Mødet er åbnet.
De punkter, som er opført som nr. 1 og 2 på dagsordenen, kan kun med Tingets samtykke behandles i dette møde. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg samtykket som givet. Det er givet.
Hermed er forhandlingen åbnet. Hr. Troels Ravn, Socialdemokratiet.
Tak for ordet, formand. Særligt alvorlige begivenheder, udfordringer, situationer og trusler kræver særlige politiske indsatser og handlinger. Med truslen fra coronavirus, covid-19, rettet imod vores alles sundhed og trivsel, rettet imod vores samfund og fællesskab og rettet imod lønmodtagere og virksomheder på arbejdsmarkedet står vi i dag i Folketinget i en helt særlig og udfordrende situation. Derfor har vi et usædvanligt lovforslag rettet mod landets virksomheder og lønmodtagere, vores arbejdsmarked, med særlige og målrettede tiltag – midlertidig udskydelse af betalingsfrister for indeholdt A-skat og arbejdsmarkedsbidrag samt midlertidig udskydelse af angivelses- og betalingsfrister for moms m.v. I dag vil vi fra Folketinget nemlig række en vigtig hjælpende hånd ud til vores mange gode virksomheder, hvor dygtige og hårdtarbejdende virksomhedsejere og medarbejdere hver dag knokler, således at vi i Danmark er helt i top i de mange forskellige brancher på arbejdsmarkedet, at vi har kvalitet i produktionen og ydelserne, at vi har en stor eksport og et stort hjemmemarked, og at der i Danmark skabes arbejdspladser, vækst og velfærd. Det, vi gør med det her forslag og med udskydelsen af en række betalingsfrister, er, at vi letter presset på danske virksomheders likviditet. Det vil skabe en likviditetsmæssig buffer for virksomhederne. Virksomhedernes betalingsfrister for indeholdt A-skat og arbejdsmarkedsbidrag forlænges for tre månedlige rater, og dermed styrkes likviditeten med op til 90 mia. kr. i 4 måneder. Herudover foreslås en forlængelse for de store virksomheders momsbetaling for tre månedlige rater med 30 dage. Og endelig foreslås en midlertidig forhøjelse af loftet for det beløb, som virksomhederne kan have stående på skattekontoen, uden at der sker en udbetaling. Virksomhederne kan i dag højst have 200.000 kr. stående på skattekontoen, uden at der sker udbetaling til virksomhederne, og for at opnå en vis afbødning af de negative virkninger, som de foreslåede betalingsfristudskydelser kan udløse i form af negative renter, ved at virksomhederne kan få større bankindeståender, foreslås det, at loftet forhøjes til 10 mio. kr. Den samlede effekt af disse tiltag og udskydelser – det, vi opnår – bliver således, at virksomhederne får 125 mia. kr. ekstra i likviditet, og derudover kan selskaber selv nedsætte deres selskabsskattebetaling, hvis de forventer faldende indtjening. 125 mia. kr. er mange penge, og det her er en vigtig og nødvendig indsats. Coronapresset presser virksomhederne, og netop nu kæmpes en kamp for at holde hjulene i gang og holde krisen for døren. Går vores virksomheder i stå, går Danmark i stå. Samtidig er det også vigtigt at sige til danskerne derude, at den øgede likviditet til virksomhederne på 125 mia. kr. ikke påvirker det offentlige velfærdsbudget og altså ikke koster samfundet 125 mia. kr. Omkostningerne for samfundet er en mindre renteudgift, og når tingene igen normaliseres og sundhedstruslen er bekæmpet, normaliseres indbetalingsfristerne også – i lighed med den måde, som redskabet blev brugt i forbindelse med finanskrisen, hvor man siden langsomt vendte tilbage til den almindelige situation. Men med lovforslaget her beskytter vi virksomhederne og de lønmodtagere, der arbejder i virksomhederne. For dem, for os alle, er lovforslaget til meget stor gavn, og Socialdemokratiet støtter naturligvis fuldt ud lovforslaget. Tak.
Der er en kort bemærkning fra hr. Dennis Flydtkjær. Værsgo.
Tak for det, og tak for talen. Jeg synes også, at det er nogle gode initiativer, der ligger i lovforslaget, så jeg vil egentlig bare spørge den socialdemokratiske ordfører i forhold til et ekstra initiativ, som man måske kunne tage. For en del af lovforslaget handler jo om, at man kan udskyde indbetalingen af A-skat, men man kan ikke udskyde indbetalingen af B-skat. Og der er rigtig mange typisk små erhvervsdrivende – det kan f.eks. være taxavognmænd, som er selvstændige – som jo betaler B-skat løbende, og det bliver ikke udskudt. Så jeg vil egentlig bare høre, hvad Socialdemokratiets holdning er, i forhold til om man ikke er enig i, at det er en god idé, at man også giver mulighed for at udskyde indbetaling af B-skat for derved at holde en hånd under mange af de mindre erhvervsdrivende.
Ordføreren.
Tak for spørgsmålet, som jeg finder helt relevant. Med lovforslaget her får danske virksomheder et markant løft i likviditeten; alle danske virksomheder – både små, mellemstore og store virksomheder. Det er naturligvis helt afgørende, at vi i de kommende uger har situationen under fuld kontrol, i forhold til hvad der sker på arbejdsmarkedet. Og der kan godt opstå sådan et behov for, at vi skal træffe yderligere tiltag – det kan der sagtens. Og det er regeringen naturligvis også parat til, og det er Socialdemokratiet parat til. Så lad os vente og se og så i første omgang tage stilling til de forslag, der ligger her, og som jeg finder er rigtig vigtige og helt nødvendige og gode forslag.
Hr. Dennis Flydtkjær.
Jeg er helt enig i, at det er gode og vigtige forslag, som allerede er skrevet ind i lovforslaget, men jeg forstod ikke helt svaret. Altså, vil Socialdemokraterne ikke være med til at lave det sådan, at man også kan udskyde indbetalingen af B-skat? For det er typisk de helt små virksomheder, som får gavn af det. Så det er jo som sagt gode tiltag, som er der. Men hvorfor ikke lave det sådan, at muligheden også er der for at udskyde indbetalingen af B-skatten? For specielt taxavognmænd er jo hårdt ramt; deres omsætning er stort set faldet til under det halve på ganske få dage.
Ordføreren.
Jeg tror, vi skal sige, at det, vi tager stilling til her, er den her pakke, og at det er vigtige tiltag. Og som ordføreren er inde på, kan yderligere tiltag komme på tale, eksempelvis det, som bliver nævnt i forhold til mindre virksomheder, omkring indbetaling af B-skat. Vi har i regeringen og i Socialdemokratiet tæt kontakt til virksomhederne, til erhvervslivet og til arbejdsmarkedets parter, og de her forskellige indsatser vil blive vurderet og vil blive drøftet.
Tak til hr. Troels Ravn. Så går vi videre til fru Louise Schack Elholm, Venstre.
Tak for ordet. Det er en svær tid i Danmark. Coronavirussen har store menneskelige omkostninger, som vi må forsøge at mindske mest muligt. Det er dog ikke dem, som dette lovforslag handler om. Dette lovforslag handler om de afledte effekter af sygdommen – det handler nemlig om at sikre, at der også er arbejdspladser til danskerne, når danskerne vender tilbage efter coronakrisen. At sætte Danmark på standby i 14 dage er ikke uden omkostninger for de danske virksomheder, ligesom at forbuddet mod store forsamlinger også har konsekvenser for arrangører, koncertsteder, hoteller, restauranter og alle dem, der leverer til dem. Passer vi ikke på vores virksomheder, vil mange job forsvinde som følge af denne sundhedskrise, og derfor er det også vigtigt, at vi handler på det. Derfor er Venstre positiv over for at gøre noget for virksomhederne, ligesom også regeringen her foreslår. Regeringen foreslår tre forskellige skattetiltag. For det første foreslås det at forlænge betalingsfristerne for A-skat og arbejdsmarkedsbidrag, så der fra april til juni sker en forskydelse med op til 4 måneder. For det andet foreslår regeringen at forlænge afregningsperioden for moms med en måned for de månedsafregnende virksomheder – der skal man være opmærksom på, at det kun er de store virksomheder, der månedsafregner. For det tredje hæves beløbsgrænsen på skattekontoen fra 200.000 kr. til 10 mio. kr., og det er for at sikre, at virksomheder ikke i samme grad skal døje med negative renter i banken. Lad mig sige med det samme, at Venstres støtter tiltagene, men vi så gerne, at regeringen var mere ambitiøs. Det er vigtigt, at vi viser rettidig omhu, så vi fortsat kan sikre arbejdspladser for danskerne, også på den anden side at den her krise, og derfor så vi gerne, at regeringen gik endnu mere drastisk til værks. Det kunne f.eks. være, ved at det ikke kun var A-skat og arbejdsmarkedsbidrag, der kunne forlænges betalingsfrist for, men også B-skat, og derudover kunne man også fokusere på, at martsraten, som skal betales her den 20. marts, kunne blive skubbet til en betalingsfri måned, og derudover fokusere på den næste betaling af A-skat, ikke fra marts-april måned, men fra januar-februar måned, der skal betales om få dage. Måske kunne man medtage den rate, som er lige op over, så vi hjælper de virksomheder, som allerede nu har likviditetsmæssige problemer. I forhold til forlængelsen af afregningsperioden for moms, så gælder det kun store virksomheder. Her så vi gerne, at man også sikrede mindre virksomheder. Jeg har forstået på ministeren, at ministeren er åben over for denne mulighed, men Venstre så gerne, at vi får det tilføjet inden tredjebehandlingen af lovforslaget. Derudover er der udfordringer, i forhold til om virksomheder reelt set har mulighed for at benytte sig af den her mulighed uden at ifalde strafansvar som følge af kreditoransvar. Det bør udbores og løses, således at alle virksomheder har mulighed for at få gavn af denne løsning. Hvad angår forhøjelsen af skattekontoen, så er det bestemt positivt at hæve loftet, men vi så gerne, at man hævede loftet yderligere eller overvejede helt at fjerne det. En del virksomheder betaler mere end 10 mio. kr. i momsafregning og A-skat, og derfor kunne det være relevant at se på, om det her beløb ikke bør hæves yderligere, eller om man helt bør fjerne loftet. Derudover er denne hjælpepakke ganske kortvarig. De økonomiske konsekvenser ved denne coronasygdom er næppe overstået på den anden side af sommerferien, og derfor er der bekymring for, hvad der videre skal ske. Lovforslaget her bygger på inspiration fra et lovforslag, som var en hjælpepakke i forbindelse med finanskrisen i 2009, men dengang havde hjælpepakken længere løbetid. Hvorfor vil regeringen ikke give en lige så lang løbetid på dette lovforslag, som man gjorde under finanskrisen? Det her har også alvorlige konsekvenser for dansk erhvervsliv og danske arbejdspladser. Endelig bør regeringen overveje at stoppe nogle af alle de skattestigninger, som regeringen har pålagt danske virksomheder. Regeringen har f.eks. besluttet at indføre en registreringsafgift på fly. Set i lyset af at flybranchen er hårdt ramt af de afledte effekter af corona, er det måske ikke det rette tidspunkt at pålægge denne branche yderligere afgifter. Der er også en signalværdi i, at man pålægger flybranchen ekstra afgifter i en tid, hvor de har det rigtig svært. Et andet eksempel er afgiften på engangsservice, som jo ikke engang er klimavenlig. Det er heller ikke en gavnlig afgift at pålægge de danske virksomheder netop nu. Det er en afgift, som jo også blev væltet over på serviceerhvervene, som jo styrtbløder i øjeblikket. I det hele taget viser dette svagheden i regeringens finanslov, hvor regeringen indførte væsentlig højere skatter og afgifter. Det gør bare de danske virksomheder mere sårbare over for kriser som den, vi står i nu. Det vil have betydning for danske arbejdspladser. Det er vigtigt, at vi passer på Danmark. Vi må ikke sætte de danske arbejdspladser over styr nu. Mange brancher er allerede nu hårdt ramt af krisen, og derfor bør regeringen tage flere initiativer til at hjælpe virksomhederne og dermed sikre danskernes arbejdspladser i disse alvorlige tider. Denne hjælpepakke hjælper kun i meget begrænset omfang de små virksomheder, og derfor vil vi gerne høre, om regeringen vil overveje yderligere initiativer til at hjælpe de små virksomheder. Lad mig opsummere og sige, at Venstre naturligvis støtter lovforslaget. Vi ønsker at passe på Danmark og sikre, at danskerne stadig væk har deres job efter denne krise. Derfor så vi også gerne, at regeringen havde været mere ambitiøs og som minimum stoppet de skattestigninger, som de har pålagt virksomhederne i den seneste tid. Tak for ordet.
Vi siger tak til ordføreren. Der er ikke nogen korte bemærkninger. Vi går videre til hr. Dennis Flydtkjær, Dansk Folkeparti.
Baggrunden for det her lovforslag er jo ret alvorlig, for det er, at vi har den her coronavirus, som hærger ikke bare ude i verden, men også i Europa og Danmark. Det er jo først og fremmest en sundhedskrise, men grunden til, at vi står her i dag, er jo også ret alvorlig, for det rammer selvfølgelig en række virksomheder rigtig hårdt, fordi deres omsætning måske er blevet halveret eller helt er forsvundet fra den ene dag til den anden. Det er noget, der potentielt kan kaste Danmark ud i en økonomisk krise. Derfor synes jeg, det er rigtig godt, at der er en række initiativer i det her lovforslag, som kan være med til at holde hånden under nogle af de her virksomheder. Men spørgsmålet er også, om det er nok, eller om vi måske ikke burde tage nogle flere initiativer nu, inden det er for sent. Altså, jeg tror, det er bedre, at vi ligesom på sundhedsområdet måske går et skridt for langt for at sikre nogen mod at gå konkurs på grund af det her, end at vi kommer haltende bagefter med en række andre initiativer. Jeg synes specielt, det er vigtigt, at vi har yderligere fokus på specielt små erhvervsdrivende. Overordnet handler det her lovforslag om, at man skal styrke likviditeten i selskaberne. Det synes vi da er ganske fornuftigt, altså at de får lov til at afregne deres skatter og afgifter senere. Det er ikke sådan, at de slipper billigere i skat, men de afregner bare på et senere tidspunkt. Konkret vil jeg sige – men dog kun overordnet, fordi de to andre ordførere gik i detaljer med det – at betalingsfristerne for indeholdt A-skat og arbejdsmarkedsbidrag forlænges. Det synes vi da er et godt initiativ og også noget, der virkelig vil batte noget likviditetsmæssigt. Store virksomheders momsbetalinger bliver også udskudt, men dog kun de store virksomheders. Og så er der en midlertidig forhøjelse af loftet for det beløb, som virksomhederne kan have stående på skattekontoen, og det er jo for at imødegå det, at der er nogle, der har problemer med negativ rente i bankerne. Det er alt sammen forslag, som vi synes er ganske fornuftige, men vi har også nogle forslag til, hvad vi måske yderligere kunne kigge på. Der kunne vi jo starte med at kigge på momsdelen. For som jeg nævnte, er det her initiativ i lovforslaget jo kun for store virksomheder. Hvorfor ikke kigge på de mellemstore, som har en 3-månedersfrist for afregning? Kunne man ikke også udskyde den for at sikre, at de fik en bedre likviditet? Jeg ved godt, at vi alle sammen håber, at vi er ude af krisen om ganske kort tid, men det tager altså noget tid at genoprette virksomhedernes likviditet og få gang i salget igen. Så jeg synes også, man burde kigge på de mellemstore virksomheder. Så er der de helt små, som har 6-månedersafregning – og jeg tror faktisk, de lige har betalt, så derfor er der stadigvæk en god frist. Så det er jo ikke nødvendigvis sådan en del af hastelovgivningen. Der kunne man måske godt have det med i tankerne senere, men jeg synes også, vi er nødt til at have et øget fokus på, at der kan komme et behov på det område. Så er der de initiativer, som jeg nævnte i mit spørgsmål om B-skat. Det er jo sådan i lovforslaget, at man kan få udskudt sin A-skat, men ikke sin løbende B-skattebetaling. Og der er altså utrolig mange små erhvervsdrivende, f.eks. taxavognmænd, som jo betaler løbende. Jeg synes, det ville være helt oplagt, at vi også gav en håndsrækning til dem, ved at de fik lov til at udskyde deres B-skattebetaling. Og man kunne jo, som også Venstre nævnte, flytte det til en af de her betalingsfri måneder. Der er 2 måneder om året, hvor der er betalingfri. Man kunne jo starte med at flytte den første rate til, jeg mener det er juni måned, der er betalingfri. Den efterfølgende rate kunne man så flytte til den anden betalingsfri måned, så man på den måde egentlig finder en god rytme i det, og så der ikke er nogen måneder, hvor det pludselig bliver dobbelt op. Jeg synes i hvert fald, at det vil være helt oplagt, at vi som Folketing står samlet om at tage det yderligere initiativ, at man også får lov til at udskyde B-skat, fordi det netop er de helt små erhvervsdrivende, der er typisk vil få gavn af det. Det tredje initiativ, jeg vil nævne, er udskydelsen af en række afgifter. Det syntes jeg også man med fordel kunne kigge på – ikke udskydelse af alle afgifter, men der er nogle afgifter, der rammer udsatte brancher hårdere end andre. Jeg har f.eks. fået en henvendelse fra et mikrobryggeri, som ikke sælger ret meget øl i detailhandelen, men typisk sælger til restauranter og hoteller. Og ligesom hoteller og restauranter har mistet deres omsætning stort set fra den ene dag til den anden, så har mikrobryggerierne også. Kunne man ikke overveje, at man f.eks. udskød betalingen af ølafgift? Der kunne vi tage en dialog med ministeren og i udvalget efterfølgende om, hvad det så er for nogle afgifter, vi syntes også kan udskydes. Jeg synes bare, det vil være oplagt, at vi også tager det initiativ i brug, hvis vi kan understøtte en række mindre virksomheder, ved at vi også udskyder deres betaling af afgifter. Men jeg kan slutte af med overordnet at sige, at vi støtter lovforslaget. Vi synes, det er tre gode initiativer, men har som sagt nogle forslag, vi gerne vil have en drøftelse af under udvalgsarbejdet, altså om ikke det kunne være godt, at vi også tog fat i de områder, specielt med fokus på, at de mindre erhvervsdrivende, som er hårdt ramt, også får lov til at få en ekstra håndsrækning.
Tak til ordføreren. Der er ingen korte bemærkninger. Derfor går vi videre til Kathrine Olldag fra Det Radikale Venstre.
Mange tak, formand. Det er ofte i ekstreme situationer, når der virkelig er noget på spil, at man kan mærke sit ståsted og sine grundværdier allermest. For hvad er det egentlig, der betyder noget i mit vores Hvad er det, der giver allermest mening? Er det måske ikke netop det her ønske om, at vi allesammen gør en forskel for hinanden? Det er det, vi kan mærke i de her dage. Vi mærker i det danske samfund vores evne til at passe på hinanden og hjælpes ad med at styre igennem krisesituationen. Og vi er der for hinanden, når det virkelig gælder. Mening er også det, rigtig mange finder ved at hoppe ud i tilværelsen som selvstændige; ud med den faste månedsløn, og ind med risiko, hårdt arbejde og masser af mening. Jeg er dybt taknemlig for alle de danskere, der vælger at blive selvstændigt erhvervsdrivende, og jeg er dybt taknemlig for de tusindvis af små, store og mellemstore virksomheder, der driver deres forretning fra Danmark. I holder Danmark oppe. Nu er det vores tur i Folketinget til også at holde jer oppe. For i Danmark hjælper vi hinanden og kommer sammen gennem krisen. Derfor bakker vi naturligvis op om denne hjælpepakke til det danske erhvervsliv. Ud over de nævnte elementer, som allerede er blevet belyst, er det for Radikale Venstre centralt, at vi også udsætter A-skatter, arbejdsmarkedsbidrag og moms for små og mellemstore virksomheder. Ifølge de meldinger, vi har fået, står EU-Kommissionen klar til på 24 timer at kunne godkende særlige statsstøtteordninger. Så EU står ikke i vejen. Ligeledes er det helt centralt, at særlig de små og mellemstore virksomheder får at vide, at de har mulighed for selv at udskyde deres B-skatteindbetalinger. Sådan har vi i hvert fald har fået det at vide i Skatteministeriet at det forholder sig. Jeg kan se på skattemyndighedernes infoside om coronakrisen, at der mangler oplysninger om, hvad man kan stille op med den indbetalingsfrist for B-skat, der indtræffer den 20. marts, altså om 7 dage. Og nu, hvor vi er i gang med B-skat, vil jeg også gerne på forhånd melde, at vi gerne vil bakke op om, at de sædvanlige betalingsfri måneder for B-skat rykkes til f.eks. april, således at vi på den måde kan beskytte virksomhedernes likviditet. Herudover giver det også mening at kigge på forrykkelse af indbetalingerne af f.eks. lønsumsafgifter. I det hele taget ønsker vi på linje med Dansk Folkeparti og Venstre i højere grad at holde hånden under små og mellemstore virksomheder i den hjælpepakke. Vi er ikke helt klar til at gå så langt som til at tilbageholde de afgifter, vi har vedtaget i finansloven. Men alt dette ser vi frem til at drøfte de næste par dage, for vi får jo travlt. Med andre ord er vi klar til hjælpe virksomhederne så meget, som vi overhovedet kan. For vi har et fælles ansvar for at holde de danske virksomheder oppe, så de fortsat i fremtiden også kan holde Danmark oppe.
Tak til ordføreren. Der kom en kort bemærkning fra hr. Lars Boje Mathiesen. Værsgo.
Da ordføreren sagde, at man ikke er villig til at slette de afgifter, man har påtænkt, kom jeg til at tænke på: Ser Det Radikale Venstre ikke på det her som en seriøs og dybt alvorlig situation, vi står i lige nu? Mener Det Radikale Venstre virkelig, at den økonomiske situation og fremtid, som vi potentielt kigger ind i lige nu, er til afgiftstigninger? Er Det Radikale Venstres politik?
Ordføreren.
Vi har jo stemt for de afgiftsstigninger, som allerede er besluttet i finansloven, og sådan som vi vurderer det, er det ikke de afgiftsstigninger, der slår bunden ud af virksomhedernes likviditet, som vi står og kigger ind i, og som billedet er lige nu. Det er jo mindre afgiftsstigninger, og den hjælpepakke, som vi forhåbentlig vedtager på tirsdag, kommer til at holde hånden under dem på ansvarlig vis, og naturligvis er det her en dybt alvorlig situation. Jeg mener heller ikke, at vi i Radikale Venstre har givet udtryk for noget som helst andet på noget som helst tidspunkt.
Hr. Lars Boje Mathiesen.
Men en udgift på 1 kr. for erhvervslivet er nu engang en udgift på 1 kr. for erhvervslivet, lige meget hvor den kommer fra. Og det giver jo ikke mening, at man tager med den ene hånd for at give med den anden. Der er administration i begge ender på det her. Så det er da fint nok, at man vil lave hjælpepakker, men så skal man da ikke samtidig tage flere penge fra erhvervslivet. Så modarbejder man jo det, som man gerne vil med hjælpepakkerne.
Ordføreren.
Jeg kunne godt tænke mig, at vi med det her lovforslag enes i Folketingssalen om at holde hånden under det danske erhvervsliv og ikke laver blokpolitik, hvor vi forsøger at begynde at rode op i de beslutninger, vi allerede har taget i en finanslovsbehandling.
Tak til ordføreren. Der er ikke flere korte bemærkninger, og derfor går vi videre til hr. Carl Valentin fra SF.
Tak for det. Corona påvirker ikke bare vores sundhedssystem, vores helbred og vores mulighed for at omgås hinanden, den påvirker også vores økonomi, vores virksomheder og mange menneskers arbejdssituation. At corona kommer til at have negative konsekvenser, kan ikke undgås, men som folkets repræsentanter har vi det øverste ansvar for at sikre, at konsekvenserne bliver så små som muligt. Derfor kommer vi nu med en hjælpende hånd til de virksomheder og lønarbejdere, der kan blive ramt af økonomiske problemer som følge af covid-19. Konkret foreslås det, at virksomheders betalingsfrister for indeholdt A-skat og arbejdsmarkedsbidrag forlænges for tre månedlige rater – betalinger for april, maj og juni – med 4 måneder. Det gør vi for at styrke likviditeten for virksomheder m.v. Det foreslås også, at betalingsfristen for store virksomheders momsbetalinger forlænges for tre månedlige rater – og det er betalinger for marts, april og maj – med 30 dage. Og det er også for at styrke likviditeten. Som flere har nævnt, foreslås der også en midlertidig forhøjelse af loftet for det beløb, som virksomhederne kan have stående på skattekontoen, uden at der sker udbetaling. Det forhøjes til 10 mio. kr. Og det gør vi for at mindske de negative virkninger, som de foreslåede betalingsfristsudskydelser kan udløse i form af negative renter. Initiativerne her er ansvarlige og giver ikke virksomhederne skatterabatter, men forskyder blot betalingen, og det synes vi i Socialistisk Folkeparti er fornuftig politik. Og selv om betragtninger om virksomheders likviditet måske kan virke fjerne for mange mennesker, er det faktisk noget, der kan have betydning for mange menneskers hverdag. Det er nemlig vigtigt, at medarbejdere ikke bliver fyret som konsekvens af økonomiske problemer i vores virksomheder; det er vigtigt, at virksomhederne har råd til at udbetale løn til folk; og det er i almen samfundsinteresse, at vi sikrer, at virksomhederne kan holde sig oven vande, og at diverse butikker m.v. fortsat kan holde åbent, også i den her situation. At udskyde nogle betalinger kan selvfølgelig koste os lidt, f.eks. hvis nogle virksomheder går konkurs og aldrig får betalt, hvad vi regnede med, men vi vurderer, at det kunne være langt dyrere at lade være, da en laden stå til kunne resultere i endnu flere konkurser og problemer i vores virksomheder. Tak til skatteministeren og de mange medarbejdere i skatteforvaltningen for en god proces i en svær tid. Socialistisk Folkeparti støtter lovforslaget.
Der er en kort bemærkning til hr. Dennis Flydtkjær. Værsgo.
Jeg vil egentlig også bare først takke for talen. Jeg synes, det er godt at vi kan stå sammen om sådan et lovforslag. Men jeg vil egentlig bare høre SF's ordfører om den del, som vi er flere ordførere der har været inde på, nemlig omkring B-skat. Hvad er SF's tanker om det? Kunne det ikke være en god idé, at man også fik mulighed for at udskyde at betale B-skat? Det vil typisk være de mindre erhvervsdrivende, men det kan også være konsulentvirksomheder, det kan være musikere, taxachauffører eller fysioterapeuter, eller hvad det nu kan være. Men kunne det ikke være en god idé, at vi også holder hånden under deres økonomi ved at give dem en mulighed for at udskyde betalingen af B-skat?
Ordføreren.
Jeg har ikke overblik over de præcise konsekvenser af sådan en model, men jeg synes, at det er relevant at tale om de mindre erhvervsdrivende, og jeg synes, det er fornuftigt at diskutere det efterfølgende ved den behandling, vi skal have gang i.
Tak for det. Jeg tror ikke, at der er flere korte bemærkninger, så vi siger tak til hr. Carl Valentin. Så er det hr. Rune Lund fra Enhedslisten.
Vi står i en alvorlig situation, ikke mindst for vores ældre og udsatte. Vi står i en situation, hvor folk mister deres arbejde, og vi står også i en situation, hvor virksomheder, især små og mellemstore virksomheder, har brug for en hjælpende hånd. Det er derfor også godt, at regeringen nu med det her lovforslag handler hurtigt og sikrer, at der bliver bedre mulighed for, at virksomhederne har den nødvendige likviditet til rådighed. Men før jeg kommenterer det her lovforslags indhold, bliver jeg nødt til også at kommentere regeringens overordnede tilgang i spørgsmålet om, hvordan virksomhederne i vores land skal have hjælp. I går blev der holdt pressemøde hos regeringen, og jeg må sige, at jeg synes, at det virker en smule absurd, at der bliver stillet en milliardgaranti, der tillader bankerne at bruge deres økonomiske polstring i form af den såkaldte kontracykliske kapitalbuffer til udbytte til aktionærerne, for det er jo i praksis det, der sker, når man giver garantier i milliardklassen, samtidig med at man ikke stiller krav til bankerne om, at der skal ske et stop for udbetaling af udbytte til aktionærerne. For bankerne har tilsyneladende ingen planer om at stoppe udbetalingerne af udbytte i milliardklassen til aktionærerne. Bankerne får altså nu penge ud at løbe, fordi de skal redde arbejdspladser, og så kan det da ikke være meningen, at en del af de her penge skal bruges til, at bankerne fortsat kan blive ved med at holde fest for aktionærerne ved at udbetale milliardudbytter. Vi har en kontracyklisk buffer, som består af samlet set 17 mia. kr., og nu, hvor den er frigivet, så betyder det, at bankerne forventeligt vil kunne låne 200 mia. kr. ekstra ud. Jeg står her med indkaldelsen til generalforsamling i Danske Bank – den bliver afholdt om 4 dage. Hvis man bladrer om på side 2, kan man se, at når man er færdig med at drikke kaffe fra kl. 14, og generalforsamlingen starter kl. 15, så foreslår Danske Bank simpelt hen, at der skal udbetales udbytte til aktionærerne på 7,3 mia. kr. Så med den ene hånd giver man bankernes likviditet for, at de kan redde vores virksomheder, men med den anden hånd bruger de selv samme banker den øgede likviditet til også at holde hånden under den udbyttebetaling i milliardklassen, som de har haft i flere år. Det var ikke Jeg må indrømme, at jeg også er overrasket over, at regeringen ikke har sikret sig og lavet en aftale med bankerne om, at de skal stoppe med at betale udbytter, når de får en milliardgaranti og ret til at bruge den kontracykliske kapitalbuffer. Jeg fatter det simpelt hen ikke. Det bliver jo faktisk endnu mere grotesk, for hvis den her coronakrise krise ender med at udvikle sig til en rigtig stor økonomisk krise, så kan vi jo måske stå i en situation om få uger, hvor bankerne kommer rendende og tigger om bankpakker, ligesom de gjorde sidst, og igen vil have skatteborgerne til at betale, kort tid efter at de lige har udbetalt milliardudbytter på deres generalforsamlinger. Det giver jo simpelt hen ingen mening. I Enhedslisten synes vi, at det er rimeligt at stille modkrav til bankerne. Hvis de f.eks. skal have andel i statsgarantier, skal der samtidig være et stop for udbyttebetaling til aktionærerne på de kommende generalforsamlinger, som vi netop ser i foråret i de her dage. Også chefbonusser og stigninger i cheflønninger bør aflyses. Vi skal altså alle sammen løfte nu – ikke kun de arbejdsløse, ikke kun de små virksomheder, som står i problemer, men også bankerne og de store virksomheder. Det tror jeg at rigtig mange mennesker er enige med Enhedslisten i. I forhold til selve lovforslaget er det gode, fornuftige og rimelige forslag, som andre ordførere har redegjort for – og Enhedslisten kan støtte lovforslaget.
Tak til ordføreren. Der er ikke nogen korte bemærkninger, og derfor går vi videre til fru Birgitte Bergman fra Det Konservative Folkeparti.
Konservative støtter naturligvis forslaget, som er en håndsrækning til dansk erhvervsliv i en alvorlig situation. Vi vil gerne undgå en bølge af konkurser og fyringer i den kommende tid, hvor den økonomiske aktivitet er sat i stå på grund af coronavirus. I en tid, hvor vi står sammen ved at holde afstand, lider mange virksomheder og især de dele af dansk erhvervsliv, vi samles om. Her tænker jeg på restauranter, kulturelle institutioner og lignende. Og når rejsevejledningerne i Europa går over i orange og rødt, så lider turismen under det. Hele højsæsonen ryger for turisterhvervet, og der er ikke udsigt til, at de kommer til at have indtægter igen i lang tid. Når vi bliver hjemme, er der mindre gang i butikkerne. Det betyder færre penge i kassen, og så bliver det svært at betale løn. Med et voksende antal smittede og myndighedernes rigtige og kloge anbefalinger om at blive hjemme opstår der en helt ekstraordinær og vanskelig situation. Der er udsigt til massive fyringsrunder allerede om kort tid, hvis vi ikke smider en redningskrans ud til dansk erhvervsliv. Derfor gennemfører vi denne lovgivning, og derfor opfordrer vi til et videre samarbejde i Folketinget om initiativer, der strækker sig længere end eksempelvis udskydelse af skat. Vi er glade for, at vi i fællesskab kan arbejde videre med hjælp til også de små og mellemstore virksomheder. Her bliver der behov for flere initiativer, det er jeg sikker på. Jeg ved, at virksomhederne arbejder på højtryk for at sikre medarbejdernes sikkerhed og job, men de kan ikke gøre det alene. Vi ser dette lovforslag som et af flere håndsrækninger, der er brug for, hvis vi skal sikre flest mulige danskere imod at miste deres arbejde. Konservative bakker naturligvis op om lovforslaget.
Tak for det. Der er ingen korte bemærkninger. Derfor er det hr. Lars Boje Mathiesen.
Vi står og kigger ind i en truende økonomisk krise. Vi vedtog i går vidtrækkende lovgivning for at beskytte samfundet mod yderligere spredning af coronavirussen. Regeringen har valgt at lukke store dele af den offentlige sektor ned af hensyn til folkesundheden, og indgrebene rækker også langt ind i den private sektor. Nogle brancher vil i praksis opleve det som en nedlukning, og coronakrisen kommer til at koste virksomheder livet. Det kommer til at koste mange virksomheder en stor del af deres egenkapital. Det vil gøre rigtig mange virksomheder utrolig sårbare i den kommende tid, også på den anden side af coronavirussen. Omsætningen falder, og ansatte skal afskediges, og likviditeten strækkes til det yderste. Så det er ikke en rar udsigt, som vi kigger ind i. Lovforslaget, vi behandler i dag, er fremsat for at afbøde nogle af de negative konsekvenser; nogle af de negative konsekvenser fra indgrebet i går og fra den globale økonomiske nedtur, vi kigger ind i. Nye Borgerlige støtter forslaget om at øge kredittiden for indbetaling af A-skat og moms, som det foreslås. Det er positivt at forbedre likviditeten, men vi påpeger også samtidig, at det langtfra er tilstrækkeligt. Vi kan gøre mere, og vi skal gøre mere for at understøtte de selvstændigt erhvervsdrivende og virksomheder og deres ansatte i den tid, som kommer. Vi skal være mere proaktive i forhold til at holde økonomien i gang. Vi skal holde danskerne i beskæftigelse, og det private forbrug skal holdes oppe. Især i forhold til de mindre virksomheder støder det mig, at vi på grund af EU-lovgivning åbenbart ikke kan gøre mere med hensyn til kredittiden. Det kan ikke være rigtigt, at nogle rigide EU-regler skal stå i vejen for, at vi i Folketinget kan hjælpe de små selvstændige virksomheder, og slet ikke i en situation, hvor vi kan se, at det ene EU-land efter det andet lukker ned. Jeg vil opfordre regeringen til at tage kontakt til Europa-Kommissionen og få det fikset. Noget andet, som regeringen bør sætte på standby, er de planlagte fordyrende indgreb og afgifter, som man ovre i Klimaministeriet arbejder på at sende ud til danskerne og danske virksomheder. Man kan ikke med nogen rimelighed planlægge at øge afgifter og indføre nye klimaskatter, indskrænkninger i landbrugets produktion osv., samtidig med at samfundet står over for en krise, som truer med at sende masser af mennesker ud i ledighed og sende masser af virksomheder hen imod konkurs. Nu skal vi klare coronakrisen, og så skal vi sikre danskernes velstand og jobs. Så kan I bagefter genoptage arbejdet med jeres såkaldte klimahandlingsplaner og de nytteløse klimaafgifter. Sidst, men ikke mindst, vil jeg godt rejse et rødt flag, og jeg vil gerne under udvalgsarbejdet have ministeren til at redegøre for, hvilket tab for statskassen en forlængelse af kredittiden vil medføre. Det fremgår ikke rigtig i bemærkningerne i lovforslaget, men det må være evident, at en del af de virksomheder, som nu får lov til at udskyde indbetalingen, ikke vil have mulighed for at betale dobbelt ind, når fristen udløber. Og når vi skubber 125 mia. kr., vil der også være nogle af dem, som vil gå tabt. Det skal vi allerede nu forholde os til, således at pengene ikke bliver brugt ovre i et andet ministerium, for de kan komme til at mangle. Med disse bemærkninger skal jeg meddele, at Nye Borgerlige selvfølgelig støtter forslaget.
Tak til ordføreren. Der er ingen korte bemærkninger, og derfor er det hr. Ole Birk Olesen, Liberal Alliance.
En række private virksomheder rammes hårdt af udbruddet af corona i verden og i Danmark. I første omgang er det jo især de virksomheder, hvor omsætningen stryger nedad, nærmende sig nul. Vi taler om hotelbranchen, vi taler om flybranchen, vi taler om taxabranchen osv. De mærker, at der for øjeblikket ikke er efterspørgsel efter deres produkter. Andre virksomheder oplever, at de kan have svært ved at levere på den efterspørgsel, der fortsat er, fordi deres medarbejdere er udfordrede og det ikke er klogt at bede medarbejderne om at komme ind på arbejde. Nogle af dem arbejder måske hjemmefra med en lavere effektivitet til følge. Så private virksomheder rammes lige nu. Det gør de jo, bl.a. fordi de skal betale til det offentlige, selv om det offentlige ikke leverer. Altså, virksomheder betaler en høj skat og høje afgifter i Danmark med beskeden: Jo, jo, men til gengæld kan jeres medarbejdere få børnene passet billigt, og jeres medarbejdere bliver uddannet. Det gør de så ikke for øjeblikket. Børnene bliver ikke passet billigt, medarbejderne bliver ikke uddannet, og alligevel skal de betale skat. Den store forskel fra det private erhvervsliv til det offentlige er, at når det private ikke leverer til kunderne, får det private heller ikke nogen penge, men når det offentlige ikke leverer til borgerne, vil det offentlige alligevel have penge. Meget generøst har regeringen besluttet, at man kan vente med at betale – man kan ikke slippe for at betale, selv om man ikke får ydelserne fra det offentlige, men man kan vente med at betale. Det er da det mindste, man kan kræve, altså at man kan få lov til at vente med at betale, indtil den offentlige service igen bliver leveret. Vi burde i sådan nogle situationer og også i situationer, hvor det offentlige er nedlukket af strejker og konflikter og blokader osv., måske have en eller anden fast og permanent ordning, hvor borgerne simpelt hen slipper helt for at betale, når servicen ikke leveres fra det offentlige. Indtil vi har sådan en ordning, må vi nøjes med det her med, at man kan udskyde betalingen af skatter og afgifter, og der har regeringen så forsøgt at strikke noget sammen – noget ufuldstændigt. Det ville vi gerne have gjort mere for. Det er blevet påpeget af andre ordførere, at muligheden for at udskyde indbetalingen af B-skat også bør være en del af lovforslaget. Det er også blevet påpeget, at det kun er de større virksomheder, som får mulighed for at udskyde indbetaling af moms. Det kunne være flere virksomheder. Det vil vi også gerne have med. Så vi håber, at vi inden tredjebehandlingen af det her lovforslag kan få regeringen med på, at det her ikke er godt nok; der skal mere til. Det må være forudsætningen for, at det her bliver et ordentligt lovforslag, altså at der kommer mere til, sådan at virksomhederne, som ikke slipper for at betale for en ydelse, de ikke modtager, i det mindste kan udskyde at betale noget mere end det, der ligger i regeringens forslag.
Tak til ordføreren. Der er ingen korte bemærkninger, og derfor er det nu skatteministeren.
Tak for det, formand, og tusind tak for den, kan man vel godt sige, meget positive modtagelse af forslaget, som jeg er virkelig glad for. Jeg skal nok vende tilbage til de forskellige kommentarer, der er afgivet til det. Årsagen til, at jeg er virkelig glad for det, er selvfølgelig, som flere allerede har været inde på, at ikke nok med, at den situation, vi ekstraordinært står i, er meget alvorlig, så udvikler situationen sig også time for time, og time for time vokser også de udfordringer, vi står over for. Derfor er det en helt særlig situation. Vi har et ansvar for både at passe på hinanden, men også for at passe på vores samfund. Vi skal udvise det nødvendige sammenhold, og vi skal tage ansvar for fællesskabet ved at opføre os ordentligt og følge de retningslinjer, der bliver udstukket. Men vi skal samtidig også sikre, at vi har et velfærdssamfund, der kan finansieres, og et dansk erhvervsliv, der kan leve videre i situationer som denne. Derfor er det tidspunkt, som vi befinder os i nu, det tidspunkt, hvor vi herinde skal vise både handling, men også sammenhold. Vi er nogle, der har stået her før. Jeg kan huske, at jeg stod her i 2008 og 2009 og brugte nat og dag på at lave bankpakker, hvor vi garanterede flere tusinde milliarder kroner til finanssektoren. Det var meget alvorligt. Det, jeg dengang var glad for, og det, jeg er glad for her i dag, er, at der er en så stor og bred ansvarlighed i Folketinget, at man på under 45 minutter kan håndtere temmelig store betalinger og kreditter til dansk erhvervsliv. Det er meget flot, og det er nødvendigt, fordi den globale økonomi som sagt er ramt. Det samme er dansk økonomi. Og vi skal vise, at vi er i stand til at håndtere spørgsmål som dem her. Vi skal vise, at vi også er i stand til at handle resolut og dermed holde hånden under dansk økonomi og danske lønmodtagere. Det tror jeg helt grundlæggende er det, danskerne forventer sig af os her i dag. Det gør vi ved at fremsætte det her forslag, og det gør vi ved at sikre, at det hurtigt kan blive vedtaget. Så også tak til Folketinget for, at det har kunnet lade sig gøre. Der er ingen tvivl om, at udbruddet af coronavirussen vil påvirke den globale økonomi, som nu er på vej ned i fart. Danmark er som sagt også ramt. Det er derfor, der er behov for, at vi holder hånden under både dansk erhvervslivs og danske lønmodtageres interesser, så vi kan sikre, at danske virksomheders likviditet også kan forbedres. Der er tale om en massiv hjælp til erhvervslivet, som forbedrer erhvervslivets likviditet med i alt 125 mia. kr. Erhvervsorganisationerne har da også taget positivt imod de foreslåede initiativer her i forslaget. Forslaget går helt konkret ud på at sikre virksomhederne ekstra likviditet ved midlertidigt at forlænge erhvervslivets betalingsfrister for indeholdt A-skat og arbejdsmarkedsbidrag samt momsbetaling. Der er tale om en meget stor likviditetsindsprøjtning til virksomhederne. F.eks. lemper vi betalingsfristerne for A-skat og arbejdsmarkedsbidrag væsentlig hurtigere, end det skete i forlængelse af finanskrisen tilbage i 2009, som jeg omtalte før. For det første foreslår vi at forlænge virksomhedernes betalingsfrister for indeholdt A-skat og arbejdsmarkedsbidrag for april, maj og juni. Det vil give virksomhederne en stor forøgelse af deres likviditet. Med forslaget om at forlænge betalingsfristen for de her tre månedlige rater med 4 måneder stilles der bare med det her initiativ ekstra 90 mia. kr. til rådighed for erhvervslivet i 4 måneder. Hvad kunne et eksempel være? Det kunne være en lille restaurant med 15 ansatte. De afregner typisk A-skat og arbejdsmarkedsbidrag for ca. 135.000 kr. pr. måned. Dermed vil de få en længere betalingsfrist for godt 400.000 kr. For det andet foreslår vi også at forlænge betalingsfristen for store virksomheder for de tre månedlige rater i 30 dage. Det betyder, at der bare med det her forslag i alt stilles godt 35 mia. kr. til rådighed i ekstra likviditet i 1 måned. Hvad kunne det betyde for en konkret virksomhed? Det kunne eksempelvis være en stor hotelkæde med en omsætning på 250 mio. kr. De afregner typisk moms for ca. 1,7 mio. kr. pr. måned, og de vil nu med det her forslag få en længere betalingsfrist. Vi er aktuelt ved at undersøge – det skal jeg sige, for der er flere, der har nævnt rammerne for de små og mellemstore virksomheder, og vi har også skrevet det i lovforslaget – om vi også kan lempe betalingsvilkårene for moms for små og mellemstore virksomheder, som allerede i dag har en betalingsfrist på 2 måneder, som er den maksimale betalingsfrist inden for rammerne af de fælles EU-regler for momsbetaling, som vi også er underlagt. Dertil skal man også huske, at når det handler om små og mellemstore virksomheder, så er den førstkommende betalingsfrist for små virksomheder først den 1. september, altså her til efteråret, og for mellemstore virksomheder er det den 2. juni her i 2020, så det er altså den 1. september for små virksomheder, og for mellemstore virksomheder er det så den 2. juni 2020. Vi ser på det, men det, der er udfordringen, er bl.a. de rammer, vi er underlagt i forhold til EU's regler, altså de fælles momsregler. Ud over det forhøjer vi som sagt også loftet for den såkaldte skattekonto. Det er klart, at når vi nu forbedrer betalingsvilkårene for virksomhederne, så kan – og det er det, der er pointen her – virksomheder, der jo rent faktisk har likviditet i overskud, komme i en klemme. Det skyldes, at virksomhedernes indeståender i bankerne kan stige, når betalingsfristen udskydes, og da bankerne i dag jo altså typisk opkræver negative renter på minus 0,75 pct. i rente for virksomhedernes indeståender, kan virksomhederne komme til at få større renteudgifter. Det er derfor, vi for det tredje som sagt foreslår en markant, kan man rolig sige, midlertidig forhøjelse af loftet for skattekontoen fra de nugældende 200.000 kr. pr. virksomhed til 10 mio. kr. i perioden med udskudte betalingsfrister. Det sker som sagt for at tilgodese de virksomheder, der ikke har problemer med likviditeten, og som gerne vil undgå negative renter af deres bankindeståender. De kan så at sige sætte penge ind hos os og undgå den negative rente hos bankerne. Med en så stor forhøjelse af loftet kan de fleste virksomheder foretage indbetalinger af indeholdt A-skat og arbejdsmarkedsbidrag samt moms på skattekontoen, som de plejer, og så vidt muligt undgå højere bankindeståender og forhøjede renteudgifter som følge af det, vi ser i bankerne lige nu, altså de negative renter. Vi har som sagt en ekstraordinær situation, hvor jeg synes, at det er vigtigt, at vi holder sammen her i Folketinget, og jeg håber selvfølgelig på bred opbakning til forslaget fra Folketingets partier. Jeg synes, det er helt fair, at vi har en bredere diskussion om, hvad der i øvrigt skal gøres, men jeg vil gerne understrege, at det handler om at få det her igennem hurtigst muligt, så det kan komme til at virke nu. Ud over selve forslaget handler det også om, at vi i et bredt flertal forhåbentlig kan enes om at sende et meget klart signal til markederne, hvilket det her også vil være. Det tror jeg er vigtigt, og jeg tror, det er vigtigt, at vi også har det med i baghovedet. Vi er i tæt, daglig dialog med dansk erhvervsliv om, hvad der i øvrigt kunne være af udfordringer som følge af den meget store og alvorlige krise, som dansk erhvervsliv står i nu. Jeg vil ikke afvise nogen tiltag, men blot minde om, at det, vi behandler her, er et meget stort tiltag, som der er behov for at få ud så hurtigt som muligt og formuleret med klar og tydelig røst, forhåbentlig fra et samlet Folketing. Så vi følger udviklingen meget tæt. Vi vil på ingen måde afvise, at det her ikke er det sidste. I går blev der præsenteret nye initiativer. Der kan sagtens komme flere. Det kan udspringe af den meget tætte dialog, som regeringen har med dansk erhvervsliv i den meget alvorlige situation, som landet desværre er bragt i. Til sidst vil jeg bare lige vende et par af de indspark, der i øvrigt har været, ud over at sige tak for den meget fine debat og opbakning til forslaget. Der har som sagt været nævnt spørgsmål om små og mellemstore virksomheders momsbetaling. Det er noget, vi kigger på, og det har vi allerede sagt i lovforslaget. Der er lidt EU-retlige udfordringer, vi skal have kigget på. Så er der spørgsmålet om B-skat. Altså, hvis man ikke tjener penge i dag og betaler B-skat, kan man allerede nu ændre sin forskudsopgørelse og dermed udskyde renterne for B-skat. Det kan allerede lade sig gøre i dag. Er der andre ting, vi skal kigge på, så kigger vi på dem – ingen tvivl om det – men i dag kan det faktisk allerede lade sig gøre at ændre betalingerne for B-skat. Noget af det, som vi kigger på, er de betalingsfri måneder. Lad os kigge på det. Det er vi helt åbne over for. Jeg tror bare også – belært af nogle af de andre erfaringer, vi har på skattevæsenets område, som går på tværs af regeringsskiftet – at man skal huske, at nogle af de systemer, som vi sidder med i skattevæsenet, ikke bare lige er sådan en enkelt knap, man går hen og trykker på, og så kommer det hele til at virke. Det ved tidligere regeringsbærende partier i hvert fald også kan være lidt af en udfordring. Men vi kigger på det og er selvfølgelig klar til at kigge på, om der er behov for mere. Jeg tror, det er det, og jeg tror og håber som sagt på, at vi kan enes, og jeg lytter mig til, at det forhåbentlig kan være et enigt Folketing, som kan sende – og det tror jeg er vigtigt – et meget, meget klart signal til ikke mindst markederne og den globale økonomi om, at et enigt Folketing står sammen om at holde hånden under dansk erhvervsliv i en meget vanskelig situation.
Der er en enkelt kort bemærkning til hr. Dennis Flydtkjær. Værsgo.
Tak for det, og tak til ministeren for at fremsætte det her lovforslag. Jeg er enig i, at det er utrolig vigtigt, at der er bred opbakning, og det er der jo – alle Folketingets partier bakker op om det her. Men jeg lytter mig også til, at der er et forholdsvis bredt ønske om, at man får kigget på B-skatten. Vi er også nogle enkelte partier, som ønsker, at man måske kunne kigge på afgifterne. Jeg vil egentlig bare høre, om ministeren ikke også kunne være med til at bakke op om det, hvis vi kunne komme frem til en bred enighed om nogle af de ting. Der er jo ikke nogen politisk uenighed, i forhold til om vi skal holde hånden under dansk erhvervsliv, men det her er bare nogle ekstra initiativer, som kunne understøtte det lovforslag, som regeringen meget fint har lagt frem. Så jeg vil høre, om ministeren ikke også vil være villig til at kigge på, om man kunne udskyde nogle af de andre skatter og afgifter, som man jo stadig væk skal betale.
Ministeren.
Som sagt kigger vi på spørgsmålet om moms for både små og mellemstore virksomheder. Jeg synes, det er værd at have med, at små virksomheder først skal betale næste gang 1. september. Men vi kigger på det, og altså, jeg har ikke nogen interesse i at gøre det her til en stor politisk debat omkring finanslovspolitik og andet. Det her handler helt grundlæggende om, at det her er vigtigt, det er stort, og det kan være noget af det, som kan stabilisere forholdene. Der kan temmelig sikkert komme mere til. I går præsenterede regeringen endnu en pakke, som kan være med til at sende et klart og tydeligt signal til den globale økonomi om, at vi i Danmark står sammen om at holde hånden under dansk erhvervsliv og danske lønmodtageres interesser. Er der andre ønsker, ja, så tager vi dem. Det har bare ikke rigtig noget med det her forslag at gøre, som helt grundlæggende handler om at få givet likviditet nu og her. Lytter man til de virksomheder, som er til stede i medierne, handler det bl.a. om, at de har behov for likviditet. Og det er det, vi sikrer her. Så derfor er det bare et ønske fra min side om at sige, at vi sagtens kan tage den her debat, men det her handler om at få det her afsted hurtigst muligt forhåbentlig og med bred enighed.
Hr. Dennis Flydtkjær.
Jeg er helt enig, og jeg stiller heller ikke spørgsmålet for at skabe en eller anden politisk uenighed eller starte en eller anden politisk kamp. Det er faktisk bare for stilfærdigt at hjælpe de mange virksomheder, der er derude. Og det synes jeg jo godt vi kunne være enige om. Altså, jeg har f.eks. fået henvendelser fra bryggerier, og det kunne være andre fra kæden efter hotellerne og restaurationer, som vi er enige om er ramt. Og de er jo også ramt af bl.a. at skulle betale ølafgift. Og der kan være andre brancher, der sidder i tilsvarende situationer. Jeg synes jo, det er et forholdsvis godt redskab og også et let redskab og noget, som vi kan gøre hurtigt; vi kan gøre det sammen. Så er jeg enig i synspunktet om, at vi skal få det her igennem, men kunne vi ikke gøre lidt yderligere for nogle af de brancher, som virkelig er hårdt ramt? Det håber jeg at vi kunne stå sammen om.
Ministeren.
Jeg vil ikke afvise nogen diskussion. Det, jeg som skatteminister har en interesse i, er, at det her forslag kommer igennem hurtigst muligt, så vi får sendt et klart og entydigt signal fra Folketinget om, at vi på ingen måde agter at slingre, når det handler om at få skabt grundlaget for, at vi kan sikre dansk erhvervsliv og danske lønmodtageres interesser. Det er det, det her handler om. Så er det klart, at der er andre diskussioner – dem tager jeg også gerne, men her handler det om det her. Det er meget vigtigt.
Fru Louise Schack Elholm.
Først og fremmest vil jeg gerne rose regeringen for at lave et tiltag i forhold til erhvervslivet på skatteområdet. Det er absolut nødvendigt på nuværende tidspunkt; det er vi fuldstændig enige med regeringen i. Vi havde selvfølgelig gerne set, at det havde været endnu mere ambitiøst. Jeg var inde at kigge i lovforslaget fra 2009, nr. L 154. Dengang udskød man A-skat og arbejdsmarkedsbidrag med ½ år, og i det her lovforslag er det, så vidt jeg forstår, med 4 måneder. Derfor kunne jeg godt tænke mig, at ministeren ville uddybe, hvorfor man ikke har valgt den samme længde på det her, når man har valgt at hente inspiration fra finanskrisen i 2009.
Ministeren.
Nu var jeg faktisk selv med til at lave den pakke, der spørges til – jeg har været med herinde i mange år. Det her er alvorligt, men det var det jo saftsuseme også dengang, og man kan altid diskutere niveauerne. Vi har vurderet, at det er det, der skal til på det her område her og nu, og så går jeg ud fra, at med den dialog, der også er med de politiske partier og også andre steder end her, må man kigge på det, hvis der er behov for det. Men der er her tale om en håndsrækning af en meget stor størrelse, og som – det ville fru Louise Schack Elholm også kunne se, hvis hun havde læst lidt mere i det tidligere forslag tilbage fra finanskrisen – kommer hurtigere, end det gjorde tilbage i 2009, hvor vi jo nærmest var trekvart år inde i selve krisen, inden det her kom. Jeg tror, at tempoet i det her også er et meget klart signal.
Louise Schack Elholm.
Bestemt har tempo en betydning, og jeg tror, at det her måske er en lidt mere synlig krise, end finanskrisen var, i og med at vi jo kan se, at Danmark er kommet i undtagelsestilstand. Det var vi jo trods alt ikke under finanskrisen. Jeg glæder mig stadig over, at regeringen gør det. Jeg ville have ønsket, at man havde været mere ambitiøs. Hvis det er, at regeringen vil følge det her løbende, hvornår kan vi så forvente igen at høre noget om, om man skal forlænge det yderligere? For 4 måneder løber jo, indtil man jo egentlig ikke har en ny periode i Folketinget igen. Skal vi så mødes i sommerferien og diskutere det her, eller hvornår vil man tage det op igen, så vi er sikre på, at vi får handlet på det her i tide?
Ministeren.
Som man kan se, og som jeg forstår der også er blevet givet løfte om i de drøftelser, der har været med partilederne, er der også en solnedgangsklausul på det her lovforslag. Derfor kommer vi jo til at behandle det igen formelt set, men det er klart, at hele den her diskussion og situationen for landet er så alvorlig, at i de drøftelser, som jeg ved der er mellem eksempelvis vores partiledere og i andre sammenhænge, fornemmer jeg da helt klart, at man selvfølgelig løbende følger den her udvikling. Jeg mener ikke, der er nogen grund til på nogen måde at negligere det her. Det er et kæmpe initiativ, det kommer hurtigt, og det er noget af det, som erhvervslivet har efterspurgt, og det er selvfølgelig også derfor, de bakker op om det.
Lars Boje Mathiesen.
Alle partier bakker heldigvis op om det her, så det er der ingen grund til at bruge mere tid på. Men jeg kunne godt tænke mig at spørge, om det er regeringens holdning, at vi er i en tid, hvor afgifter og skattestigninger er den rigtige medicin. Er der ikke behov for nu, at vi stopper op? Er den økonomiske situation til afgifts- og skattestigninger? Vurderer man ikke, at situationen er mere vanskelig end som så?
Ministeren.
Jeg ved ikke, hvor man kan få den opfattelse fra, altså at regeringen ikke skulle se på det her med den allerstørste alvor. Og derfor forstår jeg simpelt hen ikke spørgsmålet. Det her handler helt grundlæggende om, at regeringen tager det her usædvanlig alvorligt. Det er et initiativ af en kaliber, som kommer hurtigere og dermed også med større effekt end det, vi så under finanskrisen. Det er noget, dansk erhvervsliv også efterspørger og er meget tilfredse med, fordi det jo kan være med til at holde hånden under bl.a. de der små og mellemstore virksomheder, som er i problemer, og som jo hermed får en håndsrækning af en størrelse, som samlet set over de næste måneder er på 125 mia. kr. Så er det klart, at enhver regerings økonomiske politik selvfølgelig bliver tilrettelagt efter det landkort, man sådan umiddelbart ser, men jo i høj grad også efter det terræn, som man går på. Derfor er det jo klart, at man også indregner og tager højde for det, men her synes jeg ikke, at der er grund til at negligere alvoren i den måde, som regeringen tackler det her på.
Lars Boje Mathiesen.
Nu brugte ministeren så det meste af tiden på at diskutere det her forslag, som vi alle sammen er enige om. Jeg opfordrer sådan set til at snakke sig ind i fremtiden. For man giver støttekroner og hjælper med likviditet med den ene hånd, men med den anden hånd hæver man udgiftsniveauet for virksomheder. Og det giver jo ikke mening i den situation, som vi står i. Vi opfordrer bare til og håber, at regeringen kommer med et stop for de skatter og afgifter – og så vil vi hjertens gerne bakke op omkring det.
Ministeren.
Jeg siger tak for opbakningen til forslaget. Jeg glæder jeg mig oprigtigt over, at det kan blive vedtaget nærmest med, forstår jeg, enighed i Folketinget.
Anne Honoré Østergaard, værsgo.
Jeg vil også starte med at rose ministeren for, at det her forslag er kommet så hurtigt på banen. Det er vi i Venstre meget, meget glade for. Jeg kan forstå, at ministeren ser med velvillighed på at få flyttet momsfristerne, også for de små og mellemstore virksomheder, men at vi lige skal høre lidt mere fra EU. Derfor vil jeg gerne høre: Kan vi nå inden betænkningsafgivelsen at få et svar fra EU?
Ministeren.
Som sagt sidder vi og kigger på det, og det er noget, som er lidt mere teknisk end som så, men det er altså noget af det, vi sidder og kigger på. Vi kigger også på spørgsmålet om B-skat. Og Folketinget har jo sin udvalgsbehandling her i næste uge, så det er noget, vi også kan vende der.
Tak for det. Jeg ser ikke, at der er flere korte bemærkninger. Jo, det er der. Værsgo.
Så det, jeg hører ministeren sige, er, at det er noget, han arbejder på dag og nat. Altså, jeg tænker, at EU næsten må kunne forstå nu, at vi er i en krise; det er jo ikke kun Danmark, der står med det her problem. Så hvor realistisk er det, at vi ser noget lige om lidt?
Ministeren.
Spørgeren har hundrede procent ret i, at ministeren arbejder dag og nat lige i øjeblikket. Det gør han også på at få det her lovforslag sikkert i havn, og jeg håber, at et enigt Folketing vil bakke op om det. Det vil være et stærkt signal fra Folketinget, ikke mindst i de markeder, der trænger til at se, at der er kraftfuld politisk handling bag så vigtigt et initiativ som det her fra et enigt dansk Folketing.
Tak for det til ministeren. Der er ikke flere korte bemærkninger. Da der ikke er flere, som har bedt om ordet, er forhandlingen sluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget henvises til Skatteudvalget. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.
Forhandlingen er åbnet. Hr. Leif Lahn Jensen, Socialdemokratiet.
Tak for det, formand. Når man står og lytter til alle de taler, der bliver holdt her på talerstolen og her i salen lige for tiden, så kan man jo høre, at alle, uanset hvilket parti de kommer fra, tager det her meget alvorligt. Det er en meget svær situation, vores land står i for tiden – det kan man tydeligt høre, når man sidder og lytter til talerne. Det er en tid, hvor vores vigtigste opgave er at passe på hinanden og forsøge at komme igennem det her sammen og komme så godt ud på den anden side som overhovedet ...
Lige et øjeblik. Jeg bliver nødt til at sige til dem, der snakker, at skatteforhandlingerne er slut i Folketingssalen – de er henvist til udvalgsarbejdet. Værsgo til ordføreren.
Tusind tak. Vi skal komme så godt ud på den ene side som overhovedet muligt. Det kræver noget af alle danskerne, virksomhederne, lønmodtagerne, de pårørende. Vi er alle sammen nødt til at rykke tættere sammen, og der mener jeg selvfølgelig ikke fysisk, for det må vi ikke, men vi skal hjælpe hinanden og gøre det, som er nødvendigt. Derfor kan der også komme flere tiltag fra regeringen, som jo selvfølgelig tager det her meget alvorligt og skal følge det fra minut til minut. Jeg må sige, at det glæder mig overordentlig meget, at alle partierne er enige om det her, og at vi her i Folketinget viser vejen, og at vi også viser, at vi står sammen i den her situation. Vores store opgave er nu at sikre, at så få som muligt bliver smittet, og at virksomhederne derfor sender folk hjem, hvor det er nødvendigt. Men det er også vigtigt, at de virksomheder, som bliver ramt hårdt, fordi deres ansatte er smittet af coronavirussen eller har været sammen med andre, som er smittet, ikke skal dreje nøglen om og lukke. Det er super vigtigt for os, at virksomhederne, når alt dette er ovre, står klar til at modtage den enkelte lønmodtager igen, at jobbet står klar, og at Danmark skal fortsætte i et så højt gear som overhovedet muligt. Derfor kommer regeringen også med det her forslag, som betyder, at arbejdsgiverne kan få sygedagpengerefusion fra første fraværsdag for alle, som er smittet, eller for dem, som er hjemme i karantæne, hvis man har en mistanke om, at de kan være smittet. Om det her er nok, er der jo ingen der ved, men det er vigtigt, at vi passer på hinanden, og at vi passer på vores arbejdspladser, og derfor skal vi følge det her nøje fra minut til minut. Socialdemokratiet støtter forslaget.
Tak til ordføreren. Der er ingen korte bemærkninger, og derfor går vi videre til den næste ordfører, som er hr. Morten Dahlin, Venstre.
Som det desværre er tydeligt for enhver, står Danmark midt i en alvorlig og kritisk situation. Coronavirussen har spredt sig med lynets hast og påvirker nu alle dele af det danske samfund. Det er dybt alvorligt, og alle – også os herinde på Christiansborg – skal tage situationen alvorligt. Den indsats, vi gør her på Christiansborg, skal selvfølgelig først og fremmest handle om at redde liv og mindske utrygheden. Derfor bakkede Venstre i går også op om lovforslaget på sundhedsområdet, der gav myndighederne en række nødvendige værktøjer i kampen mod corona. Men der er også et andet perspektiv, og det er det, lovforslaget i dag handler om, nemlig hvordan vi sikrer, at færrest mulige danskere mister deres arbejde. For også når det kommer til arbejdsmarkedet, er situationen alvorlig – dybt alvorlig. Virksomheder, selvstændige og fagforeninger fra hele Danmark melder ind om dramatisk nedgang i omsætning og aktivitet. De første lønmodtagere er allerede blevet fyret, og de første små selvstændige bliver snart tvunget til at dreje nøglen om. Derfor skal vi gøre noget fra Christiansborgs side. For alle os, der har set, hvad en fyreseddel kan gøre ved en familie, ved, at vi skal gøre alt, hvad der står i vores magt for at sikre, at så få som muligt kommer til at miste deres arbejde. Vi skal gøre vores til, at Danmark klarer sig igennem coronaen med skindet på næsen og med så få menneskelige omkostninger, som det kan lade sig gøre. Det er vigtigt at understrege, at de her hjælpeinitiativer ikke handler om at hjælpe nogle rige finansfyrster i tårne af glas og stål. Det her handler om at hjælpe helt almindelige hårdtarbejdende danskere, der står op om morgenen og går på arbejde. Det er for deres skyld, vi skal handle; det er for deres skyld, vi skal tage ansvar. Det lovforslag, vi behandler i dag, hjælper grundlæggende på to områder. For det første vil lovforslaget give arbejdsgivere statslig refusion på første sygefraværsdag for de personer, der er smittede eller i karantæne på grund af corona. For det andet giver forslaget selvstændige erhvervsdrivende mulighed for at få sygedagpenge fra første fraværsdag i stedet for efter den almindelige egenperiode på 2 uger. Det er i bund og grund fornuftige og bydende nødvendige forslag, som Venstre naturligvis bakker op om. Men vi har også nogle spørgsmål, vi skal have afklaret. Det første spørgsmål handler om tidsplanen. Regeringen har lagt op til, at de her særordninger kun skal gælde til den 1. januar 2021. Det undrer os lidt, for i går vedtog Folketinget et meget indgribende lovforslag på sundhedsområdet, og her var det åbenbart nødvendigt, at initiativerne skulle gælde indtil marts næste år. Vi forstår umiddelbart ikke, hvorfor Danmark skulle have brug for sundhedsinitiativer indtil marts, men kun beskæftigelsesinitiativer indtil januar. Det spørgsmål ser vi frem til at få afklaret i udvalgsbehandlingen. Det andet spørgsmål drejer sig om målgruppen. For når vi læser lovforslaget, bliver vi rent faktisk lidt i tvivl om, hvilke lønmodtagere og hvilke selvstændige der er omfattet af håndsrækningen. I lovforslaget står, at målgruppen er dem, der er omfattet af en anbefaling fra sundhedsmyndighederne til bestemte grupper om hjemmeophold på grund af konkrete forhold i forbindelse med corona. Samtidig pointerer regeringen, at det ikke omfatter folk i frivillig karantæne. Men med lovgivningen på sundhedsområdet i går gik man videre i målgruppen, og derfor ser vi frem til at få afklaret, hvorfor der er en forskel. I den sammenhæng er det væsentligt for Venstre at pointere, at vi mener, at målgruppen skal være så stor som muligt. Vores hensigt er, at færrest mulige skal miste deres arbejde, og derfor nytter det jo ikke noget, at vi ekskluderer en masse danskere fra den hjælpende hånd, vi prøver at række ud her. Når vi nu er ved, hvem vi forsøger at hjælpe med det her lovforslag, så bliver jeg også nødt til at sige det ret direkte: I Venstre er vi bekymret for, at det her lovforslag ikke går langt nok. Vi er bekymret for, om vi virkelig gør alt, hvad vi kan, for at sikre, at så få som muligt bliver mødt med en fyreseddel. For det her lovforslag hjælper jo kun dem, der selv er ramt af sygdom eller karantæne; det hjælper ikke dem, der har mistet omsætning, salg og aktivitet, fordi deres kunder er blevet syge eller sat i karantæne. Det kunne være den lufthavnsansatte fra Greve, der er blevet opsagt, fordi hele rejsebranchen er i knæ. Det kunne være freelanceren fra Aarhus, der ikke får nogen ordrer ind i bøgerne, fordi kunderne har travlt med at redde deres egen virksomhed. Det kunne være maleren fra Slagelse, der bare ser aflysninger vælte ind på mailen og lige pludselig kigger på en tom kalender – eller det kunne være den selvstændige fra Haderslev, der stille og roligt ser sit livsværk smuldre uden at kunne gøre noget som helst ved det. Derfor vil Venstre gerne her i dag sige meget klart og meget tydeligt, at vi er klar til at forhandle med regeringen om flere initiativer. Så regeringen skal bare sige til. Vi mener, der er brug for mere for at forhindre massefyringer. Og til regeringen: I kalder bare, så kommer vi løbende til forhandlingslokalet. Tak for ordet.
Tak til ordføreren. Der er ingen korte bemærkninger, og derfor kan vi gå videre til hr. Bent Bøgsted fra Dansk Folkeparti.
Tak for det, formand. Der er ikke nogen tvivl om, at alle her er enige om, at det er en alvorlig sag, vi har på dagsordenen i dag, og at det har stor betydning for hele Danmark, at man får lavet en lovgivning – det er en hastelovgivning – der er med til at holde hånden under dansk erhvervsliv, men også under den danske lønmodtager. Det er vi helt indforstået med, og derfor har vi selvfølgelig også sagt ja til at bakke op om de tiltag, som regeringen er kommet med. Det væsentlige her på arbejdsmarkedsområdet er netop, at man som virksomhed, når medarbejdere er sendt hjem på grund af sygdom, eller fordi de er kommet i karantæne på grund af anbefalingerne fra myndighederne, ikke skal betale de første 30 dages sygedagpenge, men at man kan få refusion fra det offentlige fra dag et. Det er en meget stor hjælp til arbejdsgiverne. Det er også en stor hjælp til arbejdsgiverne, at de som selvstændige ikke har de første 14 dages egenbetaling, hvis de selv bliver syge, men at de har ret til at få sygedagpenge fra dag et. Det er to vigtige elementer i de tiltag, der skal til for at hjælpe det danske erhvervsliv og den danske lønmodtager. Der er så lidt uklarheder, for når man ser på de danske små selvstændige, kan det være lidt svært at gennemskue, om alle er omfattet af det her. For nu er det blevet anbefalet f.eks. frisører eller hudklinikker, altså dem, der har med hud at gøre, at de ikke skal tage nogen ind; de skal holde lukket. Hvordan er de hjulpet, hvis de ikke selv er med i en a-kasse? Kan de så få sygedagpenge fra kommunen, eller er det egenbetaling? Hvordan er de stillet? Det er nogle spørgsmål, som vi i Dansk Folkeparti har sendt af sted. For det er altså lidt uafklaret i forhold til de helt små selvstændige, hvordan de er omfattet af det her. Og det håber jeg ministeren kan afklare – måske ikke her, men så i hvert fald inden vi skal anden- og tredjebehandle lovforslaget. Der er også meget uklarhed om freelancere, dem, der er ramt, på grund af at man har sat en begrænsning på, hvor mange der må deltage i et event – det er under 100. Og det er jo ikke dem, der er arrangører, jeg snakker om her, men dem, der arbejder med opstilling og med at gøre klar til det hele, der er freelancere, og de mister deres indtægt. Og det er langtfra alle, der er med i en a-kasse. Hvordan er de stillet? Har de mulighed for at få f.eks. en kontanthjælpslignende ydelse, der er uafhængig af ægtefælle- eller samleverindkomst? Det er også spørgsmål, vi skal have afklaret, for det er altså en gruppe, der godt kan komme i klemme. Vi har faktisk mange almindelige lønmodtagere, der ikke er med i en a-kasse. Hvordan er de stillet i forbindelse med det her? Kan de få sygedagpenge fra kommunen i den her forbindelse bare på en tro og love-erklæring, hvis de bliver sendt hjem og de bliver sat i karantæne? Det kan godt være, at ministeren siger, at det kan de, men det vil bare være rart at få det afklaret, så vi er helt sikre på, hvordan det forholder sig. For noget af det, det drejer sig om, er også at skabe tryghed, både blandt virksomheder og lønmodtagere. Og er der nogle uafklarede spørgsmål, er det selvfølgelig vores opgave at få det belyst. Og jeg har også forstået det sådan, at ministeren er indstillet på at ville give gode og grundige svar på de spørgsmål, der er stillet. For vi vil gerne hjælpe alle sammen. Det skulle jo nødig være sådan, at vi efterlader en gruppe på perronen, der ikke får hjælp på nogle områder. Det kan godt være, at regeringen siger, at det er deres egen skyld, men så vil det i hvert fald være rart at få afklaret det, for i Dansk Folkeparti vil vi gerne hjælpe alle, der kommer i klemme. Og i den forbindelse skal jeg også sige, at hvis der er nogle udenlandske arbejdere, der mister deres job i den her forbindelse, må det være sådan, at de rejser hjem med det samme til deres eget land. Det må jo være ret og rimeligt, for de er her for at arbejde og ikke for at få sociale ydelser, går jeg ud fra. Men der er i hvert fald en række spørgsmål, som Dansk Folkeparti har sendt over. Og det er også sådan, at der er andre tiltag, som ministeren har proklameret kan gøres ved en bekendtgørelse, og som Dansk Folkeparti bakker op om. Og er der yderligere tiltag, som ministeren kan komme med, der forbedrer forholdene for lønmodtagere og arbejdsgivere, er Dansk Folkeparti også klar til at støtte dem. Men vi håber på, at vi får gode svar på de spørgsmål, vi har stillet.
Tak til ordføreren. Der er ingen korte bemærkninger, og derfor kan vi gå videre til Samira Nawa, Radikale Venstre.
Tak for ordet, formand. Baggrunden for det her lovforslag er ret så alvorlig. Coronavirussen hærger, også i Danmark, og der er først og fremmest tale om en sundhedskrise. Vores vigtigste opgave er at redde liv og begrænse smitten. Men også på beskæftigelsesområdet har det sine konsekvenser. Som følge af spredningen af coronasmitten påvirkes økonomien. De økonomiske konsekvenser for dansk økonomi viser sig i stigende grad, og hvis ikke vi sætter ind og udviser rettidig omhu, påvirker det dansk erhvervsliv og danske arbejdspladser. Statsministeren sagde forleden på sit pressemøde, at vi ville se fyringer, og vi har allerede set de første mange fyringer som følge af coronavirussen, og det har alvorlige konsekvenser for de familier, der bliver ramt. Derfor er der al mulig grund til at sætte ind med tiltag, som kan afbøde fyringer. Med det her lovforslag suspenderes arbejdsgiverperioden. Det betyder, at både private og offentlige arbejdsgivere får refusion for løn eller sygedagpenge, de udbetaler i de første 30 dages arbejdsgiverperiode. Der er tale om en vigtig håndsrækning til virksomheder, som jo under normale omstændigheder er med til at holde Danmark kørende og sikre arbejdspladser. Nu er det tid til, at vi fra Folketingets side hjælper med at holde disse virksomheder kørende, ikke mindst af hensyn til de ansatte og deres familier. I Radikale Venstre er vi meget tilfredse med, at lovforslaget også omfatter selvstændigt erhvervsdrivende, som kommer til at få ret til sygedagpenge fra første dag. Der er med lovforslaget her tale om omfattende offentlige merudgifter og en hasteproces, hvor der jo ikke er mulighed for høringer, men det er lige præcis i en ekstraordinær situation som denne, at ekstraordinære tiltag også skal iværksættes. Jeg vil gerne sige tak til beskæftigelsesministeren for en god proces og kan meddele, at Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Tak til ordføreren. Der er ikke nogen korte bemærkninger, og derfor kan vi gå videre til hr. Carl Valentin, SF.
Tak. Lovforslaget skal ses i lyset af spredningen af coronavirus og den helt ekstraordinære situation, som vi står i. Generelt er vi i Socialistisk Folkeparti ikke tilhængere af at forhaste den demokratiske proces uden høring af relevante organisationer, men vi stiller os positive over for lovforslaget her – netop på grund af den i nyere tid hidtil usete sundhedskrise, vi står i, som meget, meget hurtigt også kan blive til en økonomisk krise. Lovforslaget lægger op til, at der i modsætning til i dag vil kunne gives refusion til arbejdsgivere for udbetalt løn og sygedagpenge, også de første 30 dage, for ansatte, der er sygemeldte i forbindelse med covid-19, og så vil selvstændige erhvervsdrivende kunne få sygedagpenge fra 1. fraværsdag i stedet for efter den almindelige egenperiode på 2 uger. Så også de små virksomheder får en håndsrækning. Vi er nødt til at holde hånden under dansk økonomi. Jeg kan forstå, at man ved siden af lovforslaget er enige om at udvide varslingspuljen, som giver målrettet hjælp til personer, der bliver afskediget ved store fyringsrunder. Det synes vi fra SF's side bestemt er fornuftigt. Vi mener dog også, at man fra politisk hold klart bør have et stærkt løbende fokus på at række en hånd ud til lønmodtagere og ledige, som prøver at komme i job, men p.t. er chanceløse på grund af covid-19, ligesom vi skal overveje tiltag for at hjælpe almindelige lønmodtagere, som pludselig mister deres job uden på nogen måde at være herre over situationen. Det vil kun være rettidig omhu at begynde at tænke i flere initiativer her. Men som jeg sagde indledende, kan SF umiddelbart støtte lovforslaget her.
Vi siger tak til ordføreren og går videre til fru Jette Gottlieb, Enhedslisten.
Tak for det. Det her lovforslag tager sigte på at hjælpe arbejdsgivere og små selvstændige, der bliver klemt af krisen, mod, at deres egen sygdom eller medarbejdernes sygdom kommer til at virke knægtende på virksomheden. Det er der akut behov for, og Enhedslisten støtter også forslaget. Men der er et lige så akut behov for, at vi holder hånden under lønmodtagerne i den her situation. Folk i udsatte brancher risikerer at gå ned i løn, sendes hjem uden kompensation eller i værste fald at miste deres arbejde. For nogle er det en situation, der bliver modsvaret af, at de f.eks. har løn under sygdom, men for rigtig mange andre er den situation ikke til stede. Hvad med de timelønnede med et fyringsvarsel på 1 eller 2 dage? Hvad med dem, der arbejder i 14-dagesturnus, og som skal være på arbejde den dag, de bliver syge, hvis de skal oppebære sygedagpenge, eller som bliver hjemsendt? Og hvad med dem, som slet ikke har optjent sygedagpengeret, og i det hele taget folk, som ikke er omfattet af funktionærloven eller funktionærlignende ansættelser, som ikke har løn under sygdom, og som ikke har et langt opsigelsesvarsel? Dem er vi også nødt til at holde hånden under, for det holder simpelt hen ikke, og vi er nødt til at træde til. Ingen skal være bange for at stå uden indtægt, og vi vil arbejde for, at der kommer flere tiltag, der sørger for, at alle, der lige nu er ved at komme i klemme, bliver grebet af vores sikkerhedsnet. Der mangler en hel del tiltag for at give lønmodtagerne den sikkerhed, og der regner vi med, at regeringen også er klar til at fremsætte det som hastelovgivning ret hurtigt og snart. Det er med god grund, at vi kommer med den opfordring til regeringen. Vi skal hjælpe virksomhederne – det har vi sagt – men der er allerede almindelige mennesker, der har mistet jobbet, og små freelancere og selvstændige, der mister opgaver, og sporene skræmmer. Under finanskrisen fik virksomhederne, og især bankerne, store hjælpepakker, mens regningen blev sendt til lønmodtagerne, der bl.a. fik forringet dagpengene. Den her gang må vi ikke glemme lønmodtagerne. De bliver også ramt af coronakrisen, og jeg fristes næsten til at sige, at nu må vi altså ikke glemme Arne. Derfor er vi i Enhedslisten også optaget af, og vi er sikre på, at der f.eks. skal laves dispensationer fra 22-ugersreglen, altså varighedsbegrænsningen på sygedagpengene, for det vil være noget, som nogen kommer i klemme med. I den her situation skal det også sikres, at folk, der bliver sendt på dagpenge – og der skal vi lige huske, at de jo bærer en del af byrden, for de får altså sådan i gennemsnit halveret deres indtægt i den periode, de er på dagpenge – ikke kommer til at miste deres dagpengeret ved at komme til at bruge for mange dagpenge. Det vil sige, at vi skal sikre, at de dagpenge, der bliver udbetalt i den situation, kommer til at tælle som en død periode, og sådan at det ikke kommer til at regne med i deres dagpengeforbrug. Det er også en vigtig ting. Vi er godt klar over, at regeringen har andre forslag, f.eks. at udvide varslingspuljen, men vi skal lige være realistiske. Altså, varslingspuljen er beregnet til at give folk mulighed for at få uddannelse i opsigelsesperioder og sådan noget, og jeg tror ikke, at der ligger nogen forslag til, at man samler folk på uddannelsesstederne i tilfælde af massefyringer. Så jeg tror ikke, at det bliver et redskab, der bliver meget brug for, men det er fint nok. Altså, det er også et tiltag, men det hører imidlertid til en helt anden lovgivning og ikke sygedagpengelovgivningen, og der satser vi som sagt på, at der kommer til at foregå en behandling af det snarest. Vi er også klar over, at regeringen har forslag til f.eks. at lette muligheden for at gå på fordeling – det hører også til en anden lovgivning – og så kan man få supplerende dagpenge, hvis man går ned i tid, for at sikre, at ingen bliver fyret totalt. Men så må vi også der sige, at det må føre til den sikre konsekvens, at der dispenseres fra loftet på supplerende dagpenge på 30 uger, så folk ikke bliver straffet to gange, altså både ved at gå på supplerende dagpenge og så bagefter at miste retten til at gøre det. Så derfor er der rigtig meget følgelovgivning, og det betyder også, at vi er nødt til at fremsætte en del forslag, og at vi er nødt til at stille en del spørgsmål.
Tak til ordføreren. Der er ingen korte bemærkninger til ordføreren. Den næste ordfører er fra Det Konservative Folkeparti, og det er fru Birgitte Bergman. Velkommen.
I denne krisesituation er det afgørende, at regeringen og Folketinget tager alle nødvendige skridt for at hjælpe vores virksomheder, for det handler i sidste ende om, at vi værner om de private arbejdspladser, som den enkelte familie og landet som helhed er dybt afhængige af. Med udbruddet af coronavirussen står Danmark over for en national krise, der vil ramme vores virksomheder hårdt. I går faldt på det danske aktiemarked C25-indekset med 8 pct. Det er det største fald i aktieindeksets historie, og Dansk Industri melder om et dansk erhvervsliv på vej i undtagelsestilstand. Særlig turismen og service- og transporterhvervene er hårdt ramt af, at vi allesammen undgår kontakt med hinanden for at begrænse smitten af coronavirussen. Men de negative konsekvenser vil også blive bemærket i resten af erhvervslivet. I Det Konservative Folkeparti ser vi derfor med stor tilfredshed på, at regeringen har fremsat et lovforslag til hastebehandling, der sikrer, at arbejdsgivere får sygedagpengerefusion fra dag et, når en medarbejder bliver sendt hjem på grund af coronavirus, hvilket er noget, vi også selv har peget på. Vi finder det fornuftigt, at lovforslaget både gælder medarbejdere, som er smittet, eller som er blevet sendt hjem på anbefaling af sundhedsmyndighederne. Regeringen skal have stor ros for, at selvstændige bliver omfattet af ordningen. Forslaget er med til at sikre, at den enkelte virksomhed ikke står med hele regningen for denne krise. Vi bakker op om regeringens lovforslag. Vi ser det som et helt nødvendigt skridt i den rigtige retning for at værne om dansk erhvervsliv og arbejdspladser i denne ekstraordinære situation. Men vi er bekymret for udviklingen, og vi vil derfor opfordre regeringen til at indkalde til yderligere drøftelser om initiativer, som sikrer færrest mulige afskedigelser i danske virksomheder, ligesom vi skal have set på målgruppen for forslaget, og der deler vi Venstres bekymring. Jeg ved, at virksomhederne arbejder på højtryk for at sikre medarbejdernes sikkerhed og job, men de kan ikke gøre det alene. Vi ser dette lovforslag som en af flere håndsrækninger, der er brug for, hvis vi skal sikre flest mulige danskere imod at miste deres arbejde. Det Konservative Folkeparti bakker naturligvis op om dette lovforslag.
Tak til den konservative ordfører. Der er ikke ønske om korte bemærkninger. Den næste ordfører er fra Nye Borgerlige, og det er Lars Boje Mathiesen.
Da jeg gik herned, så jeg ud af vinduet, og jeg så Dannebrog vaje ude foran Folketingssalen. Og det varmede mig faktisk i den her tid, hvor både den sundhedsmæssige og den økonomiske situation forandrer sig drastisk dag for dag. Og vi kigger ind i en nær fremtid, hvor ikke kun store dele af Danmark er lukket ned, men også store dele af de lande, som vi handler med, og de lande, som vi eksporterer til; de lande, som er stærkt medvirkende til at holde dansk økonomi kørende. Og det er, hvad der er på spil: landets økonomi. Det er ikke kun det nationaløkonomiske aspekt, men også familiernes økonomi. Folk vil opleve, at de midlertidigt mister jobbet, fabrikken lukker ned, og måske mister de arbejdet fuldstændig. Og det her forslag fra regeringen hjælper til at holde hånden under dem, og det støtter vi selvfølgelig. Men det er heller ikke på nogen måde nok, og vi skal handle proaktivt, og vi skal handle på forkant. Derfor siger vi i Nye Borgerlige: Giv danskerne deres egne penge tilbage. Nye Borgerlige foreslår, at vi frigiver borgernes fastfrosne feriepenge. Det er nu, folk har brug for deres penge, og ikke ude i en fjern fremtid. Og det skal vi gøre, uden at vi belaster virksomhedernes likviditet, og det kan vi. Staten skal gå ind og udbetale de midler, som man forventer bliver optjent i Feriefonden. Virksomhederne skal så fortsætte med at betale løbende ind eller udskyde den betaling, og vi kunne droppe strafrenterne for virksomhederne. Det vil sende 75 mia. kr. ud i det danske samfund, ud til borgerne. Det er penge, som kan bruges i samfundet, så flere fabrikker og flere forretninger har omsætning, og derved kan man sikre private arbejdspladser. Det er det rigtige at gøre nu. Vi kan ikke vente. Det er borgernes penge, så lad dem nu komme borgerne til gavn. Tak.
Tak til Nye Borgerliges ordfører. Der er ingen korte bemærkninger til ordføreren. Den næste ordfører er fra Liberal Alliance, og det er hr. Ole Birk Olesen.
Tak for det. Vi behandler her et lovforslag, som vil mindske arbejdsgivernes lovgivningspålagte omkostninger i forbindelse med ansattes sygdom. Forslaget skal ses i lyset af de ekstraudgifter, som arbejdsgivere har i disse uger, når ansatte bliver syge af coronavirus. Det er et godt forslag, som vi vil bakke op om, men vi vil også under behandlingen af lovforslaget efterspørge, om der er mulighed for at gøre mere. F.eks. er der jo i disse uger og måneder virksomheder, som må se sig nødsaget til at afskedige medarbejdere, fordi omsætningen i virksomheden er faldet drastisk. I sådan en situation pålægges virksomheden af lovgivningen at betale de to første ledighedsdage, såkaldte G-dage, ud af egen lomme. Og det kan jo egentlig undre, at vi har en lovgivning, der pålægger arbejdsgivere, at de fortsat skal betale løn, også efter at ansættelsen er ophørt. Den ydelse, som lønmodtageren leverer til virksomheden, er jo afsluttet, så hvorfor skal de pålægges G-dage, hvor de skal betale løn i yderligere 2 dage? Især i en situation, som vi står i nu, hvor nogle virksomheder er hårdt ramt, er det jo en ekstra omkostning, som kan forhindre, at man redder de arbejdspladser, som er tilbage i virksomheden. Det er jo derfor, man gør det; man ønsker at redde virksomheden, og derfor ser man i lyset af den faldende omsætning sig nødsaget til at afskedige nogle medarbejdere – til gengæld vil man så redde virksomheden og de arbejdspladser, som er tilbage. Men muligheden for at gøre det mindskes altså, fordi man skal betale G-dage. Spørgsmålet er: Kan vi få a-kasserne til at påtage sig den opgave også at finansiere de to første ledighedsdage for folk, der er medlem af en a-kasse, og kan vi få kontanthjælpssystemet til at finansiere dem for de mennesker, der ikke er medlem af en a-kasse, sådan at arbejdsgiverne slipper? Jeg synes, det ville være godt, hvis vi i anledning af det her kunne sige, at G-dagene kunne fjernes permanent, og at det gør vi nu, fordi det er nu, at det faktisk har stor betydning, at man ikke har de her G-dage. Så vi vil afsøge i udvalgsbehandlingen, om der er mulighed for at overtale et flertal til, at vi kan tage et permanent opgør med G-dagene.
Tak til ordføreren. Der er ikke ønsker om korte bemærkninger til ordføreren. Således har alle de ordførere fra partierne, der har ønsket det, været på, og dermed er det blevet beskæftigelsesministerens tur.
Tak for ordet, formand. Først og fremmest vil jeg rent indledningsvis bare have lov til at takke alle partiernes beskæftigelsesordførere – alle medlemmerne af Beskæftigelsesudvalget – for det, synes jeg, rigtig gode samarbejde, som vi har generelt, selvfølgelig, men i særdeleshed i den her meget, meget vanskelige situation. Derfor er jeg også rigtig, rigtig glad for, at vi kan lave en hastebehandling af forslaget her i dag. Vi står, som alle ved og alle også har givet udtryk for i deres ordførertaler, i en helt ekstraordinær situation. Det er en situation, der også kan blive meget økonomisk vanskelig for arbejdsgiverne og de selvstændigt erhvervsdrivende. Det er derfor, vi skal handle nu. For at afbøde de økonomiske konsekvenser for de arbejdspladser, der har medarbejdere, der er ramt af coronavirus, foreslår regeringen at suspendere arbejdsgiverperioden midlertidigt. Forslaget vil gælde for de personer, der er syge som følge af smitte med coronavirus, og derudover vil det også gælde for personer, der enten er i karantæne på grund af direkte mistanke om smitte, eller som ikke kan arbejde på grundlag af anbefalingen fra sundhedsmyndighederne om hjemmeophold på grund af coronavirus. Det kan f.eks. være på grund af rejse i særlige risikoområder, eller fordi de har været på et bestemt sted på et bestemt tidspunkt. Det betyder, at arbejdsgiverne for denne gruppe af medarbejdere kan få sygedagpengerefusion allerede fra første fraværsdag og ikke først efter en arbejdsgiverperiode på 30 dage. De selvstændigt erhvervsdrivende, der er omfattet, vil kunne modtage sygedagpenge fra kommunen fra første sygedag og ikke først efter 14 dage som efter de gældende regler. Lovforslaget træder i kraft med tilbagevirkende kraft fra den 27. februar, hvor det første tilfælde af coronavirus blev konstateret i Danmark. Jeg er overbevist om, at vi med det her forslag og de øvrige tiltag på Beskæftigelsesministeriets område kan være med til at få både lønmodtagerne og virksomhederne bedst igennem den svære situation, vi står i. Det er også min forventning, at virksomhederne på den baggrund fortsætter med at vise stort samfundssind. Jeg vil gerne takke alle ordførerne og partierne i dag for drøftelsen, og jeg ser frem til den forestående behandling i udvalget.
Tak til beskæftigelsesministeren. Der er ikke ønske om korte bemærkninger til beskæftigelsesministeren. Da der så ikke er flere, der har bedt om ordet, er forhandlingerne sluttet. Jeg foreslår, at lovforslaget henvises til Beskæftigelsesudvalget. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg dette som vedtaget. Det er vedtaget.
Så er der ikke mere at foretage i dette møde. Folketingets næste møde afholdes tirsdag den 17. marts 2020, kl. 10.00.