan privredni ambijent, razvoj i prosperitet. Pored mnoštva donetih drugih zakona iz oblasti ekonomske, finansijske, poreske, fiskalne i druge politike, Vlada Republike Srbije na ovom skupštinskom zasedanju predlaže i donošenje zakona iz oblasti koje predstavljaju nastavak zacrtane politike iz ove i prethodnih godina. Vlada narodnog jedinstva je uložila ogromne napore da održi stabilne cene, da održi nivo proizvodnje, društvenog proizvoda, snabdevanja stanovništva i drugo, što je omogućilo da se očuva monetarna sfera i da se sve finansijske aktivnosti rešavaju iz realnih izvora. Svoj najveći doprinos Vlada Repulbike Srbije je dala u obnovi porušenih i uništenih objekata usled NATO agresije. Sada je u toku ubrzan razvoj kao pretpostavka boljem i kvalitetnijem životu, standardu i tako dalje. Obnova i razvoj predstavljaju oličenje snage, znanja i patriotizma ne samo Vlade narodnog jedinstva, već i svih građana Srbije, bez čije podrške rezultati ne bi bili isti, a to je obnoviti sve porušeno i uništeno i dostići visok nivo u razvoju u svim oblastima života i rada. Zar je potrebno svedočanstvo o tome od nedavno završenog i puštenog u saobraćaj auto-puta Beograd- Pančevo, izgrađenog u rekordnom roku. Vlada Republike Srbije radila jepod do sada neviđenim pritiscima spolja, ograničenjima i blokadama, ali i pod pritiscima njihovih pomagača u zemlji koji ne žele dobro ovom narodu, ali mu još nisu objasnili zašto. Građani Srbije znaju odgovore na pitanja destrukcije, izdaje i sluganstva. Posebno je važno istaći brigu za mlade, za školovane stručne mlade ljude. U tom smislu je započeta jedna grandiozna ideja. To je ideja izgradnje 100.000 stanova u narednih deset godina. Predlozi zakona uključuju mnogo subjekata, pravna i fizička lica. Posebno su date široke mogućnosti korišćenja spektra povoljnosti u regulisanju određenih obaveza pod veoma povoljnim uslovima. To predstavlja dalje rasterećenje poslovanja određenih subjekata koji su koristili povoljne kreditne aražmane Fonda za razvoj Srbije ili su obveznici poreza, akciza i tako dalje. Dakle, radi se o sasvim celishodnom, pozitivnom ekonomskom projektu i ne treba zanemariti činjenicu omogućavanja preduzećima, koja su korisnici Fonda za razvoj Srbije, obveznici poreza i akciza da direktno ili u multi odnosima pročiste svoje obaveze. Dakle, radi se o predlozima zakona koji imaju svoju humanu i socijalnu dimenziju, a posebno zakon o prvoj emisiji obveznica, jer se reguliše obaveza prema deci, majkama, što potvrđuje opredeljenje Socijalističke partije o humanosti i socijalnoj pravdi. Predlažem narodnim poslanicima da usvoje Predlog zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Dragan Nikolić, a neka se pripremi narodni poslanik dr Jovan Krkobabić.
Poštovani predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, nema političke stranke u Srbiji koja nema u svom programu deo socijalnog programa, odnosno rešavanja pomoći ljudima koji su nemoćni, odnosno licima koja su nemoćna. U tome ima udela i stranka čiji sam ja predstavnik, odnosno Srpska radikalna stranka. Pred nama danas imamo zakon koji je lišen svake ideologije. Imamo zakon koji želi da pomogne toj grupi ljudi, odnosno našoj deci, našoj budućnosti i majkama koje čuvaju decu i našu budućnost. Svaka stranka je u predizbornoj kampanji davala obećanja, svaka stranka je u svom programu imala i deo socijalnog programa, dakle pomoći koja je danas na dnevnom redu. Srpska radikalna stranka je dala svoj program, dala je predlog kako rešiti ovo pitanje. Danas imamo ovo rešeno u zakonu koji će, nadam se, Narodna skupština Srbije i usvojiti danas. Mislim da je predlog Vlade upravo došao u pravo vreme. Možda je to trebalo učiniti ranije. Međutim, ono što smo doživeli u zadnjih nekoliko godina stvorilo je jednu izuzetno lošu ekonomsku i socijalnu situaciju. Dakle, ovde se radi o čisto dužničko-poverilačkom odnosu. S jedne strane, imamo dužnika, a to je država, s druge strane imamo poverioca, to su deca i majke. Taj dužničko-poverilački odnos treba rešiti na taj način što će biti isplaćeno ono što se duguje. Vlada narodnog jedinstva, koja personifikuje državu Srbiju, kao i mi i ova skupština, koja će nadam se danas usvojiti ovaj zakon, odlučila je da ono što duguje vrati na najpošteniji način. Imala je i bilo je zapravo mnogo predloga od neozbiljnih političkih stranaka, da ćemo iz inostranstva dobiti novac, da ne moramo da se mučimo, da stežemo kaiš, nego ćemo to platiti bez ikakvih problema. Međutim, Vlada narodnog jedinstva, koja je sastaljena od ozbiljnih stranaka, rešila je da stegne kaiš i da nađe načina da se ovo što pre isplati. Znamo da 24 mesečnih rata nije isplaćeno, možda čak i više. Imamo danas obećanje od predstavnika Vlade da ukoliko budemo rešili na ovaj način isplatu dugovanja koje država ima od 24, možda i više meseci, da će nakon toga svakog meseca biti redovno isplaćivanje ovih obaveza. Prema tome, ostaje da verujemo Vladi narodnog jedinstva, koja je i do sada pokazala svu ozbiljnost i svu odgovornost u ovoj teškoj situaciji i koja je uspela da uvede jednu ekonomsku monetarnu stabilnost, nadam se sada i socijalnu stabilnost i sigurnost kod građana. Na Odboru za zakonodavstvo, apsolutno u vezi sa ovim zakonom, nismo imali ni jednu ozbiljniju primedbu, sem pitanja nekih od opozicionih predstavnika, koji su hteli da na neki način dobiju objašnjenja kako se sve u ovom zakonu može rešiti na što bolji način. Međutim, potpuno je jasno da se radi o jednom konciznom zakonu koji ima 18 članova. Jezgrovit je, potpuno jasan, pa čak i neukim strankama, neukim ljudima je potpuno jasno šta se sa ovim zakonom želi i na koji način se može dobiti to što će ovim zakonom biti predviđeno, odnosno kada bude usvojen i realizovan. Ja bih pročitao samo ono na šta imaju pravo, dadospelim kuponima koji sadrže nominalnu vrednost i kamatu fizička lica mogu izmiriti sledeće obaveze, ovo bi trebalo podsetiti, jer neće zakon doći do svake ruke i do svakoga ko je stekao pravo sa ovim zakonom, može se izmiriti porez na imovinu, porez na dohodak od poljoprivrede, porez na ukupan prihod građana, za otkup stanova u svojini Republike Srbije, troškove smeštaja dece u predškolske ustanove,kupovinu udžbenika po programu za osnovno i srednje obrazovanje i troškovi lečenja deteta u zdravstvenim i rehabilitacionim institucijama u zemlji i njegovog pratioca. Dakle, široka lepeza mogućnosti da se sa ovim kuponima izmiri ono što se duguje. Kuponi koji nisu dospeli takođe mogu biti iskorišćeni. Znači, ako znamo da je u proseku svaka porodica poverilac u odnosu na državu sa 10.000 dinara u ovoj situaciji, to je novac koji će dobro doći svakoj od ovih porodica. Uglavnom su to porodice koje su na granici egzistencije, porodice koje imaju stvarno velikih ekonomskih problema. Pa sa 10.000 dinara u ovom trenutku mogu da pokriju mnoge svoje troškove i ono čak čega nisu imali, čega su se odricali unazad nekoliko godina. Dakle, sa 10.000 dinarau ovom trenutku, i sa nedospelim obveznicama, može se trgovati u velikom broju firmi. Juče smo čuli čitav spisak, čitavu lepezu tih preduzeća kod kojih se može trgovati. Sa tih 10.000 dinara se mogu rešiti svi manjkovi. U isto vreme, firme koje budu dobile i uzele te obveznice, sa njima se prema državi, u vezi sa javnim prihodima razdužuju u dvostrukom iznosu. Dakle, imamo ono što je korisno i dužniku i poveriocu, što je vrlo teško, priznaćete, usvojiti u ovom trenutku. Ipak, Vlada Republike Srbije je iznašla da je ovaj model jedan od najboljih. Pošto se radi o modelu koji je pomirio i dužnike i poverioce, dužnik je država i u ovom se momentu ona razdužuje za ogroman iznos od četiri milijarde i 260.000.000 dinara. Poverioci dobijaju obveznice, koje glase na donosioca. Dakle, one su novac samo napisan na papiru. Postoji mogućnost da rešimo ovo pitanje i da na narednim sednicama Skupštine već rešavamo druge probleme, da ih uzmemo u razmatranje. Srpska radikalna stranka poštuje ovaj program i deo programa ucrtan i upisan u ovaj zakon. Sigurno će njena poslanička grupa glasati za ovaj zakon. Ja bih poručio samo mladim bračnim parovima da oni rade svoj posao, a Vlada Republike Srbije već misli na njih. Hvala.
Ima reč narodni poslanik dr Jovan Krkobabić, a neka se pripremi narodni poslanik Dušica Karabenč.
Poštovani predsedniče, poštovani narodni poslanici, samo nekoliko reči, pošto je o ovom zakonu juče već dosta rečeno. Hteo bih samo da kažem da je program dečije i materinske zaštite samo jedan segment ukupnog programa ili je realizacija politike socijalne zaštite naše zemlje u celini. Moram da kažem da smo mi kao država i kao društvo napravili jedan sasvim ambiciozan program ukupne socijalne sigurnosti, čiji je samo jedan segment socijalna zaštita i posebna dečija i materinska zaštita. Naravno, tako koncipiran program, ozbirom na okolnosti kroz koje smo prošli poslednju deceniju, sigurno nije bilo moguće realizovati na način kako smo to želeli kao država i kao društvo. Otuda je i došlo do ovog kašnjenja u realizaciji programa dečije zaštite,dečijih dodataka i materinskih dodataka. Kašnjenje je dosta dugo iz više razloga, ali obzirom na sva obrazloženja koja je dao u početku i ministar finansija i potpredsednik Vlade i pre mene ministar za staranje o porodici, nema smisla sada ponovo sve to skupa ponavljati. Reći ću samo nekoliko reči. Izuzetno je značajno što je ovaj zakon donet sada. Može se reći da je donet u trenutku kada je objektivno bilo moguće realizovati ovaj program. Radi se o dosta velikim sredstvima, a to je četiri milijarde 260.000.000, dinara sigurno tako velika sredstva nije bilo moguće realizovati u nekom prethodnom periodu, jer smo imali zaostajanje penzija, pa smo imali zaostajanje ovih poljoprivrednih penzija i neka druga zaostajanja u oblasti socijalne politike. Zbog toga mislim da je upravo nađen i trenutak kada je to moguće napraviti bez velikih poremećaja. Ono što je bitno da je predloženo rešenje takvo, da neće izazvati monetarne poremećaje, neće izazvati rast cena i poremećaje u vrednosti, u novčanoj vrednosti. Zato mislim da je takvo rešenje dobro.Ova masa je podeljena na osam jednakih rata i realizovaće se na način kako je to ovde rečeno, da to ne ponavljam. Mislim da je to jedno rešenje koje objektivno omogućava da se program realizuje, a da ne izazove nikakve socijalne, ekonomske, ali ni finansijske poremećaje. Dobro je došlo iz više razloga. Prvo, mi znamo da je naše populaciono stanje u zemlji takvo da zaista treba učiniti maksimalan napor da tu napravimo jedan pozitivan iskorak u pravcu bržeg, da tako kažem, rađanja dece, jer mi imamo takvu populaciju da mi imamo negativan rast u ovom periodu. Naravno, neće samo ovo omogućiti da se taj problem reši, ali će svakako biti jedan od bitnijih doprinosa da se i u tom delu napravi neki pozitivan pomak. S druge strane, pitanje realizacije socijalnog programa, u celini, u ovom trenutku je značajan i zbog toga što to zaostajanje dalje više ne bi smelo da se odugovlači, s obzirom da je to već nekoliko godina, kako je ministar rekao, od 1995. godine, permanentno zaostajanje i mislim da u ovom delu to više ne bismo smeli dozvoliti. Nađeno rešenje je dobro i mislim da će ono odgovarati i privredi, ali da će odgovarati i korisnicima ovog prava. Ne bih hteo da nabrajam sva ova pitanja koja je malo pre kolega ispred mene nabrojao, koja su to prava, da vas time dalje ne zamaram. U svakom slučaju, vrlo povoljna rešenja i za korisnike prava, ali i za privredu i za način finansijskog rešavanja ovog prava što se tiče države. Time mislim da smo napravili svi zajedno jedan iskorak. Vlada to vrlo pomno prati, sve ove probleme koji nastaju u različitim oblastima i iznalazi trenutke za njihova rešenja, kad je to najpogodnije, čime možemo pozdraviti i politiku Vlade u ovoj oblasti.
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Dušica Karabenč, a neka se pripremi potpredsednik Narodne skupštine Dragoljub Stamenković.
Poštovani predsedavajući, kolege poslanici, Koalicija "Vojvodina" i ja lično, kao majka dvoje dece, pozdravljamo što je Vlada konačno rešila da ispuni svoje obaveze prema majkama i deci. Uostalom, kada se budžet usvajao Koalicija "Vojvodina" je imala primedbu zašto se veliki deo sredstava odvaja za MUP Srbije, a samo mali deo za socijalna davanja, otprilike 250 dinara po osobi, koliko se ja sećam. Samo mi nešto nije jasno, rekli ste ovde da se kasni u isplati za 26 dečjih dodataka i da je uzrok tome NATO agresija i obnova zemlje. Koliko znam, to je bilo prošle godine. Šta je sa stalnim kašnjenjem i zbog čega je uopšte do toga došlo i ko je kriv za to? Mislim da je sve ovo jedna velika predizborna šminka. Uoči izbora vi mahnete čarobnim štapićem i na brzinu namirite prvo penzionere, onda devizne štediše, sad majke i decu a posle ćete da namirite seljake i sve sredite za dva-tri meseca. Pitam se šta ste radili sve ovo vreme dok ste na vlasti i zašto ste uopšte dozvolili da do toga dođe, zbog čega naše fabrike već godinama ne rade i ljudi su na čekanju, jer ne mogu da žive od svoga rada? To niko ne pominje, nego je za sve kriva NATO agresija. Ne kažem, i to je uticalo, ali svi ovi problemi se vuku od puno ranije i mislim da vi za to treba da položite račune narodu. Hvala.
Ima reč potpredsednik Narodne skupštine, Dragoljub Stamenković.
Dame i gospodo, baš sam se zapitao da li će ovo na dobro da izađe ako Koalicija "Vojvodina" bilo šta podržava, što je u korist i u interesu naroda i građanina. Konačno su stvoreni uslovi za razrešavanje problema duga koji država ima prema porodicama koje su korisnici dečjih i materinskih dodataka, a koji te dodatke nisu primale u dužem vremenskom periodu. Znamo da su to najsiromašnije porodice u Srbiji, koje žive od veoma malih ili gotovo nikakvih zarada. Predlog zakona o prvoj emisiji dugoročnih obveznica Republike Srbije, koji je uputila na razmatranje i usvajanje Vlada Republike Srbije, definiše uslove da se iz realnih materijalnih izvora i sredstava dugovi razduže, a da to ne proizvede inflaciju. Ovaj predlog zakona predviđa da Republika emituje hartije od vrednosti u iznosu od četiri milijarde dinara za te namene. Naravno, mi očekujemo da kritičari ovog predloga zakona, a oni su svi iz redova NATO partija, ovo rešenje dočekaju na nož. S druge strane, ne očekujemo konkretne primedbe, jer takvih primedbi nema. Mi očekujemo da se oni bave istorijom i upravo je prethodnica to malo pre dokazala - da pitaju zašto je dug nastao, ko je kriv za to, zašto dug ranije nije bio isplaćen. Građani Srbije znaju odgovore na ta pitanja, a jedan od odgovora je i da ova dugovanja ne bi nastala ili bi bila mnogo manja da nije bilo upravo one pomenute NATO agresije od 78 dana, kada su rušili sve što je u ovoj zemlji stvoreno, i puteve i pruge i mostove i fabrike, ubijali nedužne građane. Ni mnogih drugih problema u Srbiji ne bi bilo da već 10 i više godina ne traju zločinačke sankcije nametnute srpskom narodu i srpskoj privredi. Eto vam odgovora zašto ranije nisu isplaćene naknade, a rat je bio prošle godine. Sankcije traju mnogo duže i to ste verovatno zaboravili. Za te sankcije su odgovorni prijatelji iz NATO zemalja, i Đinđića, i Draškovića i nekih drugih manjih ili većih, ali sve odreda izdajničkih partija, stranaka i lidera. Druga primedba koju smo očekivali i koju očekujemo biće zašto se dug ne vraća u gotovom novcu. Već sada ovaj predlog Vlade predstavljaju, to smo i malo pre čuli, marketinškim potezom vladajuće koalicije pred nastupajuće izbore. Da je vladajućim partijama do predizbornog marketingaupravo bi taj dug u celosti isplatili u gotovom novcu. Naravno, svima je jasno kakve bi posledice nastupile kada bi se ovaj problem rešavao po tom najkraćem postupku. Ponovo bismo imali 1993. godinu, hiperinflaciju i konačan slom srpske privrede. Realni prihodi Republike Srbije ne dozvoljavaju takvo rešenje. Ova vlada, kao veoma odgovorna i štedljiva, ne može posegnuti za tim, rekao bih, suludim rešenjima. Vlada narodnog jedinstva i ovim zakonom daje do znanja građanima Srbije, kao što je to uradila i vraćanjem duga penzionerima, zakonom kojim se omogućuje vraćanje duga starim deviznim štedišama, da ni jedan dug države prema građanima neće propasti, a da će se dugovi vraćati iz realnih izvora i prihoda, bez doštampavanja para. Vlada Republike Srbije odgovorno kaže građanima - zemlja je u teškom stanju, nema velikih izvora prihoda, ne udvaramo se građanima, period vraćanja biće kraći ili duži, srazmerno prihodima koji stižu u budžet Republike Srbije. Nema šminkanja, ni posebnog marketinga. Ja sam uveren da će veoma brzo na sličan način doći i do vraćanja dugova korisnicima zemljoradničkih penzija. Tako radi odgovorna i patriotska Vlada. Srpski radikali podržavaju ovakav način rada Vlade narodnog jedinstva i podsećaju da je i ovo bio jedan od razloga zašto je Srpska radikalna stranka ušla u koalicionu Vladu narodnog jedinstva. Srpska radikalna stranka smatra da je najbolja varijanta za razduživanje prema korisnicima dečjih i materinskih dodataka varijanta prebijanja međusobnih potraživanja države, građana i privrede. Mnoga preduzeća su koristila kredite iz Fonda za razvoj Srbije. Ti krediti se moraju vratiti, a najbolji i najjeftiniji način da te kredite vrate je da korisnicima dečjih dodataka i materinskih dodataka, kojima je, s druge strane, dužnik Republika Srbija, omoguće kupovinu robe za obveznice koje oni poseduju. Prodajom svoje robe za obveznice ta preduzeća umanjuju svoje obaveze po osnovu fiskalnih opterećenja i kredita iz Fonda za razvoj Srbije za 50%. Dakle, to je za preduzeće veoma povoljno, i uz obećanje koje smo čuli od Vlade Republike Srbije da novih dugova neće biti, da će se isplaćivati po redosledu dospeća, redovno, ono što sleduje korisnicima tih dodataka,Vladi Republike Srbije nije potrebna bolja reklama. Ova vlada je sigurno i najuspešnija i najštedljivija vlada koju je Srbija imala. Srpska radikalna stranka podržava ovaj predlog zakona i poziva i sve ostale poslanike da glasaju za ovaj zakon. Na kraju, dobro je i to što se korisnicima dečijih dodataka kojima se duguje do 1.000,00 dinara novac isplaćuje odmah u gotovu, jer je njima on i najpotrebniji.
Zahvaljujem. Ima reč Leposava Milićević.
Gospodine predsedniče, uvaženo predsedništvo, dame i gospodo poslanici, možda se i ne bih javila za reč da sa ove govornice nije izrečeno da je NATO agresija bila prošle godine, a mi se stalno pozivamo na NATO agresiju. Pa, valjda svi ovde znamo koliko dugo traje NATO agresija. Traje najmanje 10 godina, u veoma jasnim pojavnim oblicima koji se samo menjaju, menjaju svoj intenzitet, načine, oblike i sve ostalo. Ova zemlja već deset godina živi sa uhapšenom privredom, pa pošto nije činjenica da je privreda uhapšena kontinuirano bila devet godina, dala rezultate koje su očekivali agresori, onda su odlučili da tu svoju agresiju učine još javnijom, najjavnije mogućom. Možda ova Evropa ne zna i možda veći deo sveta ne zna, ali svi su pod NATO agresijom, i evropske zemlje koje su učestvovale u bombardovanju ove naše zemlje, kao jednom od izraza NATO agresije. I, pritom se sve to čini s pozivom na ljudska prava i na raznorazne druge floskule, izmišljene da se opravdaju sve ove gadosti koje se rade narodima poput našeg. A pri tom narodi koji se nisu ponašali poput našeg i koji nisu rekli ne svemu onome što se od njih tražilo ne žive ništa bolje. Naprotiv, žive gore. Moje kolege iz Rumunije rade po Vojvodini i istočnoj Srbiji za dnevnice od 10 maraka, ne rade svoj posao, rade najteže fizičke poslove, koje niko od ovde naših građana, ugroženih svim ovim dešavanjima, neće da radi za nadnicu od 10 maraka. Znači, Rumunija je sve poslušala što su od nje tražili. Ubijte predsednika, ubili su predsednika. Srušite sve institucije sistema, srušili su sve institucije sistema. Kako žive? Nije teško videti. Hoćemo li Bugarsku da uzmemo za primer. Za jednu penziju ne možete da se provozate gradskim saobraćajem, tamo njihovim, tramvajem, za iznos jedne penzije. I oni su sve poslušali, za razliku od nas koji nismo poslušali. Ova zemlja, osim što je bila izložena svemu i svim ovim agresijama, je pritom imala moralnu i svaku drugu obavezu da sa svima u većoj nevolji od naše podeli sve što ima, naravno i sve što nema. Sa svojim sunarodnicima preko Drine za sve vreme onih događanja, naravno da smo im morali pomoći. Ko će im pomoći ako mi nećemo?Na načine na koje smo mogli. Pitala sam gospodu iz inostranstva sa kojima sam imala priliku da razgovaram, koji se bave tzv. humanitarnim radom i koji stalno govore o ljudskim pravima, pitala sam ih - kako objašnjavaju da je elementarno ljudsko pravo građanima ove naše zemlje uskraćeno. Recimo, pravo na zdravstvenu zaštitu. Pa, i osuđeni na smrt imaju pravo na zdravstvenu zaštitu dotle dok se smrtna kazna ne izvrši. A time što su uhapsili našu privredu, da i ne govorim o ovome što su radili prošle godine, srušili našu zemlju, i pritom kažu da tuku režim, a ima dvostruko više civilnih žrtava od vojnih i policijskih. Govorim o tome jer su sve to naša braća, naši muževi, naši sinovi, ali vojska i policija predstavljaju režim. Civili ne predstavljaju režim. Dvostruko više je civilnih žrtava od vojnih i policijskih, a tuku režim, tuku sav narod, gospodo draga. U Beogradu svaki treći stanovnik Beograda nije Srbin. U Srbiji svaki treći stanovnik Srbije nije Srbin, pa ne znaju bombe ko je Srbin, a ko nije. Prema tome, agresija traje jako dugo, menja svoje pojavne oblike, a Vlada Republike Srbije i prethodna i ova narodnog jedinstva, a verujem i neka druga buduća vlada Republike Srbije, koja će verovatno isto biti vlada narodnog jedinstva, će učiniti sve da problemi njenih građana budu manji, a ne veći. Pa, i ovaj zakon i ovo rešenje je predloženo u tom smislu da problemi budu manji, ne iz nekih drugih razloga. Naravno da bi bilo najjednostavnije da mi nismo bili izloženi svemu čemu smo bili, naravno da bi onda sve išlo onako kako piše. A zašto nismo socijalna prava upodobljavali svojim mogućnostima, zato što se prava jednom kada se izgube veoma teško ponovo uspostavljaju. A, ukoliko uspemo da promenimo okolnosti, a kao što vidite menjamo ih, prava se onda sama uspostavljaju. Dokazala je to 1994. posle 1993., posle one hiperinflacije uspostavio se red 1994. i sva prava i u zdravstvenoj i u drugoj zaštiti iz socijalne sfere su se uspostavila, kao i što su počela da se samoukidaju kada je pritisak na našu zemlju postao veći. Prema tome, ovaj zakon i uopšte svi ovi zakoni koji danas idu su usmereni na to da problemi naših sugrađana, koji su svi na različite načine bili žrtva svega onoga čemu je naša zemlja bila izložena, budu manji. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč? Vi ste govorili.
Gospodine predsedniče, nisam govorio o ovoj tački. Ne bih se ni javio za reč, međutim, ovde je provejavala sumnja u patriotizam članova Koalicije "Vojvodina". Mi smo u više navrata jasno i glasno osudili agresiju NATO pakta.
Gospodine Rističeviću, da li ste se Vi javili za repliku ili govorite o zakonu? Na dnevnom redu nije patriotizam, izvolite govorite o zakonu.
Drugi su govorili o agresiji NATO pakta i Vi im niste smetali. Hoću da kažem da mi osuđujemo agresiju NATO pakta, a Vi nam to ne dozvoljavate. To ste dozvolili svim drugim narodnim poslanicima. Lično sam rat proveo sa jedinicom za vazdušno osmatranje, javljanje i navođenje. Dakle, pola rata sam proveo sa njima i verujte tu je rizik bio izuzetan i za to sam dobio zahvalnicu od njih. Mislim da su bili pravi heroji. Mi smo ovde samo rekli da agresija NATO pakta nije isključivi razlog u kašnjenju materinskih i dečijih dodataka. To znači da mi osuđujemo agresiju NATO pakta, ali da zameramo Vladi da je i pored toga mogla da isplati materinske i dečije dodatke, jer do trenutka agresije dug je već prešao 20 i nešto meseci, odnosno toliko materinskih i dečijih dodataka. Nije tačno da je svaki uspeh Vlade narodnog jedinstva naš neuspeh. Mi se danas radujemo što je Vlada konačo rešila da isplati dugove prema majkama, prema deci, bar mi u Vojvodini znamo šta je bela kuga. Mi se radujemo što je Vlada rešila da nadoknadi dugovanja prema tom stanovništvu. Mi ćemo glasati za ovaj zakon. Međutim, želimo da se neke nedoumice otklone. Želimo da kažemo da ne bismo voleli da ovaj zakon o nadoknađivanju i isplati materinskih i dečjih dodataka važi samo do posle izbora. Mi bismo voleli da nam garantujete da će se materinski i dečji dodaci isplaćivati redovno i posle izbora. Takođe, želeli bismo da se jedna pravna nejasnoća, čini mi se u članu 4. otkloni, da se emitovanje obveznica ne vrši od 1. jula, jer je to retroaktivno, već da se za datum (a to Vlada može amandmanom) uzme dan stupanja na snagu ovog zakona. Jer, nije pravnički da u zakonu stoji da je usvojen 13. jula, a da se emituju obveznice od 1. jula. Vi ste mi rekli da postoje zakoni koji imaju retroaktivno dejstvo, ali se onda u obrazloženju navodi zašto ti zakoni deluju retroaktivno, jer je drugačija ustavna procedura. Da zaključim, mi iz Koalicije "Vojvodina" jesmo patriote, ali ratno huškanje ne smatramo patriotizmom, osuđujemo agresiju NATO pakta, mi jesmo za to da redovno sva deca, odnosno sve majke dobijaju materinske i dečje dodatke. Takođe nas raduje namera Vlade da nadoknadi seljacima zaostatak od preko dve godine u neisplaćivanju seljačkih penzija, jer se bojimo da će neki ostvariti prava, a da će umreti i neće dočekati tu penziju. Mi pozdravljamo nameru Vlade i tražimo da reaguje po hitnom postupku i da ostareli seljaci, koji su milione tona hrane isporučili ovoj državi, steknu dostojanstvenu starost. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč? Ima reč ministar finansija, Borislav Milačić.
Mislim da je Leposava Milićević u svom izlaganju rekla najvažniju stvar, koja objašnjava celinu situacije i težinu traženja rešenja u problemu socijalnih prava, koje država treba da izvršava, i napora koje ova vlada čini da se ta prava ostvare. Ja sam se zato ovde samo javio da ovu nejasnoću, navodno, 1. juli i današnji 14. juli, razjasnim još jedanput poslanicima koji su evo, što me raduje, podržali donošenje ovog zakona. Prvi juli je datum po kome će obveznice biti praktično legitimisane u smislu obračuna kamate. Preseca se dug sa 30. junom, pogledajte član zakona, 30. juna je utvrđen nivo duga, od 1. jula teče obaveza Vlade i od tog datuma se obračunava kamata za prvu obveznicu koja dospeva 30. juna naredne godine. Prema tome, nije tu reč ni o kakvoj retroaktivnosti, nego o preciziranju norme kojom se pravo na kamatu za one porodice koje će čekati da prime gotov novac u isplati, jasno precizira, i to je, jednostavno, pravna tehnika kojom se na jasan način uređuje odnos. Ne možemo mi sada od 13. juna, pošto onda ispada da po tom osnovu ne bi imali pravo ni na kamatu između ovog perioda kada je presecano. To je u interesu korisnika prava i prema tome mi hoćemo da korisnik prava ostvari po ovom zakonu na jasan način, precizno, svoja prava koja ova emisija obveznica nosi.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za reč? (Ne javlja se niko.) Zaključujem načelni pretres. Molim naraodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice (imamo kvorum). Stavljam na glasanje Predlog zakona o prvoj emisiji dugoročnih obveznica Republike Srbije u načelu. Za je glasalo 160, protiv niko, uzdržan niko, svi su glasali, ukupno prisutno 160 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno prihvatila Predlog zakona o prvoj emisiji dugoročnih obveznica Republike Srbije u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 4. stav 1. amandman je podneo Zakonodavni odbor. Odbor za finansije je prihvatio ovaj amandman, a predstavnik Vlade se saglasio sa amandmanom na sednici Odbora za finansije. Pošto su amandman Zakonodavnog odbora prihvatili Vlada i Odbor za finansije, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li još neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. (Imamo kvorum.) Stavljam na glasanje Predlog zakona o prvoj emisiji dugoročnih obveznica Republike Srbije u celini. Za 156, protiv niko, uzdržan niko, dva nisu glasala, ukupno prisutno 158 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o prvoj emisiji dugoročnih obveznica Republike Srbije. Pošto je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o prvoj emisiji dugoročnih obveznica Republike Srbije u celini, napominjem da će se prilikom pripreme Zakona za objavljivanje u "Službenom glasniku Republike Srbije" u tekst Zakona uneti izmene koje je predložio Zakonodavni odbor u cilju preciziranja i pravno-tehničkog poboljšanja teksta Zakona koje su sadržane u izveštaju Zakonodavnog odbora, a sa kojima se saglasio predstavnik predlagača na sednici Odbora. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O AKCIZAMA I POREZU NA PROMET Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste izveštaj Odbora za finansije, koji je prihvatio Predlog zakona u načelu i u pojedinostima i predlaže Narodnoj skupštini da ga usvoji. Primili ste izveštaj Zakonodavnog odbora, koji je prihvatio Predlog zakona u načelu i u pojedinostima, s tim što predlaže da se u članu 1. reči: "skupštine grada" zamene rečima: "grada Beograda". Sa ovim predlogom Zakonodavnog odbora saglasio se predstavnik predlagača na sednici Odbora. Na sednici Zakonodavnog odbora mišljenje je izdvojio narodni poslanik Milan Miković. Otvaram načelni pretres. Predstavnik predlagača je već govorio o ovom zakonu. Da li neko ponovo želi reč? (Ne želi.) Da li narodni poslanik Milan Miković, koji je izdvojio mišljenje na sednici Zakonodavnog odbora, želi reč? (Poslanik nije prisutan u sali.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? Ima reč narodni poslanik Zoran Trninić.
Poštovani predsedniče, uvaženi narodni poslanici, pre neki dan u "Blicu" ili "Glasu javnosti" osvanuo je bombasti naslov: "Beograd sveden na nivo mesne zajednice". U samom tekstu jedan od gradskih čelnika u Beogradu, komentarišući današnji Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama i porezu na promet, plače nad sudbinom što im Vlada narodnog jedinstva ovim predlogom onemogućava da krčme taksu od 3%, kako su to do sada radili. Dotični gospodin je pritom mnogo uvredio instituciju mesne zajednice, jer je ona poznata kao institucija koja, za razliku od sadašnje gradske vlasti, i te kako vodi računa o svim vitalnim interesima građana na teritoriji koju obuhvata. A kako su gradski čelnici koristili pre izbora socijalističku, koju će odmah ukinuti, a posle izbora i dolaska na vlast i svoju taksu, najbolje znaju žitelji Beograda. Da podsetim, Gradsko saobraćajno Beograd je od oko 1.150 autobusa u dnevnom pogonu, za vreme njihove vlasti, dostigao rekordnih 300, što predstavlja rast od 400% u minusu. To ukazuje na njihovu doslednu primenu dosadašnjeg zakona koji kaže da se sredstva od takse koriste za sanaciju i ekonomsko - finansijsku konsolidaciju javnih komunalnih preduzeća, a sama ta činjenica je dovoljna za usvajanje zakona koji je pred nama. Najavljena i promovisana pomoć u voznim jedinicama od njihovih inogazda je ostalo samo - to smo mi, socijalisti, od početka tvrdili - sredstvo za obmanu naroda. Gradska čistoća je u nešto boljem stanju od Gradskog saobraćajnog preduzeća. Dostignuti kvalitet usluge, broj kontejnera i stanje u kome se nalazi najbolje znaju Beograđani. Beograđani ne znaju, a gradski čelnici to moraju da im kažu, iz kojih razloga primaju u poslednja dva meseca preko 100 novih radnika iz iste privatne firme sa Zvezdare ugovorom o preuzimanju, a da je, pritom, veliki broj radnika "Čistoće" na prinudnom odmoru. Beograđani u poslednja tri meseca na svojoj koži uviđaju koliko je sredstava od takse uloženo u objekte vodosnabdevanja. Beograđani ne znaju, a trebalo bi da znaju, po kojim cenama je urađeno i ono malo što je rađeno, koliko je plaćeno šest ventila za odvode vodosnabdevanja na Bežanijskoj Kosi, koliko je i kome podeljeno stanova predviđenih za raseljavanje i gde su i za koje namene otišla sredstva prikupljena iz obaveznog otkupa stanova. Znam da treba mnogo sredstava za finansiranje 100% povećane administracije i pet puta povećanog broja funkcionera u gradu i gradskim opštinama. Takođe, znam da koštaju mnogo odlasci na noge NATO zlikovcima, kako bi dobili instrukcije kako izdati svoju zemlju i narod, kako nastaviti unutrašnju agresiju, kad je već njihova spoljnja slomljena veličanstvenim otporom svih ili gotovo svih građana. Oni su još jednom pokazali da su za njih predizborna obećanja služila samo za obmanu naroda, a vlast za punjenje svojih i džepova svojih najbližih. Ne znaju oni šta je obnova zemlje, razvoj i reforme, već samo obnova svojih nelegalnih prihoda, razvoj svog privatnog preduzeća i izdaja. Zato podržavam Predlog zakona, uveren da zastupam stvarni interes ogromne većine Beograđana. Hvala.
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Dragan Ljubojević. Neka se pripremi narodni poslanik Milovan Đurić.
Dame i gospodo narodni poslanici, dva miliona stanovnika grada Beograda, odnosno dva miliona je onih koji su osuđeni na život u Beogradu. Možda vam grubo zvuči ovaj termin "osuđeni na život u Beogradu", ali zaista onaj ko živi u gradu u kome nekoliko godina vlada Srpski pokret obnove nikako drugačije ne može da shvati i oseti taj život nego kao neku vrstu teške robije. Svakodnevno smo svedoci raznih kriminalnih korupcionaških afera, zloupotreba položaja od strane čelnika grada Beograda. Najnoviji primeri Gradskog saobraćajnog preduzeća i Javnog komunalnog preduzeća "Beogradski vodovod" predstavljaju najbolji dokaz da su moje tvrdnje tačne. Još uvek se sećamo četvorodnevnog kolapsa Gradskog saobraćajnog preduzeća, odnosno javnog prevoza u gradu Beogradu, kada u jednom dvomilionskom gradu, praktično, javni prevoz apsolutno nije funkcionisao. Da u tom momentu Vlada Srbije nije uvela privremene mere, da nije uspostavila direktnu upravu nad Gradskim saobraćajnim preduzećem, sigurno je da Gradsko saobraćajno preduzeće u nekom dužem periodu ne bi bilo moguće osposobiti. Jedini i isključivi razlog lošeg funkcionisanja komunalnih službi u gradu Beogradu je upravo nebriga i nesposobnost, nezainteresovanost čelnikaSkupštine grada za rešavanje tih problema. Podvlačim ponovo, najbolji primer je Gradsko saobraćajno preduzeće, jer po uspostavi novog rukovodstva, gradski saobraćaj u Beogradu sasvim solidno i iz dana u dan sve bolje funkcioniše. Zaista su realna očekivanja da će do kraja jeseni biti ispunjena ona obećanja koja je novo poslovodstvo Gradskog saobraćajnog preduzeća dalo - da će Gradsko saobraćajno preduzeće i javni prevoz u Beogradu od jeseni sasvim normalno funkcionisati i vratiti se na nivo od pre nekoliko godina. Takođe, svedoci smo da unazad mesec i po dana u dvomilionskom gradu, na temperaturama između 350 i 40 0, čak i preko 400, gotovo pola Beograda nema vodu. Osnovni razlog za to je što su čelnici Skupštine grada na svaki način u toku svog mandata pokušavali da unište Javno komunalno preduzeće "Beogradski vodovod", da mu obore cenu pre nego što ga privatizuju. Iz tog razloga, jedino moguće rešenje za korišćenje ove takse od 3% jeste Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama i porezu na promet, jer smo svedoci da ove godine Izvršni odbor Skupštine grada nije bio u stanju da donese program korišćenja takse od 3%. Napominjem da je ovim zakonom predviđeno da se sredstva od posebne takse koriste za finansiranje programa komunalne i saobraćajne infrastrukture, a ne - kako to čelnici Skupštine grada i Srpskog pokreta obnove koriste - za popunjavanje njihovih privatnih računa i za neke partijske promocije i partijske svrhe. Srpska radikalna stranka se zalagala za još energičnije mere kada je reč o Skupštini grada Beograda s obzirom na to da su se stekli svi uslovi da se u Beogradu uvedu privremene mere. Međutim, pošto se bliže izbori, shodno Zakonu o lokalnoj samoupravi, u ovom momentu nije moguće uvesti privremene mere. Jedini moguć način da se koliko - toliko omogući bolji život građana Beograda i boljefunkcionisanje i javnih preduzeća u Beogradu jeste da se ovim predlogom o izmenama i dopunama Zakona o akcizama i porezu na promet obavežu Ministarstvo za lokalnu samoupravu i Ministarstvo građevina da donesu program za korišćenje ove takse, kako sredstva ne bi čekala, odnosno kako bi bila uložena u izgradnju i finansiranje komunalne infrastrukture u gradu Beogradu. Izbori koji su pred nama će na najbolji način pokazati kakva je bila vladavina Srpskog pokreta obnove u Beogradu, kakva je bila njihova politika. Srpski radikali se intenzivno spremaju za te izbore. Na primeru opštine Zemun smo pokazali da se komunalni problemi građana mogu vrlo lako i vrlo efikasno rešavati ukoliko lokalni organi vlasti, dakle oni kojima građani ukažu poverenje, imaju osnovni cilj: da rešavaju probleme građana, a ne da pune sopstvene džepove i da pljačkaju novac građana kao što radi Srpski pokret obnove.
Ima reč narodni poslanik Živorad Milosavljević. Neka se pripremi narodni poslanik Aleksandar Đorđević.
Poštovani predsedniče, dame i gospodo poslanici, mi, odbornici u Skupštini grada Beograda i poslanici Narodne skupštine Srbije, najbolje znamo kako funkcioniše gradska vlast. Od samog početka to je jedna erozija vlasti. Socijalistička partija Srbije u Skupštini grada Beograda na svakoj sednici iznosi primedbe kada je reč o gradskoj vlasti. Moram reći ovom prilikom da komunalni sistemi u gradu Beogradu od dolaska Koalicije "Zajedno" na vlast ne funkcionišu. Posebna taksa od 3%, koja je išla na račun Skupštine grada Beograda u proteklom periodu, svakim danom sve manje se troši na namene za razvoj komunalnih sistema, odnosno ono što je u nadležnosti Skupštine grada. Ovo što se događalo poslednjih dana, rezultiralo je uvođenjem prinudne uprave, praktično, stavljanjem ingerencija u nadležnosti Skupštine Srbije kod GSP-a. Činjenica je da u ovim odnosima, kada gradska vlast odnosno gradska uprava, ne obavlja svoje funkcije, nemoguće je i prebacivati sredstva tek tako Skupštini grada, kada je obim funkcija smanjila. Takođe, kritično stanje u okviru Vodovoda je razlog da moramo doneti ove izmene i dopune Zakona o akcizama i porezu na promet. Mislim da nam predstoji samo jedna efikasna operativa, da odmah nakon donošenja ovog zakona nadležni organi, nadležna ministarstva i Vlada Republike Srbije donese pravi program, naravno uz saglasnost kako je ovde predviđeno grada Beograda. Predstoji nam građevinska sezona i mislim da lokalni sistemi u gradu Beogradu se moraju održavati, moraju se razvijati. Mislim da na ovaj način ova skupština i mi ovde pokazujemo brigu, kada je u pitanju grad Beograd, da komunalni sistemi funkcionišu. Na ovakav način, kako je to do sada rađeno, to nije išlo dobro. To je najbolje ogledalo gradske vlasti. Mislim da je danas iluzorno trošiti mnogo vremena na njih. Moramo se okrenuti gradu Beogradu, moramo se okrenuti Beograđanima i moramo rešavati komunalne probleme. Hvala.
Ima reč narodni poslanik Aleksandar Đorđević.
Poštovani predsedniče, poštovani narodni poslanici, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama i porezu na promet predstavlja neophodnu izmenu Zakona u onom delu u kojem se pokazalo da je ovu zakonsku manjkavost upotrebila lokalna vlast SPO-a i Koalicije "Zajedno" u Beogradu i u opštinama u Beogradu u kojima je Koalicija "Zajedno" na vlasti. Vlada je predložila Narodnoj skupštini izmenu zakona u onom delu koji reguliše usmeravanje sredstava posebne takse za utvrđene namene. U praksi se pokazala potreba da Republika Srbija, odnosno Vlada Republike Srbije kao najodgovornija za ukupno stanje u Republici, donese program na osnovu predloga resornih ministarstava, Ministarstva građevine i Ministarstva za lokalnu samoupravu, po pribavljenom mišljenju Izvršnog odbora Skupštine grada. Članom 1. ovog zakona propisuje se da se usmeravanje sredstava od ove takse sa posebnog računa vršiprema tačno donetom programu, na predlog resornih ministarstava Vlade Republike Srbije. U članu 80a posebno se reguliše korišćenje sredstava u finansiranju programa komunalne infrastrukture grada Beograda, kao i nastavka izgradnje Beogradskog železničkog čvora, kao kapitalnog objekta od interesa za Republiku Srbiju i za glavni grad Republike Srbije Beograd. Takođe se u članu 80a reguliše sanacija i ekonomsko-finansijska konsolidacija javnih komunalnih preduzeća, u ovom slučaju u Beogradu. Kvalitetna izmena zakona vidi se u tome što će se sredstva od takse tačno i precizno usmeriti od strane Vlade Republike Srbije, bez mogućnosti da lokalna samouprava promeni namenu sredstava, odnosno u ovom slučaju kada je glavni grad u pitanju, da se onemogući dalja otimačina i krađa funkcionera Srpskog pokreta obnove, odnosno funkcionera Skupštine grada Beograda, sa jasnim ciljem da se izvrši konsolidacija javnih komunalnih preduzeća u Beogradu. To se moglo videti na primeru GSP-a, kada je kod lokalne samouprave u Beogradu i opštinama na kojima je na vlasti SPO i DS, znači izdajničke stranke, gde su one na vlasti, to su opštine u Beogradu koje imaju veoma veliki značaj, to su bogate opštine za čijegmandata pomenute koalicione stranke praktično ništa nisuradili. Na Čukarici, Paliluli, Rakovici, na Voždovcu, Zvezdari, Starom Gradu, Savskom vencu, na Vračaru i u Mladenovcu, u toku njihovog četvorogodišnjeg mandata u Beogradu, nije napravljen ni jedan kapitalan objekat. To je podatak koji građani Beograda i Srbije treba da čuju sa ove govornice. Kao odbornik u Skupštini Beograda i narodni poslanik u Skupštini Srbije pomenuću činjenicu da recimo aktuelna vlast na beogradskoj opštini Čukarica je javno priznala u svom godišnjem izveštaju, za proteklu godinu da od 108 pozicija, koje je trebalo da radi, da nije uradila ni jednu poziciju na teritoriji od 21 mesne zajednice. To govori o prirodi vlasti SPO-a i DS na Čukarici, a tako je i na ostalim opštinama u Beogradu gde su oni na vlasti. Ako se za mandat od četiri godine ne uradi ni jedan metar kanalizacije, vodovoda, ne asvaltiraju se saobraćajnice, nameće se pitanje karaktera vlasti SPO u Beogradu. Očigledno da je narušena razvojna matica glavnog grada Beograda. Narušena je zahvaljujući, pre svega, nebrizi jedne bahate političke grupe funkcionera SPO, koji je svoj mandat u Beogradu koristila u cilju svog ličnog bogaćenja i zloupotrebe funkcija i položaja. U ovom trenutku mogu da zaključim da se građanima u Beogradu desilo ono što sigurno nisu zaslužili. Zato potezi Vlade Srbije u pravcu izmena zakona, koje će Skupština usvojiti na ovoj sednici, garant je za konsolidaciju i razvoj glavnog grada Srbije, Beograda. Ja se nadam da će se posle donetih ovakvih zakonskih projekata u Narodnoj skupštinimnogo toga promeniti. Po pitanju lokalne samouprave, takođe se nadam da nikada više neće doći u situaciju da vladaju oni koji za svog mandata od četiri godine nisu učinili ništa u glavnom gradu, negoda se u Beogradu rešavaju ona vitalna pitanja koja su najvažnija za život građana u glavnom gradu. Ja bih pri kraju rekao da ova izmena Zakona o akcizama i porezu na promet predstavlja neophodnu izmenu Zakona i Vlada Republike Srbije je napravila pravi potez što je predložila Skupštini Srbije da ovakvu izmenu Zakona Skupština usvoji. Hvala.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za reč? Ne javlja se niko. Zaključujem načelni pretres. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma, postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama i porezu na promet, u načelu. Za 154, protiv jedan, niko uzdržan, jedan nije glasao, ukupno prisutno 156 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama i porezu na promet u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Da li neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice, radi utvrđivanja kvoruma. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama i porezu na promet u celini. Za 157, protiv jedan, uzdržanih nema, nije glasalo dva, ukupno je prisutno 160 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama i porezu na promet. Pošto je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama i porezu na promet u celini, napominjem da će se prilikom pripreme Zakona za objavljivanje u "Službenom glasniku Republike Srbije" u tekst Zakona uneti predlog Zakonodavnog odbora za izmenu člana 1. koji je sadržan u izveštaju Zakonodavnog odbora, a sa kojim se saglasio predstavnik predlagača na sednici Odbora. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O JAVNIM PREDUZEĆIMA I OBAVLjANjU DELATNOSTI OD OPŠTEG INTERESA Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane narodnog poslanika Dražimira Marušića. Primili ste amandman Vlade Republike Srbije. Primili ste izveštaj Odbora za saobraćaj i veze, koji je prihvatio Predlog zakona u načelu i u pojedinostima i predlaže Narodnoj skupštini da prihvati Predlog zakona u celini. Primili ste izveštaj Zakonodavnog odbora, koji je prihvatio Predlog zakona u načelu i u pojedinostima, s tim što predlaže da se u cilju preciziranja, pravno-tehničkog poboljšanja i međusobnog usklađivanja pojedinih odredaba, u tekstu Predloga zakona izvrše izmene u sledećim članovima, i to: u članu 3. stav 2; članu 15. stav 1. i 2.; članu 20. stav 1; članu 27. stav 1. tačka 4; članu 31. stav 1. i 3. i u članu 34. Sa ovim predlozima Zakonodavnog odbora, za preciziranje, pravno-tehničko poboljšanje i međusobno usklađivanje pojedinih odredaba saglasio se predstavnik predlagača na sednici Odbora. Na sednici Zakonodavnog odbora mišljenje je izdvojio narodni poslanik Milan Miković. Otvaram načelni pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Želi.) Ima reč Ratko Marčetić, ministar za saobraćaj i veze u Vladi Republike Srbije.
Dame i gospodo, narodni poslanici, Predlog zakona o javnim preduzećima u obavljanju delatnosti od opšteg interesa, koji je Vlada, kao ovlašćeni predlagač, dostavila Skupštini na usvajanje i donošenje, rešiće neka važna pitanja u funkcionisanju javnih preduzeća, na koja nam je ukazala desetogodišnja primena postojećeg i sadašnjeg zakona. Osnivanje i poslovanje javnihpreduzeća u Republici uređeno je Zakonom o javnim preduzećima, koji je donet 1990. godine, a posebnim zakonima regulisana su specifična pitanja osnivanja i funkcionisanja pojedinih javnih preduzeća: Zakon o elektroprivredi, Zakon o sistemima veza, Zakon o železnici i drugo. Prema odredbama važećeg Zakona o javnim preduzećima, javna preduzeća se osnivaju za obavljanje privrednih delatnosti od javnog interesa i za obavljanje privrednih delatnosti od strateškog značaja za Republiku.
Molim vas, isključite mobilne telefone, ometaju rad Skupštine.
Godine 1996. donet je Zakon o preduzećima, kao sistemski zakon u oblasti privrede, koji uređuje pravni položaj preduzeća i njegove odredbe važe za sve oblike preduzeća, osim za preduzeća iz određenih oblasti za koje nije posebnim propisima nešto drugo određeno, kao što su posebni propisi za javna preduzeća. Prema zakonu, javna preduzeća su poseban oblik preduzeća koje osniva država, odnosno jedinica lokalne samouprave za obavljanje delatnosti od opšteg interesa. Takođe je propisano da, pored javnih preduzeća, delatnost od opšteg interesa mogu da obavljaju i drugi oblici preduzeća, koji su uređeni saveznim zakonom kojima se uređuje pravni položaj preduzeća, osnivaju se forme društvenog kapitala u formi društva lica, a forma javnog preduzeća samo u pogledu definisanja pojma i organa tog preduzeća. Obzirom na specifičnosti obavljanja delatnosti od opšteg interesa u odnosu na druge privredne delatnosti, osim sticanja dobiti, postoji obaveza zadovoljenja potreba korisnika usluga. Nephodno je, nezavisno od forme organizovanja i svojinskog režima preduzeća, takođe propisom regulisati poseban pravni režim za ovlašćenje države i jedinice lokalne samouprave radi postizanja ciljeva obavljanja delatnosti od opšteg interesa. Za javna preduzeća definisan je i pojam i organi a nije regulisano osnivanje javnih preduzeća, te postoji potreba da Republika svojim zakonom uredi oblasti javnih preduzeća. Ovaj zakon nije samo zakon kojim se uređuje položaj javnih preduzeća, već je i zakon o obavljanju delatnosti od opšteg interesa. Postojeća javna preduzeća u Republici Srbiji osnovana su, organizovana i posluju samo u načelu i istim principima, sa brojnim specifičnostima koje nisu uvek zasnovane na tehničko-tehnološkim razlikama. Takođe je specifičan odnos države u zaštiti opšteg interesa i, po pravilu, država u obezbeđenju funkcionisanja navedene delatnosti, zbog normativnih rešenja, vrlo često kasni. Prema postojećim propisima država nema pun uvid, a snosi odgovornost u planiranju, razvoju, raspodeli dobiti i drugim oblastima poslovanja javnog preduzeća. Na nivou jedinice lokalne samouprave, gde treba da se ostvare opšti interesi i gde građani treba da zadovolje svoje potrebe kao korisnici proizvoda i usluga, postojeća normativna rešenja samo izuzetno daju ovlašćenja državi, odnosno Vladi kao izvršnom organu da interveniše radi očuvanja funkcija koje su nezamenljiv uslov života i rada građana. Već godinama smo svedoci svojevrsne erozije funkcionisanja javnih komunalnih preduzeća u pojedinim jedinicama lokalne samouprave, gde se sredstva namenjena komunalnim sistemima besumučno troše za političku elitu, njihovu promociju, filmove, putovanja u inostranstvo i druge nenamenske potrebe. Poštovani narodni poslanici, iz iznetih razloga Vlada Republike Srbije je ponudila ovaj predlog zakona o javnim preduzećima i obavljanju delatnosti od opšteg interesa, polazeći od odredbi člana 65. i 72. Ustava Republike Srbije, kojim se ova oblast na celovit način reguliše. 1. Javna preduzeća, kao preduzeća koja obavljaju delatnost od opšteg interesa čiji je osnivač država, odnosno jedinica lokalne samouprave; 2. Taksativno navode delatnosti od opšteg interesa i strateškog značaja za Republiku; 3. Garantuju ravnopravnost i odgovornost različitih oblika organizovanja preduzeća i preduzetnika u obavljanju delatnosti od opšteg interesa; 4. Propisuje način osnivanja preduzeća. Osnivač je Republika Srbija, odnosno autonomna pokrajina, a za javna komunalna preduzeća jedinice lokalne samouprave, reguliše sadržaj akata o osnivanju, jedinstveni uslovi za obavljanje delatnosti od opšteg interesa, imovina javnog preduzeća, odgovornost za obaveze, organi javnog preduzeća, imenovanje i razrešenje, delokrug, opšti akti, upis u sudski registar, osnivačka prava, unapređenje rada i razvoj, ulaganje kapitala, promene delatnosti, sedište firme, naknada za korišćenje dobara od opšteg interesa; 5. Radi obezbeđenja zaštite opšteg interesa u javnim preduzećima, Vlada Republike Srbije, odnosno nadležni organ jedinice lokalne samouprave ili autonomne pokrajine, uz saglasnost Vlade Republike Srbije, kad Republika nije osnivač, daje saglasnost na Statut, davanje garancije, jemstva, zaloga i drugih sredstava obezbeđenja, tarifu, odluku o cenama, tarifni sistem i drugo, raspolaganje, pribavljanje i utvrđenje imovinom preduzeća veće vrednosti koja je u neposrednoj funkciji obavljanja delatnosti od opšteg interesa, koji je utvrđen opštim aktom; 6. Ostvarivanje opšteg interesa u drugim oblicima preduzeća koja obavljaju delatnost od opšteg interesa za Republiku, odnosno jedinicu lokalne samouprave ili autonomnu pokrajinu, obezbeđuje se davanjem saglasnosti Vladi Republike Srbije, odnosno nadležnom organu jedinice lokalne samouprave ili autonomnoj pokrajini uz saglasnost Vlade Republike Srbije na statut, tarifu, osim na odluke o cenama proizvoda i usluga koji su na saveznom nivou, druge odluke u skladu sa Zakonom, kojim se uređuju i obavljaju pojedine delatnosti od opšteg interesa i ugovorom; Predlog za davanje saglasnosti Vlada Republike Srbije podnosi nadležnom ministarstvu, a samo se primenjuje i na preduzetnike koji obavljaju delatnost od opšeg interesa; 7. U slučaju poremećaja u poslovanju javnog preduzeća i preduzeća sa većinskim učešćem državnog kapitala koji obavljaju delatnost od opšteg interesa osnivač može preduzeti mere kojim će se obezbediti uslovi za nesmetano funkcionisanje preduzeća i obavljanje delatnosti za koje je preduzeće osnovano, osim ako je osnivačkim aktom kojim se uređuje obavljanje delatnosti od opšteg interesa drugačije određeno, naročito - promena unutrašnje organizacije preduzeća, razrešenje organa koji imenuje i imenovanje privremenih organa preduzeća, ograničenje prava pojedinih preduzeća da istupaju u pravnom prometu sa trećim licima, ograničenje u pogledu prava raspolaganja pojedinim sredstvima u državnoj svojini,druge mere određene zakonom kojim seuređuju uslovi i način obavljanja delatnosti od opšteg interesa i osnivačkim aktom. Kad poremećaj u poslovanju javnog preduzeća, čiji je osnivač jedinica lokalne samouprave, odnosno autonomne pokrajine, može imati za posledicu ugrožavanje života i zdravlja ljudi, a nadležni organ - osnivač -ne preduzeme blagovremene mere, te mere može preduzeti Vlada Republike Srbije. 8. U prelaznim i završnim odredbama propisana je obaveza osnivača da osnivačke akte moraju usaglašavati sa odredbama ovog zakona u roku od šest meseci od dana stupanja na snagu ovog zakona, a kod javnih preduzeća koja obavljaju delatnost od opšteg interesa koji čine jedinstven tehničko-tehnološki sistem i zavisna preduzeća čiji su oni osnivači, Vlada Republike Srbije aktom o osnivanju utvrdiće načine za osnivanje tih preduzeća. Drugi oblici preduzeća i preduzetnici uskladiće ugovore o poverenju i obavljanju delatnosti sa ovim zakonom u roku od šest meseci. Danom stupanja na snagu ovog zakona postojeća javna preduzeća i preduzeća sa većinskim učešćem državnog kapitala ne mogu da vrše isplate sredstava za sponzorstvo, donaciju, humanitarne i sportske aktivnosti, reklamu, propagandu, reprezentaciju, zarade predsednika upravnog odbora, odnosno naknade za članove upravnog odbora, naknade predsednika i članova nadzornog odbora, dok ne pribave saglasnost Vlade Republike Srbije. Poštovani poslanici, ovim predlogom zakona na jedinstven način se uređuje oblast javnih preduzeća i obavljanje delatnosti od opšteg interesa na jasan i precizan način, sa razgraničenim pravima i obavezama, ovlašćenjima i odgovornostima, te vas pozivam da usvojite ovaj predlog. Hvala. [[Aplauz.]]
Zahvaljujem. Da li narodni poslanik koji je izdvojio svoje mišljenje želi reč? Ne želi, pošto nije tu. Ima reč ministar Jorgovanka Tabaković.
Poštovane kolege poslanici, pravni položaj javnih preduzeća u našem pravnom sistemu predstavlja jedno od pitanja koje do donošenja ovog zakona nije bilo uređeno ni celovito ni konzistentno. Savezni zakon o preduzećima iz 1996. godine odredio je javno preduzeće na osnovu i svojinskog i kriterijuma javnog, odnosno opšteg interesa, a republički zakon o javnim preduzećima, koji će od danas biti nevažeći, to je učinio samo na osnovu kriterijuma delatnosti kao osnovnog i jedinog. Upravo zato je i bila neophodna dogradnja zakonodavstva, kako bi se uredio pravni položaj i status javnih preduzeća, bar u onoj meri u kojoj je to uređeno i za druge oblike preduzeća - privredna društva. Razlog što se Republička vlada danas bavi ovim pitanjem nije samo u njihovoj koncepciji i ukupnom položaju. Javna preduzeća imaju u našem privrednom sistemu izuzetan značaj. Zbog njihovog broja, a ima ih oko 600, zbog obima sredstava koja koriste, odnosno sa kojima raspolažu, delatnosti koje obavljaju, opšteg ili javnog interesa, učešća u društvenom proizvodu, broju zaposlenih u njima itd. U savremenom svetu javna preduzeća su se pokazala kao jedan od osnovnih oblika privredno-pravnih subjekata u ostvarivanju sve brojnijih ciljeva koje savremena država želi da ostvari u ekonomskoj, socijalnoj i drugim oblastima javnog života. To su one oblasti u kojima je neophodno obezbediti kontinuirano obavljanje delatnosti od opšteg, odnosno javnog interesa i u kojima se mora osigurati određeni kvalitet u obavljanju tih delatnosti. Pored toga, to su i one oblasti u kojima treba voditi računa o interesima korisnika pojedinih usluga, odnosno proizvoda ili ostvarivanju drugih principa značajnih za obavljanje određenih delatnosti, kao što su visok stepen bezbednosti, tajnosti itd. Iz tih razloga bilo je potrebno doneti ovaj zakon koji bi jasno definisao javna preduzeća, cilj njihovog osnivanja, osnivače, organe upravljanja, specifičnost postupka osnivanja, participaciju zaposlenih, povezivanja javnih preduzeća putem ulaganja kapitala, ovlašćenje osnivača i raspodelu dobiti. U savremenim sistemima srećemo različita određenja javnih preduzeća, različite tipove, ali je svuda bitan element njihovog pojma, cilj koji se želi postići osnivanjem tih preduzeća. Osnovni cilj osnivanja preduzeća svakako je sticanje dobiti, ali kod ove grupe preduzeća prvenstveno je to cilj ostvarivanja opšteg interesa. Međutim, naša stvarnost pokazuje, i na to želim posebno da skrenem pažnju, da je nedovoljna zakonska regulisanost u ovoj oblasti dovela do prakse da veliki broj javnih preduzeća pod izgovorom ostvarivanja opštih ciljeva i obavljanja javnog interesa potpuno zanemaruje cilj ostvarivanja dobiti, odnosno da su javna preduzeća izgubila obavezu, ako ne sticanja ono prikazivanja dobiti i njene raspodele uz učešće osnivača - države. Naravno, potpuno svesno previđajući činjenicu da se dobit u velikoj meri ostvaruje na monopolu, bilo da je reč o monopolskom položaju na tržištu ili o prirodnom monopolu, i šireći svoju delatnost na oblasti za koje se sasvim pouzdano može reći da nemaju dodirnih tačaka sa delatnošću zbog kojih su ova preduzeća osnovana. Činjenica da ova preduzeća vrše javnu funkciju služila je monopolizaciji. Međutim, po ovom zakonu vršenje takve funkcije biće dostupno svima koji su osposobljeni da taj posao obave, a javnost vršenja te funkcije proizilazi iz njenog karaktera i ona se urđeuje ugovornim odnosima. Na ovaj način javni poslovi koji se obavljaju u uslovima slobodnog tržišta, sa šansom da se takav posao izgubi, ako se ne izvršava na zadovoljavajući način. Tako se pojam - javni, sa terena monopolizacije, prenosi na teren tržišne ekonomije. Nepostojanje, sa druge strane, pravnih normi, koje bi uređivale prava i dužnosti javnih preduzeća u pogledu korišćenja, upravljanja i raspolaganja sredstvima, koja su u državnoj svojini, bila je krupna pravna praznina u našem zakonodavstvu. Ovim zakonom se ta praznina u punoj meri eliminiše. Naime, po ovom zakonskom rešenju, imovinu javnog preduzeća i svih drugih preduzeća koja obavljaju delatnost od opšteg interesa, čine pravo svojine nad pokretnim i nepokretnim stvarima, novčana sredstva, hartije od vrednosti i druga imovinska prava, uključujući i pravo korišćenja dobara u državnoj svojini, odnosno, dobara od opšteg interesa. Ova preduzeća mogu koristiti i sredstva u državnoj svojini, ali samo u skladu sa zakonom kojim se uređuje obavljanje delatnosti od opšteg interesa, osnivačkim aktom i ugovorom. Javna preduzeća i preduzeća sa većinskim učešćem državnog kapitala imaju, znači, svoju imovinu i njome raspolažu u skladu sa saveznim zakonom o preduzećima. Krupna i vrlo značajna novina, koju ne treba da zamagli dnevno-politička priča da se ovaj zakon svodi na potpisivanje računa za reprezentaciju u Vladi, a ne u javnim preduzećima, je sledeća - državni kapital u javnim preduzećima je podeljen na akcije i udele i upisuje se u registar. Na taj akt o proceni vrednosti državnog kapitala i njegovog iskazivanja u akcijama, kao i na program i odluku o eventualnoj svojinskoj transformaciji, Vlada Republike Srbije daje saglasnost. Saglašavanje osnivača sa rešenjem o vlasničkoj strukturi, što nije slučaj ni u jednom drugom obliku preduzeća, je potrebno iz najmanje dva razloga - prvo, razgraničenje između društvenog i državnog kapitala vršiće se na ivici koja čini granicu susretanja infrastrukture i sredstava kojima se obavljaju poslovi koji imaju karakter javnih funkcija, i drugo, sama reč - procena vrednosti kapitala - u sebi sadrži moguću arbitrarnost, bez obzira na preciznost metodologije, koja se koristi pri određivanju vrednosti kapitala. To je garancija da će infrastrukturni objekti ostati u vlasništvu države i biti izuzeti od privatizacije. Ovim su otklonjene sve nedoumice u pogledu obaveze javnih preduzeća da vrše procenu vrednosti kapitala, a država će istovremeno dobiti na uvid - kojim to vrednostima raspolaže. Ovo je takođe prilika za jasno međusobno razgraničenje imovine, koju koriste pojedina javna preduzeća, i u isto vreme, velika obaveza za Direkciju za imovinuda izvrši svoje obaveze po osnovu Zakona o sredstvima u svojini Republike. Zakon sadrži i pojedine mere, odnosno ovlašćenja, prema javnim preduzećima kojima raspolaže, ali naglašavam, ne kao vlasnik tih preduzeća, već kao nosilac javno-pravnih ovlašćenja, kojima treba da obezbedi ostvarivanje opštih interesa. Ta ovlašćenja su u obliku tzv. prethodne kontrole, koja se ogleda u tome da Vlada Republike Srbije daje saglasnost na statut, statutne promene, ulaganje kapitala, raspolaganje imovinom veće vrednosti, a ne samo otuđivanje, nego i pribavljanje itd. Novinu predstavlja obaveza javnih preduzeća da godišnjim programom poslovanja predvide precizno stavke prihoda i rashoda, posebno za namene sredstava za pomoć, sportskih aktivnosti, propagandu i reprezentaciju, kao i kriterijume za određivanje zarada organa upravljanja i nadzora. Vlada takođe daje saglasnost i na odluku o raspodeli dobiti, čime se javna preduzeća i u praksi stavljaju u funkciju ostvarivanja ciljeva države, ne samo u ekonomskoj, već i u socijalnoj, kulturnoj i sportskoj sferi, npr. Uprava preduzeća mora deliti sudbinu zaposlenih. Javna preduzeća jednostavno moraju deliti sudbinu države, deliti sa njom sve teškoće, ali deliti i uspeh i dobit. Do danas je važilo shvatanje da je država škrta, a da su njena javna preduzeća široke ruke, ponekad i rasipnička. Danas ova vlada ovim zakonom pokazuje da je njen osnovni princip domaćinsko ponašanje i da će umeti i sama sa javnim preduzećima da odredi prioritete kada daje, ali na principu čistih računa i u opštem interesu. Hvala. [[Aplauz.]]
Zahvaljujem. Pošto imamo samo još nekoliko minuta do kraja ovog prepodnevnog dela, dajem pauzu do 14,30 časova. [[Nastavak sednice - 14,40 časova.]] Poštovani narodni poslanici, nastavljamo sa radom. Ima reč ministar za energetiku i industriju Tomović.
Uvaženi gospodine predsedniče, cenjeno predsedništvo, poštovani narodni poslanici, cilj mog javljanja za diskusiju nije da utvrđujem ko je, od kada i kakve ima ideje, a još manje da ističem šta je, koliki i čiji doprinos u formiranju Predloga zakona o javnim preduzećima i obavljanju delatnosti od opšteg interesa. Moja namera je da u vezi Predloga zakona, koji je Vlada narodnog jedinstva uputila ovoj skupštini i njenim poslanicima, iznesem svoje mišljenje. Smatram da je donošenje ovog zakona u funkciji obezbeđivanja potpunijih i boljih uslova za kontinualno i kvalitetno obavljanje delatnosti od opšteg interesa. U suštini, dva su osnovna razloga zbog kojih je neophodno pristupiti donošenju ovog zakona. Prvi razlog je normativne prirode i sastoji se u potrebi usaglašavanja republičkog Zakona o javnim preduzećima sa saveznim Zakonom o preduzećima. Neusklađenost Zakona o javnim preduzećima sa saveznim Zakonom o preduzećima odnosi se, pre svega na definisanje pojma javnog preduzeća. Naime, prema Zakonu o javnim preduzećima status javnog preduzeća imaju ona preduzeća koja obavljaju privrednu delatnost od opšteg interesa, bez obzira na osnivača, pa je u tom smislu propisano da javna preduzeća mogu da posluju sredstvima u državnoj, društvenoj, privatnoj i drugim oblicima svojine. Prema Zakonu o preduzećima, međutim, status javnog preduzeća stiče onaj pravni subjekt koji kumulira dva bitna uslova. To je obavljanje delatnosti od opšteg interesa i postojanje osnivača, države ili jedinice lokalne samouprave, s tim što je predviđena mogućnost obavljanja delatnosti od opšteg interesa i od strane drugih oblika preduzeća, dela preduzeća i preduzetnika. Drugo pitanje, koje je navedenim zakonima uređeno na različite načine, je pitanje organa javnih preduzeća. Prema Zakonu o javnim preduzećima organi javnog preduzeća su upravni odbor i direktor, sa mogućnošću obrazovanja odbora direktora i nadzornog odbora, a radnici preduzeća učestvuju u upravljanju i odlučivanju, u skladu sa zakonom i statutom. Zakonom o preduzećima propisano je obavezno postojanje tri organa javnog preduzeća i to - upravnog odbora, nadzornog odbora i direktora, sa obaveznom participacijom zaposlenih u upravnom i nadzornom odboru do određenog broja i mogućnošću obrazovanja izvršnog odbora direktora. Pored iznetog, važno je napomenuti da Zakon o preduzećima sadrži samo dve odredbe o javnim preduzećima, što praktično znači da su na taj način utvrđeni samo osnovi za posebne zakone kojima će se bliže urediti sva ostala pitanja vezana za tu formu preduzeća. Drugi razlog za donošenje ovog zakona je sadržinske prirode i odnosi se na potrebu uređivanja uslova za obavljanje delatnosti od opšteg interesa, ne samo kada te delatnosti obavljaju javna preduzeća, već i drugi oblici organizovanja. Naime, neophodno je da se za sva preduzeća koja obavljaju poslove od opšteg interesa, bez obzira na formu i svojinski režim tod preduzeća, propiše poseban pravni režim u smislu obezbeđivanja određenih ovlašćenja države i jedinice lokalne samouprave prema tim preduzećima, što je ovim zakonom i urađeno. Zbog toga ovaj zakon, kojim se uređuje položaj javnih preduzeća, je i zakon o obavljanju delatnosti od opšteg interesa. Vredno je pomena da se ovim zakonom, između ostalog, vrši razgraničavanje imovine javnog preduzeća, koje je u principu i svojina preduzeća i kojom ono odgovara za svoje obaveze, i državne svojine nad javnim preduzećem. Daje se rešenje prema kome se državni kapital deli na akcije ili udele određene nominalne vrednosti i upisuje u registar, čime se i taj oblik preduzeća čini transparentnim za svojinske promene u zavisnosti od tržišnih uslova. Reguliše se način raspodele dobiti, kojim je obezbeđena kontrola države u raspodeli dobiti u svim javnim preduzećima. Utvrđuje se obaveza definisanja i prezentiranja Vladi Srbije sadržine godišnjeg programa poslovanja javnog preduzeća, čime se obezbeđuje uvid države u raspolaganje sredstvima kojima posluje javno preduzeće, uslovljava ulaganje kapitala i osnivanje zavisnih društava kapitala od strane javnih preduzeća davanjem saglasnosti Vlade Republike Srbije, obezbeđuje definisanjem položaja javnih preduzeća na predloženi način, samostalnost tih preduzeća u poslovanju i raspolaganju imovinom, a uspostavlja se i mehanizam kontrole tog poslovanja i raspolaganja sredstvima u meri u kojoj je to neophodno. Zakonom se utvrđuju i uslovi za obavljanje delatnosti od opšteg interesa od strane drugih oblika preduzeća, dela preduzeća i preduzetnika. U tom smislu propisano je da drugi oblici preduzeća, deo preduzeća i preduzetnika delatnost od opšteg interesa mogu da obavljaju, da im je nadležni organ poverio obavljanje delatnosti od opšteg interesa i da imaju zaključen ugovor sa Vladom Republike Srbije odnosno izvršnim organom jedinice lokalne samouprave, odnosno autonomne pokrajine, uz saglasnost Vlade Republike Srbije, kojim se uređuju prava, obaveze i odgovornosti u obavljanju delatnosti od opšteg interesa. Kada delatnost od opšteg interesa obavljaju drugi oblici preduzeća i preduzetnik, ostvarivanje opšteg interesa obezbeđuje se kroz institut davanja saglasnosti na statut, tarifu i druge odluke od značaja za obavljanje te delatnosti. Saglasnost daje Vlada Republike Srbije, odnosno nadležni organ jedinice lokalne samouprave, uz saglasnost Vlade. Ugovor koji se obavezno zaključuje kada delatnost od opšteg interesa obavljaju drugi oblici preduzeća i preduzetnik u funkciji je zaštite opšteg interesa i interesa građana i drugih subjekata, kao korisnika proizvoda i usluga tog preduzeća. Obavezujući karakter koji taj akt ima za strane potpisnice garancija je da će se povereni poslovi obavljati na odgovarajući način. Na osnovu svega iznetog, mišljenja sam da su predloženim tekstom zakona ispunjeni osnovni ciljevi njegovog donošenja, a to je stvaranje sistemski uređenog ambijenta za nesmetano kontinuirano i kvalitetno obavljanje delatnosti od opšteg interesa, pre svega od strane javnih preduzeća, ali i od strane drugih organizacionih oblika koji tu delatnost obavljaju, pa u tom smislu predlažem da se ovaj predlog zakona usvoji. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima Stevo Dragišić, šef poslaničkog kluba Srpske radikalne stranke.
Dame i gospodo, ovaj predlog zakona celovito uređuje način osnivanja, funkcionisanje javnih preduzeća i obavljanje delatnosti od opšteg interesa. Zaista, smatram da ovaj zakon nije propustio ni jedan bitan element koji se odnosi na osnivanje i funkcionisanje javnih preduzeća, na uslove pod kojima će obavljati svoju delatnost i, svakako, nije propustio da definiše koje su to delatnosti od opšteg interesa. U jednom zakonskom projektu možemo na celovit način da uredimo koje su to delatnosti koje obavlja javno preduzeće, na koji način, pod kojim uslovima i, što je najvažnije, koja su prava i obaveze osnivača u kontroli, odnosno ovlašćenja osnivača u kontroli javnih preduzeća i drugih oblika preduzeća koja obavljaju delatnost od opšteg interesa. Pre mene je gospodin ministar govorio o svim tačkama ovog zakona koje regulišu osnivačka prava, ulaganje kapitala, raspodelu dobiti, unapređenje rada i razvoja i slično. Ono što treba posebno istaći, kao korak napred u odnosu na postojeća zakonska rešenja koja su regulisala ovu oblast, treba svakako naglasiti prava i ovlašćenja osnivača. U članu 25. je rečeno da u slučaju poremećaja poslovanja javnog preduzeća osnivač može preduzeti mere kojima će obezbediti uslove za nesmetano funkcionisanje preduzeća i obavljanje delatnosti za koje je preduzeće osnovano. Tu se posebno naglašavaju promene unutrašnje organizacije javnog preduzeća, razrešenje organa i imenovanje privremenih organa preduzeća, ograničenje prava pojedinih delova preduzeća da stupaju u pravni promet sa trećim licima, ograničenje u pogledu prava raspolaganja pojedinim sredstvima u državnoj svojini i druge mere određene zakonom kojima se uređuju uslovi i način obavljanja delatnosti od opšteg interesa osnivačkim aktom. Posebno naglašavam nešto što smo već imali u skorijoj praksi. Kada su poremećaji poslovanja javnog preduzeća, čiji je osnivač jedinica lokalne samouprave, a ta jedinica lokalne samouprave propusti da preduzme blagovremene mere iz stava 1., te mere može preduzeti Vlada Republike Srbije. Ovo je u tesnoj vezi sa Zakonom o sredstvima u svojini Republike Srbije, kojim je određeno da su sva sredstva javnih komunalnih preduzeća, jedinica lokalne samouprave i, uopšte, sva imovina kojom upravlja lokalna samouprava svojina Republike Srbije i da na osnovu tog zakona, a sada i na osnovu ovih zakonskih odredaba, Vlada Republike Srbije, kao vlasnik i kao najodgovorniji državni organ, može preduzeti mere u cilju obezbeđivanja normalnog poslovanja javnog preduzeća. Takav slučaj smo imali sa Javnim preduzećem Gradsko saobraćajno Beograd. Ne samo što je došlo do poremećaja poslovanja u tom javnom preduzeću, već se može slobodno reći da je bilo sistematski uništavano prethodnih nekoliko godina, od 1997. godine do danas, odnosno do uvođenja privremenih mera. Cilj je bio isključivo materijalne prirode. Bio je cilj da se Javno preduzeće Gradsko saobraćajno Beograd uništi, da se onesposobi da samostalno obavlja javni prevoz u Beogradu, da se preko uvođenja privatnih prevoznika visoki funkcioneri Skupštine grada obogate za što kraće vreme. Javna je tajna da su mnogi od njih imali u privatnom prevozu nekoliko svojih autobusa. Postoje indicije i nagađanja da su neki od autobusa iz voznog parka Gradskog saobraćajnog preduzeća završili u rukama privatnih prevoznika. Neki od njih nisu uložili ni jedan dinar u kupovinu novih autobusa, nego su novi autobusi koje je Grad kupio i dao Gradskom saobraćajnom preduzeću završili u nekim privatnim preduzećima. To je bila čista pljačka, uništavanje Gradskog saobraćajnog preduzeća i davanje mogućnosti da se privilegovani visoki funkcioneri Skupštine grada domognu za vrlo kratko vreme visoke zarade. Taj slučaj kao da opisuje poslednji stav člana 25. Nadamo se da ubuduće neće biti prilike da neko koristi ovlašćenje iz ovog stava. Nadamo se da posle lokalnih izbora, koji će se održati za nekoliko meseci, neće biti mogućnosti da plaćenici zapadnih zemalja, pljačkajući gradove u kojima su na vlasti, sebi stvaraju visoke zarade i uništavaju komunalne sisteme u gradovima u kojima su na vlasti. Tačka 16. u okviru Glave II ovog zakona govori o obezbeđivanju zaštite opšteg interesa. I ovde su, na vrlo precizan način, određene nadležnosti i ovlašćenja Vlade Repulbike Srbije u cilju obezbeđivanja zaštite opšteg interesa. Vlada Republike Srbije daje saglasnost na niz opštih akata koja donose javna preduzeća, na statut javnog preduzeća, na odluku o cenama, tarifni sistem, akte o opštim uslovima za isporuku proizvoda i usluga, za ulaganje kapitala, statusne promene i slično. Na ovaj način Vlada Republike Srbije stavlja pod svoju neposrednu kontrolu izvršavanje obaveza javnog preduzeća, utvrđivanje cena usluga i proizvoda koje pružaju ta preduzeća, sve u cilju zaštite interesa građana koji koriste te usluge, odnosno proizvode. Na ovaj način će Vlada Republike Srbije imati mogućnost da čvršće sprovodi ekonomske mere koje sama utvrđuje, a za koje je neophodno učešće javnih preduzeća. Doslednim sprovođenjem ovog člana zakona Vlada Republike Srbije će obezbediti da svaka ekonomska mera koju ona bude propisala bude dosledno sprovedena preko javnih preduzeća, bez razmišljanja i bez rizika da će, eventualno, nekim pogrešnim potezomu tim javnim preduzećima doći do neispunjenja obaveza koje ta preduzeća imaju u okviru sprovođenja tih ekonomskih mera. Kao poseban korak napred u stavljanju poslovanja javnog preduzeća pod striktnu kontrolu Vlade Republike Srbije treba istaći član 34. Član 34. kaže da sa danom stupanja na snagu zakona postojeća javna preduzeća i preduzeća sa većinskim učešćem državnog kapitala ne mogu vršiti isplate sredstava za sponzorstvo, donacije, humanitarne, sportske i slične aktivnosti, reklamu, propagandu, reprezentaciju, zarade predsednika upravnog odbora, odnosno naknade za rad članova upravnog odbora, naknada predsednika i članova nadzornog odbora, dok ne pribave saglasnost Vlade Republike Srbije. Za ovaj član zakona, ako se pogleda i uporedi sa prethodna tri zakona koje je ova skupština na današnjoj sednici usvojila, može se reći da ovaj član zakona saobražava delovanje javnog preduzeća u ovim oblastima koje sam pročitao sa ekonomskom situacijom u kojoj se nalazimo. Vlada Republike Srbije će ubuduće odobravati isplate sredstava za sponzorstvo, za donaciju, za humanitarne i sportske i slične aktivnosti, dakle sve aktivnosti koje se ne mogu smatrati kao delatnost javnog preduzeća. Dakle, sve ono što nije delatnost javnog preduzeća, što se ne nalazi u osnivačkom aktu kao opis delatnosti javnog preduzeća, moraće imati prethodnu saglasnost Vlade Republike Srbije. Sigurni smo da će na ovaj način mnoga javna preduzeća racionalnije trošiti svoja sredstva, da će isplate po ovim osnovama biti mnogo niže nego do sada. Ja mogu na primeru Beograda da kažem da su javna komunalna preduzeća zloupotrebljavana upravo u ove svrhe, da su preko javnih komunalnih preduzeća u Beogradu isplaćivana sredstva, navodno za humanitarne svrhe, za sportske aktivnosti, za sponzorstvo, za donacije i tako dalje. Ali to su bile uglavnom aktivnosti koje su se ticale interesa SPO-a, kao vladajuće partije na gradskom nivou. S obzirom da će Vlada Republike Srbije ubuduće sve te programe, isplate sredstava po ovim osnovama, kontrolisati i davati saglasnost, ne treba ni sumnjati da će odliv novca ili možemo reći pranje novca preko ovih isplata biti svedeno na najmanju moguću meru, praktično izbegnuto sasvim i da će se sredstva koja budu ušteđena po ovom osnovu moći iskoristiti za unapređenje delatnosti tih javnih preduzeća.
Hvala. Ima reč Miloš Nešović, narodni poslanik. A, neka se pripremi Zoran Nikolić, predsednik Odbora.
Poštovani gospodine predsedniče, cenjeni ministri, članovi Vlade narodnog jedinstva Republike Srbije, poštovani narodni poslanici. Na osnovu višegodišnje prakse, na poslovima koji po svojoj prirodi i značaju predstavljaju opšte interese građana, privredu, državne organe i druge korisnike, želeo bih da ukažem na neke novije aspekte Predloga zakona o kome danas raspravljamo. Naš glavni cilj danas je da osiguramo organizaciju, razvoj i funkcionisanje privredne strukture, koja se bavi ovom delatnošću na nivou pravnih, ekonomskih i tehnoloških standarda, kojima će se sa sigurnošću obezbediti kvalitetno, trajno i pouzdano pružanje usluga i proizvoda od opšteg interesa. Regulatornim okvirom privrednih aktivnosti, koje su u Predlogu zakona definisane kao delatnosti od posebnog interesa, i organizacijom vršenja ovih delatnosti na svim nivoima državne zajednice i celokupnog privrednog tržišta, podjednako se obezbeđuje mogućnost svim strukturama stanovništva, privrednim organizacijama, državnim organima i svim drugim institucijama korišćenje svih prednosti koje se pružaju u oblasti delatnosti od opšteg interesa, čime se približavaju svetski prostori našim vidicima, tehnološka dostignuća našim potrebama, kulturne i naučne tekovine savremene civilizacije našim saznanjima. Prvi put se u zakonodavnoj praksi, na jedinstveni način, uređuju uslovi za vršenje delatnosti od opšteg interesa, bez obzira na pravni status i pravni karakter imovine privrednih subjekata koji ove delatnosti obavljaju. To u pogledu planiranja i razvoja, standarda proizvoda i usluga i odgovornosti za obavljanje delatnosti, što pruža veću garanciju korisnicima u pogledu kvaliteta, blagovremenosti usluga, modernizacije, raznovrsnosti novih servisa, praćenje savremenih marketinških trendova itd. Zakonski projekat istovremeno predviđa obostranu sigurnost osnivača i privrednih subjekata koji se bave delatnošću od opteg interesa za pouzdano obavljanje ove delatnosti. Propisivanjem obaveza za zaključivanje međusobnog ugovora, kojim se uređuju uslovi i druga pitanja od značaja za vršenje ove delatnosti, što predstavlja veliki iskorak ka svetskim normama, priznat u privrednom i poslovnom definisanju i u strukturnim delatnostima. Zakonom su istovremeno definisani pravni mehanizmi za zaštitu interesa korisnika usluga i proizvoda od opšteg interesa i obezbeđivanje pravne, poslovne i ekonomske sigurnosti nosioca poslova u ovoj delatnosti, predviđenim mogućnostima osnivača da preduzme mere za nesmetano funkcionisanje u slučaju poremećaja poslovanja u privrednim subjektima, koji se bave ovom delatnošću, davanjem saglasnosti od strane osnivača na strateške odluke davaoca ovih usluga i proizvoda, kontrolom koja obezbeđuje racionalno korišćenje raspoloživih finansijskih sredstava prioritetno u funkciji same delatnosti od posebnoginteresa. Osnivači privrednih subjekata koji se bave ovom delatnošću, prema novom zakonu preuzimaju vrlo aktivnu ulogu i adekvatnu odgovornost za formiranje privredne infrastrukture, za vršenje ove delatnosti, strategiju razvoja, poslovnu politiku, stabilnost poslovanja i racionalno korišćenje raspoloživih sredstava. Najviše to odgovara korisnicima i davaocima usluga i proizvoda u oblasti ove delatnosti. Generalno posmatrano, Predlog novog zakona institucionalno obezbeđuje sve segmente infrastrukture prema savremenim, poslovnim i tržišnim principima u ovoj delatnosti od vitalnog značaja za građane i privredu zemlje, pri čemu zakon istovremeno stimuliše privatnu inicijativu i započete procese vlasničke transformacije. Naša je procena da zakonski projekat takođe omogućuje potrebnu poslovnu autonomiju za organizaciju i operativno upravljanje delatnostima od opšteg interesa, stimulaciju i motivaciju rada, kolektivno ugovaranje i ostvarivanje prava i obaveza po osnovu rada, u zavisnosti od specifične prirode delatnosti od opšteg interesa, koja se obavlja u privrednim subjektima, čime je stvoren širok poslovni prostor za kreativan rad i inicijativu menandžmenta preduzeća, upravljačke strukture stručnjaka i specijalista u preduzeću, kao i nosilaca operativnih poslova, ali i za odgovornost za poslovne rezultate ostvarene na poslovima od velikog značaja za svakog našeg građanina, svaku privrednu i državnu organizaciju u celini. Usvajanjem ovog zakonskog predloga ući ćemo u novu razvojnu etapu organizacije i funkcionisanja naše privredne strukture u delatnostima od opšteg interesa, što će predstavljati veliki stimulans za unapređenje našeg aktuelnog, privrednog i društvenog ambijenta. Na kraju, mogu da kažem da preduzeće za telekomunikacije "Telekom Srbija" AD, koja je formirana 9. juna 1997. godine, baš pod ovakvim uslovima posluje, samo sa jednom razlikom što kontrolišu, naravno, akcionari, vlasnici kapitala. Imam utisak da se zakon ne razume u dovoljnoj meri i da se smatra, kada su u pitanju razne donacije, sponzorstva, reklame itd. da za svako odobrenje je potrebno čekati u Vladi pred nekom kancelarijom, da se to odobri. Ja to ne gledam tako. Ja želim da kažem kako je to iz prakse i tvrdim da je to dobro. Da se u "Telekomu Srbija" napravi budžet i napravi biznis plan, raspodele se sredstva po svakoj direkciji i definišu poslovi koje treba uraditi i ostvariti sa tim sredstva. Od toga se ne odstupa. To upravni odbor, odnosno statutarni organi odobre i tako se radi. Hvala vam lepo, predlažem da mi ovaj zakon usvojimo.
Ima reč narodni poslanik Zoran Nikolić, predsednik Odbora za zakonodavstvo. Neka se pripremi potpredsednik Narodne skupštine Dragoljub Stamenković.
Uvaženo predsedništvo, poštovane kolege narodni poslanici, Zakonodavni odbor Narodne skupštine prihvatio je Predlog zakona o javnim preduzećima i obavljanju delatnosti od opšteg interesa, uz određena preciziranja pravno tehničke prirode, sa kojima se saglasio predlagač zakona i oni su postali sastavni deo teksta. Pre nego što kažem par reči o samom zakonu, dozvolite mi da iznesem lični stav, odnosno uverenje da su javna preduzeća, kao oblik organizovanja za obavljanje delatnosti od opšteg interesa, svojim dosadašnjim radom i angažovanjem apsolutno opravdala svoje postojanje. Uspešnost nekog sistema može se najbolje utvrditi kada je on izložen teškoćama. U periodu kada je u našoj zemlji bilo najteže, za vreme varvarske NATO agresije, javna preduzeća i svi zaposleni u njima bili su uz naše rukovodstvo, vojsku i MUP, stožer uspešne odbrane, obezbeđujući u najekstremnijim mogućim uslovima veoma uspešno različite potrebe ogromnog broja građana Srbije. Zbog toga su, verovatno, i najznačajniji delovi većine javnih preduzeća i bili česta meta agresorskih bombi. U fazi ubrzane obnove naše zemlje, velike štete u javnim preduzećima, koje se mere stotinama miliona, odnosno sa više milijardi dolara, uspešno se saniraju i to sa relativno malo para, ali sa mnogo entuzijazma i stručnosti. Ovakvim radom ona daju pun doprinos borbi za održanje ekonomske stabilnosti naše zemlje. Predlogom zakona o javnim preduzećima i obavljanju delatnosti od opšteg interesa predviđa se jedinstven pravni režim za sva javna preduzeća, bez obzira ko je njihov osnivač i to: pravo u pogledu raspolaganja imovinom, odnosno raspodelom dobiti, nadležnost organa preduzeća i način njihovog imenovanja, ovlašćenje države, odnosno jedinica lokalne samouprave u pogledu davanja saglasnosti na određene akte preduzeća i tako dalje. Budući da Predlog zakona predviđa usaglašavanje osnivačkih akata postojećih javnih preduzeća sa odredbama tog zakona, time su obezbeđeni uslovi za otklanjanje određenih razlika u pravnom položaju postojećih preduzeća, posebno onih čiji je pravni položaj sada uređen posebnim republičkim zakonima. Te razlike se mogu uočiti, kako u pogledu nadležnosti za imenovanje pojedinih organa tih preduzeća, vrste organa, tako i u pogledu nadležnosti upravnih odbora i ovlašćenja državnih organa u pogledu davanja saglasnosti na akte tih odbora. Tako, na primer, dok je za druga javna preduzeća, čiji je položaj uređen republičkim zakonima, predviđeno da su organi tih preduzeća upravni i nadzorni odbor i direktor, u nekim preduzećima je predviđeno i obrazovanje odbora direktora i uređen sastav tog odbora, kao što je kod Naftne industrije Srbije. Dok u drugim javnim preduzećima republičkog značaja, generalnog direktora imenuje Vlada Republike Srbije, generalnog direktora Naftne industrije Srbije imenuje Narodna skupština na predlog Vlade. Nadležnost upravnih odbora ovih preduzeća je takođe različito uređena. Tako, na primer, Zakonom o osnivanju Javnog preduzeća Naftne industrije Srbije predviđeno je da Upravni odbor tog preduzeća donosi Statut i Odluku o tarifnom sistemu uz saglasnost Vlade, a samostalno donosi odluke o usvajanju planova, razvoja i programa rada. Međutim, Upravni odbor PTT Srbije donosi dugoročni i središnji plan razvoja i godišnji program poslovanja uz saglasnost Vlade, a saglasnost na statut nije predviđena. Zakonom o elektroprivredi predviđeno je da Upravni odbor Javnog preduzeća "Elektroprivreda" Srbije donosi statut uz saglasnost Narodne skupštine Republike Srbije. Upravni odbor NIS-a samostalno odlučuje o smanjenju i povećanju glavnice, o osnivanju preduzeća i o investicionim odlukama, dok Upravni odbor EPS-a može o ovim pitanjima da odlučuje samo uz saglasnost Vlade. Za statusne promene i za promenu delatnosti nekih preduzeća, kao što je to primer kod preduzeća "Srbijašume", potrebna je saglasnost Vlade, dok za druga preduzeća takva saglasnost nije predviđena. Ove primere naveo sam da ukažem kakve su postojeće razlike u postojećem pravnom režimu kojim se obezbeđuje i određuje organizacija i rad javnih preduzeća. Međutim, budući da Predlog ovog zakona na jedinstven način uređuje i obezbeđuje zaštitu opšteg interesa u poslovanju svih javnih preduzeća, bez obzira ko je njihov osnivač, i to davanjem saglasnosti Vlade za ona preduzeća čiji je osnivač Republika, odnosno davanjem saglasnosti organa jedinica lokalne samouprave za ona preduzeća čiji je osnivač lokalna samouprava, time su obezbeđene pravne pretpostavke za jedinstven, odnosno jednak položaj preduzeća, kao i isti odnos osnivača prema tim preduzećima, a time ujedno i za njihovu stabilnost i dalji razvoj, što su dovoljni razlozi za prihvatanje ovog zakona i njegovo sprovođenje u život.
Ima reč potpredsednik Narodne skupštine, Dragoljub Stamenković, a neka se pripremi narodni poslanik Dragan Čolić.
Dame i gospodo, javno preduzeće je preduzeće koje obavlja delatnost od opšteg interesa, a koje osniva država, odnosno jedinica lokalne samouprave. Ciljevi osnivanja javnog preduzeća su da javno preduzeće obezbeđuje trajno obavljanje delatnosti od opšteg interesa i uredno zadovoljavanje potreba korisnika proizvoda i usluga. Cilj osnivanja svakog preduzeća je sticanje profita. Kod javnih preduzeća profit nije jedini i osnovni cilj, već zadovoljavanje trajnih potreba građana. Iz same definicije i iz razloga zbog kojih se osnivaju javna preduzeća postaje jasno zašto je ovoliki interes Vlade Republike Srbije da prati i kontroliše rad javnih preduzeća. Mi mislimo da je ovaj zakon trebalo doneti mnogo ranije. Ako sada vidimo kakvo je stanje u javnim preduzećima, koja su osnovale jedinice lokalne samouprave, a u kojima vlast vrši bivša Koalicija "Zajedno", biće nam mnogo toga jasnije. Ta javna preduzeća, bar u Nišu, a verujem da je tako i u mnogim drugim gradovima i opštinama, služe da se zapošljavaju supruge gradskih funkcionera, pa je tako u Nišu predsednik Skupštine grada prvi dao primer i zaposlio svoju suprugu, a slede ga ostali funkcioneri i iz jedne i iz druge partije koja vrši vlast u Nišu. Praktično, to je grabež za radnim mestima. Onda, ne bi mogli da kažu kako su štedljiva vlast, jer nemaju račune za mobilne telefone, nemaju račune i troškove za reprezentaciju. Naime, njihove račune za mobilne telefone i troškove za reprezentaciju plaćaju javna preduzeća čiji je osnivač jedinica lokalne samouprave. U tim preduzećima je haotično stanje. Ona su upropašćena i nalaze se na ivici propasti, a sva rešenja se traže u povećanju cena usluga. Dok su gubici u Nišu u vodosnabdevanju u prenosnoj mreži preko 50%, za njih je način da se reše problemi tako što će povećati cenu za utrošak vode. Hvale se mesecima da su dobili naftu iz programa "nafta za demokratiju", da je to bilo besplatno, a traže povećanje cene sa dva i po dinara na osam dinara po kvadratnom metru grejne površine. Za njih ne postoji opšti interes, za njih postoji samo način kako steći profit i kako taj profit utrošiti u privatne svrhe. Dok ostala komunalna javna preduzeća sve više propadaju, jedan sistem se sve više i više razvija i zapošljava sve više ljudi. To je INFO Niš, sistem u koji su uključeni "Narodne novine" i tzv. NTV - niška televizija. Pored velikog broja zaposlenih, višestruko se premašuju budžetska sredstva koja su prvenstveno bila namenjena za funkcionisanje ovog informativnog sistema. Umesto da taj informativni sistem, posebno niška televizija, ispunjavaju svoju osnovnu ulogu, znači, objektivno i nepristrasno informisanje građana o događajima u zemlji i gradu, na toj televiziji možemo videti, na primer, u produkciji Verana Matića, emisije u kome su Srbi krivi za sve, u kome agresor nije rušio mostove i privredne objekte u našoj zemlji, nego je to maltene radila Vlada Republike Srbije. Na toj televiziji često možete videti Titovog omladinca Azema Vlasija, koji kaže da su svi gore Albanci sa Kosova bili fini i dobri, da ne postoje separatisti, nego su se jednostavno branili od represija Vlade, policije i vojske Srbije i SRJ. Tamo možete videti i Stipu Mesića koji za sva zla na ovom svetu optužuje Srbe. Srbi su ubijali, Srbi su klali, Srbi su rušili sve u bivšoj Saveznoj Republici Jugoslaviji. Za njih su dobri momci i Klinton i Solana i Bler, a najbolje vlade su vlade Nemačke, Velike Britanije, jer eto oni ponekad daju nekih hiljadu ili stotinak kontejnera za odvoz smeća, a to što su vlade tih zemalja poslale bombardere, koji su samo u Nišu kasetnim bombama ubili nekoliko desetina građana, to je već zaboravljeno, jer su to njihovi prijatelji koji im daju po neku crkavicu. Mi se nadamo da će ovaj zakon, novi zakon koji se donosi o javnim preduzećima, uticati da se zatečeno stanje bar sanira, da ne dođe do većeg propadanja, a za period od par meseci pretrpećemo. I nadam se da nikada više neće doći u poziciju da vrše vlast u bilo kojoj jedinici lokalne samouprave, a da će biti potrebno dosta vremena da se popravi sve ono što su uništili. Srpska radikalna stranka podržava Predlog ovog zakona i pozivamo sve poslanike da glasaju za njega.
Zahvaljujem se. Reč ima narodni poslanik Dragan Čolić, a neka se pripremi narodni poslanik Dražimir Marušić.
Dame i gospodo, narodni poslanici, pred nama je Predlog zakona o javnim preduzećima koji je Vlada Republike Srbije predložila Narodnoj skupštini. Kao poslanik Srpske radikalne stranke glasaću za ovaj zakon zbog toga što konačno uvodi red i disciplinu u sferu delovanja javnih preduzeća. Nedomaćinsko poslovanje pojedinih javnih preduzeća, samovoljno podizanje cena, što direktno utiče na pojavu inflacije, ponekad i miniranje napora Vlade Republike Srbije za očuvanje standarda građana, bilo je karakteristika proteklog perioda. U situaciji kada socijalna potraživanja građana narastaju bilo je i pojava rasipničkog ponašanja na osnovu monopolskog položaja javnih preduzeća i nedomaćinskog poslovanja državnim novcem. Umesto da se ostvareni višak novca usmeri za isplatu zaostalih dečijih dodataka, porodiljskih dodataka, zemljoradničkih penzija, često se novac nerazumnom politikom kanalisao za nešto od čega građani Srbije nikakve koristi nisu imali. Nije bilo želje, sposobnosti, ni sluha da se reše socijalni problemi građana. Usvajanjem zakona o javnim preduzećima ista se dovode pod striktnu kontrolu Vlade i sprečavaju se pojave rasipništva i samovolje pojedinih rukovodioca javnih preduzeća. Višak finansijskih sredstava koristiće se za socijalne potrebe građana. U socijalnoj sferi ovaj zakon izazvaće najpozitivnije efekte. Kao poslanik Srpske radikalne stranke sa velikim zadovoljstvom glasaću da se zakon o javnim preduzećima usvoji, a sa ove govornice odlazim sa velikim osećanjem zadovoljstva da smo izglasavanjem ovog i prethodno usvojenih zakona uradili nešto što će da bude u službi interesa građana Srbije i što će biti na dobrobit našeg naroda. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Dražimir Marušić, a neka se pripremi Vojin Veljković.
Poštovani predsedniče, poštovane kolege, pred nama je jedan projekat zakona koji praktično predstavlja jednu kodifikaciju svega onoga što se zove opšti interes i što se zovu komunalna preduzeća i javna preduzeća. Mi smo, praktično, rešenja koja su danas ovde ponuđena imali razasuta u nekoliko zakona, koja su regulisala jednu izuzetno važnu materiju koja uređuje funkcionisanje i život i direktno se tiče života i standarda građana i, praktično, gazdovanja i upravljanja velikom imovinom, čiji je značaj u tome što je to neprocenjivo blago, praktično, od interesa za građane čitave zemlje. Šta je osnovna vrednost ovog zakona? Osnovna vrednost ovog zakona je što se razgraničavaju ti osnovni pojmovi. Dakle, osnivačka prava i prava društava kao celina, organizovanih bilo na nivou Republike, bilo na nivou jedinica lokalne samouprave i izvršavanje onih funkcija u kom smislu država, odnosno lokalne jedinice osnivaju svoja preduzeća. Na ovaj način se takođe reguliše i pitanje funkcionisanja organa koji se prvi put sada na jedinstven način regulišu. Do sada smo imali praksu da ih imenuje osnivač, da ih imenuje upravni odbor ili neko drugi, dakle dobijamo jedno celovito rešenje sa apsolutnom kontrolom i podređivanjem interesa, normalno i sa drugim funkcijama osnivača kontrolom tarife, cene, programskog razvoja javnog preduzeća i preduzeća od opšteg interesa. Dakle, ovaj zakon se stavlja u razvojnu funkciju čitave zajednice. U tome je njegova funkcija i ja bih ga zaista sa stanovišta Socijalističke partije pozdravio, njegovu kodifikaciju, a normalno je da kroz ove odredbe svaka jedinica lokalne samouprave, tj. država koristi njegove prednosti u funkciji direktnog razvoja zemlje, a ne da se koristi kao što se koristi u nekim drugim sredinama za otuđivanje, za prisvajanje, da ne kažem za krađu, za zloupotrebu i sve ono što je prisutno, na žalost, na ovakvoj sceni. Jedan dobar deo građana pokušava da ono što je porušeno, što je zločinačkom NATO agresijom uništeno, vrati u okvire normalne funkcije, a drugi to zloupotrebljavaju na besprimeran način, drugim rečima kriminalan. Sa tog stanovišta podržavam ovaj zakon i predlažem da ga usvojimo, uz razumevanje i zahvalnost Vladi Republike Srbije za predložene amandmane, koji samo dopunjuju nešto što je bilo predviđeno prilikom donošenja zakona.
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Vojin Veljković, a neka se pripremi Živko Selaković.
Dame i gospodo poslanici, donošenje ovog, kao i drugih zakona predstavlja prekretnicu, početak sistematskog sprečavanja zloupotreba i kriminala. Rekao bih i početak doslednog sprovođenja programa Srpske radikalne stranke kroz rad Vlade nacionalnog jedinstva. Radom u Vladi nacionalnog jedinstva Srpska radikalna stranka ne sprovodi samo svoj program, već i data predizborna obećanja. Neko će reći da to sporo ide. Tačno, ali brzinu ili sporost, podsećam, diktiraju, pre svega, rezultati izbora, zatim situacija u kojoj se zemlja nalazi, sigurno ne krivicom srpskih radikala, i na kraju mnogi drugi faktori. Ne bih sve da ih nabrajam. Ovaj zakon sprečava pljačkanje i rasipanje nemale narodne imovine koncentrisane u javnim preduzećima, a stavljanjem određenih ingerencija Vladi nacionalnog jedinstva obezbeđuje kontrolu nad tom imovinom. Neko će reći da se time umanjuju prava lokalne samouprave, kao i ostalih javnih preduzeća van jurisdikcija opština. Možda? Ali, ovde je važno istaći da ovaj zakon sprečava zloupotrebe, stvara klimu za stabilizaciju sistema, a to je zadatak nas poslanika. Naravno, govorim u ime srpskih radikala. Verujem da stabilnost ovoj državi žele i kolege iz ostalih poslaničkih grupa. Osvrnuću se specijalno na član 34. ovog zakona. Smatram da on predstavlja suštinu cele stvari. Nema više usmeravanja novca u nelegalne stranačke fondove i fondove nekih drugih organizacija, nema više finansiranja pojedinaca, grupa i lažnih mesija. To se naročito odnosi tamo gde je bivša Koalicija "Zajedno", a sada grupa isključivo interesno vezanih na vlasti. Izneću samo dva primera zloupotreba u javnim preduzećima u Pirotu, a odgovorno tvrdim da ih ima sijaset i sva idu na štetu građana. Javno preduzeće vodovod i kanalizacija finansira razvoj Televizije Pirot, inače, kao što je poznato svima u Pirotu, izdajničke, asela, na primer, prigradsko selo Ponor, ni u najoptimalnijim uslovima nema vode. Građani se s pravom pitaju šta je funkcija ovog javnog preduzeća, briga o vodi ili Televiziji. Drugi primer je finansiranje lažnih mesija iz Grupe G-17 plus. Izrađen im je nameštaj u vrednosti od oko 3.000 maraka kod JP "Poleta" Pirot, a isti plaća pomenuto Javno preduzeće vodovod i kanalizacija. Treba li dalje komentarisati zašto se donosi ovaj zakon. Ne. G-17 plus i njihovi promoteri lokalne vlasti Koalicije pokazuju da je jedno od agregatnih stanja vode magla i da će, što je opšte raspoloženje u Pirotu, kao magla i nestati. Ta dva primera transparentno ukazuju da ovaj zakon mora da se donese i zato će Srpska radikalna stranka glasati za njega. Hvala.
Ima reč narodni poslanik Živko Selaković.
Poštovani predsedniče, uvaženi prijatelji narodni poslanici, juče sam mislio da ugrabim da nešto kažem pre nego što saslušam sve ostale, jer nikada nisam voleo da ponavljam ono što drugi kažu, pa bih ovoga puta istakao zbog čega Seljačka stranka Srbije i Ujedinjena penzionerska stranka podržavaju ovaj predlog zakona o javnim preduzećima. Način kako je to uređeno pravnim regulativama, to je već rečeno, stručni ljudi, koji su i predlagači ovoga zakona, su to vrlo fino objasnili. Da samo uprošćenokažem zbog čega podržavamo predlog ovog zakona. Sredstva koja se ubiraju putem javnih preduzeća, na žalost, u većini slučajeva tu odlučuje samouprava lokalne vlasti. Konkretno da kažem za Beograd, tu je odlučivala Skupština grada, a mi znamo ko Beogradom vlada. Nadam se da ćemo ovim zakonom uspeti mi, kao obični građani, da ne budemo više žrtva davanja, a taj novac, odnosno naša sredstva, da se prelivaju u privatne džepove. Konkretno, gde se taj novac odliva i priliva na mojoj Čukarici, mogao bih roman da napišem o tome. Ja ovde želim da istaknem da sam u mojim dosadašnjim nastupanjima u više navrata davao podršku Vladi Republike Srbije, a sada ću da joj uputim i jednu kritiku, odnosno zamerku, zbog čega to do sada nije uradila, pa da stavi Skupštinu grada pod prinudnu upravu, da nas građane bar malo ranije rastereti ovih muka. Kao primer navodim gradski saobraćaj - da ne ponavljam šta se dešavalo, šta smo sve trpeli i videli smo opravdanost reagovanja Vlade Srbije, što je uradila ovo kako je uradila, da je krenulo nabolje. Kao dobar poznavalac beogradskog vodovoda (rođen sam u Žarkovu), gde je i postojao od pre rata samo onaj mali vodovod "Bele vode" (čak je i osnivač tog preduzeća moj deda), beogradski vodovod je svojevremeno kreditirao i izdržavao Beograd. Sada, zahvaljujući ovoj izvršnoj vlasti u Beogradu, spao je na prosjački štap, ne može da izađe iz krize. Šta će se dogoditi u dogledno vreme ne smem ni da pomislim i zato je moje opredeljenje da baš zbog ovakvih stvari i podržimo ovaj zakon o lokalnoj upravi, jer je to najvitalniji deo nas građana, koji koristimo svakodnevne usluge tih preduzeća. Smatram da donošenjem ovog zakona, sredstva koja se budu prelivala u budžet, sigurno će ova javna preduzeća bolje usmeravati, odnosno, usmeravati tamo zašta ih i dajemo. Opet podvlačim - ovim zakonom neće se dozvoliti da može neko dugo manipulisati, već u samom startu može da bude to sve sanirano i zalečeno. Hvala.
Ima reč narodni poslanik Veselin Petijević.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, Vlada nacionalnog jedinstva je predložila zakon o javnim preduzećima i obavljanju delatnosti od opšteg interesa, koji je od strategijskog značaja za razvoj države, izlazak iz ekonomske krize i bolji standard svih građana, jer reguliše izuzetno značajne poslove za državu i građane i tretira imovinu velike vrednosti. Ovaj zakon nije samo zakon kojim se uređuje položaj javnih preduzeća, već i zakon o obavljanju delatnosti od opšteg interesa, bitnih za funkcionisanje naše privrede i države, a to je od strateškog značaja. Svedoci smo da su se postojeća javna preduzeća ponašala maltene kao država u državi, a rukovodioci i direktori su po moći bili jači i od ministara, jer su mogli samostalno raspolagati sredstvima javnih preduzeća, koja su, koristeći monopolski položaj, često sticana bez njihovih zasluga. Zahvaljujući tome, ostvarivana je dobit i ekstraprofit sa kojim su raspolagali kako je njima volja, bez efikasne kontrole od strane države, odnosno Vlade. Za sve sporne situacije, koje su bile prisutne u desetogodišnjem periodu primene postojećeg Zakona o javnim preduzećima, u novom zakonu su predviđena odgovarajuća rešenja. Posebno treba istaći da zakon reguliše pitanje odgovornosti u slučaju poremećaja u poslovanju javnih preduzeća sa većinskim učešćem državnog kapitala, gde u takvim slučajevima osnivač, odnosno Vlada, može preduzeti mere kojima će obezbediti uslove za nesmetano funkcionisanje i obavljanje delatnosti za koje je preduzeće osnovano, te se u takvim slučajevima od strane Vlade razrešavaju organi koji su doveli do takvog stanja, a imenuje se privremeni organ od preduzeća, koji osnivač odredi, ,odnosno Vlada. Novim zakonom se ograničavaju prava u pogledu raspolaganja pojedinim sredstvima, tako da će se sprečiti nekontrolisana ulaganja u sumnjive i neracionalne investicije i rasipništvo, a izuzetno je važno da javna preduzeća bez kontrole Vlade više neće moći koristiti sredstva za sponzorisanje i donatorstvo raznih sportskih klubova, snimanje filmova i sl. Srpska radikalna stranka se uvek zalagala za uvođenje reda u ovoj oblastii bila protiv ponašanja i poslovanja u javnim preduzećima na dosadašnji način, pa smo snagom i ubedljivošću argumenata, sa našim koalicionim paratnerima pokrenuli u Vladi donošenje ovog novog zakona. Moralni sklop, doslednost u sprovođenju svojih programskih opredeljenja, Srpska radikalna stranka ne dokazuje podaništvo prema bilo kome, kao što nam neki opozicionari pripisuju, a to su oni koji svoj moralni sklop i "patriotsku strukturu" uvek dokazuju podaništvom prema srpskim neprijateljima i sklonošću trgovini sa njima, zarad lične vlasti i sitnosopstveničkih interesa. Oni svoju političku strategiju nikada nisu dogovarali sa srpskim narodom i njegovim predstavnicima i građanima Srbije, niti u ovom parlamentu, već sa tuđinom, pod patronatom i u organizaciji monstruma novog svetskog poretka. Ili u organizaciji izdajnika, poput Mila Đukanovića, upravo su i danas zajedno na Svetom Stefanu. Milo Đukanović, izdajnik koji nikada nije izgovorio sintagmu tzv. OVK, ali je uvek izgovarao - "tzv. Vlada Jugoslavije", koji je prihvatao Šiptare sa Kosova, a progonio Srbe i Crnogorce. Dakle, srpska opozicija se sastaje, pravi programe i strategiju i taktiku daleko od Srbije i ovog parlamenta, tamo odakle su poletali najmoderniji avioni, koji su ubijali našu decu, rušili naše mostove, razarali naše svetinje, škole i ognjišta srpskog naroda. Mi, srpski radikali, uvek smo nacionalne interese stavljali iznad ličnih i stranačkih i zato podržavam ovaj zakon, jer smatram da je u interesu, pre svih, građana Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Branislav Vakić.
Gospodine predsedniče, gospodo narodni poslanici, s pravom su poslanici iz Beograda kritikovali gradsku vlast za ono što nije uradila i loše radila za građane Beograda. Nešto slično se dešava u Nišu. Na vlasti su, kao što znate, članovi SPO-a i Demokratske stranke. U preduzećima u Nišu je rasulo. Konkretno, o tome je govorio i potpredsednik Skupštine, gospodin Dragoljub Stamenković, komunalno preduzeće u Nišu sprovodi fašizam. Šta radi - pripadnike Srpske radikalne stranke izbacuju sa posla. Neverovatno, fašističke stranke u Nišu vladaju eto već koliko dugo vremena. Preduzeća u Nišu ne funkcionišu gde su oni na vlasti. Rekao sam za komunalno preduzeće. Javno gradsko preduzeće, saobraćajno preduzeće "Nišekspres" u svom Upravnom odboru ima pripadnike gradske vlasti iz Niša, konkretno tu je Branislav Jovanović, koji je pripadnik Srpskog pokreta obnove i predsednik gradske vlasti u Nišu. Podigli su cene javnog gradskog prevoza unazad mesec dana više od 30%, za par meseci više od 100%. UBeogradu gradski prevoz košta 3 dinara, a u Nišu košta 5 dinara, gospodo, to je neverovatno. Prevoz do sela koja su udaljena od Niša 5 do 6 km košta više od 20 dinara. Ko to može da plati? Da li to može da plati radnik iz Niša, koji radi u Elektronskoj industriji koji ima platu od 500 do 1.000 dinara? Konkretno, opština Merošina, od Merošine pa do sela Padina je 8 km, a karta košta 20 dinara. Kako to može da plati današnji seljak koji živi od poljoprivrednih proizvoda. Ja sam više puta na konferencijama za štampu Srpske radikalne stranke uNišu to iznosio, međutim, gradska vlast, a i članovi Upravnog odbora "Nišekspresa",uopšte se nisu izjasnili o tome, odnosno nisu ništa rekli povodom toga. Posebna priča sumediji u Nišu. Ti mediji ne samo što truju naše sugrađane, već i navode njihove članove, članove SPO i Demokratske stranke, na razne ekscese u gradu, na napad na neke političare u Nišu, konkretno na prostorije nekih političkih partija. Ima ljudi iz SPO koji su to konkretno i radili. Oni su uhapšeni u Nišu i mi to moramo javno da iznesemo. Posebna priča je gradska televizija u Nišu. Gradska televizija u Nišu se finansira iz gradskog budžeta, slično kao i bivši Studio B ovde. Kažem bivši Studio B, jer su rukovodioci Studija B bili ljudi iz SPO-a. Danas su na gradskoj televiziji u Nišu ljudi SPO-a i Demokratske stranke iz Niša. Oni u saopštenju daju sve ono što zahteva naš neprijatelj od njih. Znači to je gradska televizija, finansira se iz gradskog budžeta i na toj televiziji treba da budu prisutni i srpski radikali, socijalisti, članovi JUL-a i ostalih političkih partija u Nišu. Doduše, tamo možete da vidite nekoliko telohranitelja, koji ne dozvoljavaju da se pojave Srpski radikali ili predstavnici bilo koje političke partije koja ne pripada koaliciji koja vlada u Nišu. Na žalost, to je istina. Zatim, u Nišu ima nekoliko privatnih televizija. Televizija "Pet" je nešto najcrnje po rukovodstvo Srpske radikalne stranke u Nišu ili po rukovodstvo i vlasti u Srbiji i Jugoslaviji, o kojima se govori sve najcrnje i najgore i nikada ni u jednom trenutku nisu napali one koje su nas bombardovali, nikada nisu prozvali naše neprijatelje, ali na njihovom programu možete da vidite Azema Vlasija i ostale neprijatelje, razne humanitarce iz Soroš fonda, koji govore sve u prilogu naših neprijatelja. Zatim, nešto bih rekao o sportskim gradskim organizacijama u Nišu, koje, na žalost drže rukovodioca SPO-a, ljudi koji nemaju nikakve veze sa sportom. Nekada sportski Niš danas nema nikakve veze sa tim. Nije to sportski Niš. Na žalost, mnoge sportske organizacije su se ugasile. Jedino tavori fudbalski klub "Radnički" i rukometni klub. Razni sportski kolektivi, kao što je bokserski klub "Radnički", koji ima tradiciju više od 55 godina, koji je iznedrio mnoge šampione, na žalost, danas tavori jer njime rukovodi gradska vlast, tj. SPO i Demokratska stranka. Nadamo se da će sledeći izbori pokazati pravo svetlo, tj. građani Niša neće više dati glas našim neprijateljima. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Goran Jocić.
Dame i gospodo narodni poslanici, javno preduzeće osniva se i posluje radi obezbeđivanja delatnosti od opšteg interesa i urednog zadovoljavanja potreba korisnika prozvoda i usluga. Javno preduzeće osniva država, odnosno jedinica lokalne samouprave. U javnim preduzećima država ulaže državni kapital. Zato je i potpuno jasna briga Vlade Republike Srbije da se tim preduzećima upravlja odgovorno, domaćinski, u skladu sa zakonom i da na najbolji način budu zadovoljene vitalne potrebe korisnika usluga tih preduzeća, a korisnici su svi građani Srbije. Nema nevažnih predloga zakona koji se raspravljaju uSkupštini Srbije. Ipak, Srpska radikalna stranka smatra da je ovo jedan od najvažnijih zakona. Naši predstavnici u Vladi Republike Srbije su se uporno zalagali da se ovaj predlog zakona što pre raspravlja. Posebno nas raduju odredbe ovog zakona po kojima javno preduzeće neće moći da vrši isplate sredstava za sponzorstvo, donaciju, sportske i slične aktivnosti, reklamu, propagandu i reprezentaciju, zarade predsednika i članova upravnog odbora itd, dok se ne pribavi saglasnost Vlade Republike Srbije. Srpski radikali smatraju da se deo sredstava koji potiče iz profita javnih preduzeća mora usmeriti na rešavanje socijalnih potreba najsiromašnijih stanovnika. Uvek treba imati na umu da se delatnosti ovih preduzeća obavljaju ne samo u cilju sticanja dobiti, već i u cilju zadovoljenja potreba korisnika. Delatnosti od opšteg interesa su sledeće delatnosti - proizvodnja, prenos i distribucija električne energije, proizvodnja i prerada uglja, istraživanje, proizvodnja, prerada, transport i distribucija nafte i prirodnog i tečog gasa, promet nafte i naftnih derivata, železnički, drumski i vazdušni saobraćaj, telekomunikacije, izdavanje "Službenog glasnika Republike Srbije", informisanje, izdavanje udžbenika, korišćenje, upravljanje, zaštita i unapređivanje dobara od opšteg interesa, vode, putevi, mineralne sirovine, šume, plovne reke, jezera, obale, banje, divljač, kao i komunalne delatnosti. Potpuno je jasno da sve ove delatnosti presudno utiču na zadovoljenje osnovnih i najvažnijih potreba građana, pa je zbog toga jasno zašto je potrebna veća briga i kontrola države nad obavljanjem ovih delatnosti. Srpski radikali, koji su inicijatori donošenja ovog zakona, smatraju da je donošenje ovog zakona bilo potrebno i ranije. Naravno, ne treba posebno isticati da će srpski radikali glasati za ovaj zakon. Dame i gospodo narodni poslanici, ministar za saobraćaj i veze, gospodin Ratko Marčetić je više govorio o ovom zakonu, ali želim da istaknem da ovim zakonom Vlada Srbije uvodi više reda u javnim preduzećima, bez obzira ko je osnivač. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Vitomir Plužarević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani predsedniče, pošto do sada na ovaj način nismo imali uređene odnose u javnim preduzećima, kao što predlaže ovaj zakon. Smatram da je ovim zakonom otvoren nov osnov gde će Vlada moći da utiče radikalnije na javna preduzeća. Zakon je dao odgovor na mnoga za nas nova načela i pitanja. Zakon je evropski koncipiran. Komentarisaću nekoliko članova iz tog zakona. Član 15. reguliše nove odnose, gde predsednik upravnog odbora koga bira Vlada ima pravo i može da zasnuje i radni odnos u javnom preduzeću, time on kao subjekt direktno utiče i sprovodi volju Vlade koja ga je imenovala i postavila. To je za sadašnje direktore tih preduzeća novi kvalitet i sigurnost u poslovanju. Član 21. reguliše raspodelu dobiti, koja je do sada bila regulisana na razne načine. Ovim članom će to biti decidno jasno regulisano. Član 24. reguliše nadoknadu za korišćenje dobara i to na ekonomskim, odnosno tržišnim principima, što do sada nije bilo tako. Vlada direktno utiče na visinu korišćenja, odnosno reguliše i daje nivoe oko visine sredstava za nadoknadu upravnih odbora, nadzornih odbora i ostalih organa. Mi, srpski radikali, podržavamo ovaj zakon, čime dajemo šansu i preduzećima i državi da ovaj zakon sprovede u delo. Još prethodnih godina mi, kao Srpska radikalna stranka, smo želeli da takav zakon dođe na videlo dana. Sada usvajanjem i ovog zakona sigurno će se poboljšati ceo sistem finansiranja javnih preduzeća i države, gde neće moći da se odliva državno blago (nafta, vode, šume, divljač itd.) po grupama, odnosno privatno ili stranački ili na bilo koji drugi način (stvaranje nekih paralelnih poluprivatnih TV stanica, radio stanica i tome slično). Član 34. ovog zakona će regulisati prelazni rok usaglašavanja od šest meseci i zaštitu dobara dok se ne usaglase sva preduzeća sa istim. Dolazim iz Javnog preduzeća "Nacionalni park" Fruška gora, gde sam pred ovu sednicu obavio određene konsultativne razgovore sa relevantnim ljudima iz tog preduzeća. Oni su me zamolili da i njih pomenem i da oni podržavaju ovaj zakon u celosti. Želim da Vlada narodnog jedinstva istrajava u svim svojim pozitivnim namerama kod ovog zakona i svih ostalih koji štite državu, narod, prirodna dobra i sva dobra stečena radom.
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Joca Arsić.
Poštovani predsedniče, poštovane kolege, neću da vas opterećujem, jer vidim da je strpljenje na kraju, a i dosta se govorilo o ovom zakonu. Mnogo toga je rečeno. Nema mnogo toga novog da se doda. Želim, pre svega, da pozdravim ovu inicijativu da se na jedan uređen način uredi ova oblast, da ne bude više zakona, već da bude regulisano zakonom koji donosi naša Skupština. Hoću da kažem da je dosta toga u funkcionisanju javnih preduzeća i do sada bilo uspešno i korektno. Ovo što je problematično i što se javlja sporadično u svakom slučaju treba sankcionisati, pogotovo ovim zakonom, na jedinstven način. Takođe, podržavam amandmane koje je dao predsednik opštine Gornji Milanovac Dražimir Marušić, gde se kod preduzeća koja pokrivaju više opština, a to je slučaj i u Opštini iz koje ja dolazim, da je Javno preduzeće formirano za dve opštine, dakle, na ovaj način se mogući nesporazumi koji mogu da nastanu iz različitih razloga, zbog različitih političkih, susedskih odnosa ili različitih interesa mogu sprečiti, kako ne bi došlo do onemogućavanja funkcionisanja takvih javnih preduzeća. Na kraju, hoću da kažem da je dobar način regulisanja ovih pitanja. Data je mogućnost da se u roku od šest meseci usaglase svi statuti javnih preduzeća i izvrši, da tako kažem, opšta saglasnost sa ovim zakonom. Poštovani predsedniče, hvala vam. Predlažem da se ovaj zakon usvoji.
Zahvaljujem. Da li se još ko javlja za reč? Zaključujem načelni pretres. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o javnim preduzećima i obavljanju delatnosti od opšteg interesa u načelu. Za 164, protiv niko, niko se nije uzdržao od glasanja, nije glasao jedan poslanik, ukupno prisutno 165 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona o javnim preduzećima i obavljanju delatnosti od opšteg interesa u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Narodni poslanik Dražimir Marušić podneo je amandman na član 4. Molim predstavnika Vlade i izvestioce Odbora za saobraćaj i veze i Zakonodavnog odbora da se izjasne o ovom amandmanu. Da li prihvatate ovaj amandman? (Prihvataju.) Pošto su amandman prihvatili Vlada, Odbor za saobraćaj i veze i Zakonodavni odbor, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. O njemu se neće glasati. Narodni poslanik Dražimir Marušić podneo je amandman na član 12. Molim predstavnika Vlade i izvestioce Odbora za saobraćaj i veze i Zakonodavnog odbora da se izjasne o ovom amandmanu. Da li prihvatate ovaj amandman? (Prihvataju.) Pošto su amandman prihvatili Vlada, Odbor za saobraćaj i veze i Zakonodavni odbor, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. O njemu se neće glasati. Na član 14. podneo je amandman Dražimir Marušić, narodni poslanik. Molim predstavnika Vlade i izvestioce Odbora za saobraćaj i veze i Zakonodavnog odbora da se izjasne o ovom amandmanu. Pošto su amandman prihvatili Vlada, Odbor za saobraćaj i veze i Zakonodavni odbor konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Narodni poslanik Dražimir Marušić podneo je amandman na član 15. Molim predstavnika Vlade i izvestioce Odbora za saobraćaj i veze i Zakonodavnog odbora da se izjasne o ovom amandmanu. Pošto su amandman prihvatili Vlada, Odbor za saobraćaj i veze i Zakonodavni odbor, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Vlada Republike Srbije podnela je amandman kojim predlaže da se posle člana 34. doda novi član 35. Molim izvestioca Odbora za saobraćaj i veze i Zakonodavnog odbora da se izjasne o ovom amandmanu. Saglasni su. Pošto su amandman Vlade prihvatili Odbor za saobraćaj i veze i Zakonodavni odbor, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li još ko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o javnim preduzećima i obavljanju delatnosti od opšteg interesa u celini. Za 165, protiv jedan, niko se nije uzdržao, nije glasao jedan, ukupno prisutno 167 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o javnim preduzećima i obavljanju delatnosti od opšteg interesa. Pošto je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o javnim preduzećima i obavljanju delatnosti od opšteg interesa u celini, napominjem da će se prilikom pripreme Zakona za objavljivanje u "Službenom glasniku Republike Srbije" uneti predlozi koji su sadržani u izveštaju Zakonodavnog odbora, a sa kojima se saglasio predstavnik predlagača na sednici Odbora. Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O KOMUNALNIM TAKSAMA I NAKNADAMA Primili ste Predlog zakona, koji je donela Vlada Republike Srbije. Primili ste izveštaje Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora, koji predlažu Narodnoj skupštini da usvoji Predlog zakona. Otvaram načelni pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne želi.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? (Ne želi.) Zaključujem načelni pretres. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama Zakona o komunalnim taksama i naknadama u načelu. Za 158, protiv niko, jedan uzdržan, nisu glasala četiri, ukupno prisutno 163 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Da li neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama Zakona o komunalnim taksama i naknadama u celini. Za 165, protiv niko, jedan uzdržan, svi su glasali, ukupno prisutno 166 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona o izmenama Zakona o komunalnim taksama i naknadama. Prelazimo na 8. (poslednju) tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENI I DOPUNI ZAKONA O ZDRAVSTVENOJ ZAŠTITI ŽIVOTINjA Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste izveštaje Odbora za poljoprivredu i Zakonodavnog odbora, koji predlažu Narodnoj skupštini da usvoji Predlog zakona. Otvaram načelni pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne želi.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? (Želi.) Ima reč narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, nisam se javljao za reč kada ste ovde izvodili predizborni EPP oko javnih preduzeća i oko beogradske takse, a pošto je sveta dužnost Koalicije "Vojvodina", jer je u njoj Narodna seljačka stranka, da brani poljoprivrednu politiku i da brani selo, seosko stanovništvo i seljake, moja je obaveza bila da izađem i da pozdravim ovaj predlog zakona Vlade o otvaranju jedne veterinarske stanice. Po reakcijama, izgleda, treba otvoriti malo više. Ta jedna veterinarska stanica biće značajna i ona će dati svoj doprinos u uklanjanju stočnih bolesti, u sprečavanju zaraznih bolesti kod životinja, a pre svega hoću da upozorim ministra poljoprivrede da se u ovo vreme pojavila stočna bolest - leukoza, od koje su obolela neka matična stada poljoprivrednih organizacija. Da se ta matična stada razmnožavaju tako, što se seljacima na uslužni tov junica daje podmladak koji je oboleo od leukoze, koja se prenosi nasledno, putem posteljice, a prenosi se i na druge načine. Dakle, moja namera je da upozorim ministra poljoprivrede na tu bolest, koja može da desetkuje stočni fond. Takođe, voleo bih da Vlada Republike Srbije i ova narodna skupština preduzmu i druge korake iz oblasti poljoprivredne proizvodnje i zaštite stočnog fonda, pa da fizički zaštitimo stoku, jer u ovo doba suše stoka je na rasprodaji. Da li ste se Vi možda prepoznali? (Dragan Todorović, sa mesta: Samo nastavite.) U ovo vreme, vreme suše, stoka se rasprodaje u bescenje, tako da je ona fizički ugrožena i desetkovan je stočni fond, pa može da ugrozi dugoročnu poljoprivrednu politiku. Takođe bih voleo da ministar poljoprivrede i Vlada Republike Srbije povuku korake iz njihove dugoročne poljoprivredne politike, koju su oni pripremili, a koja se još uvek ne sprovodi, kao i koja će dati odgovarajuće paritete, tako da će se stočarstvo isplatiti, zato što ministar predviđa dugoročno da jedan litar mleka vredi četiri i po kilograma kukuruza, a da jedan kilogram kukuruza i pšenice vredi koliko i kilogram mineralnog đubriva "Urea", a to je 35 pfeninga. To bi bio osnov za razvoj poljoprivrede. To bi bio osnov za razvoj stočarstva. Takođe, želim da ministru poljoprivrede prenesem da su sinoć okupljeni toplo pozdravili ono što je on njima poručio u vezi pretvaranja poljoprivrednog zemljišta u građevinsko. Ministar je to ocenio kao protivzakonito, jer se poljoprivrednom zemljištu po Zakonu o poljoprivrednom zemljištu do pete klase ne može menjati namena. Pošto se to u nekim opštinama uveliko radi, a konkretno u opštini Inđija, svi okupljeni su toplo pozdravili obećanje ministra da će to biti preispitano. Toliko o tome. Ja vam se zahvaljujem na strpljenju, predsedniku na toleranciji, a jedini moj protest je, nije protiv predsednika, već protiv stranke koja je dala sebi za pravo da ukloni neke novinare iz ove skupštine. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem načelni pretres. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o zdravstvenoj zaštiti životinja u načelu. Za 165, protiv niko, uzdržan niko, svi su glasali, ukupno prisutno 165 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Da li neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o zdravstvenoj zaštiti životinja u celini. Za 162, protiv niko, uzdržan niko, nisu glasala dva, ukupno prisutno 164 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o zdravstvenoj zaštiti životinja. Ovim smo iscrpeli dnevni red. Hvala vam na strpljenju. Doviđenja do sledećeg zasedanja.