Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani, danas je 10. decembar, Međunarodni dan ljudskih prava, dan kada su UN 1948. godine usvojile Univerzalnu deklaraciju o ljudskim pravima, čime je po prvi put u istoriji priznato pravo svih ljudi za život, slobodu i sigurnost, bez ikakvih razlika, dan koji svet obeležava kao podsetnik kako se sva ljudska bića rađaju slobodna i jednaka u dostojanstvu i pravima. Kao i svake godine, ovaj dan je prilika da se osvrnemo i na situaciju u vlastitoj zemlji. Nažalost, Srbija se ne može pohvaliti rezultatima koji bi bili u skladu sa očekivanjima svih njenih građana. Danas vlast karakteriše, između ostalog i urušavanje ostvarenih prava, odsustvo javnog dijaloga, tolerancije, slobode izražava i prihvatanja kritičkog mišljenja. Dok nam je država partija partikularna, univerzalnost nam je zajednička. Kao ljudi, imamo čoveka sa njegovim slobodama i pravima. Poštovanje ljudskih prava se nikada nije nalazilo visoko na lestvici prioriteta države i zbog toga što se ljudska prava percipiraju kao imperijalni koncept zapada na kojem insistiraju nevladine organizacije zbog novca koji dobijaju. Srbija nakon raspada Jugoslavije stvara etnonacionalnu homogenu državu, što isključuje kompromis sa manjinama. Balans sa manjinama je neophodan, kako bi se podržali kulturna i etnička različitost. Politički i ekonomski pritisak, cenzura, doveli su gotovo do potpune deprofesionalizacije medija. Veliki broj njih je sveden na propagandno sredstvo vlasti. Pritisak, cenzura, širenje neistina i poluistina, kreiranje paralelne stvarnosti, izmišljanje i vređanje stvarnih i navodnih protivnika režima staljinističkim metodama, vulgarizaciji, javno napisane i izgovorene reči, negiranje ratnih zločina i diskriminacija ranjivih grupa su svakodnevnost današnje Srbije. Izveštaj Komisije iz Saveta Evrope konstatuje da je uključenost građana i civilnog društva u procesu donošenja odluka u Srbiji veoma nizak, što predstavlja još jedan veliki problem i prepreku za punu primenu standarda ljudskih prava na domaćem nivou. Neshvatljivo odsustvo napretka u oblasti vladavine prava, borbe protiv korupcije i slobode medija čine 2020. godinu kao godinu bez ijednog otvorenog poglavlja u pregovorima sa EU. Posebno su na udaru oni koji se kritički izjašnjavaju o Vladi, kao i oni koji se bave suočavanjem sa prošlošću i korupcijom. Na udaru je i mali broj kritički orijentisanih medija. Odsustvo vladavine prava onemogućava se, uprkos pritiscima iz društva, funkcionisanje institucija, posebno sudstva. Urušavanje ideje profesionalizacije institucija traje i dalje, poprimajući pogubne dimenzije. Voluntarizam i partizacija pretvorili su državne institucije u bastion naprednjaka. Kampanje protiv onog dela civilnog sektora koji zastupa evropske vrednosti kao što su vladavina prava, tržište, ljudska prava, nekažnjivost, traju u kontinuitetu i po sadržaju ne predstavljaju novost. Tokom ove godine, Vlada Republike Srbije nije preduzela gotovo ništa da poboljša ljudska i manjinska prava. Na adekvatno predstavljanje manjina u javnom sektoru zakonom zabranjena i javno korišćenje nacionalnih simbola, posebno za Albance, nepriznavanje diploma sa Kosova u Srbiji, pored obaveze koje je predsednik Vučić preuzeo Vašingtonskim sporazumom, neustavna izmena etničke strukture stanovništva u Preševu, Bujanovcu i Medveđi, koje se vrši u ime zakona na osnovu pasivizacije adresa, predstavljaju samo neke od konkretnih slučajeva kršenja ljudskih i manjinskih prava. Poštovani građani, 30 godina od pada jednopartijskog sistema i 20 godina od 5. oktobra Srbija je daleko od izgradnje moderne, građanske i demokratske Republike. Daleko od toga da je ona Republika ravnopravnih građana. Daleko od toga da bude Republika koja se bori protiv diskriminacije drugog, bez obzira što taj drugi može biti žena, opozicionar, Albanac, Rom, Musliman, agnostik i drugo. Daleko je od Republike koja uspostavlja jednak tretman prema radniku, nezaposlenom, siromašnom, neobrazovanom, bolesnom, penzioneru, kao što ga ima prema svemogućem bogatašu. Na kraju, ekstremni nacionalizam koji je dominirao tokom devedesetih godina prošlog veka u suštini je promenio samo formu. Nacionalistički koncept države ne podrazumeva uspostavljanje stabilne i efikasne države, niti modernog društva. Zato je Srbija nedovršena država, jer još uvek nije razrešeno pitanje njene budućnosti. Zbog teritorijalnih aspiracija koje su još uvek jake, Srbija nije u stanju da izvrši unutrašnju integraciju. Danas, drugačije od vlasti, mi politički opozicionari i građani u ovom danu kada treba da se podsetimo reči Nelsona Mendele: „Biti slobodan ne podrazumeva samo skidanje lanaca. Biti slobodan podrazumeva, pre svega, i način mišljenja kojim se poštuje i uveličava sloboda drugih“. Za ovo nije potrebna samo drugačija vlast, već i drugačija republika. Zbog svih ovih pojava koje stoje na putu napretka zemlje prema članstvu EU, moje pitanje za Vladu Republike Srbije je koje će mere preduzeti u otklanjanju svih ovih prepreka koje sprečavaju dalji i brži progres prema punopravnom članstvu u EU? Hvala.
Zahvaljujem. Da na kraju nisam čuo ovu rečenicu, pretpostavio bih da ste iskoristili ovo vreme za diskusiju, ali u redu je. Samo vas molim da se pridržavate Poslovnika. Reč ima Đorđe Milićević. Izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi predsedniče. Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, jeste danas dan, Međunarodni dan ljudskih prava i ja želim da čestitam i predsedniku Srbije i Vladi Republike Srbije, ali i Narodnoj skupštini Republike Srbije na poštovanju ljudskih prava u Srbiji, na tome što Srbija apsolutno ne želi da diskriminiše apsolutno ni jednu nacionalnu manjinu u Srbiji. To što predstavnici pojedinih nacionalnih manjina u Srbiji imaju osećaj manje vrednosti i što se bave politikanstvom to je njihov lični problem, ali ne smeju ni oni da diskriminišu predstavnike svoje nacionalne manjine, jer da li bi neki Srbin mogao da priča na bilo kojoj teritoriji ili u bilo kojem parlamentu onako kako danas Šaip Kamberi priča u Narodnoj skupštini Republike Srbije? Naravno da ne bi. To je poštovanje nacionalnih manjina, to je poštovanje razlika Srbije u odnosu na druge teritorije, u odnosu na druge države. Poštovani predsedniče, ovih dana prisutni su brojni napadi i širenje lažnih vesti i provokativnih izjava koje plasiraju pre svega promoteri kosovske nezavisnosti i albanski lobisti. Nova američka administracija, takođe najavljuje novi kurs u pogledu vođenja politike na Balkanu i promovisanje nezavisnosti tzv. Kosova. Neke od preporuka Komiteta za spoljne poslove, Predstavničkog dela Kongresa su blokiranju ulaska Srbije u EU dok ne prizna Kosovo, upotreba diplomatskih i ekonomskih instrumenata, uključujući sankcije za ostvarivanja američkih ciljeva na Zapadnom Balkanu i udaljiti Beograd od uticaja Moskve i Pekinga. Osim predrasuda, mržnje i laži od njih ništa drugo i ne može da se očekuje. Dakle, ista retorika istih ljudi, istih albanskih lobista tj. lobista za kosovsku nezavisnost koju smo mogli čuti i pre 10, 20 godina. Ništa se tu nije promenilo. Takozvano Kosovo i ojačana Srbija danas nikako nisu jednake. Srbija je geopolitički mnogo značajnija za SAD i to je ono što brine sve protagoniste kosovske nezavisnosti. Srbija je danas i vojno i na političkom planu najrazvijenija u odnosu na zemlje u regionu. Ojačala je svoju politiku vojne neutralnosti, nezavisnosti i kao takva ne sme da bude zanemarena u američkoj politici. Pored brojnih izjava američke administracije, lobista kosovske nezavisnosti imamo i maliciozne reakcije i komentare iz Prištine koje potvrđuju po ko zna koji put da tamo ne postoji politička volja za neophodan napredak u procesu dijaloga, pa tokom jučerašnjeg dana neko ko sebe naziva vršiocem dužnosti predsednika tzv. Kosova, Vjosa Osmani svojim zapaljivim po ko zna koji put bahatim, provokativnim izjavama samo potvrđuje da Priština je spremna da sahrani bilo kakvu šansu za dijalogom, poštovanje bilo kakvih sporazuma, iako se Srbija trudi da iznađe pravedno i kompromisno rešenje. Reakcije iz Prištine po ko zna koji put govore da tamo i dalje ne postoji politička volja neophodna za suštinski napredak u procesu dijaloga. Vreme - veoma je loše da se danas govori o tzv. našim i njihovim žrtvama. Žrtve su žrtve. I svaka žrtva zaslužuje pravdu i svaki zločin mora biti kažnjen, ali to naravno mora apsolutno da važi za sve. Dugo godina unazad Srbija ukazuje na zločine koji su počinili pripadnici OVK nad Srbima, Romima i svim Albancima na Kosovu i Metohiji. Istovremeno slušamo od Prištine samo priče o albanskim žrtvama i stradanju nevinih civila u tzv. neokaljanoj i čestitoj borbi OVK. Vrhunac takve bahatosti će biti i negiranje verovatno u narednom periodu da su Srbi ikada živeli na prostoru Kosova i Metohije. Jasan je stav i predsednika Srbije i predsednika Narodne skupštine Republike Srbije, pošto su, predsedniče, i vas pomenuli tokom jučerašnjeg dana - ne treba se vraćati u prošlost, već treba graditi most ka mirnoj budućnosti. Ovakva huškačka retorika kojom se napadaju i predsednik države i predsednik Narodne skupštine Republike Srbije, ali i Vlada Republike Srbije pa i sam narod Republike Srbije siguran sam neće proći. Najavljen je dijalog između Beograda i Prištine u Briselu. Najvažnija pitanja kojima će Beograd insistirati je pitanje formiranja Zajednice srpskih opština, rešenje imovinskih pitanja i finansijska potraživanja. Srbija je dakle spremna da poštuje i Briselski i Vašingtonski sporazum, jer se ne vraćamo u prošlost, već gledamo u bolju budućnost. Konkretno pitanje predsednici Vlade, ministarki za Evropske integracije, direktoru Kancelarije za Kosovo i Metohiju – da li aktuelna dešavanja mogu uticati na započeti proces dijaloga Beograda i Prištine i da li bi Evropska unija trebalo konačno da vodi uravnoteženu politiku vršeći pritisak da dođe do usklađivanja sa postignutim sporazumima u prethodnom vremenskom periodu? Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Narodni poslenik Nebojša Bakarec.
Poštovani kolege poslanici, poštovani građani, znači sedeću ovaj put zbog toga što ću čitati izjave svedoka u jednom koruptivnom slučaju. Znači, prosto tražim obaveštenje od MUP-a i Tužilaštva za organizovani kriminal vezano za sumnju, a grad Beograd će podneti krivičnu prijavu protiv n. n. lica ove nedelje, vezano za sumnju da su n. n. lica oštetila grad Beograd za osam miliona evra koji su isplaćeni grčkoj kompaniji „Sil“ za fiktivne konsultantske usluge vezano za gradnju mosta preko Ade. Znači, ove podatke koje ću čitati je dao zaštićeni svedok koji je poznat našim istražnim organima i jednom mediju kome je dao izjavu, koji svedoči da lično učestvovao u razgovorima sa ljudima bliskim Đilasu, koji su otvoreno tražili reket za izgradnju mosta preko Ade i da je Đilasovim ljudima isplaćeno oko osam miliona evra za ove fiktivne konsultantske usluge. Svedok opisuje, ovo je jako zanimljivo, proces korupcije. Most je gradio konzorcijum sastavljen od tri kompanije. Dve kompanije su na osnovu ugovora sa „Por-om“ uplaćivale „Poru-u“ novac za konsultantske usluge, a „Por“ je potom taj novac prebacivao na račun grčke kompanije „Sil“, čiji je vlasnik Rajan Rajačić, srpski državljanin, koji je u kontaktima sa Đilasovim kumom Ješićem. Novac koji su slovenačka i nemačka kompanija morale da prebace po osnovu ovih usluga zapravo su bili usmereni nalozi Đilasa, s obzirom na to da je konzorcijumu dodeljen posao izgradnje mosta kako je stajalo u ugovoru u „Sil-u“. Ovaj svedok je dostavio medijima i fakture, ugovore, izvode iz knjigovodstva kojima dokazuje da je na ime ovih fiktivnih usluga grčkoj kompaniji isplaćeno 2,5 miliona evra kao prvi deo tranše od osam. Svedok kaže i ovo – gradski funkcioner Zoran Jubrinoni, koji je bio inače funkcioner i DS, se lično sastajao sa nama i prenosio usmene Đilasove naloge da se sredstva za navodni konstalting tokom izgradnje mosta uplate grčkoj kompaniji „Sil“. Gospodin Rajčić, vlasnik „Sil-a“ je bio u veoma intenzivnoj komunikaciji sa Draganom Ješićem, Đilasovim kumom. Ukoliko povežemo činjenicu da je Đilas bio šef Jubrinoniju, a da je njegov kum Ješić intenzivno sarađivao sa Rajačićem jasni su tokovi novca koji je uzet od našeg konzorcijuma, kaže zaštićeni svedok. Tri lica su neoprezno tokom prošle nedelje dali izjave koje će sigurno biti predmet istrage. Đilas je pre nedelju dana, 4.12. rekao da je ugovor za most potpisan u aprilu 2008. godine i da on nije učestvovao uopšte u ovom procesu oko ovih konsultantskih usluga, ni uopšte u procesu oko mosta zbog toga što je gradonačelnik postao četiri meseca kasnije. Međutim, time je Đilas izrekao neistinu koja je lako proverljiva, koja naravno će biti predmet istrage. Đilas je kao ministar za NIP prisustvovao potpisivanju ugovora za most i kao ministar za NIP se direktno dve godine bavio svim poslovima vezanim za most, s obzirom da mu je to bilo u opisu posla, pa je čudno zbog čega to krije. Da je bio umešan u svet to svedoči i saopštenje grada Beograda od 9.4.2008. godine u kome lepo stoji šta je sve gospodin Dragan Đilas rekao prilikom potpisivanja ugovora o mostu. Tako da on sve zna. Uz to, u indikativnom tužilaštvu će biti da u svojoj izjavi od 4, pre nedelju dana, Đilas nije negirao postojanje ovih koruptivnih konsultantskih usluga, već je rekao da nije bio umešan u to, što je vrlo indikativno. Nije uopšte trebao, da je iole mudar, ovim da se bavi. Imamo izjavu bivšeg direktora Direkcije Borisa Rankovića – Đilasove i Tadićeve ruke tokom osam godina, koji je izjavio dva dana posle Đilasa, da je on kao direktor znao samo za jedan konsultantski ugovor iz 2006. godine i da za sve drugo nema saznanja i da novac za taj konsultantski ugovor za „Sil“ nije mogao biti plaćen iz budžetskih ili kreditnih sredstava grada. Javio se i Zoran Jubrinoni, dan posle Đilasa, koji je potvrdio da poznaje Rajačića, kao i Ranković, i rekao je – jednom nedeljno sam se viđao sa ljudima iz konzorcijuma, ne mogu da kažem da ne poznajem Rajana Rajačića, kaže – a ne sećam se kakve je prirode bilo moje poznanstvo sa njim. Naravno da sam se viđao sa Đilasom, ali uglavnom je komunikacija išla preko direktora Direkcije. Predmet buduće istrage moraju da budu ova četvorica bivših funkcionera i Alimpić koji je potpisao takođe ugovor. Mora da bude direktor grčke firme „Sil“, naš državljanin, Rajan Rajačić i Dragan Ješić, Đilasov kum i poslovni saradnik, veza sa Rajačićem. Završavam. Savetujem nadležnima da odrede pritvor ovoj šestorici da ne bi uticali na svedoke i da ne bi eventualno pobegli iz zemlje i podsećam vas još jednom da uparite podatke iz ovoga sa onim podacima koje sam vam dao o onoj ozakonjenoj pljački Direkcije tokom sedam godina kojom je Beograd oštećen za 290 miliona evra. To je mafija. Uhapsite mafiju. Živela Srbija.
Zahvaljujem. Pošto se više niko ne javlja, nastavljamo sa radom. Obaveštavam vas da je sprečen da sednici prisustvuje narodni poslanik Dragan M. Marković. Nastavljamo rad i prelazimo na pretres u pojedinostima o 1. tački dnevnog reda - Predlogu zakona o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da su pozvani da sednici prisustvuju svi članovi Vlade sa saradnicima. Samo da uđu predstavnici Vlade, naravno, tu je ministar Siniša Mali, kome treba da odamo priznanje zbog ovolikog prisustva u Narodnoj skupštini i njegovi saradnici Saša Stevanović, državni sekretar u Ministarstvu finansija, Darko Komnenić, pomoćnik ministra, Ana Jović, savetnik ministra, Milesa Marjanović, načelnik odeljenja, Olivera Ružić Poparić, viši savetnik i Dragana Nešić, Ela Ki Simić i Mirjana Lukić, samostalni savetnici u Ministarstvu finansija. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici Šaip Kamberi, Enis Imamović, Selma Kučević, Nadija Bećiri, Mirsad Hodžić, Arđen Barjami, kao i Vlada Republike Srbije. Primili ste izveštaj Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman je podnela Vlada. Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstva, prihvatio je amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč ovim povodom? Aleksandra, pretpostavljam da je u ime Odbora. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, poštovani ministri, kolege poslanici, mi smo juče na Odboru imali prilike da prihvatimo u stvari amandmane Vlade koji se odnose na preraspodelu sredstava kada je u pitanju Kancelarija za Kosovo i Metohiju i za određeni deo sredstava kojim je ministar za kulturu i informisanje, gospođa Gojković objasnila ovde u načelnoj raspravi, koja se odnose na definisana sredstva i prelazak sa indirektnih korisnika na direktne, a po posebnoj odluci Vlade, oko 700 miliona dinara za filmsku industriju i taj zbirni, u stvari, deo je koji se odnosi na član 1. Član 8. je u stvari ona tabela koja nas sve zanima, pošto je došlo do promene u tim tabelama po članu 8. detaljnim, onda je logično i da dođe u toj zbirnoj tabeli po članu 1. tako da smo sa zadovoljstvom prihvatili ovaj amandman, s obzirom da smo u načelnoj raspravi imali dobro obrazloženje zbog čega ovo radimo. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Janko Langura. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, dame i gospodo narodni poslanici, kada je reč o budžetu, ja zaista ne znam šta bih dodao da moje kolege već nisu govorile osim, naravno, reči hvale na račun Vlade Republike Srbije, ministra gospodina Sinišu Malog i naravno, premijerke Ane Brnabić i predsednika Aleksandra Vučića. Svedoci smo da u ovom teškom vremenu za ceo svet, a usled najgore ekonomske krize koja nas je pogodila kao posledica pandemije korona virusa, Srbija nastavlja da napreduje. Mi smo sada imali jedan primer, kada najtiražniji nemački časopis „Bild“ Srbiju svrstava u jednu zemlju koja je najbolje prevazišla krizu izazvanom koronom i koja je donela prave mere. To su stvari koje i te kako mogu da raduju sve građane naše zemlje, jer znate kad jedna Nemačka se suočava sa padom BDP od 5,5%, Srbija ostaje na minimalnom padu i ostaje najbolja u Evropi, što je za svaku pohvalu. Sa ovog mesta želim da čestitam Vladi Republike Srbije, kao i predsedniku Aleksandru Vučiću na izvanrednim rezultatima. Ti parametri nisu rezultat nekog jednokratnog rada, ne, to je isključivo rezultat jednog kontinuiranog dobrog rada i vođenja odgovorne ekonomske politike, a ta odgovorna ekonomska politika o kojoj govorim i koju je vodio predsednik Aleksandar Vučić je dovela do toga da je naš ekonomski sistem jako stabilan, a samim tim da smo i mogli da donesemo prave mere, kao borbu protiv krize izazvane korona virusom. Podsetiću vas samo na neke od mera koje smo doneli, podsetiću vas da smo pored velike pomoći privredi, da je svaki zaposleni dobio iznos od preko 1100 evra pomoći od naše države. Pomagali smo penzionerima, dodatna pomoć svim građanima u iznosu od 100 evra, davanjem tzv. helikopter novca smo i te kako podstakli potrošnju i direktno smo pomagali našoj privredi na taj način, a svi se vrlo dobro sećamo da su pojedinci hteli tu našu meru i te kako da iskoriste za sticanje jeftinih političkih poena, što im naravno nije uspelo, jer su rezultati takve jedne mere i te kako očigledni. Predsednik Vučić je pored svih ovih mera rekao da se Srbija tu neće zaustaviti. Imali smo sada najavljenu još jednu pomoć penzionerima u iznosu od 5.000 dinara, sada 17. i 18. decembra pred Sv. Nikolu. Nastavićemo sa povećanjem plata zdravstvenim radnicima, biće još povećanja plata u vojsci, biće još povećanja plata u javnom sektoru, kao što nas i očekuju još bolje i više dodatnih mera za pomoć privredi. Morao bih zaista da pohvalim izgradnju dve kovid bolnice u Kruševcu i u Batajnici, jer znate, mi sada možemo videti da izgradnja te dve kovid bolnice može biti spasonosna za našu zemlju u ovom trenutku. Srbija je pored Rusije i Kine, moram da naglasim, jedina zemlja koja je uspela da sagradi dve sasvim nove kovid bolnice i to u jednom rekordnom roku. Time je predsednik Aleksandar Vučić pokazao da mu je zdravlje građana na prvom mestu i da mu je borba za očuvanje svakog života i borba da spasi svaki život svakog građanina na prvom mestu. Mi smo sada svedoci da je izvesna gospođa Marinika Tepić, ko ne može da se seti, ponoviću, to je ona gospođa kojoj se pričinjavala droga na farmi koka nosilja u Moraviću. To je ona ista koja svakodnevno iznosi najgnusnije laži na račun predsednika Aleksandra Vučića, kao i na račun njegove porodice. Naime, danas smo na tviteru mogli da vidimo jedan zaista brutalan napad na decu predsednika Aleksandra Vučića, jedan brutalan napad koji je još jedan u nizu kontinuiranih napada na predsednika Aleksandra Vučića kao i na njegovu porodicu. Ja ću vam sada pokazati tu fotografiju i taj tvit, molim vas da uveličate ovo da bi građani Srbije mogli da vide ovu sramotu i čime se opozicija danas služi. Naime, izvesni Jakša je postavio na tviteru fotografiju magarca i napisao – kako se zove mladunče magarca? Time je naravno priliku dotičnom gospodinu Rašku da on odgovori da je tu reč o Danilu ili Vukanu. Podsetiću vas da Vukan ima samo tri i po godine. Ovo je samo još jedan u nizu brutalnih napada na porodicu predsednika države. Vukan, Milica i Danilo jedina njihova krivica je ta što su deca predsednika Aleksandra Vučića. Oni su neretko optuživani za sve i svašta, a neretko su pristalice opozicije pozivale na njihovu likvidaciju i tome je vreme više da se stane na put. Taj bezobrazluk više ne može da se trpi. Pominjao sam već izvesnu gospođu Mariniku Tepić. Ta gospođa je pre neki dan dala sebi za pravo da kritikuje bolnicu, Kovid bolnicu u Batajnici. U poslednja dva dana sam više razgovora obavio sa dr Marijom, koja je zaposlena u toj Kovid bolnici, koja mi je rekla da su uslovi za rad u toj Kovid bolnici na najvišem mogućem nivou, da je ta bolnica što se tiče uslova, jedna od najboljih u Evropi, kao i da su naravno svim doktorima uslovi za rad neopisivo lakši i da im je lakše da leče svoje pacijente u takvim uslovima. Iskoristio bih priliku da poručim gospođi Tepić da nekad pomisli koju štetu čini građanima Srbije iznoseći sve ove najgnusnije laži svakodnevno i pitao bih je da li je nekada pomislila na koji način istim građanima može da pomogne. Naravno da nije, jer ona gleda jedino da zaštiti svoje interese i interese bratije Đilas. Ja razumem da morate svakodnevno da iznosite laži, jer ste za vreme vaše bahate vladavine dokazali da ste nesposobni jednu seosku ambulantu da napravite. Da ne govorim o domovima zdravlja, o bolnicama, o kliničkim centrima to je za vas misaona imenica gospodo. Ja bih voleo i da pitam gospodina Dragana Đilasa, zašto on sada od novca koji je oteo našim građanima iz svog dubokog džepa ne izvadi novac i ne napravi jednu bolnicu? Pa, naravno da neće, jer on da se vodio takvom politikom, bratija Đilas danas ne bi imala hektare stanova. Naravno, pored svih ovih činjenica koje sam naveo i kada se doktori svakodnevno bore da sačuvaju svaki život, svakog građanina na ovoj zemlji, opozicija je, svi mi vrlo dobro znamo, jedan lep gest, jedan human gest naših građana kada su svako veče u osam sati aplaudirali našim lekarima, uspela i to da pokvari. Hteli su to da iskoriste, uspeli su i taj aplauz da pokvare. Naravno njih to ne sprečava da i pored svih ovih činjenica svakodnevno napadaju krizni štab. Njih to ne sprečava da svakodnevno iznose najgnusnije uvrede na račun gospodina Kona, na račun gospođe Darije Kisić Tepavčević, na račun dr Stevanovića i ostalih. O kakvom se licemerju tu zaista radi govori i činjenica da je taj isti gospodin Dragan Đilas danima napadao našeg kolegu gospodina Marka Atlagića zbog istine koju je izneo. Odmah su se tu, posle govora gospodina Marka, našle velike patriote, našle su se uvređene, našle su se pametne da iznose na račun gospodina Atlagića još više raznoraznih uvreda. Ja ću vas samo prisetiti na neke situacije. Svi se mi vrlo dobro sećamo kada je gospodin Nemanja Matić, jedan proslavljeni srpski fudbaler, pohvalio izgradnju autoputa „Miloš Veliki“. Tada su Đilasovi poslušnici i Đilasovi i Šolakovi mediji na najgore moguće načine pokrenuli hajku protiv tog istog gospodina Nemanje Matića, protiv čoveka koji je krvario u dresu reprezentacije Srbije, protiv čoveka koji zna šta znači boriti se i predstavljati Srbiju u pravom svetlu, a to je gospodo ono što vi nikada nećete znati. Svi se mi vrlo dobro sećamo i kada ste napadali gospodina Nenada Lalatovića, jednog od najboljih srpskih trenera. Zbog čega? Zato što je izjavio da gospodin Aleksandar Vučić na jedan fenomenalan način vodi ovu državu. Pokrenuli ste hajku protiv njega da je građanima bilo muka da čitaju te vaše komentare i da gledaju te vaše portale. Nećemo naravno zaboraviti ni kada ste na najgnusnije načine napadali gospodina Jezdića nakon otvaranja tog istog autoputa „Miloš Veliki“ koje za dobrobit svih naših građana, a sada ste se našli uvređeni što vam je gospodin Atlagić rekao istinu u lice. Osvrnuo bih se samo na još jednu stvar koja je jako maliciozna i jako opasna za naše društvo. Ti super heroji, njihove lažne, samoprozvane elite kako ih Dragan Đilas naziva, koji svake sedmice sa Đilasovih i Šolakovih medija iznose najgnusnije laži i uvrede na račun predsednika Aleksandra Vučića su uspeli da u poslednjih nekoliko dana pokažu sve ono što smo mi gospodo odavno i znali. Sada ću vam pokazati jednu fotografiju na kojoj je jedan tako reći zabavljač, isključivo zabavljač Dragana Đilasa, po mom mišljenju jedan jako loš političar, na jedan jako mizogin način podstakao nasilje nad ženama. Naime, ovo je tvit gospodina Ivana Ivanovića, ja vas molim samo da prikažete građanima Srbije, da građani Srbije ovo vide. Ovaj tvit gde gospodin Ivan Ivanović odgovara našoj koleginici Pilji na njen govor srednjim prstom. Ispod tog njegovog tvita su se ređali najgnusniji komentari, užasni komentari Đilasovih sledbenika. Da li ste negde videli da je neko sa tih tajkunskih medija osudio ovakvo ponašanje gospodina Ivanovića? Niste gospodo i nikada nećete videti. Ja bih voleo da pitam gospodina Ivanovića, da li je ovakvo ponašanje njegovo taj patriotizam o kom gospodin Ivanović govori? Da li je ovakvo ponašanje u redu za jednu javnu ličnost? Da li je ovakvo ponašanje normalno da odgovorite nekome sa čijim se mišljenjem ne slažete? Pitao bih, pošto je gospodin Ivanović takođe u njegovoj, slobodno mogu reći političkoj emisiji, izneo još više uvreda na račun koleginice Pilje i govorio o nekom patriotizmu koji on ne poznaje i ne zna šta je patriotizam. Da li je taj patriotizam kada on u svom luksuznom apartmanu u Rovinju zajedno sa Hrvatima proslavlja godišnjicu Oluje? Da li je taj patriotizam kada taj isti gospodin Ivanović u svoju političku emisiju pozove čoveka koji je govorio da će Srbija plivati u krvi, i tom istom čoveku pokloni, ni manje ni više, nego traktor? Da li je taj patriotizam kada televizija na kojoj gospodin Ivanović radi, prikaže mapu Republike Srbije bez njenog sastavnog dela, bez teritoriji Kosova i Metohije? Da li je taj patriotizam kada ista Marinika Tepić, kojoj se gospodin Ivanović divi, potpiše i zahteva da Srbija prizna da se desio nekakav genocid u Srebrenici? Ja bih, gospodine Ivanoviću, za kraj želeo da vam poručim da ste vi i te kako svesni da je današnjoj deci internet dostupan svakodnevno i u svakom trenutku. I, gospodine Ivanoviću, ni jedno dete na svetu ne sme da gleda kako mu jedna javna ličnost vređa i ponižava majku, kao što ste vi to uradili našoj koleginici Pilji. Morate da znate da heroji, super heroji kako vas naziva Dragan Đilas, poseduju bar jednu vrlinu, bar jednu dobru osobinu, a ja gospodine Ivanoviću kod vas ne mogu da pronađem ni jednu. Da za sramotu znate, postideli bi se. Hvala vam, živela pristojna Srbija.
Zahvaljujem, kolega. Pre nego što nastavimo sa radom, želim da vam pročitam jedno obaveštenje koje je vezano za današnji rad. Poštovani narodni poslanici, saglasno članu 27. i članu 87. stavovi 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18 časova zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese akte iz dnevnog reda ove sednice. Reč ima narodna poslanica Jelena Žarić Kovačević. Izvolite.
Hvala vam predsedavajuća. Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi ministre sa saradnicima, danas u trenutku kada se nalazimo u situaciji u kojoj se borimo da očuvamo ne samo zdravlje, već i privredu i ekonomiju, zahvaljujući radu Ministarstva finansija i radu uopšte Vlade Republike Srbije imamo priliku da govorimo o razvojnom budžetu. Već smo imali priliku da čujemo i u načelnoj raspravi i ja sam u načelnoj raspravi već govorila o planiranim povećanjima plata i penzija, o tendenciji da građani u najmanjoj mogućoj meri osete posledice epidemije Kovidom 19, ali i o tome da se i dalje radi na popravljanju životnog standarda naših građana. U ovom trenutku možemo da kažemo da je stopa nezaposlenosti oko 7% što je svakako istorijski minimum za našu zemlju. Pohvalno je to i što je u prvih deset meseci 2020. godine bilo je skoro dve milijarde evra stranih investicija i to je važan faktor rasta BDP što takođe utiče na bolji životni standard naših građana. Ako govorimo o zdravstvu svesni smo da smo mnogo para uložili u lečenje, sada pre svega od korone virusa. Imaćemo i nove bolnice u Batajnici i Kruševcu i to su takođe pokazatelji da se Srbija uspešno bori sa svim mogućim izazovima koji se pred nju stavljaju. Samo zlobni ljudi, samo propali političari u liku Marinike Tepić ili Dragana Đilasa mogu kritikovati izgradnju bolnica, jer oni to nisu bili u stanju da urade, a ne bi ni uradili, jer njih zapravo ne interesuju potrebe građana Srbije. Da se vratimo na 2014. godinu i da se setimo teških mera fiskalne konsolidacije na koje se, pre svega, sa mnogo hrabrosti odlučio Aleksandar Vučić, kome su mnogi govorili da su to nepopularne mere i on je i sam bio svestan toga i tada smo bili rešeni da se borimo i borili smo se, i Aleksandar Vučić je prvi to pokazao, na taj način što je svoje lične, stranačke i bilo čije interese stavio posle interesa Srbije i građana Srbije. Zbog neodgovorne politike do 2012. godine kada je javni dug iznosio više od 70% BDP, mi smo i danas prinuđeni da ispravljamo greške i danas smo prinuđeni da trpimo određene posledice i dalje vraćamo neke dugove zbog obaveza i trošenja para bez ikakvog reda. Tokom ove godine, država je stala iza građana i privrede sa 12,7% BDP što ranije nismo bili u mogućnosti. Dakle, ponovo smo pokazali da možemo da sprovodimo mere, jer imamo stabilan i siguran budžet. Tome u prilog govori činjenica da se neće odstupiti od plana Srbija 2020-2025 koji podrazumeva ulaganja od 14 milijardi evra u infrastrukturu do 2025. godine. Sa tim u vezi, želim, gospodine mali da vas informišem o značaju tog programa za lokalno stanovništvo. Ja sam mnogo puta govorila o tome u plenumu i želim da vam kažem kao odbornik Gradske SO u Nišu, Crveni krst, da na teritoriji te opštine postoje 23 sela od kojih 19 sela ima probleme sa vodom i kanalizacijom, jer su mreže nedovršene ili uopšte nisu započete. Molim vas ovom prilikom da imate to u vidu, prilikom pravljenja planova i prilikom određivanja prioriteta gde, kako i kada će se ti projekti raditi. Mi želimo da pokažemo, ne samo gradska opština Crveni krst, već i grad Niš, kao jedinica lokalne samouprave, da i u budućem radu možemo da budemo dobri partneri Vladi Republike Srbije, kako bismo i na lokalu omogućili bolji životni standard našim građanima. Onda dolazimo do zaključka da se svi borimo, svako na svoj način, svako u okviru svojih nadležnosti, borimo se i mi ovde u parlamentu, bore se i ljudi na lokalu. Ako se prisetimo perioda od 2012. godine, kada je SNS preuzela vlast i odgovornost da Srbiju vodi napred, do 2012. godine, ako postavimo pitanje šta smo imali, imali smo nestabilan budžet, nismo imali para i nismo imali bilo kakve planove za izgradnju Srbije. Ali, čega je bilo? Bilo je afera, bilo je kršenja zakona, bilo je privatnog bogaćenja, bilo je pustošenja budžeta, ničeg dobrog za građane Srbije nije bilo do 2012. godine. Ali, idemo dalje sa pitanjima, za koga je to bilo dobro? Za pojedince koji su vršili vlast do 2012. godine, za Dragana Đilasa koji je vodio Beograd, za njegove saradnike za koje se vezuju isključivo afere, a neki od njih su i procesuirani. Nemojte onda kukati nad Đilasovim medijima, ako mi odavde pitamo, odakle vam gospodo pare, odakle vam stanovi i lokali i odakle vam uopšte ideja, da građane Srbije to ne zanima. Došli smo do ključne razlike između njih i nas. Oni koji su vodili zemlju do 2012. godine, gledali su isključivo svoje interese, bogatili se do enormnih granica i to je jedini razlog zbog kog oni žele da se vrate na vlast, da bi nastavili tamo gde su stali 2012. godine. Ali, ja sam uverena u to da im građani Srbije to neće dozvoliti, jer žele da žive u uređenoj i modernoj Srbiji za koju su sigurni da im može obezbediti samo Aleksandar Vučić i Srpska napredna stranka.
Zahvaljujem koleginice Kovačević. Po amandmanu, narodna poslanica Vesna Ivković.
Poštovana predsedavajuća, uvaženi ministre sa saradnicima, poštovane kolege i koleginice narodni poslanici, cela svetska privreda, pa tako i Srbija, suočavaju se sa rizicima i neizvesnostima usled pandemije korona virusa, malo kada je neposredna budućnost bila tako neizvesna, kao sada. Zato ovaj budžet mora pokazati određenu fleksibilnost, zbog neizvesnosti usled pandemije Kovid 19. Budžet za 2021. godinu je razvojni i socijalni, jer su kapitalne investicije jedan od prioriteta, ali isto tako treba da obezbedi i određena davanja, a to su sektorska ulaganja u nadgradnju, ali i plate, penzije i socijalna davanja. S obzirom da je ovaj budžet delom i socijalni, poslanička grupa SPS glasaće za ovaj zakon, jer u centru naše politike je socijalna pravda. Budžetski prihodi su uglavnom realno prognozirani, u realnim su i zadatim okvirima, što ukazuje na to da je budžetiranje javnih prihoda realno i pažljivo planirano. Budžet za 2021. godinu predviđa ukupne prihode i primanja budžeta u iznosu od milijardu 1.336 pardon, tri milijarde dinara, što predstavlja povećanje za 45 milijardi dinara u odnosu na procenjeni iznos za 2020. godinu. Projektovani deficit u 2021. godini iznosi 3% BDP, a javni dug se smanjuje na 58,7%. Budžetom je od 1. januara 2021. godine predviđeno povećanje penzija po švajcarskoj formuli, minimalne zarade, povećanje plata zaposlenih zdravstvu, javnom sektoru, zaposlenih u Vojsci. Predviđene su i mere fiskalne politike u cilju daljeg smanjenja poreskog opterećenja zarada. U fiskalnoj strategiji se navodi da će fiskalni prostor u 2021. godini biti iskorišćen za povećanje kapitalnih investicija, dodatna ulaganja u zdravstveni sistem, i kao što sam i ranije navela povećanje plata i penzija, za poresko rasterećenje privrede, što je najznačajnija mera poreske politike. Sve ove mere, dizajnirane su tako da ne ugroze stabilnost javnih finansija i tempo smanjenja javnog duga, zatim da održe životni standard stanovništva i pomognu privredni razvoj, ali i da osiguraju fleksibilnost reakcije na nove udare krize. Apsolutni prioritet Vlade Republike Srbije i dalja ulaganja u izgradnju putne i železničke infrastrukture, što će dodatno uticati na brži privredni rast. Isto tako moram da naglasim da i paket ekonomskih mera za ublažavanje posledica Kovida 19, tokom 2020. godine, stvorio je uslove za brži oporavak privrede. Osvrnuću se na deo budžeta opredeljen za zdravstvo. Partija kojoj ja pripadam, SPS, zalaže se za sistem zdravstvene zaštite na načelima socijalne pravde, tj. na dostupnost zdravstvene zaštite za svakog građanina Republike Srbije. Za ovaj sektor, opredeljeno je 32,1 milijarda dinara, što čini 2,15% ukupnih rashoda i izdataka, u cilju sprovođenja javnih politika. Više od polovine ovih iznosa čine dotacije Ministarstva zdravlja Republičkom fondu za zdravstveno osiguranje. Zdravstveni sektor obuhvata veliki broj programa i moje kolege su u raspravi u načelu govorile o njima, gde ću se ja osvrnuti na dva programa. Prvo, sve pohvale za ulaganja u razvoj infrastrukture zdravstvenih ustanova, ulaganje u njihovo opremanje, u medicinske aparate. Osvrnuću se i na program preventivne zdravstvene zaštite, za koji je opredeljena 1,5 milijardi dinara, u odnosu na budžet za 2020. godinu, kada je za ove namene odvojeno 121 milion dinara, ako se ne varam. Ovo je veliki napredak, jer se napokon došlo do spoznaje, da je preventivna medicina veoma važan sektor u zdravstvu koja je nepravedno zapostavljena. I sami pokazatelji govore da je ulaganje u preventivu, manji izdatak za državu od ulaganja u lečenje. Naime, jedan dinar uložen u preventivu je isto što i 16 dinara uloženo u kurativu. Iskoristiću priliku i reći da je moje mišljenje da moramo izmeniti i dopuniti Zakon o zdravstvenom osiguranju koji je donet 2019. godine u ovom domu, a koji je nepravedno izopštio određene grane preventivne medicine. Vreme, praksa i Kovid pandemija nam je pokazala da je preventivna medicina, i te kako važan zdravstveni sektor. Drugi program sektora o kome ću govoriti, odnosno zdravstvenom sektoru o kome ću govoriti je zaštita obolelih od retkih bolesti. Za ovu namenu izdvojeno je tri miliona dinara, što je 9% ukupnih sredstava namenjenih zdravstvu. I ova se sredstva transferišu RFZO. Podsećanja radi u budžetu za 2020. godinu, sredstva za ove namene iznosila 2,4 milijarde dinara, a 2019. godine, 250 miliona dinara. Ovo pokazuje da je svest javnosti i same države o retkim bolestima na mnogo višem nivou, ali još uvek nedovoljno visokom da se svim osobama pomogne. U pismu koje sam dobila od NORBS – Nacionalne organizacije za retke bolesti Srbije stoji da je po njihovom mišljenju kao i po mišljenju Komisije za lečenje retkih bolesti formirane pri RFZO za ove namene potrebno izdvojiti 5,4 milijarde dinara. S obzirom da je ceo budžet namenjen za zdravstvo manji za 2,7 milijardi dinara, ne znam za koje programske aktivnosti bi moglo prenameniti nedostajući iznos. Isto tako treba imati u vidu i finansijsko iscrpljivanje zdravstvenog sektora u ovoj krizi izazvanoj pandemijom. Podsetiću javnost da u Srbiji 6% do 8% populacije ima neku retku bolest, a to je pola miliona građana. Napominjem i da 30% dece obolele od retkih bolesti živi manje od pet godina. Svedoci smo i brojnih apela u medijima da se u medijima da se pomogne ovoj deci. Najčešća posledica osim završetka života i trajni invaliditet, ali i ugroženost cele porodice koja brine o toj osobi. Zato treba kroz nacionalne politike i zakonodavstvo pružiti posebnu podršku porodicama čiji su članovi osobe obolele od retkih bolesti. Iskreno se nadam da će nedostajuća sredstva za ove namene naći u rebalansu budžeta za 2021. godinu. Na kraju, glavni cilj budžeta za 2021. godinu, namenjen zdravstvenom sektoru je očuvanje i unapređenje zdravlja stanovništva Srbije i održivost sistema zdravstvene zaštite, a isti je definisan u skladu sa ciljevima zdravstvene politike. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima ministar, Siniša Mali. Izvolite.
Hvala puno. Dobar dan svima, uvaženi narodni poslanici. Gospođo Ivković, samo jednu stvar bih želeo, jedan podatak koji ste izneli, jer nije tačan, bi želeo da ispravim. Govorite o izdvajanjima za zdravstvo, pa ste pomenuli da je budžet ministarstva smanjen itd. Ako pogledate ukupna izdvajanja za zdravstvo za narednu godinu ona iznose 386,3 milijardi dinara. Ministarstvo zdravlja, RFZO, Ministarstvo odbrane, vojno zdravstvo, kovid bolnice i Fond solo. Najveći deo tog budžeta upravo jeste RFZO, 353 milijarde. Zašto vam govorim ove brojke? Zato što 386,3 milijarde za narednu godinu je veće od 311 milijardi koji je bio plan za sve ove institucije za ovu godinu, a veće je od 289 milijardi iz 2019. godine. Dakle, samo za godinu dana, od 2019. do 2021. godine, imaćete 100 milijardi dinara, dakle enormna cifra, većeg ulaganja u zdravstvo i to bez ulaganja koja su vezana za Kancelariju za upravljanje javnim ulaganjima gde sam pre dva dana pročitao sve projekte koji se rade i to je dodatnih 15,2 milijarde dinara. Naredne godine obezbeđen novac je za Institut za majku i dete „dr Vukan Čupić“ oprema, Institut za onkologiju, oprema takođe, „Dedinje II“ radovi, Opšta bolnica u Aranđelovcu, Opština Bolnica u Loznici, Institut za infektivne i tropske bolesti u Beogradu, Opšta bolnika u Vrbasu, Opšta bolnica u Surdulici, u Novom Sadu Klinički centar Vojvodine i Dom zdravlja Novi Sad, Dom zdravlja Valjevo, Veliko Gradište, Vrnjačka Banja, Zavod za javno zdravlje Kraljevo, Dom zdravlja Majdanpek, Opšta bolnica Smederevska Palanka, Opšta bolnica Vranje, opšta bolnica Kikinda, Pirot i Prokuplje, ukupno 15,2 milijarde. Na ovih 386,3, dolazimo do ogromne sume novca koja je vezana za zdravstvo, koja pokazuje opredeljenost Vlade Republike Srbije da se dodatno ojača zdravstveni sistem. Mnogo smo novca uložili ne samo ove godine, nego i prethodnih godina. Istorijsku smo stvar uradili, dakle za četiri meseca smo napravili jednu potpuno novu bolnicu u Batajnici. Evo za desetak dana otvara se i kovid bolnica u Kruševcu, dakle ogromne stvari. Dodatno smo takođe uspeli da povećamo i plate medicinskim radnicima u aprilu 10%, pa onda plus jednokratna pomoć od 10.000 dinara i evo sada od 1. januara još pomoć od 5% povećanje njihovih zarada. Samo sam hteo da vas ispravim u tome. Inače, ako se ne varam, takođe pomenuli ste i retke bolesti. Imao sam poseban sastanak sa direktorkom RFZO i sa osobama koje se bave tim bolestima. Mi smo zajedno utvrdili budžet za 2021. godinu i novac koji su tražili je u istom tom iznosu i opredeljen u budžetu za 2021. godinu, tako da smo u potpunosti ispoštovali ono što su oni tražili od nas. To mi je veoma važno da građani Srbije razumeju. Sve što možemo radimo za naše zdravstvo, radimo da spasemo živote, radimo da ojačamo naš sistem, da nabavimo potrebnu opremu, potrebne lekove i da rekonstruišemo i da izgradimo ono što nažalost ovi pre nas nisu ni jednom okrečili od dana kada su sve te bolnice i institucije napravljene. Hvala puno.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Sandra Božić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Uvaženi ministre, uvažene kolege, narodni poslanici, uvaženi građani Republike Srbije, izuzetno mi je drago, ministre, što ste upravo moje javljanje na ovaj amandman, zapravo, vi ste dali jedan odličan uvod i ja ga moram iskoristiti i zahvaliti, pre svega i vašim naporima, naporima Vlade Republike Srbije, naporu naše premijerke, Ane Brnabić, i pre svega, zahvaliti svemu onome što je za srpski narod i za državu Srbiju učinio predsednik Srbije, Aleksandar Vučić, koji praktično od početka ove pandemije, dakle od marta meseca, čini mi se da se zaista svakog sekunda, 24 sata, sedam dana u nedelji upravo bavi ovom borbom. Mi smo u ovoj borbi pobedili, zapravo, na dva nivoa. Ovo što ste spomenuli vezano za zdravstvene centre i sisteme koje smo ojačali, koje smo izgradili godinama koje su iza nas i posebno, ovu milijardu koju ćemo uložiti u budućem vremenu, upravo i na dalje nastaviti da razvijamo medicinske centre, bolnice, domove zdravlja i sve ovo što ste pobrojali, naravno, što je trenutno i sada u izgradnji je zapravo omogućilo da se mi borimo za živote građana Republike Srbije, jer da nismo imali ekonomsku pobedu, da nismo imali ekonomski rezultat, da smo imali situaciju koju smo imali u 2010, 2011, 2012. godini, ja nisam sigurna na koji način bi danas imali situaciju, a znate da su mnogi priželjkivali za Srbiju, svakakve vrste scenarija. Priželjkivali su italijanski scenario, priželjkivali su španski scenario, to su svi ovi koji su se borili, zapravo, u trenutku kada se celokupna nacija jedinstveno uzdigla i podigla u borbi protiv Korona virusa, jedan deo opozicije oličen u vođstvu Dragana Đilasa i njegovih marioneta se upravo zalagao, ne za zdravlje života ljudi, već za pobedu Korona virusa, za bilo koji način koji bi uzdrmao državni sistem Srbije, koji bi uzdrmao i naterao da poklekne zdravstveni sistem Srbije i onemogućio, praktično, borbu za živote građana Republike Srbije. Upravo ti koji su priželjkivali ove scenarije koje smo gledali u nekim drugim, možda i razvijenijim zemljama u Srbiji niste videli, jer Srbi i srpska država su pobedili na srpski način, a to je radom, trudom i marljivošću. Da nismo imali fiskalnu konsolidaciju 2014. godine, kada su naši penzioneri sa najviše sluha, zaista, prepoznali da moraju u datom momentu da pomognu svojoj državi, mi danas ne bismo govorili o tome da u toku korona krize, kada čitav svet, praktično, pada na kolena u ekonomskom smislu, mi možemo da povećamo plate, mi možemo da povećamo penzije, mi možemo da izgradimo bolnice, medicinske centre, mi možemo da uvezemo vakcine. Zapravo, ne postoji granica za Srbiju, kada su u pitanju životi njenih građana. Sve ovo ne bi bilo moguće da je neki Dragan Đilas u vreme kada je 619 miliona bila sasvim prosta matematika doći i staviti u svoje džepove, ne bi bilo moguće, jer, znate kako, videli smo na primeru određenih, kažem opet, marioneta, jer čini mi se da sve ono što kaže Marinika, sve ono što kaže Miroslav Aleksić, sve ono što kažu svi ti ljudi koji su oko Dragana Đilasa, koji su, praktično, samo oruđe u svemu onome što Dragan Đilas misli, videli smo da je njihova računica i metodologija uvek ista. Kako god se sabere ili se oduzme, a uglavnom su oni oduzimali, dolazili smo do 619 miliona koje je Dragan Đilas stavljao u svoje džepove. Isto tako smo imali priliku da čujemo kako se ovaj budžet napada, kako se projektovanih 6% rasta u sledećoj godini demantuje od različitih, čak i nekih institucija. Imali smo priliku ovde i da ih saslušamo koji su to njihovi argumenti, i videli smo da od agrumenata nema ništa osim političkih pamfleta koje su pisali oni kojima je Dragan Đilas diktirao šta treba da bude napisano, a znamo vrlo dobro o kome se tu radi. Videli smo i Miroslava Aleksića pre neki dan i vi ste to, ministre, odlično primetili, jednu vrlo smešnu računicu, a to je ona računica koja je zapravo i dovela Srbiju do toga da smo mi od 2012. i 2014. godine, pa na dalje, zaista morali da povedemo domaćinski računa o našem budžetu kako bismo omogućili Srbiji otvaranja novih radnih mesta, otvaranje fabrika i ono što nam je danas zaista najpreče, a to je uzdizanje našeg zdravstvenog sistema, a oni ne da nisu uspeli da okreče, nego nisu uspeli apsolutno ni jedan jedini da izgrade. Dobro su moje kolege primetile, bilo bi dobro da je Dragan Đilas sa 619 miliona, za koje mi znamo, a čuli ste danas gospodina Bakereca, ko zna koliko je toga što mi zaista ne znamo o poslovanju Dragana Đilasa i što će se tek u budućnosti otkriti. Čula sam danas da je čak i sud zabranio da se razgovara, odnosno da se piše na ovu temu provizije Dragana Đilasa na Most na Adi, ali to svakako govori samo u prilog tome da mi do istine moramo doći. Ako je potrebno da o tome govorimo ovde, u ovoj sali svakoga dana, razgovaraćemo i o tome. Razgovaraćemo ne samo o Draganu Đilasu, nego ćemo se boriti protiv svakog oblika kriminala i mafije i svih onih koji su Srbiju doveli na kolena. Gde bi Srbija danas bila da smo nasledili zdrav budžet? Sasvim sigurno da bismo dobili još bolje rezultate i da bi sasvim sigurno imali priliku da se izborimo možda sa manje truda, sa manje odricanja za neke stvari koje danas imamo pred sobom. Ali, da se vratim na Miroslava Aleksića. Izuzetno mi je bila zanimljiva njegova računica koja mi zaista definiše na koji način zapravo celokupna klika razmišlja i na koji način zapravo planiraju na dalje i šta je zapravo njima u glavi da naš budžet, budžet Republike Srbije, javna sredstva koja kad god im se Dragan Đilas nekako primakne čini mi se da građani budu u strahu da će bez njih ostati. Tako nam je Aleksić rekao, zapravo, kako je to naučen, odnosno kako ga je njegov gazda Dragan Đilas zapravo učio da računa. To izgleda ovako: 31 milijarda dolara, a razgovara je o javnom dugu i o budžetu, kada se od 31 milijarde smanji, odnosno oduzme 15 milijardi dinara vi dobijete 16 milijardi evra. To je sve sasvim… Naravno, u pitanju su desetine godina između toga, tako da nam je jasna ova računica koja je sasvim sigurno u džepove onih koji su naučili, i Aleksića između ostalog, u međuvremenu da računa na taj način. Znamo, jasno je gde taj novac završava. Ono što bih ja pitala dalje Aleksića, a on je imao priliku da obavlja različite funkcije u okviru javnih ovlašćenja, između ostalog, s obzirom da smo videli da računicu ne poznaje ili barem ne onu računicu koja je zdrava i koja bi bila na dobrobit građana Republike Srbije, pitala bih – šta je sa desetinama milina evra koje su se slile u privatne džepove dok je Aleksić razbojnički krstario po javnim funkcijama, a podsetiću vas, bio je i predsednik opštine Trstenik? Šta je sa očiglednom pljačkom prilikom izgradnje sportske hale u osnovnoj školi u selu Poljni, mutnim radnjama u JKP „Počekovina“ na čijem je čelu Miroslav Aleksić bio dve godine? Šta je sa nenamenskim trošenjem kredita koji je opština uzela za navodnu izgradnju industrijske zone preko preduzeća „Zapadna Morava“, iznos čak od 60,68 miliona dinara koji je prebačen toj firmi, a nije nikada iskorišćen za industrijsku zonu? Podsećam, Aleksić je u tom trenutku bio predsednik opštine. Oo su podaci koje je dao zvanično revizor u svom izveštaju. Dakle, ovo nije ništa rekla-kazala ili pokupljeno sa internet portala ili Tvitera na način na koji oni to čine i na koji način se bave svojom politikom. Dakle, ovo su sve izveštaji revizora i pitaću još jednom Tužilaštvo da li trebamo da čekamo da nam zabrane, kao u ovom slučaju Dragana Đilasa, kada ne smemo da govorimo o proviziji koju je očigledno dobio za izgradnju Mosta na Adi, da li je ista klauzula ćutanja obezbeđena i za Miroslava Aleksića? Revizor je, takođe, otkrio i da su mesne zajednice opštine Trstenik u vreme bahatosti predsednika opštine Miroslava Aleksića plaćale i evidentirale potrošnju goriva, iako uopšte nisu imale automobile. Dakle, od mesne zajednice, pa do ostalih firmi koje su u javnom vlasništvu Republike Srbije, pa na dalje, dakle, promrežena je jedna strahovita mreža laži, obmana i kriminala, koji je čist lopovluk, koji je doprineo tome da u šest preduzeća u Trsteniku radnicima punih sedam godina je odbijan deo zarada koji se donosio na samodoprinose, a novac nikada nije bio uplaćen mesnim zajednicama koje su rukovodile ovim preduzećima. Revizor je, takođe, otkrio kako se zapravo radilo sa projektom parka na vodi, odnosno akva parka, za koji je država samo za prvu fazu radova uplatila preko 55 miliona dinara. Revnosan Aleksić, praktično, ne možeš da zagrebeš po bilo čemu čega se on dotakao, a da tu ne postoji ikakav trag, očigledan trag o lopovluku koji je evidentan. Posebno je zanimljivo, ali to ću ostaviti za neki drugi put, jer sada razgovaramo zaista o budžetu, a kada govorite o novcu i o slučaju Marinike Tepić, posebno o slučaju Dragana Đilasa, vi ne možete a da ne spomenete i rodbinske veze. U slučaju Miroslava Aleksića vrlo je zanimljivo i poseban osvrt bih dala na pitanje porodično osnovanog fonda iz kog je Aleksićev tast Ljubiša Knežević prešao u Nacionalnu službu za zapošljavanje, pa onda sa zetom i ćerkom, dakle, zet je Miroslav Aleksić, koji su ostali u fondu, sklapao milionske ugovore, dakle milione koji su pripadali građanima Republike Srbije. Dakle, sve ovo zaista što mi ovde spomenemo su delovi određenih izveštaja koji su u nekim momentima i bili ispred tužilaštva, te ovom prilikom molim tužilaštvo da se zaista svojim poslom pozabavi, da počne da radi i da se na bavi mantrama na koji način novinarima koji su zaduženi da pišu kada otkriju istinu objektivno, kako će zabraniti da pišu o tome, već da se pozabave svojim poslom i da izvede dokaze, da izvede svedoke kojih očigledno ima i koji su spremni da govore i da najzad dođemo do toga na koji način je Dragan Đilas stekao 619 miliona evra, na koji način je svaka od tih marioneta koja je uz njegove skute, stasala u ozbiljne milionere. Iskreno se radujem zakonu koji ćemo u narednom periodu ovde i razmatrati, o poreklu imovine političara, gde ćemo vrlo jasno moći da, nadam se, ispitamo na koji način su svi oni došli do svojih miliona i do svog bogatstva. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, koleginice. Za reč se javio narodni poslanik Nenad Krstić, po amandmanu. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, s obzirom da dolazim iz jedne od najjužnijih opština u državi Srbiji, Trgovište, a hoću da naglasim da politiku Aleksandra Vučića koju zastupamo i podržavamo, ta opština je dala podršku sa 95%, što kaže da jedino sa politikom Aleksandra Vučića možemo da idemo napred. Ovakav budžet se tiče svakog stanovnika Republike Srbije i mi narodni poslanici i poslanička grupa kojoj pripadamo dajemo punu podršku. Hoću da apostrofiram par činjenica. Mišljenja sam da amandman koji su podneli poslanici iz Ujedinjene doline je bez ikakvog osnova. Ako celo Ministarstvo za državnu upravu i lokalnu samoupravu ima 460 miliona za raspodelu sredstava po konkursima za jedinice lokalne samouprave, a da koordinaciono telo za samo tri opštine ima 297 miliona, mislim da ta sredstva treba prebaciti u Ministarstvo za državnu upravu, s obzirom da i Trgovište i Preševo i Bujanovac i Bosilegrad su u istoj kategoriji nerazvijenih. Ovo je samo način za potkusurivanje albanskih struktura, odnosno njihovih partija kako bi mogli lakše da funkcionišu na njihovoj teritoriji. Mišljenja sam da se ta sredstva ne koriste za dobrobit svih građana u Bujanovcu, Preševu i Medveđi. Ne znam šta je sa sredstvima kada je u pitanju opština Bujanovac, jer 70% teritorije opštine Bujanovac pokrivaju srpska sela. Sredstva za te sredine su značajno manja, nego li sredstva za albanske sredine. Takođe, mislim da ako imamo istu kategorizaciju jedinice lokalne samouprave, ponavljam da i opština Trgovište spada u četvrtu grupu nerazvijenih i devastiranih područja, nema razloga za postojanje ovakvog transfera. Ako celo Ministarstvo ima 460 miliona za raspodelu sredstava, za tri opštine 300 miliona, mišljenja sam da gospodin Kamberi malo preteruje u zahtevima oko traženja dodatnih sredstava za finansiranje ovih opština. Osvrnuću se i na to da kada je maločas gospodin Kamberi, dolazim sa juga Srbije pa moram o tome da iznesem još par činjenica, rekao pasivizacija, pa ne može na jednoj adresi da bude gde je šupa 50 Albanaca prijavljenih sa Kosova kako bi mogli da povećavaju veštački broj stanovnika na jugu Srbije, što se tiče albanske populacije. Takođe, hoću još jednu stvar da naglasim, dok je god srpska zajednica učestvovala u izvršnoj, zakonodavnoj vlasti u Bujanovcu i Preševu tamo je bilo i drugačije. Dok god su Srbi bili zastupljeni u lokalnoj vlasti u Preševu, ona je funkcionisala. Šta se desilo? Došlo je do raspuštanja jedinica lokalne samouprave, iako u toj opštini 90% odbornika pripada albanskim populacijama, odnosno albanskim partijama. Još hoću da naglasim da je Koordinaciono telo samo protočni bojler koje finansira projekte koje serviraju jedinice lokalne samouprave. Da Koordinaciono telo direktno finansira projekte u svim opštinama ne bi bilo problem. Ovde se radi da tri opštine dobijaju mnogo veća sredstva nego li ostale opštine koje se nalaze u četvrtoj grupi nerazvijenih. Mišljenja sam da sredstva koja se nalaze kod Koordinacionog tela za kapitalna ulaganja, 297 miliona, treba prebaciti kod Ministarstva za državnu upravu i lokalnu samoupravu i svi pod istim krovom zajedno sredstva preraspoređivati kako bi ostale opštine mogle da koriste sredstva i razvijaju svoje jedinice lokalne samouprave. Pozdravljam budžet za 2021. godinu, s obzirom da je ministar decidno izneo, i pozdravljam kapitalna ulaganja, jer će blagodet građani Srbije svakako, videti, a prvenstveno u povećanju penzija i zarada i naravno povećanje BDP naše zemlje. Hvala.
Zahvaljujem, kolega. Poslovnik? Izvolite.
Gospođo predsedavajuća, mislim da ste bili dužni da prekinete govornika, jer je on povredio član 106. stav 1. - govornik može da govori samo o tački dnevnog reda o kojoj se vodi pretres. Pretres se vodi o amandmanu Vlade, ne o amandmanu naše poslaničke grupe i mislim da je prethodni govornik pogrešio. Što se tiče Koordinacionog tela, postojanje Koordinacionog tela je obaveza Republike Srbije iz 2001. godine kada je usvojen program i plan tadašnje Savezne i Republičke vlade za rešavanje krize u opštinama Bujanovac, Preševo i Medveđa i kao takav sigurno da ne može zbog jednog govora da se poništi. Jeste, osam miliona je manje u Koordinacionom telu ove godine u odnosu na planirani budžet prošle godine, ali nama je u toku ove godine smanjeno 20% sredstava Koordinacionog tela za kapitalne investicije. Opštine su dobile po 10 miliona iz tekuće budžetske rezerve, ali ako je Bujanovcu skinuto 23 miliona i 700 negde, dobio 10 miliona opet tokom ove godine, Bujanovac je oštećen. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, kolega. Da li u danu za glasanje želite da se Skupština izjasni. (Ne.) Dugujem jedno objašnjenje. Da li vi znate uopšte kako glasi amandman koji je predložila Vlada? Da li ste pročitali taj amandman? Druga stvar, vi ste u nastavku replicirali kolegi, a u drugom delu ste iskoristili što sam vam dala pravo na povredu Poslovnika, pa ste upravo vi zloupotrebili javljanje za reč po Poslovniku. Hvala. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Marković, po amandmanu. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi gospodine ministre sa saradnicima, mi iz SNS smo i u načelnoj raspravi naglasili da ćemo snažno podržati predlog budžeta za 2021. godinu i u danu za glasanje, naravno, glasaćemo za isti. Iz predloga budžeta jasno se vidi da je ovaj budžet precizno isplaniran, ministre, konstruisan tako da odgovori izazovima svetske ekonomske krize, takođe, ima svoju razvojnu komponentu, ali isto tako značajnu socijalnu komponentu, odnosno da je usmeren ka podizanju životnog standarda naših građana. O tome najbolje govore i planirano povećanje penzija i planirano povećanje minimalne cene zarade, kao i povećanje plata u javnom sektoru, i to bez ugrožavanja makroekonomske stabilnosti. Ministre, ja bih odmah da podvučemo neke stvari. Dakle, imamo 2020. godinu koju je obeležila pandemija korona virusa, a zbog koje je čitav svet, na neki način, u vanrednoj situaciji ili u vanrednom stanju i sledstveno tome ekonomskoj krizi. Ta kriza je poljuljala i preti da razori i mnogo jače ekonomije nego što je to država Srbija. Uprkos tome, mi izdvajamo preko 330 milijardi za kapitalne investicije, za autoputeve, za koridore, železnice, rehabilitaciju pruga, železnica, saobraćajnica itd. Uprkos stravičnoj ekonomskoj krizi povećavamo plate u javnom sektoru, povećavamo cenu minimalne zarade, povećavamo penzije, i to bez povećavanja duga u odnosu na BDP. Pitam – ima li još koji primer u svetu, ima li takav primer da neka zemlja u ovoj krizi, nastaloj usled pandemije korona virusa, povećava plate i penzije? Priznajem da ne znam ni za jedan takav primer u svetu, ali pitam vas da li ima takvih primera? Sada ako neko hoće da mi kaže da ovo nije uspeh, moram da priznam ili je krajnje maliciozan ili nema pojma ni o čemu. Vi ste, ministre, kao i naš ovlašćeni predstavnik, koleginica Tomić, izneli najvažnije elemente predloženog budžeta, i to u svim segmentima, ali ono što bih posebno izdvojio su zapravo veća izdvajanja za Ministarstvo odbrane i Ministarstvo unutrašnjih poslova, kako kada je reč o opremanju, nabavci vozila, modernizaciji naoružanja i vojne opreme, vojnoj tehnici, tako i kada je reč o popravljanju materijalnog položaja pripadnika Vojske. Tu bih se složio sa ministrom odbrane kada kaže – ako hoćemo da imamo vojsku, moramo da imamo vojnike. Mislim da je to jedan od najvećih prioriteta. Mislim da je to jako važno, da moramo da zadržimo vojnike koji će biti dobro opremljeni i zadovoljni svojim materijalnim statusom i ne mogu, s tim u vezi, a da ne pohvalim inicijativu predsednik Srbije, a u vezi dodatnog povećanja plata od 10% za pripadnike Vojske Srbije. To povećanje, kako smo čuli, neće biti linearno svima, već će, da kažem, biti zahvaćeni oni čija su primanja do sada bila najniža. Dakle, vojnici po ugovoru, profesionalni vojnici, razvodnici, desetari, da li je tako, mlađi vodnici, podoficiri itd. Dakle, imamo redovno povećanje od 5% za sve u javnom sektoru, a onda još 10% povećanja za ove kategorije koje sam nabrojao. Priznaćete, to u ovom trenutku nije malo i pokazuje odlučan stav države da brine o svojim vojnicima. Dakle, ti ljudi su danonoćno na braniku naše otadžbine, ne beže od izazova, ne beže od opasnosti i zaslužuju da im se oda posebno priznanje i posebno poštovanje i zato je važno poslati poruku da država visoko ceni požrtvovanje svojih vojnika. Sve ovo što smo izneli do sada, sve dosadašnje rezultate, sve uspehe, sve planove za 2021. godinu, sve ono što je dobro, sve ono što je afirmativno, sve ono što je konstruktivno, nećete čuti u vestima, nećete čuti u informativnim emisijama nekih medija, to su uglavnom oni mediji koji su pod kontrolom Dragana Đilasa, da ih ne imenujem sada, znaju dobro građani Srbije koji su to mediji, ima ih prilično. Za njih ovo, kako da vam kažem, ministre, neće biti vest. Za njih ovo neće biti važno. Njima je važno i oni će se baviti, ako je moguće, da istrgnu iz konteksta neku rečenicu od nas, narodnih poslanika ovde, pa da to onda montiraju u svojim prilozima, ne bi li nastavili da vode monstruoznu hajku protiv narodnih poslanika SNS. Sve što rade poslednjih dana i nedelja jeste zapravo kampanja i hajka protiv pojedinih narodnih poslanika SNS, prvenstveno mislim na gospodina Atlagića, kao i na našu koleginicu Biljanu Pantić Pilju, ali i ostalih poslanika SNS. I sve to uz jednu vrlo pokvarenu i vrlo perfidnu zamenu teza, u kojoj se od žrtve zapravo pravi krivac. Evo kako to izgleda. Odabrao sam samo nekoliko naslova sa portala onih medija koji su pod kontrolom Dragana Đilasa, a građani Srbije dobro znaju koji su mediji u pitanju, pa neću navoditi koji su to mediji. Ako mogu, da zamolim kamermana da pokaže: „Atlagiću baš i ne ide od ruke da bude normalan“. Dakle, ovo je naslov, ovo je članak na internet portalu jednog uticajnog medija u Srbiji, neću reći koji je u pitanju, ali pod kontrolom Dragana Đilasa: „Atlagiću baš ne ide od ruke da bude normalan“. Profesore, ja vam se izvinjavam što čitam ovo, ali želim da građani Srbije vide ko je zapravo ovde žrtva a ko je krivac. „Atlagiću baš ne ide od ruke da bude normalan“. Isti mediji, drugi članak, drugi naslov: „Marko Atlagić profil jednog primitivca“. Ponoviću, pošto kamerman ne želi da ovo uveliča: „Marko Atlagić profil jednog primitivca“. Drugi mediji, ali takođe pod kontrolom Dragana Đilasa, kaže: „Dno, izvesni Atlagić napao glumicu“. Idemo dalje. Još jedan medij, takođe pod kontrolom Dragana Đilasa, kaže: „Marko Atlagić: Doktor za uvrede“. Još jedan medij, takođe pod kontrolom Dragana Đilasa, kaže: „Skupština je postala viber grupa za uvrede“. Zemljo, progutaj nas – prokomentarisao je jedan reditelj, neću mu spominjati ime i prezime. Još jedan medij kaže: „Plakao bih još više – naslovna strana je u pitanju, Marko Atlagić je glavna tema – da sam znao za njegovo prisustvo u konvoju“. E, sad, tu oni pokušavaju da izvrnu ruglu činjenicu da je gospodin Atlagić delio sudbinu srpskog naroda u zločinačkoj akciji „Oluja“, pa kaže – Plakao bih još više da sam znao za njegovo prisustvo u konvoju. Još jedan medij, ovo je sada na društvenim mrežama i to sponzorisano, primetićete, i to je posebna tema, ministre, za vas, u nekom narednom periodu, ako je moguće da se pozabavite silnim sponzorisanjem objava na društvenim mrežama, a to je vrlo skupa delatnost. Želim samo da kandidujem jednu od tema, kojom bi u budućnosti trebali da se pozabavite. Dakle, odakle novci raznim portalima, po mom skromnom mišljenju, mislim da su u pitanju hiljade i hiljade evra za svakodnevno sponzorisanje svojih objava na društvenim mrežama? Da li plaćaju porez na to? Kaže: „Danas je u Skupštini poturena ceduljica izvesnom Marku Atlagiću, zaduženom pljuvaču naprednjaka“. Još jedan portal, isto sponzorisano na društvenim mrežama, ne znam od kojih para, kaže: „Dežurni SNS pljuvač u Skupštini zaradio 28 hiljada evra naših para“. Pazite koliko je ovo bedno. Pazite koliko ovo nema nikakvih skrupula ni morala. Kaže – dežurni SNS pljuvač u Skupštini zaradio 28 hiljada evra naših para, a onda saberu sva primanja Marka Atlagića, ukupna sva primanja mesečna, u svim mandatima, i onda to obračunaju i prikažu kako je Marko Atlagić zaradio 28 hiljada evra. Ko onda koga targetira ovde? Ko kome crta mete na čelu? Ko je ovde žrtva? Dalje, neka Rakić, to vam je zamenica predsednika onoga što je ostalo od Demokratske stranke, kaže: „Atlagić je vratio Skupštinu u radikalsko doba“. To je valjda pokušala na neki način da ga uvredi. Zamislite, kaže zamenica predsednika stranke u kojoj se biju neke dve grupacije, pa se pobiju na sastanku! E, ona je našla nekome da spočitava nešto. I još gomila ovakvih i sličnih članaka, usmerenih jedino i isključivo da vode kampanju protiv poslanika SNS. Ja bih želeo, u moje lično ime, a verujem i u ime većine poslanika u Narodnoj skupštini, da vam čestitam, gospodine Atlagiću, da vam se zahvalim na izuzetnoj hrabrosti koju ste pokazali i da vam čestitam na istrajnosti i na želji da se zajedno sa Aleksandrom Vučićem i sa svima nama borite i nastavite sa borbom za uspešnu, bolju i uređenu Srbiju. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Po amandmanu, reč ima Boris Bursać.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, poštovane kolege poslanici, poštovani građani Srbije, i pored krize koju je prouzrokovala pandemija korona virusa svuda u svetu, pa i u Srbiji, pred nama su se ovih dana našli vrlo obećavajući, ali i optimistični predlozi zakona. Tu pre svega mislim na Predlog zakona o budžetu za 2021. godinu, ali i o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu. Ovim predlozima se predviđa snažan oporavak Srbije, ali i blagi ekonomski rast od 6% BDP u narednoj godini. Dakle, kada najveće svetske ekonomije beleže stagnaciju ili blag oporavak od 3% do 3,4%, Srbija ide ka rastu od 6% BDP-a. Pazite, to nije moja nasumična prognoza, već zvaničan podatak svih svetskih relevantnih institucija, poput MMF, poput Svetske banke, poput Evropske komisije. Kada govorim o Predlogu budžeta za 2021. godinu, bitno je napomenuti da je on direktno usmeren u dva pravca – ka podizanju standarda građana, ali i povećanju kapitalnih investicija. Ono što je takođe bitno i što moram da naglasim jeste da je ovaj Predlog budžeta u skladu sa unapred postavljenim ciljevima naše Vlade. Dakle, to je borba protiv korona virusa i jačanje zdravstvenog sistema, borba za interese našeg naroda na Kosovu i Metohiji, borba protiv organizovanog kriminala i korupcije, očuvanje nezavisnosti i samostalnog odlučivanja Srbije, vladavina prava i ubrzavanje reformi, pogotovo na evropskom putu, kao i ekonomski progres Srbije. Svaki dinar koji naša država uštedi, ona direktno ulaže u investicije, ali i u bolji standard građana. Dokaz o ovoj mojoj konstataciji jeste činjenica koja stoji u Predlogu budžeta koja kaže da je za kapitalne projekte izdvojeno čak 330 milijardi dinara. Istim ovim Predlogom budžeta, odnosno izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu, od 1. januara predviđeno je povećanje penzija po "švajcarskoj formuli" od 5,9%, povećanje minimalne zarade od 6,6%, povećanje zarada zaposlenih u zdravstvu za 5%, kao i ostalih zaposlenih u javnom sektoru za 3,5%, da bi oni dostigli željeni nivo od 1. aprila 2021. godine od 5%. Dakle, na ovaj način povećava se tražnja za robom i uslugama i podržava nivo privredne aktivnosti i samim tim ostvaruje taj projektovani rast od 6%. Takođe, moram naglasiti da ovakvi predlozi vezani za budžet ne bi bili mogući bez prethodno donetih konstruktivnih i nekih možda teških mera. Tu pre svega mislim na fiskalnu konsolidaciju, tu pre svega mislim na četiri uzastopna suficita koji je imala Republika Srbija, ali i na paket ekonomskih mera čiji je cilj bio ublažavanje posledica kovida virusa tokom 2020. godine, čime su faktički stvoreni uslovi za brži oporavak privrede, ali i ostvarivanje tog blagog rasta u 2021. godini. Moram naglasiti da je u prvih 10 meseci 2020. godine imamo priliv od 1,9 milijardi evra stranih investicija, što je čak preko 60% ukupnih investicija u ceo region Zapadnog Balkana. Time smo dokazali da je upravo Srbija centar razvoja u regionu, ali i da je atraktivna stranim investitorima. Iskreno se, gospodine ministre, nadam da će se ovaj nivo investicija nastaviti i u sledećoj godini, ali kao predstavnik opštine Zemun nadam se da će dobar deo tih investicija završiti u Zemunu. Jako bitna činjenica jeste da su ovi predlozi i svojevrsan dokaz da mi ne odustajemo od obećanja koje smo dali građanima u predizbornoj kampanji. Dakle, svim snagama radi se na ispunjenju Plana „Srbija 2025“. Nastavljaju se ulaganja u infrastrukturne projekte, privlače se nove strane investicije, radimo na rastu plata i penzija, radi se na izgradnji brojnih saobraćajnica, rekonstruiše se železnička infrastruktura, trudimo se da svako selo u Srbiji dobije vodovodnu i kanalizacionu mrežu, ulaže se u obrazovanje, ulaže se u nove sportske centre, grade se i opremaju mnoge zdravstveni objekti. Imali smo priliku da vidimo kako je izgrađena jedna od najsavremenijih bolnica u Batajnici za samo četiri meseca. Takođe, radi se na jačanju i stabilnosti dinara, ali i na jačanju i opremanju vojske Srbije, kao jedinom garantu mira i stabilnosti u regionu. Dakle, ovim Predlogom budžeta država je mislila na sve aspekte svog bitisanja, odnosno funkcionisanja i daje sve od sebe da bude vodeća sila u regionu, ali i da pretekne neke članice Evropske unije. Ja lično, a nadam se i moje kolege podržaćemo ove predloge u nadi da će oni biti oslonac i stub za jaku, modernu i zdraviju Srbiju. Živela Srbija.
Zahvaljujem kolega. Po amandmanu prof. dr Marko Atlagić. Izvolite.
Poštovana potpredsednice, poštovani gospodine ministre Mali, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, u članu 8. Predloga Zakona o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu - ispravka amandmana, podržavam tu ispravku. Zašto? Zato što ovom ispravkom omogućavamo pravilan raspored finansijskih sredstava opredeljenog budžeta za Kosovo i Metohiju, kako bi realizovali politiku koju je utvrdila i vodi Vlada Republike Srbije. Kada već govorimo o Kosovu i Metohiji na podsticaj i na molbu mnogih građana, javili su se mnogi građani, da intervenišem. U čemu je reč? Naime, bivši narodni poslanik Balša Božović javio se sa Maldiva ponovo u jednom mediju pod kontrolom Dragana Đilasa i Šolaka koji je rekao, citiram – svi znaju da je Kosovo definitivno izgubljeno 1999. godine, završen citat. I ne samo to, u istom mediju pod kontrolom Dragana Đilasa i Šolaka optužio aktuelnu vlast da sprovodi veliko srpsku politiku Beograd – Podgorica – Banja Luka. Ovako se Balša Božović svrstao u odbranu Republike Srpske i srpskog naroda u dijaspori, ma gde god da živi. I ne samo to. U istom tekstu, uvaženi građani Republike Srbije, nego je žestoko napao SPC, kako ste videli. Moram da kažem, po „Rezoluciji 1244“ Kosovo je sastavni deo Republike Srbije i po Ustavu Republike Srbije, po zakletvi koju je bivši poslanik Balša Božović polagao, čini mi se, dva puta i više u ovom visokom domu. Međutim, on je zaboravio da 27. jula svake godine Priština slavi taj datum. Zašto uvaženi građani Republike Srbije? Zato što je dobila pravni argument od Međunarodnog suda pravde da gura svoju nezavisnost do kraja. Zahvaljujući Đilasovom Jeremiću dobila je to. Ima ih još koji su u to vreme bili. Albansko rukovodstvo smatra, Đilasovog Jerimića i Balšinog Jerimića, tvorcem najvažnijeg papira u rukama tzv. nezavisnosti Kosova. Uvaženi građani Republike Srbije, gospodine ministre i gospođo potpredsednice, Balša Božović je patološki lažov. Vidite, nemam problem da to kažem i da dokažem ili ti distributer lažnih vest. To ne kažem samo ja, gospodine ministre. To kaže i evropska zajednica. Naime, u studiji koja se zove – Mapiranje lažnih vesti i dezinformacija na Zapadnom Balkanu, urađena za Spoljnopolitički odbor Evropskog parlamenta kaže se da je najveći distributer lažnih vesti na Zapadnom Balkanu u opoziciji je upravo Balša Božović. Poštovani narodni poslanici, zato tražim od Balše Božovića bar malo dostojanstva, da se izvini za sve laži, za sve uvrede koje je izgovorio u zadnjih bar četiri godine o predsedniku Republike Aleksandru Vučiću, njegovom bratu, njegovoj porodici, Vladi Republike Srbije i pojedinim ministrima, o uvaženim narodnim poslanicima, posebno dr Aleksandru Martinoviću i dr Vladimiru Orliću, Miloradu Dodiku, a posebno Sinodu SPC i mnogim drugima, da ne nabrajam. Ovo je vrlo važno, poštovani građani Republike Srbije, što ću sada da kažem, i uvaženi narodni poslanici, Balša Božović ili ti Božović, kako hoće, je osnovao Akademiju za demokratiju na Zapadnom Balkanu sa centrom u Novom Sadu, zamislite, verovatno za širenje dezinformacija, kao što je upozorila evropska zajednica. Centar te njegove Akademije je u Novom Sadu i gle čuda jedan od glavnih predavača pored mnogih je Bogić Bogičević, građanima vrlo dobro poznat, čijim je glasom razbijena SFRJ i nije on jedini. Ima ih više. Neću ih sada sve nabrajati. Vi vrlo dobro znate, uvaženi građani i uvaženi narodni poslanici, da ja vrlo često kada govorim o medijskim napadima počevši od predsednika Republike do običnih građana da pokušam uvek činjenice da iznesem. Za sve one laži koje su iznesene ne na moje ime, to mogu učiniti i dalje, nego drugih uvaženih narodnih poslanika, ja ću završiti sa jednim citatom, a pre toga da kažem da je kritika medija i te kako dobra, ali kritika, podvlačim, se zasniva na istinitosti iznetih činjenica. Sve drugo je kritizerstvo. To je distribucija lažnih vesti, kao što radi Balša Božović, Dragan Đilas, Vuk Jeremić i električni politički zec Dragana Đilasa – Marinika Tepić i mnogi drugi. Svima vama, gospodo, koji se bavite distribucijom lažnih vesti, pogotovo onima koji su zakletvu u ovom visokom domu dali da će širiti istinu, a ne laž, odgovaram citatom iz 1953. godine šefa osoblja u „Njujork tajmsu“ koji je rekao ovo, citiram – i neka se nađu svi oni koji su ovih dana i ovih godina, ala Balša Božović, Dragan Đilas i mnogi drugi koji su širili laži, citiram – posao novinara je da uništi istinu, da otvoreno lažu, da izvrću, da ozloglašavaju, da se klanjaju pred zlatnim teletom i da prodaju vlastitu zemlju i narod da bi zaradili hleb. Svi to znaju. Mi smo oruđe sluge bogataša koji su iza kulisa. Ko se krije iza kulisa Dragana Đilasa? Neka se prepoznaju svi oni analitičari tzv. analitičari i novinari koji ne iznose činjenice ovih dana i dodajem dalje uz taj citat – mi smo marionete, oni vuku konce, a mi plešemo. Naš talenat, naše mogućnosti, naš život, vlasništvo su drugih ljudi i zadnja rečenica, mi smo intelektualne prostitutke, završen citat. I na kraju, još jednom molim Balšu Božovića za sve one uvrede koje je izrekao i širio laži u ovom visokom domu, posebno o predsedniku Republike Aleksandru Vučiću, njegovom bratu i njegovoj porodici, uvaženim narodnim poslanicima, doktoru Aleksandru Martinoviću i doktoru Vladi Orliću i mnogim drugima da ih ne nabrajam, narodnim poslanicima, da toliko hrabrosti skupi, da se izvini bar. Dakle, ja ovo ne kažem, ovo kaže, videli ste i ova studija Evropske zajednice, ko laže, taj krade. Učili smo mi to nekad, odnosno i naši studenti i đaci uče u logici, u srednjoj školi, dalje neću da govorim. Poštovani građani Republike Srbije, nema te sile koja će zaustaviti narodne poslanike da neće nositi interese građana i braniti istinu u ovom visokom domu. Ma neće mene jedan Dragan Đilas da ućutka, neka istinu iznese, nek se sučeli gde god hoće samnom, pa to nije mogao Najs u Hagu. Evo ja mu poručujem i predsedavajući iz suda Robinson i ako je njegova vlast sad mu saopštava, moju malenkost na ulazu Filozofskog fakulteta u Nišu, osam dana pred odlazak učinila je ono što je učinila automobilom. Neka mu služi na čast, mi to nećemo raditi. Mi nećemo širiti lažne vesti, nego baviti se istinom i niko ne može zaustaviti modernizaciju Srbije u ovim teškim vremenima pandemije koju provodi Vlada Republike Srbije, najveći broj poslanika u ovom visokom domu i građani Republike Srbije. Ja znam da ih boli sada, moje političke protivnike, ali motor ubrzane mobilizacije je predsednik Republike Aleksandar Vučić. Ja znam da vas boli to, ali ne možete me zaustaviti da to kažem, recite, da li je ili nije i ovo moram da završim. Vi kritičari, odnosno kritizeri koji kažete u Đilasovim medijima, pod njegovom kontrolom da sam ja izrekao u ovom visokom domu rečenicu da će se po predsedniku Republike Aleksandru Vučiću meriti vreme, dabome da jesam, ali zaboravili ste druge stvari. Rekao sam od njegovog dolaska na vlast u ovom visokom domu, da vidite kao što reče poslanik Marković, kako zloupotrebljavate, od dolaska njegovog i pre dolaska, šta je bilo pre dolaska, šta je bilo sa državom – uništena, infrastruktura, privreda itd, a dolaskom njega na vlast Srbija ide u modernizaciju. Da sada ne nabrajam, da vidite kako pojedini novinari pod kontrolom Dragana Đilasa falsifikuju. Dabome da će se vreme meriti. Dakle, pre dolaska i posle dolaska, a njegovim dolaskom je modernizacija Republike Srbije. Kada sam već uzeo reč, dozvolite, jer gospodine Siniša Mali vi vrlo često kažete i pozivate se na 2014. godinu i na onaj ekspoze. Dabome da je tako, hvala vam, jer ste vi savestan, odgovoran i najbolji ministar. To njih boli zadnjih 20 godina, što primećujete i što znate i što ste verovatno jedan, ne verovatno, nego sigurno tvorac tog dokumenta. Taj dokument je vrlo važan. Na 200 i nešto strana. Novinari tzv. su mene izrubljivali što sam rekao da je to najbolji ekspoze, program Vlade od 1804. godine do danas i onaj koji piše svakodnevno izmišljotine, dolazi ovde pred ovu klupu i pita otkud znam. Kažem, treba izučiti sve ekspozee, koliko ste to radili, dva meseca pa odo na Maldive i na more. Dakle, upravo ono što ste rekli, to je suština, to je preokret i po tome će se meriti vreme. Pre dolaska Aleksandra Vučića na vlast i posle dolaska kada Srbija doživljava reforme i modernizaciju i spašava se od bankrota. Živela Srbija.
Zahvaljujem prof. Atlagiću. Reč ima narodni poslanik Nikola Radosavljević.
Poštovani potpredsedniče, poštovani ministre, uvažene kolege narodni poslanici, predlažem da se usvoji amandman koji je podnela Vlada Republike Srbije na Zakon o budžetu za 2021. godinu, jer ovi amandmani imaju za cilj bolje usklađivanje radi realizacije kapitalnih projekata, a jedan od bitnih kapitalnih projekata je modernizacija železnice, prelazak na obnovljive izvore energije, efikasna energetska efikasnost i čistija goriva, ali i poboljšanje uslova života na KiM i funkcionisanje svih ustanova u našoj južnoj pokrajini. Građani Srbije moraju da znaju da danas i pored aktuelne pandemije izazvane virusom korona i najveće ekonomske krize koja je pogodila čitav svet, Vlada Republike Srbije je dostavila za usvajanje budžet za 2021. godinu upravo onakav kakav i dolikuje, a to je razvojni budžet koji obuhvata sve kapitalne investicije koje su od ogromnom značaja za našu državu. Pored ovih kapitalnih investicija Vlade Republike Srbije od 1. januara naredne godine povećava penzije za 5,9%, u javnom sektoru povećava plate za 3,5%, od aprila za još 1,5%, što ukupno dovodi do povećanja u javnom sektoru plata za 5%. Svedoci smo da se u zdravstvu koje je danas temelj i koje čuva naše živote, dosta radilo i da su se povećale plate i kroz razne stimulacije svim zdravstvenim radnicima, ali očekujemo povećanje plata i u zdravstvu svim zdravstvenim radnicima od 1. januara 2021. godine. Ozbiljna ulaganje naše države u zdravstvo i zdravstveni sistem ukazuje na to da je prioritet svih prioriteta upravo zdravlje građana i briga o građanima. Zato je ovim budžetom i predviđeno ogromno ulaganje u infrastrukturu, izgradnju bolnica, renoviranje i rekonstrukcija postojećih bolnica, ali i obezbeđenje nove medicinske opreme. Gospodin ministar je obrazložio da je zajedno sa RFZO i sa Ministarstvom zdravlja doneo jednu veoma važnu odluku, a tiče se preventive. Pozdravio bih taj predlog, jer je preventiva veoma značajna kako bi se izbegle i u ranoj fazi otkrile teške bolesti. Posebno je ovim budžetom stavljen akcenat na privredu, stvaranju novih vrednosti, kao i uslužne delatnosti. Nakon seta ekonomskih mera koje smo imali od aprila meseca ove godine, a koje su imali za cilj upravo očuvanje proizvodnih kapaciteta, celokupne naše privrede, održavanje životnog standarda i obezbeđenje likvidnosti svih privrednih subjekata i linearne pomoći o kojoj sam i ranije govorio nastavlja se ekonomski razvoj i nastavljaju se ekonomske mere koje su usmerene na pojedine sektore, ali su usmerene i na privatne sektore što je od velikog značaja. Najveći deo budžeta upravo je usmeren ka podršci privrede, velikim investicijama, razvoju preduzetništva i unapređenju poslovne infrastrukture. Snaga jedne države ogleda se u tome koliko je jaka njena privreda, ali i koliko je jaka njena vojska. Mi godinama ulažemo u Vojsku Srbije, namensku industriju, čime smo od jednog nasleđenog gotovo propalog stanja, izrasli u ozbiljnu, profesionalnu vojsku koja je vratila svoj sjaj, a domaća namenska industrija je opravdala svoje postojanje i pokazalo se da je to od veoma velikog značaja za našu zemlju. Zato su u budžetu za 2021. godinu u odnosu na 2020. godinu opredeljena sredstva veća za gotovo sedam milijardi dinara gde se ovim budžetom i omogućava dodatno opremanje i modernizacija naše vojske, ali i povećanje životnog standarda pripadnicima Vojske Srbije. Nacrtom zakona o budžetu za 2021. godinu MUP isto ima opredeljena sredstva veća u odnosu na 2020. godinu za gotovo 4,3 milijarde dinara, čime se isto stavlja akcenat na ubrzano poboljšanje materijalnog statusa zaposlenih radnika u MUP, ali i modernizacije lične opreme i materijalnih sredstava. Posebno moram da naglasim da država Srbija brine o KiM i o našim građanima koji žive tamo, ali brine i o svi Srbima u dijaspori gde se odvajaju ozbiljna sredstva za očuvanje našeg integriteta, kulturnog nasleđa i poboljšanja života. Na kraju bih želeo da zaključim da bez obzira na današnju situaciju i posledice koje imamo od pandemije, a zahvaljujući merama Vlade Republike Srbije iz 2014. godine kada smo sproveli teške reforme, na čijem čelu je tada bio današnji predsednik Aleksandar Vučić, mi smo upravo stvorili ovakve uslove za ovakav budžet koji je u odnosu na 2020. godinu veći u svim oblastima i da ćemo pored najveće krize, a po projekciji Međunarodnog monetarnog fonda i Evropske komisije imati najmanji pad BDP u Evropi. Dodao bih još da ovakvim budžetom se postavljaju upravo jaki temelji i to temelji za plan „Srbija 2025“. Da je ovaj budžet upravo budžet po meri naroda, ali ujedno zato i predstavlja metu dežurnih kritičara, raznoraznih tajkuna, raznoraznih Đilasovaca kojima se pričinjavaju budžetske pare koji su nekada završavale u njihovim džepovima kada su postojali sve bogatiji, a građani Srbije sve siromašniji. Na njihovu žalost građani Srbije odlično pamte period njihove vladavine. Zahvaljujem.
Hvala, reč ima Sonja Vlahović.
Hvala, poštovani potpredsedniče. Javljam se po amandmanu, ali ću se osvrnuti par godina unazad. Godine 2014. sam postala narodna poslanica. Od tada sam u Odboru za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Meni je to veoma bitna godina, ali i godina kada smo počeli sa sprovođenjem teških ekonomskih mera fiskalne konsolidacije. Tada smo bili u budžetskom deficitu. Posle teških ekonomskih mera došli smo do 2016. godine, četiri godine za redom imamo suficit u budžetu. Dočekali smo i 2020. godinu, prvi njen kvartal takođe sa suficitom. Jedini koji su verovali u takve teške ekonomske mere bili su građani Republike Srbije. I ovaj način ću iskoristiti da im se zahvalim. U godini 2020. kada je svetom zavladala pandemija, naša zemlja je odreagovala sa ekonomskim merama i na taj način, ne zato što smo mi… bili smo spremni da reagujemo tako, zato što smo bili ekonomski toliko ojačali, postigli privredni rast i ostvarili smo jedan od najboljih rezultata u 2020. godini, u godini kada se svet bori da sačuva živote ljudi i ekonomiju, u godini velike pandemije. Stabilan nam je dinar, stabilna nam je inflacija i naravno stopa nezaposlenosti. Pred nama je budžet za 2021. godinu. Pored dobro projektovanih javnih prihoda i javnih rashoda vodi se ujedno računa i o standardu građana, kao i o kapitalnim ulaganjima i investicijama. Uporedo ćemo povećati penzije, naravno minimalne zarade, kao i plate u javnom sektoru, ali ćemo voditi računa i o ulaganjima u infrastrukturu, autoputeve, železnicu, energetska postrojenja, kao i ulaganje u jačanje odbrane i bezbednosti države. Pored toga, ovim Predlogom budžeta Republike Srbije stvoriće se uslovi za brži oporavak naše privrede i ostvarivanje popriličnog dinamičnog privrednog rasta u periodu kada je čitav svet pogođen pandemijom Kovid 19. Ovu konstataciju u svojim izveštajima potvrđuje i MMF, kao i Svetska banka. Predloženi budžet će biti stimulativan i za strane investitore, kao što se može videti značajna sredstva u 2021. godini će se izdvajati za regionalni razvoj, hoću reći za smanjenje razlike disproporcije koje u našoj zemlji već ima decenijama unazad. Ne sme se izostaviti ni određeni deo koji se u budžetu 2021. izdvaja za institucije i ustanove na KiM. Kada se svemu ovome može dodati, uz ovako projektovani budžet za 2021. godinu, javni dug će biti pod apsolutnom kontrolom, onda to predstavlja posebno kvalitativnu dimenziju, makroekonomske stabilnosti i poslovnog ambijenta u našoj zemlji. Uvaženi ministre, ispred nas su zadati ciljevi. Imamo ih šest, a jedan od njih je jačanje ekonomsko naše zemlje. Svesni smo da to ne možemo bez privatnog sektora, zato je Vlada Srbije i vi kao uvaženi ministar, u ovoj godini kada nas je zahvatila pandemija, veoma brzo i efikasno reagovali sa ekonomskim merama. Mnogo ste pomogli privatnom sektoru. Privatnom sektoru ste omogućili da preko Fonda za razvoj imaju mogućnost kredita, podizanja kredita sa veoma malom stopom, kreditnom stopom koja je oko 1%, ne oko, nego tačno 1%. Omogućili ste isplatu tri cela minimalca i 60% od dva minimalca. Sada ste pomogli i odlaganje, naravno neću zaboraviti i odlaganje plaćanja poreza i doprinosa i omogući ste na 24 rate da se isplati taj porez. Onda ste zajedno u dogovoru sa Narodnom bankom omogućili da se rate za kredit kako fizičkim tako i privatnim licima, u stvari pravnim licima odlaganje rata kredita. Sada ste dali plus ovim merama ekonomskim, po jedan minimalac hotelijerima, ugostiteljima, turističkim organizacijama i renta kar organizacijama. Ja očekujem a i naš predsednik Aleksandar Vučić je najavio da ćemo i u 2021. godini nekim ekonomskim merama pomoći privatnom sektoru. Jer, bez jakog privatnog sektora nećemo moći da ispunimo jedan od važnijih ciljeva a to je ekonomsko jačanje naše zemlje. Naš cilj je da u naredne dve godine ostvarimo zbirno najbolji rezultat u Evropi. Plan ispred nas je 2025 koji ćemo naravno ostvariti. Hvala.
Zahvaljujem. Za reč se prijavila Olja Petrović. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnikom, poštovane Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije na samom početku želim da kažem da ćemo u danu za glasanje zajedno sa poslaničkom grupom Aleksandar Vučić – Za našu decu kojoj pripadam da podržimo amandman na član 1. koji je podnela Vlada Republike Srbije, iz istih razloga koje je predlagač naveo u svom obrazloženju. Ono što želim da istaknem i ono što vidimo, od kako je SNS došla na vlast, ona se ponaša odgovorno prema svakom dinaru građana Republike Srbije, koji zaslužuju da znaju gde i na koji način se njihov novac troši. To možemo da vidimo i u ovoj raspravi kroz Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu, ali i Predlog zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2019. godinu, što je od prošle godine postala i praksa. Nedavno su se pojavili podaci, a o tome je najpre u ovom visokom domu govorio kolega Mirković, a danas i kolega Bakarec i koleginica Božić i apelovali da se ti navodi od nadležnih institucija ispitaju, da je konsultantskoj firmi u Grčkoj uplaćeno na čak 2,5 miliona evra, a zatim ukupno osam miliona evra novca građana Republike Srbije za tzv. pomoć prilikom izgradnje mosta na Adi. Moram da napomenem da se firma koja se pominje, čak ni ne bavi građevinom. Ja sada razmišljam, a to razmišljanje delim sa vama, dragi građani Republike Srbije, koliko je ovakvih sumnjivih troškova bilo za vreme vladavine tajkuna koji su bili na vlast pre SNS. Razmišljam, koliko je ovakvih sumnjivih troškova bilo za vreme vladavine tajkuna koji su bili na vlasti pre SNS. Razmišljam, da li možda zbog ovakvih i sličnih, u najmanju ruku, neopravdanih trošenja sredstava, Srbija, pre dolaska Aleksandra Vučića i SNS, bila pred bankrotom sa praznom državnom kasom i sa katancima na firmama koje su zapošljavale na hiljade radnika. Da li su zbog ovakvih trošenja sredstava naši građani ostajali bez kore hleba? Da li je možda umesto za izgradnju vrtića i bolnica, novac odlazio u džepove Dragana Đilasa, koji je za samo nekoliko godina, koliko je bio na vlasti, u svoj džep strpao za nas obične građane nezamislivih 619.000.000 evra. Ja se pitam a verujem da se pitate i vi, dragi građani Republike Srbije, u ovom periodu, država je po prvi put u istoriji, najveći teret krize preuzela na sebe i time omogućila privredi da nastavi da živi. Da li se neko pita da li bi to bilo moguće da se kriza dogodila samo pre par godina i pre nego što je SNS došla na vlast? Odgovor je da svakako ne bi bilo moguće, da prethodnih godina nismo vodili odgovornu politiku na čelu sa Aleksandrom Vučićem, da nismo prošli niz teških reformi i da se nismo prema finansijama ponašali domaćinski i na taj način četiri godine za redom ostvarili suficit u budžetu. Kada se osvrnemo i napravimo retrospektivu od marta meseca ove godine, vidimo da je država reagovala pravovremeno i da je reagovala odlučno, da negativne efekte krize svede na minimum. Država je realizovala niz mera pomoći, ali tu se nije stalo, pa će se tako sredinom decembra uplatiti još jedna minimalna zarada za sve one u ugostiteljskoj industriji, a tu se podrazumevaju ugostiteljski radnici, renta kar agencije, turistički vodiči i hotelijeri i pored toga, uplatiće se još jedna pomoć, jednokratna, penzionerima u iznosu od 5.000 dinara. Ukupna pomoć države zajedno sa ovim novim merama i od početka pandemije koja je izazvana Kovdiom 19 iznosiće 700 milijardi dinara ili šest milijardi evra, što je 12,7% našeg BDP. Malo je zemalja u svetu koje su sprovele ovako jake i snažne mere. Pored toga, naš javni dug je ispod 60% BDP i u budžetu za ovu i u budžetu za narednu godinu. Da smo dobro reagovali, ne kažemo samo mi, kažu i ocene MMF i Evropska komisija. Srbija u ovom periodu beleži najveći rast, odnosno najmanji pad BDP, a planirano je da u 2021. godini stopa rasta BDP iznosi 6%. Od 1. januara, uslediće i povećanje penzija u iznosu od 5,9% kao i povećanje plata zdravstvenim radnicima u iznosima od 5%, kao i povećanje svim zaposlenima u javnom sektoru u iznosu od 3,5%, s tim da će dodatno povećanje od 1,5% dobiti od aprila meseca naredne godine. Upoređujući samo 2011. godinu sa 2020. godinom, plata medicinskih sestara porasla je 63%, odnosno za 22.300 dinara, dok se plata doktora povećala za 54,% i posle ovog poslednjeg povećanja iznosiće oko 103.000 dinara. Takođe, dodatno povećanje i za vojnike biće u iznosu od 10% od aprila naredne godine. Napominjem da su u odnosu na 2012. godinu, zarade u Vojsci povećane za preko 40%, a pored toga Vojska se danas oprema i najsavremenijim sredstvima. Nikada veća sredstva budžeta za 2021. godinu, nisu predviđena za kapitalne investicije od čak 330 milijardi dinara, što je 5,5% BDP. Nastaviće se sa izgradnjom puteva, iako smo već izgradili 350km puteva, nastaviće se i sa ulaganjem novca u nove industrijske parkove, ali i rekonstrukciju pruga kao što je pruga Niš-Dimitrovgrad, ali i brza pruga od Beograda do Novog Sada. Ono što je možda u ovom trenutku najvažnije, nastaviće se sa ulaganjem u zdravstvo. Mi smo dobili dve nove Kovid bolnice u Batajnici koja je već počela sa prijemom pacijenata i u Kruševcu i time se mogu pohvaliti samo još dve zemlje u svetu, a to su Kina i Rusija. Pored toga, budžetom za 2021. godinu izdvojena su sredstva i za izgradnju novih domova zdravlja u Loznici, Aranđelovcu, Smederevskoj Palanci i Vranju. Takođe, predviđen je i nastavak završetka KC u Beogradu, kao i izgradnja KCV u Novom Sadu i KC u Kragujevcu. Za čak 22 zdravstvene ustanove, potpisani su ugovori za rekonstrukciju, među kojima je i Opšta bolnica u Pirotu iz koje ja dolazim, za šta je ukupno predviđeno 5,2 milijarde dinara. Sledeće godine počeće se sa gradnjom beogradskog metroa. Znam da mnogi građani ne veruju u izgradnju metroa jer je to njima obećavano svake godine od 2009. do 2012. godine, kada je novac građana odlazio, pa možda za 35 nekretnina Gojka Đilasa u najužem centru Beograda koje se mere hektarima i za koje smo nedavno saznali. Sve ove investicije koje se realizuju, podstiču rast ekonomije, zapošljavaju se ljudi, a s druge strane podstiču i privatne investicije, pa smo tako u prvih devet meseci imali 1,9 milijardi direktnih stranih investicija što znači da je više od 60% svega što je ušlo na zapadni Balkan došlo u Srbiju. U poslednje dve do tri godine rangirani smo kao zemlja broj jedan po privlačenju stranih investicija. Srbija je upravo zbog ponašanja u krizi pokazala da možemo da vodimo računa o stabilnosti, da brinemo o privredi i na taj način postali smo još atraktivniji za sve buduće strane ulagače. Nastavićemo na čelu sa Aleksandrom Vučićem da gradimo snažnu i ekonomski jaku zemlju za budućnost naše dece. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima Uglješa Mrdić.
Uvaženi predsedavajući, uvaženi ministre sa saradnicima, kolege narodni poslanici, građani Republike Srbije. Pred nama se nalazi razvojni budžet. Kada analiziramo ovaj Predlog budžeta možemo samo do dođemo do zaključka da su i predsednik Republike Srbije i Vlada Republike Srbije vodili računa o interesu građana Srbije, za razliku od nekog prethodnog perioda pre 2012. godine, što se tiče nivoa Srbije i što se tiče grada Beograda pre 2014. godine, o čemu odlično zna i gospodin Mali kao ministar finansija i ranije kao gradonačelnik Beograda i te kako se upoznao sa raznim malverzacijama i korupcionaškim aferama njegovih prethodnika. Tu prvenstveno mislim na nekadašnjeg gradonačelnika Beograda Dragana Đilasa. Mi danas imamo budžet gde se isključivo gleda interes građana Republike Srbije. Gleda se da se uloži u zdravstvo, u prosvetu, u infrastrukturu, u sve ono što je potrebno, uvećanje plata i penzije. Dakle i ovim budžetom i ovim povećanjem penzija i ovim dodatkom koji će dobiti naši dragi penzioneri, Vlada Republike Srbije i predsednik Srbije potvrđuju da se vodi računa o našim najstarijim građanima, našim seniorima koji su gradili našu državu decenijama i koji su za vreme svog radnog veka radili pošteno, čestito da bi nama mlađim ljudima ostavili uređenu zemlju. Međutim, na njihovom putu tu uređenu zemlju su rasturali i hteli još više da rasture ljudi poput Dragana Đilasa, Vuka Jeremića i njihovi politički saborci koji i dan danas pokušavaju putem njihovim medija na bilo koji način sa svim mogućim raspoloživim sredstvima i da prete predsedniku Aleksandru Vučiću i njegovoj porodici i da vređaju Skupštinu Srbije, i da vređaju i napadaju moje divne kolege iz poslaničkog kluba narodne poslanike koji, naročito naši mlađi i iskusni, koji žele samo ono što je naš zadatak, da radimo u interesu i države Srbije i građana Srbije. Da krenem po sektorima. Ono što me posebno raduje je ulaganje u zdravstvo. Analizirajući ovaj budžet vidim da se i te kako vodilo računa, svaki dinar uložen u zdravstvo je dinar za spas nečijeg života. Naročito me raduje što će biti značajna sredstva uložena u rekonstrukciju i završetak renoviranja Kliničkog centra Srbije, kao i kliničkih centara iz drugih zdravstvenih ustanova u Novom Sadu, Kragujevcu, Nišu i drugim gradovima. Takođe, za razliku od ranije, kada smo imali razne afere i lopovluka i raznog kraduckanja kada je u pitanju izgradnja puteva nastavlja se sa umrežavanjem Srbije što se tiče modernih, savremenih saobraćajnica, da se autoputevima spoje istog i zapad naše drage Srbije. Takođe, Srbija je ovim budžetom pokazala da vodi računa i o srpskom narodu i institucijama na KiM, kao i bratskoj Republici Srpskoj. Srbija i ove godine kao i prethodnih godina značajna sredstva izdvaja za ulaganje i što se tiče Republike Srpske, i što se tiče onih delova BiH gde živi većinski srpski narod, a koji se nalaze na području Federacije BiH. Naravno, jedan od najvećih takvih infrastrukturnih projekata je i izgradnja modernog Aerodroma u Trebinju, što će samo još više da ojača i očvrsne veze Srbije i Republike Srpske. Želim da pohvalim i sva ova ulaganja koja će budžetom biti uložena i u oblasti kulture, a i u oblasti sporta. Pokazalo se, a o čemu je ministar Siniša Mali govorio prekjuče, da će bukvalno u za sve olimpijske sportove biti uložena sredstva ne samo u sportske programe nego i što se tiče izgradnje i modernizacije postojećih i novih sportskih objekata i to ne samo u Beogradu i Novom Sadu, nego širom Srbije, što se nadam da će građani znati da cene. Na kraju, vodilo se računa i o prosveti. Video sam da će određena finansijska sredstva da se ulože i u renoviranje, rekonstrukciju i izgradnju predškolskih i školskih ustanova širom naše zemlje, što potvrđuje da Vlada Republike Srbije i predsednik Aleksandar Vučić i te kako vode računa da brinu o našim mlađima. I ovim budžetom smo potvrdili, i ovim sjajnim izlaganjima mojih kolega iz poslaničke grupe i premijerke Ane Brnabić i Siniše Malog i svih predstavnika Vlade koji su govorili ovde u ova tri dana, o našem budžetu, potvrđuje se da Srbija uvek ima dva puta. Srbija je na sreći za vreme ovih izbora izabrala taj prvi put, a to je put budućnosti, put za našu decu, put poštovanja državnih i nacionalnih interesa i put da se stane i mafiji i korupciji. Naravno, imali smo i drugi put, to je put Dragana Đilasa, na sreću, građani Srbije su prepoznali koji je pravi put, to je put Aleksandra Vučića i nadam se da će u narednom periodu građani znati da cene i ono što radi Vlada Republike Srbije i predsednik Vučić, a to je da budžet treba da se puni, budžet treba da bude razvojni i da se vodi računa o ekonomiji naše države, a ne da budžet Republike, gradova i opština kao što je radio Dragan Đilas i njegovi saradnici, da budžet služi za pražnjenje, na štetu građana i države radi punjenja u svoje sopstvene džepove. Prema tome, ministre, svaka čast na ovom budžetu, imajući u vidu da je pandemija, izazvana korona virusom pogodila ne samo Srbiju, nego Evropu i ceo svet. Vi ste zahvaljujući i podršci predsednika Srbije, i Vlade Republike Srbije pokazali kako jedna mala Srbija u odnosu na ostatak sveta može da vodi odličnu finansijsku politiku i da bude u vrhu Evrope, što se tiče finansijske stabilizacije sada kada nam je teško. Samo tako nastavite i naravno da ću u danu za glasanje glasati za ovaj budžet. Živela Srbija!
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Milijana Sakić. Izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi predsedavajući. Uvaženi ministre, koleginice i kolege narodni poslanici, građanke i građani Srbije, imali smo priliku da u više navrata kroz izjave najodgovornijih ljudi koji vode našu državu dobijemo potvrdu o značajno uvećanim sredstvima koja se iz godine u godinu izdvajaju u oblasti socijalne politike i zdravstva, kao i o politici koju država kontinuirano vodi već osam godina u ovom oblastima. Možda smo tek sada u ovim okolnostima postali svesni koliko je to zapravo važno. Danas je Međunarodni dan ljudskih prava. U ovom trenutku želim da govorim o sredstvima iz budžeta, koja su opredeljena za podršku koja su opredeljena za podršku osobama sa invaliditetom, za podizanje kvaliteta njihovog svakodnevnog života, za ostvarivanje njihovih prava, sagledavanje mogućnosti, kao i veću uključenost u sve sfere društvenog života. Populaciju osoba sa invaliditetom su uočene sa različitim problemima, i kada neko kaže da je ono što se izdvaja malo ili nedovoljno, mora se imati u vidu da su ova ulaganja iz godine u godinu ipak znatno uvećana. Svako ko je želeo da se podrobnije bavi ovom temom i da u nominalnim iznosima prati ova davanja zna o čemu ja tačno govorim i ja vas sada ciframa ne bih zamarala. Ovim budžetom tako je planirano povećanje edukativnih i promotivnih aktivnosti u vezi sa unapređenjem položaja i prava osoba sa invaliditetom. Kontinuirano se uvećava i broj učešća jedinica lokalne samouprave na konkursu za nagradu o pristupačnosti, što će takođe doprineti boljoj integraciji osoba sa invaliditetom, a u budžetu ima mesta i za subvencije za prevoz osoba sa invaliditetom. Ja dolazim iz sredine, iz lokalne samouprave koja, prateći intencije i odnos države prema osobama sa invaliditetom, i sama čini mnogo u ovoj oblasti i mogu sa ponosom reći da je saradnja nadležnih državnih organa sa lokalnom samoupravom, konkretno sa gradom Loznica, izuzetna. Grad Loznica bi u to smislu mogao da bude primer dobre prakse. Kako i sama pripadam populaciji osoba sa invaliditetom, bila mi je namera da izrazim zadovoljstvo naporima koje država čini i ohrabrim i podstaknem nadležne držane organe i lokalne samouprave da osobe sa invaliditetom učine što vidljivijim kako bi se stvorili svakoliki uslovi za zadovoljenje njihovih potreba. Složićete se sa mnom, nisu to nikakve posebne potrebe, kako se to nekada ranije govorilo, to su potrebe koje ima svaki član našeg društva. Na kraju, na nama je da stvorimo društvo jednakih šansi za sve. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, gospođo Sakić. Sve čestitke na vašem prvom obraćanju Narodnoj skupštini. Reč ima narodni poslanik Đorđe Dabić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani narodni poslanici, dame i gospodo, uvaženi ministre, pre svega želim da pohvalim vaš odnos prema ovom Visokom domu. Već šesti ili sedmi put ste ovde pred narodnim poslanicima u Narodnoj skupštini, možda i više od samog predsednika Skupštine. Što se tiče toga, bitno je da unesemo jedan duh transparentnosti u ceo proces donošenja i budžeta i završnog računa za prethodnu godinu. Što se tiče prethodnog dana, kada smo razgovarali o završnom računu za 2019. godinu, svakako je bitno istaći da smo mi 2019. godine imali godinu infrastrukture, imali smo godinu kada smo i te kako mnogo radili na svim onim projektima koji su bili godinama na čekanju . Podsetiću vas, to je godina kada smo završili konačno Koridor 10, dakle istočni i južni krak Koridora 10, završili smo kompletno Koridor 11, dakle autoput „Miloš Veliki“, Beograd – Čačak. Danas sa Zlatibora do ovog Viskog doma trebalo mi je svega dva sata i 15 minuta, a pre četiri ili pet godina sigurno bi mi trebalo četiri, četiri i po sata. To su rezultati koje ljudi cene, to je ono što se meri, to su rezultati iza kojih treba stati. Svakako, govorimo takođe da mi 18 godina nismo imali priliku da vidimo završni račun ovde u Narodnoj skupštini i to je doprinos prethodne Vlade koja je ustanovila jednu novu praksu, dakle da svake godine vidimo šta je to Vlada radila, šta su to ministarstva radila i na koji način je trošen novac građana Srbije. Prema tome, pored toga što smo završili dva važna koridora, započeli smo gradnju Moravskog koridora. Dakle, 800 miliona evra izdvojili smo za tu deonicu koja će spojiti zapadnu, južnu, istočnu Srbiju. Dakle, spojićemo sve ono što je neophodno bilo mnogo godina ranije uraditi. Taj koridor će, pored toga što će koštati 800 miliona evra, doprineti razvoju celog dela centralne Srbije. Imamo, takođe, ulaganja velika u koridor, u autoput Ruma – Šabac. Te godine smo započeli upravo taj auto put. Šabac – Loznica brza saobraćajnica, sve je to započeto te 2019. godine. Zato je posebno veliko zadovoljstvo što smo juče imali priliku da razgovaramo o tom budžetu. Na kraju krajeva, te godine smo imali suficit u budžetu od 33 milijarde dinara i kad se neki pitaju kako smo to spremno dočekali krizu 2020. godine, pa zato što smo imali dobar suficit u budžetu 2019. godine i imali smo, dakle, četiri godine unazad suficit. Dakle, to su rezultati iza kojih smo mogli da stanemo i zato smo imali novac da 2020. godine finansiramo sve ono što je potrebno kada je nastupila korona kriza. Zato smo uspeli, da podsetim javnost, da izdvojimo 700 milijardi dinara i da sve te projekte koji su bili neophodni te godine, 2020, započnemo i da damo novac najpogođenijim sektorima - privredi, našim građanima. Uspeli smo da kao odgovor na kovid krizu damo zaista jedan ozbiljan paket mera podrške i privredi i zdravstvenom sistemu. Na kraju krajeva, to je izvelo našu državu iz krize. Uspeli smo da danas govorimo o dobrim rezultatima, od svega minus 1% BDP-a, što je u najboljem rangu sa svim državama Evrope. Naša privreda nije osetila značajniji udarac krize, kada je reč o koroni. Naravno, imamo i novi paket mera podrške. Sedamdeset i dve hiljade ljudi zaposlenih u Srbiji dobiće minimalac, koji su pogođeni u određenim sektorima. Pre svega, govorim o hotelijerstvu i za turizam. Voleo bih, ministre, da na još jedan način pronađemo modalitet kako pomoći privredu koja je zaista ovim merama zaključavanja, pre svega govorim o ugostiteljima… Ja dolazim iz tog sektora, pa zato i moram da kažem. Mislim da Vlada mora sesti sa predstavnicima ugostiteljskih udruženja i naći način kako da još više pomogne da se prevaziđe ova kriza. Oni su najpogođeniji prethodnim merama, odnosno ovim zaključavanjima od 17 časova. Mislim da tu možemo da nađemo načine. Vi ste rekli da porezi koji dolaze na naplatu od januara ne mogu da se otpišu, ali možda da nađemo neki način kako da eventualno to još odložimo zato što zaista u januaru nam nastupa još jedan dodatni udara. Dakle, čini mi se da će mnogi poslodavci da se odlučuju za otpuštanje radnika ako budu bili prinuđeni, s obzirom da im dolaze na naplatu svi oni skupi porezi i doprinosi koji su prethodnih godinu dana odloženi. Prema tome, mislim da bi tu morali da sednete i da razgovarate sa predstavnicima Udruženja ugostitelja kako bi se našli modaliteti da se prevaziđe taj veliki, eventualni, broj otpuštenih radnika. To nam nije u interesu. Dakle, nezaposlenost moramo održavati na sadašnjem nivou i mislim da tu ima zaista dosta prostora da se o tome razgovara. Kada je reč o budžetu za 2021. godinu, mi smo ovde govorili, usvojeno je jedno rešenje koje će da doprinese i dalje kapitalnim projektima koji će biti ovde usvojeni i koje ćemo mi realizovati u toku naredne godine. Dakle, dva prioriteta koja ste juče rekli, imaćemo, bavićemo se našim građanima i dalje ćemo voditi socijalno odgovornu politiku. Podizaćemo plate u javnom sektoru, podizaćemo plate i zdravstvenim radnicima i našim vojnicima i policiji. Vidim da se neki posebno potresaju zašto se našoj vojsci podižu plate. Pa, upravo se podižu plate zato što je vojska stub jedne države. Dakle, vojska mora da ima velike plate i zato je svakako dobra mera time što se tu ide u povećanje, da bi naši vojnici imali adekvatne zarade. Govorimo, takođe, da sledeće godine usvajamo jedan veliki investicioni ciklus. Dakle, 330 milijardi dinara usvojićemo ovde večeras i krenuti dalje u realizaciju svega onoga što je neophodno za naše građane. Dakle, 330 milijardi dinara, odnosno 5,5% budžeta. Veliki iznos budžeta izdvajamo za kapitalne projekte, za kapitalna ulaganja. Dakle, to se nastavlja naredne godine. Iako se nalazimo u krizi izazvanoj korona virusom, mi ćemo nastaviti da podižemo BDP i imaćemo projekcije, kao što kaže i sam MMF i mi ovde da će taj rast biti 6%. Mi želimo da bude i veći, jer čini mi se da će naredna godina pokazati koliko smo uspeli da ove godine suzbijemo taj talas krize prvi koji je nastupio i zato za narednu godinu možemo da kažemo da će projekcija biti 6% rast BDP-a. Što se tiče, ministre, kritika nekih od strane kvazi opozicija… Ne možemo ih nazvati opozicijom, ne sede u parlamentu. Dakle, drže konferencije za štampu ispred samog parlamenta. Juče je onaj Aleksić rekao… Dakle, pomešao čovek dolare, evre i dinare i rekao sledeću stvar. Godine 2012. ostavili smo dug od 15 milijardi dinara, a danas je spoljni dug 31 milijardu dolara. Dakle, izveo je taj stručnjak formulu da smo dužni čak 16 milijardi evra. U celoj ovoj matematici, iako je pomešao evre, dolare i dinare, opet je promašio za nekih 17,5 milijardi evra. Zamislite tu matematiku nekog ko pledira da vodi ovu državu, ko nastupa sa neke pozicije kritike, promaši u toj svojoj računici koja je bila neobavezna? Dakle, ispred Narodne skupštine je govorio čovek o nečemu što je valjda spremao… Valjda se spremao za nešto i onda je došao i rekao – 17,5 milijardi evra. Dakle, promaši čovek u svojoj računici. Prema tome, danas nam govore o zaduženju. To sam video da je najveća kritika, negde govore Srbija se zadužuje. Pazite vi taj jedan licemerni odnos Dragana Đilasa i njegovih satelita koji govore da se Srbija danas zadužuje, a ne pominje da smo danas mi prinuđeni da vraćamo sve one skupe kredite koje su oni uzimali po zelenaškim kamatama, po zelenaškim kamatama, 7,25 je bila obveznica koju su 2011. godine uzeli. Mi danas refinansiramo tu obveznicu sa svega 1% kamate. Dakle, na taj način domaćinski upravljamo javnim dugom, nema nikakvog govora o daljem zaduživanju zemlje. Podsetiću vas, ostavili su nam 78% BDP javni dug. Mi smo ga sveli ispod 50%, pa čak i sa ovim novim zaduženjima taj javni dug neće preći 60%, što je u nivou najrazvijenijih evropskih država, što je u nivou Mastrihta, na kraju krajeva. Dakle, apsolutno politikanstvo imamo na delu danas u Srbiji. Niko ne govori o planovima, o programima, o onome šta bi oni voleli da urade danas u Srbiji. Podsetiću vas, SNS je došla na vlast kada je kandidovala svoj program. Ako se sećate 2011. godine smo izdali Bela knjiga – „Programom do promena“. To smo dakle, kandidovali 2012. godine na izborima. Rekli smo građanima taksativno - želimo bolji život, želimo nove investicije, želimo sve ono što nije rađeno u proteklim decenijama. Decenijama nije rađeno ništa, što smo mi naveli u toj knjizi. S tim programom smo nastupili na izborima 2012. godine. Građani su glasali i opredelili se da SNS, tada Tomislav Nikolić, kasnije i predsednik Aleksandar Vučić, kao šef Vlade, povede sve te reforme koje su bile neophodne za Srbiju. Dakle, mi smo došli na vlast tako što smo kritikovali, argumentovano, rekli šta nam se ne sviđa, rekli šta želimo da menjamo, rekli šta je problem u Srbiji i, na kraju krajeva, građani su to glasali. Mi smo, na kraju krajeva, na taj način uspeli da Srbiju izvedemo iz krize. Oni danas ne mogu to da rade. Možete li da zamislite Dragana Đilasa ili Vuka Jeremića da izađu pred građane i da kažu - ovo ne valja, ovaj budžet nije dobar, mi se zalažemo za još bolnica, za još kilometara auto-puteva, za još škola, za još vrtića. Građanin bi rekao – pa, prijatelju, imali ste 12 godina i ništa niste uradili, ostavili ste nam javni dug 78% BDP, napunili ste privatne džepove, čujemo da imate desetine nekretnina u srcu Beograda, a možete danas da izađete pred građane i da bez i malo srama, a pričate javnom dugu, pričate vi kako biste nešto bolje uradili. Dakle, oni znaju da na način na koji se u normalnim državama dolazi na vlast ovde nemaju šanse, da ne mogu da animiraju nikoga da danas glasa za nešto što je apsolutno već viđeno. Dakle, 12 godina su imali priliku. Ne mogu oni danas da govore šta bi radili bolje od nas kada su pokazali da nisu ništa radili, da su uspevali samo da napune privatne džepove i da ni na koji način ne utiču da privreda Srbije napreduje i da se razvija. Prema tome, danas oni nemaju nikakav legitimitet da pričaju o ovim pitanjima, ali opet kada već nemate način da govorite o budžetu, o smislenim kritikama o stvarima koje bi trebalo da se urade u Srbiji, onda se bavite nečijom porodicom. Danas smo čuli pominju opet Vukana, pominju Danila, pominju Milicu, vrše psihički pritisak na predsednika Aleksandra Vučića, misleći da će tako da ga pokolebaju. Grdno se varaju, mislim da je to svima jasno, misle da će možda, eventualno, neki novi Čaba Der, kao što je ovde kolega Jovanov pominjao, da izvrši taj zadatak, da konačno odstrani tu prepreku, dakle, predsednika Aleksandra Vučića koji im toliko smeta i da na taj način dođu na vlast. Dakle, o tome nema potrebe dalje diskutovati, oni su svoje ispričali. Mi ovde usvajamo razvojni budžet. Godina 2021. će biti godina ubrzanog razvoja, ubrzanih reformi, imamo jedan budžet koji je prognoziran na 6% BDP. Ministre, želim vam da taj rast privrede bude još veći zato što smo pokazali prethodne godine da možemo da se nosimo sa posledicama krize, da kada je najteže pokažemo da mi možemo najbolje. Još jednom, glasaćemo za ovaj budžet i zahvaljujem se svim narodnim poslanicima na slušanju.
Zahvaljujem narodnom poslaniku Dabiću. Pošto su mi signalizirali Poslovnik, moram da obavestim sve koji su trenutno u sistemu, a sistem je pun, da moram da obrišem listu. Zamoliću vas samo da sačekate, pošto prioritet ima taj koji reklamira povredu Poslovnika. Reč ima Snežana Paunović.
Zahvaljujem, potpredsednice. Reklamiram član 106. Nadovezaću se na vas u objašnjenju šta on znači, a kaže da govornik može da govori samo o tački dnevnog reda. Rasprava je u pojedinostima, o amandmanima, kvalitetna je, nema nikakve dileme. Međutim, ne mislim da je postojala zla namera prozvati predsednika Skupštine na način na koji je to urađeno. Ne mislim da ima maliciozne težnje, ali zarad javnosti koja je ovo čula, hoću da kažem da predsednik Skupštine Srbije, čak i kada ne sedi tu, nego ga zamenjujete vi ili neko od vaših kolega potpredsednika, zasigurno ima obaveze koje se tiču rada parlamenta Republike Srbije. U tom smislu, i od mene pohvale za ministra Malog, jeste vreme koje je proveo u Skupštini dugo i kvalitetno, ali nemojmo da pokušavamo da od toga pravimo paralelu, čak i pod uslovom da bismo eventualno želeli par sekundi medijskog prostora. Dakle, zahvaljujem se i molim da još jednom govorimo o činjenicama, a ne o nekim ličnim stavovima. Hvala.
Zahvaljujem. Preuzela sam predsedavanje negde na pola govora i nisam čula te navode koje ste vi izneli. Možemo da tražimo steno beleške, ako smatrate da je to bitno. Da li želite da se u danu za glasanje izjasnimo o povredi Poslovnika? (Ne.) Zahvaljujem. Zaista bih molila govornike da se vratimo na temu dnevnog reda. Reč ima Zoran Tomić, po amandmanu.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Poštovani ministre, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, raspravljali smo prethodnih dana o Predlogu budžeta za 2021. godinu i pratećim aktima i apsolutno mogu da kažem da je on kreiran u skladu sa svim pravilima po kojima svaki budžet treba da se radi, a to je da je objektivan, da je realan i da je apsolutno ostvariv. Zašto to mogu da kažem? Ako se osvrnemo i na diskusiju koju smo imali kada je u pitanju završni račun za 2019. godinu, odnosno realizaciju budžeta za tu godinu i za prethodnih nekoliko godina, videćemo zapravo da su ljudi koji su kreirali taj budžet to zaista odradili po svim tim principima i da ono što je obećano programom i planom tih budžeta je i realizovano u prethodnom periodu. Iz tog razloga sam apsolutno siguran da kada je u pitanju iduća godina da će svakako ovaj budžet biti razvojni, ali je i socijalno odgovoran, da će država Srbija imati realni rast BDP od 6% koji je prognoziran, i to je sve zahvaljujući uspešnim merama koje su sprovedene i na vreme u 2020. godini, kada je u pitanju borba protiv pandemije, a o čemu je govorila i guvernerka Jorgovanka Tabaković na sednici Odbora za finansije. Utvrdili smo da smo jedna od retkih zemalja koja je na pravi način, u pravo vreme reagovala, jer da se nije tada reagovalo, kao što se u mnogim drugim zemljama radilo, ministar je rekao da bi najverovatnije taj pad bio od najmanje 6%, a možda i veći. Svakako taj pad povlači i druge posledice koje se ogledaju u oporavku privrede koje bi mnogostruko duže trajale, nego što je to sada u pitanju. Iz tog razloga sam siguran da već naredne godine mi izlazimo iz ovih problema i apsolutno država nastavlja onaj trend rasta privrede koji je u prethodnom periodu imala. Ono što je bitno istaći kada je ovaj budžet u pitanju, a to je da nikada veća opredeljena sredstva nismo imali za kapitalna izlaganja koja su motor razvoja naše ekonomije, ali i motor razvoja svih drugih oblasti života naših građana – kulture, prosvete, sporta, zdravlja. Ono što je jako bitno da se kaže, a to je i Fiskalni savet pohvalio, jeste da je država ove godine ogroman iznos sredstava uložila i planira se u narednom periodu, kada je u pitanju zdravstveni sektor. Zahvaljujući ovim pravovremenim odlukama, mi smo dobili u roku od četiri meseca jednu bolnicu, za desetak dana druga bolnica u Kruševcu, a to je mesto odakle ja i moja koleginica iz klupe dolazimo. To će svakako biti doprinos daljem razvoju našeg zdravstvenog sistema, jer kada se završi ova pandemija i borba protiv korona virusa, ti objekti, ta infrastruktura, ta oprema ostaje, postaje sastavni deo zdravstvenog sistema i upotrebiće se u druge svrhe da bi se zdravlje građana očuvalo, koje je jako bitna komponenta kada pričamo o razvoju ekonomije. Preko 2,8 milijarde evra je zaista impozantna cifra koja će se uložiti u razvoj naše zemlje, a kao osoba iz Kruševca posebno mi je drago da se u budžetu izdvaja Moravski koridor koji će biti najsavremeniji autoput, ne samo u Srbiji, nego i u regionu. U potpunosti je digitalan i omogućiće za čitav taj kraj, duž sliva Zapadne Morave, koji ima oko pola miliona građana, da se razvija, jer taj autoput nije samo asfalt koji ćemo staviti i omogućiti da od tačke A do tačke B prolazimo. On sa sobom ima prateće komponente. U pitanju su i ekonomske zone, odnosno industrijske zone koje će se formirati, a kada govorimo o mom kraju, u pitanju su zapravo zone između Kruševca i Ćićevca, između Kruševca i Trstenika, koje su takođe jako bitna stvar kada je u pitanju razvoj ekonomije, kada je u pitanju razvoj preduzetništva, posebno kod mladih ljudi, a to je jedan od akcenata koje je država stavila u narednom periodu. Takođe mi je drago da imamo i komponentu kada je u pitanju Ministarstvo pravde da se kreće sa pripremom projekta izmeštanja zgrade suda u Kruševcu iz centra jedan u centar tri, gde će zapravo u toj palati pravde biti obuhvaćeni svi sudovi u Kruševcu, i viši i opštinski i prekršajni. Zapravo, hoću da kažem da, kada pogledamo Kruševac kakav je bio pre 2012. godine i sada, Kruševac je do 2012. godine imao samo jedan centar, iako je po planu razvoja grada on trebao da ima centar jedan i centar dva, to je Trg kosturnica. Tek sa dolaskom Aleksandra Vučića i Bratislava Gašića kao gradonačelnika, Kruševac je uhvatio zamah i počeo da se razvija, tako da danas mi ne govorimo samo o razvoju centra dva, koje je već zaista mesto i za odmor ljudi, koji je i te kako razvijeno, već i o centru tri, tj. naselju Stari aerodrom, koji se uveliko gradi, gde je izgrađeno šest novih saobraćajnica, gde su investitori već kupili plačeve i počeli da izgrađuju svoje poslovno-stambene objekte, a jedno od značajnih delova biće svakako i nova Palata pravde, tako da će dobar deo života grada da se premesti i u centar tri. Ovo je jedan primer uspešne saradnje države i lokalne samouprave na ovom projektu, zajednička saradnja. Vidimo da je budžetom planirano i povećanje penzija od 5,9% po švajcarskom modelu, da imamo porast zarada i u zdravstvenom sektoru i u javnom sektoru. U zdravstvenom sektoru prvo 5%, a u javnom sektoru u početku, u januaru, 3,5%, zatim u aprilu 1,5%, što je važna komponenta, jer pored borbe za očuvanje zdravlja naših građana, jedna od stavki koje ovaj budžet nama govori jeste da će se država dalje boriti za očuvanje pre svega domaće tražnje, odnosno domaće potrošnje, koja je takođe jedna od bitnih komponenti razvoja ekonomije i razvoja same naše privrede. Bitno je napomenuti da imamo povećanje minimalne cene zarada sa 172,5 dinara na 183,9 dinara. Takođe, bitna mera koju država sprovodi i koja govori o kontinuitetu politike, to je poboljšanje poslovnih uslova za privlačenje investitora, tako da je država povećala minimalni iznos zarade, odnosno neoporezivi iznos zarade sa 16.300 na 18.300 dinara, što je stimulans privrednicima, odnosno smanjuje njihove troškove. Prosto, daje im povoda da taj novac ulože u investicije, u razvoj, itd. Ono što je isto bitno da kažem je da budžet govori i o razvoju ekonomije bazirane na znanju. To je nešto što izdvaja zemlje koje se razvijaju danas u odnosu na druge zemlje, a to je da se država bori da svoje stručnjake, svoje mlade ljude ovde zadrži. Zbog toga su u prethodnom periodu izgrađeni naučno-tehnološki parkovi, izgrađeni su start-ap centri i to je nešto što će država i ovim budžetom u narednom periodu da finansira. Sve ovo što je prognozirano je posledica zapravo kredibiliteta koje i ove institucije, koje nosioci ovih funkcija, kao što je i ministar tu, kao što i predsednik Republike imaju, a to je zapravo poverenje građana. Zbog čega? Zato što su ono što je obećano i ostvarili u prethodnom periodu. Samo da se vratimo, čisto jedna statistička i komparativna analiza, ako gledamo i procenat nezaposlenosti, a to je inače statistika koja je svima javno dostupna, videćemo da je do 2012. godine procenat nezaposlenosti u Srbiji bio 23,9%. Mi smo u ovom periodu ne samo smanjili tu nezaposlenost konačno na jednocifren broj, već je on, kao što je ministar rekao, u trećem kvartalu ove godine, kada smo se i dalje borili sa pandemijom, iznosio 7%, što je zaista odličan uspeh. Pogledajmo samo kako imamo trend rasta zarada, tako da i cilj koji je stavljen pred nama, da prosečna zarada u Republici bude 500 evra je ostvaren u ovoj godini. Imamo rast prosečnog iznosa penzija. Kada je u pitanju javni dug, država se uspešno sa time borila i da nije bilo ove pandemije, nastavio bi se trend smanjenja javnog duga, koji je svakako, i sa svim ovim merama koje su sada preduzete, ispod onih 60% koje je Mastrihtskim sporazumom i Mastrihtskim kriterijumima predviđeno, a što neke zemlje EU ni sada ne ispunjavaju, već su zapravo njihovi dugovi otišli znatno više od jednog bruto-domaćeg proizvoda njihove države. Pričali smo i vezano za realizaciju budžeta za 2019. godinu. Mi smo imali 2019. godine realni rast privrede od 4,2%, dok smo u periodu kada je bila prethodna ekonomska kriza, što bi poslanik Arsić rekao – koja je bila mala beba u odnosu na ovu, imali, nažalost, značajan pad. Tadašnji nosioci vlasti su govorili da je ta kriza šansa za Srbiju, a zapravo je bila šansa da se Srbija uništi. Ono što je isto bitna komponenta kada su u pitanju privlačenje investicija i što investitori vole, a to je stabilnost makroekonomske države, a o tome govore zapravo dva pokazatelja. Jedan jeste devizni kurs, koji je danas dugi niz godina stabilan i govori zapravo iznos inflacije koji je u 2019. godini iznosio 1,7%. Samo ću čisto zbog građana podsetiti da je 2008. godine ona bila 11,7% a 2012. godine je bila 7,8%. Tako da je i ovo jako bitna komponenta i rezultat rada i predsednika Vučića i njegovog tima u prethodnom periodu, zbog čega oni i imaju taj kredibilitet i zbog čega možemo slobodno da kažemo da je ovaj celokupan budžet apsolutno realan i ostvariv. Dokaz tome su zapravo izbori koji su održani 21. juna, gde je preko dva miliona birača dalo podršku i predsedniku i nama koji smo bili na njegovoj listi, tako da je to jasan dokaz o tome ko se koliko bori za državu. Želim da kažem da kada mi ovde diskutujemo, kada iznosimo činjenice i ono što je ostvareno u prethodnom periodu i kada, naravno, kao narodni poslanici koji smo glas naroda iznosimo, teme koje interesuju građane, u pitanju su i malverzacije i afere ljudi iz prethodnog režima, dobijamo ne direktne odgovore od njih, ali indirektne, preko njihovih ljudi, u njihovim medijima, kao što je, na primer, ovo ovde, ja ne bih rekao karikatura već žvrljotina, evo, kao što je i ova. Videli ste onu poslednju, kada je u pitanju Narodna skupština, gde se vređa i dostojanstvo Narodne skupštine i dostojanstvo narodnih poslanika, a naravno, i kada se neko od nas usudi da nešto kaže ili spomene ovde protiv njih, bivamo prozivani i na društvenim mrežama, gde, gle čuda, što su prethodne kolege rekle, dobija se „srednji prst“ i to su zapravo njihovi argumenti, to je njihova politička borba. Kada pogledate te njihove tzv. argumente, jasno je zapravo o čemu se radi. Radi se o tome da ovde samo ispoljavaju mržnju, da govore o svom mentalnom sklopu i da zapravo nemaju želju da uđu u političku borbu na jedan fer i korektan način koji podrazumeva diskusiju i razmenu mišljenja i argumenata. Ono što ja prosto hoću da kažem da mi kao narodni poslanici svakako se nećemo uplašiti na ovakav vid njihovog ponašanja, posebno danas, kada je Međunarodni dan ljudskih prava. Ovo je jedno od bitnih stvari, jer očigledno da mi nemamo prava da iznosimo naša mišljenja, da samo oni imaju pravo i to na ovakav vulgaran način da to čine, prosto da kažem da ćemo mi nastaviti da radimo naš posao u skladu sa svim zakonima i da ćemo biti taj glas naroda i da ćemo apsolutno sve ono što i naše građane interesuje ovde iznositi, poštujući naravno Poslovnik o radu. Samo bih iskoristio priliku na kraju da, pošto eto, oni se bave uvredama i pošto nas gađaju uvredama, da citiram moju uvaženu koleginicu Draganu Barišić koja često zna da kaže: "Kada oni uvredom na Vučića i nas, mi ćemo njima uzvratiti pobedom". To smo 21. juna uradili, to ćemo raditi svaki naredni put. Hvala.
Hvala narodnom poslaniku Tomiću. Kao što ste vi najavili, koleginica iz Kruševca, reč ima dr Dragana Barišić.
Zahvaljujem uvažena predsedavajuća. Poštovani ministre, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije, zaista danas je pred nama jedna jako bitna tema, tema u pojedinostima koja je vezana za budžet Republike Srbije i jednostavno svi smo mi svesni koliko je toga urađeno u prethodnom periodu. Znate i sami da smo 2012. godine nasledili državu koja je bila pred bankrotom i mene uopšte ne čudi nervoza ovih koji bi na silu da uđu u ovaj dom, dom Narodne skupštine, pa eto, kao što rekoše kolege i koleginica Božić i Tomić i svi ostali, ne libe se da na najmonstruozniji način napadaju ne samo predsednika države, gospodina Vučića, ne naše ministre, već i sve nas koji sedimo u ovom visokom domu. Ja, prosto, slušajući danas koleginicu Sandru Božić, morala sam da se javim i da podsetim naše građane kada je u pitanju "potrčko" gospodina Jeremića, Miroslav Aleksić, bivši kolega iz poslaničkih klupa, ali i sugrađanin iz susedne opštine, opštine Trstenik, pošto ja dolazim iz Kruševca. Naime, to je čovek koji je prevarant u svakom smislu i on je pre dva dana našao da kritikuje budžet Republike Srbije, našao je da kritikuje ministra Malog, a taj čovek za vreme vladavine, a do 2016. godine je bio predsednik opštine Trstenik, ojadio je Trstenik da jednostavno, evo već četiri godine kolege se bore da povrate tu opštinu i da je vrate sa ruba propasti. Morala bih građane da podsetim, pričala sam više puta u ovom domu, ali ipak treba podsetiti i šta je sve u stanju taj čovek da uradi. Taj čovek sa sajta Agencije za borbu protiv korupcije, odnosno za sprečavanje korupcije sada i u vreme kada je bio predsednik opštine primao je platu, brinuo je samo o svom ličnom budžetu, ne o budžetu građana Republike Srbije i građana opštine Trstenik, pa je imao nadoknadu kao predsednik opštine 107.216 dinara - u to vreme do 2016. godine. Inače, tada je opština Trstenik bila jedna maltene devastirana opština i tek po nalogu Državne revizorske institucije je smanjio mizerno tu platu. U to vreme bio je član Nadzornog odbora, Fabrike maziva Kruševac, mesečno je primao 40.258 dinara, član Upravnog odbora Javnog preduzeća „Nacionalni park – Kopaonik“ mesečno 17.355 dinara, na sve ovo. Pre dolaska na mesto predsednika opštine Trstenik za njega je izmišljeno mesto i to direktorsko mesto u Direkciji za planiranje i izgradnju Trstenik - 72.000, a pre toga izmišljeno mesto u javnom preduzeću „Počekovina“, odakle jeste. Podsetila bih i to naše građane da je taj čovek, koleginica Sandra je to već govorila, ne samo obezbedio sebe, već je ubacio u svu tu priču i tasta Ljubišu Kneževića i taštu, koje je postavio na mesto predsednika jednog Nadzornog i drugog Upravnog odbora „Prve Petoletke“. Znate i sami dokle je došla ta fabrika. Do nije bilo gospodina Gašića, gradonačelnika Kruševca u vreme od 2012. godine do 2014. godine, posle ministra odbrane, sadašnjeg direktora BIA, da vrati i „Prvu Petoletku“ kao ministar odbrane i da oživi sve to zaista ne znam šta bi bilo sa Trsteničanima i uopšte sa građanima Trstenika. Koliko je njegovo poverenje, to su mu pokazali građani Trstenika, gde je na izborima u Medveđi dobio dva glasa. Znači, ne 2% već, dva glasa. Znači, nisu ga glasali ni bukvalno oni iz biračkog odbora, već neki slučajni prolaznici. Koliko je on bio ozbiljan i njegove kolege iz kluba, govori i to da su za budžet 2016. godine predlagali amandmane gde su želeli da Deda Mraz uđe kroz dimnjak u Skupštinu. Toliko su oni bili ozbiljni, a zamislite samo kakvi bi bili kada bi ne daj Bože došli na vlast. O tome šta je radio sa tastom, Sandra je već spomenula. Znači, osnovali su Fond za unapređenje ljudskih resursa i u sred zime je on kao predsednik opštine Trstenik izdvajao sredstva u milionima da se preko tog fonda obezbede navodno nadoknade za ljude koji će preko privremeno povremenih poslova čistiti zelenilo u Trsteniku u sred zime. Zaista čudno. Još kada je gospodin Aleksić u pitanju, ja moram da podsetim i to da je u sred pandemije, znači kada su se građani Srbije borili i kada se još uvek borimo, kada je država reagovala na adekvatan način, kada se predsednik Republike založio da nabavi sve ono što je potrebno, zajedno sa Vladom Republike Srbije, preko svojih poslušnika iz Trstenika počela je priča da će se navodno u prostorije „Prve Petoletke“ naseliti migranti po nalogu direktora BIA. Ljudi koji su preplašeni zbog opake korone koja je oko nas i jednostavno svi uz pojačane mere, odgovornosti i opreznosti, moramo da se borimo sa tom pošasti i naravno uz dobar odgovor države uspevamo da se izborimo bolje nego mnoge zemlje u Evropi, mene sada ne čudi što mu se previđala BIA pre par godina pa i tada izmislio da mu je navodno BIA poslala dron na terasu. Inače, baš za taj dron se pohvalio kako ga ima u, čini mi se, katalogu „Ideje“ ili ne znam kog marketa. Kada su ga pozvali novinari i pitali u vezi toga on je rekao – pa malo sam se šalio. Čovek od 40 i kusur godina se šali sa takvim stvarima. Kada je o njemu reč imala bih o tome da pričam mnogo. Da ne dužim previše. Znate i sami da je od Ministarstva poljoprivrede uzeo traktor po subvencijama, a to ministarstvo je više puta iz ove sale pljuvao. Ono što moram da dodam, pošto zna sada da dođe ispred zgrade Skupštine i da drži konferencije za novinare, da kritikuje ovaj budžet, a znamo kako je radio on dok je njegova stranka bila na vlasti, sada mu je verovatno krivo što više ne sedi u ovim klupama i ne može da se upisuje, da ne dolazi na sednice, a da se redovno upisuje, držeći konferencije u holu. Sve je to dokumentovano. Mogu kolege snimatelji i da pokažu. Znači, u prethodnom mandatu je redovno dolazio, držao konferencije u holu, gledao da iznese svakakve neistine bilo za ministarstva određena, bilo za određene ličnosti koje su mu trn u oku, a da u ovu salu ne uđe i da ne radi u interesu građana koji su mu eto dali koliku toliku podršku tada kada je bio ovde. Još nešto što se tiče ove pošasti koja nas je zadesila, 28. aprila ove godine je izjavio da rezultati u borbi protiv korona virusa u Srbiji su najslabiji na Balkanu. Ja bih njega obavestila da to nije istina i da je možda rezultat i Ministarstva zdravlja i Republike Srbije i sve ono bilo loše kada je vladala stranka kojoj je tada pripadao, jer je on menjao stranku kako je stigao i na kraju je prodao Jeremiću da bi bio njegov potpredsednik. Obavestila bih ga da u Srbiji sada zdravstveni sistem na 16 mestu, a kada je njegova stranka bila na vlasti, G17 plus, i njegov ministar Srbija nije bila ni u konkurenciji. Još nešto, sada imamo uslove da lečimo u našoj zemlji i naše građane i da otvaramo i kovid bolnice i sve ostalo, a dok je njegov ministar bio na tom mestu Ministarstva zdravlja iz stranke kojoj je pripadao i Aleksić išao je za rutinsku operaciju u inostranstvo. Toliko o tome. Mislim da je građanima zaista jasno, a i samom Aleksiću i svima onima koji dolaze iz toga saveza za propast Srbije da ih građani ne žele i zbog toga se i ponašaju ovako i ne znaju jednostavno šta više da rade. U danu za glasanje, gospodine ministre, mi ćemo svakako podržati ovaj budžet i mislim da je sa pravom ovaj amandman prihvaćen, ostala dva, a da je ovaj amandman na član 8. odbijen sa pravom. Tako da vam želim da nastavite još brže, još jače, još bolje za našu Srbiju, a ovi gubitnici svakako su otišli tamo gde im je mesto, na političko smetlište. Hvala.
Zahvaljujem gospođo Barišić. Pre nego što nastavimo sa izlaganjima, imam jedno pitanje za Nacionalni servis RTS, koja organizuje prenos sednice danas – da li postoji bilo kakva odluka kojom su narodni poslanici iz Poslaničke grupe Aleksandar Vučić – Za našu decu cenzurisani na Javnom servisu? Ukoliko postoji, voleo bih da dobijemo preciznu informaciju kada je ta odluka doneti i od strane koga. To pitam iz očiglednog razloga što danas upadljivo svaki put, apsolutno svaki put kada bilo ko od narodnih poslanika iz Poslaničke grupe Aleksandar Vučić – Za našu decu podigne bilo kakav papir, želeći da nešto pokaže, istog sekunda menja se kadar, tako da ne bude prikazan sadržaj, dakle, prelazi se na široki plan. To se možda najbolje videlo tokom izlaganja narodnog poslanika Aleksandra Markovića sa kojim su se bukvalno trkali ljudi koji rade tehnički prenos. Onog momenta kada Aleksandar Marković podigne neki papir snima se cela sala. Onog momenta kada Aleksandar Marković spusti papir vraća se krupni kadar, vidite narodnog poslanika Markovića koji podiže sledeći i istog sekunda nestaje iz kadra i on i sadržaj koji je želeo da podeli sa javnošću zato što smatra da nešto važno ima da saopšti građanima Srbije. Delovalo je bukvalno komično da se to dešava bukvalno desetak puta, a onda se nastavilo i sa narodnim poslanikom Tomićem i narodnom poslanicom Barišić. Zato moram da postavim ovo pitanje koje je dobar pokazatelj ko je uz sve laži kojima smo izloženi svakog dana na temu da postoje navodno povlašćeni od strane pripadnika parlamentarne većine ili vlasti na bilo koji način od strane medija, suočeni sa praksom da su izgleda upravo ti ljudi koje lažno optužujete cenzurisani i to ni manje ni više nego od strane nacionalnog servisa, pa bismo voleli da dobijemo precizne informacije, ovo jeste pokazatelj koliko ima i sloboda i prava da se samostalno uređuje, danas, a koja su bila potpuno nezamisliva u nekim godinama iza nas i to je dobro i to je lepo, ali čisto da znamo da li mi treba da se trudimo da građanima Srbije prikažemo stvari na način na koji smatramo da je najbolji ili treba da se prosto u svom radu drugačije organizujemo? Dakle, hvala na odgovoru, verujem da ćemo ga dobiti. Reč ima narodni poslanik Srbislav Filipović.
Hvala uvaženi gospodine Orliću. Ja bih se nadovezao na ono što ste vi rekli. U Srbiji izgleda od jutros imamo i Đilasa tužioca, i Đilasa sudiju, i Đilasa glavnog urednika javnog servisa. Đilas je izgleda gospodar svega u Srbiji što zamisli, samo ono što mu fali još to je budžet. Fali budžet, puna kasa koju su napunili naprednjaci uz podršku građana Srbije predvođeni predsednikom Aleksandrom Vučićem. Teškim reformama, ozbiljnim reformama, marljivo radeći, trudeći se i boreći se za interese ove države dok je tajkun, sudija, lopov, kriminalac, tzv. urednik, sudija, tužilac, šta sve ne, Dragan Đilas, samo sedeo sa strane, pljuvao po nama, tražio za šta da se uhvati, da istrgne neku reč iz konteksta, rečenicu koji izgovore poslanici u Skupštini, ne bi li na tome pravio neku svoju priču i jahao po grbači svih nas. E, pa dosta je toga. Dosta nam je toga ne samo nama poslanicima sa liste Aleksandra Vučića – Za našu decu, nego toga svega dosta je građanima Srbije. Svakog dana, svako nas odavde komunicira sa građanima i pitaju nas ljudi dokle? Dokle će jedan lopov, kao što je Dragan Đilas da cenzuriše sve u Srbiji? Dokle će on da se pita za sve u ovom društvu? Dokle će on da preti, a da ga niko ne kazni za to? Dokle će njegov ološ po društvenim mrežama da radi šta god hoće i da na tome nema odgovora? Pa, gde su te nezavisne institucije? Gde su svi ti nezavisni stručnjaci koji primaju astronomske plate po 300, 400 hiljada mesečno? Gde su razna udruženja? Gde su te nevladine organizacije? Gde su svi ti eksperti koji brinu o ljudskim pravima? Imamo li mi kao narodni poslanici naše porodice, porodica predsednika Aleksandra Vučića? Da li mali Vukan od tri i po godine ima neko pravo u ovoj zemlji? Da li ima pravo da odrasta mirno, sigurno, bezbedno? Da li imaju pravo deca Aleksandra Vučića na svoje detinjstvo? Da li Danilo ima pravo da ode u kafić i da gleda utakmicu? Da li Milica ima pravo da se školuje, da živi pristojno, normalno? Šta su kriva ta deca? Šta su kriva naša deca, sva deca u Srbiji? Šta su kriva, zašta, zbog čega? Zbog toga što više Dragan Đilas nema, malo mu je onaj budžet Grada Beograda koji je upropastio, pa ga doveo na milijardu i 200 miliona minusa, sećamo se pa je tadašnji gradonačelnik Siniša Mali imao pretežak zadatak u koji gotovo da niko nije verovao da će moći da se ostvari, pa je taj dug Grada Beograda prepolovljen na 600 miliona, jel tako ministre? Sećamo se samo kako su prikrivali te dugove, pa su rekli da dug Grada Beograda nije milijardu i 200 miliona, nego 150, 200, 300, one dugove javnih preduzeća nećemo da računamo, to nije važno. O tome da ne pričamo. Hajde da ne govorimo o tome kako je u „Vodovodu“ pored toga što ima pravnu službu su angažovane advokatske kancelarije da bi se otimale pare iz budžeta „Vodovoda“. Da ne pričamo o Bojani Lekić, kako i zašto je bila angažovana za PR usluge u „Vodovodu“. Šta, „Vodovod“ nema PR službu, nema ko da napiše saopštenje? Da ne pričamo o ovima sa javnog servisa i platama kolike su tamo. Na sve to, onda ne smeju poslanici SNS da pokažu istinu. Ne, nego će profesor univerziteta Marka Atlagića da nazivaju svakakvim imenima. Profesor Atlagić je ovde za njih doktor za istinu zato što svaka reč koju izgovori je istinita u ovoj Skupštini. Istina najviše boli prevarante i lopove. Toliko puta sam danas ponovio reč lopov, jer su rekli da je zabranjeno. Od jutros je neki sud i neki sudija u liku Dragana Đilasa doneo odluku da ne smete da kažete da je lopov, da ne smete da kažete da to što su za provizije angažovali raznorazne firme iza kojih ko zna ko stoji, a znamo, stoji lopov Dragan Đilas, zašto da ne kažem? Pa gde je milijardu i dvesta miliona ljudi, u Gradu Beogradu? Đilas je oličenje, slika i prilika korupcije. Sve čega se dotakao vodeći Grad Beograd je slika i prilika korupcije. Imamo tu most na Adi, 500 miliona evra. Mogao je pet puta duži i veći most da se napravi za te pare. Tu imamo i repliku Terazija, od krpa. Ne znam čemu je služila ta replika građanima Srbije? Čemu? Da se podsetimo kako su Terazije izgledale tridesetih godina prošlog veka? Hvala mu, nije morao to u krpama. Terazije nisu od krpa napravljene. „Heterlend“, ni to nismo zaboravili. Pričaju o ljudskim pravima neki njihovi ovde koje su poslali, tako su brinuli o deci koja su imala određene zdravstvene probleme. Preko „Heterlenda“ tako što otmu milione iz budžeta, strpaju u svoje prljave džepove i onda letuju po Maldivima, osnivaju raznorazne dodatne nevladine organizacije, malo je da kradu samo putem tendera, javnih nabavki, treba malo i na projektima da se uzima, jel tako ministre? Koliko je desetina miliona evra po svakom ministarstvu odlazilo iz projekata, na raznorazne tekstove? Sećam se da su Ministarstvu poljoprivrede jednom od bivših poslanika plaćali njegove tekstove po dnevnim novinama. Čemu je to služilo? Čovek je pisao nekakve istorijate o oporavku poljoprivrede. Ne vidim da je to doprinosilo tada razvoju srpske poljoprivrede, ali ona dramatično napreduje od 2012. godine, od kada se toliko toga promenilo u ovom društvu. Sve se promenilo, sve. Dolaskom Aleksandra Vučića na mesto prvo potpredsednika Vlade, zatim premijera, pa predsednika države, u Srbiji se sve menja i sve kreće na bolje. Imali ste vojsku koja je samo postojala na papiru, avione nismo ni imali, imali smo avijaciju takođe samo na papiru. Nijedan avion koji može da poleti. Ali su zato njihovi avioni puni para leteli iz Srbije svaki dan. Ništa im nije bio problem, avioni, helikopteri, to se letelo na sve strane. Puni džakovi para se iznosili, super. Imali smo Bulevar Kralja Aleksandra, oni pričaju nekome o tome kako seče drveće. Na stotine hiljade stabala je posađeno u gradu Beogradu prethodnih godina. oni su za par dana posekli ceo bulevar, raskopali sve. Svaku ulicu koju su radili su više puta morali da asfaltiraju, jer su zaboravili da još nešto trebaju da urade. Svuda su višemilionske krađe. Umeli su zaista i to smo prethodnih dana videli, oni prepisuju svašta i predsedniku republike i njegovoj porodici i bratu Andreju, govore o nekim njivama, oranicama, samo nikako da kažu gde se sve to nalazi, a za njihove stanove i vile svaku adresu znamo. Zna se gde je svaki stan i to nijedan manje od 100 kvadrata, na najatraktivnijim lokacijama. Pa da sednemo da računamo prosečnu platu, ako rade dvoje zaposlenih u porodici, koliko treba decenija da bi jednu vilu koju Dragan Đilas ima, mogli da zarade, apsolutno je nemoguće. Gde su sve te agencije koje istražuju i ispituju? Doći će valjda, nadamo se taj trenutak da poreklo imovine saznamo. Imamo zakon, primeniće se, da čujemo odakle? Pa ako si tako uspešan mađioničar, ajde u cirkus da te pošaljemo, pokaži deci kako se pravi od goluba milion evra. Dosta više zamajavanja građana, po njihovim portalima. Dosta više da prete kako će nekog da vešaju, kako će neko da ljubi leševe, kako će neko da dobije metak u potiljak. Možda sada takođe ovo javni servis prekine, ovo izlaganje ne treba da se čuje kako su sve pretili predsedniku republike i njegovoj deci. Imamo tu i „Pazl grad“ na Voždovcu, kolega Mirković, šef naše odborničke grupe, govorio je o tome na Voždovcu. Napravili ste, pazite, „Pazl grad“, to je lepo brinuti o deci, zaista to podržavam kao otac dve male ćerkice, volim kada deca imaju uređene parkove, imaju igrališta, imaju šetališta naši građani, to je sve divno. Ali, znate, kad napravite jedan pazl grad gde deca treba da provode određeno vreme sa svojim roditeljima, onda mora da bude sigurno, da bude bezbedno i ne mora baš da se odere budžet da bi se to napravilo, jer ko zna koliko tih pazl gradova su legalni bili, a moglo je da se napravi od tog novca koji je uložen u „Pazl grad“ na Voždovcu koji nikad nije pušten u rad. Kako da puste kad bi tamo neko poginuo. Da li je tu opet priča o ljudskim pravima i o pravima dece? Koliko je parkova oduzeto toj deci da bi se napravila jedna kombinacija u vidu pazl grada koji nikada neće zaživeti i nije zaživeo i hvala Bogu što nije jer onda bi da je, ne daj Bože, radio u naše vreme, pa da je neko dete bilo tu povređeno, rekli - evo kako naprednjaci brinu deci, povredilo se dete tamo gde nismo ni građansku dozvolu imali, ništa, ni jedan papir, ali je novac legao tamo gde treba da legne u džep Dragana Đilasa, i uvek u džep Dragana Đilasa, nebitno pod čijim imenom se to podvede tamo, znali su oni to. Ne legne to baš da se zove Dragan Đilas, nego je tu i Gojko i ko zna koji Gojko sve postoji, koliko postoji razne braće, kumova, prijatelja, rođaka, rođaka po krađi, po korupciji, po kriminalu koji su obogaljili ovu zemlju i unesrećivali našu decu decenijama unazad i sad je red da se kaže dosta. Dosta zavitlavanja sa svima nama. Ja ne mogu da se ne iznerviram kada o tome govorim, kada zamislim koliko je milijardi oteto od ove zemlje i onda kažu – pa, da li ima dovoljno mesta za decu u vrtiću? Pa, nemoj ti da mi pričaš o vrtićima. Morao je Grad Beograd da vraća milione kazni zbog toga što ste vi naplaćivali skuplje vrtiće nego što sme da se naplati. Danas rekordan broj vrtića ovaj Grad Beograd i ovo rukovodstvo koje vodi grad Beograd, predvođen SNS pravi. Obnovili smo škole, bolnice, čemu sve to služi nego građanima. Znate, kada imate sa druge strane jednu kliku mafijaša i lopova, predvođeni Đilasom koji su navikli da se samo obnavljaju vile, da se zidaju vile, stanovi, skupoceni za njih i njihove prijatelje, i njima nije normalna situacija u kojoj se prave bolnice. Kako da se oni raduju i da slave kad Aleksandar Vučić otvara neku bolnicu, prisustvuje otvaranju, opremanju tih bolnica, ulaganju desetina i stotina miliona evra u to, kako tome da se raduju kad to znači da nema para za njihove vile i stanove. Zafaliće im, malo je onih trideset i nešto koliko imaju što smo do sada saznali. Ko zna koliko je tu jahti, skupih automobila, ko zna koliko opranog novca, obično više desetina puta više nego što se zna. Šesto devetnaest miliona, da li svi mi možemo da budemo uopšte svesni koliko je to novac. Sa 619 miliona šta smo mogli da uradimo u Srbiji. Ova Vlada i budžet kakav je sada skrojen meni garantuje da će naša deca, sva deca u Srbiji imati stabilnu 2021. godinu, godinu u kojoj će Srbija nastaviti da se razvija pre svega infrastrukturno, kako bi još investicija dolazilo u Srbiju, kako bismo istinski bili šampioni u privlačenju investicija u sledećoj godini, a to garantuje onda siguran život za decu u Srbiji, bolje zdravstvene usluge za naše najstarije sugrađane i naravno za sve ostale, to garantuje veće plate, veće penzije, opet u sledećoj godini kao što sad ide povećanje. To su teme o kojima mi možemo da razgovaramo. Normalne teme. Da li treba porez da bude ovako ili onako, više ili manje, ali njih to ne zanima. U danima kada se govori o budžetu, o najvažnijoj temi u Skupštini Srbije oni zabranjuju da mi kažemo da je neko ukrao novac iz tog budžeta, da je neko krao građane, ne smemo da kažemo. E, smemo da kažemo, i neće niko da nam zabrani da za govornicom u Skupštini Srbije kažem po stoti put danas – Đilase ti si lopov. Nešto najgore u istoriji što se desilo građanima Srbije to je Dragan Đilas i to su njegovi kumovi, onaj ludi Đorđević, koji ne zna da siđe sa Tvitera i ništa drugo ne zna. Ljudi bi ga pljunuli kad bi ga videli na ulici. Njemu je dobar beg sa ulice da ode na Tviter tamo ne mogu da ga dohvate, i oni ne silaze sa društvenih mreža, jer su tu jedino bezbedni i to mogu sami sebi da pišu poruke podrške, tu mogu oni svojim ludacima da daju direktive šta će da pišu i kako da prete. Kažem opet, imate punu podršku poslanika sa lista Aleksandar Vučić - Za našu decu, imate punu podršku pre svega građana Srbije za posao koji radite. Razgovarao sam sa jednim velikim privrednikom iz Beograda pre par dana, koji kaže - zaista, ne bavim se politikom, ali sve ono što je Vlada uradila, Vlada Srbije u prethodnih pet ili šest godina je za privrednike dalo ogroman podsticaj u smislu plasmana svojih proizvoda, prodaje zarade, ljudi su zadovoljni, podižu plate svojim zaposlenima. Prvi put je u Srbiji, kada razgovaram sa ljudima, vidim atraktivnije i veća zarada u privatnom sektoru i to su prave stvari koje su urađene za dobrobit građana Srbije. Uveren sam da izglasavanjem ovog budžeta koji ćemo usvojiti, činimo dobro našoj zemlji i u narednoj godini i da imamo izvesnu godinu stabilnog, visokog rasta, novog napretka i da će građani Srbije to umeti da prepoznaju ponovo kada dođe vreme i da one koji se ne bave ni sa čim drugim osim planom kako srušiti Aleksandra Vučića, kazne ponovo na nekim narednim izborima. Hvala vam.
Zahvaljujem narodnom poslaniku Filipoviću. Uz najšire moguće tumačenje demokratije bih vas zamolila da se malo vratimo na dnevni red, ja znam da ste svi vi, mislim većina, iskusni poslanici, da političke poruke definišemo tako da ne koristimo sleng sa ulice da bi ipak digli ugled ove institucije. Sledeća, reč ima narodna poslanica Milanka Jevtović Vukojičić.
Zahvaljujem. Naravno da prihvatamo predloženi amandman Vlade, a što se tiče Zakona o budžetu ja moram da naglasim da je ovo najznačajniji zakon koji Narodna skupština tokom godine raspravlja. To je zakon koji se odnosi na budžetska sredstva, to je zakon koji se odnosi na sve građane Republike Srbije i naravno da je ovo zakon koji zahteva vreme i koje zahteva da narodni poslanici iznesu svoje mišljenje i kažu sve ono što smatraju da je neophodno, a tiče se zakona i amandmana o budžetu. Ja moram najpre da kažem da Srbija, bez obzira na pandemiju Kovidom 19, koji je zahvatio čitav svet pa i našu zemlju tokom 2020. godine, iz ove godine izlazi kao ekonomski pobednik, kao jedna od zemljama u Evropi koja je najbolje prošla u ekonomskom smislu, ali i kao jedna od zemalja u Evropi gde ni jedan građanin koji je imao problem sa Kovidom 19, nije ostao mimo zdravstvenog sistema. Svakom građaninu Republike Srbije kojima je bila neophodna zdravstvena pomoć, hospitalizovan, odnosno primljen je na lečenje koje je potpuno besplatno u naše zdravstvene ustanove. Naravno, to da Srbija ekonomski najbolje stoji u Evropi ne kažemo samo mi, to kaže MMF, to kaže Međunarodna organizacija rada koja je u jednom svom izveštaju zapošljavanje i Kovid 19, odnosno posledice Kovida 19 na zapošljavanje, rekla da je Republika Srbija imala najsveobuhvatniji i najizdašniji paket mera i prema građanima i prema privredi, što je naravno dovelo do očuvanja radnih mesta i naravno do smanjenja siromaštva i do opstanka i jačanja svih privrednih grana, odnosno do oporavka naše privrede i zamajca u trećem i četvrtom kvartalu 2020. godine. Naravno, moram da kažem da je, gospodine Mali, čini mi se, ovo vaš treći budžet ovde u Narodnoj skupštini, da što se tiče finansijskog dela greške su u finansijskom smislu ravne nuli. Moram da kažem ste u odnosu na one kritizere vi jedna intelektualna gromada u ekonomskom smislu te reči i da će poslanička grupa svakako podržati ovaj predlog zakona. To kažem iz razloga što je Srbija i na osnovu izveštaja završnog računa za 2019. godinu iz koga se jasno vidi da je Srbija četiri godine za redom imala suficit u budžetu, da je nezaposlenost bez obzira na uticaj pandemije Kovid 19 na našu zemlju na istorijskom minimumu 7,3%, u vreme Dragana Đilasa nezaposlenost u Srbiji bila je 27%, da su rezerve zlata u ukupnim deviznim rezervama predstavljaju 14%, odnosno da danas Republika Srbija ima devizne rezerve zlata u iznosu od 35,4 T, da je inflacija u granicama ciljanog proseka, odnosno da se kreće između 1,5% i 2%, da je dinar 2018. godine bio druga najjača valuta. Sve to zaslužuje dužnu pažnju, sve to zaslužuje da bude saopšteno građanima Republike Srbije, jer, naravno, uspeh je, građani vide i uspehe mi, narodni poslanici SNS, odnosno poslaničke grupe Aleksandar Vučić – Za našu decu želimo i da javno prezentujemo. Naravno da ima i onih oličenih u liku Dragana Đilasa i njegove desne ruke Marinike Tepić, koji pošto nemaju politiku, ali imaju taj izraženi osećaj mrziteljstva prema svemu, a posebno prema uspehu koji pokazuje predsednik Aleksandar Vučić i Vlada Republike Srbije na najmonstruozniji, najgrublji način napadaju porodicu, odnosno, pre svega, decu našeg predsednika Aleksandra Vučića. Često su mi padale na pamet reči patrijarha Pavla koji je rekao – budimo ljudi, nikada neljudi. Izgleda da za Dragana Đilasa i njegove drugare iz žutog tajkunskog preduzeća ta parola ne važi. Oni najverovatnije pripadaju ovoj drugoj grupi, a to je grupa neljudi. Što se tiče našeg predsednika Aleksandra Vučića, moram da kažem da prvi put posle rata ispod tepiha, Aleksandar Vučić je izvukao problem nataliteta i natalitetne politike u Srbiji 2018. godine. Prvi put se javno obratio građanima i javno rekao da je pitanje nataliteta, pitanje budućnosti i opstanka naše zemlje. Prvi put, Aleksandar Vučić je predložio, a Narodna skupština i usvojila te zakonske izmene, gde je omogućeno i majkama porodiljama koje su poljoprivrednice, da imaju pravo na porodiljsko bolovanje, da majke koje rade na privremenim i povremenim poslovima, takođe imaju pravo na porodiljsko bolovanje, da majke koje rade na osnovu ugovora o delu, takođe imaju pravo na porodiljsko bolovanje, ali i da se roditeljski dodatak svim majkama poveća i to na taj način što će za prvo dete biti jednokratno isplaćen iznos od 100.000 dinara, za drugo dete 10.000 dinara za 24 meseca, mesečno, za treće dete 12.000 u vremenskom periodu od 10 godina, a za četvrto dete 18.000 dinara u vremenskom periodu od 10 godina. Da li je to iko pre Aleksandra Vučića radio? Nikada niko. To je briga za decu, to je briga za natalitet. Želim da kažem još jednu ohrabrujuću vest, u našoj najvećoj GAK u Srbiji, u Narodnom frontu, ove godine, rodiće se 7.800 beba. To je najviše beba u zadnjih 20 godina. Naravno, takođe želim da istaknem da naša poslanička grupa, moto naše poslaničke grupe je borba za život, borba za više radnih mesta, borba za ekonomiju, a moto Dragana Đilasa izgleda da je smrt, jer on i njegova politika jesu u savezu sa smrtonosnim virusom, a to je virus Kovid 19. Takođe, želim da naglasim, a naravno, ova sredstva su i ove godine projektovana u budžetu Republike Srbije za 2021. godinu i nalaze se na razdelu Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, ali moram da naglasim da u Vladi ima još jedno ministarstvo, a to je Ministarstvo za brigu o porodici i demografiju, da je pitanje demografije u stvari jedno multidisciplinarno pitanje i da pitanje dece se nalazi u mnogim drugim razdelima ne samo u Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja. Kada su u pitanju najranjiviji, a to su ponovo deca, Dragan Đilas je u vreme vršenja vlasti u Beogradu, ostao dužan porodiljama 400 miliona dinara. Danas porodilje direktno na račun dobijaju tačno u dan i tačno u predviđenom iznosu svoje porodiljske dodatke. Takođe, Dragan Đilas je u vreme vršenja svoje vlasti otimao i od onih najugroženijih i najsiromašnijih, čije su prinadležnosti opredeljene na razdelu Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, pa je takođe njih skratio za 120 miliona dinara, a to su ljudi koji su samo tražili novac za hleb. Dragan Đilas ni za to nije imao da im da, ali je zato imao dovoljno iz budžeta da puni svoje privatne džepove i da se obogati za 619 miliona evra. Još nešto moram da napomenem. Da li je iko pre Aleksandra Vučića pomenuo naše heroje, naše borce sa Košara i Pašika? Nikada niko. Dragan Đilas i ta žuta tajkunska družina i pljačkaška, stidela se naših boraca koji su branili našu otadžbinu 1999. godine i neki od njih su dali i svoje živote. Aleksandar Vučić duboko se poklanja svima onima i poklonio se svim onim mladim vojnicima koji su izgubili svoje živote na Košarama i na Pašiku, ali takođe sa poštovanjem se odnosi i prema onim borcima koji su preživeli i koji su vodili tu najstrašniju bitku za odbranu naše otadžbine. Da li je iko pre Aleksandra Vučića, zločinačko bombardovanje NATO agresora, koje je bilo započeto 24. marta 1999. godine, trajalo je 78 dana i tokom kojeg je stradalo dosta dece, a među njima i mala Milica Rakić, beba na noši, među njima i trudnica pred porođajem u Nišu i drugi nevini građani, da li je iko tu akciju nazvao svojim pravim imenom? Niko. Dragan Đilas je tu akciju nazivao – Milosrdni anđeo, to verovatno da bi se dodvorio onima koji su ga možda podržavali na vlasti. Na kraju, naravno da budžet za 2021. godinu je i razvojni sa aspekta, pre svega izgradnje infrastrukturnih projekata i tu moram da navedem i projekte koji se odnose ponovo na zaštitu ovih najranjivijih grupa, jer je Dragan Đilas u vreme vršenja svoje vlasti činio sve da upravo te najranjivije grupe opljačka. Ovim budžetom predviđena su i ulaganja u infrastrukturu, ustanove socijalne zaštite, u centre za socijalni rad i naravno mnoge druge projekte koji se odnose na informatičku bazu, informatičku povezanost centara za socijalni rad sa drugim institucijama, kako bi centri bili u službi građana i kako bi centri umesto građana odrađivali administrativne procedure sve one koje mogu kroz povezani sistem. Zahvaljujem.
Zahvaljujem Milanka, naročito i na nekim dodatnim informacijama zanimljive teme. Reč ima narodni poslanik Vladimir Đukanović.
Zahvaljujem se. Neću da pričam o egzotičnim likovima o kojima slušam ovde. Oni su prošlost. Bogu hvala da tamo ostanu. Meni više nebitni. Trebali bi da budu bitni za tužilaštvo, nažalost nisu, što pokazuje samo gde je naše pravosuđe. Prosto je neverovatno da za takva zlodela koja su se inače ovde dešavala i takvu korupciju oni nisu na optuženičkim klupama, nego se danas i aktivno bave politikom. ali, šta da radite. To je nešto na šta moramo da se naviknemo. Opet to je i dokaz da su sve priče kako politika, odnosno vlast utiče na pravosuđe besmislene i da baš naprotiv, da u našem pravosuđu uglavnom sede oni koji su i bili izabrani u vreme ove dotične gospode o kojima mi ovde pričamo i koji ih i dalje održavaju tu i ne procesuiraju ih, ali šta da radimo. Pričaću o budućnosti. Iskreno smatram da je mnogo važno da govorimo o tome šta nas čeka, zato što pozitivna je kampanja nešto što je mnogo bolje i nešto što građani hoće da čuju. Mene duša boli, gospodine Mali, a vi me ispravite ako grešim, januar i februar mesec 2020. godine su bili meseci koji su nam najavljivali veliku ekspanziju naše privrede, da nije bilo kovida mi bi zaista imali potpunu eksploziju u smislu privredne razvijenosti zato što smo imali rast oko 6%. Malo koja zemlja je to beležila. Ako nas je negde Bog kaznio, kaznio nas je, zapravo čitavo čovečanstvo, ali nas je kaznio upravo zato što je došlo do kovida i zato što je ta privredna aktivnost obustavljena značajnim delom, jer nemoguće je raditi normalno u ovakvim uslovima. Pažljivo sam pročitao izjavu premijerke Brnabić vezano za dobijanje vakcina. To je tačno, nažalost ljudi, svet je surov. Bogati mogu da se leče, sirotinja kada dođe na red. Nažalost 96% vakcina su već bogate zemlje sve kupile. Pitanje je da li ćemo i kada doći na red da imamo masovnu vakcinaciju. Čitajući izjavu juče gospodina Lončara, danas i gospođe Brnabić, to teško biti pre druge polovine naredne godine. Znate, do tada ova privreda mora da radi. Činjenica je da bogate zemlje se utrkuju koja će prva da uzme vakcinu, upravo da bi svoju ekonomsku aktivnost aktivirala. Svako ko dobije neki mesec je u velikoj prednosti. To je suština svega. Mi moramo po svaku cenu da dođemo do tih vakcina, upravo da bi nekako našu privredu razvili. Mi makar na ovom nekom mikro planu, ali ovde na Balkanu, nama to i pripada gospodine Mali, a to je da budemo lideri u regionu. I to jesmo i to pokazuju svi ekonomski pokazatelji i nije sramota to reći. Kada neko kaže - pa ne znam Srbija bi da širi svoju dominaciju, da želimo da širimo našu ekonomsku dominaciju. Mislim da imamo pravo na tako nešto. I mislim da Srbija treba da širi svoju ekonomsku dominaciju i na Crnu Goru, i na Bosnu, i na Hrvatsku, Makedoniju i gde god može, zato što imamo šta da ponudimo, imamo šta da proizvedemo, imamo radnu snagu koja je veoma dobra i zašto ne bismo to činili. Zato, molim vas, a znate i sami koliko sam bio kritičan prema određenim merama koje Krizni štab donosi. Molim vas da se razmisli pošto privreda mora da radi. Sve mere razumem potpuno. Podržavam i ovo što će biti ograničenja na granicama, da ne može da se tek tako uđe u Srbiju, da morate da idete u karantin. Mi moramo da sprečimo širenje zaraze. Nemojmo više da ograničavamo privrednike sa radnim vremenom. To je besmisleno. Uvedimo strožiju kontrolu poštovanja epidemioloških mera u privrednim subjektima, posebno u ugostiteljskim objektima, ali nemojmo sprečavati ugostitelje i malog privrednika da radi. To što ćete mu dati do pet sati da radi, mi ga sahranjujemo. Ovi veliki marketi i tržni centri, oni će možda i opstati, ali onaj mali privrednik koji ima prodavnicu neće moći da opstane, mora da otpušta ljude. Razumem država daje ekonomsku pomoć. To je veoma značajno. Davaće i minimalac, ali ne može to do beskraja. To nije dovoljno ukoliko nemate privrednu aktivnost. Zato molim da se razmisli o tim merama jer ovo ozbiljno udara na privredu. Nažalost u čitavom čovečanstvu je tako, nije Srbija nešto izuzeta od toga. Znači, još jednom apelujem na ljude u Kriznom štabu. Apelujem na racionalnost. I taj Krizni štab, i lekari i svi primaju platu iz budžeta. Budžet se puni od privredne aktivnosti ove zemlje. Ako mi uskratimo privrednika, pa od čega ćemo da punimo budžet? Molim vas da se razmisli o toj meri, da se dopusti da se normalno radi, a da se pojača kontrola poštovanja epidemioloških mera. Inače, podržavam da za ovu tzv. Novu godinu nema organizovanih proslava, ne sme da se širi epidemija. Sve je to nešto što apsolutno podržavam, ali ne mogu ovo da prihvatim jer ćemo zaista sebe dovesti u ozbiljnu ekonomsku situaciju. Molim vas da tu reagujete, zato što ste vi ministar finansija i vi rukovodite budžetom ove zemlje. Moram da priznam, zaista ste to domaćinski radili. Zašto to sada kažem? Mi danas možemo da gradimo kovid bolnice. Ja vidim ovde izvesna gospođa koja jedno desetak stranaka promenila i koja, ko šta radi čuči kod nekih državnih privrednih subjekata. Ide i priča kako je kovid bolnica ovakva, onakva, nije dobra. Ljudi moji, u njihovo vreme, u vreme vlasti dotične gospođe koja je izdvajala novac iz pokrajinskog budžeta, recimo da plati banatske šore. Ne znam da li znate? To je ona igra što se u Banatu igra. Čak su imali i neko svetsko prvenstvo. Ona je izdvajala novac iz pokrajinskog sekretarijata za sport da plati za banatske šore. U njihove vreme jedan ljudski dom zdravlja nisu izgradili. Možete da zamislite da nas je u njihovo vreme zahvatila epidemija. Ljudi bi na ulici ležali, pretpostavljam. Ovde je neko uspešan, neko je uspeo da uštedi negde nekakav novac i da uloži i da za četiri meseca dobijemo izvanrednu kovid bolnicu. Zašto kažem izvanrednu? Ne dao Bog da smo ikada to morali da pravimo, da smo pravili bolnice za druge namene, zato što je potrebno da se bolnice prave, ali jedine dve sile koje su pravile kovid bolnice su Kina i Rusija. Rusija slabijeg kvaliteta nego Srbija. To mora da se pohvali, ljudi moji. I zato što ste domaćinski vodili računa o budžetu, mi smo danas u stanju da negde nešto uradimo, ali zato vas molim da se razgovara, da probamo da nađemo negde neku meru, da nastavimo da punimo budžet i da zemlja radi. Svi zavisimo od privrednika. Moram da kažem dokle je Srbija inače došla, posebno tu želim da vas pohvalim, jer je Srbija razvijala privatni sektor. U vreme vlasti, ovih koje mi ovde stalno pominjemo, koji nisu vredni pomene, ljudi su iz privatnog sektora bežali u državni sektor. To je katastrofa. Mi smo uništili privatnika u njihovo vreme. Mislim da je samo 30 i nešto posto bio udeo privatnika u punjenju budžeta. Potpuna katastrofa. Danas, naprotiv. Mi imamo problem što čak državni sektor ne može da zadrži više ljude zato što idu masovno u privatni sektor. Hajde da se ne lažemo, zašto je problem izabrati negde direktora javnog preduzeća? Zato što, da bi se javio uspešan menadžer, on zahteva i visoku platu, država, pitanje je da li može da nam da tako visoku platu koliko neki uspešan menadžer može u privatnoj firmi da zaradi. Ono što se javi na konkurs pitanje je koliko je baš kredibilno i koliko bi zaista vodili domaćinski računa o nekom preduzeću. Želim zaista tu da vas pohvalim, zato što je privatnik počeo ovde, ljudi, da radi. Mladi ljudi kada završe fakultet više ne razmišljaju da idu u državni sektor, nego razmišljaju da otvaraju svoje neke firmice, kompanije ili već imaju neku privatnu inicijativu. Počeli su da razmišljaju zdravorazumski. Svako normalan je uvek za privatnu inicijativu i to je nešto što ste vi uspeli da uradite. Promenili smo sistem razmišljanja u Srbiji. Znate kako je pre bilo? Ako si partijski podoban, aj ti fino u državno preduzeće, šta radiš, nije ni bitno. Da li uopšte ti tu imaš nekakvu produktivnost, ni to nije bitno, a privatnik to plaća, jel tako, finansira sve vreme. E, sada je obrnuto. Sad zaista privatni sektor se značajno razvija. Samo bih zamolio ako može malo tišine. Evo, neću još dugo da govorim. Gospodine Mali, meni je drago što vi kada izlažete i obrazlažete koliko su besmisleni napadi na ovu državu, koliko to zaista sa ekonomskog aspekta objasnite ljudima na jedan prost i plastičan način i nešto što ljudi razumeju. Ja kao diplomirani pravnik uvek sam se rukovodio po pitanju ekonomije jednom racionalnom logikom – što jeftinije proizvedi, što skuplje prodaj. Nekako to ljudi najbolje shvataju. Kad kažu vam ovde- pa, jeste, naši radnici rade za, ne znam, male plate u stranim kompanijama, ja samo želim ljudima da pojasnim koliko je to glupo i koliko je to besmisleno. Činjenica je da ne može naš radnik ovde u „Simensu“ da ima istu platu kao radnik, što se tiče „Simensa“, u Nemačkoj. Nemoguće je da ima takvu platu. Zašto? Zato što naš radnik 20 i nešto godina nije video modernu tehnologiju. Znate, za 20 i nešto godina, koliko je to proteklo, ovde mi smo imali sankcije, kasnije onu lopovsku privatizaciju, itd, za 20 i nešto godina ljudi nisu radili, nisu videli modernu tehnologiju i onda kad vam kažu – jeste, ali u njihovo vreme su primali platu, a primali su platu za nerad, zato što su sve firme upropastili. Ostali su goli zidovi, utičnice nisu ostale u tim firmama, ali su davali platu i kupovali socijalni mir iz budžeta ljudima koji ništa nisu radili. Tako su zemlju uništavali. Oni su podizali kredite koje mi dan danas vraćamo da bi tako kupovali socijalni mir. Danas, naprotiv, taj radnik ide u fabriku. Ujutru ustaje, navija budilnik za 6,30 časova ujutru ili za 6,00 časova da bi stigao na posao, da bi tamo radio i da bi primio platu zaista za onaj rad za koji je angažovan. Da li mu je ta plata adekvatna? Za naše uslove jeste. Ali, nije samo tu u pitanju plata. Taj naš radnik koji danas dođe u tu modernu kompaniju, koja je došla sa zapada ili odakle god, on tu nauči se novim tehnologijama, on se tu obuči. Kasnije, kad napusti firmu, može svoju proizvodnju da pokrene. To je višestruka korist koju mi od toga dobijamo, pri tom svaka od tih firmi koja ovde dođe ima proizvod „made in Serbia“, plaća porez ovde u Srbiji. Višestruka korist od tih preduzeća. Kad neko kaže – pa, što mi subvencionišemo strane kompanije, a ne subvencionišemo naše? Ma, nije tačno. Mi subvencionišemo i naše kompanije koje negde imaju tržište. Ali, izvinite, meni je jako žao što Srbija nema „Mercedes“ ili nema „BMV“ i mnogo mi je žao što Srbija, recimo, nema „Boš“ ili „Mile“ ili tako nešto. Nažalost su to veoma jake nemačke kompanije, ali ja se nadam da ćemo negde, nekada dostići taj stepen razvoja da i mi imamo takvu kompaniju, makar upola, koja bi mogla negde na tržištu da se nađe. Naravno da ću subvencionisati da dođe takva firma ovde, jer mi stvara višestruku korist, jer porez plaća ovde, radnika mi obučava, donosi mi nove tehnologije, što je sve jedan benefit i dobit za ovu zemlju. Ja vas molim samo da sa tim nastavite. Od neverovatne je važnosti da nam dolaze strani investitori. Od neverovatne važnosti, jer, kao što vidite, naš budžet smo upravo zbog toga postigli. Za nas idu veoma teška vremena. Ja ću ovim završiti. Mogli smo juče da vidimo šta se dešava u američkom Kongresu na slušanju, gde su se ponovo povampirili aveti koje su nas devedesetih godina razarali ovde. Jasno je kao dan šta nam se sprema. Jasno je da baš sa novom administracijom nisam siguran da ćemo imati tako dobar odnos, govorim američkom administracijom, kao što je to bio odnos sa nekom prethodnom. Nadam se da hoćemo, sve je to stvar lobiranja i dobrih odnosa, međuljudskih i slično, ali bih vas ipak molio da mi značajnija sredstva izdvajamo za našu bezbednost, pre svega ovu obaveštajnu i kontraobaveštajnu, a svakako za borbu protiv kriminala i vojnu i za modernizaciju naše vojske, jer ko zna. Pogledajte kako odjednom samo bukne iz tih nekih zamrznutih konflikata bukne sukob. Evo, imali smo nedavno Azerbejdžan i Jermenija. Mi imao jedan zamrznuti konflikt, još uvek. Nadam se da se to neće odmrznuti, nadam se da ćemo ubuduće razmišljati isključivo o razvoju naše ekonomije, da ćemo razmišljati o novim fabrikama, o tome koliko smo zaradili, gde smo se zaposlili, da li možemo bolji posao da nađemo, a da nećemo razmišljati o sukobima. Ali, znate, nažalost čitav svet je u konfliktu, ova kriza svakog pogađa. Posle velikih kriza uvek nastaju sukobi i mi o tome moramo da razmišljamo, ljudi. Mislim da ćemo zato morati da pravimo dodatne neke uštede i ulaganja za nešto što bi možda mogli, ne daj Bože, da budu crni dani. Nadam se da do toga neće doći. Naravno, podržaću ovaj budžet, jer mislim da je odličan i ta prihodna strana koja je veća u odnosu na prošlu godinu je nešto što je vrlo pohvalno, ali zamoliću da mora da se razmisli o sledećoj situaciji. Opet sam jutros pročitao potpuno jedan neverovatan napad na decu predsednika Republike. To je ko zna već koji napad, ali ta vrsta klevetanja porodice, pa ubacivanje u političke sukobe nečije dece, to mora da se ovde jednom spreči. Ja ozbiljno predlažem, i negde da se o tome razmisli, da se promeni krivično zakonodavstvo u tom segmentu, da se krivično sankcioniše, da se zapravo inkriminiše ta vrsta krivičnog dela – kleveta prema porodici sa posebnim kvalifikovanim oblikom ako se to odnosi na decu. Znate, kada neko dobije tu vrstu možda i zatvorske kazne, možda mu više neće padati na pamet da takve stvari radi. Nečasno je, sramno je i skandalozno bilo čiju decu, koliko god da nekog ne voliš, ali sramno je bilo čiju decu i porodicu ubacivati u politički sukob. To rade neljudi. To častan čovek u bilo kom sukobu, pa čak da ne znam koliko nekog ne voliš, nikada se deca ne diraju, niti se dira porodica. To je sramno i zaista za svaku osudu. Zamolio bih da se o tome razmisli, da se možda uvede to krivično delo, jer ne znam više kako drugačije da se borite sa nekim neljudima koji takve stvari čine. Hvala vam.
Hvala vama. Sistem je i dalje pun. Planira se i pauza za ručak. Planirala sam da reč dam Ljiljana Malušić, koja će me razumeti da ćemo ipak napraviti izuzetak i dati reč, ja mislim da je prvo izlaganje, koleginici Mariji Todorović, s obzirom da je u blaženom stanju. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvažena predsedavajuća, poštovani ministre, drage kolege i koleginice narodni poslanici, poštovani građani, meni je čast da govorim o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu, s obzirom da je ovaj budžet, pre svega, razvojni uprkos krizi koja je zahvatila ceo svet usled pandemije korona virusa. Ono što je najvažnije jeste da je naša država na pravi način odgovorila na ovu krizu, pa s ponosom možemo govoriti o daljem razvoju i napretku naše zemlje. Moram da napomenem činjenicu da je ovaj budžet, budžet za 2021. godinu, najvažniju budžet za našu državu, s obzirom da je ovo bila teška godina za ceo svet. Ono što je za nas najvažnije jeste da je država po prvi put u istoriji preuzela teret krize na sebe, tako da je pravovremenim i efikasnim merama omogućila da naša privreda živi. Imali smo dva rebalansa budžeta ove godine kojima smo omogućili da država pruži pomoć tamo gde je bila najpotrebnija, pa ću tako izdvojiti samo neke od najvažnijih mera pomoći koje su pružene privatnom sektoru, kao što su isplata tri minimalne zarade, zatim odlaganje poreza i doprinosa, moratorijum na otplatu kredita, pomoć punoletnim građanima od 100 evra, pomoć zdravstvenim radnicima u iznosu od 10.000 dinara i sada najavljena pomoć 17. i 18. decembra penzionerima od 5.000 dinara, kao i pomoć hotelijerima i ugostiteljima i turističkim agencijama u iznosu od jedne minimalne zarade. Pored svih ovih mera pomoći, mi smo rebalansom budžeta omogućili izgradnju dve kovid bolnice u Kruševcu i u Batajnici, od kojih kovid bolnica u Batajnici prima pacijente već uveliko, a otvaranje kovid bolnice u Kruševcu se očekuje za nekoliko dana. Budžet za 2021. godinu je svakako logičan sled onoga što je urađeno u 2020. godini. Kako je država pravovremeno odgovorila na krizu, kao što sam već i rekla, i kako smo uspeli da sačuvamo makroekonomsku stabilnosti, tako u 2021. godinu ulazimo spremni da nastavimo sa daljim planiranim razvojem Srbije. Kako sam već napomenula, budžet za 2021. godinu biće pre svega razvojni. Država ima prostora u budžetu da povećava plate i penzije, pa tako ćemo od 1. januara imati i povećanje penzija od 5,9%, povećanje minimalne cene rada od 6,6%, povećanje plate zdravstvenim radnicima u iznosu od 5%, povećanje plata ostalim radnicima u javnom sektoru od 3,5%, a od 1. aprila nas očekuje i dodatno povećanje od 1,5%. Takođe, imamo i najavljena povećanja plata vojnicima od 1. aprila za 10%. Ono što je najvažnije jeste da građani Republike Srbije znaju da je u budžetu za 2021. godinu predviđeno da će rast BDP biti oko 6%, da će deficit pod kontrolom i da makroekonomsku stabilnost potpuno držimo pod kontrolom. Javni dug Srbije i u 2021. godini ostaje ispod 60% i biće prostora za daljim smanjenjem, što pokazuje da držimo makroekonomsku stabilnost pod kontrolom. Sve ovo jasno pokazuje jednu novu drugačiju sliku Srbije od one koju smo imali do 2012. godine. Tada su oni koji su trebali da se bave interesima građana budžet Republike Srbije koristili za sopstveno bogaćenje, pa tako danas ne mogu da izbroje svoje milione, kao ni stanove, da li imaju 29 ili 35 stanova, ali verujem da naši poštovani građani ne mogu da se ne zapitaju kako se stiče tolika imovina i zato između ponovne pljačke budžeta i Dragana Đilasa svakako stoji izborna volja građana Srbije, koji punu podršku daju onima koji rade u njihovom interesu i brinu o njima. Kada se za vreme krize država pokaže kao stabilna, to svakako pokazuje da postajemo privlačniji za investitore, pa tako u 2021. godini očekujemo 2,3 milijarde evra stranih direktnih investicija, stopa nezaposlenosti ostaje 7,3%, istorijski najniža zabeležena. Ono što bih još napomenula jeste da predlog budžeta za 2021. godinu predviđa za kapitalne investicije 330 milijardi evra, što čini 5,5% budžeta Republike Srbije, a podsetiću samo da je 2010. godine bilo izdvojeno samo 3% budžeta. Upravo taj visoki nivo kapitalnih investicija treba da omogući da ostvarimo planiranu stopu rasta naredne godine od 6%, kao i planirane visoke stope rasta narednih godina. Ono što je za našu zemlju jako važno jeste da Srbija i u 2021. godini nastavlja sa realizacijom programa Srbija 2025. Kao neko ko dolazi iz opštine Brus, jedan od najvažnijih projekata za našu opštinu jeste svakako izgradnja gondole Brzeće – Mali Karaman, o kojoj smo juče mogli da čujemo. Naša država je dala garanciju „Unikredit banci“ po osnovu ovog dugoročnog investicionog kredita. Kao što sam već napomenula, kao neko ko dolazi iz opštine Brus, opština na čijoj teritoriji se gradi ova gondola, veoma dobro znam koliko dugo se ova investicija očekuje u našoj opštini, godinama, pa mogu slobodno reći i decenijama naši meštani sanjaju o ovoj investiciji, jer nije postojala veza vertikalnim transportom od Brzeće do centra Kopaonika, što je svakako bio veliki nedostatak za našu opštinu. Ono što bih htela da kažem jeste da je izgradnja gondole najveća turistička investicija u našoj državi, a u poslednjih nekoliko godina i da je njena vrednost 27 miliona evra. Rekla bih da je ova investicija od velikog značaja za našu opštinu i izgradnjom ove investicije Brus dobija novu šansu za razvoj. Opština Brus je uložila velike napore da izgradi prilazi početnoj stanici u Brzeću, kao i parking kod početne stanice u Brzeću, a naglasiću i izvanrednu saradnju između opštine Brus i Javnog preduzeća „Skijališta Srbije“ oko eksproprijacije zemljišta i ostalih pratećih stvari na izgradnji same gondole. Svakako će izgradnja gondole oživeti celu brusku stranu Kopaonika i ono što je najvažnije jeste da je ovo samo početna investicija i očekujemo da je samo jedna u nizu, da će pokrenuti mnoge druge investicije. Značaj izgradnje gondole za našu opštinu je nemerljiv, a naglasila bih samo neke najvažnije prednosti, kao što su povećan broj turista u samom mestu Brzeće, zatim veća cena građevinskog zemljišta, veći broj turista i prenoćišta, zatim seoska domaćinstva dobijaju šansu da plasiraju svoje domaće proizvode kojih je zaista puno u ovom mestu, kao i da ponude svoje privatne smeštaje. Opština Brus će biti predstavljena kao značajna turistička destinacija, a ono što je za našu opštinu najvažnije jeste da će mladi dobiti priliku da dobiju posao. Radovi na gondoli su, mogu reći, ušli u finalnu fazu i za nekoliko dana očekujemo da gondola bude puštena u rad i da primi svoje prve skijaše u ovoj zimskoj sezoni, naravno uz poštovanje mera zaštite koje su propisane. Ono što bih na kraju rekla jeste da ću u danu za glasanje svakako podržati ovaj predlog budžeta, kao i sve prateće predloge, i mislim da je jasno i da se još jednom pokazalo ovim predlogom budžeta za 2021. godinu da naš predsednik Aleksandar Vučić vodi veoma odgovornu politiku prema građanima naše države i zato i dobija većinsku podršku naših građana. Zahvaljujem.
Hvala vama i čestitke na prvom vrlo sadržajnom izlaganju. Poštovani narodni poslanici, u skladu sa članom 87. Poslovnika Narodne skupštine, sada određujem redovnu pauzu u trajanju od jednog sata i sa radom nastavljamo u 15.10 časova.
Dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo sa radom. Sledeća prijavljena je narodna poslanica Ljiljana Malušić.
Hvala, predsedniče Skupštine. Uvaženi ministre sa saradnikom, dame i gospodo poslanici, naravno da ću podržati amandmane koje je predložila Vlada, jer Vlada zaista izvrsno radi. Šta to znači? To znači da već četiri godine zaredom imamo suficit u budžetu. A kad smo kod budžeta, to je jedan od najvažnijih zakona, u stvari, najvažniji zakon, uz budžetski sistem, završni račun, koji se donosi u ovom visokom domu krajem godine. Budžet planiran za 2021. godinu, sa svim primanjima i prihodima, iznosi 1.336,3 milijardi dinara, što je za 45 milijardi dinara više u odnosu na to što je projektovano u rebalansu budžeta za 2020. godinu, ili za 3,5%. Budžet, što reče gospodin Mali, što kaže moja koleginica, gromada što se tiče finansija, sjajan čovek, je oslonjen na dva stuba, a pre svega to su bolji život ili standard građana Republike Srbije, a zatim investicioni projekti do 2025. godine. Budžet je razvojni, što znači da će kapitalnih investicija biti 2,8 milijardi evra. Fantastično. Znači, nastavićemo u kontinuitetu da radimo infrastrukturne projekte. Zatim, inflacija predviđena u 2021. godini je 1,6%, a javni dug trebalo bi da se smanjuje i da bude 58,5%. Ono što je vrlo važno istaći, a tiče se boljitka građana Republike Srbije, to je svakako povećanje plata i penzija, i to od 1. januara idemo sa povećanjem 5% za zdravstvene radnike, penzije idu po švajcarskom modelu, povećanje je 5,9%. U javnom sektoru povećanje plata ide od 1. januara 3,5%, da bi od 1. aprila išlo još 1,5%, znači ukupno 5%, a za snage bezbednosti takođe od 1. aprila povećanje. Tako se radi. Tako radi odgovorna država. Kad smo kod penzija, 5,9% je povećanje za penzionere, i to po švajcarskom modelu. To treba istaći. Treba reći i da je ove godine prosečna penzija iznosila 27.764 dinara, a da će u 2021. godini iznositi 29.402 dinara. Prosečna penzija će biti 2025. godine 430 evra. Prosečna plata je sada 510 evra, a 2025. godine iznosiće oko 900 evra. Bravo za Vladu Republike Srbije, tako se radi. Moram to da naglasim, s obzirom da smo imali pošast koja nas je snašla, kovid, koji nas je uništio, mislim na svet, ne mislim na Srbiju, što kaže uvažena gospođa Argela Merkel, da ćemo mi najbolje proći kako se odgovorno ponašamo i šta smo sve uradili za našu državu. Gotova je kovid bolnica u Batajnici sa 930 mesta, 250 je za intenzivnu negu. Nažalost, intenzivno se puni i to je jako loša vest. Ja ponovo molim i apelujem na sve ljude da nose maske, da se zaštite, da budu odgovorni. Ako to ne uradimo, i ta bolnica će biti puna. Biće nama gotova još jedna bolnica u Kruševcu, ali, dragi moji građani, sugrađani, prijatelji, budite odgovorni, jer ona tamo sa 500 mesta, ako sedam do osam hiljada dnevno imamo zaraženih, pa neće nam ni to pomoći. Znate šta je problem? Problem je što u Beogradu imamo samo dve bolnice trenutno, zbog neodgovornih ljudi. Ne kažem, ima tu svega, desi se, korona je svuda oko nas, ali hajde da budemo odgovorni i da smanjimo tu pošast. Imamo samo dve bolnice u Beogradu, Klinički centar i VMA, gde možemo da se lečimo od normalnih bolesti, običnih. Ovo će proći. Doći će i vakcine. Republika Srbija je obezbedila besplatne vakcine za građane Republike Srbije. Bravo za to. Svuda u svetu se plaćaju, samo ovde ne. Da ovu pošast nekako suzbijemo, ne povratila se. Moram da naglasim, da ne odem previše, jer, emotivna sam kad pričam o tome, među ljudima koji više nisu živi su i moji prijatelji, ima dosta zaraženih oko mene, mojih prijatelja i rodbine, ali moram da par rečenica kažem i o infrastrukturnim projektima. Mi zaista radimo sve što možemo. Za par godina smo napravili 350 km auto-puteva. Nastavljamo sa gradnjom. Sledeće godine će biti gotova Preljina-Požega, 30,9 kilometara, Sremska Rača-Kuzmin se gradi, biće 2022. godine završen auto-put, gradi se Ruma-Šabac-Loznica, 77 km, Moravski koridor 112 kilometara i masa auto-puteva i puteva prvog reda. Što se železnice tiče, ja mislim da je to najdevastiraniji deo. Preko 50 godina niko živi dinar nije uložio u železnicu. Po prvi put mi. Rekonstruisano je 800 km pruge, biće rekonstruisanih još 300 km do 2025. godine. Kupili smo 48 novih vozova, kupili smo 16 vagona za teretne lokomotive. Zaista dobro radimo. Ja ću svakako podržati sve finansijske zakone, a pre svega budžet. Još jednom – građani Republike Srbije, molim vas budite odgovorni. Zahvaljujem na pažnji.
Zahvaljujem. Sledeći na spisku je narodni poslanik Petar Vesović.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, uvaženi ministre sa saradnicima, poštovani građani Republike Srbije, javio sam se na amandman koji je predložila Vlada Republike Srbije, a koji se odnosi na budžet Republike Srbije za 2021. godinu. Moram prvo da kažem da mi je izuzetno drago da je budžet za 2021. godinu budžet kontinuiteta i budžet koji će nastaviti sve ono dobro što je urađeno u Republici Srbiji za vreme vladavine SNS. Prosto je neverovatno da će Srbija u 2021. godini, pored ove ogromne Kovid krize i ogromne pandemije koja nije pogodila samo zdravstvo, već i privredu i ekonomiju imati dovoljno sredstava da nastavi ogromne infrastrukturne projekte, da nastavi dalje u ulaganje u privredu i ekonomiju i time značajno poveća BDP Republike Srbije, ali značajno i povećati i plate i penzije svim građanima Republike Srbije. Samo odgovornom i stabilnom politikom mi smo danas u mogućnosti da imamo jedan stabilan budžet koji će i pored sve krize ostati stabilan i koji će sledeće godine verovatno imati i značajan suficit. Ono što je važno napomenuti jeste da to nije bilo lako. Svaki pravi domaćin u Srbiji zna da prvo ako želi nešto dobro da učini za sebe i svoju porodicu, da mora prvo da u svom budžetu uštedi dovoljno sredstava, a zatim da ta sredstva ulaže. Prethodne vlasti, a posebno vlasti od 2000. godine do 2012. godine to nisu uradile tako, već su se one preterano zaduživale i s vremenom postajale robovi tih zaduženja i ostavili su nam državu koja se nalazila na ivici, na jednom ambisu propasti, Zato su bile neophodne ozbiljne mere koje je predvodio tada premijer, a sada predsednik Republike, Aleksandar Vučić, koji je načinio ozbiljne budžetske i ekonomske rezove i koji je uspeo da našu ekonomiju, našu privredu i naš budžet stabilizuje, a sada da predvodi i jedan veliki ekonomski privredni napredak Republike Srbije. Kao mladom lekaru, posebno mi je drago da od 2014. godine Vlada Republike Srbije i cela država ima jedan ozbiljan plan za napredak i unapređenje našeg sistema zdravstva. Znate, od 2000. godine do 2012. godine sistem zdravstva je bio u potpunom rasulu. Mi smo imali zdravstvene ustanove koje nisu bile dobre, infrastrukturno nisu bile dobre za pacijente, nismo imali dovoljno lekova, nismo imali dovoljno opreme, a nismo imali dovoljno ni lekara ni medicinskih radnika i to je bio jedan ogroman problem. Od 2014. godine kreće jedno ozbiljno ulaganje države u sistem zdravstva i jedno ozbiljno ulaganje u same zdravstvene ustanove i sve zdravstvene radnike koji rade na teritoriji Republike Srbije. To nije bilo lako, ali je bilo nešto što je neophodno i sada se pokazalo da je to ozbiljno ulaganje koje smo mi pokrenuli 2014. godine, dalo mogućnost da zdravstveni sistem Srbije opstane u ovako velikom problemu kao što je kovid kriza. Nešto što bih voleo da napomenem, jeste da planom Republike Srbije za 2020, odnosno 2025. godinu Vlada Republike Srbije opredelila čak milijardu evra u sistem zdravstva, što je izuzetno važno. Prosto, ne postoji deo Srbije u kome Vlada Republike Srbije nije uložila u zdravstveni sistem, bilo da su to obnovljene neke ambulante, da li su obnovljena odeljenja ili cele bolnice ili smo počeli sa izgradnjom potpuno novih bolnica i zdravstvenih centara, kao što su Zdravstveni centar Niš, Zdravstveni centar Srbije, tj. KC Srbije, Tiršova klinika i mnoge druge. Prokuplje, grad iz koga ja dolazim, 2021. godine u saradnji sa Vladom Republike Srbije završava jedan veliki zdravstveni centar koji se prostire na preko 30 hiljada metara kvadratnih i koji će imati potpuno savremenu modernu opremu za dijagnostiku i lečenje bolesti, ne samo Prokupčana već i svih stanovnika Topličkog okruga. Na taj način ćemo mi Topličanima pružiti savremeni sistem zdravstva, ali ćemo i značajno rasteretiti Klinički centar Niš kao tercijalnu zdravstvenu ustanovu ka kojoj gravitiraju svi ovi pacijenti. Ono što je jako bitno da svi shvatimo jeste da zdravstveni sistem ne čine samo zgrade, ne čine samo aparati, već da su najvažniji deo zdravstvenog sistema ljudi, zdravstveni radinici koji u tom sistemu rade. Problem zdravstva je nastao od 2000. godine do 2012. godine zato što mi nismo zapošljavali nove lekare, nismo zapošljavali nove medicinske sestre i time smo stvorili da u sistemu zdravstva postoji jedan veliki jaz između starih lekara koji treba da se penzionišu, to su specijalisti i mladih lekara koji još uvek nisu spremni da preuzmu njihov posao. Znate, u sistemu zdravstva nije tako prosto zaposliti lekara i odmah mu dati da radi. Da biste imali jednog specijalistu koji je spreman da nastavi da radi i da se bori za pacijente potreban je jedan dugi vremenski period kako bi se on školovao. Prvo imate šest godina osnovnog obrazovanja, zatim pet ili šest godina specijalizacije, a kada lekar završi specijalizaciju on nije u potpunosti spreman da preuzme posao, već je potrebno da provede godinu ili dve godine uz starijeg i iskusnijeg kolegu od koga će još nešto naučiti i koji će mu se tu naći da ga posavetuje u svakoj nedoumici. To znači da bi ste vi imali jednog specijalistu u sistemu zdravstva neophodno je da prođu 12 do 14 godina i zato je u sistemu zdravstva neophodno i veoma značajno da imate jedan kontinuirani plan razvoja zdravstvenog sistema. Mi takav plan zdravstvenog sistema, odnosno razvoja zdravstvenog sistema imamo tek od 2012. godine. Na inicijativu predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića i Ministarstva zdravlja naravno započeto je zapošljavanje najboljih studenata medicine. Mi svake godine zapošljavamo najbolje studente medicine. Ti studenti odmah dobiju posao za stalno, dobiju specijalizaciju, dobiju doktorske studije. I time se borimo da mlade, najbolje studente medicine zadržimo u Srbiji, da oni dobiju specijalizacije iz oblasti koje žele i da nastave da se bave naučno istraživačkim radom. Pored studenata, svake godine se zapošljavaju najbolji učenici srednjih i viših škola. Samo u toku ove godine smo zaposlili skoro četiri hiljade mladih zdravstvenih radnika. To su svi oni zdravstveni radnici koji su danas nosioci borbe protiv kovid pandemije i bez tih mladih lekara, bez tih mladih medicinskih sestara i tehničara borba protiv kovida bi bila mnogo teža i verujte mi mnogo drugačija. Bivše vlasti, odnosno ministri su troškove Ministarstva zdravlja, a posebno za vreme ministra Milosavljevića smanjivali tako što su značajno umanjivali plate i penzije, nisu zapošljavali nove lekare i zdravstvene radnike i štedeli su na sanitetskom materijalu, na iglama, špricevima, vatama i mnogim lekovima. Tada skoro da nijedan novi lek nije uveden u sistem zdravstva za lečenje teških bolesti ili nekih potpuno novi lekovi koji su jako skupi. Jedan veliki problem u sistemu zdravstva nastao je kada su značajno smanjene plate vozačima koji rade u zdravstvenom sistemu, odnosno to su vozači koji rade u domovima zdravlja i bolnicama. Oni nisu shvatili koliko su vozači važni u sistemu zdravstva. Vozač nije samo čovek koji će prevesti pacijenta od tačke A do tačke B. U hitnoj pomoći, u urgentnoj medicini vozač je edukovan da pruži prvu pomoć, da pomogne ekipi u situacijama spašavanja, u saobraćajnim nesrećama kada postoje reanimacije ili bilo koja teška stanja. Mi ispred Vlade Republike Srbije, odnosno SNS kada je došla na vlast značajno smo povećali plate, ne samo lekarima i medicinskim sestrama, već svim zaposlenim u sistemu zdravstva i drago mi je da će 2021. godina biti godina zdravstvenih radnika kada će se njihove plate i dalje uvećavati, što je jako važno ne samo za sistem zdravstva već i za sve građane Republike Srbije. Želeo bih za sam kraj da napomenem dve stvari. Prvo su vakcine protiv korona virusa i prosto kao mlad lekar ne shvatam odakle odjednom, pogotovo ljudima iz opozicije i nekim njihovim saradnicima, tolika ideja da dižu prašinu protiv vakcina. Znate, vakcine su spasile civilizaciju. Najteže bolesti u svetu su spašene pravovremenom vakcinacijom. Srbija je zemlja zajedno sa Institutom Torlak koja je izvozila vakcine u države trećeg sveta. Sada se pitam samo, odakle odjednom tolika potreba da se širi strah među građanima Republike Srbije kada je vakcina jedan idealni lek, jedan najbolji lek kojim mi možemo da sprečimo vakcinu. Najednom su bili počeli da šire priče da će Srbija prva primiti vakcinu za Kovid 19, da ćemo mi biti zamorčići na koje će se te vakcine testirati, a nekoliko dana nakon toga mi vidimo svetske vesti da prva država koja kreće vakcinaciju je Velika Britanija, a sada joj se pridružuje i Kanada i druge države. Da li to znači da su sada oni zamorčići za te vakcine ili da su to bile lažne vesti koje su oni probali da plasiraju, da uvedu jedan strah i paniku među građane i da umanje značaj zdravstvenog sistema Srbije, a svi vidimo koliko dobar zdravstveni sistem je važan za jednu državu. Za sam kraj, što se tiče budžeta voleo bih da spomenem i grad Prokuplje. Grad Prokuplje je jedan od po meni najlepših gradova juga Srbije, grad koji od 2000. do 2012. godine je bio razoren pljačkaškim privatizacijama koje su bile na teritoriji cele Srbije. U Prokuplju su poslovale ogromne kompanije, među kojim su bile Fabrika obojenih metala „FOM“, poznata konditorska kompanija „Hisar“ i mnoge druge. Te kompanije su urušene i prodate, a novac je vršeno nestao. Hiljade građana Prokuplja su ostale bez posla i svakodnevno su morale da se bore za parče hleba za sebe i za svoju porodicu. Danas se možemo pohvaliti da je Prokuplje mali industrijski centar, da u Prokuplju sledeće godine imamo nastavak velikih i veoma važnih investicija među kojima je rekonstrukcija gimnazije, izgradnja potpuno nove biblioteke, rekonstrukcija bioskopa, prevođenje male pijace i mnogi drugi projekti. Najbitniji projekat koji će značiti ne samo Prokuplje, već i za celu Toplicu jeste autoput Niš – Priština. To je autoput koji će Prokuplje dovesti na jednu privrednu mapu Srbije, koja će omogućiti da Srbija postane jako konkurentna za privlačenje stranih i domaćih investicija jer će kompanije koje investiraju u Prokuplje biti direktno povećane na autoput koji spaja Toplicu sa Evropom i Toplicu sa lukama na Jadranu, što je jako korisno za izvoz proizvoda. To je jako važno. Grad Prokuplje, kako bi odmah bio spreman za takvu jednu privrednu ekspanziju u našem kraju, počeo je izgradnju jedne savremene industrijske zone koja će imati sve neophodne priključke i koja će odmah biti spremna da se ponudi svim stranim investitorima. Zato vas, ministre, kao i celu Vladu, ja danas molim da nam pomognete da za tu industrijsku zonu čim bude spremna da nađemo investitore i da odmah investitori uđu u Prokuplje jer Prokuplje nije ključ samo za Prokupčane, već i za celu Toplicu. Zato je to jako važno. Za sam kraj bih vas zamolio sve kao zdravstveni radnik ispred struke da se pridržavate mera, da nosite maske, da održavate distancu i da pomognete i meni i mojim kolegama da se izborimo sa koronom. Svakodnevno imamo ogroman broj obolelih. Naš zdravstveni sistem nije u rasulu kao što mnogi pokušavaju da to prikažu. Mi pacijente ne držimo na hodniku. Svi naši pacijenti imaju kiseonik. Imaju sve neophodne lekove. Svima koji su u bolničkom lečenju uključena je dvojna ili trojna antibiotska terapija. Uključeni su savremeni lekovi koji se primenjuju u celoj Evropi, ali je jako bitno da pridržavajući se mera mi smanjimo ukupan broj obolelih, da rasteretimo zdravstveni sistem i da spremni dočekamo vakcinaciju protiv kovida i time u potpunosti sprečimo dalju ekspanziju korona virusa i budemo spremni da se privredno uzdignemo čim korona stane. U danu za glasanje ja ću u potpunosti podržati plan budžeta za 2021. godinu. Hvala puno.
Zahvaljujem. Sledeća na listi je narodna poslanica Violeta Ocokoljić. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, uvaženi ministre, uvažene kolege narodni poslanici, Vlada je podnela tri amandmana na ovaj Predlog zakona o budžetu. Od toga se amandman na član 3. Predloga zakona o budžetu odnosi na Sporazum o zajmu sa Francuskom agencijom za razvoj, o kojoj ste pričali protekle nedelje i koji je potpisan protekle nedelje, a koji se odnosi na finansiranje modernizacije železnice u Srbiji, kao i na zajam za efikasnost javnog sektora i zeleni oporavak. Kako su ovi amandmani koje je podnela Vlada sastavni deo budžeta i Predloga budžeta za narednu godinu ja se moram, uvaženi ministre, osvrnuti i na Predlog budžeta za narednu godinu. U ovom Predlogu budžeta za narednu godinu detaljno su obrazložena sva mikro i makroekonomska kretanja, sve projekcije, svi planirani rizici, svi mogući rashodi, ali ono što je jako važno zbog građana da znaju je da je ovaj budžet formiran na osnovu realno planiranih prihoda za narednu godinu. Rekla bih i da je Vlada ovim predlogom budžeta ne samo napravila pravu meru i balans, već je u potpunosti prevazišla očekivanja svih nas, izdvajanjem i do 35% više novca za kapitalne investicije nego protekle godine. Ovo je takođe važno da naši građani znaju, jer je ulaganje u kapitalne investicije zapravo osnov i uslov za rast bruto domaćeg proizvoda. Zato mi naredne godine možemo iz tog bruto domaćeg proizvoda da planiramo i povećanje penzija po švajcarskom modelu i povećanja plata u javnom sektoru, ali podizanje i minimalne zarade za naše građane. S obzirom na to da dolazim iz sektora turizma, posebno me raduje činjenica da je Vlada uspela pravovremeno da reaguje kada je u pitanju upravo ovaj sektor koji je izuzetno pogođen celom ovom pandemijom korona virusa. Podrška hotelijerima je bila izuzetno važna. Izuzetno me raduje činjenica da je Vlada uspela da odobri direktnu subvenciju za pomoć hotelijerima i to u iznosu od 350 evra po ležaju i 150 evra po sobi, jer je činjenica da su gradski hoteli zapravo bili najpogođeniji ovom pandemijom korona virusa u izostanku stranih turista, u izostanku biznis putovanja, u izostanku svih onih kongresa i organizacija koje su trebale da budu organizovane u našim gradovima. Takođe, u toku je javni poziv za dodelu subvencija za podsticaj turističkim agencijama i turoperatorima za pokriće troškova u vezi obezbeđenja, garancija putovanja, a pre par dana predsednik Republike Aleksandra Vučića i vi uvaženi ministre, najavili ste dodatnu pomoć ovom sektoru i to u iznosu od jedne minimalne zarade za radnike u turističkim agencijama, u rentakara agencijama, hotelijerima, ugostiteljima i jako važnom sektoru tj. delu sektora turističkim vodičima, njima će ova pomoć biti izuzetno značajna i hvala im u ime i turističkih agencija, ali i svih radnika koji rade u sektoru turizma. Sa jedne strane, ova pandemija korona virusa i te kako uticala na rad i poslovanje i hotela, ali i turističkih agencija, a sa druge strane, i te kako pozitivno uticala na razvoj domaćeg turizma. Činjenica je da su ove godine pružaoci usluga u domaćoj radinosti i u seoskim turističkim domaćinstvima imali pune ruke posla, isto je činjenica da se u oktobru tražilo mesto više u našim banjama, a i čuveni „Forbs“ je proglasio Srbiju kao jedna od pet prioriteta destinacija koju treba podsetiti odmah po završetku pandemije korona virusa i zato mislim da je svako ulaganje u sektor turizma i te kako važno, i te kako značajno i višestruko isplativo, i drago mi je da se i naredne godine nastavlja sa dodelom vaučera za smeštaj i za letovanje u Srbiji, što su izdvojeni dodatni novci za to, jer je to prava mera i prvi podsticaj za razvoj domaćeg turizma. Predsednik Aleksandar Vučić je definisao, a premijerka je u svom ekspozeu na posebnoj sednici naredne Skupštine definisala šest prioritetnih ciljeva nove Vlade, a to su borba za očuvanja zdravlja naših građana, borba za očuvanje naših interesa na KiM, zatim, nastavak sa radom na ubrzanim reformama, nastavak sa jačanjem srpske ekonomije, borba protiv kriminala i korupcije, ali i samostalno odlučivanje samostalno i nezavisno odlučivanje Srbije. Dobro je da čujem ove ciljeve s vremena na vreme upravo ovde kako bismo u sve izazove koji stoje pred Vladu Republike Srbije za godinu i po dana uspeli da izmerimo efekte rada Vlade upravo ovde u Narodnoj skupštini i dok smo nekima koji se sada predstavljaju za vođe opozicije uspeli da izmerimo samo to koliko su novca strpali u svoje džepove, pa tako brojali milione i stigli do 619 miliona, zatim, koliko su nekretnina stekli, pa tako stigli do cifre 35 nekretnina na najelitnijim lokacijama u Beogradu. Činjenica je da od ove Vlade možemo da očekujemo samo to koliko će novih kilometara autoputeva izgraditi, koliko će novih fabrika otvoriti, koliko će škole i bolnice rekonstruisati i koliko će celokupno uticati na podizanje životnog standarda svih građana. Uvaženi ministre, uvažene kolege, svakako ću ih iz ovih razloga koje sam navela ovde, a i onih koje nisam navela, jer nisam stigla, podržati set budžetskih zakona, ali i Predlog zakona o budžetu za narednu godinu. Hvala.
Želim posebno da naglasim da je ovo bilo prvo izlaganje narodne poslanice i želim vam puno uspeha. Sledeći na redu je narodni poslanik Goran Kovačević.
Dame i gospodo, poštovani ministre, ovo je vreme o kome će se učiti u školama. Ovo je velika zdravstvena i ekonomska kriza i ovo je nešto gde nismo bili. Ekonomska kriza je drugačija u odnosu na sve ostale. Imati dovoljnu količinu novca danas NBS smanjuje referentu kamatnu stopu, promet je suština ekonomske krize. Drugačija kriza od svih drugih, hoćemo li imati poplavu novca koju već danas imamo, pa samim tim i inflaciju, povećanje kamatnih stopa i MPL-e ili ćemo imati deficit zbog nedostatka prometa, deflaciju i povećanje nivoa nezaposlenosti? Ili ćemo kada prođe kriza sve vratiti na početak? Ovo je ekonomska kriza o kojoj će se učiti u školama, a šta će pisati u udžbenicima zavisi od toga kako mi danas doživljavamo, svako pojedinačno percepciju ekonomske krize. Tri godine je trebalo krizi iz 2008. godine da dođe do svog pika, tri godine je trebalo krizi iz 1929. godine da dođe do svog maksimuma, tri nedelje je trebalo krizi iz 2020. godine da se nađemo tu gde se nalazimo i nemamo jasnu sliku kako izgleda danas ekonomija u svetu. Jedne ekonomije rastu i razvijaju se, druge su u tehničkoj recesiji, jer su u rastu BDP ispod 0%. Jasno je da pojedine zemlje primarnom emisijom pokušavaju da izvuku svoje ekonomije, ali je pitanje da li je centralna banka dovoljno moćna da izađemo iz ove krize. Druga preduzeća nestaju i propadaju, prosto imamo različitu sliku. Dana 27. marta 2020. godine EU je rekla – imamo program od dve nedelje ekonomskih mera, posle toga će se sve vratiti u normalu. Danas je decembar mesec, ništa više nije normalno. Ovo je bitno zato što su to polazne pretpostavke za budžet iz 2021. godine. To je vreme u kome živimo, vreme u kome stvaramo budžet i nije sporno da je budžet najznačajniji pravni, ekonomski akt jednog fiskalnog prostora, znači celog prostora gde žive Srbi na Balkanu, ali je budžet realna i planska kategorija. Vi gospodine ministre ste jasno u prethodnim godinama pokazali kako izgleda pametno planiranje budžeta Republike Srbije. Bili smo dovoljno pametni, imamo dovoljnu količinu znanja da nikada od 2015. godine nismo ušli u rebalans budžeta. U teškom vremenu, u vremenu fiskalne konsolidacije mogli smo da predviđamo. Mogli smo da predviđamo zato što smo promenili Srbiju i ono što su trebali neki pre nas da učine devedesete, 2000. godine. Nisu učinili, mi smo krenuli iz nule da promenimo ekonomski poredak Srbije. Budžet je vreme kada se podvuku crte i vreme kada se kaže šta smo uradili u prethodnom vremenskom periodu. Od 2015. godine do 2018. godine spašavali smo srpsku ekonomiju. Godine 2019. do marta 2020. godine ubirali smo plodove visokog ekonomskog rasta i niske nezaposlenosti. Od 2020. godine od marta meseca vodimo socijalnu politiku kako da Srbija u teškim vremenima zdravstvene i ekonomske krize preživi. Nesporno je da smo značajan deo finansijskih sredstava uložili u zdravstvo, nesporno je da smo imali protekcionističke mere u oblasti privrede, nesporno je da smo branili socijalni status građana Srbije. I to smo uspeli. Uspeli smo zahvaljujući vama iz Ministarstva finansija, NBS i predsedniku Srbije. Šta smo uradili? Učinili smo da nam BDP bude u tehničkoj možda recesiji, ali najbolji BDP u ovom trenutku u Evropi. Učinili smo da imamo nisku stopu nezaposlenosti i učinili smo da imamo pre svega monetarnim merama stabilan kurs dinara, odnosno da nemamo inflaciju. To smo učinili zato što smo znali šta radimo i to nas je koštalo šest milijardi evra. Kada kažu da ova kriza nema posledica u ekonomiji Srbije ima ih. Da nismo imali ekonomsku krizu, da nismo imali pandemiju, imali bismo rast od 6% i verovatno dve, tri milijarde javne potrošnje, lične potrošnje više u Srbiji. Da nije bilo ekonomske krize drugi faktor ne bi imali deficit. Normalno je, sasvim je normalno da u uslovima ekonomske krize imamo deficit. Ali, svakako ga ne bi imali da nije bilo ekonomske krize. Dakle, mi smo 2015. godine promenili Srbiju kao ova generacija i to je sastavni deo budžeta, jer je budžet i generacijska stvar, sastoji se iz onoga što nasledimo od prethodnih generacija, onoga što zaradimo mi kao generacija i onoga što ćemo ostaviti budućim generacijama ili ćemo ih zadužiti. Taj generacijski jaz kaže da smo mi od 2015. godine zaradili tih šest milijardi evra da platimo troškove krize u ovoj godini, da smo zaradili verovatno još za dve godine da platimo još 12 milijardi ekonomskih mera zato što ova kriza se ne završava 2020. godine. Danas kada govorimo o pravilima ekonomske politike obično kažemo da moramo da se držimo nekih principa koje je definisala EU, pa kažemo da moramo da budemo na 3% deficita, da moramo da budemo na 60% javnog duga. Ovo je krizno vreme, krizni nemenadžment, uopšte me ne bi iznenadilo i nemamo razloga da tvrdimo da ćemo imati deficit od 3%. Možemo da imamo i veći deficit bez ikakvih problema, ekonomski smo sposobni da to iznesemo još 2021. i 2022. godine, verovatno i 2023. godine. Zemlje EU koje nam govore o principima i pravilima danas se nalaze u ogromnim problemima gde je MPL rastu u svim zemljama EU gde javni dug raste i mi praktično imamo još tri godine ovakve monetarne politike i ekonomske i fiskalne politike da ih stignemo. Gde će ona tada biti, stvar je o kojoj ne treba da raspravljamo. U stvari, budžetom za 2021. godinu treba da nastavimo da radimo ono što smo radili 2020. godine. Da branimo tri ključne ekonomske stvari nivo nezaposlenosti, stopu inflacije i da branimo društveni bruto proizvod. To ćemo nastaviti da radimo merama koje donosimo i koje ćemo donositi rebalansima budžeta koji će u 2021. godini verovatno biti. Nikada ne treba da zaboravimo da nije lako. Budžet se sastoji iz mikro ekonomije, iz problema koje imaju naši zaposleni ljudi koji se bave privatnim poslom, nikada ne treba da smetnemo sa uma da su i oni sastavni deo ekonomije Srbije, budžeta Republike Srbije da nije lako, velika je kriza. Dame i gospodo, kada pogledate rezultate iz 2015, 2016, 2017, 2018, 2019. godine i rezultate koje smo učinili u kriznom vremenu 2020. godine jasno je da Vlada Srbije ima potpunu podršku u Skupštini Srbije i građana Srbije za mere koje daju dobre ekonomske rezultate. Zato nama u Skupštini Republike Srbije ne ostaje ništa drugo nego da glasamo za ovakav krizni, težak budžet, ali budžet koji će učiniti da Srbija iz ovog teškog vremena, kao i 2015. godine, izađe samo jača.
Zahvaljujem. Narodni poslanik Milan Jugović.
Zahvaljujem. Poštovani predsedniče Narodne skupštine, poštovani ministre, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, uvaženi sugrađani, na samom početku ja bih želeo da pohvalim dosadašnji tok diskusije kao jedan vrlo sadržajan, vrlo konstruktivan iz koga su naši sugrađani mogli da vide jasne mere koje će Vlada Republike Srbije preduzeti u narednom periodu koje su utkane u Predlog budžeta za 2021. godinu, a koje će omogućiti da nastavimo sa privrednim rastom, da nastavimo sa privrednim razvojem tamo gde smo donekle stali u ovoj teškoj godini. Pandemija korona virusa je pred čitav svet postavila jedan težak zadatak, zadatak očuvanja ekonomske aktivnosti, zadatak očuvanja radnih mesta, zadatak očuvanja životnog standarda stanovništva. Odgovarajući na izazove koje je pred ekonomiju postavila zdravstvena kriza, Vlada Republike Srbije je pripremila jedan paket ekonomskih mera kao podršku stanovništvu i privredi u visini od šest milijardi evra. Paket koji će u velikoj meri potpomoći oporavak, odnosno nastavak razvoja naše privrede. Paket koji je 12,7 BDP. Ovakav paket snažen podrške mislim da, odnosno prilično sam siguran, mnogo razvijenije i bogatije zemlje nisu primenile. Definitivno, u dosadašnjem toku krize, ovaj paket mera koji je još uvek u toku, dao je jako dobre rezultate. Tako da, nema razloga da tako ne bude i u narednom periodu. Mi smo ponosni na činjenicu da smo u ovako teškim vremenima uspeli da sačuvamo zaposlenost, dakle uspeli smo da sačuvamo radna mesta i to je činjenica i to najbolje ilustruje jedan podatak, a to je da smo u ovako teškoj godini zaposlenost, odnosno nezaposlenost sveli na rekordno nizak nivo od 7,3%. Dakle, još jednom podvlačim, ove mere su već sada dale izuzetno dobre rezultate. Da njih nije bilo naš pad bi bio najmanje minu šest posto. Ovako, njihov efekat je dobar i mi ćemo imati jedan od najboljih, odnosno najbolji ekonomski rezultat u Evropi ili preciznije pad od svega minu jedan posto. Međutim, kroz tajkunske medije Dragana Đilasa samoproglašena elita i propali političari kritikuju, bez argumenata napadaju predsednika Vučića i Vladu Republike Srbije za sprovedene mere podrške iako su one evidentno po svim kriterijumima dale dobre rezultate. Ne znam šta smo po njima trebali da uradimo, da li smo trebali da dozvolimo da desetine hiljada radnika ostane bez posla, da ostanu na ulici, da ostanu bez ikakvih prihoda. Vlada i predsednik Vučić su odabrali politiku borbe za svakog čoveka, politiku borbe za svako radno mesto i uspeli smo u tome. Dakle, u uslovima nikad težim u poslednjih nekoliko decenija, mi smo uspeli da sačuvamo zaposlenost. To je ono što SNS razlikuje od bivših vlastodržaca Dragana Đilasa, Vuka Jeremića i ostalih, koje nije bilo briga za narod, koje nije bilo briga za stotine hiljada radnika koje su ostavili na ulici nakon pljačkaških privatizacija, dok su se oni u isto to vreme besomučno bogatili. Za Srpsku naprednu stranku, svako sačuvano radno mesto, svako novootvoreno radno mesto, predstavlja veliki uspeh i to će i u budućem periodu biti zvezda vodilja naše politike. Ekonomska politika koju je u prethodnom periodu sprovodila Vlada i predsednik, baš u ovo krzno vreme, pokazala je svu svoju opravdanost i svrsishodnost. Tako da ćemo uprkos svemu, uprkos globalnoj situaciji mi nastaviti da idemo ka realizaciji plana koji smo zacrtali, a to je "Srbija 2025" kada želimo da dostignemo nivo gde će prosečna plata biti 900 evra, a prosečna penzija 430 evra. Značajan korak u tom smeru biće predviđeno i povećanje zarada, povećanje penzija i povećanje minimalne cene rada od nove godine. Poslednjih godina država izuzetno mnogo pažnje posvećuje zdravstvu, na sreću kroz rekonstrukciju i izgradnju novih bolnica, kroz nabavku medicinske opreme, kroz popravljanje materijalnog položaja zdravstvenih radnika, koji će imati posebno mesto u ovom povećanju zarada od Nove godine. Dakle, njihove plate, biće veće za 5%. Ja ću podsetiti da je samo u poslednjih godinu i po dana ovo treće povećanje zarada za medicinske radnike. Dakle, prošle godine imali su povećanje u rasponu od 10-15%, lekari 10%, a sestre i tehničari 15%. Ove godine plate medicinskim radnicima povećane su za još 10% i od Nove godine imaće povećanje 5%, a da ne pominjemo i jednokratnu pomoć koju su zdravstveni radnici dobili u dva navrata ove godine. Sa druge strane, mnoge zemlje EU, ne samo da nisu u stanju da podignu plate svojim radnicima, već postoje takve koje na račun zarada svojih zdravstvenih radnika pokušavaju da naprave određene uštede. Takav primer je Hrvatska, gde su nedavno lekari koji rade u najtežim uslovima, mislim na lekare koji rade sa kovid pacijentima, koji rizikuju svoje zdravlje, dobili 20% manje zarade. Dakle, lekari koji snose najveći teret ove borbe u Hrvatskoj, dobili su 20% manje zarade, dok kod nas plate zdravstvenim radnicima rastu. Naravno, biće povećane plate i drugim zaposlenima u javnom sektoru od januara 3,5% i naknadno od aprila za još 1,5%. Ono što je važno da građani Srbije znaju, da se danas plate, penzije povećavaju iz realnih prihoda, a ne kao na primer 2008. godine kada su bivši vlastodršci za veštačko podizanje plata i penzija, uzimali skupe kredite koje vraćamo i mi danas, a koje će vraćati verovatno i naši naslednici. U 2021. godini, iz ovog budžeta se vidi da ćemo mi nastaviti politiku podsticanja privrednog rasta, pre svega kroz poresko rasterećenje privrede, ali i kroz rekordna kapitalna ulaganja. Uprkos pandemiji korona virusa, ni jedan jedini projekat koji je bio planiran nije doveden u pitanje. Naprotiv, mi smo planirali nove kapitalne projekte, obezbeđena su i sredstva, tako da je u budžetu za 2021. godinu predviđeno rekordnih 330 milijardi dinara. Dakle, širom Srbije biće realizovano mnogo važnih projekata, ali ja ću se samo na trenutak osvrnuti na jedan deo naše zemlje, na Podrinje koje je u vreme bivših vlastodržaca devastirano, opustošeno, gde su se ljudi iz svojih gradova i sela iseljavali u nedostatku zaposlenja, u nedostatku kvalitetne infrastrukture, a danas se, dakle, u Podrinju situacija kao i u čitavoj Srbiji menja. Ono što ja kao Lozničanin želim da istaknem sa posebnim zadovoljstvom, da će u 2021. godini biti nastavljeno sa rekonstrukcijom Opšte bolnice u Loznici, da će početi izgradnja obilaznice oko Loznice čija je vrednost oko 600 miliona dinara i posebno je značajno, nastavak radova na izgradnji saobraćajnice Ruma – Šabac – Loznica, odnosno autoput Ruma-Šabac i brza saobraćajnica Šabac-Loznica, koja će izuzetno mnogo značiti i Podrinju i Loznici i generalno podići kvalitet života ljudi u ovim krajevima. Zahvaljujući predsedniku Vučiću uz sve neophodne preduslove koje je lokalna samouprava u Loznici obezbedila, mi danas tamo imamo dve fabrike „Adient“ i „Mint“, koje će u punom kapacitetu zaposliti oko 2.500 radnika. Završetkom ove saobraćajnice, mi ćemo dodatno otvoriti vrata potencijalnim novim investitorima za dolazak i u naš grad i generalno u Podrinje. Takođe, koliko sam video u budžetu za 2021. godinu planirana su značajna sredstva i za rekonstrukciju mostova, za izgradnju mostova, pa će tako svi mostovi, odnosno svi granični prelazi na Drini biti rekonstruisani, gde ćemo na taj način obezbediti bolju vezu sa našim narodom u Republici Srpskoj. Novi mostovi gradiće se na Savi, a kod Šapca su već radovi u toku, gradiće se novi most na Savi u Beogradu. Međutim, ja opet moram pomenuti građanima Srbije omraženo ime tajkuna Dragana Đilasa koji kritikuje sve projekte koji se realizuju ili će se realizovati i u Srbiji, isto tako i u Beogradu, uključujući i ovaj most u centru grada koji je u planu da se izgradi. Pretpostavljam da je razlog taj što u izvođenju radova, u ovim poslovima, Dragan Đilas ne može da učestvuje kao što je to bi slučaj sa mostom na Adi, kako se poslednjih dana ispostavlja, gde su isplivali podaci, da je uzeo mito od izvođača radova u visini od nekoliko miliona evra. Iskreno se nadam da će pravosudni organi u skladu sa zakonom ispitati i utvrditi ko je kako i po čijem nalogu isplatio u samo jednoj tranši 2,5 miliona evra grčkoj firmi, čini mi se da se zove „Sil“, čiji je zastupnik državljanin Srbije, a koji je opet blizak prijatelj kuma Dragana Đilasa. Podsetiću, odnosno pozvaću se na jednu rečenicu sa neke od prethodnih sednica, kolege Aleksandra Markovića, da kada god su u pitanju neke muljavine, neko muljanje oko stanova, oko nekretnina, oko sličnih poslova, nekako se uvek ispostavi da ispliva ime Dragana Đilasa, njegovih saradnika, prijatelja, kumova itd. Hoće li pravosudni organi konačno raditi svoj posao u skladu sa zakonom i umesto toga što zabranjuju da se govori o lopovluku i malverzacijama Dragana Đilasa, hoće li oni jednom utvrditi šta se ovde dešavalo. Sa druge strane, građani Srbije to dobro znaju. Da ostavimo Dragana Đilasa pravosudnim organima, nadajmo se da će uskoro taj slučaj biti u skladu sa zakonom rešen. Srbija je danas i politički i ekonomski stabilna zemlja, zemlja koju u ovim teškim vremenima, u vreme pandemije, investitori prepoznaju kao zemlju sa povoljnom poslovnom klimom. Ja ću podvući jedan podatak, u prvih 10 meseci 2020. godine, u Srbiju se slilo 1,9 milijardi direktnih investicija, što je 60% ukupnih stranih investicija u čitav region Zapadnog Balkana. Mi ćemo u tom smeru nastaviti i u 2021. godini. To nije slučajno, jer ja ću podsetiti da je Fajnenšl Tajms u poslednje dve od tri godine, Srbiju svrstao kao zemlju broj jedan u svetu po privlačenju stranih investicija. I to nešto govori. Dakle, ove ekonomske pokazatelje koje sam izneo, ne govorim samo ja, ne iznosim samo ja, niti moje kolege, eminentne međunarodne institucije to potvrđuju i to su stvari koje su neosporive. Na samom kraju ja ću glasati sa veliki zadovoljstvom za Predlog budžeta, za ove amandmane koje je predložila Vlada Republike Srbije, jer usvajanjem ovog budžeta kroz mere koje su predviđene u njemu mi nastavljamo put sigurnim korakom ka realizaciji Plana Srbija 2025. godine, dakle put ka Srbiji u kojoj ćemo živeti od plate prosečne 900 evra, penzije 430 evra, u zemlji sa još više mostova, puteva, bolnica itd. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Pošto nema više prijavljenih po ovom amandmanu, prelazimo na sledeći. Na član 3. amandman je podnela Vlada. Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, prihvatio je amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Po prijavljenim listama, reč ima narodni poslanik Veroljub Matić.
Zahvaljujem, predsedniče. Kada pričamo o amandmanima, s obzirom da je ovaj amandman Vladin, naravno da ćemo ga podržati, ja lično i poslanička grupa SNS. Budžet po mom skromnom mišljenju je kućni novčanik sa velikim brojem ukućana, sa velikim potrebama i velikim zahtevima. Nije lako vladati sa velikim potrebama, velikim zahtevima, ali čini mi se da ova Vlada, predsednik, jako dobro to rade. Da bi imali dobar budžet moramo da imamo uspešnu prihodnu stranu. Malo se priča o prihodnoj strani, ali ako imamo dobru prihodnu stranu, imamo u osnovi dobru ekonomiju, što nam je svima cilj da imamo dobru ekonomiju, onda imamo dobre prihode, dobru naplatu, dobru realizaciju i podizanje standarda građana. Kada smo kod kućnih domaćina itd, mislim da poljoprivreda zaslužuje veliku pažnju i ovim budžetom je to i urađeno. U ovoj godini je za poljoprivredu odvojeno 60 milijardi dinara ili 5,2% više nego budžet iz prošle godine, a u apsolutnom iznosu to je 3,6 milijardi. Svi mi znamo da poljoprivreda, seljaci naši, kada god je najteže oni najbolje nose krizne momente, od ratnih uslova i svih drugih, a pokazalo se da i u ovoj pandemiji korona virusa to jako dobro rade. U osnovi gledajući, poljoprivreda jeste u finalu proizvodnja hrane. Kada se sa pažnjom gleda poljoprivreda i prema odnosi i finansijski sa pažnjom i sa mogućnostima koje ovaj budžet omogućava, mislim da će i naša poljoprivreda da uznapreduje u odnosu na sadašnji nivo. Pominje se ovde često standard. Najčešće spominjemo onaj lični standard. To su plate i penzije. Sjajno. Čak i u perspektivi da ćemo imati 430 evra prosečnu penziju i 900 evra prosečnu platu. Da bi bio ukupni standard dobar mora da se postigne i opšti standard. Kad se ukrste ta dva onda se dobije ukupan dobar standard. Opšti standard je obezbeđivanje naših građana dobrom infrastrukturom. Prvenstveno se tu misli na puteve, na vodu, na struju, na trotoar, na javnu rasvetu, kanalizaciju itd. Taj opšti standard vidimo i sami da je ovim budžetom i prethodnim budžetima se dosta predviđa ulaganja. Ako mi podignemo taj opšti standard, samim tim smo podigli i lični standard svih naših građana. Kada je to u pitanju, ja ću reći nešto oko puteva. Recimo, moja opština Koceljeva se nalazi na tridesetak kilometara od autoputeva ili budućih autoputeva. To je od Miloša Velikog tridesetak kilometara, od budućeg autoputa Ruma-Šabac tridesetak kilometara i budućeg puta do Valjeva, odnosno do Iverka, to je tridesetak kilometara. Znači, jako dobra pozicija što se tiče autoputeva. Da bi ti autoputevi imali pun svoj značaj moraju pristupne saobraćajnice do autoputeva da se renoviraju, da se grade i ta mreža nižih puteva bude u jednom dobrom stanju da bi sva mesta imala jedan dobar pristup autoputevima i brzim putevima. Zato predlažem, ja sam to i ranije govorio, da se državni put od Koceljeve do Miloša Velikog preko Uba renovira, da bi Koceljeva dobila dobru saobraćajnicu do autoputa, dok se ne izgrade putevi do Šapca, odnosno do Valjeva. Započeta je rekonstrukcija državnog puta od Koceljeve do Osečine, odnosno do Ljubovije i urađeno je nekih sedam kilometara. Predlažem da se taj put, znači Koceljeva preko Donjeg Crniljeva i Kamenice do Osečine ubrza, da se renovira. Od Osečine, naravno predlažem preko Pecke, Proslopa do Ljubovije, odnosno preko novog mosta na Drini do Bratunca. Mislim da je to jedna zanimljiva saobraćajnica prema kojoj treba da se odnosimo na način da u zapadnoj Srbiji imamo tu žilu kucavicu koja se provlači kroz unutrašnji deo pa izlazi na Drinu. Mislim da je došlo vreme i dolazi vreme da moramo da se spustimo na nivo da radimo i one manje značajne puteve ili seoske puteve. Mi imamo uglavnom u Srbiji razuđen sistem naselja, odnosno u seoskom području u Srbiji, isključujući Vojvodinu. Tamo da bi nam narod ostao, opstao na tim svojim posedima moraju da imaju i tu osnovnu dobru infrastrukturu. Lokalne samouprave treba da rade tu infrastrukturu, ali mislim da pomoć države bi trebala isto da dođe u datom momentu, jer ako mi uradimo glavne saobraćajnice, a ne uradimo one kapilarne, onda nismo to približili dovoljno građanima, a cilj nam je da približimo svim građanima da imaju dobar put. Naravno, to se odnosi i na vodu, to se odnosi i na dobru struju, telekomunikacije bez kojih danas, praktično, nije moguće funkcionisati. Zato predlažem da u današnjem i u sledećem razmatranjima oko izgradnje puteva razmišljamo i o putevima nižeg reda. Vodosnabdevanje, možda je voda najbitnija infrastruktura, i imajući u vidu kakva su kretanja u svetu, voda je već postojala i postoji strateška stvar koju… pijaća voda će biti ta koja će opredeljivati razvoj jedne sredine, jer ko ima dovoljno količine pijaće vode mislim da je njemu mislim da je njemu perspektiva zagarantovana. Ja ću reći nešto oko regionalnog vodovoda koji je vezan za akumulaciju stuborolni. Akumulacija stuborolni je završena. I ako se ja ne varam radi se oko 153 ili 155 biliona kubika vode. Ta voda još nije dobila svoj pun značaj. Ona je u akumulaciji, ona mora da se preradi i da se omogući stanovništvu da je koristi. Tu su Vlada i predsednik države pokrenuli jednu akciju. Jedan grad i šest opština praktično će se snabdevati sa tog vodosistema i to je je jednu ozbiljnu akcija. Mislim da se tu dosta odradilo i uradilo, ali tek nam predstoji završetak projektovanja i sve te papirologije koja prati da bi to moglo da se gradi, odnosno da se obezbede sredstva. Tu je grad Valjevo, Lazarevac, Ljig, Ub, Mionica, Lajkovac i Koceljeva. Sve te sredine nemaju dovoljne količine vode ili nemaju dovoljno perspektivne količine vode. Mislim da se tu izdvaja Lazarevac, ali i sve ostale opštine imaju veliku potrebu za vodosnabdevanjem. Iz tih razloga predlažem da iskoristimo što pre akumulaciju stuba Rovni da bi ovaj jedan grad i ovih šest opština što pre napojili. Naravno, kao prečistač koji treba da se na pećini radi u Valjevu, itd. Mislim da sve ovo nositi u ovim vremenima nije lako, ali stabilna i rastuća ekonomija u Srbiji je jedino mogla da podnese ovakav teret pandemije korona virusa i da ostane po ekonomskom rastu najbolja u Evropi i u ovoj godini i u predviđanjima za naredne dve godine. Ono sa čime želim da završim današnje obraćanje to je da kažem da, pored svih davanja i stimulansa koji su dati u ovoj godini, svakom punoletnom građaninu dato je po 100 evra, to je opšte poznata stvar, međutim ni jedan vladar u Srbiji od postanka Srbije do dana današnjeg nije dao svakom punoletnom građaninu 100 evra. Znači, ni jedan jedini. Prvi put se to desilo sad. Znači, narod je jako zadovoljan. Mali broj, naravno, kao i svugde, ali jedini vladar je Aleksandar Vučić koji je omogućio da se svakom punoletnom građaninu da 100 evra u ovom kriznom momentu. Ja mu se zahvaljujem u ime svih građana koji su primili tih 100 evra, a naravno i u svoje ime i želim napredak ovoj Srbiji pod vođstvom našeg predsednika Aleksandra Vučića i Vlade Republike Srbije. Zahvaljujem.
Hvala, gospodine Matiću. Pošto su narodni poslanici postavljali pitanja, u našoj evidenciji redom prijavljeni su narodni poslanici Kebara, Stojmirović, Arsić, poslanica Pupovac, itd, da biste i vi imali informaciju. Reč ima gospodin Kebara. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući gospodine Orliću. Uvaženi predsedavajući, poštovano rukovodstvo Narodne skupštine, poštovani ministre Siniša Mali sa svojim saradnikom, dame i gospodo narodni poslanici, drage građanke i građani Srbije, danas na sednici Narodne skupštine Republike Srbije govorimo o amandmanima na Predlog budžeta, govorimo i možda o najvažnijoj temi za nas, možda i najvažnijem zadatku svake Narodne skupštine. Kada govorimo o budžetu Narodne skupštine Republike Srbije, želeo bih, pre svega, da se zahvalim Vladi Republike Srbije na odličnim amandmanima, jer pomoću ovih amandmana mi ćemo izvesti mnogo više projekata u narednoj godini. Konkretno, novac će biti preraspoređen na mnogo efikasniji način kada je u pitanju Kancelarija za Kosovo i Metohiju, ali ovi amandmani nam pružaju mogućnost da ostvarimo mnogo bolje aranžmane sa inostranim investicionim fondovima i bankama, konkretno sa Francuskom kada je u pitanju modernizacija naše železnice, ali i kada je u pitanju projekat „Zelene efikasnosti“, odnosno oporavka našeg javnog sektora u tom smeru. Ovi projekti biće mnogo povoljniji samo zato što ćemo ovim amandmanima, ali i Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom dugu, kao i Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu uvesti jedan specifičan finansijski instrument koji se zove hedžing. Hedžing podrazumeva jedan finansijski instrument koji se koristi u javnim transakcijama, u raznimtransakcijama, ali i investicijama i on će nam omogućiti da se mi zaštitimo od bilo kakvog rizika. Hedžing bi u bukvalnom prevodu značio postavljanje ograde, odnosno ograđivanje. Na taj način mi ćemo sebe da ogradimo od bilo kakvog rizika u budućnosti, naročito po pitanju eventualnog kreditnog zaduživanja ili emitovanja državnih hartija od vrednosti, odnosno obveznica. Kada je u pitanju hedžing, on podrazumeva korišćenje određenih finansijskih derivata poput opcija, svopova i fjučersa koji će nama omogućiti da na mnogo racionalniji način u startu možemo fiksirati određenu cenu da bismo izbegli svaku moguću negativnu ekstranaliju kada su u pitanju razne fluktuacije u cenama, deviznim kursevima ili kamatnim stopama. Ovo je jako koristan instrument, a svakako mnoge zapadne zemlje, i SAD, ga i te kako obilato koriste. S obzirom da sam u prošlom izlaganju govorio o rezultatima, pogotovo na ekonomskom i privrednom planu, koje smo mi postigli od 2012. godine, pa do danas zahvaljujući naporima, ideji i viziji Aleksandra Vučića i njegovog tima, danas ću više govoriti o nekim ključnim stavkama za budžet za narednu godinu. Predviđamo povećanje plata i penzija, kao i minimalne zarade. Plate će biti povećane u javnom sektoru u iznosu od 3,5% u januaru, 1,5% u aprilu, za lekare u januaru 5%, a penzije će biti povećane po tom švajcarskom modelu u iznosu od 5,9%, naravno po švajcarskoj formuli koja podrazumeva i inflaciju u svom računanju. Predviđa se i povećanje minimalne zarade sa prosečnih 30.137 dinara na 32.216 dinara, što je mogu reći oko 2.000 dinara više, pogotovo u ovim uslovima korona krize. Planirani ekonomski rast biće oko 6% za narednu godinu, a što je najvažnije, naš izvoz će porasti za oko 9,6% u odnosu na prethodnu godinu usled povećanja i jačanja naših proizvodnih kapaciteta, ali i zahvaljujući jačoj spoljnoj tražnji i rasta u zoni evra. Što se tiče budžeta za 2021. godinu, predviđeni ukupni prihodi su 3,5% viši nego oni koji su predviđeni rebalansom budžeta iz 2020. godine. Predviđa se i rast prihoda od poreza na dohodak, poreza na dodatnu vrednost, donacija, akciza, ali i od poreza na registraciju vozila. Taj raspoloživi fiskalni prostor ćemo iskoristiti na najbolji mogući način i usmerićemo ga na kapitalna ulaganja i javne investicije, jer je to najbolja osnova za dinamičan privredni rast, a opet ćemo održavati stabilne javne finansije. U naredne dve godine imaćemo najveći rast u Evropi. To je prema projekcijama MMF-a. Takođe, u narednim godinama se očekuje veći priliv stranih direktnih investicija i to sve doprinosi ostvarivanju našeg plana Srbija 2025, kojim predviđamo prosečnu platu u iznosu od 900 evra i penzije u iznosu od 430 do 440 evra. Mi smatramo da je privredni rast najvažniji segment ekonomskog razvoja jedne države, tako da ćemo povećati onaj neoporezivi deo zarade sa 16.300 na 18.300 dinara i na taj način ćemo rasteretiti privrednike, omogućiti da se otvore nova radna mesta. Kapitalna ulaganja u narednoj godini su rekordna. U kapitalne investicije će biti uloženo 2,8 milijardi evra, jačaće privreda, naš proizvodni sektor, saobraćaj, sektor turizma, građevinarstva, a to će pratiti jačanje celokupnih domaćih kapaciteta, proizvodnih kapaciteta i domaće tražnje. Što se naše monetarne politike tiče, naša inflacija jeste i biće niska, oko 2%. Referentna kamatna stopa je najniža u iznosu od 1,25%, što dodatno podstiče kreditne aktivnosti u našoj državi i naš devizni kurs će biti stabilan, oko 117 dinara za evro, što doprinosi očuvanju stabilnosti naših cena, a javni dug u narednim godinama će i dalje biti ispod nivoa mastrihta od 60%. U ovoj kriznoj godini, bitno je da napomenem to, smo mi uvećali rezerve zlata na 35,4 tone, što je jako veliki rezultat i veliki uspeh za našu zemlju. Na osnovu ovoga ćemo mi u dodatnom periodu, naročito naša NBS, raditi na dinarizaciji čitavog finansijskog sistema u Republici Srbiji. Što se nekih konkretnih projekata tiče, osvrnuo bih se na jedan jako bitan projekat. Mi smo potpisali sporazum sa Francuskom, ali i sporazum sa Kinom, kako bismo izgradili metro. Konačno, metro posle više od gotovo 100 godina. Prvi pomen metroa, to je naš višedecenijski san, je još iz 1938. godine, a kada je izvesni gospodin Ratimir D. Nikolić u Beogradskim opštinskim novinama, znači 1938. godine, predvideo izgradnju radijalne mreže sa tri linije sa zajedničkom stanicom ispod Terazija. Meni je to jako bitno zato što dolazim iz gradske opštine Čukarica, ponosan sam Čukaričanin i radio sam u gradskoj opštini Čukarica kao koordinator Kancelarije za mlade. Mogu da uvidim taj značaj za Čukaricu, a naročito za Makiš i Makiško polje. Zašto? Zato što se predviđa ovim sporazumom da će prva linija metroa ići iz pravca Makiša, preko centra grada, pa sve do Mirijeva. To će doprineti da više domaćih i stranih investitora investira u Makiš, i to će vremenom postati jedan od najluksuznijih delova Beograda, jer će to omogućiti da se razvija i privredna aktivnost na Makišu, otvaraće se i nove škole i vrtići, i to će biti dodatni projekat za Beograd koji će se jako uspešno pokazati. Upravo se na ovaj način, dame i gospodo narodni poslanici, građani i građanke Srbije, vodi jedan republički budžet, a prisetimo se samo kako je, recimo, to radio Dragan Đilas i kako su to radili pripadnici njegove političke kamarile, odnosno bivšeg žutog tajkunskog režima. Zamislite samo da je jedan funkcioner SNS prihodovao 619 miliona evra ili da njegov brat ima više od 30 nekretnina u strogom centru Beograda na najluksuznijim lokacijama, zamislite, kroz kakvu bi medijsku hajku i harangu prošao onaj, kroz kakvog toplog zeca bi prošao onaj koji bi prihodovao na ovakav način, ali s obzirom da je to gospodin Dragan Đilas, nikom ništa, je li? Zato pozivam kontrolne organe, nadležne organe, da se pozabave ovom tematikom. Njegov brat Gojko Đilas ima više od 30 nekretnina u strogom centru Beograda, a on nije poznat u biznis krugovima, u privrednim krugovima, niko ga ne zna. Kako onda objašnjavate svo to bogatstvo, da on preko njegovih firmi, preko bratovljevih firmi ima tolike nekretnine, a koje se mogu meriti u hektarima? Kada govorimo o nekim konkretnim projektima, delima, odnosno nedelima Đilasa, gospodina Dragana, imate primer mosta na Adi. Kako je moguće da inženjerski, po konstrukciji, sličan most u Francuskoj, koji je malo veći, košta tri puta manje? Kako je to moguće? To nešto nije u redu, zar ne? To je bio budžet građana Srbije, odnosno građana Beograda. Sad smo saznali da je jedna konsultantska agencija njega savetovala, prvo smo govorili o iznosu od 2,5 miliona, sad smo saznali da je on osam miliona evra uplatio konsultantskoj agenciji da ga savetuje da izvede ovaj veličanstven projekat, koji je najviše njemu doprineo, odnosno doprineo je njegovom budžetu. Pitam nadležne organe - kako je to moguće? Gospodin Đilas Dragan, dok je bio gradonačelnik Beograda, gradio kontejnere koji ne mogu da se prazne na Vračaru, Starom Gradu, u samom centru Beograda. Ti kontejneri su tako loše postavljeni da oni, kada padne kiša, maltene pogoduju bilo kakvoj poplavi. Dok je bio gradonačelnik on je doneo onu groznu odluku, infamoznu odluku o studiji o visokim objektima u Beogradu i četiri godine je bio blokiran razvoj Beograda. Zamislite da vi sprečavate da se u vašem glavnom gradu, metropoli kao što je Beograd, grade oblakoderi, neboderi. Zašto vam je to smetalo? Ili niste bili kadri da shvatite značaj tako velikih, krupnih investicija ili ste jednostavno bili dovoljno maliciozni i zli da sprečite razvoj Beograda. Ja ne znam koje je objašnjenje. Kada govorimo o medijima, pa oni mediji u vlasništvu Šolaka Dragana i Đilasa Dragana i njihovih kompanjona, oni, kao što znamo, plaćaju porez u Luksemburgu, reemituju program ovde. Na šta to liči? Kakva je to poreska evazija? Taj licemerni Đilas Dragan je prvi uvezao rijaliti program u Srbiju preko svoje produkcijske kuće „Emotion“, a danas kada nije na vlasti on kritikuje sve te rijaliti programe. Gospodine Đilas, vi ste prvi započeli eru rijalitija u Srbiji, i to građani moraju da znaju. Gospodin Đilas Dragan se predstavlja za nekakvog liberala, demokratu, prosvećenog evropskog političara, ima nekakvu Stranku slobode i pravde, mislim da se tako zove ta nebitna stranka, ali moram da naglasim da ti pripadnici njegove stranke i pripadnici celokupne njegove političke kamarile, razni, na primer Srđan Nogo i tako neki njegovi Aleksići, Jeremići, kako se već nazivaju, nebitni su, kritikuju naše rezultate i, što je najcrnje, pripadnici te režimske kamarile, neki od njih, tuku žene, pale knjige u centru Beograda, to je čist fašizam, podsetiću vas, prete novinarima. Na šta to liči? Što je najmonstruoznije, oni konstantno napadaju predsednika Aleksandra Vučića i njegovu porodicu i prete im. Nadležno tužilaštvo ne reaguje. Sećamo se Srđana Noga kako je u jednoj emisiji uživo pretio predsedniku Aleksandru Vučiću i njegovoj porodici, pretio je maloj deci Aleksandra Vučića. Sramota! Niko nije reagovao. Krivični zakonik, član 138, definisao je krivično delo ugrožavanja sigurnosti i u stavu 1. tog zakona se pominje reč „pretnja“. Dakle, vi pretite nekome i niko ne reaguje. Da li je to moguće? Zašto taj gospodin Đilas Dragan nije stao u odbranu predsednika Aleksandra Vučića i njegove porodice, pošto je on nekakav prosvećeni, liberalni političar? Zašto nije rekao – aman, ljudi, stanite sa tim, valjda smo mi jedno evropsko društvo? Na šta je to ličilo? Zato takvi kao on, srećom, nikada više neće doći na vlast, jer narod u Srbiji, oni pošteni domaćini, je prepoznao tog Dragana Đilasa i njegove političke kompanjone, tu bivšu žutu tajkunsku kamarilu. Oni su njih prepoznali i oni nikada više neće doći na vlast. Jedino što preostaje Đilasu Draganu i njegovim drugarima jeste da tvituju, da pišu razne komentare na društvenim mrežama i da gorko plaču ispred svojih monitora, znajući da više nikada neće doći na vlast, znajući da su oni isključivo bivši političari, naglašavam, bivši žuti tajkunski političari. Poslanika grupa Aleksandar Vučić – Za našu decu u danu za glasanje će podržati predloženi Zakon o budžetu i propratne akte, jer je to put ka još snažnijoj, još modernijoj Srbiji. Živela Srbija! Živeo Aleksandar Vučić!
Zahvaljujem. Na član 8. amandman, sa ispravkom, podnela je Vlada. Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava prihvatio je amandman sa ispravkom, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman sa ispravkom u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima prof. dr Ljubiša Stojmirović. Izvolite.
Poštovane koleginice i kolege, na današnji dan, čini mi se pre 60 godina, čuveni naš pisac, književnik, Ivo Andrić je dobio nobelovu nagradu. Ja sam imao tu čast i zadovoljstvo da pročitam dosta njegovih dela, ali nekako mi je uvek u glavi bila jedna njegova izreka gde on kaže – u svim državama ima budala, ali izgleda da je kod nas centrala. Kada čujem da pojedinci ili grupe na društvenim mrežama, preko medija, u javnosti, izgovore takve gadosti koje se odnose na nečiju familiju, na nečiji život, na nečiju decu, to je zbilja dno dna. I što bi rekao Andrić, pa da ne ponovim baš tu reč, reći ću narodnim jezikom – to mogu samo ljudi koji nisu u vinklu. Nadam se da će Srbija imati snage da se sa takvim ljudima razračuna i da ih dovede na mesto gde bi trebali da se nađu. U ovim teškim vremenima koja zovemo krizna vremena, moramo da imamo tzv. krizni menadžment, jer to ta krizna vremena i zahtevaju. Moramo da imamo stručne, jake i odvažne ljude koji znaju da uoče i reše nadolazeće probleme. Kreiranje i realizacija budžeta je veoma važna obaveza kriznog menadžmenta, jer je njihov zadatak u ovim vremenima kako obezbediti i kako trošiti sredstva, finansijska, normalno, a da sistem odnosno zemlja funkcioniše u skladu sa postavljenim ciljevima. Kod nas je tu ulogu preuzela Vlada i sad taj naš krizni menadžment je u stvari Vlada Republike Srbije. Po meni, pred Vladom su mnogi izazovi i mnoga teška vremena i teške odluke, ali mislim da posebno Vlada treba da obrati pažnju na četiri oblasti njenog delovanja. Prva, i po meni najvažnija, je vaspitanje i obrazovanje. Druga – zdravstvo. Treća – kultura. Na kraju – zaštita čovekove okoline. Neki to zovu ekologija ili tako nešto slično, ja ću se truditi da govorim srpskim jezikom. Neću nadugačko da pričam, ali ću samo da kažem da mi je krivo što nisu tu nadležni ministri, da mogu malo sa njima da razmenim po neku reč. Vaspitanje smo odavno izbacili iz našeg obrazovnog sistema. Pod hitno moramo da vratimo vaspitanje u sve sfere ljudskog života, od porodice pa do staračkih domova. Decu od malih nogu moramo da vaspitavamo da budu čestita, poštena, da vole, cene i poštuju svoju zemlju. Da bi to postigli moramo, ali ovo je veoma važno, Zavod za udžbenike da nateramo da radi posao za koji je stvoren. Odnosno, ne smemo da dozvolimo da nam udžbenike sa kojima naša deca u školi uče i obrazuju se stvaraju neki drugi, neću da navodim imena tih firmi, da to bude posao gde će korupcija da odlučuje šta će naša deca da uče. Pod hitno Zavod za udžbenike mora taj posao da ponovo vrati u svoje okrilje i da se ponaša onako kako je to bilo ranije. U ovim vremenima mislim da bi bilo pametno za Ministarstvo prosvete da već jedanput reši problem starih studenata. To mislim da može prosto i jednostavno da se reši, da se omogući toj deci i ljudima da završavaju fakultet dokle god hoće, neka studiraju i 200 godina, da nemamo stalno pritisak od njih. Evo, i ovo leta, ove jeseni je bilo puno tih Bolonjaca koji su se obraćali i meni, a verujem i drugim kolegama, gde traže da im se dozvoli još ovoliko, još onoliko vremena, itd. Još jedna veoma važna stvar u oblasti obrazovanja je – moramo da omogućimo svim našim građanima da im bude dostupno svo moguće raspoloživo obrazovanje. Ne smemo da se povedemo za Bolonjom i za težnjom globalizma, gde bi mi bili ljudi nižeg reda i gde bi nama bilo samo neko najobičnije obrazovanje dostupno, da budemo samo radna snaga. Što se tiče zdravstvenog sistema, ova korona nam je pokazala koliko je važan taj sistem i zbilja je država mnogo učinila i mnogo finansijskih sredstava je odvojila i odvaja za poboljšanje i uslova rada i za životni standard tih ljudi. Ja neću mnogo o tome da govorim, prvo nisam stručan za to, a druga stvar, hoću samo da se zahvalim tim ljudima i još jedanput u ime svih građana Srbije da im kažem jedno veliko – hvala. Što se tiče kulture, kultura je ogledalo svake zemlje, pa i naše. Ona je svedočanstvo o tome ko smo bili nekada, kako smo sada i ko ćemo biti sutra. Zemlje koje se odreknu svoje kulture su zemlje koje nestaju, kojih nema. Mi smo zemlja koja ima veoma značajne velikane u svojoj istoriji. Dovoljno je samo spomenuti Teslu, Pupina, Milankovića, cara Dušana, da ne nabrajam dalje. Mi smo stali na put Osmanskoj imperiji na pohodu ka Evropi. I to moramo sa ponosom da ističemo i nikada ne smemo to da zaboravimo. Što se tiče očuvanja životne okoline, zbilja ne mogu da kažem drugačije nego da treba da nas bude sramota. Mnogo smo se ogrešili o prirodu koja nam daje vodu, koja nam daje vazduh, koja nam daje hranu, koja nam daje mogućnost da uživamo u svim lepotama koje Srbija ima i koje nam pruža. Naša obaveza prema naraštajima koji dolaze i dug prema precima koji su nam podarili tu prirodu na upravljanje je da vodimo računa o njoj onako kako je govorio poznati indijanski poglavica Sijetl, koji nije imao ni fakultet, nije ni bio školovan, ali je bio mudar čovek, koji je rekao – I kamen i riba i voda i šume i sve redom oko nas to su naša braća i naše sestre, mi moramo da živimo zajedno i da jedni druge čuvamo. Nadam se da ćemo u budućim vremenima učiniti mnogo, mnogo toga da zbilja ta naša životna okolina bude mnogo bolja, da bude zdrava i da nam omogući da živimo onako kako je Bog zacrtao. Ako je Danska mogla silne te kune da uništi zato što su zaražene ovim virusom, a da naknadno posle iskopa tek sahranjene životinje da ne bi zagađivale zemljište i vode, danas-sutra hranu, moramo da se učimo na takvim primerima i tako i mi da se ponašamo. Ja se uvek trudim da govorim kratko i jasno da nikad nikog ne uvredim, da nikog ne povredim i imam na umu nekoliko tih narednih izreka. Jedna od njih kaže – Ispeci pa reci, druga kaže – Tri puta meri, jedanput seci, a ima ona parafrazirana koju ja uvek pamtim pre nego što se javim da govorim, koja kaže – Što je dozvoljeno volu, nije narodnom poslaniku. Zato se trudim da nikog ne povredim jer neću da se stidim danas-sutra pred naraštajima koji dolaze, jer sve ovo što mi danas govorimo, ove fine žene, devojke zapisuju i to ostaje u arhivama, neko će doći za 10-20 godina to da pročita i ne bi mi bilo drago da se stidim zbog toga što sam rekao, a još manje bi mi bilo drago da se neko drugi stidi da mora u moje ime da se izvinjava. Jedno od veoma važnih stvari na koje moramo da obratimo pažnju su kadrovi. Ničega nema bez ljudi. Neko se trudi da stvori robote, da stvori automatske mašine koje će da zamene čoveka itd, neće to moći, jer nikada ništa neće moći da urade bez čoveka i taj čovek mora da da zapovest robotu da uključi tu mašinu tako da moramo da vodimo računa i o kadrovima. Ako vodimo o kadrovima računa, imaće ko da nas nasledi, imaće ko danas-sutra da vodi ovu zemlju. Ja sam, recimo, ovde u Skupštini primetio u dva navrata jedan veliki problem gde su ljudi smenjivani, čini mi se, bez razloga. Ne mogu sada da garantujem, ali neki Dragoje Pavlović je bio ovde zadužen za finansije, izuzetan finansijski stručnjak, smenjen je ne znam iz kog razloga. Nešto slično se dešava sa ovom koleginicom Darom Kupusinac. Mislim da ne smemo to tako da radimo, barem da pripremimo ljude, jer vidim da u tom sektoru nema ljudi koji su spremni da rade taj njen posao. Sa druge strane, vrhovni, odnosno top menadžment naše zemlje u ovom trenutku predstavlja predsednik države. Pred Srbijom i pred njim su teška i zla vremena koja nisu ni prva ni poslednja. Srbija je zemlja hrabrih, mudrih i čestitih ljudi i ona nikome ništa ne duguje. Sve je stvorila pameću, trudom, znojem i krvlju svojih najboljih kćeri i sinova. Predsedniku bih poručio da se okruži takvim ljudima koji su hrabri, pametni i pošteni, ljudima koji će čuvati i predsednika i Srbiju u vremenima koja dolaze. Čuvajte se laskavaca i ulizica, jer kako kaže Meša Selimović – ulizice to su za mene najgori ljudi na svetu, najštetniji, najpokvareniji, oni podržavaju svaku vlast, oni i jesu vlast, oni seju strah bez milosti, bez ikakvog obzira, hladni kao led, oštri kao nož, kao psi verni svakoj državi, kao kurve neverni svakom pojedincu, najmanje ljudi od svih ljudi, dok njih bude nema sreće na svetu, jer će uništiti sve što je istinska, ljudska vrednost. Nadam se da će iz ovih kriznih i teških vremena koja dolaze Srbija smoći snage da izađe kao pobednik i u to me uverava i još jedna izreka vezana za našeg velikog predsednika srpske Vlade Nikolu Pašića, čuvenog Baju, koji je rekao – spasa nam nema, propasti nećemo. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić.
Dame i gospodo narodni poslanici, budžet Republike Srbije za 2020. godinu, s obzirom na okolnosti u kojima je danas država i ostatak sveta, mogu da kažem da je jedan od boljih u Evropi, a možda i šire. Mogu da kažem da je budžet izbalansiran, da ima razvodnu komponentu, da omogući dalji rast naše privrede, da ima komponentu podrške našem zdravstvenom sistemu kojim treba da nastavi da se bori protiv pandemije u 2021. godini, da ima komponentu podrške privrede, koja takođe treba da preživi i da se održi do završetka ekonomske krize koja je izazvana pandemijom kovida i da ima deficit koji garantuje stabilnost javnih finansija Republike Srbije. Takođe, naš budžet ima i onu socijalnu komponentu, a to je povećanje penzija za naše penzionere, to je povećanje plata pre svega zdravstvenim radnicima, pripadnicima policije, pripadnicima Ministarstva odbrane, ali i zaposlenima u javnoj upravi. Čini mi se da baš oko tog dela postoje najveća sporenja da li je to trebalo učiniti, da li se to čini i u ovakvim vremenima i stalno pokušavaju da nas porede sa nekim zemljama koje nisu imale na vlasti bivši režim predvođen Draganom Đilasom. Naravno da ti građani imaju zbog toga i značajno veći životni standard, pa mogu mnogo laške ovakvu krizu da prebrode nego što mogu građani Republike Srbije. Najveće kritike Fiskalnog saveta bile su usmerene baš u tom pravcu. Ja ne mogu sa se ne složim sa njima da kada kažu da je najbolje ulagati u javne radove i da će na taj način podsticaćemo rast BDP-a, pa u nekoj poslednjoj komponenti i rast životnog standarda, ali ja moram da postavim pitanje –kako će naši građani, dok ta poslednja komponenta ne počne da se dešava, a to je po pravilu na dugom štapu i traje nekoliko godina, kako će i od čega će oni da žive? Čini mi se da Fiskalni savet nikako ne želi da prihvati te okolnosti i da jednostavno se ponaša na određen način i kao bivši režim i pokazuje da im uopšte nije stalo do građana Srbije, već do nekih brojeva, a pri tom zaboravljaju da iza svakog tog broja stoje na desetine hiljada života i sudbina građana Srbije. Tome se suprotstavljaju. Po njima ne treba ulagati u Ministarstvo unutrašnjih poslova, da smanjimo bezbednost naših građana, borbu protiv organizovanog kriminala, opšteg kriminala, pljačke, razbojništva, silovanja. To po Fiskalnom savetu ne treba da bude problem u državi, neka se građani snalaze sami kako znaju i umeju. Ne trebamo ni da ulažemo u Ministarstvo odbrane, čuvamo svoju ne samo nepovredivost granica, nego svoju slobodu, jer čini mi se da su oni koji su prodali dušu đavolu slobodu odavno izgubili i ne znaju ni da je cene, a između ostalog i zato je bio napadan ovaj budžet i naravno ništa ne treba da iznenadi kada to ide iz kuhinje bivšeg viceguvernera Narodne banke, mog prezimenjaka, gospodina Milojka Arsića koji je jako blizak saradnik Dragana Đilas. Ova diskusija koja je u mnogo čemu slična onoj diskusiji u načelu o budžetu Republike Srbije dala je neke određene reakcije kod Đilasovih portala. Nemam ništa protiv, neka oni pišu, neka napadaju, neka rade šta god žele, ali moram radi građana Srbije da kažem i šta su napisali – da li će naprednjaci za svakoga ko se ne slaže sa njima tražiti ostavku, nije tačno, ako neko ne radi svoj posao kako treba, neka podnese ostavku – i dokle će Skupština Srbije biti mesto odakle će se svakodnevno napadati svi neistomišljenici Aleksandra Vučića i SNS, jel zato plaćamo narodne poslanike? Gde treba da iznosim svoj politički stav ili ocenu? Da li na ulici kao što su ovi oko Ivandana to radili, pokušavali da zapale Skupštinu? Da li u ringu? Da li treba da ćutim o kriminalu bivšeg režima i Draganu Đilasu i svemu onome što je radio? Tada bi bio dobar Đilasovim portalima i ne daj Bože da se neko drzne da kaže nešto loše, odmah će da ga napadnu pa su svi u strahu i sudije i tužioci. Niko ne sme ništa Draganu Đilasu. Malo se prevario. Mi ćemo u Narodnoj skupštini da pričamo kolika je lopuža i kakva je njegova ideologija i kojim se on bogovima klanja i šta je to u njegovoj osnovi. Nisam se plašio Dragana Đilasa kada je bio na vlasti. Nisam se plašio Dragana Đilasa i bivšeg režima kada su me napali na Trgu oslobođenja u centru Požarevca na konferenciji za štampu koju sam držao. Snimilo je pet kamera, niko nije smeo da objavi. Jel to diktatura? Zamislite da li je to danas moguće? Nije, a zato što nemaju podršku u narodu oni hoće da predstave neku diktaturu. Hoće i nas poslanike da ućutkaju. Nazivaju nas – skupštinskom deponijom da bi nas ućutkali. Valjda se kamermani, snimatelji, kako li se već zovu, urednici RTS boje, ljudi koji učestvuju u prenosu Dragana Đilasa kada neki poslanik pokazuje dokument koji tereti Dragana Đilasa i dokazuje njegovu krivicu da se to uveliča i vidi na ekranu i onda pričaju o nekoj diktaturu oni, pa još nas pitaju – jel zato plaćamo narodne poslanike? Da, zato plaćamo narodne poslanike, da iznose svoje političke ocene, svoje političke stavove, da brane građane Srbije od tajkuna i lopuža kakav je Đilas. I jeste, tačno je zloupotrebio je položaj – iz Srbije je nestalo nekoliko miliona evra, otišlo u Grčku, verovatno u Đilasov džep za, pazite, konsultantske usluge prilikom izgradnje mosta na Adi. O tome ne sme više da se priča, osim naravno ovde u Narodnoj skupštini. E, pa pričaćemo i može da tužaka koliko god hoće, ne bojimo ga se i pored toga što nas naziva skupštinskom deponijom i kada vidite kad neki njegov bot nešto napiše vidite kakva ideologija. Tačno je, svako pametan i školovan radi za Dragana Đilasa. Znači, mi smo glupi, nepismeni, nepošteni, nepodobni. Već duže vreme u našem društvu, kao potpuno legitiman cilj političke borbe, a to vidim da radi samo Dragan Đilas i ekipa oko njega i možda čak i onaj nesretni Boško Obradović, provlači se jedna priča da kulturna elita treba da vlada u Srbiji i da su oni predstavnici kulturne elite, da su svi drugi građani drugog reda, niža rasa, manje vredni, pa to radi i onaj akademik Teodorović. To stalno pokušavaju da prikažu jednog, bilo kog Đilasovog protivnika, kao, recimo, muškarca koji nema zube, koji je neobrijan, koji je prljav, koji je pocepan, pa time se bavi Đorđe Vukadinović. Čitali smo ovde njegove članke, a da su oni školovani i pametni, umiveni, obrazovani i da više vrede. Svaki čovek isto vredi, bez obzira na njegovu stručnu spremu. Njegov život je potpuno isto vredan, njegova sudbina potpuno je isto vredna i to što možda neko nema novca ne znači da je nesposoban i to što neko ima novca ne znači da je sposoban, jer Dragan Đilas nije sposoban, nego je lopuža, ništa drugo. Vidite kakvu ideologiju kod nas u Srbiju pokušavaju da dovedu, spaljivali su knjige, ne može niko da kaže da nisu. Jesu. Jel su pokušavali oko Ivandana da uđu u Narodnu skupštinu, ne da je zauzmu, nego da je spale? Jesu. Jer pokušavaju da vladaju Srbijom bez podrške građana? Pokušavaju. Jer su svi drugi građani koji nisu sa njim ili ne misle isto kao oni građani drugog reda po njima? Jesu. Pa, čija je to ideologija? Nacisti su došli na vlast bez izbora, ukinuli parlament, nazvali sve druge građanima drugog reda, sprečavali slobodu govora, slobodu mišljenja, slobodu okupljanja, palili su knjige, političke neistomišljenike zatvarali u koncentracione logore. Pa, jel to Srbija kakvu nudi Dragan Đilas? Ako ne može da pobedi na izborima, to je Srbija kakvu on nama nudi. Da poručim još jednom ne bojimo ih se. Nismo ih se bojali dok su bili na vlasti, nećemo ni sad, ne samo zato što smo hrabri, nego zato što radimo u interesu građana Republike Srbije i ovaj budžet koji ćemo izglasati za nekih sat ili dva takođe je u interesu građana Republike Srbije, a nikako u interesu hohštaplera, tajkuna i lopuža kakav je Đilas.
Hvala. Reč ima narodna poslanica Andrijana Pupovac.
Uvaženi potpredsedniče Narodne skupštine, gospodine Orliću, članovi predsedništva, poštovani ministre sa saradnicima, koleginice i kolege narodni poslanici i na prvom mestu, cenjeni građani, čast mi je i zadovoljstvo da vas na početku svog izlaganja pozdravim u ime stanovnika Borskog upravnog okruga, u svoje lično ime i imajući u vidu da sam rođena u Boru, kako u ime Borana, tako i Borčana. Znajući da je za građane Republike Srbije od najveće važnosti upravo Zakon o budžetskom sistemu, javljam se po amandmanu Vlade Republike Srbije na Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu. Moram izneti zadovoljstvo da je upravo pronalaženjem strateškog partnera i rešavanjem problema naše vodeće kompanije RTB Bor u budžetu Republike Srbije ostalo više sredstava koja će se u 2021. godine preliti na ono što je našim građanima najpotrebnije. Na ovaj način zahvaljujući predsedniku Aleksandru Vučiću spašena je kompanija i ostvarene su značajne uštede u budžetu. Značaj kompanije se ogleda u tome što od nje direktno i indirektno zavisi egzistencija verovali ili ne, između 50 i 100 hiljada građana Republike Srbije, sa kooperantima kompanije u vidu nabavke repromaterijala, skladištenja, usluge transporta. Pojedinci ne mogavši ili ne želevši da shvate značaj rada kompanije i ne misleći na radnike istih onih koji su zaposleni u istoj, drznuli su se da na maliciozan način ospore rad i trud našeg predsednika. E pa, gospodo, a zahvaljujući njihovim komentarima, gospodo, moram staviti pod navodnike ne damo vam da uništite ono što su naše generacije godinama čuvale. Moram vas podsetiti na to da su u doba demokrata, videvši u kakvom ste stanju RTB Bor još tada nalazio, isti ti koji sada zagovaraju pravdu, žele da zatvore kompaniju. Kada su ih radnici RTB Bor pitali čime da se bave i kako da izdržavaju svoje porodice, oni su im govorili da sade kikiriki i da prave nogare za stolove. Od 2002. godine pratim reči i dela Aleksandra Vučića. Uvek je bio korak ispred svih i upravo ta njegova realnost, dobra strategija i odlična vizija su pokazale da su njegove odluke na kraju dobre za građane Republike Srbije. A vi, koji ste u manjini i koji drugačije mislite, zaista izvinite. Izvinite što nije dozvolio obesmišljavanje i ismevanje vlastite proizvodnje, podrivanje nacionalnog i ekonomskog interesa, ponižavanje radnika, zatvaranje rudnika, što je pronašao najboljeg strateškog partnera. Republika Srbija je zadržala kontrolni paket i u budućem periodu staviće veći akcenat na rešavanje ekoloških problema u Boru, koji su deo kako ekoloških projekata, tako i regionalnog projekta „Zelena ekonomija“. Čak, i usled pandemije Kovid 19, a na osnovu analize međunarodne organizacije rada, kada je u svetu bez posla naprasno ostalo 22 miliona ljudi, dok je 1,6 miliona radnika u opasnosti da izgubi posao, u RTB Bor radnici su zaštićeni. Zadržana su radna mesta sa konstantnom tendencijom povećanja broja zaposlenih. Upravo, zahvaljujući predsedniku, istom tom Aleksandru Vučiću koga spominjete, jedan od najvećih rudnika bakra u Evropi i dalje radi. Ne samo to, činjenica je da se relativno mali broj zemalja pored Srbije može pohvaliti pozitivnim kretanjem na tržištu tokom krize. Kada govorim o budžetu, ne mogu a da ne iznesem zbog naših građana podatak da je pored MMF, Svetske banke, Evropske komisije, čak i Fiskalni savet pohvalio i apostrofirao činjenicu da je poređenja radi Republika Srbija za očuvanje radnih mesta izdvojila oko 2,5% BDP, dok su zemlje CIA za ovu namenu u proseku izdvojile samo 1,6% BDP. Osim mera privrede, u Borskom upravnom okrugu su zastupljeni različiti oblici turizma. Pored Borskog jezera, u budućem periodu potrebno je staviti akcenat i na Lazarev kanjon, zaštićeno prirodno dobro prve kategorije u okviru koga se nalaze brojni speleološki objekti, jedna od najlepših pećina, Zlotska pećina, kao i sistem manjih kanjona. Neophodno je u okolnim selima razviti eriju ruralnog turizma, posebno u selu Gornjane koje po svojoj lepoti mnogi posetioci nazivaju malom Švajcarskom. Zatim, Pivnice, skijalište Crni vrh u koje treba investirati, ako i u ostale antropogene turističke vrednosti, poput kafića u jami koji se nalazi u utrobi zemlje na dubini od 400 metara. Izdvajanjem određenih sredstava iz budžeta, ali i pružanjem logističke podrške omogućiće se objedinjavanje kako industrijskog turizma tako i ostalih oblika turizma. Razbiće se saobraćajna infrastruktura, jer za potrebe avio saobraćaja u regionu postoji potencijal i u borskom aerodromu koji može biti iskorišćen za turizam, sportske rekreativne potrebe, kao i za održavanje malih vazduhoplova i školskih aktivnosti. U 2021. godini pored subvencija za preduzeća u nadležnosti vazdušnog saobraćaja planira se i početak investiranja u ostale male aerodrome na teritoriji Republike Srbije. Bitno je pomenuti i to da se u Predlogu zakona o budžetu za 2021. godinu nalazi realizacija projekta digitalizacije turističke ponude Srbije koji će se finansirati u tri godine. Ono što je bitno za istočnu Srbiju to je da će se već u pravoj fazi realizacije projekta, znači već u 2021. godini naći kulturno turistička ruda tvrđave na Dunavu, kao i antropogeni turistički resurs Borskog okruga arheološko nalazište Lepenski Vir. Ideja predsednika Aleksandra Vučića o izgradnji novog autoputa „Vožd Karađorđe“ takođe će omogućiti ubrzani razvoj turizma kako Šumadije tako i istočne Srbije. U cilju intenziviranja korišćenja postojeće turističke ponude u Republici Srbiji i u 2021. godini planirana su sredstva za realizaciju projekta vaučeri u iznosu od 500 miliona dinara. Moram priznati da sam osoba koja više veruje u dela nego u reči. I sve ovo o čemu sam govorila su dela prvenstveno našeg predsednika Aleksandra Vučića zasnovana na činjenicama koje su lako proverljive, kao i to da je vreme poslaničke grupe Aleksandar Vučić, za ono što je nama najsvetije, za našu decu i dalje nedovoljno kako bismo izneli sve odluke, predloge, odredbe koje pozitivno utiču na život naših građana. Zato se ponekad i zapitam zašto ljudi imaju potrebu da prazan prostor i neinformisanost o nekome ili o nečemu popunjavaju raznim teorijama zavere, destruktivnim komentarima na društvenim mrežama, raznim insinuacijama, ali sam i srećna što smo na izborima pokazali da je takvih ljudi zaista malo. Na kraju, poštovani građani, zamolila bih vas da razmislite o izreci poznatog Vilijama Djurenta koja glasi – budućnost se nikada ne događa nju ipak neko stvara. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 8. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Šaip Kamberi, Enis Imamović, Selma Kučević, Nadije Bećiri, Mirsad Hodžić i Arđend Bajrami. Primili ste izveštaj Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo, Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Reč ima Nadije Bećiri.
Poštovani građani, poštovani potpredsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani ministre, s obzirom na to da je danas na dnevnom redu i Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu jedan od najvažnijih zakona. Prvo što bih zamolila Vladu, sve građane koji žive u Srbiji, da se upoznaju sa trenutnom situacijom u Preševu, Bujanovcu i Medveđi. Tri nerazvijene opštine. Naš stav je jasan, da Vlada treba da promeni politiku prema albanskoj manjini. Na prethodnim sednicama i u ekspozeu predsednice Vlade jasno je definisano da ova Vlada ne postoji zbog političkih partija koji su deo vladajuće koalicije ili zbog političkog marketinga. Rekli ste da Vlada postoji zbog građana Srbije, pa tako i zbog albanske manjine i drugih građana koji žive u ove tri opštine. Zato bih zamolila premijerku, ministre da se ne razlikujemo u konkretnim rezultatima i da deo sredstava odstrani direktnim investicijama usmerite ka građanima ove tri nerazvijene opštine, jer su nam potrebne nove fabrike i nova radna mesta. Neophodna je rekonstrukcija škole, koja je stara više od 40 godina i više liči na izbeglički kamp nego na obrazovnu ustanovu. U pitanju je osnovna škola "Sami Frašeri" u Lučanima, opština Bujanovac. Takođe je neophodno, s obzirom na situaciju sa pandemijom korona virusa, da se adaptira dom zdravlja u Bujanovcu, naročito odeljenje hitne pomoći koja nema osnovne uslove za rad. Ne postoji nikakva oprema što je u ovakvoj situaciji kada se borimo za život svakog građanina je nedopustljivo. Koristim ovu priliku, na ovoj važnoj sednici, kao poslanica koja zastupa građane opštine Bujanovac, koja je decenijama nerazvijena opština i to sa mešovitim stanovništvom. Da vas podsetim da transferi lokalne samouprave nisu povećani godinama, a u 2020. godini transferi su bili 392 miliona dinara, a ja bih vas ministre zamolila da taj iznos bude povećan za 20% u budžetu za 2021. godinu. Primera radi, plate su povećane, a samo putni troškovi za srednje i osnovno obrazovanje i drugih zaposlenih u tim opštinama u Bujanovcu, na godišnjem nivou iznosi 60 miliona dinara. Takođe bi zamolila ministra da se iz budžeta izdvoji sredstva za stručnu praksu, za personalne asistente, jer je to pitanje budućnosti naše dece. Posledica ovog nedostatka je masovni odlazak mladih ljudi iz naših opština. Najvažnije pitanje je nezaposlenost zbog dugogodišnjeg problema oko nepriznavanja diploma, čime je onemogućeno ljudima da doprinose u društvu u kome žive i da sami imaju korist od njega. Nadam se, ministre, da ćete nam pomoći da rešimo ovaj dugogodišnji problem. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Po amandmanu, takođe ispred predlagača, reč ima gospođa Selma Kučević.
Dame i gospodo, uvaženi poslanici, poštovani ministre, naime imajući u vidu da se danas pred nama nalazi jedan, za ovu državu, veoma važan Predlog zakona o budžetu za 2021. godinu, predlog zakona koji bi trebalo u ovom kriznom vremenu za svetsku ekonomiju i zdravstveni sistem barem na neki način ublaži katastrofalne posledice pandemije. Takođe, ovaj predlog zakona bi trebao, kako je već najavljeno, da bude i razvojni, zatim da sadrži niz kapitalnih investicija. Međutim, sagledajući i ovaj predlog zakona sa aspekta bošnjačkog i albanskog naroda, mi nažalost to nismo mogli uočiti. Dakle, kao što vam je poznato, mi smo već nekoliko puta predlagali da sva ministarstva u okviru svojih nadležnosti i delokruga razmatraju posledice pandemije korona virusa, te da u skladu sa tim predlažu mere za efikasnim otklanjanjem istih. Takođe, predlagali smo da se izdvoje značajna sredstva za opštine i gradove koji su takođe podneli katastrofalne posledice ove pošasti, ali kao što možemo iz unapred navedenog uočiti jeste da odgovori za krizu u Sandžaku se nisu našli u ovom Predlogu zakona o budžetu. Dakle, ako govorimo o zdravstvenoj situaciji u ovoj zemlji, ja zaista moram spomenuti i to da se u Opštoj bolnici u Novom Pazaru trenutno leče ne samo građani Novog Pazara, već i građani iz susednih opština Tutina, Raške, Sjenice, Ivanjice, Kraljeva, Leposavića i ostalih. Smatram da je zaista poražavajuća činjenica to da se u ovom predlogu zakona nije našlo mesta za projekat izgradnje KC u Novom Pazaru. Naime, vaši koalicioni partneri su već naveli da su, zapravo, sredstva za ovaj KC opredeljena, međutim, proučavajući ovaj predlog zakona mi to nismo mogli pronaći, pa od vas tražim da mi kažete da li su stvarno ta sredstva opredeljena i gde se to nalazi jer, kao što rekoh, mi to nismo mogli da pronađemo u istom. Dame i gospodo, dakle, unapređenje zdravstvenog sistema u celoj zemlji je nešto oko čega se mi ovde danas definitivno svi moramo složiti. U tom pogledu mi smo pokušali, dakle, da kroz ovaj amandman ispravimo te nedostatke u ovom predlogu zakona i zato pozivam sve prisutne poslanike da podrže ovaj naš amandman zato što u ovim uslovima zaista nema mesta ni za kakve razlike i ni za kakve podele. Mi smo ovde danas i moramo podržati ono što je neophodno građanima ove zemlje, te učiniti svima njima dostupan, dakle, taj kvalitetan zdravstveni sistem. Naime, kao poslanička grupa koja dolazi iz reda bošnjačkog i albanskog naroda, mi smo, dakle, podneli amandman kako bismo pokušali da zaustavimo te tendencije vladajuće većine da se najveći organi manjinskih naroda svedu na nivou nevladinih organizacija, kako zapravo stoji i u budžetskoj liniji, samom nazivu budžetske linije. Dakle, dame i gospodo, ovde se ne radi ni o kakvim nevladinim organizacijama, već po Ustavu i zakonu najvećim političkim i predstavničkim telima manjinskih naroda. Ova tela su, dakle, u proteklom periodu značajan deo sredstava izdvajala upravo za pomoć zdravstvenom sistemu, te su samim tim izašla iz svojih delokruga, a čime su, naravno, njihove osnovne delatnosti ugrožene. Dodatne troškove ovim telima, zapravo, iziskivala je organizacija kao i praćenje nastave na daljinu, te pomoći kulturnim, medijskim institucijama, ali takođe i obezbeđenje zaštitnih sredstava, kao i same borbe protiv ovog virusa. Dakle, uzimajući u obzir sve ovo navedeno, koordinacija svih nacionalnih saveta je usvojila zajednički stav, a to je da se ovim telima treba povećati budžet za 100%, što bi bilo u skladu ne samo sa rastom broja nacionalnih saveta, već sa rastom i cena, kao i zadataka ovih tela. Mi smo, dakle, ovim amandmanima predvideli da se ekonomska klasifikacija 481 – dotacija nevladinim organizacijama – najpre preimenuje i doda – dotacija nacionalnim savetima i nevladinim organizacijama, te poveća budžet sa 267 miliona na 534 miliona, kao i to da se Koordinacionom telu za Preševo, Medveđu, Bujanovac uveća budžet sa 358 miliona na iznos od 465 miliona, što iznosi 30% zbog potreba koje postoje u ovoj opštini, kao i dovršetka započetih projekata. Nadam se, dakle, da će ovaj parlament imati razumevanja za ovo o čemu sam govorila, jer ovo zaista nije nikakav luksuz, jer se isključivo radi o realnim potrebama stanovnika ove države u 21. veku. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Siniša Mali.
Hvala. Uvaženi narodni poslanici, da se samo kratko osvrnem na malopređašnje izlaganje koje ste imali priliku da čujete. Najpre, vama želim da vas obavestim da kada sam vam rekao pre dva dana da će 20,7 miliona dinara biti opredeljeno na sednici Vlade dodatnog budžeta za ovu godinu za Nacionalni savet nacionalnih manjina. To smo obećanje ispunili, ta odluka je bila na Vladi, ja već koliko sutra očekujem taj novac na računu Ministarstva za manjine i odmah nakon toga i u savetu, tako da taj novac možete da koristite shodno vašim potrebama. Drago mi je samo da to obećanje koje sam vam dao da smo uspeli da ispunimo. Po pitanju zahteva koji su vezani za ovaj amandman, nije jednostavno objašnjenje, ali biću potpuno direktan prema vama, najpre kada govorite o tome da transferi nisu povećani nekim lokalnim samoupravama, a Zakon o finansiranju lokalnih samouprava je veoma jasan, definiše kriterijume na osnovu kojih se definiše i visina transfera. Ti kriterijumi se odnose na broj stanovnika, na površinu, na broj dece, na ukupan broj objekata osnovnog obrazovanja, srednjeg obrazovanja, na sistem dečije zaštite itd. Dakle, to su objektivni kriterijumi koje Zakon o finansiranju lokalnih samouprava definiše i nije subjektivna odluka ni ministra finansija, niti bilo koga drugog kako će i na koji način ti transferi da rastu. S druge strane, ono što je veoma važno, svaka lokalna samouprava bar s kojom sam ja komunicirao je zajedno sa rebalansom budžeta Vlade Republike Srbije u aprilu mesecu uradila i rebalans svojih budžeta, lokalnih budžeta, upravo imajući u vidu pandemiju korona virusa, upravo imajući u vidu nešto na šta niko nije računao i kao što je Vlada Republike Srbije u tom rebalansu smanjila 20% i više u proseku od 20% svoje troškove, tako sam očekivao da će i svaka druga lokalna samouprava to da uradi upravo da bi uštedela za najosnovnije stvari kako bi se prevazišle negativne konsekvence i posledice Kovida 19. Dakle, to bih očekivao da je uradila i Opština Bujanovac, Medveđa, Preševo ili bilo koja druga, kao što je, recimo, uradila Vranje, Leskovac, Novi Sad, Beograd itd. Dakle, postoji odgovornost i na jedinicama lokalne samouprave za svoje budžete. Ono što se desilo ove godine, kao što se desilo i prethodne godine i prethodnih godina, Vlada Republike Srbije i država Srbija je pomogla iz tekuće budžetske rezerve onoliko koliko je mogla. Ja sam to prošli put i rekao, mogu da vam ponovim, dakle, i 2018. iz tekuće budžetske rezerve Bujanovac je dobio 20 miliona dinara. Prošle godine to je bilo 10 miliona dinara. Medveđa takođe 20, 10, a ove godine 10. Preševo je dobilo ove godine 20 miliona dinara, da ne govorim Novi Pazar, Sjenica, Tutin, itd. Dakle, odgovornost i to je da se nadovežem na vaš komentar, oko doma zdravlja u Bujanovcu. Dakle, malopre sam razgovarao sa svojim kolegom i ono što se desilo ove godine, skoro, a to je da su osnivačka prava za dom zdravlja prešla sa opštine Bujanovac na državu Srbije. Znači, nabavka opreme i svega, bila je odgovornost lokalne samouprave. Ono što su mi rekli iz Ministarstva zdravlja da naredne godine apsolutno pomažemo i kadrovski i u opremi i sve, s obzirom da je država Srbija preuzela osnivačke i vlasnička prava nad domom zdravlja u Bujanovcu, i mi ćemo i tu pomoći. Kažu mi kolege iz Ministarstva zdravlja sada da su za to već opredeljena sredstva. Ali, na žalost pre nekih desetak, 15 godina, ne znam ni kada je to bilo, doneta je odluka da domovi zdravlja, osnivačka prava, vrše lokalne samouprave. Ja sam to imao priliku da vidim i kao gradonačelnik Beograda, pa imate 17 domova zdravlja, odnosno 16 plus jedan i onda vi morate da se bavite i nabavkom opreme i krečenjem i svim onim što je neophodno za finansiranje domova zdravlja, osim kadrovima, jer to je bila odgovornost Republike. Znači do samo pre par nedelja i par meseci, dom zdravlja u Bujanovcu i njegovo funkcionisanje bila je odgovornost i lokalne samouprave. Dakle, svako treba da preuzme odgovornost za ono čime treba da se bavi. Ali, rekavši sve to, pomoć koju smo dali preko tekuće budžetske rezerve i ove godine, pomoć koja sledi domu zdravlja u Bujanovcu, i to naredne godine, a ja vam govorim ovde ono što su mi sada potvrdili iz Ministarstva zdravlja, imamo novac i planove za povećanje kadrova i za dodatnu opremu u domu zdravlja u Bujanovcu, ali to je moralo da se desi sada kada je država Srbija preuzela osnivački ulog, ili ulogu kako hoćete da kažete. Kada je Novi Pazar u pitanju, na strani 70. budžeta, imate budžet za Kancelariju za upravljanje javnim ulaganjima, nemate decidirano navedene projekte, zato što se ti projekti usvajaju na sednici Vlade, nakon usvajanja budžeta. Ono što sam vam rekao juče ili prekjuče, imate milijardu i 200 miliona planiranih investicija, s obzirom na to da je tehnička dokumentacija za opštu bolnicu ili dom zdravlja u Novom Pazaru, kako god da nazovete, trenutno u pripremi. Kada se bude završila tehnička dokumentacija, onda kreće projektovanje svega što treba da se uradi i nakon toga krećemo u rekonstrukciju doma zdravlja ili opšte bolnice, kako god da je nazovete, izvinjavam se, nisam baš ekspert u tim medicinskim ili zdravstvenim terminima, dakle kreće i tamo. Hoću da vam kažem da ne postoji nikakva diskriminacija, ne postoji nikakav problem u funkcionisanju, jednostavno svako mora da preuzme odgovornost za neke svoje odluke, svaka lokalna samouprava, nema razlike između lokalnih samouprava i da se odgovorno ponašaju, a država će uvek pomoći kada to i za to bude potreba. I sledeće godine, kao što znate, imamo rekordan budžet za zdravstvo. Mesto u tome ima i Dom zdravlja u Bujanovcu. To je najvažnije. Po pitanju vaših javnih finansija, javnih finansija same opštine, što se mene tiče, evo tu je i Saša pored mene, možemo da napravimo poseban sastanak, pa da vidimo kako stojite, šta je problem, gde je problem, da vidimo kako možemo da pomognemo. To je ono što Ministarstvo finansija redovno i radi. Sedi sa lokalnim samoupravama, pokušava da sanira ako su problemi ili pokušava da unapredi način njihovog planiranja ili bilo čega kako bi taj budžet na kraju izgledao kako treba i kako ne biste došli u situaciju, malopre kada ste rekli novac za personalne asistente. Da vam kažem, ja sam vodio grad Beograd, to je obaveza lokalne samouprave. Država sve može, ali onda je to loše planiranje na nivou lokalne samouprave. Ako nemate novca za to, šta su prioriteti. Dakle, ako nisu prioriteti personalni asistenti. Šta su vam prioriteti onda? Vi treba da odgovorite to građanima Bujanovca. Malopre jedna poslanica je rekla da je moj prethodnik dugovao 400 miliona dinara za trudnice. Ja sam odmah kao gradonačelnik našao načina da to platim, a to su im bili prioriteti. Mi smo zaposlili, ne znam koliko desetina personalnih asistenata, jer je to bila odgovorna socijalna politika grada Beograda, a zato nismo imali ni za novogodišnje paketiće, prodali smo sva vozila u gradu, ne znam tamo šta smo već radili da smanjimo troškove. Dakle, potpuno sam ja otvoren da razgovaram, da dođete kod mene da porazgovaramo sa kim god treba oko lokalne samouprave i načina vođenja tih javnih finansija tamo. Država će uvek pomoći. Pomogla je 2018, 2019, 2020. godine tim prenosima iz tekuće budžetske rezerve. Da vam kažem, to nije rešenje. Morate da imate sistemski postavljen budžet da odgovori na prioritete jedne lokalne samouprave, na ciljeve koji su definisani, a onda ako država može da pomogne tu je da pomogne. Mislim i nadam se da sam bar malo dao odgovor na vaše pitanje, u vezi zahteva za dodatnim sredstvima. To i jeste poenta. Dodatna sredstva ne dobijaju amandmanom, a pogotovo ne na teret tekuće budžetske rezerve kao što je vaš predlog. Tekuća budžetska rezerva je za vanredne situacije, ne dao Bog, neke poplave, požara itd. Vaš predlog ugrožava funkcionisanje, na neki način budžeta u narednoj godini, kada bi se prihvatio. S druge strane to ne rešava sistemski problem funkcionisanja ako ga imate na lokalnom nivou. Dakle, veći transferi od države ka lokalnoj samoupravi, imamo jasne kriterijume, s druge strane treba da se zarade valjda, ili sa većim brojem zaposlenih ili sa boljim projektima, ulaganjima u infrastrukturi i kako već. Zavisi od vas. Izvinjavam se ako sam oduzeo malo više vašeg vremena, ali imajući iskustva vođenja jedne lokalne samouprave i to najveće lokalne samouprave, grada Beograda, imajući u vidu moje iskustvo sa pozicije ministra finansija, nije ovo dobar pristup. Nije samo pitanje da se amandmanima traži više novca. Hajde da vidimo šta je struktura vašeg lokalnog budžeta, šta je problem ako već ti personalni asistenti nisu problem. Pri čemu, da znate, vi u Ministarstvu za lokalnu samoupravu 460 miliona dinara imamo opredeljeno u budžetu za 2021. godinu za projekte lokalnih samouprava. Kandidujte projekte. Evo, neka to i bude i projekat za personalne asistente. Iskoristite mogućnost koju koristi, koju daje budžet za narednu godinu. Ta proaktivnost zavisi od vas, po meni, a ne jedan amandman i sada eto imamo više novca. Gledajte nekome moramo da oduzmemo ovaj novac. Ovo su spojeni sudovi. To ne mogu da uradim, nije odgovorno da uradim na teret tekuće budžetske rezerve. Hvala puno.
Zahvaljujem ministru. Reč ima Selma Kučević, po amandmanu.
Poštovani ministre, naime rekli ste upravo da postoje ti neki kriterijumi za opredeljivanje tih sredstava iz budžetske rezerve lokalnim samoupravama. Mene zanima koji je to kriterijum koji ste vi upotrebili pri raspodeli sredstava kada je opština Tutin dobila samo 10 miliona, čak i manje opštine su dobile duplo više? Takođe, nisam dobila odgovor na pitanje vezano za stav koordinacije za dupliranje sredstava. Treće pitanje – da li vi potvrđujete da nema opredeljenih sredstava za Klinički centar u Novom Pazaru? Zahvaljujem.
Reč ima ministar.
Hvala. Nisam siguran da smo se mi razumeli. Govorio sam o kriterijumima koji su vezani za transfere, a ne za tekuću budžetsku rezervu. Vi ste pomenuli transfere. Dakle, 65% od ukupnog iznosa sredstava opredeljenih za opšti transfer deli se prema broju stanovnika, 19,3% deli se prema površini teritorije, 4,56% deli se prema broju odeljenja u osnovnom obrazovanju, 1,14% se deli prema broju objekata u osnovnom obrazovanju, 2% se deli prema broju odeljenja u srednjem obrazovanju, 0,5% se deli prema broju objekata u srednjem obrazovanju, 6% deli se prema broju dece obuhvaćene neposrednom dečijom zaštitom, 1,5% tih transfera deli se prema broju objekata u dečijoj zaštiti. Govorim o transferima iz budžeta države Srbije prema lokalnoj samoupravi. To je jedna stvar. Pročitao sam vam ove kriterijume. To je Zakon o finansiranju lokalnih samouprava. Kriterijumi postoje već duži vremenski period. Svaka lokalna samouprava, imajući u vidu te kriterijume, svoj razvoj opredeljuje tako da dobija više transfera iz godine u godinu radeći upravo na onome što treba da uradi da bi po ovoj formuli dobila više novca. Po pitanju tekuće budžetske rezerve ne postoji formula, uvažena poslanice, dakle postoje zahtevi lokalnih samouprava koje se šalju i koji se odnose na nedostajuća sredstva za likvidnost. Svako od tih sredstava, svaki dinar koji se traži mora da se opravda, a država onda krajem godine vidi koliko novca ima, ako ima uopšte i pokušava da najnužnije potrebe lokalnih samouprava pokrije, koliko može. Dakle, niko od lokalnih samouprava ne treba da računa na taj novac, nikome taj novac nije zagarantovan. Ukoliko postoji mogućnost taj novac ili deo novca neko dobije nešto, neko ne dobije ništa, se prenosi na račune lokalnih samouprava da se pokriju neke vanredne okolnosti na koje niko nije mogao da računa tokom godine, a desila su se. Zato služi tekuća budžetska rezerva, da ugasi požar ukoliko se požar tamo desio, a nikako to nije tekuće ili uobičajeno ili normalno finansiranje. Za zdravstvenu ustanovu u Novom Pazaru nemate opredeljenja sredstva od milijardu i 200 zato što je to procenjena vrednost radova. Kada se završi tehnička dokumentacija, s obzirom da je to na spisku projekata, onda ćete imati opredeljenu vrednost radova i onda krećete u tender za nabavku izvođača, projektanta, nadzori, kako to već. Dakle, sad u ovom trenutku, ni Kancelarija za upravljanje javnim ulaganjima ne zna koliko je to novca, dakle, ne znamo šta da opredelimo, ali više puta sam ponovio na ovom mestu, čim završimo tehničku dokumentaciju, odnosno KUJU kada završi tehničku dokumentaciju, Kancelarija za upravljanje javnim ulaganjima, dakle onda se opredeljuje taj novac u budžetu, jer to je na spisku sledećih ustanova, zdravstvenih ustanova koje treba da se rade u Republici Srbiji, a za narednu godinu već imamo 15,2 milijarde za ta 22 objekta koje sam naveo više puta u protekla tri dana. Nadam se da sam vam odgovorio na vaše pitanje. Hvala puno.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Nenad Mitrović, po amandmanu.
Hvala. Gospodine potpredsedniče, Narodne skupštine, gospodine ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, javljam se po amandmanu i žao mi je što gospodin Šaip Kamberi nije danas, odnosno ovog momenta u sali i hoću da kažem da pozicija koja se odnosi na infrastrukturu i ekonomski razvoj u iznosu od 297 miliona dinara, gde predlagač predlaže da se za 30% ovaj iznos poveća. Ono što svakako hoću da kažem jeste da u budžetu za ovu godinu na računu koordinacionog tela za opštine Preševo, Bujanovac i Medveđa ima 80 miliona dinara novca koji su namenjeni za opštinu Preševo, koji do ovog momenta nisu potrošeni. Od 297 miliona dinara, 40 miliona dinara se konkursom, koji raspisuje Koordinaciono telo, prenosi privredi, odnosno malim i srednjim preduzećima i taj novac nije sporan. Zašto nije sporan? Nije sporan zato što svi koji su zainteresovani da konkurišu za ovaj novac moraju ispunjavati neke uslove i na osnovu ispunjenosti uslova, odnosno kriterijuma ostvaruju pravo na novac. Šta je ovde sporno? Od 297 miliona, 257 miliona je namenjeno za infrastrukturu i to je nešto što je u ovom momentu sporno, jer taj novac Koordinaciono telo za opštine Bujanovac, Preševo i Medveđa svakako da prenosi na osnovu projekata koje predlažu lokalne samouprave. Ove projekte su lokalne samouprave dužne da usvoje na svojim lokalnim skupštinama i da u vidu odluke dostave Koordinacionom telu koje nadalje prenosi novac. Pitam se ko će u ime Srba da predloži infrastrukturne projekte za sredine u kojima žive Srbi, s obzirom da je Šaip Kamberi formirao svealbansku većinu u opštini Bujanovac i 42% Srba izopštio iz lokalne vlasti 22. jula ove godine. Mesec dana kasnije, takođe, i u Preševu donose odluku i iz preševske lokalne vlasti isključuju Srbe, iako su lokalni izbori u Preševu bili krajem 2017. godine, a lokalna vlast formirana početkom 2018. godine. Gospodine ministre, ja tražim od vas da se pronađe mogućnost promene kriterijuma za transfere novca od Koordinacionog tela lokalnim samoupravama i da time zaštitimo interese svih građana koji žive u ovim opštinama. Šaip Kamberi spominje pasifizaciju prebivališta, ali ne spominje redovan popis stanovništva iz 2011. godine, kada je albanska nacionalna manjina taj popis bojkotovala. Tražimo transfer novca od države, a nemamo broj stanovnika na terenu. Nacionalni simboli koji se spominju, nismo čuli da li je albanska nacionalna manjina podnosila zahtev sa idejnim rešenjem nacionalnih simbola albanske nacionalne manjine resornom ministarstvu. Albanska zastava nije simbol albanske nacionalne manjine u Srbiji. Albanska zastava je zastava strane države. Diskriminacija albanske nacionalne manjine od Šaipa Kamberija, koji se bavi zaštite ljudskih prava, slušamo od 2002. godine. Predsednici opština Bujanovac i Preševo su Albanci. Predsednici skupština u Bujanovcu i u Preševu su Albanci. Svi zamenici, pomoćnici i načelnici su Albanci. Svi direktori javnih preduzeća i ustanova su Albanci. Nije li ovo diskriminacija, gospodo kolege narodni poslanici? U svakom slučaju, podržavam odluku Vlade da se ovaj amandman odbije. U Danu za glasanje, kao i poslanička grupa kojoj pripadam, glasaću za Predlog budžeta za 2021. godinu. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Mitroviću. Reč ima narodni poslanik Nataša Jovanović. Izvolite.
Zahvaljujem, potpredsedniče Skupštine. Poštovani ministre sa saradnikom, poštovane kolege narodni poslanici, ja dolazim iz Mladenovca, prigradske opštine grada Beograda i ja bih volela da kod nas bude veći budžet. Silom prilika i ovom situacijom i naš budžet je smanjen. Prema tome, to se dešava u svim opštinama, ali mi imamo razumevanja zbog ove situacije koja je snašla ne samo našu zemlju, nego i svet, tako da je to pod ovim okolnostima sasvim neophodno. Dana 4.12. prošle godine sam diskutovala o budžetu na potpuno drugačiji način. Pričalo se o mestu koje imamo na „Ju duing biznis listi“, zatim o napredovanju prema svim međunarodnim ekonomskim institucijama, zatim pričalo se o suficitu, međutim ovog puta nama su se prioriteti promenili. Ciljevi SNS su ostali isti, ali to je, pre svega, jedan sigurna, moderna, jaka Srbija. Međutim, prioritet je sada drugačiji. Sada je u pitanju opstanak nacije i sada je najvažnije da sačuvamo živote ljudi. Imamo neprijatelj koji je skoro u isto vreme napao ceo svet, a možemo da vidimo samo mikroskopom, tako da ne možemo biti sebični i moramo poštovati mere. Građani Srbije, želim i vama da kažem nešto, da ne budete lakoverni i da ne nasedate na laži Dragana Đilasa preko svojih plaćenih medija, jer iskorišćava i ovako tešku situaciju da se polarizuje Srbija. Nama Srbima je, u stvari, u genima da se stalno zbog nečega delimo. Delimo se na partizane i na četnike, na zvezdaše i partizanovce, na evropejce i na rusofile, itd, a najnovije sada na šta se delimo jeste ko je za to da poštuje mere protiv Kovida-19 i ko misli da Kovid-19 ne postoji, zatim ko nosi maske, a ko ne, ko je za vakcinu, a ko nije. Takođe, na društvenim mrežama su silne teorije zavere i na ovako teško vreme unosi se destabilizacija u zemlji i panika kao svojevrsni digitalni terorizam. Kad je čovek u određenim godinama, onda zna šta zna, zna šta ne zna, šta može, šta ne može i ima neko određeno iskustvo. Takođe, u ovo vreme jačina ličnosti je na testu, a ne samo naš imunitet. Ja pamtim kada su se čekali redovi za osnovne životne namirnice, kada su bili deficitarni proizvodi od bebi opreme, do građevinskih proizvoda. Pamtim hiper inflaciju, zatim nestašicu goriva, čak i one tablice par – nepar. Ipak, od svega što pamtim, najgore je bilo bombardovanje 1999. godine, kada je moja ćerka bila mala, kao i mnoge kolege ovde, ali sigurno da svako pojedinačno zna kakvu je golgotu prošla njegova porodica. Nas su bolele žrtve, ali nas je takođe bolela i nepravda od strane sveta koja nam je tada učinjena, pa opet mislim da smo se nekako zbližili i nastavili dalje. Sigurno se pitate zašto vam sve ovo govorim. Govorim da se ne zaboravi, jer mi Srbi smo poznati da imamo kratko pamćenje. Moje kolege su govorile o Đilasu, o Jeremiću, o Obradoviću, o Nogu, i treba da govore, jer oni ne odustaju od namere da se domognu vlasti. Hoće svoju zlatnu koku nazad, na ličnu dobrobit, a na propast građana Srbije, totalno bezumlje i panika koja je obuzela Dragana Đilasa i kompaniju i mržnja koja se sada rasplamsala u požar i to samo zbog toga što se sada sve više i više njihovih afera otkriva. Preko medija i društvenih mreža otvoreno prete Aleksandru Vučiću i njegovoj porodici, ali znate zašto? Zato što je on sve ono što oni nisu i mrze sve ono što ima bilo kakve veze sa njim i mrze i sve nas. Danas svi imaju televizore i pametne telefone i kompjutere i mogu biti izloženi napadima onih koji ne prezaju od laži, spinovanja, raznih pretnji, prevara, često lažnih profila, jer nemaju hrabrosti i to je kukavički. Ovo govorim zato što je Dragan Đilas ne samo kroz svoje plaćene medije, novine i televiziju, ukradenim novcem od građana Srbije se virtuelno proglasio za lidera opozicije. Da nije tih istih medija niko se ne bi ni setio ni plačnog Đilasa, ni otporaša Jeremića, ni bahatog Obradovića i ostalih. Oni su politički mrtvi. Održava ih u životu samo medijski aparat za disanje da bi ih prikazivali kao opozicionu silu i obmanjivali građane Srbije, a nisu smeli ni da se pojave na izborima. Ovi mladi bi rekli u žargonu – Vučić ih je oduvao. Podsetiću vas, Dragan Đilas je bio 72. gradonačelnik Beograd na kome je bio pet godina i njegovu vladavinu u Beogradu su obeležili korupcija, partokratija, krađa iz gradskog budžeta uz brojne afere. Njegov tada slogan za izbore je bio „Svi obećavaju, ja garantujem. Mi znamo šta on garantuje, da ako se opet dočepa vlasti opet će raditi isto. Zamislite kakvi bi tek apetiti bili kada bi se dočepali budžeta Republike Srbije? Vlada se zaista na domaćinski način ophodi prema novcu svojih građana i Srbija je od gubitaša postala lider u regionu. Naravno, mi smo pogođeni korona virusom već 10 meseci, i to je poljuljalo, ne samo nas, nego i svetske, regionalne i evropske ekonomije za 6 do 15%. Naš prognozirani privredni rast je 6% u 2021. godini. Takođe, predviđene i velike kapitalne investicije koje će podsticati i razvoj samog privatnog sektora. Budžet Republike Srbije je prvenstveno namenjen očuvanju života građana, ali je i razvojni. Mislite da je lako izbalansirati taj budžet? Ne, to je sada izuzetno teško, niko nema praksu sa tim, ovo se dešava prvi put. Planiramo da se brže oporavimo od moćnijih i bogatijih zemalja, a najveća ulaganja su svakako u zdravstvo, u privredu, ali nismo zaboravili ni kulturu. Povećanje plata i penzija, takođe, podstiče rast. Iz tog razloga mi očekujemo da, kroz povećanje tražnje, brže oporavimo i našu ekonomiju. Ono što su mnogi rekli, a još jednom vredi podvući, da nismo bili u suficitu sigurno ne bi mogli sve to da isfinansiramo, a da nije ugleda našeg predsednika u svetu, da li bi mogli da nabavimo lekove i opremu pre moćnijih i bogatijih zemalja. Mi tu vidimo šansu. Takođe, na kraju, želim da vam čestitam na junačkoj borbi, na neumornom radu od početka izbijanja pandemije i da građani nisu osetili zaista nikakvu nestašicu i da se svi leče, bez obzira da li neko ima socijalno osiguranje ili ne. Imam puno poverenje u našeg predsednika, u našu premijerku, u našeg ministra finansija, u našu guvernerku NBS da rade časno i odgovorno i u najboljem interesu građana Srbije. Žao mi je što je svet i Srbiju zadesila ova neman, jer da nije toga sigurna sam da bi se brz oporavak Srbije izučavao u ekonomskim udžbenicima, kao blistav primer da za tako kratko vreme od gubitaša se dođe do lidera u regionu. Nećemo dozvoliti da nas pljačkaju i pustoše, da otimaju teško stečeno, zato što ima mnogo nas, koji mislimo svojom glavom i koji vidimo svojim očima kako se Srbija razvija i raste. Volimo svoju zemlju i budimo ponosni na nju i čuvajmo svoju zemlju, jer i ona će čuvati nas. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima Šaip Kamberi, po amandmanu.
Hvala. Gospodine ministre, pažljivo sam slušao vaš odgovor, ali naš amandman za više sredstava u Koordinacionom telu jeste u skladu sa jednim mini programom koji su naše opštine sačinile upravo sa predsednikom Koordinacionog tela pre dve godine, a kada je od nas traženo da kandidujemo kapitalne projekte za tri godine zaredom. Naravno, verujem da je blagovremeno ministarstvo bilo informisano o tome. Što se tiče uspostavljanja nekog posebnog principa za dodelu tih sredstava koje je kolega Mitrović zatražio, mislim da ste trebali da odgovorite da se sredstva dele po zakonu, a ne po etničkom principu, jer kuda će nas to voditi ako država krene tim putem? Vidim da kolegi Mitroviću smetaju moji govori, ali svako ko stvarno i iskreno želi evropske integracije, da ova zemlja bude sastavni deo EU bi podržao svaki moj govor. Naravno, oni smetaju samo onima koji nisu iskreno za evropske integracije, kojima evropske integracije služe samo radi održavanja na vlasti. Verujem da ste imali kontakte sa predsednikom Koordinacionog tela, odnosno sa službom Koordinacionog tela i oni su u detalje upoznati sa tim projektima koje su opštine Preševo, Bujanovac i Medveđa kandidovali još pre dve godine, da se finansiraju iz tog budžeta. U skladu sa tim je podnet i naš amandman za više sredstava upravo za takve projekte koji imaju za cilj poboljšanje uslova života naših građana. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Đorđe Milićević.
Zahvaljujem, predsedniče. Ne znam da li smo shvatili maločas ključne poruke kada je reč o amandmanu koji je trenutno aktuelan, a to je na član 18. Najpre da kažem da je reč o amandmanu koji je tehnički neispravan. To znači da mi o ovom amandmanu ne bi trebali ni da diskutujemo i njega treba sagledati kao spisak lepih želja. Kada stavite ovako amandman pod a, b, v, g, d, onda vi ne želite da vam se amandman prihvati. Zapravo pravite spisak lepih želja i ne sačinjavate ovaj amandman da bi amandman prošao i da bi glasali za njega, već da bi vi o njemu mogli da pričate, da bi se obratili svom biračkom telu. Dakle, to je suština. Ovaj amandman je tehnički neispravan, da ne kažem neku težu reč, neću je koristiti dana. Iskorišćen je da se pošalju i neke poruke koje mi ovde u parlamentu slušamo od trenutka konstituisanja do danas. Prva poruka, a uz to se pozivaju na Ustav, kaže – kriza u Sandžaku. Ako se pozivate na Ustav, a šta je Sandžak? Da li je to definisano Ustavom? Sekretaru sam malopre spomenuo i još uvek mi niste dali odgovor na pitanje. Gospodine Odaloviću, vama se obraćam. Pitao sam predsednika, a to je posao Sekretarijata – jesu li svi poslanici ovog parlamenta potpisali zakletvu? Da li vaše klimanje znači da jesu? Ako su potpisali zakletvu, sadržaj te zakletve je da svako od nas mora da poštuje Ustav i da radi u najboljem interesu građana. Ja ne znam šta je, shodno Ustavu, Sandžak. Postoji Raški upravni okrug. Sandžak ne postoji. Druga poruka koja se želela poslati jeste – promenite politiku prema albanskoj manjini. Ponavljam po ne znam koji put i ponavljaću to svaki put kada budem čuo ovde u parlamentu, jer vređa sve ostale poslanike ovog parlamenta, jer vređa sve građane Srbije, a kada kažem građane Srbije mislim i na Bošnjake i na Albance, Srbija ne diskriminiše nikog. Ovakvim stavom i ovakvim izjavama i ovakvim konstatacijama vi diskriminišete predstavnike vaše nacionalne manjine u Srbiji, a ne mi. Kada govorite o diskriminaciji, hajde da vas podsetim. Malopre je govorio kolega, nisam zapamtio ime i prezime, o ugroženosti manjine i manjinskih zajednica. Govori neko ko je iz Bujanovca, iz lokalne vlasti koji je izbacio 42% Srba, a tražio ministarsko mesto sa 0,5% glasova. To je rekao predsednik države. Ja mu verujem. To je 20.000 glasova, oko 20.000. Dakle, tražili ste ministarsko mesto sa 0,5, a izbacili ste 42% Srba iz lokalne samouprave i vi govorite o ugroženosti manjinskih zajednica. Ponavljam ono što sam rekao na početku današnjeg zasedanja. U demokratskoj Srbiji moguće je da izgovorite ovakve stvari, ali ćete uvek naići na reakciju nas poslanika, jer smo mi predstavnici građana, mi smo glas naroda. Srbi ovako ne mogu da govore ni u jednom parlamentu, pa vi onda analizirajte da li su ugrožena prava nacionalnih manjina u Srbiji, i to danas kada se pozivate na međunarodni dan. Nije korektno prema nama. Nije korektno bilo ni prošlog četvrtka kada ste u susret obeležavanju Dana albanske zastave želeli da isprovocirate ovaj parlament, pa ste izneli dve zastave, pa ste mislili predsednik će odreagovati, ali ne onako kako je odreagovao, nego drugačije, da bi vi bili žrtva i da bi na taj način predstavili incident. Pošto nije odreagovao onako kako ste vi očekivali, već u duhu tolerancije, da bi nastavili demokratsku raspravu, vi ste onda otišli u Prištinu, posetili kao šef poslaničke grupe Narodne skupštine Republike Srbije, povodom obeležavanja dana kosovskih snaga bezbednosti i iz Prištine nam slali poruke kako je kabinet Ane Brnabić i Vlada Republike Srbije izgubila na težini. I to samo zato što nismo dozvolili da isprovocirate parlament i poslanike vašim gestom i vašim postupkom. Nemam ja ništa protiv identiteta poslanika koji su maločas govorili, naprotiv, dobro su došli ovde, ali imam žestoko protiv onoga što govore. Jer, kada kažu da se u Gračanici slobodno vijori srpska zastava, onda vas ja pitam – a koju zastavu vi očekujete da se vijori u Gračanici? Kada govorite o budžetu, imajte na umu, ministar je rekao jednu stvar – loše je planiran budžet lokalne samouprave, dakle, nemojte govoriti o republičkom budžetu a niste u stanju da sugerišete predstavnicima lokalne samouprave da dobro planiraju lokalni budžet. Dom zdravlja je bio ingerencija lokalne samouprave, i to je tačno. Ali, druga stvar. Kad govorite o pandemiji, mi smo o tome govorili u uvodnom izlaganju, Srbija je izdvojila 700 milijardi dinara od početka pandemije do danas, uključujući i nove mere. To je 12,7% BDP. Pa, nije on usmeren samo ka onima koji su građani Srbije, već ka svima koji žive u Srbiji, a tu su i Romi i Albanci i Bošnjaci, svi. Kada govorimo o životnom standardu i poboljšanju životnog standarda i povećanju plata i penzija, ne povećavamo plate i penzije samo Srbima. Kada govorimo o izdvajanju za kapitalne investicije, 330 milijardi dinara, rekordno izdvajanje za kapitalne investicije, pa, nećemo graditi samo putnu infrastrukturu gde će putovati samo Srbi. Dakle, dobro ste došli u demokratsku Srbiju. Ovo je zajednička država svih nas i niko ne diskriminiše prava nacionalnih manjina. Ako želite da razgovaramo u pravom smislu reči o amandmanu i o suštini amandmana, onda dajte samo formalno-pravno i tehnički ga podnesite onako kako treba. Zahvaljujem. (Enis Imamović: Poslovnik.)
Zahvaljujem. Po amandmanu… (Enis Imamović: Poslovnik, posle ću po amandmanu.) A, po Poslovniku. Ja sam hteo da vam dam reč po amandmanu, da bi uštedeli na vremenu, ali hajde.
Predsedniče, mogli ste da štedite na vremenu tokom čitavog dana i žao mi je što to niste uradili, sad ste došli. Povredili ste član 104. u stavu 2 – ako se uvredljivi izrazi odnose na poslaničku grupu odnosno političku stranku čiji narodni poslanici pripadaju toj poslaničkoj grupi, u ime poslaničke grupe pravo na repliku ima predsednik, odnosno u ovom slučaju ja sam zamenik. Dakle, kolega prethodni govornik je nama ovde spočitao da mi kršimo Ustav, pa bih ga ja podsetio da ova Skupština ovde postoji kao političko telo da bi, između ostalog, unapređivala i Ustav. I ukoliko mi ne možemo da govorimo o načinima kako da unapredimo Ustav, onda se nama i te kako osporavaju prava. Dakle, član 182. stav 3. kaže da se mogu osnivati nove autonomne pokrajine. A to što se tiče toga da li Sandžak postoji, kolega, ja sam vam ovde dokaz da Sandžak postoji i da će postojati. Pitajte vaše koalicione partnere iz Sandžaka da li Sandžak postoji ili ne postoji. I dok smo mi ovde, Sandžak će postojati. Sandžak je postojao na Berlinskom kongresu, određen je tačno u centimetar kolika je teritorija Sandžaka i vi ovde nećete osporavati nikom, pa ni nama, pravo da se borimo da u Ustavu Srbije Sandžak uđe kao ustavna kategorija. (Predsednik: Samo malo tiše.) Pustite, predsedniče, ton je prikladan nivou uvreda koje smo mi ovde doživeli i nivou osporavanja koje smo mi ovde doživeli, i to sve na svetski Dan ljudskih prava. Jel ovako Srbija obeležava svetski Dan ljudskih prava? Tako što onemogućava manjinskim poslanicima da se bore da unapređuju svoj sistem? Da se bore za ono za šta imaju pravo, za šta im ovaj Ustav daje pravo?
Gospodine Imamoviću, isteklo vam je vreme.
Nije isteklo, moje vreme tek dolazi, predsedniče, polako. Gledaćete vi mene ovde još.
Ne znam kod koga ste povredu Poslovnika reklamirali? Na koga se odnosi? Ko je povredio Poslovnik? (Enis Imamović: Prethodni govornik.) Ali, u svakom slučaju, nemam nameru bilo šta da vam zameram, da pokrećete kao političku temu. Način na koji se menja Ustav je dobro poznat. Mi sada imamo u skupštinskoj proceduri i stigao je od Vlade predlog za promenu Ustava Republike Srbije. Naravno, svako ima pravo da iznosi svoje političke stavove, ali isto tako svako ima obavezu i da poštuje Ustav Republike Srbije. Prema tome, Ustav Republike Srbije jasno govori o teritorijalnoj organizaciji i uopšte o svim drugim pitanjima vezanim za Republiku Srbiju, tako da vas molim da to upriličite Ustavu. Ne ulazim u suštinu onoga što ste govorili. Ja bih zamolio i ostale poslanike, treba da privodimo raspravu kraju. Imamo još 15-ak minuta koliko je bilo predviđeno kada može da počne rasprava u pojedinostima o ostalim tačkama dnevnog reda, tako da zaista molim da intervencije budu kratke i da polako privodimo raspravu kraju. Đorđe, mislim da si odustao? (Đorđe Milićević: Jesam.) Hvala. Narodni poslanik Jahja Fehratović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Istina, danas jeste Dan ljudskih prava. Istina je da ovde u ovom časnom domu argumentima možemo doći do kompromisa koji jesu na korist svih koji žive u državi Srbiji i istina je da populizmom ne možemo doprineti bilo kakvom kompromisu, kao što je istina da Sandžak postoji, kao što je istina da postoji Raška oblast, kao što je istina da postoji Srbija i da postoji sve ono što mi živimo. U isto vreme, mi smo ljudi koji baštine više identiteta, pa smo recimo u isto vreme i Novopazarac i Sandžaklija, ali i građanin Republike Srbije i to nikada nikome ovde, bar nama u ovom domu, nije osporavano na onaj način na koji se želi to učiniti. Sa druge strane, vrlo je važno što smo danas čuli od ministra da su za mnoge projekte uvek odgovorne i lokalne samouprave. To je upravo ono što smo mi govorili prethodnih dana i još jedna istina da smo juče imali i ministarku u Vladi Republike Srbije koja je u svom izlaganju, bez ikakvih opterećenja, više puta spomenula reč "Sandžak" sa svim onim što to znači, ali je nama mnogo važnije od tog populizma da vidimo kako ćemo živeti mi kao građani Novog Pazara, kao građani Sandžaka i kao građani Republike Srbije. Jako nam je važno to da dobijemo što više sredstava iz republičkog budžeta, ali isto tako je važno da taj budžet bude namenski trošen, da ne bude nenamenski trošen kao što smo imali slučajeve u prethodnim godinama i kao što smo imali slučajeve, recimo, prethodnih godina, da je izgradnja neki od kapitalnih projekata zavisilo od toga da li su lokalne samouprave odradile svoj deo posla ili nisu odradile svoj deo posla. Pa smo mi čekali nekoliko godina da opštinska uprava Tutina izradi projektnu i drugu dokumentaciju da bi se ona sredstva koja su budžetom bila izdvojena, pa onda i kreditima, namenski potrošila za obnovu puta Novi Pazar i Tutin. Dakle, ne želimo amnestirati nikoga, nedovoljno je sredstava. Treba nam mnogo više sredstava, treba nam fabrika, treba nam investicija, ali nam i te kako treba i da se kontroliše sav taj novac, da ne bismo imali koruptivne radnje kako je obeleženo 30 godina vlasti u sredinama u Novopazarskom Sandžaku, i u Pazaru i u Tutinu i u Sjenici. Zato samo konstruktivno, zato samo temeljito, argumentirano mi možemo doći do one stvari koje je najbitnija građanima, a njima je najbitniji mir, a mir se postiže kroz ekonomsku konsolidaciju, kroz to da mi kao građani Sandžaka, bez obzira, i Republike Srbije, da li smo Muslimani, u verskom smislu ili pravoslavci, da li smo Bošnjaci, da li smo Srbi, da li smo Albanci imamo dovoljno sredstava da prehranimo sebe i svoje porodice, da imamo čist vazduh, da imamo kvalitetno zdravstvo i da to zdravstvo bude dostupno svima. To jeste suština politike za koju se bori Stranka pravde i pomirenja, kao što je suština naše politike da se borimo za Sandžak, ali u okvirima da to ne ugrožava integritet ni Republike Srbije, ni Republike Crne Gore, već da to bude na obostranu korist i jedne i druge države, a naravno pod uvjetom da to u istoj meri zadovoljava sve stanovnike Sandžaka i Bošnjake i Srbe, i Crnogorce i sve ostale. I krajnje je vreme da se zaustavi manipulativno, populističko nacionalističko bez pokrića upotrebljavanje bilo kakvih pojmova, već da se svi zajedno okrenemo onome što je realna politika, a realna je politika jeste da nam je svima neophodno mnogo više, da svi moramo puno raditi, ali da je preduvjet svega toga da se krene sa konačnim obračunom sa kriminalom, sa korupcijom i to od nivoa lokalnih zajednica, pa onda na svim nivoima, jer sve dok mi budemo taoci vlastitih lokalnih zajednica u smislu korišćenja i onoga što budžet ima, mi ćemo imati nezadovoljno stanovništvo, odlazeće kadrove, nećemo moći i ono što imamo resursa da iskoristimo na onaj način na koji to treba iskoristiti kako bismo mi kao uživaoci svih tih resursa i svega toga što naša država i naše lokalne zajednice i naši regioni nama daju bili zadovoljni i sretni. Zato je i opredeljenje ove Vlade da se obračuna sa kriminalom jako važno, ali je još važnije da ono dosegne do svih pora, do svih kapilara i do lokalnih zajednica i do mesnih zajednica jer su korupcije jako raširene na tim nivoima. Znate, krene tok reke i on je nezaustavljiv, ali ako ne presečemo ono prljavštinu koja dolazi sa tih potoka onda će se to sve ulivati i u reku koja ima nekoliko stotina metara širine. Hvala.
Narodni poslanik Samir Tandir. Pet minuta.
Poštovani predsedniče Narodne skupštine, koleginice i kolege narodni poslanici, poštovani ministre, zbog istine, obzirom da su neki prethodnici govorili da opštine u Sandžaku su zapostavljene ovim budžetom, naravno ja bih voleo da svaka dobije po milijardu dinara i tako bi svako naravno želeo za svoje mesto, ali hoću da istaknem zašta ćemo mi glasati za ovaj budžet. Zato što ovaj budžet predviđa 10,5 milijardi za nastavak autoputa Požega – Preljina, od koga će korist imati sve građanke i građani, posebno iz Sandžaka. Takođe, predviđa finansiranje rekonstrukcije magistralnog puta Novi Pazar – Tutin, predviđa izgradnju gasovoda prema Novom Pazaru i prema Tutinu. Zar to ne zaslužuje da podržimo, zar samo zbog tog projekta ne zaslužuje da glasamo ovde? Lokalna samouprava opštine Prijepolje dobiće 443 miliona dinara iz budžeta, Sjenica 415 miliona, Priboj 294 miliona, Nova Varoš preko 100 miliona. To su zaista ozbiljne brojke. Da li bih ja voleo da to bude više? Naravno da bih. Da li je to sada moguće? Mislim da nije. Borićemo se kroz rebalans, borićemo se kroz davanja iz budžetske rezerve. Što se tiče nacionalnih saveta, postojanje nacionalnih saveta je dokaz vladavine prava, demokratije i politike prema nacionalnim zajednicama. Da li njima treba više sredstava? Naravno da treba. Svaku instituciju u Republici Srbiji da pitamo da li im treba veći budžet sigurno bi kazali da im treba veći budžet. Međutim, ono što je problem kod rada konkretno Bošnjačkog nacionalnog veća jeste transparentnost u radu. Zašto sednice Nacionalnog saveta nisu javne? Ako imamo situaciju da je ovaj parlamenta javan, da ga prenosi Javni servis, imamo situaciju da lokalni parlamenti se prenose, zašto se ne prenose u direktnom prenosu sednice Bošnjačkog nacionalnog veća? Želim da postavim jedno pitanje - šta bi se desilo kada bi ovde vladajuća većina izglasala da lideru opozicije bude oduzet mandat, što se desilo u Bošnjačkom nacionalnom veću? Da li je to urađeno po zakonu? Pa i zakon je loš i treba ga menjati. Iz svega navedenog poslanici koji dolaze iz redova Stranke pravde i pomirenja, mi koji dolazimo iz Sandžaka glasaćemo za ovaj Predlog budžeta. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Dragan Marković Palma. Izvolite.
Poštovane dame i gospodo, gospodine predsedniče, slušao sam prethodne govornike i ne mogu da se složim vezano za ovaj njihov amandman koji su podneli da su prekršena manjinska prava u Srbiji. Prvo, da su prekršena prava kao što su prekršena prava Srba na KiM ne bi došao na dnevni red ovaj njihov amandman. To je njihovo pravo da traže, a mogućnosti koje ima ovaj budžet i ministar je tu da im odgovori da li mogu ili ne mogu da realizuju svoj amandman. Dalje, zbog ovakvih govora da su ugrožena prava nacionalnih manjina u Srbiji, Srbija već godinama ima problem za ulazak u EU. Prava nacionalnih manjina su na jezik, kulturu, obrazovanje i ta prava nisu ugrožena. Nema niko prava ili pravo od nacionalnih manjina da naziva teritoriju koja je po Ustavu Raška oblast da je krst da je to Sandžak. Ja sam siguran da veliki broj Bošnjaka u gradovima gde žive, i u Novom Pazaru i u ostalim gradovima ne misle tako. Tim ljudima je dosta političkih svađa i publiciteta koji želi neko da ima, gde će sada da kaže da smo mi poslanici krivi što ne znam šta njima nešto ne dozvoljavamo itd. Isto tako ne znam koje je pravo predstavniku nacionalne manjine da se dere na sve nas jednim visokim tonom. Zašto to? Zašto? Ova Srbija i država Republika Srbija mnogo je uložila para kada je u pitanju Raška oblast i u Novom Pazaru. Poznajem mnogo privrednika iz Novog Pazar i Novi Pazar je nekada bio centar privrede. Dakle, 95% vlasnika velikih kompanija žele da rade, da stvaraju jer ako hoćeš da živiš u Republici Srbiji, gde su ti poštovana sva prava moraš da imaš i neku obavezu, a obaveza je da poštuješ Ustav Republike Srbije. Molim kolege poslanike koji pripadaju drugim nacionalnim manjinama, niko ne ugrožava njihova prava, čak izuzetno Srbija poštuje i njihove praznike i sve ono što Bošnjaci kada je u pitanju njihova vera rade. Čestitam te praznik minimum jedno dvadesetak Bošnjaka koji žive u Novom Pazar, i ja njima čestitim i oni meni čestitaju Božić. Prošlo je, gospodo, vreme onih koji dobiju mali broj glasova da preko militantnih poruka u parlamentu i da traže pomoć međunarodne zajednice kako eto jeste li videli šta nam rade u parlamentu. Poznato je zbog njihove zastave da je reprezentacija Srbije u fudbalu ispala i kažnjena sa oduzimanjem, ne znam koliko beše, bodova zato što su oni spustili dronom zastavu na srpski stadion. Koja je to poruka? A mi Srbi i Srbija se zalaže da sport bude neko ko će da spaja ponovo ono što se zove srušeni mostovi nekada gde je politika uradila svoje i da imaju štetu i jedni i drugi i treći, oni koji pripadaju nekim drugim nacionalnim manjinama. Tako da molim gospodu predstavnike nacionalnih manjina da poštuju Ustav ove države. Kada su u pitanju njihova prava i ono što njihova, odnosno ono što im treba kada su u pitanju finansije, tu je lokalna samouprava, treba da pomogne, jer i lokalne samouprave pomažu nacionalne manjine, tamo gde žive i rade, a država Republika Srbija je mnogo uložila u izgradnju tog dela Srbije, Raške oblasti i tako je zovemo. Niko njima ne zabranjuje da oni govore, ali ne mogu da govore na način u parlamentu i da nam donesu zastavu u parlamentu, albansku zastavu, a da je ovo Srbija po Ustavu Republike Srbije. U parlamentu može da stoji srpska zastava i da poštuju ono što je Ustav ove države. Vidite, oni su možda dobili vetar u leđa zato što je ona baba ili deda, Olbrajtova, jel je baba ili deda, šta je? E, ona je velika ljubav Hašima Tačija, oni su, da li su bili u intimno ljubavnoj vezi ili su bili u ljubavnoj vezi u smislu da se otme deo srpske teritorije i bombardovali Srbiju da bi nam oteli teritoriju i dovedu teroriste na vlast i to je tačno.
Gospodine Markoviću, nemojte da vređate Olbrajtovu. Izvinjavam se.
Imam vremena 15 minuta i poslaničko vreme.
Ne, nisam to, nego sam rekao zbog reči koje ste upotrebili o Madlin Olbrajt, nemojte da budete tako…
Gospodine Dačiću, koliko mi je poznato svi mi ovde smo za neku ljubav, ali ljubav prema porodici, ljubav prema radnom mestu, ljubav prema otadžbini, prema državi, a ovo je teroristička ljubav. To u literaturi još ne postoji nigde i ja poštujem sve poslanike i upravo ta baba, deda, kako se zove sada oni prete Srbiji - nećete vi više da otvorite nijedno poglavlje, sada ćete da vidite ponovo baba, deda, došla i ne znam oni drugi koji su stisli dugme da se bombarduje Srbija. I zašto su nas bombardovali? Sada neki koji su bili na visokim funkcijama, kao što piše u knjizi Dika Martija, ko je ubijao Srbe i ko je činio ratne zločine na KiM? Ne kažem da Srbi nisu bili velike žrtve na KiM, ali ko je izazivač svega toga? Ko je izazivač? Ko je prvo napadao kasarne, policijske stanice? Ko je proterao veliki broj Srba sa KiM? Da vam kažem nešto, u Pomoravskom okrugu, možda u procentima najviše Srba sa KiM koje je proterano živi u Pomoravskom okrugu. Postoji jedno selo kod Jagodine koje se zove Rakitovo, 93% građana, odnosno Srba koji su proterani sa KiM došli su tu da žive. Zašto? Zato što su stalno imali pretnje, stalno su bili žrtve albanskih terorista i upravo zbog takvog ponašanja pravda je spora, ali dostižna i u Hagu se nalaze oni koji su ubijali Srbe i zauzeli srpsku teritoriju. Još jednom da kažem kolegama koji pripadaju nacionalnim manjinama, uvek ćemo da ih podržimo u nečemu što smatramo da je njihovo pravo ugroženo, da su mala sredstva za ono ili ovo itd, ali tih nacionalnih saveta na osnovu broja stanovnika u Evropi najviše ima u Srbiji. Najviše. Ne mogu da kažu kako su ugrožena prava itd. čak je Srbija podržala formiranje tih nacionalnih saveta. Kako se ne žale oni drugi pripadnici nacionalnih saveta koji su dobili veliki broj glasova? Kako se oni ne žale? Ti da ćutiš sa leve strane koji kaže – vreme. Došao si ovde da zaradiš platu i ima da sediš, još dva sata ću da pričam sada. Ja nisam došao za platu. (Predsednik: Ja bih vas zamolio sada.) Koliko još imam? Posle ću se ponovo javiti po amandmanu, zbog vremena. Hvala.
Gospodine Imamoviću, vi ste se javili po kom osnovu? (Enis Imamović: Spomenuo me je.) Nisam čuo. Znate šta, pošto vas nije spomenuo gospodin Marković, niti poslaničku grupu, mogu da vam dam da govorite, pošto imate vremena, po amandmanu.
Hvala predsedniče. To kako ćemo mi govoriti, o čemu ćemo govoriti neće određivati nijedan od kolega narodnih poslanika, već će određivati naša politika koja je dobila podršku građana na izborima. Dakle, neće određivati nijedan kolega o tome da li ćemo mi govoriti, kojim tonom ćemo govoriti. Ja ovde neću reći da se kolega Marković drao, on je vikao u mikrofon, možda je hteo da potvrdi neke svoje argumente, međutim, sve ono što je trebao da uradi pre svega toga, jeste da pročita Ustav. U Ustavu nigde ne postoje oblasti kao teritorijalno uređenje. Prema tome, ako se već neko poziva na Ustav, kao što se ja pozivam na Ustav, a kaže da u članu 182. stav 3. se mogu osnivati nove autonomne pokrajine, pravo narodnih poslanika je i te kako da se bore u ovom domu za te nove autonomne pokrajine. Prema tome, neće nas uplašiti ni povišen ton, ni brojnost koja je sa suprotne strane, mi ćemo se za naše zahteve boriti. Što se tiče ljudskih i manjinskih prava, ona nisu samo obrazovanje, jezik i pismo i kultura. Pripadnici nacionalnih manjina imaju svoja građanska prava koja im se takođe po mnogim drugim zakonima osporavaju. Postojanje tih nacionalnih saveta upravo je, ukoliko je kolega čitao amandman, nadam se da jeste, pošto je diskutovao po njemu, upravo je postojanje tih nacionalnih saveta podvedeno pod stavku dotacije nevladinim organizacijama, iako se ti nacionalni saveti biraju direktno na izborima i nose direktni izborni legitimitet. Što se tiče kolega iz druge političke partije, vezano za neko oduzimanje mandata njihovom šefu, njihovom šefu mandat nije oduzelo niti Bošnjačko veće, niti neka većina u bošnjačkom veću, mandat njihovom šefu je oduzeo zakon. Mi smo takođe glasali protiv tog zakon. Govorili smo da je taj Zakon o nacionalnim savetima nacionalnih manjina diskriminatorski, da on nije dobar i da bi trebalo slušati predstavnike nacionalnih manjina. Šta je to što treba u tom zakonu ispraviti. Dakle, amandman koji smo podneli vrlo jasno kaže da smo preneli zahtev pošto je kolega Marković rekao kako to da se drugi nacionalni saveti ne bune i kako to da drugi nacionalni saveti ne traže to što mi tražimo, ako je čitao amandman i ako je slušao obrazloženje, mogao je da čuje da smo mi u ovoj Skupštini ovim amandmanom preneli zahtev 23 nacionalna saveta koji su tražili da im se udvostruče sredstva za finansiranje u narednoj 2021. godini. Dakle, ovo je zahtev svih nacionalnih saveta, a ne zahtev samo jednih. Prema tome, ponovili smo više puta i zarad težine tog zahteva, ponoviću još jednom, ta 23 nacionalna saveta izabrani na direktnim izborima sa legitimitetom i legalitetom predstavljaju gotovo trećinu građana Republike Srbije. I, ako se vi na Dan ljudskih prava na ovakav način ophodite prema zahtevu 23 nacionalna saveta, prema zahtevu jedne trećine građana, onda vi treba da se zapitate o stanju demokratije u koju su doveli ovaj parlament. U ovo stanje ga nismo doveli mi. Mi, ovo stanje dovodimo u stanje ravnoteže. Naš šest koji ovde sedimo pravimo kontratežu. Jednom mišljenju, a to je da se manjini mora servirati mišljenje većine. Mi to nikada nećemo prihvatiti, nikada se nećemo pomiriti sa postojećim stanjem zato što tvrdimo i imamo dokaza za to da postojeće stanje vodi naše narode i pripadnike naših nacionalnih zajednica u odlazak i nestanak sa ovih prostora. Dakle, poštujte to što smo odlučili da u ovaj parlament unesemo različito mišljenje, sa velikim poštovanjem se ophodimo prema različitim mišljenjima koje smo čitav dan slušali iako nam se možda neka nisu sviđala i kada smo došli na red da govorimo o našim zahtevima čuli smo i osporavanje prava na reč, osporavanje prava na mišljenje i na zastupanje političkih stavova za koje smo dobili podršku na izborima. Dakle, ako ste to što pričate da jeste, demokratska država, demokratski parlament, onda smognite snage da čujete različito mišljenje iako vam se ne sviđa. Mi od toga nećemo odustati. Mi nismo ista partija, mi nećemo vas pitati o načinu na koji ćemo da izlažemo i da zahtevamo to što treba našim biračima. Kad budemo ista partija, a nadam se da nikada nećemo, onda ćete moći da određujete. Do tad, dokle postoje naše partije, dokle postoji naša politika mi ćemo se za nju boriti, jer za nju dobijamo podršku na izborima i zahvaljujući njoj zauzimamo ova mesta u parlamentu.
Jeste završili? Zastali ste, ne znam jel kraj.
Slušam šta mi kolege dobacuju.
Vi ne polemišete ni sa kim u ovoj sali. Izvolite, pričajte, molio bih sve da saslušamo još gospodina Imamovića.
Drago mi je što ste pri kraju diskusije pokazali ogroman nivo tolerancije. O daljim zahtevima ćemo nastaviti. Mislim da nema dalje smisla govoriti i ponavljati. Sešću kad mi prođe vreme. Moje pravo je da koristim vreme poslaničke grupe, a šefu ću ostaviti ostatak vremena. Hvala.
Slobodno govorite gospodine Imamoviću, nema potrebe da obrazlažete bilo šta kao što znate. Slobodno svako može da iznese svoje mišljenje i ja vas molim zaista jedno je pitanje, kao što sam rekao, ovo nema nikakve veze sa ovim amandmanom o kojem pričamo, sada mi govorimo o pitanjima teritorijalne organizacije, o drugim pitanjima koja nemaju veze sa ovim amandmanom. Zato bih zamolio i sve poslanike koji su se prijavili da završimo ovu raspravu. Kad je reč o Jahji Fehratoviću, Amiru Tandiru, oni više nemaju vremena. Nisu ispunjeni uslovi za repliku. Prema tome, pošto smo usaglasili način na koji ćemo dalje raditi, mi nastavljamo sa radom. Po ovom amandmanu nema dalje prijavljenih, završili smo pretres o svim amandmanima. Zaključujem pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Skupštine. Pošto smo prešli na pretres u pojedinostima 3. tačke dnevnog reda Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu. Primili ste amandman koji je na Predlog zakona podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Primili ste izveštaje Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Gospodine Komlenski, vi se javljate po? (Đorđe Komlenski: Povredi Poslovnika.) Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedniče Skupštine. Povredili ste član 27. i i dalje ga povređujete. Ja vas molim da obezbedite optimalne, normalne i bezbedne uslove za rad u ovoj sali onoliko koliko je to moguće. Ja se neću upuštati u to šta su kolege ranije govorile, da li su povredili član 107. itd, ali je nedopustivo da vi tolerišete bez i jedne ikakve opomene da kolege od kojih konstantno mesec dana slušamo kako Srbija ne vodi računa o zdravlju ljudi u Novom Pazaru u ovoj sali i svima ugrožavaju zdravlje ne noseći maske. Ne poštujući Vladu Srbije, a da vi niste našli za shodno ni da ih čak na to opomenete i pozovete, a kamoli da primenite odgovarajuće mere. Hvala.
Kao što znate, pitanje nošenja maske nije predviđeno Poslovnikom. Prema tome, ne znam o čemu bismo odlučivali da li je neko povredio Poslovnik ili ne. Razumem vaš stav i zato molim sve poslanike da poštuju preporuke i odluke koje donosi Vlada Republike Srbije, odnosno Krizni štab. U tom smislu vas molim da to sve poštujete i zahvaljujem se gospodinu Komlenskom. Sa druge strane, želim da otvorim, kao što sam rekao, otvorio sam pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Predstavnik predlagača je na sednici Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava prihvatio amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Pošto smo završili pretres o amandmanu, zaključujem pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Saglasno članu 87. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, određujem četvrtak, 10. decembar 2020. godine, sa početkom u 18 časova i 35 minuta, kao dan za glasanje o tačkama dnevnog reda Šeste sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2020. godini. Želim da se zahvalim ministru Malom i državnom sekretaru. Mi ćemo nastaviti druženje sa njim praktično već od utorka sa sledećim setom zakona. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, pre nego što pređemo na odlučivanje o tačkama dnevnog reda, potrebno je da utvrdimo kvorum. Saglasno članu 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, kvorum za rad Narodne skupštine u danu za glasanje postoji ako je na sednici Narodne skupštine prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 185 narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da postoje uslove za odlučivanje. Prelazimo na odlučivanje. Tačka 1 – Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu, sa predlogom Odluke o davanju saglasnosti na finansijski plan Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2021. godinu; Predlogom odluke o davanju saglasnosti na finansijski plan Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2021. godinu; Predlogom odluke o davanju saglasnosti na finansijski plan Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2021. godinu i Predlogom odluke o davanju saglasnosti na finansijski plan Nacionalne službe za zapošljavanje za 2021. godinu. Pre nego što pređemo na odlučivanje o Predlogu zakona, podsećam vas da na osnovu člana 105. stav 2. tačka 8) Ustava Republike Srbije, Narodna skupština usvaja budžet većinom glasova svih narodnih poslanika. Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu, u načelu. Zaustavljam glasanje: ukupno 204, za – 193, protiv – četiri, nije glasalo – sedam. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika prihvatila Predlog zakona, u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanu. Na član 8. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Šaip Kamberi, Enis Imamović, Selma Kučević, Nadija Bećiri, Mirsad Hodžić i Arđend Bajrami. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaustavljam glasanje: ukupno 205, za – šest, protiv – devet, nije glasalo – 190. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Podsećam vas da je članom 52. Predloga zakona predviđeno da ovaj zakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku Republike Srbije“. Prema članu 196. stav 4. Ustava Republike Srbije, zakoni i drugi akti stupaju na snagu najranije osmog dana od dana objavljivanja i mogu da stupe na snagu ranije samo ako za to postoje naročito opravdani razlozi utvrđeni prilikom njihovog donošenja. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno 205, za – 199, nije glasalo – šest. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanu, pristupamo glasanju o Predlogu zakona, u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno 205, za – 201, protiv – četvoro. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu. Zahvaljujem se na aplauzu. To je još jedna potvrda da je ovo najvažniji zakon koji usvajamo u jednoj godini. Da je pored Ustava najvažniji zakon, pošto je Ustav osnovni zakon, najvažniji zakon koji uređuje sve ono što je potrebno za funkcionisanje države u narednoj godini. Sada prelazimo na odlučivanje o predlozima odluka o davanju saglasnosti na finansijske planove organizacija za obavezno socijalno osiguranje za 2021. godinu. Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na finansijski plan Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2021. godinu. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno 202, za – 201, nije glasao – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke o davanju saglasnosti na finansijski plan Republičkog budžeta za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2021. godinu. Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na finansijski plan Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2021. godinu. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno 201, za – 200, nije glasao – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke o davanju saglasnosti na finansijski plan Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2021. godinu. Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na finansijski plan Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2021. godinu. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno 200, za – 200. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog odluke o davanju saglasnosti na finansijski plan Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2021. godinu. Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na finansijski plan Nacionalne službe za zapošljavanje za 2021. godinu. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno 201, za – 201. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog odluke o davanju saglasnosti na finansijski plan Nacionalne službe za zapošljavanje za 2021. godinu. Druga tačka dnevnog reda – Predlog zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres o Predlogu zakona, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da je na osnovu člana 105. stav 2. tačka 8) Ustava Srbije, Narodna skupština usvaja završni račun većinom glasova svih narodnih poslanika. S obzirom da na Predlog zakona nisu podneti amandmani, Narodna skupština će u skladu sa članom 160. stav 3. Poslovnika odlučivati samo o Predlogu zakona, u celini. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2019. godinu, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno 201, za – 200, nije glasao – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2019. godinu. Treća tačka dnevnog reda – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu. Pošto je Narodna Skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu, u načelu. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 201, za – 200, nije glasao – jedan. Konstatujem da je Narodna Skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Podsećam vas da je članom 12. Predloga zakona predviđeno da ovaj zakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku Republike Srbije“. Prema članu 196. stav 4. Ustava Republike Srbije, zakoni i drugi akti stupaju na snagu najranije osmog dana od dana objavljivanja i mogu da stupe na snagu ranije samo ako za to postoje naročiti opravdani razlozi utvrđeni prilikom njihovog donošenja. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 201, za – 201. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaustavljam glasanje: ukupno – 201, za – 201. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu. Četvrta tačka dnevnog reda – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom dugu. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres o Predlogu zakona, a pre prelaska na odlučivanjem podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 3. tačka 4. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuje javno zaduživanje većinom glasova svih narodnih poslanika. S obzirom na to da na Predlog zakona nisu podneti amandmani, Narodna skupština će, saglasno članu 160. stav 3. Poslovnika, odlučivati samo o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom dugu, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 201, za – 201. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom dugu. Peta tačka dnevnog reda – Predlog zakona o davanju garancija Republike Srbije u korist „Unicredit bank srbija a.d. Beograd“ po zaduženju Javnog preduzeća „Skijališta Srbije Beograd“ po osnovu Ugovora o dugoročnom investicionom kreditu za izgradnju gondole Brzeće – Mali Karaman. Pre nego što pređemo na odlučivanje o Predlogu zakona, podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 3. tačka 4. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o javnom zaduživanju većinom glasova svih narodnih poslanika. Stavljam na glasanje Predlog zakona o davanju garancija Republike Srbije u korist „Unicredit bank srbija a.d. Beograd“ po zaduženju Javnog preduzeća „Skijališta Srbije Beograd“ po osnovu Ugovora o dugoročnom investicionom kreditu za izgradnju gondole Brzeće – Mali Karaman, u načelu. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 201, za – 200, nije glasao jedan narodni poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika prihvatila Predlog zakona, u načelu. Podsećam vas da je članom 6. Predloga zakona predviđeno da ovaj zakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku Republike Srbije“. Kao što smo već više puta danas govorili, prema članu 196. stav 4. Ustava Republike Srbije, zakoni i drugi akti stupaju na snagu najranije osmog dana od dana objavljivanja i mogu da stupe na snagu ranije samo ako za to postoje naročiti opravdani razlozi utvrđeni prilikom njihovog donošenja. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 201, za – 201. Konstatujem da je Narodna skupština posebno jednoglasno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja. Pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o davanju garancija Republike Srbije u korist „Unicredit bank srbija a.d. Beograd“ po zaduženju Javnog preduzeća „Skijališta Srbije Beograd“ po osnovu Ugovora o dugoročnom investicionom kreditu za izgradnju gondole Brzeće – Mali Karaman, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 201, za – 200, nije glasao jedan narodni poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Šesta tačka dnevnog reda – Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Republičkog fonda za PIO za 2020. godinu. Stavljam na glasanje Predlog odluke, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 201, za – 199, nisu glasala dva narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Republičkog fonda za PIO za 2020. godinu. Sedma tačka dnevnog reda – Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodna skupština Republike Srbije. Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, prema članu 105. stav 2. tačka 15. Ustava Srbije, Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika vrši izborne nadležnosti. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodna skupština Republike Srbije, koju je podnela poslanička grupa SPAS, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno-201, za-200. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke. Tačka 8. dnevnog reda. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izmenama odluke o izboru članova i zamenika članova Odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela poslanička grupa Savez vojvođanskih Mađara, u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno-201, za-200, nije glasao jedan narodni poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke. Tačka 9. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izmenama odluke o izboru članova i zamenika članova Odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela poslanička grupa Savez vojvođanskih Mađara, u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno - 201, za - 200, nije glasao jedan narodni poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština većinom svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke. Tačka 10. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izmenama odluke o izboru članova i zamenika članova Odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela poslanička grupa Savez vojvođanskih Mađara. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno - 201, za 200, nije glasao jedan narodni poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke. Dame i gospodo, narodni poslanici, došli smo do kraja. Pošto smo završili glasanje, želim samo da vas još jednom podsetim da je zakazana sledeća sednica Narodne skupštine za utorak, 15. decembar 2020. godine, sa setom zakona koji će, takođe, braniti ministar Siniša Mali. Takođe, da vas pozovem, predsednica Odbora za finansije, Aleksandra Tomić je na osnovu naše intencije da bude što više vremena za predloge zakona i za javna slušanja organizuju sutra Javno slušanje za dva predloga zakona o kojima ćemo raspravljati sledeće nedelje, a to su Predlog zakona o digitalnoj imovini i o fiskalizaciji. Zahvaljujem joj se na tome i želim da to postane praksa i u narednom periodu. Dame i gospodo, narodni poslanici, pošto je Narodna skupština obavila razmatranje svih tačaka dnevnog reda ove sednice i odlučivanje o njima, saglasno članu 102. Poslovniku Narodne skupštine, zaključujem Šestu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2020. godini. Zahvaljujem se.