[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Szeretettel köszöntöm valamennyiüket és mindazokat, akik figyelemmel kísérik mai munkánkat. Az Országgyűlés harmadik rendkívüli ülésének 2. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Gelencsér Attila és Szilágyi György képviselő urak lesznek a segítségemre. Az eredeti forgatókönyvtől a szükségszerűségnek megfelelően egy kissé eltérve, de az érintettekkel egyeztetve jelzem, hogy majd az érkezésnek megfelelően tudunk azoknak szót adni, akik pillanatnyilag nem tartózkodnak az ülésteremben. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett a Jobbik képviselőcsoportjából „Tudományellenes tragédia” címmel Brenner Koloman képviselő úr. Képviselő úr, köszönöm, hogy vállalta, hogy a sorrendtől eltérően is szól. Öné a szó.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A mai napon lesz egy olyan szavazás a tisztelt Házban, amelynek kapcsán, azt gondolom, a szakpolitikai vitákat lefolytattuk, minden elhangzott a Magyar Tudományos Akadémia átalakításáról, aminek szakpolitikai szinten el kellett hangoznia. Ma az Országgyűlés hosszabb távon meghatározza a magyar tudomány továbbfejlődését, és ehhez szeretnék egy kis adalékot adni, különös tekintettel fideszes képviselőtársaimra. [[Dr. Rétvári Bence: KDNP-sre?]] Jeleket hagyunk magunk után. Országgyűlési képviselőként ezek a jelek egy kicsit hosszabban megmaradnak, mint mondjuk, magánemberként, különös tekintettel arra, hogy jegyzőkönyv készül ezekről az ülésekről, amelyeket aztán ötven év múlva, száz év múlva az akkori történészek és más kutatók majd elemeznek, teóriákat állítanak fel, vitatkoznak róla. Azt gondolom, hogy én a szakpolitikai vitákban miniszter úrnak is elmondtam rendkívül sajnálatosnak tartom azt, hogy az a rendkívül fontos cél, miszerint a ’45 után kialakult akadémiai rendszert modernizáljuk végre, amely folyamatra tulajdonképpen nagyon megkésve kerül sor, hiszen ennek is, mint annyi más dolognak, az ügynökakták nyilvánosságra hozatalának, és így tovább, ’90 után lett volna itt a valós helye, de megkezdődött egy folyamat Pálinkás elnök úr, a Fidesz korábbi miniszterének vezetésével 2012-ben egy akadémiai modernizálásról, és ezt a folyamatot lehetett volna egy jól előkészített szakpolitikai vita után folytatni. De kialakult egy olyan bizalomvesztés, amelyre én kértem vezérszónoki felszólalásomban miniszter urat is, hogy ezt azzal oldja föl, hogy mondjuk, például megtámogatta volna a beterjesztett költségvetési módosító javaslatomat, amely a 2020. évi költségvetésben a tervezett átalakítást visszacsinálta volna, és visszarakta volna a kiszervezett kutatóhálózatot a Magyar Tudományos Akadémia kebelébe. Meg lett volna tehát a lehetőség arra, hogy ebben a tárgyalássorozatban feloldjuk ezt a konfliktust. Kivonat a 2052. július 2-án történt doktori védés jegyzőkönyvéből. A jelölt hitelesen bizonyította, hogy az a feltételezése, miszerint nagyon komoly párhuzamosságok vélhetők felfedezni az 1945 után kiépülő egypárti kommunista diktatúra módszertana és a 2010 után kiépülő egypárti fideszes autokrácia mindenfajta tudományellenes tevékenysége között, alapvetően bizonyítást nyert, hiszen például ahogy Mindszenty hercegprímást valutázással vádolta a kommunista hatalom azért, hogy erkölcsileg is hiteltelenítse, úgy 2019-ben eljutottunk odáig, hogy kéjbarlangot vizionálunk az MTA-n belül azért, hogy lejárassuk erkölcsileg is a magyar tudomány legfontosabb képviselőit. Tisztelt fideszes Képviselőtársaim! Ennek a jelöltnek a javasolt értékelése summa cum laude. Amennyiben önök ma nem a lelkiismeretükre hallgatnak, és nemmel szavaznak a Magyar Tudományos Akadémia átalakítására, akkor az önök doktori védésének a végén insufficienter minősítést fognak adni a tudományos közélet és Magyarország későbbi generációi. Tisztelettel kérem önöket, hogy ne tegyék ki ennek a magyar tudományt és önmagukat sem. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik padsoraiból. Ungár Péter tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására Cseresnyés Péter államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Elég nehéz helyzetben vagyok több oknál fogva. Az egyik ok az, hogy nem tudom, hányadszor kerül már napirendre ez a probléma a vitán kívül, ami a parlamentben a törvénymódosítás kapcsán lefolytatódott. És azért is nehéz helyzetben vagyok, mert ön a tudományos élet egyik értékalkotójaként, elemeként, tagjaként azt próbálja itt elhitetni a hallgatósággal, hogy egy doktori disszertációban olyan örök igazságokat írnak le, amiket el kell fogadni ex katedra kijelentésként, és azzal nem is lehet vitatkozni. Ugyanis azt mondja ön, hogy ez a doktori disszertáció, ha jól értem, akkor nagyon komoly párhuzamot von egyfajta diktatúra és a mostani időszak között. Ha az író, aki ezt a doktori disszertációt megalkotta, és ön ebben komoly igazságot talál, akkor lehet, hogy érdemes lenne máshol is tájékozódni, és komolyan elgondolkozni azon, hogy megfelelő forrásokat használtake föl a doktori disszertáció megírásához.De azt hiszem, hogy a felszólalásának nem ez volt a lényege és nem ez volt a motivációja, hanem talán, hogy ha jószándékúan akarnám megfogalmazni, akkor a Magyar Tudományos Akadémia és a kutatás-fejlesztés védelme. De hogy erre térjek ki, és megismételjem már sokadszor magamat, a kormányzatnak természetesen a legfontosabb az, hogy a magyar tudományos élet tagjai, a kutatók és azok intézményei, a kutatóintézetek, egyetemek, az MTA minél nagyobb haszonnal tudják segíteni a magyar társadalmat, a magyar gazdaságot, amit egyébként el is vár a társadalom ettől a rétegtől, a tudományos élet tagjaitól és azoktól a kutatóintézetektől, az MTA-tól magától, ahol a tudósok, a tudós embereink, a kiművelt emberfők dolgoznak. Ennek érdekében természeten ön is tudja, és remélem, hogy ezt el is fogadja és támogatja a kutatás-fejlesztésre és az innovációra a kormányzat a 2020-as költségvetésben 32 milliárd forinttal többet tesz bele, éppen azért, mert a kormány fontosnak tartja ezt a területet, fontosnak tartja azt, hogy a magyar tudóstársadalom és az az intézményhálózat és intézményrendszer, amelyben a tudóstársadalom segíteni tudja a magyar gazdaságot, a magyar társadalmat, megfelelő módon tudjon dolgozni, és a finanszírozás is megfelelő módon biztosított legyen. Viszont éppen azért volt szükség az átalakításra, ezt ön is tudja, még ha nyilvánosan próbálja is tagadni, mert az elmúlt időszak felmérései alapján, és nemcsak mi mondjuk ezt a parlamentben, hanem nemzetközi tudásközpontok, többek között az Európai Bizottság is megállapította és újra és újra megerősítette, hogy a magyar tudományosság rendszere és annak eredményessége komoly kihívásokkal rendelkezik, ami azt jelenti, hogy például, csak egy bizonyítást hadd mondjak, az európai innovációs rangsor legújabb kiadása is megállapítja, hogy hazánk innovációs teljesítménye legfeljebb stagnál, a többi országé viszont javul. [[8.10]] Ezért még tovább romlott a pozíciónk, a 23. helyre kerültünk, oda estünk vissza a 28 tagállam rangsorában, tehát van mit tenni. Mindazoknak, akik azt állítják, hogy ez a rendszer, amely eddig működött, megfelelő hatékonysággal tudta azokat az elvárásokat teljesíteni, amit a társadalom vele szemben felállított, akkor itt a cáfolat rá, hogy lám, míg máshol a rangsorban előre tudtak lépni, komoly teljesítményt tudtak felmutatni kutatóintézetek, az ottani tudományos akadémia munkatársai, vagy éppen a kutatóintézetekben dolgozó kutatók, tudósok, addig Magyarországon a rangsorban jelentős mértékben hátrébb kerültünk, és azt lehet mondani, hogy sereghajtóvá váltunk az Európai Unió tagállamai rangsorában. Ezen kell változtatni, és ezen változtatunk a törvénymódosításban bent lévő azon változtatási szándékkal és azzal a következménnyel, ami a törvénymódosításból származik, hogy a kutatóintézetek finanszírozása egy önálló egység keretén belül növekszik, és így hatékonyabbá fog válni egy megfelelő, kormányzat és tudóstársadalom által irányított testületben lévő közösséggel, irányító testület segítségével az a munka, amelyet a kutatóintézetek a következő időszakban a magyar gazdaság és a magyar társadalom érdekében fognak végezni. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! „Az összeomlás határán a hivatali rendszer” címmel a DK képviselőcsoportjából Arató Gergely képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr! Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! A kormányhivatalokban történő dolgok, különösen a kormányablakoknál ma kialakult helyzet ékes és szép példája annak, hogy ha ez a kormányzat valamilyen jó dolgot kezd el, és jó irányba indul el véletlenül, akkor is képes arra, hogy aztán átgondolatlan lépéseivel, szakszerűtlen módon tönkretegye ennek az eredményeit. Igaz, a kormányablakrendszer kitalálója, Navracsics Tibor kegyvesztetté vált; úgy látszik, így váltak kegyvesztetté azok a kormányhivatalban dolgozók is, akik ebben a rendszerben elkezdtek dolgozni.Hiszen mi történt? Mára olyan durva mértékű létszámhiány alakult ki a megyei kormányhivatalokban, ami veszélyezteti a normális működést. Egyre nőnek a sorok, és a kormány egyetlen válasza erre a helyzetre az, hogy rövidíti a nyitvatartási időt, magyarán szólva még több ember lesz adott időszakban a kormányhivatalokban, hiszen az ügyeket el kell intézni, az útlevelet ki kell váltani a nyári időszakban, el kell intézni a gépjárműügyeket, és még sorolhatnám a végtelenségig azt a rengeteg funkciót, amit a kormányablakokban összezsúfoltak, vagy éppen most a babaváró hitelnél is majd onnan kell tb-igazolást kérnie azoknak, akik ezt a hitelt igénybe kívánják venni. Mi történt? Mondhatnánk azt, hogy hát, a munkaerőpiac úgy föllendült, hogy most már vonzóbb a versenyszektor, vagy éppen hogy valamilyen rejtélyes ok miatt elfogytak a kormányhivatali dolgozók. De hát nem erről van szó, tisztelt képviselőtársaim, hanem arról, hogy a kormány tudatosan tette tönkre a kormányzati hivatali rendszert, a kormányablakrendszert. Merthogy emlékszünk arra mindannyian, amikor itt ültünk, ha jól emlékszem, november-decemberben, és beszélgettünk a kormányhivatalnokokra vonatkozó új szabályokról. Ott mi mindannyian elmondtuk ellenzéki oldalról, hogy ezek a szabályok kedvezőtlenek ezeknek a dolgozóknak, a kormánytisztviselőknek, elmondtuk, hogy csökken a szabadságuk, elmondtuk azt, hogy túlmunkára lehet őket kötelezni megfelelő kompenzáció nélkül, elmondtuk azt, hogy megvonják tőlük a szakmai önállóságot, a szabadságot, elmondtuk azt, hogy ha ebbe az irányba megyünk tovább, akkor még kevésbé lesz vonzó kormánytisztviselőnek lenni, mint eddig. Azt is elmondtuk, hogy az önök által javasolt bérrendezés nagyon kedvező azoknak, akik közvetlenül a központi kormányzatban dolgoznak, ugyanakkor nem szünteti meg az igazságtalanságot a megyei kormányhivatalokban és a központi közigazgatásban dolgozók között. De ezt persze nemcsak mi mondtuk el, hanem elmondták azok a szakszervezetek is, akik folyamatosan felhívták a figyelmet arra, hogy rossz irányba halad ez a rendszer, folyamatosan felhívták a figyelmet arra, hogy a közszolgálati életpálya, ezen belül a kormánytisztviselői életpálya kiüresedik, hogy elveszti azokat az előnyöket, amelyek alkalmassá tették arra, hogy vonzó legyen ez a pálya a fiatalok, a munkavállalók számára. Mi ezt elmondtuk, önök azt mondták, hogy nem, hát itt nagyszerű fizetések lesznek, csak jól fog járni mindenki, csodálatos helyzetbe fognak kerülni a kormánytisztviselők. És ezek után megpróbálták bevezetni ezt a rendszert, és 2500 kormánytisztviselő nem vállalta azt, hogy ezekkel a feltételekkel önöknek dolgozik. [[Dr. Orbán Balázs felé:]] Államtitkár úr aggódva néz. [[Dr. Orbán Balázs: Döbbenten.]] Szeretném kérni, hogy nézze vissza miniszter úr bizottsági meghallgatását, Gulyás Gergely miniszter úr a bizottsági meghallgatáson mondta be ezt a 2500-as számot. Tehát 2500 kormánytisztviselő nem vállalta ezekkel a feltételekkel a munkát, nem vállalta azt, hogy dolgozzon. Önmagában ez még csak a kormányzat problémája lenne, ha nem pont onnan hiányoznának ezek a kormánytisztviselők, ahol a legnagyobb szükség van rájuk, ott, ahol az állampolgárok ügyeit intézik. Mert önök szívesen szavalnak, államtitkár úr is tegnap bürokráciacsökkentésről, csak nem a bürokráciát csökkentik, nem, mondjuk, a kormánybiztosok számát vagy a miniszteri biztosok számát lassan már lesz egy kormánybiztosok megszámlálásáért felelős kormánybiztos is az önök kormányában, mert olyan számban vannak. Tehát nem ezeket a típusú fölösleges szervezeteket vágják le, szüntetik meg, hanem ott csökkentik a szolgáltatás minőségét, ahol az államigazgatás közvetlenül az állampolgárok számára nyújt valamilyen szolgáltatást, intézi az ügyeit. A következmény tehát az, hogy önök csináltak egy olyan ostoba politikát, amellyel szétverték a kormánytisztviselői rendszert, és ennek következtében az állampolgárok állnak sorba, az ő ügyeiket nem intézik el gyorsan és szakszerűen. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr napirend előtti felszólalására a kormány nevében Orbán Balázs államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Ön a felszólalásában arról beszélt, hogy a kormányzati igazgatásról szóló törvény parlamenti tárgyalása során mit beszéltünk meg, és hogy ott az ellenzéki képviselők mire hívnák fel a figyelmet. Én azzal egészíteném ki az ön felszólalását, hogy mi az, amit ön nem mondott el, és amit nem mondtak el az ellenzéki képviselők ott, a kormányzati igazgatásról szóló törvény tárgyalásán, ugyanis azért mégiscsak az a helyzet, hogy ön egy olyan pártot képvisel, és egy olyan kormányban viselt nagyon magas államigazgatási tisztséget évekig, amely arról híresült el, hogy a magyar állam leépítésén sajnálatos módon egészen sikerrel fáradozott. Ugyanis a 2002-2010 közötti időszakot jellemezte az, hogy önök semmibe vették a magyar állam alapvető karakterét, semmibe vették a magyar állam működési alapelveit, szétverték a közigazgatást, gyakorlatilag pártérdek és magánérdek, tehát lobbiérdek alá rendezték az állam működését. Amikor ez nem sikerült, mert ezek a tevékenységek megtörtek a kormánytisztviselők ellenállásán, akkor a jól bevált módszerhez, a kiszervezéshez és a privatizációhoz folyamodtak. Az állampolgárok, akik egyrészt a jogkereső közönséget testesítik meg, másrészt nyilván hivatali ügyeiket szeretnék az állammal elintézni, ők semmilyen módon nem kaptak segítséget önöktől. A 2002-2010 közötti időszakot az az állampolgár jellemzi, akinek az egyik hivatalból a másik hivatalba kellett a papírjaival rohangálni, mert az ügyintézők azt mondták, hogy az az ő feladata, hogy a hatóságok és a hivatalok közötti kommunikációt működtesse. [[8.20]] Tehát rohangáló állampolgárok, semmilyen módon a szolgáltató közigazgatás és az állampolgárbarát közigazgatás elve szerint nem működő hivatali rendszer, és ahol pedig pénz meg magánérdek volt, ott kiszervezés. Ez volt az önök kormányzati időszaka. Ha pedig most annyira aggódik a rendszerben dolgozó kormánytisztviselőkért vagy akkor még köztisztviselőkért , akkor azért azt elmondanám mégiscsak ha megbecsülésről beszélünk, és azt hiszem, abban mindannyian egyetértünk, hogy az anyagi megbecsülésnek van jelentősége , nem csak ilyen típusú megbecsülési formák vannak, de azért ez mégiscsak egy fontos megbecsülési forma. Önök konkrétan, nem arról van szó, hogy nem emelték a közigazgatásban dolgozók bérét: csökkentették! Csökkentették. Egytizenharmadát elvették a fizetésüknek. [[Arató Gergely közbeszól. További közbeszólások: Ne beszélj hülyeségeket! Az elnök csenget.]] Bocsánat, képviselő úr, ha ön azzal büszkélkedik [[Zaj. Az elnök ismét csenget.]] , hogy egyébként amellett, hogy 2006 után pár évig, úgy, hogy egyébként eladósították az államot, tudták bizonyos mértékben emelni a köztisztviselők bérét, majd utána 2009-ben, amikor beesett a válság, elvették a pénzük egytizenharmadát, ha ön ezt kormányzati teljesítménynek nevezi, akkor legyen! Szerintem ez nem kormányzati teljesítmény, hanem azoknak az embereknek az arcul köpése, akik abban a rendszerben dolgoztak. Én 2009-ben lettem köztisztviselő, 23 évesen, az egyetemről kikerülten. Az első intézkedés, amit én kaptam a Gyurcsány-Bajnai-kormánytól, az, hogy a tizenharmadik havi juttatásomat elvették. Én erre konkrétan emlékszem. Tíz évvel ezelőtt ez engem konkrétan érintett 23 éves, pályakezdő, egyetemet végzett fiatalként. [[Korózs Lajos: Kilencszer adta vissza Orbán Viktor? Közbeszólások.- Az elnök csenget.]] Ezt kaptuk akkor a Gyurcsány-Bajnai-kormánytól. Azóta viszont mi megpróbáltuk rendbe rakni az állam és az állampolgárok közötti viszonyrendszert. [[Arató Gergely: Nem sikerült!]] Ezért alakítottuk ki a járási hivatalokat, ezért alakítottuk ki a kormányhivatalokat, ezért alakítottuk ki a kormányablakrendszert. Nagyon örülök, hogy most már ön ezt nem támadja, hanem támogatólag beszél erről az intézkedéscsomagról. Én ezért még emlékszem, hogy mi volt 2010-14 között. Akkor önök nem tapsoltak Navracsics Tibor miniszter úrnak a rendszer bevezetése miatt. Éppen ellenkezőleg! Ugyanilyen, alapvetően hiteltelen kritikákat fogalmaztak meg. És az igaz, hogy mi bürokráciacsökkentésben gondolkodunk, és igaz, hogy a bürokrácia a létszámcsökkentést is jelenti. Szerintem a miniszter úr által elmondott 2500-as számot még lehet további számokkal kiegészíteni. Mi ennek örülünk, mert ez azt jelenti, hogy a magyar állam kisebb, és azt reméljük, hogy hatékonyabb, ezért cserébe azt tudjuk ígérni a kormánytisztviselőknek, hogy a magasabb bérezésen dolgozunk. Ezért volt 2016-17-ben 10-60 százalékos [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] béremelés a területi közigazgatás szintjén és 30 százalékos béremelés a központi közigazgatás szintjén. Ezen az irányon megyünk tovább a jövőben is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. „Az otthonápolással kapcsolatos visszaélésekről” címmel az LMP képviselőcsoportjából Ungár Péter képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A polgári oldal lapjának, a Magyar Hangnak a kérdésére Gulyás Gergely a legutóbbi kormányinfón azt nyilatkozta, hogy kettő ok miatt nem emelik az otthonápolási díjat azoknak, akik nem gyermeküket ápolják. Ez alapvetően jelenleg vagy 38, vagy 58 ezer forint ma Magyarországon. A következő kettő okot nevezte meg Gulyás Gergely. [[Zaj. Az elnök csenget.]] Az egyik a költségvetési terhelés, a másik pedig a visszaélések ebben a rendszerben.Vegyük az elsőt! A költségvetési terhelése ennek az otthonápolásidíj-emelésnek körülbelül 20-25 milliárd forint lenne. Most nem szeretnék belemenni olyan nagyon alacsony absztrakciós szintű dolgokba, hogy mi kerül még 20-25 milliárd forintba a magyar költségvetésben, és nem fogom elővenni sem az EMMI új Magyarságkutató Intézetét [[Dr. Rétvári Bence: Nem vetted elő!]] sem a Budapest-Belgrád-vasútvonalat [[Dr. Rétvári Bence: De jó, hogy egyiket sem vetted elő!]] sem azt nem fogom elővenni, hogy mennyit költenek kormányzati kommunikációra ezzel kapcsolatban. [[Dr. Rétvári Bence: Ezt sem vetted elő!]] Ezt nem tettem meg, helyette azt mondanám, hogy ön is biztos tud rengeteg olyan dolgot mondani, ami 20-25 milliárd forintba kerülne, és beleférne ebbe a költségvetésbe. [[Dr. Völner Pál: Ezt hívják valótlan állításnak.]] Pontosan tudják, hogy egy ekkora, ilyen nagy alapszámú költségvetésbe ez az összeg beleférne. Tehát már tudjuk, hogy ez nem egy valós indok. Önök azért nem emelik az otthonápolási díjat a szülőt vagy testvért ápolóknál, mert nem akarják. De menjünk a másodikra, amivel, azt gondolom, Gulyás Gergely a cinizmus Pavarottijává vált. Ugyanis az a helyzet, hogy kilenc év kormányzás után azt mondani, hogy egy szociális rendszerben visszaélések vannak, az azt jelenti, hogy önök nem tudták ezeket a visszaéléseket kiszűrni, és nem tettek semmit ellenük. Nem lehet egy szociális emelés elleni érv az, hogy visszaélések vannak, amikor kilenc éve önök vezetik a szociális kormányzatot. Ha tehát eddig visszaéléseket találtak volna, akkor lett volna lehetőségük ezt esetleg valamilyen módon fölszámolni, de ezt nem tették meg. Amúgy szeretném azt is jelezni, hogy én tettem föl kérdést az EMMI-nek azzal kapcsolatban, hogy mondják meg, pontosan hány ilyen visszaélés volt ebben az ápolási formában, hogy meg tudjuk nézni közösen, hogy olyan rettenetes sok visszaélés lett volna-e, ami indokolja azt, hogy megmaradjon ez az összeg 38 vagy 58 ezer forinton. Abba ne is menjünk bele, hogy a Miniszterelnökséget vezető miniszter a visszaélések szót nem a taopénzek kapcsán, nem a kormányzati médiaköltések kapcsán, nem a magyar tankönyvpiac kapcsán vetette föl, hanem annak kapcsán, hogy vannak magyar emberek, akik azért, mert mondjuk, Alzheimerrel élő édesanyjukat ápolják 0-24 órában egész héten át, 58 ezer forintot kapnak! Itt jutott eszébe valahogy Gulyás Gergelynek a visszaélés szó, nem pedig a kormányzati teljesítmény eddigi részéről. Az a helyzet, hogy jelenleg nem azért vannak emberek ápolási díjon, mert így tartja úri jókedvük. Nem tudják fizikailag intézménybe beadni a demenciával élő idős szülőket. Ön is pontosan tudja, hogy a minimális várakozási idő jelenleg idősotthonba kettő-három év Magyarországon. Ezeket az adatokat nem én találtam ki, ezek a Központi Statisztikai Hivataltól jönnek. Minimum kettő év jobb helyeken a várakozási idő. Mit csináljon ez a magyar állampolgár kettő évig? A másik pedig az, hogy nem azért nem mennek el dolgozni, mert nem szeretnének, hanem mert nagyon sok helyen még akkor is, ha valahogy meg lehet oldani, nem tudnak olyan munkát találni, ami flexibilis lenne, és az ápolással együtt megoldható lenne. Ez amúgy nemcsak a szülőt, testvért vagy házastársat ápolóknál súlyos probléma, hanem a gyermeküket otthon ápolóknál is. Az a helyzet, hogy az otthonápolás olyan dolog, amiben a kormányzat kétségtelenül tett pozitív lépést tavaly év végén, amikor megemelte a gyermekek otthongondozási díját. De ez nem elegendő, és nem tudják önök sem megérvelni azt: miért van az, hogy 100 ezer forintot, illetve a minimálbért fogja kapni valaki, aki gyermekét ápolja otthon, de nem adják meg ugyanezt az összeget valakinek, aki mondjuk, a gyámját ápolja otthon, a testvérét vagy házastársát ápolja otthon. Pénteken lesz még lehetőség ezen változtatni. Az LMP képviselőcsoportjának van egy költségvetési módosítója, amivel meg tudják növelni az otthonápolási díjat minden magyar állampolgár számára, hogy az a szégyenteljes összeg, amit jelenleg kapnak, megnőjön először 100 ezer forintra, majd ugyanúgy 2022-ben a minimálbér szintjére. Ez kevés pénz. Ez a költségvetést nem terheli meg valójában. És ha önöknek számítanak ezek az emberek, és nem arra szolgál önöknek a szociális kormányzás, hogy a különböző televízióikban elmondják, hogy Magyarországon minden rendben volt alapvetően mindig is, és nincs itt semmi látnivaló, akkor megszavazzák ezt a módosítást, és akkor nem a propaganda, hanem ezek mellé az állampolgárok mellé állnak, akiknek innen is köszönjük meg azt az áldozatos munkát, amit végeznek a saját otthonukban. Ők mindennapi hősök, és megérdemlik azt a megbecsülést, amit 100 ezer forint jelentene. Köszönöm szépen. [[Nagy taps az ellenzéki pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására a kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Kezdem azzal az utolsó mondattal, amivel egyetértek, és utána elmondom azt, amiben ön rendkívül téved, tisztelt képviselő úr. Valóban, azok az emberek, akik arra teszik fel az életüket, hogy a gyereküket vagy más hozzátartozójukat hosszú távon otthon ápolják, és biztosítsák a beteg, önmagáról gondoskodni nem tudó ember számára a biztonságot, az otthoni harmóniát, a folyamatos ellátást, ők valóban nagyon nagy elismerést érdemelnek, éppen ezért nekünk itt a parlamentben mindent meg kell tennünk azért, hogy ezt mind szimbolikusan, mind anyagilag ki is fejezzük. Idáig értek önnek egyet. De a másik része, amit elmondott, tisztelt képviselő úr: tudja, mi a különbség Gulyás Gergely és a Fidesz-KDNP-képviselők, illetve ön és az ellenzéki képviselők között? Tavaly december 12-én mi megemeltük az ápolási díjat, és beemeltük újként a jogrendszerbe [[Tordai Bence közbeszól. Zaj. Az elnök csenget.]] a gyermekek otthongondozási díját. Mi emeltünk ezeken a díjakon. És önök mit csináltak, amikor lehetőségük lett volna? Mert most ön beszél, hogy majd jövő pénteken ez meg az történhet. Tisztelt Képviselő Úr! Itt volt, nem tudom, hogy hétfő volt vagy péntek, december 12e volt. [[Tordai Bence: Értetted, amit mondott? Értetted, amit mondott?]] Mindnyájan itt voltak. Belekiabálhat, képviselő úr, mert ennyire tiszteli ön ezeket az embereket, belekiabálhat ebbe is. [[Zaj, közbeszólások a kormánypárti padsorokban. Az elnök csenget.]] [[8.30]] Tudom, hogy fáj, amikor tükröt tartanak önöknek [[Közbeszólások az ellenzék soraiból. Az elnök csenget.]] csak felelőssége van országgyűlési képviselőként, hogy éppen sípol, dudál, szelfizget [[Bana Tibor: Vagy éppen szétlopja az országot!]] élő közvetítéssel [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] ön élő közvetítéssel rohangált itt a mi padsoraink között, amikor önnek az lett volna a kutya kötelessége országgyűlési képviselőként, hogy százezer forintos támogatást ezeknek a családoknak bevezet, és ehhez képest… [[Nacsa Lőrinc: Így van! Taps a kormánypártok soraiban.]] ehhez képest pótakkumulátorért rohangált a frakcióirodára, hogy még három lájkot begyűjtsön, és még többen kövessék az ön Facebook-oldalát, amikor országgyűlési képviselőként a helyén meg kellett volna szavazza, hogy ezek a családok százezer forintos juttatást kapnak idén és évről évre növekvő juttatást kapnak, és 2022-re a minimálbér összegével megegyező juttatást kapnak. [[Tordai Bence: Az érintettek negyede! Ungár Péter közbeszól.]] De önnek a pótakkumulátor volt fontosabb, és a hangoskodás volt fontosabb [[Tordai Bence közbeszól.]] és hogy minél közelebbről csinálhasson élő videoközvetítést a kormánypárti képviselőkkel, és az felülírta, mert az ön politikai értékrendszerében, az ön hierarchiájában az első számú a médiamegjelenés, a riogatás, a hangulatkeltés a parlamentben, és még azt az öt másodpercet sem volt hajlandó abból a napból arra áldozni [[Közbeszólás az ellenzék soraiból.]] hogy a saját helyén megszavazza ezt a javaslatot. [[Nacsa Lőrinc: Így van!]] Mert még az is lehetett volna, hogy ön előtte tülköl, meg utána tülköl, de van egy napirendi pont, ami miatt azért azt mondja az ellenzék, hogy ellenezzük a munka törvénykönyve módosítását, amit persze önök megtehetnek… az elmúlt hat hónapban az élet persze cáfolta önöket, mert amikkel riogatták az embereket, az elmúlt hat hónapban, januártól júniusig nem következett be. [[Közbeszólás az ellenzék soraiból.]] Tehát valótlan, de tiltakozik, tiltakozhat, de azt mondja a frakció, hogy azért mégiscsak van egy kis emberség, legyen egy fél percre szünet a tülkölésben, fél percre visszamegyünk a helyünkre, megszavazzuk az otthonápolási díj emelését, megszavazzuk a gyermekek otthongondozási díjának a bevezetését, aztán visszamegyünk, tülkölünk, szelfizgetünk [[Kunhalmi Ágnes: Emeljétek meg mindenkiét!]] meg élő videoközvetítést csinálunk. De egy ember sem volt az ellenzékből, aki bármelyik frakcióülésen legalább ezt a pici időszakra azt mondta volna: egész nap tülkölünk, egész nap tülkölünk, de azt az időszakot talán kihagyjuk. [[Tordai Bence: Értjük, menjünk tovább!]] Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy elmondjam önnek: az elmúlt években pontosan azért, hogy ezeknek az embereknek legalább részben anyagilag is ki tudjuk fejezni azt az áldozatát, amit nap mint nap valóban embert próbáló módon megtesznek, éppen ezért vezettük be az alap- és az emelt ápolási díj mellett a kiemelt ápolási díjnak a kategóriáját, így azok esetében, akik a legsúlyosabb helyzetben lévő hozzátartozójukat ápolják, már az idei évben hatályba lépő módosítás előtt is, tehát 2014 és ’18 között is egy 53 százalékos emelést tudtunk biztosítani az ápolási díjban. És mivelhogy ahogy ön is mondta nem tudnak emellett munkát végezni, éppen ezért a nyugdíjuk is alacsonyabb, éppen ezért, aki legalább húsz évig a saját háztartásában ápolta a gyermekét, azok számára egy 50 ezer forintos nyugdíj-kiegészítést, nyugdíj melletti juttatást biztosítunk. Fontos, hogy a nyugdíjévekbe beleszámít az otthonápolással töltött idő, és egészségbiztosítás is jár mellé. [[Dr. Harangozó Tamás közbeszól.]] Ahogy elmondtam, amit önök nem támogattak itt a parlamentben, az a javaslat úgy hangzott, hogy idéntől bruttó százezer forintot kapnak, és 2022-ben pedig már az akkori minimálbérnek megfelelő juttatást kapják, és mindemellett pedig idén január 1-jétől az ápolási díjat mindenki számára univerzálisan 15 százalékkal emeltük, a jövő évi költségvetés tartalmazza a további 5 százalékos emelést [[Tordai Bence: 5 százalék!]] támogathatja a költségvetésben, ha gondolja, tisztelt képviselő úr , és aztán 2021-ben és 2022-ben is további 5 és 5 százalékkal emelkedik ez tovább. [[Tordai Bence: Ez fantasztikus! Az elnök csenget.]] Az önök december 12-ei és mostani megnyilvánulása is viszont csak azt támasztja alá, ami a költségvetési módosítókban is megjelenik, hogy komolytalanok és alkalmatlanok az ország irányítására. Köszönöm szépen. [[Tordai Bence: Szánalmasan gyenge volt! Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! „Az oktatás és a kutatás jövőjéről" címmel az MSZP képviselőcsoportjából Hiller István képviselő úr, az Országgyűlés alelnöke jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, alelnök úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Képviselő Asszonyok és Képviselő Urak! Tisztelt Ház! Két olyan törvényről szeretnék beszélni, amelynek módosítása a mai szavazásaink között szerepel: az egyik a Magyar Tudományos Akadémiáról szóló, a másik pedig az önök által köznevelésnek tartott törvényről szóló módosítás. Abból indulok ki, hogy önök, a kormánytöbbség mind a kettőt megszavazza, és biztosan állíthatom, hogy mi, az ellenzék mind a kettőt ellenezzük, nem fogjuk megszavazni, és ennek a szavazatunknak, a néhány óra múlvai szavazatunknak nem az az egyszerű oka, hogy önök többségben vannak, mi meg kisebbségben. Ezért arra próbálom önöket rávenni néhány órával a szavazás előtt, hogy a szavazatuk következményét próbáljuk végiggondolni néhány percben. A Magyar Tudományos Akadémia az ország egyik legtekintélyesebb intézménye, nemcsak alapítása révén és okán, hanem tevékenysége folytán, nemcsak az országunkon belül, nemcsak a nemzetünk egészében, hanem valóban nemzetközileg; nagyszerű tudósok, remek testület és egy színvonalasan működő kutatóhálózat. Önök a mai törvényjavaslattal ezt kívánják tönkreverni. Igen, számos alkalommal érveltem és érveltünk társaimmal együtt, hogy ez a kutatás és az oktatás szabadságának csorbítása. Ezt önök nem hiszik, de legalábbis nem mondják. A probléma azonban az és ez köti össze a másik törvénnyel a mondanivalómat , amikor is nem tudós emberek társulatáról, hanem a legfiatalabbakról, a köznevelésben részt vevő diákokról, gyermekeinkről, unokáinkról van szó. Mert ott is egy olyan törvénymódosítás-sorozatot akarnak életbe léptetni, amelyek kapcsán Bibó ha emlékeznek még a nevére, ha máshonnan nem, vezetőik kollégiumát erről a személyről nevezték el azt mondta, hogy a közép-európai lét szabadsága kis körökből áll. Na, ennek a törvénynek a nyomán a magyar közoktatásban a szabadság egyik legutolsó kis köre szűnik meg, azt szüntetik meg, hogy olyan gyermekek, akik a legkülönbözőbb okok miatt magántanulók, olyan iskolák, amelyek tudatosan alternatívak ugye, ez a szó azt jelenti, hogy eltérő a főiránytól , igazából ne lehessenek. Értem, hogy azt tetszenek mondani, hogy de igen, lehetnek, én meg következményként azt mondom, hogy de nem, nem lesznek. Nem azt írja elő a törvényük, hogy nem lehetnek, csak éppenséggel olyan módosításokat hoz, hogy létük értelmét veszíti. Mert egy eltérő hogyha nem lehet eltérő, akkor nem létezik. Egy alternatív hogyha nem tud alternatív lenni, akkor be kell hogy álljon a fősodorba, vagy éppenséggel megszűnik. Önök mondhatják, én néhány ezer gyermekről beszélek. Én meg azt mondom: hogyha néhányról beszélnék, akkor is illene felállnom. Önök mondhatják, hogy néhány száz pedagógusról beszélek. És hogyha néhány pedagógust érintene ez a mondat, akkor is kiállnék mellettük, akkor is, mert gyermek és gyermek között nemcsak az a különbség, hogy az egyik tehetséges az egyik területen, a másik a másik területen, hanem hogy szerencsére mindegyik különböző ahogy egyébként mi is. Önök ezt a különbözőséget nem akarják elismerni, és azt gondolják, hogy az az állam feladata, hogy mindenkinek előírják: aki nem lép egyszerre, nem kap rétest estére. Márpedig rétesből is különbözőek vannak! Kérem szépen, fogadják el, hogy az, amit csinálnak a magyar közoktatásban, az már saját, önnön korábbi eredményeik szerint is zuhanórepülésben van, és még mindig jobban ismerem, hogy mi volt 2010 előtt a magyar közoktatásban, mint önök; az a helyzet, hogy jobb volt az oktatás színvonala, mint most. [[Korózs Lajos tapsol.]] Nem volt problémamentes nem volt problémamentes! , de jobb volt. Ehhez képest önök ezt a példát veszik elő, ezt alkalmazzák az oktatásban, megint megszüntetnek egy kicsi kört, a szabadság egy újabb kis körét és ugyanezt alkalmazzák a magyar tudományban, a Magyar Tudományos Akadémia esetében. Soha soha! nem fogom elfogadni, és ezt ajánlom a társaimnak is. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, alelnök úr. Az alelnök úr napirend előtti felszólalására a kormány nevében Cseresnyés Péter államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! Csodálkoztam volna, hogyha elismeri azt a teljesítményt, amit az elmúlt időszakban az oktatás területén a kormányzat, az Orbán-kormány elért [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] éppen ezért természetesnek is fogadhatjuk vagy fogadhatom az ön hozzászólását, azt hozzátéve természetesen, hogy önök számtalanszor kiáltottak különböző területeken farkast az elmúlt időszakban, aztán a későbbiekben beigazolódott, hogy nincs igazuk [[Kunhalmi Ágnes: Százezer gyereket kiraknak az oktatásból!]] akkor viszont nagyon nagy csönd volt az igazunk bebizonyosodásakor, amikor kiderült, hogy igazunk van, akkor viszont önök hallgattak, és nem ismerték el a mi igazunkat. [[8.40]] Néhány szót szeretnék mondani. Ön is elmondta azt, hogy a törvényben benne van az oktatás szabadsága, az alternatív iskola lehetősége is, ön attól fél, hogy ezt a lehetőséget mi nem fogjuk biztosítani. Ön meg fog győződni arról és nem véletlenül mondtam azt, hogy farkast kiáltott, és nem lesz igaza , hogy semmi veszély nem fenyegeti az alternatív oktatást, az alternatív iskolákat, nem ez a cél ugyanis. De hogy mennyire nincs igazuk akkor, amikor farkast kiáltanak, néhány példával talán az MTA kapcsán szeretném bebizonyítani ezt. Ugyanis az elmúlt időszakban számtalan kísérlet volt arra, hogy az MTA működését és az MTA-hoz tartozó kutatóintézetek hálózatának a működését és annak eredményességét megújítsák valami reform kapcsán, vagy éppen olyan átalakítással, amelyik segíti azokat az elvárásokat teljesíteni, amit a magyar gazdaság és a magyar társadalom támaszt az MTA-val és a kutatóintézeteivel szemben. Az első ilyen kísérlet 2006-ban volt erre bizonyára ön is emlékszik , akkor, nem a Magyar Tudományos Akadémiával közvetlenül együttműködve, az önök egyik minisztere a földdel egyenlővé akarta tenni az MTA-t. Erre is bizonyára emlékszik, Kóka János szavaira, hogy föl akarta szántani és sóval akarta behinteni az MTA nyomát. Ehhez képest mi 2011-12-ben és 2016-ban egyfajta MTA-val való együttműködés keretén belül próbáltuk megoldani a tudományos működésnek, a kutatóintézetek hatékonyságának az eredményességét. Sajnos kisebb átalakításokat leszámítva ez nem sikerült a hatékonyság tekintetében, éppen ezért kellett hozzányúlni az intézményrendszer működéséhez, az intézményrendszer átalakításához abban a formában, ahogy az elmúlt időszakban ez megtörtént, és aminek az egyik jelentős állomása a törvény módosítása. Hiszen azon túl, hogy bizonyos szerkezeti átalakításokban mégiscsak történt valami ’11-12-ben vagy éppen ’16-ban itt főként a foglalkoztatottak számát, az adminisztrációban dolgozók számát kell érteni ez alatt , komoly teljesítmény, komoly eredmény nem született. Ezért kell annak érdekében lépnünk, hogy hatékonyabban működjön az MTA kutatóintézeti hálózata. Az átalakítás elvei azok, amelyek nagyon-nagyon fontosak, mert ezen elvek mentén szeretnénk ezt a folyamatot véghez vinni. Például az, hogy teljesítményalapú legyen a forrásjuttatás, tehát egy teljesítményalapú forráskoncentrációt szeretnénk elérni. Szeretnénk azt, hogy lényegesen hatékonyabban használják fel a kutatóintézetek azokat a forrásokat, amelyeket a kormányzat, az állam biztosít a kutatás-fejlesztésre és az innovációra. Szeretném hozzátenni bár már elhangzott ma ez a szám , hogy 32 milliárd forinttal fog több fordítódni kutatás-fejlesztésre és innovációra a következő időszakban, a 2020-as költségvetésben, ha a költségvetést a parlament elfogadja. És ami nagyon-nagyon fontos, a harmadik nagyon fontos eleme az alapelveknek, a gazdasági-társadalmi eredményesség figyelembevétele és az innováció fejlesztése. Ugyancsak elhangzott már az a mai nap folyamán, hogy az elmúlt évek eredményei alapján sajnos az a nagyon szomorú statisztikai adat jött ki, hogy visszaestünk az innováció területén az európai uniós államok rangsorában, és most már a 28 tagállam közül a 23.-ak vagyunk ezen a területen. Ez is szükségessé teszi azt, hogy az MTA kutatóintézetének hálózatát és annak működését, annak finanszírozását átalakítsuk. És hogy az oktatással azért nincs olyan komoly baj, mint amit ön mond bár az önök idejében is megvoltak ezek , azt az a statisztikai adat is mutatja, hogy mind az érettségizők aránya, mind pedig a felsőfokú végzettségűek aránya az elmúlt időszakban jelentős mértékben nőtt, és például a 2020-as célszámot valószínűleg el fogjuk érni, mert nagyon közel vagyunk hozzá már most, 2019-ben is. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A Párbeszéd-képviselőcsoportból „Aktuális ügyekről” címmel Tordai Bence képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! Én is a közoktatás szétveréséről és az MTA kutatóhálózatának elrablásáról fogok beszélni, de egy kicsit messzebbről indítok. Onnan indítok, hogy miről szól a Fidesz politikája: a Fidesz politikája a hatalom és a vagyon saját kezükbe koncentrálásáról szól. És most már tulajdonképpen a hatalom terén ezt sikerült kimaxolni, úgyhogy innentől kezdve az önök politikája a hatalomféltésről szól, az önök politikáját a hatalomféltés vezérli, a félelem vezérli. És hát van mitől félniük, hiszen mindent egy lapra tettek fel: egy hatalomváltás, egy rendszerváltás esetén önök vagy börtönbe, vagy külföldi száműzetésbe kényszerülnek, vagy legalábbis a teljes megvetés fogja önöket övezni. Én értem, hogy komoly a kockázat, én értem, hogy nagyon félnek, de hogy két klasszikust idézzek: a félelem nagyon nem vezet jóra. Az egyik Bibó István, aki azt mondta, hogy a demokrata nem fél, a másik pedig Yoda mester a Csillagok háborújából, aki azt mondta, hogy a félelem átvezet a sötét oldalra. [[Dr. Rétvári Bence: Bibó nem egy jedi lovag azért! Dr. Orbán Balázs: Szegény Bibó!]] És mind a kettejüknek igaza van ebben a helyzetben: önök nem demokraták, és önök átálltak a sötét oldalra. Innen indulunk. Nézzük meg, hogy mitől félnek leginkább! Attól félnek, ami a hatalmuk alapját kezdheti ki, a hatalmuk pedig manipulációra és egy alternatív valóság megteremtésére épül. Tehát önök attól félnek, hogyha a valóságot megismerhetik az emberek. Önök a valóságtól félnek leginkább, önök azoktól az intézményektől félnek leginkább, amelyek a valóságról szerzett tudást, a valódi tudást garantálják, hozzák el nekünk. Ezért félnek önök az Akadémiától, ezért félnek önök az iskolától, az oktatástól. Ezért küzdenek önök a tudósok ellen, ezért próbálják ellehetetleníteni azokat a magyar kutatókat, akik, ha hatályba lép az önök gyalázatos törvénye, akkor vagy kivándorolnak, vagy állást váltanak, munkát váltanak, karriert váltanak, vagy behúzzák fülüket, farkukat, és megpróbálják a szakmai munkát mindenféle politikai következmény nélkül elvégezni, ez önöknek már jó; vagy egyszerűen átadják a helyüket azoknak a sokkal tehetségtelenebb, de a Fideszhez lojális kollégáknak, akiket önök szívesen látnak ebben a pozícióban. És mi történik a közoktatásban, ha ez a módosítócsomag átmegy? Végtelenül lojális igazgatók, akiket a mézesmadzag és a korbácssuhogtatás kombinációjával tartanak féken, akik akkor is az állásukat kell hogy féltsék, ha beengednek egy tájékoztató előadást az iskolába; önök ilyen igazgatók, ilyen intézményvezetők által irányított, minél inkább egy szabásmintára készült, „csend, rend, fegyelem” alapú oktatásban hisznek, ezt akarják elérni. A Párbeszéd zöld baloldali párt, és itt az Országgyűlésben azokat képviseli, akik a világvége, illetve azokat, akik a hónap vége miatt aggódnak. Úgyhogy hadd emeljek ki két tudásterületet, a valóság két szeletét, hogy ezzel kapcsolatban önök hogy viselkednek. Hogy viselkednek, amikor a szegénységről van szó? Utasítják a KSH-t, hogy ne számítsa ki a létminimumot, sőt most már ott tartunk, hogy amikor a Magyar Szakszervezeti Szövetség ki akarja számíttatni a létminimumot, nem adják át az ehhez szükséges adatokat. [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból: Így van.]] Mi ez? Önök félnek a valóságtól. Ettől még nem lesz könnyebb azoknak az élete, akiknek nem jön ki a matek a hónap végén! És ugyanígy félnek a valóságtól, amikor a klímaváltozásról van szó. Eddig csak Kövér elvtárs, Orbán Viktor, Gulyás Gergely mondta azt, hogy á, ugyan már, ez nem egy komoly dolog, bagatellizálták az egész klímaváltozást. Most már ott tartunk, hogy az önök hivatásos zöldre festője, Áder János is beállt a hazugságcunamiba, elkezdett arról delirálni, hogy milyen kiválóan teljesít Magyarország az üvegházgáz-kibocsátás csökkentésének a terén, miközben a helyzet az elmúlt években romlik, előtte stagnált, és az egyetlen pozitívum a nehézipar összeomlásának volt köszönhető a kilencvenes években. Miről beszélnek?! Folyamatosan hazudnak! [[8.50]] Önök félnek, önök tagadják a valóságot, önök a valóságról szerzett tudás ellen küzdenek, önök a tudósok és a kutatók ellen küzdenek, önök a tanárok és a gyerekek ellen küzdenek. Ez az önök politikája, erről fogunk ma szavazni, ezt fogják önök megszavazni, és ez az önök szégyene lesz. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr napirend előtti felszólalására a kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Felszólalása elején a hatalomról, a hatalomhoz való viszonyról beszélt. Én úgy látom, hogy az ellenzéket semmi más nem vezényeli, csak a hataloméhség. [[Dr. Gyüre Csaba: Titeket nem!]] Ha csak önt megnézem, elkezdte a politikáját az LMP-ben, aztán kiszakadtak az LMP-ből, összefogtak az Együtt-tel. Aztán az Együttet hátba szúrták, és odaálltak az MSZP mellé a tavalyi országgyűlési választáson. Az idei önkormányzati választáson már a Jobbikkal közösen kampányolnak a fővárosban [[Kunhalmi Ágnes: Lesz is belőle bajotok!]] hogy aztán 2022-re Gyurcsány Ferenc ölelő karjaiba térjenek vissza. [[Tordai Bence: Ellenetek bárkivel! Az ördöggel is! Németh Szilárd István: Az ördöggel is ez tökéletes!]] Tehát LMP, Együtt, MSZP, Jobbik, DK így sikerült menni. [[Közbeszólások. Az elnök csenget.]] isztelt Képviselő Úr! Az én pártom, a Kereszténydemokrata Néppárt egy 75 éves párt. A Kereszténydemokrata Néppárt 75 év alatt nem produkált annyi kanyart, mint amennyit önök az előválasztás időszakában 75 óra alatt tudtak garantálni. A mi pártunk ugyanazon elvek mentén politizál most, mint az alapításakor, 75 évvel ezelőtt. [[Ungár Péter közbeszól.]] Önöknél ez évről évre változik. Aki az önök számára a patás ördög volt, a kirekesztendő a közéletből a Jobbikról beszélek , aki ellen tüntetni mentek, hogy nem lehet a parlamentben és máshol sem olyan felszólalás, hogy zsidókat, zsidó politikusokat listázzanak [[Bencsik János, Jobbik: A Mi Hazánkról beszélgessünk!]] , ezért önök tömegesen, persze az önök léptékéhez képest tömegesen kivonultak az utcára, majd pedig most kéz a kézben, egy színpadon állva velük együtt kampányolnak, tisztelt képviselő úr. Ezt hívjuk hataloméhségnek, amikor nem az elv számít, nem az, hogy ön most LMP-sből lett párbeszédes, aki az Együtt után az MSZP-vel mozdult, majd most a Jobbikkal kampányol, és később majd a DK-val [[Tordai Bence közbeszól.]] , Gyurcsány Ferenccel fogja Gyurcsány Ferenc hatalmi ambícióit szolgálni; ez a hataloméhség, amikor semmi nem számít, hanem éppen oda csapódik, ahol gyorsabbnak látja a politikai-hatalmi karrier lehetőségét. Az az elvi politizálás, amit a KDNP folytat, hogy megalapították ugyan 75 évvel ezelőtt a pártot, de amikor jöttek a nyilasok, vagy jöttek a kommunisták, akkor egyrészről elvitték a vezetőinket, másrészről a vezetőink is emigrációba vonultak vagy visszavonultak. Na, ez számomra példaértékű, és elvi politizálás, azzal szemben, amit mond. [[Tordai Bence és Ungár Péter közbeszól.]] Az önök valósághoz való viszonya, tisztelt képviselő úr: nyilván önök egy médiabuborékban élnek valamelyest, és természetesen a saját virtuális világukban rengeteg virtuális vállveregetést kapnak, csak hát ez a választások eredménye alapján nem annyira találkozik az emberek szélesebb tömegeinek véleményével. Az önök emberekhez, népképviselethez való viszonyát Bangóné Borbély Ildikó ikonikusan testesítette meg akkor na nem akkor, amikor lepatkányozott hárommillió embert Magyarországon, bár ez is lehetne , amikor széttépte a nemzeti konzultációs íveket itt a parlamentben. A népképviselet legfontosabb helyszínén az emberek véleménynyilvánítási lehetőségét [[Közbeszólás az ellenzéki pártok soraiban: Manipuláció! Közbeszólások az ellenzéki pártok soraiban. Szászfalvi László: Hallgasd végig!]] szimbolizáló nemzeti konzultációs ívet széttépte, úgyhogy önöknek itt az ellenzéki oldalon az emberek véleménye nem számít [[Közbeszólások. Az elnök csenget.]] azt széttépik ott, ahol az emberek véleményét képviselni kellett volna, szimbolikusan azt mondták, hogy nem számít az emberek véleménye, tisztelt képviselő úr. [[Közbeszólások.]] Ami az oktatást meg a tudást illeti, önök szeretik ezt mondani, hogy oktatás- meg tudásellenes a kormányzat. Oly mértékben valós az ön állítása természetesen csak idézőjelben , hogy csupáncsak bő 600 milliárd forinttal fordítunk többet köznevelésre, oktatásra [[Tordai Bence: Miről beszélsz? Csökken folyamatosan!]] , mint amennyit az önök szövetségesei az utolsó általuk beterjesztett költségvetésben javasoltak. Ön szerint az korlátozza a tudományos élet szabadságát, hogy jövőre 32 milliárd forinttal többet lehet kutatásra és tudományos tevékenységre fordítani. Ha megnézi a felsőoktatási költségvetési sorokat, azt láthatja, hogy 43 százalékkal bővült a felsőoktatás finanszírozása. Ha megnézi a felsőoktatási béreket, azt látja, hogy 27 százalékkal bővültek a felsőoktatási bérek. Amikor ön arról beszél, hogy az oktatás szétveréséről szól ez a törvényjavaslat, ami most is napirenden szerepel, tisztelt képviselő úr, ez a törvényjavaslat egy nagyarányú iskolaigazgatói béremelést tartalmaz, hiszen már volt korábban pedagógus-életpálya mentén béremelés a magyar köznevelésben, 50 százalékos béremelés, és most az igazgatók is egy kiemelt bér kaphatnak, emellett a pedagógusok, akik többet vállalnak a jövő generációjáért, többletjuttatást is kaphatnak céljuttatásként. Ezeket a többleteket vezeti be a köznevelési törvény módosítása. Ha ön szeretné támogatni az iskolaigazgatók munkáját, kérem, szavazza meg a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! „Semmelweis Ignác az anyák megmentője” címmel a KDNP képviselőcsoportjából Simicskó István képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Hippokratész úgy fogalmazott, hogy az embert nézd, ne csak a betegséget. Ahogy az orvosi esküben is szerepel, ha az orvosok ellátják odafigyeléssel, a gyógyító képességük erősítésével a feladatukat, a hivatásukat, akkor az emberek, valamennyi ember megbecsülése övezi a munkájukat. Mi, kereszténydemokraták is megbecsüléssel és tisztelettel tartozunk az egészségügyben dolgozók felé, az orvosok felé, akik rendelkeznek a gyógyítás képességével. Semmelweis Ignác is az embert nézte, nem csak a betegséget; az anyákat, az újszülötteket nézte egy olyan korban, amikor minden tizedik megszületendő gyermek, kisgyermek és az édesanyja is elhalálozott idő előtt. Ő kereste az okokat, kereste a választ a miértekre, és ahogyan Kolping fogalmazott, az a nagy képesség, hogy felismerni a bajokat, és ahhoz adjon erőt a Jóisten, hogy tudjuk orvosolni mindezt. Semmelweis Ignác eszerint élte az életét. Ez az igazi emberközpontú, felelősségteljes szemlélet. Az egy más kérdés, hogy kortársai nem értették meg, jótett helyébe rosszat kapott, nem elismerést kapott, hanem elmegyógyintézetbe zárták sajnos. De ő pontosan tudta, hogy működésünk idelent, de az ítéletünk odafent van. Tisztelt Országgyűlés! Az egészség nagy ajándék. Úgy tartják, a betegségek 90 százalékának oka lelki eredetű. Ha megbetegszik a lélek, hamarosan követi a test. Engedjék meg, hogy Semmelweis Ignácra emlékezve és az egészség fontosságát hangsúlyozva egy picit tágabb környezetünket is nézzük meg; nézzük meg a világ bajait és ezen keresztül Európa problémáját és bajait is. Gyorsan változó világban élünk, ezt gyakorta hallhatjuk. Noah Harari Sapiens című művében úgy fogalmaz, hogy ha ma valaki megpróbálná meghatározni azt, hogy milyen is a mai világunk, milyen a mai modern társadalom, akkor a kaméleonhoz hasonló, nehéz helyzetbe kerülnénk, hiszen nehéz lenne meghatározni annak a működését és a jellemzőjét. Békés korszakban élünk, úgy tartják, 70-75 éve békében élnek az emberek. Évente 58-60 millió ember fejezi be a földi életét. Érdekes egy kitekintést tennünk. Mindig vannak még helyi konfliktusok és háborúk. Évente mintegy 150-160 ezer ember hal meg helyi konfliktusok, háborús cselekmények okán. Erőszakos bűncselekmények okán 550-600 ezer ember veszíti életét. De megdöbbentő az az adat, ami azt mutatja, hogy évente az emberiség létszáma közel egymillióval csökken öngyilkosságnak köszönhetően, saját kezűleg vetnek véget az emberek az életüknek. Ahogyan II. János Pál pápa fogalmazott: az élet helyett a halál kultúráját képviselik nagyon sokan. Legutóbbi hír, hogy a virtuális térben egy fiatal lány egy közösségi portálon megszavaztatta, hogy öngyilkos legyen vagy sem, és megszavazták. Hihetetlen világ van, azt is mondhatnánk, hogy beteg a világunk. Az öngyilkosok számának 80 százalékát azonban valóban a nyugati civilizáció teszi ki. Ez is azt mutatja, hogy van teendőnk bőven a gyógyítás területén, nemcsak az egészségben, hanem a lelki gyógyítás területén is. A nyugati civilizációnkról láthatjuk azt, hogy spirituális válságban van. Egy példát hadd mondjak el! Németországban az elmúlt 25 évben 31 millióról 20 millió alá csökkent a magukat hívőknek nevezők száma. Oroszországban mindez persze 50 millióról 115 millióra növekedett, az orosz lakosság 82 százaléka vallja ma hívő embernek, keresztény embernek magát. Azt látjuk, hogy a modern társadalomban az egyén felértékelődött, szabad, önálló jogokkal rendelkező, de kiszolgáltatott, sokszor magányos, elidegenedett személlyé vált. Új emberkép alakult ki, új vallás: az egoizmus. [[9.00]] Korábban a történelem bizonyította, hogy a család volt szinte minden: munkahely, jóléti intézmény, egészségügyi intézmény, vigyáztak a családra, vigyáztak az öreg emberekre, a gyerekek jelentették a nyugdíjalapot, a legtöbb ember szükségleteiről a család gondoskodott. Ma döntően a piac gondoskodik. A modern társadalmakban a piac szerepe, hatalma felerősödött. Mi továbbra is úgy látjuk, kereszténydemokraták, hogy egy ember akkor erős és egészséges, ha stabil, segítő család veszi körül, egy nemzet is akkor erős és egészséges, ha erős családok alkotják; mint ahogy az Európai Unió is akkor lesz erős, hogyha erős nemzetek alkotják. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] A Kereszténydemokrata Néppárt mindig is a családok segítésével fog támogató partnerként közreműködni, és örülök annak, hogy a kormány is ezt a politikát folytatja. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására a kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr! Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valóban fontos mindnyájunknak, hogy minél többen lépjenek Semmelweis Ignác nyomdokaiba, úgymint anyák megmentője, úgymint a családok támogatói, a családok pártfogói és úgy is, mint gyógyítók, mint orvosok. Örömmel tudom önnek mondani, tisztelt képviselő úr, hogy míg kormányzásunk kezdetén 34 ezer aktív orvos volt Magyarországon, most ez a szám 39 ezerre nőtt, tehát ez egy eléggé magas növekedés, közel ötezer fős növekedés volt az orvosok számát illetően. Ennek az egyik oka az, hogy míg 2010-ben az orvosi egyetemeken 1040 diplomát adtak ki, legutóbb most már 1521 diplomát adtak ki az orvosi egyetemeken, tehát 50 százalékkal több, évente ötszázzal több medikus és medika végzett az egyetemeken, és kezdhette el a gyógyító tevékenységét. Mindez fontos, hiszen az orvosi pályának a presztízse ezek szerint még nagyobb, még inkább emelkedik, nem beszélve arról, hogy a magyar orvosképzésnek a presztízse is igen magas, nemcsak országon belül, hanem nemzetközi rangsorokban is, hogyha nézzük, a Semmelweis Egyetem, de sok esetben a Pécsi Egyetem és a Debreceni Egyetem is nagyon előkelő helyen szerepel, elismerés illeti azokat, akik a jövő orvosait képzik. Igyekeztünk rezidenstámogatási programmal, illetőleg béremeléssel is ösztönözni minél többeket, de nyilván ez egy hivatás, itt az anyagiak egy fontos rész, de csak az egyik rész az orvosi hivatás választásában. Ugyanakkor mégis fontos, ha például a rezidenstámogatási programot nézem, hogy több mint 9 milliárd forintot költöttünk már erre, hogy a fiatal orvosok jövedelmeit növelhessük. Az ápolók részére pályaválasztási ösztöndíjra 4,4 milliárd forintos keretet biztosítottunk, hogy ezt a pályát válasszák, ezt a középfokú végzettséget válasszák, aki pedig felsőfokú ápolói végzettséget akar szerezni, azok számára egy félévenkénti, 320-640 ezer forintos ösztöndíjat biztosítunk, ennek az összkerete 1,8 milliárd forint. Bízunk benne, hogy így is minél többen az orvosi és ápolói hivatást tudják választani. Ha megnézi, hogy a családok támogatására mennyi van a jövő évi költségvetésben, akkor természetesen egy soha nem látott rekordmagas összeget, 2228 milliárd forintot talál, ami 224 milliárd forinttal magasabb, mint az idei évi költségvetés, többek között azért is, hiszen a családvédelmi akciótervnek az intézkedései akkor már nemcsak hat hónapra, hanem teljes évre vonatkozólag benne vannak a költségvetésben. De a bölcsődei ellátás finanszírozására is többletforrást talál, illetőleg az ingyenes gyermekétkeztetésre, a kedvezményes gyermekétkeztetésre is jövőre 82 milliárd forintot költünk jövőre, amennyit még soha nem költött kormány szociális gyermekétkeztetésre. Tehát ezek mind-mind a családokat segítik, éppen ezért mondhatjuk azt, hogy a családok, a gyermeket nevelő magyar családok költségvetése a jövő évi költségvetés. Az egészségügyi dolgozók megbecsültsége kapcsán fontos az, ahogy mondtam, hogy ez a bérekben is megnyilvánuljon. 2012-13-ban volt az első egészségügyi béremelés, mind az orvosok, mind az ápolók esetében egy 27 százalékos többlet volt, amit például chipsadóból, népegészségügyi termékadóból beszedtünk, azt egy az egyben, a teljes összeget egészségügyi béremelésre fordítottuk. Ezt követte több későbbi béremelés is, például az elmúlt két esztendőben 107 és 100 ezer forinttal emeltük az orvosok nettó alapbérét, ez összesen 207 ezer forint. Az ápolóknak 2016-ban 26,5 százalékos béremelése volt, 2017-ben 12 százalékos szakdolgozói, ápolói béremelés volt, ezt követte 2018-ban és idén további 8-8 százalék. A kormány már döntött arról, és a jövő évi költségvetésben is megtalálja annak a fedezetét, hogy az ápolóknak a béremelése tovább folytatódik, tehát nemcsak a megelőző három évben emelkedett, nemcsak idén emelkedik, hanem a következő három évben is emelkedni fog. [[Folyamatos zaj.]] Az idei évben és a következő esztendőkben, tehát ’19-ben, ’20-ban, ’21-ben és ’22-ben összesen 72 százalékkal fog emelkedni az ápolóknak a bére. [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] Ha pedig ezt konkrét példákra is lefordítom, akkor az az ápoló, aki viszonylag a pályája kezdetén állt és OKJ-s végzettsége van, ő a kormányzásunk kezdetén 159 ezer forintot keresett, és most a 159 ezer forint helyett július 1-jétől 324 ezer forintot keres, ami egy nagyon nagy mértékű emelkedés, és ez 2022-re 517 ezer forintra fog emelkedni. De aki nagyobb tapasztalattal rendelkezik és a kormányzásunk elején ápolóként 172 ezer forintot keresett, ő most, július 1jétől 361 ezer forintot keres. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Ezt a munkát szeretnénk folytatni a későbbiekben is. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! [[Zaj.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Arra kérem önöket, foglalják el helyüket, próbáljanak elcsendesülni, hogy zavartalanul tudjuk folytatni a munkánkat. Ismételten arra kérem önöket, hogy próbáljanak elcsendesülni, helyüket elfoglalni.Tisztelt Országgyűlés! „Aktuális ügyekről” címmel a Fidesz képviselőcsoportjából Böröcz László képviselő úr kért napirend előtti felszólalásra lehetőséget. Parancsoljon, képviselő úr! Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A történelemben már számtalanszor bebizonyosodott, hogy a visegrádi országok, a közép-európai államok akkor lehettek igazán sikeresek, amikor együttműködtek, akkor tudtak gazdaságilag és katonailag is megerősödni, és akkor tudtak önállóak maradni, hogyha együttműködtek. Ez az együttműködés, ez az összefogás egy természetes állapot kell, hogy legyen, hiszen sok esetben közös a múltunk, közösek a problémáink és közösek az érdekeink is. Tulajdonképpen a visegrádi országok együttműködése természetes, és az a természetellenes, hogyha nem működünk együtt. Éppen ezért célszerű lenne és magától értetődő egy jó magyar-román viszony, egy jó magyar-román együttműködés is, ez azonban, úgy tűnik, hogy nem teljesen így történik. Románia régóta készül a 100. születésnapjának a megünneplésére, egészen pontosan a Nagy-Románia 100. születésnapjának a megünneplésére; ami az ő szemszögükből bizonyára érthető is, viszont ami az egyik embernek öröm, az a másik embernek fájdalmat jelent. Ami a románoknak az országuk megnagyobbítását, az Magyarországnak Erdély elvesztését és az ország feldarabolását jelentette, ami érthető módon nekünk nem lehet örömünnep. A nemzeti összetartozás évéről szóló országgyűlési határozatban szerepel: a trianoni békediktátum máig megoldatlan politikai, gazdasági, jogi és lélektani problémát okozott; ez ebben a Házban mindenki számára nyilvánvaló, legfeljebb csak egy kis szekta tagadja ezt. Sajnos azonban úgy tűnik, Trianon évfordulója a román politikából a legrosszabbat hozza ki. Kezdődött az úzvölgyi katonai temető ügyével, ami előtt az ember teljesen értetlenül áll: egy egyébként területileg sem illetékes román polgármester úgy akarja román emlékhellyé alakítani ezt a temetőt, hogy ott egyetlen román katona sem nyugszik. Ez az a kérdés, amivel kapcsolatban a budapesti román nagykövet példátlan módon nem tett eleget a berendelésének, és megtagadta a párbeszédet. Ezután a román külügyminisztérium közleményt adott ki a nemzeti összetartozás évével kapcsolatban, ami nem kisebb ostobaságot állít, mint hogy Trianon utat nyitott a magyar nemzetállam megszületésének. Ez körülbelül egy olyan mondat, mint amikor az embernek leamputálják a végtagjait, és az orvos hátba veregeti, hogy ezután már nem lesz gondod a végtagjaiddal. Néhány napja pedig két kormánypárti szenátor húzott elő ismét egy egyszer már a szemétkosárba került tervezetet, amely június 4-ét a trianoni szerződés ünnepnapjává nyilvánítaná. A törvénytervezet felhatalmazná az állami és helyi hatóságokat Trianon megünneplésére, és kötelezné a közszolgálati médiát, hogy beszámoljon erről. [[9.10]] Ez az a két szenátor, akik szerint 3 évig terjedő börtönbüntetéssel kellene sújtani azokat, akik románellenes gondolatokat terjesztenek, jelentsen ez egyébként bármit is. Tisztelt Ház! Sajnos, a helyzet úgy fest, hogy a magyarellenes indulatok a román politikai élet legfelsőbb szintjéig is elérnek. Ezzel mindenki csak veszít. Veszítenek az erdélyi magyarok, veszít Románia és Magyarország, és veszít Közép-Európa egésze is. Ezért fontos, hogy ezt a folyamatot még most, az elején meg kell állítanunk. Nekünk egy jó magyar-román kapcsolat az érdekünk gazdasági szempontból, politikai érdekérvényesítés szempontjából, de mindenekelőtt az erdélyi magyarság szempontjából is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok, szórványos taps az LMP padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr napirend előtti felszólalására Szijjártó Péter miniszter úr válaszol. Parancsoljon, miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Igaza van a képviselő úrnak, amikor azt mondja, hogy mi, közép-európaiak akkor lehetünk erősek és akkor tudjuk a leghatékonyabban érvényesíteni az érdekeinket, hogyha együtt tudunk működni és össze tudunk fogni, ezért a magyar külpolitikának az egyik legfontosabb célkitűzése folyamatosan az, hogy a közép-európai együttműködést fejlessze, illetve a közép-európai együttműködést fenntartsa. Ennek láthatóak voltak a pozitív hatásai, látható volt, hogy az elmúlt napokban is hogyan tudott például a visegrádi csoport egységesen, hatékonyan és erősen fellépni olyan kérdésekben is, ahol egyes nagy európai országok azt gondolták, hogy bőven elég, ha egymás közt megbeszélik, hogy hogyan alakítják az Európai Unió jövője szempontjából még legfontosabbnak vélt kérdéseket is. Azonban, ha a közép-európaiak egy hangon beszélnek, azonos álláspontot képviselnek, egységesen lépnek fel, akkor igenis a saját erejükön felül is érvényesíteni tudják az akaratukat. Éppen ezért mi mindig is a kölcsönös tiszteleten alapuló, hatékony és pragmatikus együttműködésre törekszünk és törekedtünk Romániával, és természetesen így lesz ez a jövőben is. Hiszen nem túl szofisztikált állítás, de ettől még igaz, hogy annál jobb egy adott magyar közösségnek, minél jobb a kapcsolat az anyaország és az adott közösség lakóhelyéül szolgáló ország között. Éppen ezért a szomszédos országainkkal, ahol nagy magyar nemzeti közösségek élnek, mindig is jó együttműködésre törekedtünk. Románia vonatkozásában ennek volt is átmenetileg egy olyan szakasza, amikor kifejezetten pozitív folyamatokról tudtunk beszámolni, hiszen például a Római Katolikus Líceum újraindulása nem lett volna lehetséges, hogyha nem lett volna egy pragmatikus, a kölcsönös érdekekre és a tiszteletre épülő párbeszéd a román féllel. Azonban látni kell, hogy az átmeneti pozitív folyamatok és eredmények után most megerősödtek a magyarellenes hangok és a magyarellenes kirohanások a román politikai elitben. Ez nyilvánvalóan elfogadhatatlan, ezzel szemben fel kell lépni. A magyar külpolitika nem maradhat csöndben, és amikor a nemzetközi fórumokon Romániával kapcsolatos kérdések kerülnek elő, akkor a magyar álláspont nem lehet független ezektől a magyarellenes kirohanásoktól és a magyarellenes provokációktól. El kell mondjam önnek, hogy az úzvölgyi katonai temető vonatkozásában elfogadhatatlannak tartjuk a kegyeletsértést, hiszen a jelenlegi szakértői vélemények szerint legalább húsz olyan magyar katona holtteste található ebben a temetőben, amelyek fölé a románok betonkereszteket emeltek. Ez nyilvánvalóan kegyeletsértés, ez nyilvánvalóan elfogadhatatlan, és nyilvánvalóan ezt a kegyeletsértő állapotot meg kell szüntetni. De legalább ennyire elfogadhatatlannak tartjuk azt is, hogy a temetőben tapasztalt brutalitást követően nem azok a személyek kaptak büntetést, akik a videókon és a képeken jól látható módon elkövették az agresszív bűncselekményeket, hanem azok a magyar tisztségviselők, akik békés demonstrációt, békés megemlékezést szerveztek, hiszen akár Borboly Csaba, a Hargita megyei tanács elnöke, akár Grüman Róbert, a Kovászna megyei tanács alelnöke ellen hozott döntések és bírságok is nyilvánvalóan elfogadhatatlanok. Mi azt várjuk el a román hatóságoktól, hogy a felelősöket büntessék meg, a békés megemlékezők vegzálását pedig hagyják abba, főleg nemzeti alapon. De ugyanígy elfogadhatatlannak tartjuk, tisztelt képviselő úr, tisztelt képviselőtársaim, a román kormány által a közelmúltban elfogadott közigazgatási törvényt, amely a kisebbségi jogok tekintetében körülbelül tíz esztendővel veti vissza Romániát, hiszen nemcsak hogy nincsenek benne azok a kisebbségi jogok, amelyeket a parlamenti szakaszban az RMDSZ vezetésével kitárgyaltak, hanem jelentős visszalépéseket tartalmaz a kisebbségi jogok vonatkozásában. Az úgynevezett megszerzett jogokat gyakorlatilag semmibe veszi, tehát az új román közigazgatási törvény ellentétes a kétoldalú kötelezettségekkel és ellentétes egyébként azokkal az európai sztenderdekkel is, amelyek a már megszerzett kisebbségi jogok tiszteletben tartására vonatkoznak. És szeretném idehozni azt is, tisztelt képviselő úr, hogy elfogadhatatlannak tartjuk, hogy a Marosvásárhelyi Orvosi és Gyógyszerészeti Egyetem tekintetében mind a mai napig nem jöhetett létre az a magyar kar, amelynek a létrehozásáról Romániában törvény született. Tehát jelenleg egy törvénysértő, jogszabálysértő állapot áll fenn, amelynek elfogadhatatlanságáról mindig is nyíltan beszéltünk. Támogatjuk az RMDSZ törekvéseit; támogatjuk az RMDSZ törekvéseit arra vonatkozóan, hogy a magyarok megszerzett jogait [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Romániában tartsák tiszteletben. Köszönöm, hogy felvetette ezt a témát itt a mai napon. [[Taps a kormányzó pártok, szórványos taps az MSZP és a Párbeszéd padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel a napirend előtti felszólalások végére értünk.Most határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Megkérem önöket, hogy ellenőrizzék, hogy kártyájukat megfelelően elhelyeztéke a szavazógépekben. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az alapvető jogok biztosának titkos szavazással történő megválasztása. Engedjék meg, hogy megkülönböztetett tisztelettel köszöntsem a köztársasági elnök jelöltjét, dr. Kozma Ákos urat és meghívott vendégeit, az Országgyűlés állandó meghívottjait és valamennyi kedves vendégünket. [[Taps a kormányzó pártok, szórványos taps a Jobbik padsoraiból. Dr. Kozma Ákos feláll és meghajol.]] Dr. Székely László úr biztosi megbízatása 2019. szeptember 25-én lejár. Áder János köztársasági elnök úr a 2019. június 28-ai átiratában azt javasolta, hogy az Országgyűlés az alapvető jogok biztosává dr. Kozma Ákos urat válassza meg. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy az Igazságügyi bizottság, a Fenntartható fejlődés bizottsága, valamint a Magyarországi nemzetiségek bizottsága a jelöltet meghallgatta, megválasztását támogatta. A bizottságok erről szóló állásfoglalásai S/6668/1/2/3. számokon a Ház informatikai hálózatán a honlapon is megismerhetők. Felhívom képviselőtársaim szíves figyelmét, hogy az Alaptörvény 1. cikk (2) bekezdés e) pontja, valamint a 30. cikk (3) bekezdése alapján az alapvető jogok biztosát az Országgyűlés a képviselők kétharmadának szavazatával hat évre választja. Bejelentem, hogy az országgyűlési képviselők száma jelenleg 197 fő. Az Országgyűlésről szóló törvény rendelkezései alapján a jelöltet titkos szavazással kell megválasztani. A jelöltet az Országgyűlés 2019. szeptember 26-ai hatállyal választja meg. Tisztelt Ház! A titkos szavazás menete a következő. A képviselő hölgyek és urak a Duna-parti folyosón vehetik át a szavazólapot a képviselők neve szerint ábécésorrendben, négy csoportban. Tájékoztatom önöket, hogy a szektoroknál egy darab szavazólapot, továbbá egy borítékot vehetnek át. Kérem, hogy az átvétel tényét az asztaloknál elhelyezett íveken aláírásukkal igazolni szíveskedjenek. [[9.20]] Kérem, hogy a szavazás során vegyék igénybe a folyosó végén elhelyezett szavazófülkéket. Kérem önöket, hogy a szavazólapon az „igen”, „nem” [[Számos képviselő feláll.]] arra kérném képviselőtársaimat, hogy maradjanak a helyükön, mert még fontos bejelentés lesz , illetve a „tartózkodom” rovatban helyezzék el jelölésüket. Most felkérem Gelencsér Attila jegyző urat, hogy röviden ismertesse a szavazás szabályait, képviselőtársaimat pedig ismételten tisztelettel arra kérem, hogy a helyükön maradva hallgassák végig a jegyzői bejelentést. Parancsoljon, jegyző úr!
Tisztelt Országgyűlés! Szavazni csak a hivatalos szavazólapokkal lehet. Érvényes szavazatnak csak az minősül, amit a szavazólapon szereplő jelöltre adtak le, a neve melletti „igen”, „nem” vagy „tartózkodom” négyzetben elhelyezett két, egymást metsző vonallal. Érvénytelen az a szavazat, amelyről nem lehet kétséget kizáró módon megállapítani, hogy a képviselő kire, illetve hogyan szavazott. Semmis az a szavazat, amelyet nem a hivatalos szavazólapon adtak le, amelyikről hiányzik a bélyegzőlenyomat, illetve ha a szavazólapot a képviselő átveszi, de nem dobja be az urnába. Tájékoztatom önöket, hogy amennyiben a szavazólap kitöltését bárki elrontja, a szavazatszámláló bizottság urnánál tartózkodó tagjai azt bevonják és helyébe új lapot adnak ki.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Ház! A szavazási idő alatt az ülésterem Duna-parti folyosóján csak képviselők, illetve a szavazásban közreműködő munkacsoport tagjai tartózkodhatnak. Bejelentem, hogy a szavazatok leadására 40 perc áll rendelkezésre. Mivel most 9 óra 22 perc van, ennek megfelelően a szavazásra 40 percig [[Számos képviselő feláll.]] képviselőtársaim, még fontos bejelentést fogok tenni, ezért kérem, hogy mindenki maradjon a helyén , tehát 10 óra 02 percig lesz lehetőség. Most a titkos szavazás és az értékelés időtartamára 60 perces szünetet rendelek el, és arra kérem képviselőtársaimat, hogy vegyék ki a szavazógépből a kártyájukat és vigyék magukkal. (Szünet: 9.23 10.24 Elnök: dr. Latorcai János Jegyzők: dr. Szűcs Lajos és Szilágyi György)
Tisztelt Képviselőtársaim! Kártyájukat helyezzék el a szavazógépekben! Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy a szavazatszámláló bizottság befejezte munkáját. Megállapította, hogy a titkos szavazásban 179 képviselő vett részt. A jegyzők megállapították, hogy a szavazási eljárás a jelöltre érvényes és eredményes volt. Dr. Kozma Ákos személyére az urnában megtalált szavazólapok száma alapján 179 képviselő adta le szavazatát. Ezek megoszlása a következő: az érvénytelen szavazatok száma 2, az érvényes szavazatok száma 177, ebből igen szavazatok száma 137 [[Taps a kormánypárti sorokból.]] , a nem szavazatok száma 39, a „tartózkodom” szavazatok száma 1. Ezek alapján az Országgyűlés dr. Kozma Ákost 2019. szeptember 26-ai hatállyal az alapvető jogok biztosának megválasztotta. Tisztelt Országgyűlés! Most az alapvető jogok biztosának ünnepélyes eskütevésére és az esküokmány aláírására kerül sor. Felkérem dr. Kozma Ákos urat, hogy fáradjon az ülésterem közepére, és tegye le esküjét. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy olvassa elő az eskü szövegét, a tisztelt Országgyűlést pedig arra kérem, hogy szokásainknak megfelelően felállva hallgassák azt meg. [[A teremben lévők felállnak. Dr. Kozma Ákos a terem közepére lép. Dr. Szűcs Lajos előolvassa az eskü szövegét.]]
Én, Kozma Ákos fogadom, hogy Magyarországhoz és annak Alaptörvényéhez hű leszek, jogszabályait megtartom és másokkal is megtartatom; alapvető jogok biztosa tisztségemet a magyar nemzet javára gyakorolom. Isten engem úgy segéljen!
Tisztelt Országgyűlés! Most az esküokmányok aláírására kerül sor. Felkérem Móring József Attila jegyző urat, hogy aláírásra készítse elő az esküokmányokat, dr. Kozma Ákos urat pedig, hogy kézjegyével lássa el azokat. [[Megtörténik. Az esküokmányt aláírató Móring József Attila gratulál dr. Kozma Ákosnak, és átadja az aláírt esküokmány egyik példányát. Dr. Kozma Ákosnak elsőként Kocsis Máté, majd Kövér László, dr. Semjén Zsolt, Harrach Péter, Gulyás Gergely, dr. Vejkey Imre, Jakab Péter, Ritter Imre és dr. Keresztes László Lóránt gratulál.]] Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy az Országgyűlés és a magam nevében dr. Kozma Ákos úrnak eredményes munkát és sok sikert kívánjak [[Dr. Kozma Ákos: Köszönöm szépen.]] egyúttal megköszönöm kedves vendégeinknek a napirendi ponton való megjelenést. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Képviselőtársaim! Most a napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Ismételten kérem, hogy foglalják el helyüket, ellenőrizzék, hogy kártyájukat megfelelően elhelyeztéke a szavazógépben. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a közneveléssel összefüggő egyes törvények módosításáról és a nemzeti köznevelés tankönyvellátásáról szóló 2013. évi CCXXXII. törvény hatályon kívül helyezéséről szóló T/6457. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/6457/13. számon, összegző jelentését pedig T/6457/14. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a Házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Párbeszéd képviselőcsoportja a 3. és 5. számú módosító javaslat, az LMP képviselőcsoportja pedig a 7. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 3. számú módosító javaslatban Tordai Bence képviselő úr, a 7. számú módosító javaslatban pedig Hohn Krisztina képviselő asszony és képviselőtársai azonos tartalommal terjesztettek elő javaslatot. A frakciók mindkét indítvány fenntartását kezdeményezték, ezért ezekről egy döntéssel határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezeket a javaslatokat. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatokat 56 igen szavazattal, 130 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fönn. Az 5. számú módosító javaslat Tordai Bence képviselő úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 56 igen szavazattal, 130 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fönn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fönn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/6457/13. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 130 igen szavazattal, 56 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[10.30]] Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 51. § (1) bekezdése alapján az előterjesztő kezdeményezte a zárószavazás elhalasztását. Erről az Országgyűlés vita nélkül határoz. A döntéshozatal előtt megkérdezem Rétvári Bence államtitkár urat mint előterjesztőt, hogy kíváne ezzel kapcsolatban felszólalni. [[Dr. Rétvári Bence jelzésére:]] Nem kíván. [[Arató Gergely: Pedig kíváncsiak lennénk rá! Közbeszólás az ellenzék soraiból: Hú, de bátor!]] Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatal következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elhalasztjae a T/6457. számú előterjesztés zárószavazását. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az előterjesztés zárószavazását 180 igen szavazattal, 4 nem ellenében, tartózkodás nélkül elhalasztotta. [[Dr. Szűcs Lajost a jegyzői székben Gelencsér Attila váltja fel.]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyar Honvédségnél rendszeresíthető beosztások számáról szóló H/6454. számú határozati javaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a H/6454. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 133 igen szavazattal, 49 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az Amerikai Egyesült Államok fegyveres erői magyarországi állomásozásának engedélyezéséről szóló H/6354. számú határozati javaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a határozati javaslat elfogadásához az Alaptörvény 47. cikk (2) bekezdése alapján a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a H/6354. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 162 igen szavazattal, 3 nem ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik a képviselők mentelmi jogával összefüggésben egyes törvények módosításáról szóló T/6212. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Ezzel kapcsolatban felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza a törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kettőharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/6212. számú törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 153 igen szavazattal, 26 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Ház! Most a törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/6212. számú törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 153 igen szavazattal, 27 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a közigazgatási bíróságokról szóló törvény hatálybalépésének elhalasztásáról szóló T/6295. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza a törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kettőharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/6295. számú törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] [[10.40]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 187 igen szavazattal, nem szavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most a törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/6295. számú törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 187 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Ház! Soron következik a Magyarország 2020. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló T/6361. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/6361/15., összegző jelentését pedig T/6361/16. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 8. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről szavazunk. A 8. számú módosító javaslat Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr és társai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 8. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről szavazunk. A 8. számú módosító javaslat Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr és társai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 56 igen, 131 nem szavazattal, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Tisztelt Képviselőtársaim! Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján a Fidesz képviselőcsoportja a T/6361/15. számú összegző módosító javaslat 66. pontjáról külön szavazást kezdeményezett. Először határozunk az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részéről, majd a külön szavazásra kért pontról, és csak ezután döntünk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Most az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 34. pontjáról döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy ennek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a T/6361/15. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 34. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontját 131 igen, 28 nem és 28 tartózkodó szavazattal elfogadta. Most az összegző módosító javaslat külön szavazást kért, egyszerű többséget igénylő 66. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/6361/15. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 66. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosítójavaslat-pontot 131 igen, 25 nem és 31 tartózkodó szavazattal elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/6361/15. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 131 igen, 31 nem és 25 tartózkodó szavazattal elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/6361/19. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 131 igen, 36 nem és 19 tartózkodó szavazattal elfogadta. Tisztelt Ház! Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/6361/19. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 131 igen, 36 nem és 19 tartózkodó szavazattal elfogadta. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Soron következik a médiaszolgáltatással kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló T/6355. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/6355/22., összegző jelentését pedig T/6355/23. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 3., 4. és 12. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először ezekről szavazunk. A 3. számú módosító javaslat Szilágyi György képviselő úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 56 igen, 131 nem szavazattal, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 4. számú módosító javaslat is Szilágyi György képviselő úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 57 igen, 129 nem szavazattal, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 12. számú módosító javaslat is Szilágyi György képviselő úr indítványa. A fenntartásához minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 57 igen, 130 nem szavazattal, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Tisztelt Képviselőtársaim! Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek az 5-10., a 13., a 15-19., a 21., a 23-37., a 39-41., a 43-45., a 48. és a 49. pontjainak elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. [[10.50]] Először a minősített többséget igénylő részekről határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/6355/22. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 131 igen, 56 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/6355/22. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 130 igen, 57 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/6355/25. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 131 igen, 56 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/6355/25. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 131 igen, 56 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes törvényeknek az épített és a természeti környezet védelmével, valamint a kulturális örökségvédelemmel összefüggő módosításáról szóló T/6350. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/6350/8. számon, összegző jelentését pedig T/6350/9. számon terjesztette elő. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján az előterjesztő a T/6350/8. számú összegző módosító javaslat 20. pontjáról külön szavazást kezdeményezett. Először határozunk az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részéről, majd a külön szavazásra kért pontról, és ezután döntünk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Most az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 13. pontjáról döntünk. Felhívom figyelmüket, hogy ennek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/6350/8. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 13. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontját 153 igen, 34 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 20. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/6350/8. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 20. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosítójavaslat-pontot 131 igen, 51 nem szavazat és 5 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/6350/8. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 129 igen, 34 nem szavazat és 22 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/6350/11. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 131 igen, 34 nem szavazat és 22 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/6350/11. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 131 igen, 34 nem szavazat és 22 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Soron következik a hosszú távú részvényesi szerepvállalás ösztönzéséről és egyes törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló T/6343. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/6343/17. számon, összegző jelentését pedig T/6343/18. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja az 5., a 6. és a 7. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. Az 5. számú módosító javaslat Schmuck Erzsébet és Csárdi Antal képviselőtársaink indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 59 igen és 127 nem szavazat mellett, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 6. számú módosító javaslat is Schmuck Erzsébet és Csárdi Antal képviselőtársaink indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 56 igen és 131 nem szavazat mellett, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 7. számú módosító javaslat Schmuck Erzsébet és Csárdi Antal képviselőtársaink indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] [[11.00]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 57 igen szavazattal, 130 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 37. pontja elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő részről határozunk, melynek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/6343/17. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 37. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontját 153 igen szavazattal, 34 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Mivel az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól kell most határoznunk, ezért kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/6343/17. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 153 igen szavazattal, 33 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most, tisztelt képviselőtársaim, a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket arra, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/6343/19. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 131 igen szavazattal, 33 nem ellenében, 22 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/6343/19. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 131 igen szavazattal, 34 nem ellenében, 22 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Ház! Soron következik a kutatás, fejlesztés és innovációs rendszer intézményrendszerének és finanszírozásának átalakításához szükséges egyes törvények módosításáról szóló T/6359. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról [[Közbeszólások az MSZP soraiból: Hol a miniszter? Szégyen! Az MSZP, a DK, az LMP, a Párbeszéd képviselőinek és a független képviselőknek egy része MORE THAN ACADEMY feliratú pólót visel.]] történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/6359/8. számon, összegző jelentését pedig T/6359/9. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a Házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Párbeszéd képviselőcsoportja a 4. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 4. számú módosító javaslat Hiller István, Mellár Tamás és Kunhalmi Ágnes indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 53 igen szavazattal, 131 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. [[Közbeszólások az ellenzék soraiból, köztük: Szégyen, gyalázat, fogalmatok sincs róla! Szégyelljétek magatokat!]] Tisztelt Ház! Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/6359/8. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 131 igen szavazattal, 53 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket arra, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/6359/10. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 131 igen szavazattal, 53 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. [[Közbeszólás az ellenzék soraiból: Szégyelljétek magatokat!]] Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/6359/10. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 131 igen szavazattal, 53 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. [[Arató Gergely: Szégyelljétek magatokat! Tudománygyilkosok!]] Most soron következik a babaváró támogatás igénylésével, valamint a nagycsaládosok személygépkocsi-szerzési támogatásával kapcsolatos eljárások illetékmentességének megteremtése érdekében az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosításáról szóló [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Erre büszkék lehettek!]] T/6684. számú törvényjavaslat zárószavazása. Emlékeztetem önöket, tisztelt képviselőtársaim, hogy tegnapi döntésünknek megfelelően a törvényjavaslatot házszabálytól eltéréssel tárgyalja az Országgyűlés. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/6684. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 182 igen szavazattal, 1 tartózkodás mellett [[Taps a kormánypártok soraiban.]] , ellenszavazat nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalok végére értünk. Most kétperces technikai szünetet tartunk annak érdekében, hogy a képviselőtársaim, akik távozni szeretnének, el tudják hagyni az üléstermet. [[Rövid szünet.]] [[11.10]] Arra kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy foglalják el helyüket annak érdekében, hogy folytatni tudjuk a munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításával és a nemdohányzók védelmével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A Lázár János fideszes képviselőtársunk által benyújtott előterjesztés T/6576. számon a Ház informatikai hálózatán mindenki számára elérhető. Először megadom a szót Lázár János úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének, 30 perces időkeretben. Parancsoljon, képviselő úr! Öné a szó.
Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! T/6576. számon nyújtottam be azt az előterjesztést, amelyben arra kérem a képviselőtársaimat, hogy járuljanak hozzá a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításával és a nemdohányzók védelmével összefüggő egyes törvények módosításához. Kérem ezt oly módon, hogy ma az Országgyűlés az általános vitát folytassa le, a bizottsági megtárgyalásra az őszi ülésszak keretében nyílik lehetőség. Tekintettel arra, hogy európai uniós jogszabályokat érint az előterjesztés, ezért európai uniós ratifikáció után van lehetőség arra, hogy az Országgyűlés a végső álláspontját a kérdéssel kapcsolatban kifejezze. Egyben kérem és várom is képviselőtársaim észrevételét és javaslatait az előterjesztéssel kapcsolatban, amelynek legfontosabb üzenete mégiscsak az, hogy ebben a Házban az Országgyűlés minden politikai pártjának egy kérdésben mindenképpen egyet kellene értenie, az pedig az, hogy belátható időn belül Magyarország lehetőség szerint az Európai Unió tagországai közül elsőként füstmentes országgá váljon. Azért kampányolok és azon dolgozom, hogy a képviselőtársaimat meggyőzzem arról, hogy ez különösképpen fontos dolog, és arra biztatom pártállástól függetlenül a képviselőtársaimat, hogy a következő időszakban tűzzék célként maguk elé a füstmentes Magyarország megvalósítását. Miért tartom ezt fontosnak? Még mielőtt az előterjesztés lényegi pontjaira kitérnék, engedjék meg, hogy a füstmentes Magyarország célján túl a jelenlegi helyzetről néhány kérdést mondjak önöknek, illetve néhány szempontot mérlegelésre ajánljak. Az első ilyen dolog, ami ebben a Házban oly sokszor vitatéma az interpellációk vagy az azonnali kérdések idején is vagy éppenséggel salátatörvények megtárgyalása alkalmával, ez pedig a demográfiai kérdések sora, ami szoros összefüggésben van a füstmentességgel. Mint ismeretes képviselőtársaim előtt, 2018-ban Magyarországon 130 ezer ember halt meg, akik közül körülbelül 20-22 ezer olyan honfitársunk van, aki a dohányzás miatt veszítette el az életét, illetve halt meg, ami óriási veszteség mindannyiunk számára. Látható kormánypárti és ellenzéki képviselőtársaim számára, hogy a kormányzat, a végrehajtó hatalom milyen erőforrásokat mozgósít annak érdekében, hogy a születésszámot megpróbálja növelni. Magyarországon az elmúlt években 90-92 ezer gyerek születik, és folyamatosan növekvő számban, mintegy 130 ezren halnak meg. A kettő közti különbség eltüntetése szinte lehetetlen vállalkozásnak tűnik, hiszen százmilliárdos erőforrások éves megmozdítása árán tudjuk reményeink szerint néhány ezerrel növelni majd a gyermekek számát. Óriási eredmény lenne, hogyha ebben a ciklusban elérnénk azt, hogy 95-96 ezer gyerek születne, de vannak demográfusok, akik pesszimisták ennek az intézkedésnek a hatékonyságával kapcsolatban. Kevés szó esik sajnos arról, hogy a másik oldalon 130 ezer honfitársunk hal meg, s közülük bizonyára van legalább tízezer olyan honfitársunk, ezt a 2010 és ’14 közötti kormányzati vizsgálatok visszaigazolták, aki idő előtt vagy éppenséggel törvényszerű ok hiányában veszíti el az életét vagy veszítjük el őt. Arra gondolok, hogy a dohányzás, a füsttel való együttélés dohányzók és nemdohányzók számára a kiemelt kockázatok közé tartozik. Szeretném elmondani képviselőtársaimnak, hogy egy évben a 130 ezer elveszített honfitársunk közül mintegy 30-35 ezer olyan honfitársunk van, aki daganatos megbetegedésben hal meg, s közülük legalább 10 ezren a tüdőrák áldozatai. Azt is szeretném elmondani, hogy Magyarországon a demográfiai tendenciák megfordítása érdekében különös figyelemmel kell lennünk három daganatos betegség helyzetét illetően, a tüdődaganatra, a vastagbéldaganatra és a mellrákra, tekintettel arra, hogy az összes daganatos halál esetében ez a három daganat háromnegyedét adja a halálokoknak. Tehát ha Magyarország képes lenne elérni azt, amit a nyugat-európai államok már megtesznek, hogy a lakosságot akár a társadalombiztosítási rendszeren keresztül, a munkaadókat az adórendszeren keresztül arra ösztönzi, hogy minél többen szűrésen vegyenek részt és idejekorán felismerjék a daganatos megbetegedéseket, nemcsak a születésszám lenne növelhető pénzügyi beavatkozással, hanem a halálozások száma is csökkenthető lenne. Egy olyan ok van, amely ma megkérdőjelezhetetlenül daganatot eredményez, ez pedig a dohányzás, akár dohányzók vagy nemdohányzók vonatkozásában. Ha azt nézik, képviselőtársaim, hogy ma Magyarországon 2018 és ’19-ben azzal kell számolnunk, hogy 50 ezer olyan honfitársunk van, aki daganatban megbetegszik, évente 30-35 ezren halnak meg daganatban, tehát a daganatos betegeknek több mint 50 százaléka ilyen kilátásokkal szembesül, akkor megértik, hogy ez a szám, az évi 10 ezer tüdődaganatos halál milyen óriási kitettséget jelent az országban. Megértik azt is, hogy a szenvedély, a dohányzás szenvedélye, amiről talán le lehetne mondani, és arra biztatni társainkat, hogy lemondjanak, illetve magunkat védeni azzal, hogy a nemdohányzók érdekeit képviseljék, hozzásegíthetne bennünket a tendencia megfordításához. Azonban nem könnyű a helyzetünk, tekintettel arra, hogy a legutóbbi kutatások és felmérések szerint Magyarországon kettő és fél millió ember dohányzik, a kettő és fél millió honfitársunk tavaly 7 milliárd 600 millió szál cigarettát szívott el, veszélyeztetve saját maga és környezete egészségét, és erre nemzetgazdasági szinten 700 milliárd forintot költött. Az idén sem lesz kevesebb a cigarettára költött összeg nagysága, mintegy 700 milliárd forint az az összeg, amit cigarettára vagy cigarettához hasonló termékre költenek magyar honfitársaink. A gazdaságpolitikusok számára jegyzem meg, hogy a 10 százalékos nettó béremelés egyik következménye, hogy megugrott a drága cigaretták fogyasztása az elmúlt esztendőben, tehát választó polgártársaink egy része a megnövekedett jövedelmét a drágább cigarettákra költi, ezzel természetesen növelve az adóbevételeket és a kiskereskedelmi forgalmat, illetve saját magát és környezetét komoly kockázatnak kitéve. Ezek a számok, azt gondolom, jól mutatják, hogy egy komoly társadalmi problémáról van szó, amellyel szembesülnünk kell, még akkor is, hogyha Magyarországon 2009-ben, a szocialisták kormányzásának utolsó évében a felnőtt lakosság 38 százaléka aktív dohányzónak vallotta magát. A tavalyi esztendőben a WHO és az Eurobarometer kutatásai alapján 25-27 százalék volt az aktív dohányzók száma. Tehát 2010-ről 2019-re, tíz év alatt értünk el eredményeket, bár hozzátartozik az objektív képhez, hogy a hagyományos dohánytermékek fogyasztása az egész Európai Unióban csökken évi 2 százalékkal. A magyar lépések nem véletlenül váltották ki a WHO figyelmét, tekintettel arra, hogy elismerést érdemelnek. [[11.20]] 2016-ban a WHO és az Eurobarometer kutatása szerint a férfilakosságból azok, akik meghaltak, 27 százalékuk a dohányzás miatt halt meg, nők esetében pedig 14 százalék. Kérdés, hogy ez valamilyen mértékben valahogy mérhető-e. És itt most a gazdasági szempontokra térek át a fogyasztás mellett, mert nem kis pénz ez a 700 milliárd forint. Tulajdonképpen, ha a házi pálinkafőzést is figyelembe vesszük, majdnem többet költenek a polgártársaink cigarettára, mint alkoholra. Ugye, égetett szeszre kevesebb, mint 100 milliárd forintot költenek a magyarok; otthon főzik a pálinkát, és azt isszák meg. Ezen kívül még 700 milliárd forintot költenek dohányra. Tehát nem kevés az az összeg, amit saját maguk elpusztítására költenek a honfitársaink, gondolva azt, hogy önmagam elpusztítása az egyik legfontosabb szabadságjog, de erre majd még kitérek, hogy mennyiben van ebben a kérdésben igaza a választópolgártársainknak. Mérhetőe valahogy a veszteség? Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! A veszteség mérhető: az Amerikai Egyesült Államokban és a nyugati világban próbálják az elvesztegetett emberi életet, az elveszített embert valahogy mérni, az elvesztett egészséges éveknek próbálnak egy objektív mérőszámot adni. Én inkább azt mondanám, hogy ha a dohányzással kapcsolatos megbetegedések költségvetési hatását figyelembe vesszük, akkor a magyar költségvetésnek az egészségügyi kasszán belül legalább 150-200 milliárd forintot kell költeni a dohányzással okozott károk enyhítése érdekében. Ha azt megnézem, hogy a táppénz mennyi, a rokkantnyugdíj mennyi, a megbetegedésnek milyen társadalmi következményei vannak, vagy a munkaadók mennyit veszítenek, mondjuk, a korai daganatos megbetegedések okán, akkor pontosan látjuk azt, hogy amennyit az adóbevétel hoz a cigarettából, a dohánytermékekből a jövedékiadó-oldalon, annál jóval többet veszítünk az egészségügyi kasszából, illetve jóval többet veszítenek a munkaadók azáltal, hogy megbetegszenek a munkavállalók. Tehát ha csökkenteni akarjuk Magyarországon a halálozási számot, amellett, hogy növeljük a születések számát, van néhány olyan betegség, amellyel szemben szerintem ebben a kormányzati ciklusban érdemes volna hatékonyan, sikeresen fellépni. Másrészről pedig, ha segíteni akarunk a munkaadóknak, akkor járuléki ösztönzésen keresztül, tehát akár a munkaadó által fizetett járulék ösztönzésén keresztül arra kell rávennünk a munkavállalókat, hogy szűrőprogramokban vegyenek részt. Hiszen mi lehet a magyar kormányzat legfontosabb célkitűzése az egészségügy területén, amiről általában csak politikai vita zajlik a Házban, de kevés előrelépésnek lehetünk gyakorlati tanúi? A legfontosabb célkitűzésünk nemcsak az, hogy a kórházaknak több pénz legyen, a legfontosabb célkitűzésünk az, hogy az egészségben eltöltött évek gyarapodjanak. Ma Nyugat-Európában, az Európai Unió 27 tagországában tőlünk nyugatra egy férfi arra számíthat, hogy 63 éves koráig nem kell orvoshoz mennie, egy nő pedig 65 éves koráig nem kell hogy orvoshoz menjen. Magyarországon egy férfi arra számíthat, hogy 58 éves korában már orvoshoz kell mennie, tehát öt év a veszteség. Nem a születéskor várható élettartamról beszélek, az egészségben töltött évekről beszélek, amit leginkább a dohányzás tud rombolni, akár szív- és érrendszeri vagy akár daganatos megbetegedések okán, és a nők esetében pedig 62 év az az életkor, amikor először komolyan orvoshoz kell fordulni. Ha ebben előrelépést tudnánk elérni a következő években, akkor valamit tettünk a demográfia érdekében, nemcsak a születési oldalon, hanem a halálozások vagy a betegségek számának csökkentése érdekében. Nem beszélve arról, amit az előbb már szóba hoztam, hogy milyen nagyságrendű, több száz milliárdos veszteség éri az egészségügyi kasszát, illetve a társadalmat ezekkel a lépésekkel. Amiről szeretnék beszélni önöknek, még mielőtt rátérek a javaslatom kifejtésére: az a szám hogyan állítható elő, hogy 38 százalékról az aktív dohányosok száma lemegy 27 százalékra? Ennél még érdekesebb, hogy az Eurobarometer a 13 és 15 éves korú fiatalok körében végzett egy kutatást arra vonatkozóan, hogy hányan próbálták ki a cigarettát 13-15 éves korban, hányan alkalmi dohányosok, és hányan rendszeres dohányosok 13 és 15 éves korban. Arra jutott, hogy Magyarországon a dohányzást abszolút elutasító tizenévesek száma 2010-ben 58 százalék volt, ma 74 százaléka a megkérdezett fiataloknak abszolút elutasítja a dohányzást, nem próbálja ki, nem alkalmi dohányos, nem akar dohányozni, nem akar ezzel a kérdéssel foglalkozni. Tehát 20 százalékkal több, mint korábban. A tizenéves korban rendszeresen rágyújtók száma is 10 százalékkal csökkent: 30 százalékról lement 20 százalékra, ami óriási előrelépés egy bizonyos korosztályi metszeten belül. Hogy milyen lépések vezettek ehhez a relatív jó eredményhez, és milyen további lépések megtételére van szükség? Ennek a kérdésnek a körbejárására kaptam a miniszterelnöktől mandátumot, és ennek okán jelentkezem a törvényjavaslattal a tisztelt Ház támogatását kérve. Az első ilyen lépés, ami az eredményekhez vezetett, és ami biztató, hogyha egyre drágább a cigaretta. 2010 óta Magyarország egy olyan jövedékiadó-politikát folytat, amely tudatosan drágítja a cigarettát és a dohánytermékeket. Itt fel szeretném arra hívni a képviselőtársaim figyelmét, hogy Magyarországon relatív drága a cigaretta a szomszédos, európai uniós országokhoz képest: Szlovákiában például olcsóbb a cigaretta, Horvátországban olcsóbb a cigaretta. Ennek részben az az oka, hogy magas a magyar jövedékiadó-terhelés, másrészről pedig az áfa, a 27 százalékos áfa drágítja a cigarettát. Az egyik orvosság, amivel föl tudunk lépni a dohányzással szemben, ha drágítjuk a cigarettát, bár hozzáteszem, tekintettel arra, hogy a padsornak szerencsére ezen az oldalán nagyon sok egyéni képviselőtársam ül, ők megtapasztalhatják, hogy az alacsony keresetű választópolgártársaink között, ahol magas a dohányzási hajlandóság, rendszeresen számonkérik rajtunk a tiltó szabályokat, és rendszeresen számonkérik rajtunk a dohányzás drágítását. Tehát egy nagyon szenzitív kérdésről van szó, hiszen két és fél millió választópolgártársunk napi rendszerességgel dohányzik, ez soha nem elfelejthető. De az egyik ilyen fontos lépés volt tehát a jövedéki adó folyamatos emelése. A második legalább ilyen fontos kérdés volt 2011-ben, amikor az Országgyűlés úgy döntött elsöprő támogatással és többséggel, az ellenzéki pártok támogatásával is, hogy szórakozóhelyeken, éttermekben, játszótereken, munkahelyeken, zárt légtérben Magyarországon betiltja a dohányzást. Követhetik azt a vitát, hogy Ausztriában ez mekkora politikai vihart kavaró kérdés volt, az előző kormányzat egyik fontos kérdése volt, hogy vajon a dohányzást hogyan korlátozza. Magyarországon szerintem az étterembe járás föltételei érdemben változtak meg azóta, amióta nem lehet dohányozni. Egy nagyon sikeres lépést hozott ezzel az Országgyűlés, ideje nyolc év után számot vetni azzal, hogy néha jó dolgok is születnek ebben a Házban. Általában mindig persze, de néha különösképpen jó dolgok születnek ebben a Házban. Legutóbb készült egy olyan kutatás, hogy azok a terhes anyák, akik pincérnőként dolgoznak éttermekben, milyen egészségi állapotban vannak, és látványos a különbség a gyermeket váró kismama, még dolgozó pincérnő vagy éttermi alkalmazott egészségi állapota és a korábban dohányzómunkahelyen dolgozó, várandós kismama egészségi állapota között. Tehát ennyi nyolc év alatt már radikálisan látszik. A másik ilyen döntés volt 2011 nyarán az úgynevezett fiatalkorúak védelmében meghozott dohánykereskedelmi intézkedés, ami trafiktörvény néven vonult be a politika, illetve a kereskedelem történetébe Magyarországon. Ellenzéki képviselőtársaim két választási kampány alkalmával is fel akarták használni ezt a témát, de 2014-ben és 2018-ban, trafiktörvény ide vagy oda, kétharmados támogatást kapott a Fidesz politikai közössége, kétharmaddal ülünk itt a parlamentben, tehát valószínű, nem ez volt a döntő motívum. Ami azonban fontos két szempont a trafiktörvény kapcsán. Ugye, 22 ezren pályáztak trafikkoncesszióra mi történt lényegében? Az Európai Unió elmúlt harmincéves történetében Magyarország elsőként és egyedüliként sikeresen alakította át egy jövedéki termék kis- és nagykereskedelmét úgy, hogy az Európai Unió kötelezettségszegési eljárást folytatott, notifikációs eljárás után, úgy, hogy az Alkotmánybíróság több beadványt is vizsgált, úgy, hogy az Emberi Jogok Európai Bírósága szintén megvizsgálta a kérdést, és jó néhány parlamenti választás előtt álltunk, amikor ennek a jogszabálynak a megalkotását elvégeztük. Ne felejtsék el, képviselőtársaim, hogy a döntés célja leginkább az volt, hogy a fiatalkorúakat megakadályozzuk abban, hogy cigarettát tudjanak vásárolni. Mi volt 2013. július 1-je előtt az általános? Egy fiatal bement szombat éjszaka a Tescóba, és mindenféle korlátozás nélkül szolgálták ki. Az, hogy Magyarországon csökkent a dohányzás, egyenes összefüggésben van azzal, hogy csökkent a hozzáférés lehetősége, kontrollált és ellenőrzött körülmények között, csökkenő létszámban lehet cigarettát vásárolni Magyarországon. Kevesebb az elárusítóhely. 2013 júliusa előtt 40 ezer helyen lehetett cigarettát venni, ma Magyarországon 5300 helyen lehet cigarettát venni, teljesen kontrollált körülmények között. Biztos vagyok abban, hogy ennek van visszatartó ereje és hatása, és nem tagadom el, sőt büszkén vállalom, hogy korábban a 700 milliárd forintot, amit a honfitársaink cigarettára költöttek, azt multiknál költötték el. Most pedig hazai kiskereskedőkhöz vándorol ennek a 700 milliárd forintnak a 10 százalékos haszna, azaz 70 milliárd forintot tudtunk odaadni egy olyan piac átalakításával, amit 1990 után átengedtek a multiknak, hiszen a multik adták el a cigaretta nagy részét, mi pedig nem kevesebbet tettünk, mint korlátozzuk a cigarettához való hozzáférést, és ráadásul még a piac szerkezetét is átalakítottuk. Szerintem ez a döntés érdemben befolyásolta mindazt, ami az elmúlt években történt, nemcsak politikai értelemben, hiszen nagy politikai vita lett az ügyből, hanem a kereskedelmi szabályozást illetően is. Ma azt kell tudniuk képviselőtársaimnak, hogy a trafikban eladott összes cigaretta meg van jelölve, minden doboz cigaretta és minden segédeszköz meg van jelölve. Ezek a gépek voltak először bekötve a NAV-hoz, tehát minden trafik forgalma teljes egészében kontrollált. Nem untatva a képviselőtársaimat, megjegyzem, hogy egzisztenciákat is létrehoztunk, hiszen a trafikok 33 százalékának a forgalma 60 millió forintos árbevétel egy évben, körülbelül 50 százaléknál 90 és 180 millió forintos az árbevétel, és a középső sávban, a maradéknál 60 és 90 millió forint közötti az árbevétel. [[11.30]] Nem kevesebbet állítunk, mint hogy egy trafik képes egy négytagú család eltartására egy közepes vagy egy kisebb méretű településen is, és nem a Tesco vagy a SPAR viszi ki az országból azt a pénzt, amit a választópolgáraink erre költenek. Szerintem ez egy döntő kérdés ebben az ügyben is. Tehát a dohányzást betiltani, majd a végén elmondom, hogyan kellene, de amíg nem tudjuk betiltani a dohányzást, addig, meggyőződésem szerint, az államnak teljes kontroll alatt kell tartania a piacot; arra kell törekednünk, hogy ha már cigarettát vásárolnak a választópolgártársaink, és erről nem tudjuk őket lebeszélni, nem tudjuk meggyőzni, akkor lehetőség szerint az erre költött forintok a magyar költségvetést gyarapítsák, illetve magyar vállalkozókhoz vándoroljanak, amíg a hagyományos dohányzás a következő évtizedekben még kitart. Következő lépésként 2014-ben, legalább hasonló európai uniós vitát kiváltva, két kötelezettségszegési eljárást magunkra rántva alakítottuk át a dohány-nagykereskedelmi ellátórendszert. Korábban a multinacionális vállalatok végezték a nagykereskedelmet és végeztek rendkívül intenzív reklámtevékenységet. Az egész átalakításnak kulcspontja az, hogy Magyarországon ma szigorúan tilos a cigarettareklám. Nemcsak hogy a fiatalok férnek hozzá nehezebben, hanem szigorúan tilos cigarettareklámmal kampányolni. A világban a legnagyobb reklámozók között a Philip Morris van, aki kilóra veszi meg az országokat, kormányokat, hatalmakat, gazdasági szereplőket és a piacot is annak érdekében, hogy a régi és az új termékeit rázúdítsa a világra. Hozzáteszem, hogy a 27 európai uniós tagországban ilyen mélységű átalakítást a multinacionális vállalkozásokkal szemben senki nem valósított meg, mint a mi parlamenti többségünk, és azt is hozzáteszem, hogy a kiskereskedelmi rendszerek átalakítása kapcsán ez volt a legsikeresebb lépésünk. Lengyelország az elmúlt héten nyerte meg a kiskereskedelmi különadó bevezetésével kapcsolatos európai uniós bírósági eljárást. Mi sajnos erről lehátráltunk, de remélem, a kormány megfontolja a különadók újbóli bevezetésének a lehetőségét és a multik megregulázását, nem csak a dohányzás területén. 2014-ben kialakítottuk a nagykereskedelmet, és sikerrel alakítottuk ki. Emlékszem, a 2014-es cikkekben mindenki attól tartott, hogy nem lesz ellátva az ország, tehát mi lesz azzal a 2,5 millió dohányossal. Ma Magyarországon 5300 trafikkoncesszió van, az 5300 koncesszió lefedi az ország 99 százalékát. Körülbelül százezer olyan honfitársunk van a 8 millió felnőtt választópolgárból, aki nehezebben jut hozzá dohánytermékhez, de ők többségükben 50-150 fő közötti kistelepülésen laknak, ezt pontosan látniuk kell, de az ország ellátásáról is gondoskodott a jogalkotó, a nagykereskedelem pedig digitalizált, elektronikus úton követhető formában történik. 2016-ban továbblépett a kormány, hiszen az e-cigik és a dohánytermékek bizonyos kiegészítő elemeit is beterelte a dohány-kiskereskedelembe, és 2017-ben még az ízesített cigarettákat és a pattintós cigarettákat is betiltotta. Itt szeretnék egy megjegyzést tenni képviselőtársaim számára. A következő tíz év egyik nagy vitája lesz a dohányzás területén az, hogy a régi, hagyományos típusú dohánytermékek, a cigaretta kifutóban vannak. Azzal kell számolni a nyugati világban, ott, ahol a népegészségügy, az egészséges életévek számítanak, hogy ki fogják vezetni a következő húsz évben a régi típusú cigarettát, és azzal kell számolni, hogy az e-cigi és az új típusú dohánytermékek pedig jönnek fölfelé. Politikusokat megvásárolva azzal kampányolnak a multinacionális cégek, hogy ezek az új típusú dohánytermékek nem okoznak tüdőrákot. Nyilván a mondandóm első részéből következett az, hogy ez mennyire fontos kérdés például Magyarországon a halálozásokat és a népegészségügyet illetően. Nagyon óvnám a kormányt és a parlamenti többséget és ellenzéki képviselőtársaimat is attól, hogy ezt a multinacionális dumát benyalja bárki is. Semmiféle kutatás nem bizonyítja azt, hogy kevésbé lennének veszélyesek az egészséges életre ezek az új típusú dohánytermékek vagy az e-cigaretta. Az Amerikai Egyesült Államok kormánya nem fogadja el a Philip Morris érvelését, és ezeket a dohánytermékeket komplex módon próbálja visszaszorítani és tiltani. Nagyon nagy kérdés lesz, hogy engedjüke ezek forgalmazását, próbáljuke kontroll alatt tartani, megpróbáljuke kitiltani ezeket és kiszorítani, vagy pedig úgy járunk, mint a hagyományos cigarettával 100-150 évvel ezelőtt, hiszen ne felejtsék el, az emberiség több évezredig élt úgy, hogy nem cigarettázott, csak az elmúlt 100-150 évben lett tömegtermék a cigaretta, elsősorban a marketingnek, a reklámnak és egy új életforma kialakításának köszönhetően az alkoholfogyasztás és a cigarettafogyasztás az elmúlt 100-150 év jóléti társadalmaiban növekedett radikálisan. 2018-ban bevezettük a nyomonkövetési rendszert, ami 2019 óta él, és most javaslatot teszek ezen törvények átalakítására a tisztelt képviselőtársaimnak, bár hozzáteszem azt, hogy a jogállami próbákat kiállta az eddigi jogalkotás, és ezért egy egységes, komplex rendszerről van szó. Finomhangoláshoz kérem a képviselőtársaim támogatását, és a továbblépés előkészítését javaslom. A finomhangolás abban áll, hogy számos kérdésben szigorítani kell. Például a vámhatóság vizsgálja a trafikokat; erről szól már konkrétan az előterjesztés. Meg kell határoznunk, hogy mikor kell elvenni a koncessziós jogot például, ha háromszor kiskorút szolgálnak ki , meg kell határoznunk azt, hogy mikor kötelező bírságot kiszabni. Változtatnunk kell azon, hogy hány főre kötelező egy koncessziót kiírni. Ma Magyarországon 3000 fő/darab a koncessziószám, szeretném, ha ez 4000 fő/darab lenne azért, hogy folyamatosan fölmenő rendszerben, a mai koncessziós jogokat nem érintve, hanem a következő koncessziós kiírást illetően csökkenjen folyamatosan a trafikok száma, mert meggyőzhetetlen vagyok és elszánt vagyok abban, hogy ki kell vezetni a következő húsz évben a hagyományos dohánytermékeket. Ennek az egyik módja a hozzáférés korlátozása. Legalább ilyen fontos, hogy az e-cigarettával, új típusú dohánytermékkel kapcsolatos termékeket, kiegészítő termékeket, reklámtevékenységet tiltani, korlátozni kell, és be kell vinni a teljes állami, adóhatósági kontroll alatt tartott trafikokba. Szeretném azt is elmondani, hogy szeretném, ha a nikotinmentességet ígérő e-cigarettával kapcsolatos minden segédeszköz, minden kiegészítő eszköz kereskedelme is ellenőrzött és kontrollált keretek között zajlana, és onnan kitiltanánk a 18 év alattiakat, tehát a 18 év alattiak kiszolgálására nem lenne lehetőség. A közvetett reklámozásra vonatkozó szabályok módosítására tettem javaslatot a törvény előterjesztésében, annak érdekében, hogy az egyes dohánycégek a kiskapukat ne tudják kijátszani. Azt is fontosnak gondolom tehát, hogy szigorú szabályok vonatkozzanak arra, hogy el lehet veszíteni a trafikkoncessziót, szigorú szabályok vonatkozzanak arra, igazi jogállami megtorlás legyen, hogyha valaki kiskorút szolgál ki. A trafikosok érdekszövetsége kezdeményezett olyan könnyítéseket, amelyek elsősorban az öröklési szabályokra vonatkoznak; ezzel külön foglalkozik a törvényjavaslat, hiszen salátatörvény tárgyalásához kérem az önök támogatását és részvételét. Ez arra vonatkozik, hogy egyéni vállalkozók nyertek koncessziót, szeretnének bt.-vé átalakulni, szeretnék az öröklési szabályokat könnyebbé tenni, és szeretnék az öröklési eljárás határidejét meghosszabbítani egyről két esztendőre, tekintettel arra, hogy egy család életében komoly vagyont képez egy koncessziós jog. Ennek a családban való megmaradását szerintem érdekünkben áll támogatni, és ezeket a könnyítéseket megadni; mint ahogy a trafikosok számára fontos az, hogy pontosan mit is árulhatnak a trafikban. Radikális könnyítéseket nem javaslok, a kapu kinyitását nem javaslom; pontosító rendelkezéseket tartalmaz az árusítható termékek körét, illetve a nyitvatartást illetően is. Az egész rendelkezéscsomag, amit önök elé tettem, döntő mértékben pontosító, csiszoló jellegű, az alapkoncepción nem változtat, azonban vannak benne olyan szigorító jellegű rendelkezések, amihez mindenféleképpen kérem a képviselőtársaim támogatását. Alkalom van arra, hogy a vitában részt vegyenek, alkalom van arra, hogy módosító indítványokat nyújtsanak be, amelyek mérlegelésére készen állok, és minden kezdeményezést szívesen veszek. A miniszterelnök asztalára és a kormány asztalára letettem egy intézkedésicsomag-javaslatot, aminek egyik pontja ez. Vannak más pontjai is, hiszen javaslom annak a megfontolását, hogy hogyan lehet még korlátozni a dohányzást. Például a gépjárműben való dohányzás; például fölmerült a KDNP-s képviselőtársaim körében a társasházak közös területein való dohányzás tiltása és kérdése, ami egy újabb parlamenti vitára adna alkalmat; és fölmerül még számos intézkedés, amelyeknek egyik, a társadalom és a politikai közvélemény ellenállását és nagy vitát kiváltó javaslata volt az, hogy a 2020 után születettek esetében vonjuk meg azt a jogot, hogy őket kiszolgálják 18 éves korukban a trafikban, tehát 2038-ban, az akkor 18 évesek egyszerűen ne vásárolhassanak már cigarettát. Úgy gondolom, hogy előbb-utóbb a gazdasági és demográfiai szempontok miatt nem marad más lehetősége a kormányzatnak, mint hogy ehhez a dologhoz hozzájáruljon, ezt a lépést támogassa. Megértem azokat a vitákat, amelyek alapvetően jogállami, illetve alapjogi viták, arról szólnak, hogy vajon az embernek joga vane ahhoz, hogy saját magát elpusztítsa; vajon születésnél fogva jogom vane ahhoz, hogy veszélybe sodorjam az egészségemet, kockáztassam az életemet, és adott esetben cigaretta után nyúljak vagy alkoholt fogyasszak. Nehezen felülírható ez a jog, egyetlen dolog írja felül: másoknak az egészséges élethez való joga. Senkit önmagától megmenteni természetesen nem tudunk, de szerintem mindannyiunknak erősebb a jogunk ahhoz, hogy egészségesen éljünk, mint embertársainknak az a joga, hogy saját magukat elpusztítsák, és ezzel bennünket is veszélybe sodorjanak. Mindezen javaslati pontok megfontolását kérem a képviselőtársaimtól, és köszönöm szépen, hogy tájékoztathattam önöket ennek a kérdésnek a jelentőségét illetően. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[11.40]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most megkérdezem Fónagy János államtitkár urat, hogy kíváne a kormány nevében felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen. Államtitkár úr, öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány politikájának kiemelt, fontos pontja az egészséges környezet megőrzése, valamint az egészséges életmód kialakításának elősegítése. Az életminőség javítását alapvető célnak tekintjük. Különös jelentőséggel bír a fiatalok egészségtudatosságának kialakítása, megerősítése és őrzése. Ezen hosszú távú célok elérésének egyik eszköze a dohánytermékek kiskorúak számára való hozzáférhetőségének korlátozása, továbbá a magánélethez fűződő jogok tiszteletben tartása mellett védelem nyújtása a nemdohányzók, a várandós nők, a betegek számára, hiszen az egészséges környezethez fűződő alkotmányos jogok biztosítása az állam kötelezettsége. Mindezek szem előtt tartásával megvizsgáltuk a Lázár János országgyűlési képviselő úr által benyújtott, a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításával és a nemdohányzók védelmével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/6576. számú törvényjavaslatot. Az állampolgárok egészségmegőrzésének támogatása érdekében a piacon 2012 óta megjelenő, dohányzással összefüggő új trendekre válaszul, az irányadó szabályok szigorítását, pontosítását és kiegészítését szorgalmazva egyetértünk a vonatkozó törvényjavaslatban foglaltakkal, és megfontolandónak tartjuk annak támogatását. A törvényjavaslat a trafiktörvény hatálybalépése óta eltelt hat év gyakorlati tapasztalatainak jogszabályi környezetbe történő átültetését tartalmazza, és számos részlet tekintetében pontosítja a törvény szövegét, egyes helyeken szigorítva azokat. Egyértelműen szigorodnak a bírságolásra vonatkozó rendelkezések, több esetben kötelezővé téve a bírság alkalmazását jogsértések esetén. A dohánytermékek reklámozása kapcsán a jövőben megszűnne a dohányzással és dohánytermékekkel egybefüggő kiegészítő termékek kiemelt reklámozásának lehetősége, amely szintén a nemdohányzók védelmét szolgálja. A javaslat kitér a piacon megjelent e-cigaretta szabályozására, amelynek minden formája a jövőben kizárólag dohányboltban lesz értékesíthető. Kiemelt jelentőséggel bír, hogy az e-cigaretta töltőfolyadéka jövedéki termékké alakul, amely a jövedéki adóról szóló törvény módosítását is szükségessé teszi. A javaslat rögzíti az egyéni vállalkozóból betéti vagy más, korlátlan felelősséggel járó társasági formára való váltást. Lehetőséget teremt az árukínálat minimális bővítésére, ugyanakkor továbbra is szigorúan elválasztja a trafikokat a vegyesboltok körétől. A törvényjavaslat a megpályázható koncessziós jogosultságokra vonatkozóan is módosítja az irányadó rendelkezéseket. A kiadható koncesszió küszöbértékét megemeli 3000-ről 4000 főre. Ezek a rendelkezések mint ahogy a képviselő úr is utalt rá kizárólag a jövőre nézve alkalmazandók, kiosztott koncessziót a jogszabálytervezet nem tervez elvenni. A javaslat törvényi erőre emeli az összes korábbi pályázati kiírásban szereplő azon kívánalmakat, melynek értelmében a koncesszió jogosultja korlátlan felelősséggel tartozik a társaság működéséért, ugyanakkor lehetőséget biztosít a koncessziós szerződés módosítására. A javaslat orvosolja az elhúzódó hagyatéki eljárások azon hátrányos következményét, hogy az örökösök gyakran önhibájukon kívül nem tudták bejelenteni a koncessziós tevékenység folytatására irányuló szándékukat az egyéves jogvesztő határidőn belül. Erre a jövőben két év áll majd rendelkezésre mint objektív jogvesztő határidő. A javaslat az egységesítés érdekében a gazdasági társaságokhoz hasonlóan az egyéni vállalkozó számára sem engedélyezi, hogy a dohány-kiskereskedelmi koncessziós tevékenységgel szorosan össze nem függő tevékenységet végezzen. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításával és a nemdohányzók védelmével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló javaslat egyértelmű célja az állampolgárok egészségmegőrzésének támogatása, annak elősegítése, ezért kérem, hogy a törvényjavaslatot a képviselő úr által részletesen kifejtett társadalmi és gazdasági indokokat is figyelembe véve alapos megfontolással megvitatni, majd azt követően támogatni szíveskedjenek. Köszönöm figyelmüket. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Barcza Attila képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Amint önök is emlékeznek, az Országgyűlés még 2011 őszén fogadta el a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a dohánytermékek kiskereskedelméről szóló CXXXIV. törvényt, amely célul tűzte ki a 18 éven aluliak védelmét, valamint a multicégek helyett a magyar vállalkozások kezébe kívánta adni a dohány-kiskereskedelmet. Annak ellenére, hogy a trafiktörvény rendelkezései kiállták az idők próbáját, létrejött és hatékonyan működik mind a dohánytermék-kiskereskedelmi, mind pedig a központi dohányellátó rendszer, az uniós, illetve a hazai jogviták eredményei megerősítették azon intézkedés jogszerűségét, hogy szükséges volt a gyakorlati tapasztalatok összegyűjtése és elemzése, majd ennek következtében a most előterjesztett törvényjavaslat kidolgozása. Az elmúlt évek tapasztalatai alapvetően igazolták annak az elképzelésnek a helyességét, miszerint újabb és szigorúbb eszközökkel kell fellépni a nemdohányzók védelme és a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorítása érdekében, melynek tekintetében az önök előtt fekvő T/6576. számú, a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításával és a nemdohányzók védelmével kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslat számos előremutató rendelkezést tartalmaz. Tisztelt Ház! A dohánytermékek közül az elmúlt időben elterjedt az elektromos cigaretta nagymértékű használata a dohányzók körében. Ennélfogva megnőtt az e-cigaretta, valamint az ehhez használatos töltőfolyadék forgalmazása is. A legfőbb probléma a kérdésben, hogy az elektromos cigarettát és a hozzá való különféle folyadékokat statisztikai adatok alapján az e-cigarettát használók 70-80 százaléka illegális, feketekereskedelmet folytató, külföldi internetes oldalakról rendeli. Ez a folyamat nagymértékben ellentétes a kormány azon törekvéseivel, amellyel a feketekereskedelmet próbálja visszaszorítani és minimális szintre csökkenteni a lehetőségekhez mérten. Fontos továbbá megemlíteni, hogy a különféle internetes portálok nem biztosítanak kellő védelmet a 18 éven aluliak kiszűrésére, ezáltal a fiatalkorúak számos elektromos cigarettát és töltőfolyadékot forgalmazó online felülethez hozzáférnek, és rendelhetnek ezekből a termékekből. Mindemellett lényeges kérdés, hogy milyen mértékben, illetve megfelelő módon történike az interneten értékesített töltőfolyadékok minőség-ellenőrzése. A törvénytervezet szigorító rendelkezései közül az egyik leglényegesebb, hogy az új dohánytermék-kategóriák kiegészítő termékei, valamint az e-cigaretták megfelelő ellenőrzések mellett minden formában csak és kizárólag a dohányboltokban kerülhessenek értékesítésre. Egyértelműen szigorodnak továbbá a bírságolásra vonatkozó rendelkezések. A korábbinál több esetben lesz kötelező jogsértés esetén a bírság alkalmazása. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat javaslatot tesz a jövedéki adóról szóló törvény módosítására is, amely értelmében a nikotinmentes e-cigaretta-töltőfolyadék is jövedéki termékké válna. A töltőfolyadékok jövedékiadó-mértéke pedig a jelenlegi 55 forint helyett milliliterenként egységesen 20 forintban kerülne rögzítésre, mellyel a javaslat célja a már korábban említett illegális, feketekereskedelem visszaszorítása lenne. [[11.50]] Az indítvány továbbá javaslatot tesz a trafiktörvény módosítási javaslataival összhangban a töltőfolyadék és az új dohánytermék-kategóriába tartozó termékekre vonatkozó zárjegy-kötelezettség előírására, figyelemmel arra, hogy a töltőfolyadékok és az új dohánytermék-kategóriák értékesítése is kizárólag dohányboltokban történhet a jövőben. Tisztelt Képviselőtársaim! Az önök előtt fekvő törvényjavaslat kiemelt célkitűzése a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorítása, a nemdohányzók védelme, amely, azt gondolom, mindenki által támogatandó kérdés. A Fidesz-frakció fontosnak tartja a dohánytermékek és a hozzá kapcsolódó kiegészítő termékek megfelelő ellenőrzöttségét és szabályozását, valamint az illegális kereskedelem visszaszorítását is, melyekkel kapcsolatban a törvényjavaslat előremutató rendelkezéseket tartalmaz. Az elhangzottak ismeretében kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy a Fidesz-frakcióhoz hasonlóan támogassák a benyújtott törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Szilágyi György képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon szép szavakat hallhattunk itt az előterjesztőtől is és a fideszes képviselőktől is a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításával és a nemdohányzók védelmével összefüggő egyes törvények módosításáról. Sok minden szóba került, ami nem is ehhez a törvényhez tartozik igazából, hiszen szerintem már a címével gondok vannak, sokkal egyszerűbb lenne, ha önök nem ilyen látványos címek mögé bújtatnák különböző piacok lerablásának a célját, hanem az lenne a törvény címe, hogy a dohánypiaci termékek forgalmazásával és árusításával kapcsolatos törvények. Ez a cím fedné le azt, amiről itt igazán szó van. Hiszen lehet itt arról beszélni és igaza is van az előterjesztőnek , hogy a dohányzásnak milyen káros hatásai vannak, milyen hatása van azokra az emberekre és azoknak az embereknek a környezetére, akik dohányoznak, ezek milyen egészségügyi kiadásokat jelentenek az államnak, és sorolhatnánk azokat, amiket valóban elmondtak, csak itt nem erről van szó. Mert ha ön azt mondja előterjesztőként, hogy ez egy nagyon fontos probléma, és az egészségtelen életmód és az önpusztítás mennyire nem lehet az egyénnek a saját joga, akkor azok az emberek, akik ezeknek a termékeknek a forgalmazásával foglalkoznak vagy pedig az árusításával foglalkoznak, ezek szerint ennek a negatív jelenségnek a vámszedői. És itt jön a következő probléma, hogy ezek között az emberek között, akik a legnagyobb hasznot húzzák vámszedőként ezekből az emberekből, nagyon sok az ön baráti köréhez tartozik. Innentől kezdve már meg is kérdőjeleződik az, hogy miről is van jelen pillanatban szó. Mert ön azt mondja, hogy mennyit kell tenni a dohányzás káros hatásai ellen. De akkor megkérdezem, képviselő úr, mennyi pénzt költöttek önök az elmúlt években prevencióra, mennyi pénzt költöttek felvilágosításra, mennyi pénzt költöttek ellenkampányra. Ha abból indulok ki, hogy egy dohányzással szemben és ha már a fiatalokról beszélt, és azt mondta, ha jól emlékszem, hogy a 13-15 évesek 70 százaléka elutasítja a dohányzást, ami nagyon helyes egyébként, de megkérdezem, tudja-e, hogy a költségvetésben most is, meg tavaly is, meg tavalyelőtt is mennyi pénzt irányoztak önök elő a sport népszerűsítésére, mert ez lenne az ellenpélda. Tudja, mennyit, képviselő úr? 25 millió forintot! Huszonötmillió forintot! Ennyivel népszerűsítették a sportot, ennyivel népszerűsítették azt a tömegsportot igazából, ami az egyik ellenszere lehetne a dohányzásnak. Aztán azt is mondta ön, hogy azzal tudják visszaszorítani és azzal érnek el nagy eredményeket, hogy egyre drágább a cigaretta. De, képviselő úr, ha egyre drágább a cigaretta, akkor az kinek jelent hasznot? Jelent egyszer az államnak, jövedékiadó-bevételből, áfabevételből. Jelent a forgalmazóknak és a dohánytermékek gyártóinak, hiszen egyre nagyobb lesz az árrés, egyre nagyobb haszonra, egyre nagyobb profitra tudnak szert tenni. És kinek jelent még hasznot? A feketepiacnak, mert minél drágább a cigaretta és minél inkább tiltják annak az árusítását, annál nagyobb lesz a feketepiac, hiszen emlékeztetem önt arra, és ön is említette a dohánytermékeket és az alkoholt egyben , Amerikában volt erre annak idején egy példa, amikor megpróbálták az alkoholtilalmat teljes mértékben bevezetni, aztán, tudjuk már történelmi szinten, hogy ennek mi lett az eredménye. Tehát ez a törvényjavaslat nem erről szól, mint ahogy annak idején sem erről szólt az eredeti törvényjavaslat, itt csupán a piac bővítéséről szól, arról szól, hogy ön a koncessziótulajdonosok érdekében milyen változtatásokat kíván bevezetni, és hogy próbálják meg most lerabolni egyébként az e-cigaretta és az új típusú dohánytermékek piacát, és azt is bevinni a haveroknak, a barátoknak és mindenki másnak az égisze alá. [[A jegyzői székben Gelencsér Attilát Földi László váltja fel.]] Egyébként 2010 óta egy precíz, tűpontos gazdasági machináció tanúi vagyunk. És még elismeréssel is adózhatnánk önök felé ezért a zseniális végrehajtásért, ha ez a gazdasági terv nem az ország szétrablását, a különböző gazdasági ágazatok bekebelezését hajtaná végre, és a célja nem az lenne, hogy a Fidesz hataloméhségének a biztosítása megmaradjon, és olyan erős gazdasági oligarchákat építsenek fel, akik önökhöz tartoznak, és akik később is önöket fogják majd támogatni. Ez a magyar gazdaság uralásáról szól, amit önök itt végrehajtanak, és ezt a gazdasági szabadrablást szerintem nyugodtan nevezhetjük gazdasági banditizmusnak is, ahol a családtagok, haverok, strómanok, a Fideszhez, Orbán Viktorhoz közeli emberek uralják a jelentősebb gazdasági szektorokat, a mezőgazdaságtól a kereskedelmen át a turizmusig, sorolhatnánk. És ennek az egyik első gazdasági területe volt a trafikkoncesszió és a trafikok. Ez a volt a legelső szinte, amire önök rögtön rátették a kezüket. Ugye, emlékeznek még rá, hogy a dohánytermékek piacánál 2013 óta csak nemzeti dohányboltban árusíthatnak cigarettát, az erre jogosító dohánykoncessziót pedig hitbizományként osztották ki a jelentős részben kormányközeli vállalkozók holdudvarának. Emlékszünk még arra, hogy ezt az egész koncessziót önök hogy vezényelték le; emlékszünk arra, hogy tele voltak az újságok azzal, hogy kik nyerték meg ezeket a koncessziókat annak idején. És a dohánytermékek piacának felépítése és működtetése mutatja meg talán a legjobban a Fidesz igazi arcát: nem számít semmi, csak a pénz. A barátoknak, a családtagoknak, a fideszes maffiához tartozóknak biztosított minél nagyobb profit számít kizárólag. És a munkavállalókkal, a dolgozókkal pedig nem foglalkoznak, rabszolgaként tekintenek rájuk, akiknek egy dolguk van: hogy kiszolgálják azokat a fideszes nagyurakat, akiknek a pénzt keresik igazából. A trafikokat odaadták a haveroknak, aztán jött a következő nagy falat ezen a piacon: ugye, a trafikok ellátására nyilvános pályázatot nem írtak ki, a nagykereskedelem egyetlen cég monopóliuma lett, ez pedig az Országos Dohányboltellátó Kft. Gondolom, ismeri az előterjesztő ezt a társaságot, hiszen kifejezetten erre a célra gründolta a Sánta János érdekeltségében álló Tabán Trafik Zrt. és a BAT Pécsi Dohánygyár Kft. A trafikellátó 49 százalékban a BAT-é, a többség a Tabán Trafiké, és Sánta János pedig, mint tudjuk, Lázár János hódmezővásárhelyi vállalkozó-holdudvarába sorolható. Úgy vált országosan ismertté Sánta János, emlékeznek rá, amikor a trafiktörvényt itt tárgyaltuk, hogy ennek a trafiktörvénynek az egyik változatát véletlenül a saját gépéről küldte el, tehát valószínűleg ő írta, és ez kiderült. És akkor is itt szó volt ebben a Házban, hogy az egyik törvénytervezet-változat itt keletkezett, de ez nagyon senkit nem érdekelt. Csak hogy pár szót mondjak Sánta Jánosról, hogy ő mennyire komoly szereplője ennek a piacnak, amiről most is beszélünk és amin változtatásokat hajtunk végre: a Figyelő szerint a magyarországi top 200-as cégek listáján igazán előkelő helyen szerepel az ő cége, hiszen ha már említette Lázár úr a Tescót, akkor közvetlenül a Tesco és a Magyar Telekom mögött az Országos Dohányboltellátó Kft. a 14. helyen van, 2017-ben 543 milliárd forintos nettó árbevétellel. [[12.00]] Sánta Jánosnak van egy másik cége is egyébként, az 2017-ben 556 milliárd forintos nettó árbevételre tett szert, ez a Ventas Coffee üzletrészeiből álló kft., ez 48,41 százalékban Sánta Jánosé, a fiával együtt 50 százalékos részesedésük van, és a cég másik fele itt jön az érdekesség ismételten egy hódmezővásárhelyi vállalkozó családé, a Veszelovszki családé, és a Ventasnak, ennek a cégnek a konszolidációs körébe a következők tartoznak: Tabán Trafik Zrt., Dofer Zrt., Continental Dohányipari Zrt., Continental Tobacco Germany, Continental Tobacco Slovakia, Continental Tobacco Italy. Tehát folyamatosan lehet látni, hogy ezek a körök, akiknek az érdekében ön most benyújtott egy törvényjavaslatot, óriási szereplői ennek a piacnak. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Nagy pénz, ez tény, de vannak komoly problémák is, na nem a pénzzel, mert mint azt említettem, az számolatlanul ömlik ebből a piacból, hiszen vámszedőként ők ebből a negatív életmódból, abból, hogy dohányzik valaki, vámszedőként nagyon jól megélnek, és nagyon nagy pénzeket tudnak keresni, főleg akkor, ha egyre drágább lesz majd a cigaretta, egyre nagyobb lesz az árrés, még több pénzt tudnak majd keresni, az e-cigi behozatalával meg még több pénzt tudnak majd keresni, tehát ezek nagyon fontos kérdések. [[Dr. Lukács László György elfoglalja a jegyzői széket.]] De a probléma, tudja, hol van? Én azt hittem, amikor benyújtotta ezt a módosító javaslatot, hogy önök erre reagálnak. A probléma a dolgozókkal van, akik a trafikban dolgoznak, azokkal az emberekkel, akiket már említettem a felszólalásom elején, akiket folyamatosan kihasználnak, akiket folyamatosan kizsigerelnek, és akik nem megfelelő körülmények között kénytelenek végezni a munkájukat, ugyanis ezekben a trafikokban, aki ott dolgozik, soha nem látja a napfényt a munkaideje alatt, csak mesterséges fénynél kell dolgoznia, mert le kellett sötétíteni a trafikok portáljait, ezért nincs fény ezekben a helyiségekben. De a legnagyobb probléma nem is ez, és azt hittem, hogy erre reagál Lázár János, hiszen sorban jöttek az esetek. Emlékeznek a törökszentmiklósi esetre, amikor valaki bement és a trafikban tartózkodókat, mindenkit összevissza vert? Vagy emlékeznek a kaposvári esetre, amikor a 21 éves eladólányt mellkason, csípőn szúrták, és egy hajszálon múlt az élete? Vagy emlékeznek a pécsi esetre, amikor egyetlenegy bűnöző négy pécsi trafikot rabolt ki sorban? Vagy emlékeznek most legutóbb a Práter utcai esetre, ahol egy civilnek kellett a rablót kergetnie? Miért van ennyi támadás a trafikokkal szemben? Mert akkor, amikor valaki bűnözőként bemegy és rablást követ el, akkor nem látható kívülről. Tehát célponttá váltak a trafikok. Azt hittem, hogy erre reagálnak, és benyújtanak egy olyan módosítást majd, ami azt eredményezi amit szerintem meg kellene tenni, és erre be is fogok nyújtani egy módosító javaslatot , hogy ne kelljen ezeket az üzlethelyiségeket kívülről lefedni, tehát be lehessen látni az üzletbe, ezzel is megpróbáljuk megakadályozni azt, hogy bűnözők folyamatosan támadják ezeket a trafikokat, és életveszélyben legyenek azok az emberek, akik csak azért vannak bent a trafikban, mert ők ott dolgoznak, ebből a pénzből tartják el a családjukat, és ezt a munkát vállalták. De nem, láttuk a javaslatból, hogy a Fidesznek továbbra sem a munkavállalók a fontosak, csak a haszon és a profit, a munkavállalókra, a dolgozókra csak mint a rabszolgákra tekintenek, akik a munkájukkal szolgálják a fideszes nagyurakat. Tehát Lázár János dohányügyi biztos mondhatom így, mert hiszen ez így egyértelmű és érthető is azért nyújtotta be ezt a javaslatot, hogy az e-cigit, az elektromos cigaretták nagy piacát is be tudja vinni a haverok hatáskörébe, és innentől kezdve a haverok húzzák le a sápot azokkal az e-cigaretta-használókkal kapcsolatban, akik valószínűleg szenvedélybetegségből használják ezeket a termékeket. Én úgy gondolom, az, hogy most bele lett véve jó pár dolog, hogy csökkentenék majd a trafikok számát, meg ilyen fontos kérdéseket is belevettek, hogy engednének a trafikosoknak zsebkendőt is árulni, ami tényleg egy nagyon fontos része ennek a javaslatnak, vagy az is reklámnak számít, ha külön kivilágított helyre teszik a dohánytermékeket, ez mind-mind csak a körítés ahhoz az egyetlenegy célhoz, hogy az elektromoscigaretta-piacot is a fideszes haverok, a fideszes nagyurak, a különböző oligarchák uralják, és csak ők forgalmazhassák ezeket a termékeket, csak ők zsebelhessenek be minél nagyobb hasznot ezekkel kapcsolatban. Én úgy gondolom, hogy valóban nagyon fontos lenne a dohányzás elleni küzdelem, nagyon fontos lenne, és mindenben támogatni is tudnánk a Fideszt és támogatni is fogjuk, ha ilyen javaslatokat nyújtanak be , amely azt célozza meg, hogy minél kevesebben dohányozzanak ebben az országban, hogy a fiatalkorúaknál minél nagyobb mértékben legyen felvilágosító program és minél kevesebb számban nyúljanak a cigarettához, maximálisan támogatni fogjuk önöket ebben. Abban is támogatni fogjuk, ha például a sportot szeretnék majd népszerűsíteni, nem az élsportot, hanem a sportot népszerűsíteni a magyar társadalomban. Egy dologban viszont nem tudunk partnerek lenni, és így ebben sem leszünk partnerek, abban, hogy a piacot, a dohánytermékek piacát továbbra is az önök barátai, rokonai és oligarchái uralják, és minél nagyobb haszonra tegyenek szert. Ezért ezt a javaslatot nem fogjuk támogatni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Köszöntöm képviselőtársaimat. Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Csodálkoztam, amikor a Jobbik Szilágyi Györgyöt választotta vezérszónokának ennek a fontos témának, hiszen elég cinikus, amikor Szilágyi György arról beszél, hogy valamilyen káros szenvedélynek, valamilyen rossz dolognak kik a vámszedői, amikor tudjuk, hogy milyen hisztériát rendezett itt a szerencsejáték-törvénynél, a félkarú rablók betiltásánál, aztán később ki is derült, hogy itt a családi-rokoni-baráti érdekeltségek voltak azok a problémák, amik miatt ő nem tudta elfogadni azt, hogy az az intézményrendszer, az a gyakorlat, amely sok százezer magyar embert érintett a kocsmákban, vidéki helyeken, művelődési központokban és sok helyen kihelyezett félkarú rablók , olyan károkat okoztak a magyar családoknak [[Bana Tibor: Ti azért nagyobbat okoztatok!]] hogy lépni kellett; ezt nyilvánvalóan ő nem tudta támogatni. Ki is derült, hogy milyen érdekeltségek voltak itt. [[Z. Kárpát Dániel: Testvérem, ez milyen szakmai érv? Ne viccelj már!]] ost is Szilágyi képviselő úr a felszólalása egyik felében egy kicsit mint a dohánylobbi embere tűnt fel, hiszen támadja azt az intézkedést, hogy a cigaretták ne kerülhessenek kivilágított helyre, támadja azt az intézkedést, hogy a trafikok ablakaiban ne lehessen cigarettareklám, ne lehessen folyamatosan a cigarettás dobozokat és a cigarettás hirdetéseket nézni [[Arató Gergely: Ezeket pont nem támadta. Z. Kárpát Dániel: Erről nem beszélt, nem baj?]] ezért történik a lesötétítés; számos olyan intézkedést támad a képviselő úr, amely nyilvánvalóan azt segíti, hogy a dohányzást visszaszorítsuk Magyarországon. Ennyi szót talán megérdemelt a jobbikos képviselő úr felszólalása. [[Z. Kárpát Dániel: De nem is beszélt arról…]] Magyarország Kormányának és a Fidesz-KDNP parlamenti többségének…
Azt gondolom, vezérszónoklat folyik… [[Közbeszólások a Jobbik soraiban, köztük Z. Kárpát Dániel: Ebben a Házban nem szabadna hazudni!]]
Nyilván fáj önöknek, ez az igazság, ezért kiabálnak, de ezt majd a későbbi felszólaláskor ki is fejthetik.Kiemelt prioritása a kormánynak és a Fidesz-KDNP parlamenti többségének a dohányzás visszaszorítása, különösen a fiatalkorúak védelme. S azért itt hallhattunk arról, hogy számos eredményt elkönyvelhet magának a kormányzat és az Országgyűlés is azokkal az intézkedésekkel, amelyeket meghozott és hozzáteszem egyébként, azokkal a preventív intézkedésekkel is, amelyeket az elmúlt években meghoztunk. A dohányzás visszaszorítása, különösen a fiatalkorúak védelme érdekében például az iskolai egészségfejlesztésben a rászokás megelőzésével, a leszokás támogatásával kapcsolatban számtalan program indult, és az iskolai egészségfejlesztésnek kifejezetten a része ez a program ezeket hiányolta Szilágyi György képviselő úr , és közel száz egészségfejlesztési iroda működik az országban, amely csatlakozott a dohányzásellenes programhoz, ezek is részesülnek egyébként kormányzati pályázati támogatásokban, ezeket is hiányolta a képviselő úr. Pontosan ezek az egészségfejlesztési irodák foglalkoznak azokkal a leszokási programokkal, amelyek immár ezeknek az irodáknak az eredményeképpen 25 ezer embert segítettek hozzá a leszokáshoz vagy a leszokáshoz vezető úthoz. Számos jó példát lehetne itt mondani, amelyek el is hangzottak korábban, de nem véletlen az, hogy az Egészségügyi Világszervezet is felfigyelt arra, hogy Magyarország milyen fontos munkát végez a dohányzás visszaszorítása érdekében, ezért 2013-ban Orbán Viktor miniszterelnök úr pontosan ezért meg is kapta az Egészségügyi Világszervezet egyik ehhez kapcsolódó díját. A most előttünk fekvő törvényjavaslatban négy törvényt kíván módosítani az előterjesztő, hiszen a politikatörténetben trafiktörvényként elhíresült rendelkezés kiállta az idő próbáját, ugyanakkor az elmúlt évekre visszatekintve fontos és szükséges volt a gyakorlati tapasztalat begyűjtése, fontos volt ezeknek az elemzése, majd ennek következtében egy megszületendő, most előterjesztett törvényjavaslat kidolgozása. [[12.10]] Így a törvénytervezet számos részlet tekintetében pontosítja az eredeti törvény szövegét, illetve további szigorító rendelkezéseket vezet be. A szigorító rendelkezések között első helyen említhető meg, hogy a jövőben az új dohánytermék-kategóriák kiegészítő termékei is, valamint az e-cigaretták minden formája, az utántöltő folyadék, a flakon, a dohányzáshelyettesítő nikotintartalmú termékek, az új dohánytermék-kategóriák és ezek kiegészítő termékei csak dohányboltban lesznek értékesíthetőek, és a fiatalkorúak védelmére vonatkozó rendelkezéseket e témakörre is kiterjeszti ez a javaslat. Mindazok, akik a fenti termékeket e rendelkezések hatálybalépését megelőzően jogszerűen forgalmazták, a hatálybalépést követő 120 napig ezen termékeket még tovább forgalmazhatják, azonban új termékeket már nem szerezhetnek majd be. Üdvözlendő szigorításokat, fontos, azt is mondhatnám, hogy kisebb lépéseket, de nagyon fontos lépéseket tartalmaz a törvénymódosítás, hiszen olyan helyeken, például a reklámtevékenységben a kiegészítő termékek reklámtevékenységének betiltása is olyan fontos szigorítás, amellyel, amikor ezek a termékek, például az e-cigaretta kívül volt a trafikhálózaton, akkor ezeknek a reklámozása, a fiatalkorúak körében a népszerűsítése kapcsán, illetve a szabadabb forgalmazása miatt könnyebben hozzájutottak vagy találkoztak ilyen jellegű reklámmal, ilyen jellegű hirdetéssel vagy akár webshopokkal a fiatalkorúak. Ez nyilvánvalóan nem helyes irány, ezért kell módosítani ezt a részt is. Nagyon üdvözlendő módosítás a bírság kiszabása, hiszen kötelezővé tenné a törvényjavaslat a bírság kiszabását akkor, hogyha fiatalkorút dohánytermékkel szolgálnának ki. Itt nem lesz többé mérlegelési jogkör ennek következtében, illetve három ilyen alkalom után a koncessziót is elveszíti az adott trafik. Fontos, hogy a szöveg pontosítása rendezi, hogy a dohánytermék-kiskereskedőket akkor lehessen bírsággal sújtani, ha reálisan felmerül vagy fel kell hogy merüljön a gyanú az eladóban. Itt még jobban ki lehet majd szűrni a fiatalkorúak esetében ezeket a visszaéléseket. Nagyon fontos, amit itt képviselőtársam, a benyújtó képviselő már említett, hogy bár ebben a törvényben ez nincsen megnyitva, mi szorgalmazzuk a társasházakban is a szigorúbb szabályozást, hiszen jelenleg a zárt terekre, zárt, közös használatú terekre van kifejezetten szigorú szabályozás a magyar jogrendben, ugyanakkor a szabad közös használatú terekben, mint az előtér, a kert, az udvar és a különböző, garázsok előtti terek, azok olyan helyiségek, olyan területek, amelyeken jelenleg nincsen olyan szigorú szabályozás. Ebben szerintem még tovább mehetnénk, és el lehetne érni több mindent, hiszen itt a lakóközösségnek kellene döntenie arról, vagy a lakóközösség egy bizonyos százalékának kellene döntenie arról, hogy ezeken a közös területeken ne legyen megengedhető a dohányzás a továbbiakban sem. Tehát nyilvánvalóan ezt a törvényjavaslatot elsősorban a fiatalkorúak védelme miatt támogatjuk, másodsorban a dohányzás visszaszorításáért tett lépések szigorításában, hiszen ez nagyon fontos a bírság tekintetében, a kereskedelmi forgalom tekintetében és azokban a kérdésekben, amelyeket ez a törvényjavaslat kisebb szigorításokkal rendez. Szerintünk ez egy fontos állomás a dohányzás visszaszorításáért végzett munkánkban, de nagyon fontos, hogy ezen a ponton itt ne álljunk meg, hanem később is további intézkedésekkel, ötletekkel és közös munkával mind az egészségfejlesztés érdekében, mind a dohányzás visszaszorítása érdekében közösen tudjunk együtt dolgozni. Ezért a KDNP-frakció támogatja a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Tóth Csaba képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a nemdohányzók védelmével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló törvény a címében foglaltakkal ellentétben egyáltalán nem a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról szól. Ugyanis az egyetlen, a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorítására valóban alkalmas pontja a javaslatnak a bírság kiszabására vonatkozó szabályokban jelenik meg. A javaslat értelmében ugyanis mostantól nemcsak lehetősége lesz a hatóságnak arra, hogy bírságot szabjon ki a dohánytermék árusítójára, ha kiskorúnak árul dohányterméket, hanem a bírság kiszabása a hatóságnak kötelező lesz. Természetesen ez a rendszert nem fogja nagymértékben javítani, az kijátszható marad, hiszen a fiatalok a mai napig hozzá tudnak jutni dohánytermékekhez, ha akarnak. A trafikok oldaláról a lebukás esélye pedig nem nevezhető túlzottan magasnak, ennek ellenére a kötelező bírságolás bevezetése mindenképpen pozitívan értékelendő. A javaslat azonban továbbra is fenntartja a trafikokra vonatkozó szabályozás egy rossznak mondható elemét. Ez alapján a sok rablást megkönnyítő sötétítő fóliának továbbra is fenn kell maradnia az üzletek ablakain, hiába is kérték azok levételét a biztonságukat féltő eladók. A javaslat valódi célja azonban nem a fiatalkorúak és nemdohányzók dohányzással szembeni védelme, hanem egy másik, sokkal kevésbé támogatható cél. Ez a cél pedig nem más, mint hogy a trafiktulajdonosokat az eddigiekhez képest még jobb helyzetbe hozzák, hogy ők még több bevételt realizálhassanak. Azokat a trafiktulajdonosokat akarják még jobb helyzetbe hozni, akik nyertesei voltak a 700 milliárd forintot jelentő dohánypiac kiskereskedelmi újraelosztásának, és akik sok esetben semmilyen dohányforgalmazási tapasztalattal azt megelőzően nem rendelkeztek. A javaslat legjelentősebb változása az lenne, hogy gyakorlatilag minden, a dohányzással kapcsolatos terméket csak trafikban lehetne vásárolni. Ebbe a körbe tartozik az e-cigaretta, illetve annak kiegészítő termékei is, amelyeknek kizárólag a trafikokban kapható dohánytermékek közé sorolásával egy alapvetően koncepcionális hibát követ el a módosítás. Ahogyan azt már egy korábbi törvényjavaslat vitájában is elmondtuk, az elektronikus cigaretta hozzájárul a dohányzók számának csökkenéséhez úgy, hogy az e-cigaretta egyébként 95 százalékban kevésbé ártalmas az egészségre, mint egy átlagos cigaretta. Sőt, az e-cigit kifejezetten sikeresen alkalmazták arra, hogy segítséget nyújtson a dohányosoknak a leszokásban. Ezeket a korábban elmondott érveket jelen esetben is csak ismételni tudom, ugyanis a jelen javaslat kapcsán nincs másról szó, mint hogy az elektronikus cigarettákat, illetve annak kiegészítő termékeit is csak trafikokban engedik majd árulni ezt követően. Ezzel jelentősen korlátozzák annak a terméknek a forgalmazását, amely a dohányzáshoz képest egy egészségesebb alternatívát jelenthet. Az e-cigaretta trafikokban történő árusítása nem szolgálja a közegészségügyi célokat, hiszen egy olyan közegbe kényszerítjük be a fogyasztót, ha bármiféle kiegészítőt akar vásárolni, ahol rengeteg, az egészségre sokkal károsabb termék található. Így az e-cigarettában rejlő azon lehetőség, hogy a rendes cigarettáról való leszokást elősegítse, elvész, hiszen egy leszokóban lévő dohányost nem lehet egy dohányboltba kényszeríteni, majd reménykedni, hogy nem fog a függőségét jelentő dohánytermékekből vásárolni. A jelenlegi trafiktulajdonosokat további előnyökhöz juttató pontokat is találunk a törvényjavaslatban. Először is, jelentősen csökkenne a trafikok száma, a jelenlegi 3 ezer lakos/trafik számarány 4 ezer lakosra emelésével. Ez egy átlagos fővárosi kerületben például azt jelenti, hogy 40 helyett csak 30 ilyen bolt működhetne, ha 120 ezer lakossal számolunk. Ez persze a jelenlegi koncessziókat nem érinti, azok ugyanis 20 évre lettek kiosztva, viszont gyakorlatilag megakadályozza új szereplő piacra lépését, tehát azt, hogy a jelenlegi tulajdonosoknak új vetélytársai jelenhessenek meg. Ezt a javaslatban több, a fiatalkorúak védelméhez egyébként semmilyen formában nem kapcsolódó szabály is alátámasztja, mint például a koncesszió meghosszabbítására nyitva álló határidők változása az eddigi jogosult halála esetén. Másodszor, az elektronikus cigaretta töltőfolyadékának jövedékiadó-mértéke csökken, milliliterenként 55 forintról 20 forintra, vagyis az ezeken lévő adóteher majd’ harmadára csökken. Amikor a dohánypiacot évekkel ezelőtt újraosztották, már felmerült problémaként, hogy olyan személyek nyertek jogot a trafikok üzemeltetésére, akik semmiféle, a dohánytermékek forgalmazására vonatkozó tapasztalattal nem rendelkeztek. A tapasztalatlanságuk jelen esetben is adott, hiszen az elektronikus cigaretta nem egyszerűen egy újabb dohánytermék, hanem egy olyan eszköz, amelyre specializált üzletek jöttek létre, a termékárusítás és a szervizelés körében egyaránt. Végezetül pedig felmerül a kérdés, hogy miként is szolgálja a fiatalkorúak dohányzás elleni védelmét a dohánytermékek egy részére vonatkozó adócsökkentés. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Azt mondják, hogy egy csepp ecet megront egy hordó bort. Itt nem egy csepp ecet van ebben a törvényjavaslatban, hanem egy jó vödörnyi, mert azt hiszem, abban nincs köztünk vita, ebben én egyetértek képviselő úrral, amikor azt mondja, hogy abban a Házban valószínűleg széles körű egyetértés van, hogy keresni kell a módot egyrészt a nemdohányzók védelmére, másrészt a dohányzás visszaszorítására, ezen belül különösen a fiatalkori dohányzás visszaszorítására. [[12.20]] És vannak is olyan intézkedései ennek a törvényjavaslatnak ezt Nacsa képviselő úr kedvéért mondom, aki ezt, úgy tűnik, nem értette meg Szilágyi György felszólalása alkalmából , vannak olyan részei ennek a törvényjavaslatnak, amelyek valóban ebbe az irányba mutatnak, és amelyeket az ellenzék, a Demokratikus Koalíció biztosan tudna támogatni. Nem ezekkel a típusú intézkedésekkel van tehát a baj. Kétfajta olyan probléma van, amire szeretném felhívni a figyelmüket, és ami miatt ez a törvényjavaslat nem a megnevezett célokat, hanem egészen más, leginkább üzleti célokat szolgál. Egyrészt nem javítja azokat a rendelkezéseket, hanem inkább ront rajtuk, amelyek létrehoznak egyfajta speciális monopóliumot ezen a területen, bizonyos üzleti köröknek osztják ki a koncessziókat akár a nagykereskedelem, akár a kiskereskedelem területén. Drága Lázár János képviselő úr, ne haragudjon, de minket az, hogy nem a multik, hanem az ön haverjai intézik a dohány-nagykereskedelmet, nem nagyon nyugtat meg, nem is érdekel, ez az önök magánügye, és ennek érdekében törvényjavaslatokat az Országgyűlés elé hozni ugyan lehet, ezeket megszavaztatni is meg lehet, de azt, hogy mi lelkesedjünk eziránt, talán ne tessék elvárni tőlünk. Mint ahogy a dohány-kiskereskedelemben is az történik, hogy jól behatárolható, a sajtó által feltárt üzleti körök szerzik meg saját nevükön és álnéven a koncessziók jó részét, másokat pedig politikai kegyként osztogatnak szét. Önök ezt a rendszert nemhogy szeretnék fenntartani, meg is akarják erősíteni, újabb koncessziókat léptetnek be a rendszerbe, hiszen már régen kaptak a hűbéresek valami kis birtokot, most újabb birtokokat lehet osztogatni, és hasonlóképpen pedig ugyanígy megerősítik ezeket a típusú üzleti viszonyokat. Azon meg és nem szeretnék hosszasan erről beszélni, hiszen képviselőtársaim ezt elmondák , azokon az ügyeken, amelyeken egyszerűen a józan ész alapján változtatni kellene, mint például a fóliázás ügye, ebben pedig nem érdekli önöket sem az üzletekben dolgozók, sem pedig a dohánykereskedelemmel foglalkozók érdeke, itt nem hajlanak arra, hogy valamilyen józan megoldást találjanak. Nyilván azt is teljesen értem, hogy mi a célja ennek a rendelkezésnek, félreértés ne essék, de akkor kell erre jó kompromisszumot találni. Általánosságban is azt gondolom, hogy ha az lenne a szándék, hogy a kiskorúak védelmét erősítsük meg, akkor bizonyára lennének olyan megoldások, amelyeket meg tudnánk közösen találni, de nyilván nem ez a szándék, ehhez önök például nem nyúlnak hozzá. Mi a másik terület, ami ennek a javaslatnak a célja? Nyilván észlelték önök és azok, akik ön helyett a törvényjavaslatokat szokták írni ezekben a témákban, hogy az e-cigaretta vagy az e-dohányzás egyre nagyobb szeletet hasít ki, és ismét nem az a szándék, hogy itt szabályozottabb viszonyok legyenek, meg nem az a szándék, hogy valamilyen módon védelmet nyújtsanak; az a szándék, hogy betereljék ezeket az eszközöket is a dohánykereskedelembe, nőjön a profit a nagykereskedelemben és a kiskereskedelemben, nőjön az állami bevétel is. Magyarán szólva: ez egyfajta pénzbehajtás azzal a speciális stichhel, hogy ráadásul nem is állami pénzbehajtás, hanem a magánpénzbehajtás eszközévé teszik ebben az ügyben ismét az Országgyűlést. Egyetértek azzal, hogy szükség van szabályozásra, ebben önöknek igaza van, de hát persze tudjuk, hogy a következménye ennek a szabályozásnak egyébként az lesz, hogy elkezdődik majd egy macska-egér játék, be lehet tiltani az internetet, mondván, hogy majd itt interneten rendelnek nyilván sarkítok , az internetes kereskedelmet, rá lehet állítani az adófizetők költségén a NAV-ot, hogy bontogassa fel az interneten rendelt csomagokat, vagy zárjon be weboldalakat, nem olyan egyszerű, egyébként ezt tudjuk, de hát lehet ezzel szórakozni, el lehet költeni erre egy csomó közpénzt annak érdekében, hogy a profit az ön szűkebb és tágabb üzleti és baráti körében realizálódjon az e-cigiből is. Tényleg ez a megoldás? Tényleg ez a cél? Nem az lenne a megoldás egyébként, hogy kialakuljon például az ilyen típusú termékek internetes kereskedésének egy olyan, megfelelő védelmet nyújtó, egyébként a kiskorúakat védő, a minőséget védő, az állami jövedelmeket biztosító rendszere, amelyik ugyanakkor nem dugja a fejét a homokba, és nem tesz úgy, minthogyha nem létezne internetes kereskedelem, és nem ebbe a világba menne a világ? Nyilván lehetne, ez lehetséges lenne, kivitelezhető lenne, csak éppen akkor az önök dohányboltokban és nagykereskedelemben érdekelt üzletfelei és barátai nem jutnának hozzá az ebből származó profithoz. Azt kell tehát mondanom, tisztelt képviselőtársaim, hogy mindenben számíthatnak a támogatásunkra, ami a kiskorúak védelmével, a nemdohányzók védelmével, a dohányzás visszaszorításával kapcsolatos, és semmiben, ami az önök üzleti érdekeit védi, és ennek a törvényjavaslatnak a döntő része sajnos ezzel foglalkozik. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Mivel kétperces felszólalásra senki nem jelentkezett, most további képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Nyitrai Zsolt képviselő úrnak, a Fidesz-képviselőcsoportból, aki mint előterjesztő csatlakozott a törvényjavaslathoz. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Igazából személyes érintettség okán kértem most szót, noha igazából abban a formában, hogy jómagam is több mint tíz évig dohányoztam, azonban már vagy 15 éve egy slukkot sem szívtam, ilyen módon, azt gondolom, át tudom érezni a dohányosok és a nemdohányosok helyzetét is. Az elmúlt években Magyarország Kormánya és a magyar Országgyűlés komoly döntéseket hozott és komoly lépéseket tett a dohányzás visszaszorítása érdekében és a nemdohányzók védelmében. Nehéz, de fontos döntés volt, hogy a nemdohányzók védelmében a munkahelyeken, nyilvános területeken, közösségi helyeken megszüntettük a dohányzás lehetőségét ehhez azért, azt gondolom, kellett bátorság. Jómagam az elmúlt évek távlatából úgy látom, hogy ezt a döntést a magyar társadalom elfogadta. A döntés hatására ugyanis csökkent a dohányzás mértéke és aránya, ez pedig kiemelt nemzetstratégiai és közegészségügyi cél. Minél nehezebben jut egy fiatalkorú dohánytermékhez, és minél kevesebb helyen tapasztal dohányzást, annál kisebb az esélye, a valószínűsége, hogy kipróbálja azt, hogy rászokik, és ezáltal függővé válik. A dohányzás káros az egészségre, vezető okként szerepel egy kazal súlyos betegség kialakulásában, ez pedig amellett, hogy kevesebben leszünk mi, magyarok, rendkívüli költségeket jelent az egészségbiztosítás számára. A magyar szabályozás, a magyar szigorítás mintaértékű a többi ország számára is. Biztos vagyok benne, hogy a dohányzás visszaszorításának, szigorításának már most vannak pozitív hatásai, és hamarosan nemzeti szinten is mérhető, érezhető lesz a pozitív hatás. Az ellenzéknek azt tudom mondani, hogy rossz az, aki rosszra gondol. Önöknek pusztán az üzlet a fontos, valamint a dohánycégek és a multik érdekeinek a képviselete, illetve védelme. [[Derültség és közbeszólások az ellenzék soraiból.]] Én arra biztatom a magyar Országgyűlést és Magyarország Kormányát, hogy a fiatalkorúak és a nemdohányzók védelmében menjen végig a megkezdett úton. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra következik Szilágyi György képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Inkább tegyünk úgy, mintha ezt az utolsó mondatot, amit most az előbb hallhattunk, nem is hallottuk volna, hogy nekünk fontos a haszon meg a pénz igen, arról szól ez a törvényjavaslat. De muszáj reagálnom Nacsa Lőrincre, aki azt mondta a felszólalásában, hogy ő emlékszik rá, és ő tudja, hogy mi volt itt a szerencsejáték-törvény tárgyalásának idején. Hát, képviselő úr, ön nem tudja, mert nem volt itt a Házban akkor még, tudja, akkor még nem fedezték fel azt a tehetséget, ami önben megvan, hogy ön hajlandó szemrebbenés nélkül elmondani bármilyen önnek leírt valótlanságot, és még talán azt sem fedezték fel, hogy Bagi úr írja az ön felszólalásait. De, képviselő úr, az felháborító, hogy ön új képviselőként itt, benn a Házban egyszerűen hazudik, de szembehazudik, hiszen azokat a dolgokat ön előtt szólaltam fel , amelyeket ön a felszólalása elején felhánytorgatott, hogy én ezt mondtam vagy azt mondtam, nem mondtam. Van itt egy jegyzőkönyv, meg lehet nézni. Ön szemenszedett hazugságot követett el. Még egy dolgot engedjen meg nekem, hogy elmondjam önnek, esetleg hátha ezt sem tudja: én úgy gondolom, hogy az előterjesztő egyébként, Lázár János önnel ellentétben a magyar parlament egyik legfelkészültebb képviselője, egy olyan képviselőről beszélünk, akivel számtalan, kifejezetten szakmai vitát folytattunk le az elmúlt években, és tudja, nekem ezért fáj ez a törvényjavaslat. Azért fáj ez a törvényjavaslat, ennek a törvényjavaslatnak a kommunikációja, mert önnel ellentétben Lázár János nem butaságból mondja azokat, amiket mond. Lázár János önnel ellentétben nem butaságból vagy leírt panelokból ködösít ezzel a törvénnyel kapcsolatosan, hanem pontosan tudja azt, hogy mit csinál, és pontosan tudja azt, hogy ő miket mond. Ez a probléma ezzel a törvénnyel kapcsolatban, hogy ez a törvény nem arról szól, amit önök itt elmondtak. [[12.30]] Az előterjesztőtől, Lázár Jánostól szeretném kérni azt, hogy én benyújtom ezt a törvénymódosító javaslatot, ha még ez nem is megfelelő önöknek esetleg, mert lehet, hogy van erre jobb megoldási javaslat, de én úgy gondolom, hogy nincs akkora visszatartó ereje annak, hogy be lehessen látni az üzletbe, attól még a kirakatba nem lehetne kirakni dohánytermékeket, hiszen én ilyeneket nem mondtam, nem is szeretném, hogy kint legyenek a dohánytermékek vagy bármi egyéb. De ha be lehet látni az üzletbe, és ezzel meg tudunk akadályozni esetleg több rablást, vagy emberéleteket tudunk megvédeni azáltal, hogy esetleg elriasztja a rablókat attól, hogy a dohányboltokat és a trafikokat szemeljék ki ezen cselekményükkel kapcsolatosan, akkor fontoljuk meg, hogy hogyan lehet azt úgy megoldani, hogy nem teszünk engedményeket a fiatalkorúakkal szemben. Tehát ettől még nem vásárolhatnának, ne legyenek szem előtt ezek a termékek, de védjük meg azokat a dolgozókat, akik bent vannak ezekben a trafikokban, ezekben a dohányboltokban, és tegyünk meg mindent annak érdekében, hogy az ő életük is megfelelő biztonságban legyen. Ezért mondom, hogy benyújtom ezt a módosító javaslatot. Ha még önök nem is tudják elfogadni, akkor kérem, tegyék jobbá, de valamit változtassunk ezen a helyzeten. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem képviselőtársaimat, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Megadom a szót Lázár János képviselő úrnak mint előterjesztőnek, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm szépen a hozzászólásokat. Köszönöm szépen képviselőtársaimnak a korrekt hozzászólásokat, különösen azoknak, akik a Fideszben és a KDNP-ben politizálnak. És semmiféleképpen nem veszem sértésnek ellenzéki képviselőtársaim hozzászólását, bár azt gondoltam, hogy egy lényegében pontosító, technikai jellegű törvényjavaslat kapcsán a személyeskedő tónustól mentesíteni tudjuk a Házat. Mostanában ritkábban veszek részt a parlamenti vitákban, de megnyugtató, hogy semmi nem változott a Házban az elmúlt esztendőkben, és valószínű, hogy ez még romlani is fog a következő időszakban. Ami a fölvetéseket illeti, szeretnék érdemben reagálni rájuk. Ha a dohányellenességről és dohányzásellenességről beszélünk, én minden képviselőtársamnak ajánlom azt a javaslatomat és kezdeményezésemet, amely elbukott a kormány ellenállásán, legalábbis prolongálásra került, ez pedig az, hogy hozzon az Országgyűlés egy törvényt én ezt javaslom , hogy a 2020. január után születetteket 2038-tól ne szolgálják ki a trafikokban, és akkor mindenki leheti a voksot, hogy most a dohányzás mellett van, ilyen lobbi, olyan lobbi, vagy dohányzásellenes. Én nem kevesebbet javaslok, mint hogy képviselőtársaim támogassák ezt az indítványt, hogy egy új generáció teljesen füstmentesen tudjon fölnőni, és Magyarország legyen füstmentes ország. Ha ellenzéki képviselőtársaim komolyan veszik a dohányzás visszaszorítását és a fölnövekvő generáció sorsát, akkor ezt az indítványomat reményeim szerint tudják támogatni, és akár még a kormány tiltakozása vagy tartózkodása mellett is sikerre tudnánk vinni ezt a törvényjavaslatot. Úgyhogy bízom benne, hogy a DK, az MSZP, a Jobbik vitában részt vevő képviselői intenzíven fogják támogatni azt a javaslatomat, hogy akkor a dohányzás teljes egészében tiltásra kerüljön Magyarországon a 2020 után született generáció szempontjából. Képviselőtársam valóban régóta dolgozik ebben a Házban Szilágyi György képviselőtársam , mint ahogy más képviselőtársaim is, sok vitánk volt már egymással, és sokszor beszélgettünk, de ilyen magas labdát ritkán ad föl képviselőtársam. Valószínű, hogy Latorcai János intenzív elnöki vezetése mellett nem volt idő fölkészülni, hiszen a sportra hivatkozik, hogy a sportra és a sport népszerűsítésére nem költünk eleget. Eddig azt hallgattam ebben a Házban, már kilenc éve, hogy a taorendszer értelmetlen és fölösleges. A taorendszer 500 milliárd forintot tett az utánpótlás-nevelésbe Magyarországon. Ennél nagyobb reklám, mint az a vita, amely a sportfinanszírozás körül zajlik kilenc éve, nem volt a sport mellett Magyarországon. Hozzátesszem, amit mondott, képviselő úr, igaza van, szerintem az egészséges életmód kialakításában a sportfinanszírozásnak döntő szerepe van, és beszéljünk világosan és egyértelműen: Magyarországon a taorendszer nélkül kistelepülési, települési szinten soha nem lett volna pénz a sportlétesítmények felújítására. Ahol nincsenek minőségi sportpályák, nincsenek normális öltözők, nincs normális uszoda, nincs normális kézilabda- vagy futballpálya, oda a gyerekek nem fognak elmenni sportolni. Azért mennek a gyerekek manapság többet sportolni, mert többet költünk sportinfrastruktúrára, és az egész kormányzati kommunikációban a sportolásnak, a mindennapos mozgásnak döntő szerepe van. Azért merem ezt mondani, hogy önnek igaza van a sport jelentőségét illetően, mert annak idején, 2004-ben az első polgármesterek közé tartoztam, aki támogattam a mindennapos testnevelés bevezetését önkormányzati költségen. Sőt, ajánlom képviselő úr figyelmébe, amikor személyeskedik, és az elkötelezettségemet vonja kétségbe, hogy polgármesterként az elsők között voltam, aki a nemdohányzók védelme érdekében a nemdohányzó munkahelyek kialakítását támogattam. Magyarországon Hódmezővásárhelyen voltak az első olyan játszóterek még a 2004-05-ös években, ahol tilos volt a dohányzás közterületen, óriási vitát kiváltva. Tehát nem hiszem, hogy alappal és joggal kérdőjelezheti meg az elköteleződésemet. Másrészről vannak barátaim, de mint ismert, kevés barátom van. Ezt sokszor számon is kérik rajtam a Fideszben, hogy túl kevés a barátom és túl sok az ellenségem. Azt tudom önnek mondani, hogy ha minden trafikos a barátom lenne, akkor az egy komoly erőt képviselne, tekintettel arra, hogy Magyarországon 4412 trafikkoncessziós jogosult van. Tehát 5003 koncesszió van és 4412 ember kezében van. Hogy ez nem kevés, azt jól mutatja, hogy Magyarországon 8 ezernél kevesebb háziorvos működik. [[Derültség.]] Tehát aki ezzel a hálózattal rendelkezne, ha rendelkezne ezzel valaki, annak valóban komoly társadalmi befolyása volna. Én nem rendelkezem ezzel a hálózattal, kétségtelen tény, de nem tagadom, képviselő úr, és soha nem is fogom eltagadni, hogy Magyarországon az egyik célunk a dohányzás visszaszorítása, ebben egyetértek önnel, a fiatalok megvédése. Szerintem a kereskedelem korlátozása, hogy egy gyerek nagyobb kockázat mellett, tulajdonképpen csak csalás árán tud hozzájutni a cigarettához, hogy beküldi maga előtt a nála idősebbet, és mondjuk, a multinacionális cégeknél péntek és szombat éjszaka nem tud venni cigarettát, ez igenis a hozzáférést korlátozza. Tehát megrendíthetetlen állítás az, hogy kontrollált, ellenőrzött körülmények között, amikor a trafikos a személyes egzisztenciáját kockáztatja, ha egy fiatalkorút kiszolgál, hiszen beszüntetik a trafik működését, most el fogja veszíteni véglegesen a jogát, óriási, 5 millió forintos bírságokat kell kifizetnie, nem fogja kiszolgálni a fiatalkorúakat. Napi gyakorlat volt, rengeteg fölvétel készült, rengeteg tudósítás arról, hogy a nagyáruházakban korlátlanul szolgálták ki a szórakozni igyekvő fiatalokat péntek és szombat este mindenféle gond nélkül. Higgye el, képviselő úr, hogy a kereskedelem korlátozása, a hozzáférés korlátozása a világon mindenhol azt jelentette, hogy csökkent a dohányzás. Magyarországon is tovább kell korlátozni a hozzáférés lehetőségét, és igenis a koncessziójogosultnak a személyes egzisztenciáját kell kockára tennie, ha fiatalkorút kiszolgál. Az a trafikos, aki elveszíti a koncessziós jogát és ebből él a család, nem fog fiatalkorút kiszolgálni. El kell érnünk, hogy a fiatalkorúak ne tudjanak cigarettához jutni, ez a legfontosabb. Ami a többi megjegyzését illeti, képviselő úr, Magyarországon, ha pedig dohányzás van ezt is világosan elmondtam, soha nem rejtem véka alá , amíg a dohányzás teljes egészében föl nem számolható, addig az államérdek és a nemzeti érdek az, hogy ennek a kereskedelme, mint minden napi fogyasztási cikk kereskedelme, az én személyes meggyőződésem szerint magyar nemzeti kézben kell hogy legyen. Nem olyan régen, talán ma vagy az elmúlt napokban, tán tegnap az egyik képviselőtársa Fidesz-minisztert interpellált azzal, hogy nemzeti párt a Jobbik. Ha nemzeti párt a Jobbik, akkor önöknek is fontos kellene hogy legyen, hogy a napi fogyasztási cikkek kiskereskedelme nemzeti kézben legyen. Én csodálkozom azon, hogy ebben a Házban úgy működtek a képviselőtársaim húsz éven keresztül, hogy senki föl nem vetette azt, hogy ugyan mi a fenéért a nagyáruházak árulják a napi fogyasztási cikkeket, miért adtuk ki ezt a lehetőséget a kezünkből, tönkretéve ezzel részben a mezőgazdaságunkat, az élelmiszeriparunkat, a saját gazdasági lehetőségeinket, és a középosztályba való bekerülés esélyét is ezzel tönkretettük lényegében. Tehát az, ha a kiskereskedelem magyar kézben van, az igenis egy kardinális, nemzetstratégiai kérdés. Másrészről, képviselő úr, vannak ebben az országban, Szabolcs megyében vannak önnek is Szabolcs megyei párttársai és képviselőtársai például dohánytermesztők, akik próbálnak a dohánytermesztésből boldogulni és élni. Sajnos 2010-ben még 20 ezren voltak, ma már csak 5 ezren vannak. Igenis, velük is foglalkozni kell. Megjegyzem, képviselő úr, én nem csak önnel beszélek, beszélek a multikkal, beszélek a kicsikkel, és mint miniszter koromban, most is nyitva áll mindenki előtt az ajtóm, ahogy önt is szívesen láttam és bármelyik képviselőtársamat, minden vita elé szívesen állok. Én nemcsak a haverjaimmal vagy a barátaimmal beszélek, akikből, mint mondtam az előbb, elég kevés van, hanem az ellenfeleimmel és az ellenségeimmel is rendszeresen szóba állok, úgyhogy várok mindenkit, akinek javaslata van. Így meghallgattam a dohánytermesztőket, meghallgattam a dohánykereskedőket, meghallgattam a dohánygyártókat. Ez egy kétoldalú dolog. Miért mondom ezt? Sátoraljaújhely képviselője, Hörcsik Richárd azon aggódik, hogy a multinacionális gyártók le fogják nyomni az egyedül magyar kézben lévő sátoraljaújhelyi dohánygyárat. [[12.40]] Ha megkérdezném a sátoraljaújhelyi nemzeti Jobbik párt képviselőit, azok biztos azt mondanák, hogy a dohánygyár érdekeit minden körülmények között védeni kell. Az az egy magyar tulajdonban lévő nemzeti dohánygyár van, az összes többi gyártási kapacitás Magyarországon külföldi tulajdonban van, képviselő úr. Szerintem, ha Hörcsik Richárd feláll itt a parlamentben, és védi a sátoraljaújhelyi dohánygyár érdekeit mint helyi munkaadó érdekeit, úgy gondolom, az egy következetes képviselői magatartás, ezért választották meg, hogy ezt tegye, és biztos vagyok benne, hogy a helyi Jobbik is egy ilyen városban védeni fogja ennek a cégnek az érdekeit. Ez nem hazaárulás, ez nem korrupció, azt gondolom, ez a dolga egy megválasztott parlamenti képviselőnek. Ugyanezt tudom elmondani a nagykereskedelemnél tudom, hogy a képviselői munkának a tények ismerete nem feltétele , ahol szeretném azt az apróságot elmondani, hogy az Európai Bizottság megvizsgálta mind a trafiktörvényt, mind a nagykereskedelmet, elmentek az Alkotmánybírósághoz, elmentek a volt trafikosok az Emberi Jogok Európai Bíróságához. Minden csatát megnyert a kormány és megnyert az előterjesztő, nincs olyan kereskedelmet befolyásoló törvényjavaslat, amely átesett volna a magyar bírósági kontrollon, az alkotmánybírósági kontrollon, az Emberi Jogok Európai Bíróságának a kontrollján és az Európai Bizottság kontrollján, és jóváhagyta volna. És hozzáteszem, úgy hagyta jóvá az Európai Bizottság természetesen a nagykereskedelem átalakítására vonatkozó szabályt, hogy részesedéshez juttatta, a profitmaximumot előírva, a nem tulajdonos dohánycégeket is. Tehát a nagykereskedelemből a visszajuttatáson keresztül mindenki részesedik Magyarországon. Ami az észrevétele volt Arató képviselő úrnak is és önnek is a munkavállalók érdekében, én nyitott vagyok erre. Egy a lényeg: reklámozás ne legyen, az elsötétítéstől el lehet tekinteni. Várom ezeket a javaslatokat, módosító indítványokat, várom az összes kezdeményezést, amely a munkavállalók érdekeit szolgálja, amely a fiatalkorúak érdekeit kívánja védeni, mert abban egyetértünk, hogy a dohányzást Magyarországon vissza kell szorítani, sőt az volna a jó, ha közösen meg tudnánk szüntetni. Várom ezeket a kezdeményezéseket. Azt remélem, hogy az egyébként polarizált politikai világban legalább ebben az egy kérdésben egyet tudnánk érteni, és akkor egy kicsit lépnénk előre, ezért eltekintek attól, hogy a személyeskedést személyeskedéssel viszonozzam. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm képviselő úrnak mint előterjesztőnek a válaszait. Tisztelt Országgyűlés! Több mint harminc éve dohányzásról leszokott ülésvezető elnökként lázas izgalmamban az általános vita lezárását nem jelentettem be, tehát most ezt megteszem a jegyzőkönyv számára. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Megköszönöm együttműködésüket. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Fenyvesi Zoltán képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport: „Ha nyár, akkor Balaton” címmel. Megadom a szót, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A turizmus Magyarországon stratégiai fontosságú ágazat, a gazdaság egyik motorja. A magyar turizmus teljesítménye 2010 óta folyamatosan nő, azóta a vendégek száma több mint másfelszeresére, a szálláshelyek bevétele több mint duplájára nőtt. A magyar turizmus az európai átlag többszörösével nő. Az ágazat több mint 400 ezer embernek ad munkát. A turizmus 2018-ban Magyarországon rekordévet zárt: a KSH adatai szerint a kereskedelmi szálláshelyeket igénybe vevő vendégek száma 5,6 százalékkal nőtt, ez összesen 12,5 millió főt jelent, az általuk eltöltött vendégéjszakák száma pedig 4,2 százalékkal nőtt az előző évhez viszonyítva, átlépve ezzel a 31 millió vendégéjszakát. A külföldi turisták mellett tovább élénkült a magyarok belföldi utazási aktivitása is: 2018-ban a 6,6 millió fő belföldi turista 15,7 millió vendégéjszakát töltött hazánkban. A turizmus jelentős gazdaságélénkítő hatásait figyelembe véve alakította ki a kormány a Magyar Turisztikai Ügynökségen keresztül a 2030-ig szóló nemzeti turizmusfejlesztési stratégiát, amelynek célja, hogy a turizmus fejlesztésén keresztül biztosítsuk az ország gyarapodását. A fejlesztésekhez a kormány minden eddiginél nagyobb mértékű, több mint 820 milliárd forintot biztosít 2030-ig, hogy végrehajtásával Magyarország elfoglalhassa méltó helyét a világ turizmusában. A 2017-ben útjára indított Kisfaludy-program keretében 2030-ig 300 milliárd forint értékű szálláshelyfejlesztési beruházás valósulhat meg a vidéki Magyarországon, amelyből 150 milliárd forintot a kormány hazai költségvetési forrásból vissza nem térítendő támogatás formájában biztosít. A magyarországi vendégforgalom nagyjából fele-fele arányban oszlik meg a belföldi és a külföldről érkező turisták között. Budapest után a második legfontosabb térség a Balaton, ahol a vendégéjszakák többségét belföldi vendégek adják. Jelentős fejlesztések valósultak meg a Balaton-felvidék nyugati felében, a badacsonyi régióban. A teljesség igénye nélkül csak néhányat hadd említsek meg. Nagyvázsonyban 126 millió forint értékben 33 hektáron elterülő, Európában is egyedülálló igáslóközpont létesült, amely a munkalovakat és az általuk végzett munkákat hivatott bemutatni, szomszédságában pedig egy 1200 méteres tanösvény kanyarog. Elkezdődött egymilliárd forintos beruházással a Kinizsi-vár megújítása és több önkormányzati épület felújítása is. Badacsonyban, Badacsonytomajon a „zöld város” projekt keretében parkok, utak, járdák szépültek meg, megújult az óvoda, és minibölcsődét is kialakítottak. A „kultúrtáj” világörökségi pályázat keretében az épített és természeti örökség megőrzése és fejlesztése történik a Folly Arborétumban. A város három strandja, panziók, szálláshelyek újultak meg. Átadásra került a térség egyik régi kultikus helye, a megújult Hableány étterem, amelyben korszerű bor- és pezsgőkészítő központot is létrehoztak. A városban több mint 3 milliárd forint értékben folyt és folyik ma is beruházás. Szigligeten átépült a hajókikötő, parkok, utak, járdák szépültek meg, felújították a strandot, több önkormányzati épületet, jelentős beruházás indul a várban. A településen összesen 700 millió forintos fejlesztés zajlik. Révfülöpön termelői piac nyílt, utak, a két strand és járdák felújítása mellett megépült a szabadtéri színpad, megkezdődik a kultúrház kialakítása. A beruházások összértéke meghaladja az 550 millió forintot. Ábrahámhegyen több ütemben megszépül a strand, csónakkikötő létesült, most épül a közösségi ház, több út, járda újul meg. Összesen közel 350 millió forint értékű fejlesztés valósul meg. A példák csak kiragadottak, a sort a fejlesztésekről sokáig lehetne sorolni. A hazai turizmus versenyképességének erősítése érdekében további pozitív döntések születnek a következő évi költségvetésben, a szálláshely-szolgáltatások áfája 18 százalékról 5 százalékra csökken. A minőségi szolgáltatások és vendéglátóhelyek bővülésével a Balatonnál az idén tovább szárnyalhat a turizmus. Reményeink szerint a fejlődés töretlen lesz. A kiváló programok, az igényes szálláshelyek, a természeti szépségekkel megáldott vidék idén nyáron is szeretettel várja a hazai és külföldi vendégeket, köztük természetesen párthovatartozástól függetlenül a képviselőtársakat egyaránt mert ha nyár, akkor Balaton. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nyitrai Zsolt képviselő úrnak, aki szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett: „Közös eredményeink” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm a lehetőséget. Eger és térsége országgyűlési képviselőjeként kértem a napirendek után szót. A választópolgárok bizalmából képviselhetem az egri és környékbeli polgárok, 27 település polgárainak érdekeit a magyar Országgyűlésben. Ez egy rendkívül megtisztelő és felelőségteljes feladat, ezúton is köszönöm a bizalmat.A 2018-as országgyűlési választások óta már több mint egy év eltelt, ezen idő alatt sok közös eredményünk született. Minden évben írásban beszámolok a választópolgároknak a közös ügyeink előrehaladásáról. Egy év már egy olyan időtartam, amelyről lehet és illik tájékoztatni a választópolgárokat. Egy esztendő alatt volt, amit sikerült elérni, megvalósítani, valaminek már látjuk a végét, és volt sajnos olyan is, ami nem sikerült, de nem adjuk fel, a ciklus négyéves. Tisztelt Országgyűlés! A legfontosabb számunkra, hogy több évtizedes ígérgetés után megvalósul egy egri álom: összekötjük Egert a fővárossal, ezért épül az M25-ös út. Jelentem, hogy a beruházás jól halad, kiváló minőségben, a határidőket tartva megy előre. Egy szakaszt már átadtunk a forgalomnak, és jövő ilyenkor már a teljes M25-ös út használható lesz. Az Eger-Budapest-távolság így biztonságosabb lesz, lerövidül, még több turista és vállalkozás jön majd a térségünkbe, munkát adva ezáltal az egri és Eger környéki családoknak. [[12.50]] Épül tehát az út, összekötjük Egert az autópályával. Sőt, hamarosan megkezdődhet az Egert elkerülő út tervezése is. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Elmondhatjuk, hogy a településeink fejlődő pályára álltak, sok a közös eredmény, de természetesen tennivalónk is van még bőven. Mindegyik településen megvalósul valami szép terv, vagy éppen teljesítünk egy régi adósságot. Megújulnak történelmi emlékeink, az egri vár, a bazilika és a minaret. Az előrehaladásért köszönet illeti a polgárokat, a polgármestereket és Magyarország Kormányát. Önöknek pedig köszönöm a figyelmet. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok és a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ovádi Péter képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport: „A sváb települések jelentősége Veszprém 01-es számú választókerületében” címmel. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. A térségünket már sokfajtaképpen mutattuk itt be az Országgyűlésben, most egy új pontot szeretnék kiemelni, amelyre méltán büszkék vagyunk. Veszprém megye 1-es számú választókerületéhez 25 település tartozik, Veszprém mellett 24 kistelepülés lakóinak érdekeit képviselem. A 24 kistelepülés közül nagy büszkeség, hogy a települések több mint fele igazi sváb, német nemzetiségi gyökerekkel rendelkezik. Nagyon fontosnak tartom kiemelni, hogy az ott élők büszkén és aktívan őrzik és ápolják hagyományaikat. Magyarországon az 1990-es évek közepén alakultak meg a nemzetiségi önkormányzatok. A választókerületben Bakonynánán, Bándon, Csehbányán, Hárskúton, Herenden, Kislődön, Lókúton, Márkón, Úrkúton, Városlődön, valamint Veszprémben működik német nemzetiségi önkormányzat. Ez fontos lépés volt, hiszen létrejött a magukat nemzetiségieknek vallók választott, legitim intézménye, amely a kultúra, a nyelv, a hagyományok és az identitás őrzője, ápolója lett. A kormány nyújtotta lehetőségeknek és támogatásoknak hála, ma már sokkal több hagyományőrző csoport tud aktívan működni a közösségekben. A településeken nemzetiségi önkormányzatok segítenek abban, hogy az érdekképviselet a lehető legmegfelelőbben legyen ellátva a helyi önkormányzatoknál. A polgári kormány az elmúlt években megtöbbszörözte a nemzetiségi támogatásokat, amelyből a nemzetiségi önkormányzatok újra tudnak működtetni óvodákat, iskolákat. Jó látni és tapasztalni, hogy a választókerületben élő nemzetiségi csoportok működnek, ápolják hagyományaikat, őrzik európai és keresztény kultúránkat, hiszen a sváb kultúra gazdagítja a magyar kultúrát, gazdagítja a keresztény európai kultúrát. A választókerület tíz településén működik nemzetiségi óvoda, hét településen pedig nemzetiségi iskola, ahol a gyermekek már egészen kis kortól megismerkednek a nemzetiségi tradíciókkal. A hagyományőrzés nemcsak az oktatás terén mutatkozik meg, hanem népdalkörök, néptánckörök, valamint hagyományőrző nemzetiségi csoportok, civil egyesületek működnek minden településen. Kiemelt szerepe van a pedagógusoknak, hagyományőrzőknek, hiszen az ő munkájuk az egyik záloga annak, hogy évek múltán is fennmaradnak a tradíciók, népdalok, táncok. Folklórrendezvények tárházából válogathatunk, melyek hangulatát különleges családi légkör járja át. Ilyen például a teljesség igénye nélkül a bándi „ősök napja”, a bakonynánai gombócfesztivál, a márkói nemzetiségi nap, a csehbányai sváb nap, a hárskúti „szomszédolás”, az úrkúti nemzetiségi kórustalálkozó, a kislődi nemzetiségi és falunap, a városlődi sváb bálok. Utóbbi akkora népszerűségnek örvend, hogy évente több alkalommal is megrendezésre kerül. Előfordult, hogy a választókerületemben egy napon akár három-négy német nemzetiségi rendezvényre is hivatalos voltam. Nem megterhelő, hanem felemelő volt. Minden egyes rendezvény egy örömünnep volt, amely feltöltött. Egy-egy ilyen esemény alkalmával már azt is érzem, hogy a szívem velük tiszteletbeli svábként dobban. Olyan büszke szeletei ők a térségnek, akik színesítik, nemzetiségi öntudatukkal erősítik azt. A települések német nemzetiségi vezetőinek köszönettel tartozunk, hiszen az ő munkájuk is hozzájárul ahhoz, hogy a Bakony amúgy is színes kulturális tárháza még bővebb lehet. Megérdemelnek hát minden segítséget és támogatást ahhoz, hogy a nemzetiségi hagyományok ápolása minél tovább maradhasson fenn, minél többen megismerhessék azt. Nagy öröm, hogy a kormány lehetőségéhez mérten példátlan támogatásban részesíti mind a 13 magyarországi nemzetiséget, köztük a német nemzetiséget is a 2020-as költségvetésben. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ander Balázs képviselő úr, Jobbik képviselőcsoport: „Halálsoron” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Így van, felszólalásomnak a „Halálsoron” címet adtam; halálsor, azaz siralomház. Itt egy eldöntendő kérdés, hogy ennek az intézménynek vane jogosultsága. Sok esetben én azt mondom, igen, a megátalkodott gazemberek oda valók, nincs mit rajtuk sajnálkozni. Viszont itt településekről van szó, a magyar vidékről van szó, ebben a felszólalásban a vidékkel, a magyar falvakkal és azon belül saját választókerületemmel kívánok foglalkozni. Ezek az aprófalvak hiszen egy aprófalvas szerkezetű választókerületből érkeztem, Dél-Somogyból bizony nem értik, hogy ők miért kerültek a halálsorra. Nem értik, hogy miért mondták ki rájuk a halálos ítéletet, mert hogyha minden így megy tovább, akkor be kell látnunk, hogy annak a Magyarországnak, annak a vidéki Magyarországnak, amit még ismerünk vagy ami az emlékeinkben él, vége. Költségvetési módosító javaslatainkkal többek között azt is szerettük volna elérni, hogy ezt a véget megpróbáljuk legalábbis lassítani, és kiváló képviselőtársammal, Magyar Zoltánnal nem véletlenül javasoltuk azt, hogy a „Magyar falu” programra szánt összegeket növeljék meg. Hiszen ha megnézzük, hogy a következő esztendőre a kormányzat mekkora nagyságrendben fordítana erre a célra forrásokat, akkor azt látjuk, hogy ez nem éri el a költségvetésnek a fél százalékát, 90 milliárd forintról beszélünk, ez az eredeti előirányzat. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez bizony nem lesz elég ahhoz, hogy megállítsuk azt a dübörgő és a vidéken keresztülszáguldó, gyorsvonatként azt letaroló problémahalmazt, amivel szembesülünk. A településszociológiában jól ismert az az úgynevezett Kipp-pont, amit a nagyon-nagyon sok hazai településen már elértünk. Ez az, amikor a szelektív menekülés, illetve a szelektív elvándorlás már konkrétan meneküléssé válik, és aki él és mozog, aki egy kicsit is társadalmilag mobilisabb, az otthagyja a magyar falut, azt a magyar falut, amire Csoóri Sándor még azt mondta, hogy ez a nemzet gerince. Ha a kormányzat komolyan gondolja azt, amit amúgy vidékpolitika kapcsán el szoktak mondani, akkor ezt a Csoóri Sándor-féle szentenciát valami aranytáblába kellene vésni. Mi úgy látjuk, hogy az az 50 milliárd forint, amit előirányoztak, mondjuk, a falusi útalapra, az messze nem lesz elég ahhoz, hogy megoldja a problémákat. Messze nem lesz elég ahhoz, hogy ezek a települések végre kinyíljanak, és ne érezzék úgy magukat, mint amelyek élve vannak eltemetve, és mondjuk, probléma nélkül, ne csak helikopteren vagy néhány tíz milliós terepjáróval lehessen őket megközelíteni. Hiszen az infrastrukturális ellátottságuk, azok a katasztrofális útviszonyok, amelyek, mondjuk, a Dél-Dunántúl tájegységét is jellemzik, önmagukért beszélnek, és elüldöznek onnét mindenkit, elűzik onnét a potenciális befektetőket is. Ezen kellene javítani, tehát nem véletlenül mondtuk azt, hogy ezt az összeget legalább 20 milliárd forinttal növelni kellene. Növelni kellene a falusi alprogramokra szánt források nagyságát is, hiszen elismerjük, számos jó kezdeményezés található itt, viszont ha ezt összevetjük azzal a problémahalmazzal, amellyel mondjuk, az ilyen nem kormányzati zsúrpubiknak való vidéken saját magam is nap mint nap szembesülök, akkor azt kell hogy mondjuk, ez bizony kevés lesz ahhoz, hogyha nemcsak egyfajta szépségtapasz szerepben gondolkodik a kormányzat, tehát kevés lesz ahhoz, hogy megoldják ezeket a gondokat. Elöregedő településekről van szó, ahol már nincsen iskola, ahol nincsen orvos, ahol lassanként most már a bolt is bezárt. Ha azt akarjuk, hogy befektetőket vonzzanak ebbe a térségbe, a népességmegtartó erőt növeljék, és ne csak egy-két Döbrögi legyen ott ezeken a településeken, akik semmiféle társadalmi felelősségérzettel nem rendelkeznek, és magasról tesznek egyébként az állami támogatásokon kívül arra, hogy mi lesz ezeknek a térségeknek a hosszú távú sorsa, jövője, akkor ezen a kormányzatnak is el kellene gondolkodnia, és meg kellene fontolni azt, hogy sokkal inkább odafigyel arra a magyar vidékre, ami nekünk a múltunkat jelenti, és hiszünk abban, legalábbis itt, a Jobbik frakciójában, hogy a magyar jövőt is jelentheti. [[13.00]] Erre kértük a kormánypárti padsorokban ülőknek a támogatását. Nyilvánvalóan illúzióink nincsenek, márpedig ezeknek a kistelepüléseknek a megmaradása magyar nemzeti szempontból is elképesztő fontossággal bírna. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel képviselő úr, a Jobbik képviselőcsoportjából: „Meddig még?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A magyar jövendő nem lehet ellenzékben, az igazság nem lehet ellenzékben, azonban a Fidesz-KDNP által letett költségvetési tervezeten mindez jellemzően nem látszik. Teljes magyar társadalmi csoportok maradnak ki azon kedvezményezettek köréből, akiktől elvárná ez a kormány, hogy a hátukon cipeljék ezt az országot dolgozó magyar emberként, adófizetőként.A kormányzati cinizmusra mi sem jellemzőbb, mint az, hogy tegnap este ért véget egy három napig tartó, hosszú tüntetés a Kossuth téren, amit devizahitel-károsultak rendeztek meg annak érdekében, hogy valaki legalább meghallja a hangjukat itt, a Házon belül, és nagy fáradságba nem került volna a kormánypárti képviselőtársaimnak meglátogatni őket, beszélgetni velük, de sajnálatos módon az a találkozó abban a formában elmaradt, nem jött létre. Ugyanakkor a hitelkárosultak egy része tiszteletét tette itt az ülésteremben az azonnali kérdések óráján, amikor több frakció is az MNB elnökének, illetve fideszes államtitkároknak, vezetőknek szegezte azokat a kérdéseket, amelyek célja egyértelműen az, hogy megtudjuk, a kormányzat fenntartjae a Bankszövetséggel, az EBRD-vel kötött paktumát, melyet amikor aláírt, vállalta azt, hogy a károsultak érdekében semmilyen további terhet nem rak ezekre a pénzintézetekre. Arra szeretném felhívni a figyelmet, hogy ezek az emberek a költségvetési tervezés során sem vonalkódok, hanem valódi érző lények, olyanok, akik a tervezés során sem csak egy számsor egyes elemeit kell hogy megjelenítsék, hanem a maguk testi valójában itt vannak a Kossuth téren, itt vannak sokszor velünk az ülésteremben. Megérdemlik ezek az emberek sokan egyébként a Fidesz-KDNP-re szavaztak az elmúlt választásokon közülük , hogy legalább szóba álljanak velük. Hiszen azok a megoldási javaslatok, amelyeket ők maguk letesznek az asztalra, teljesen egyértelműen segítenék még a magyar költségvetés helyzetét is, de a magyar jövendőt egészen biztosan. Látható, hogy a Magyar Nemzeti Bank elnöke, aki tiszteletét tette itt tegnap az ülésteremben, egy hatalmas vagyon fölött diszponál, nem ő személyesen, hanem az általa vezetett szerveződés, hiszen a Magyar Nemzeti Bank, ha úgy tetszik, ül a devizahitelesek százmilliárdjain, a devizahiteles átváltás során óriási, százmilliárdos nagyságrendű hasznot realizált. Én pedig arra szólítom fel ezt a szerveződést és vezetőjét, hogy adják vissza ezt a pénzt az érintetteknek, juttassák vissza egy olyan kártérítési alapon keresztül ezt az összeget a károsultaknak, amely kártérítési alapból aztán rendezhető a már kilakoltatottak lakhatása, hiszen róluk szinte senki nem szokott beszélni, illetve azoknak a helyzete, akik utolsó erejükkel még mindig nyögik a most már forintra váltott terheket, de még mindig indokolatlan terheket nyögnek jellemzően. Szeretném elmondani azt is, hogy demográfiai célok tekintetében mi itt a Házban sokszor meg tudunk állapodni. Épeszű ember úgy gondolja, hogy a magyar reprodukciót önerőből kell pótolni és semmiképpen sem kívülről. Tudnék nyitni egy vitafejezetet a Fidesz-KDNP által idehívott idegen munkások, vendégmunkások tekintetében, de nem kívánom a szűkös időkeretet erre használni, hiszen ezt már többször megtettem. Azt elmondanám ugyanakkor, hogy a demográfiai célok nem tudnak teljesülni akkor, ha komplett magyar társadalmi csoportok maradnak ki a tervezésből, ha kimaradnak a magyar fiatalok, mert a lakáscélú előtakarékosság állami támogatását megszünteti a kormány. Emiatt sokan még az önrészt sem tudják összeszedni a CSOK-ra, és távoznak Magyarországról, nem itt alapítanak sajnálatos módon családot nagyon sokan. Kimaradnak a tervezésből azok, akik tulajdonképpen kimaradtak az eddigi megoldásnak szánt dolgokból is, azok a károsultak, akiket már kilakoltattak, akiknek szintén vannak nemcsak lakhatási, de családcéljaik is, vannak gyermekvállalási terveik, és ezek az emberek most indokolatlan terheket nyögve nem is gondolhatnak arra, hogy akár babaváró hitelt, akár kedvezményes CSOK-hitelt vesznek fel. Nem véletlen, hogy a hitel szót kiemelem, hiszen a családtámogatási csomag legtöbb eleme a további eladósodásnak ágyaz meg akkor is, ha ezek kedvezményes konstrukciók, és a kedvezmény tekintetében nincs vita közöttünk, de egészen biztos, hogy a támogatások mértékét lenne érdemes növelni a valóban rászorulók esetében, nemcsak saját tulajdonú ingatlannál, hanem egy bérlakásprogram képében is, nemcsak újonnan vásárolt nagycsaládos-autó tekintetében, hanem megfelelő műszaki paramétereknek megfelelő, használt gépjárművet illetően is. Szeretném elmondani önöknek, hogy amíg teljes társadalmi csoportok kimaradnak az önök világából, világképéből, víziójából, addig érdemi reprodukció, felzárkózás és saját magunk megsegítése érdemben nem várható, viszont ezeket a szavakat, ezeket az üzeneteket mindig végig kell hogy hallgassák tőlünk, mert az igazság nem lehet ellenzékben, a magyar jövendőt nem lehet ellenzékben tartani. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Farkas Gergely képviselő úr, a Jobbik képviselőcsoportjából: „Emlékezzünk a Tanácsköztársaság 100 évvel ezelőtti áldozataira és mártírjaira!” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Kereken száz évvel ezelőtt ezekben a hónapokban, ezekben a hetekben a Tanácsköztársaság ideje alatt honfitársaink százai haltak meg ártatlanul vagy éppen azért, mert szembe mertek szállni azzal az embertelen rendszerrel; rájuk szeretnék emlékezni a mai felszólalásomban. Emlékezni kötelességünk, egy belső kötelességünk. Egy család, egy magánszemély emlékezik felmenőire, ezt tesszük halottak napján vagy épp az év többi napján, egy település emlékezik a felmenőire, ezt tesszük a Tanácsköztársaság napján, például a saját szülővárosomban is, Kecelen, ahol 28 áldozata volt a Tanácsköztársaságnak, és a keceli emberek ennek az évfordulónak a kapcsán megemlékeztek a keceli lakosokról, akik annak idején meghaltak, és egy nemzetnek is kötelessége emlékezni azokra a felmenőire, akik annak idején ártatlanul estek el ezekben az időszakokban. Fontos emlékeznünk, és fontos arról is beszélnünk, hogy a Tanácsköztársaság alatt mi is történt, mi történt ebben a 133 napban, a Kun Béla nevével jelzett vörösuralom ideje alatt. Mondhatjuk, hogy ez volt a kommunizmus eszméjének első magyarországi megjelenése, annak az eszmének, amely az egyenlőséget hirdette, de amikor az érdekük úgy kívánta, akkor, tudjuk nagyon jól, egyenlők között vannak egyenlőbbek, csak hogy Orwell Állatfarmjából idézzek, és ők is ezt alkalmazták; ez az egyenlőség is egy hamis eszme. Hiszen tudjuk nagyon jól, hogy az emberek különbözőek, ki-ki tudása, szorgalma, kitartása alapján más-más fajta ember, és ez nagyon helyesen így van, tehát ez az egyenlőség is egy hamis eszme, és ők erre próbáltak egy egész rendszert felépíteni, mégpedig erőszakkal felépíteni. Érdemes arról is megemlékezni, hogy nemcsak a Tanácsköztársaság ideje alatt, amely egy viszonylag kis időszak volt hazánk történelmében, hanem világszerte az elmúlt egy évszázadban több mint százmillió halálos áldozata volt a kommunizmusnak. Egy ilyen rendszernek az első megjelenése volt a Tanácsköztásaság, amely olyan egészséges és például a Jobbik által is fontosnak vallott értékek ellen volt, mint a nemzet. Hiszen tudjuk, hogy a kommunistáknak nem a nemzet számít, hanem az, hogy a proletárdiktatúra, a proletártudat meglegyen az emberekben, és ott már egyáltalán nem számított a nemzeti öntudat, vagy hogy ki-ki büszke legyen akár a magyarságára vagy más nemzethez tartozóként a saját maga nemzetiségére. Jellemzője volt ennek az eszmének az egyház-, a hitellenesség, és ez számos konkrét tényezőben megnyilvánult, úgyhogy egy ilyen eszméről beszélünk, és erről emlékezünk. Kecelen, ahogy említettem, szülővárosomban is emlékeztünk, ugyanis 1919 júniusában a Duna-Tisza közén számos településen történtek kisebb-nagyobb lázadások, amikor is a vidéki keresztény, nemzeti gondolkodású parasztság azt mondta, hogy elég volt, elég volt a rekvirálásokból, elég volt abból, hogy tőlük próbálták elvenni a terményeket és minden olyat, ami vihető volt, és ezzel próbálták a Tanácsköztársaság bázisát jelentő nagyvárosokban jelen lévő ipari munkásságot kiszolgálni és a kedvükben járni. De sokan mondták akkor, hogy elég volt, és ennek hatására az akkori rendszer Szamuely Tibor vagy épp Cserny József vezetésével olyan terrorkülönítményeket állított fel, amelyek végigjárták szépen ezeket a településeket, és ott különböző kegyetlenségek árán végeztek ki embereket vagy végeztek el olyan, állatiasnak mondható cselekedeteket, amiket nem is szeretnék itt megemlíteni. [[13.10]] Kecelen is így volt, Kecelen 28 áldozata volt ezekben a hetekben ennek a kegyetlenkedésnek. De hát így járt a Duna-Tisza közén Kalocsa, Harta, Cegléd, Nagykőrös, Abony, és még lehetne sorolni a településeket. Összességében több száz áldozata volt ezeknek a heteknek, a Tanácsköztársaságnak és a Tanácsköztársaság által kinevezett emberek kegyetlenkedéseinek. Nagyon büszke vagyok, hogy településemen, Kecelen egy közösségi adakozás eredményeként a 100. évfordulóra, 2019. június 23-ra egy emlékművel emlékeztünk meg a 28 mártírról, a 28 ártatlan emberről, és ez az emlékmű innentől kezdve remélhetőleg örökké fogja ezekre az emberekre emlékeztetni a kecelieket vagy éppen az arra járókat. Én azt szeretném zárszóként kívánni, hogy ne csak a keceliekre, hanem minden áldozatra emlékezzünk, és emlékezzünk arra is, hogy milyen eszme nevében végezték ki ezeket az embereket, és követték el ezeket a kegyetlenkedéseket, és a jövőben se feledjük el soha, hogy a kommunizmus ilyen jellegű tevékenységekre volt képes. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés következő ülésére 2019. július 8-án kerül sor. Megköszönöm munkájukat, az ülést bezárom.