Шановні колеги народні депутати, прошу заходити в зал, приготуватись до реєстрації. Будь ласка. Колеги, можемо вже проводити реєстрацію, всі на місцях? Будь ласка, хто ще не підійшов, підходьте, готуйтесь до реєстрації, зараз ми проведемо реєстрацію. Отже, колеги, прошу приготуватись до реєстрації. Прошу провести реєстрацію. Будь ласка. [[10:05:59]] Зареєстровано 364 депутати. Ранкове пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги. Вже є? Шановні колеги, сьогодні Україна святкує День інженерних військ та День ракетних військ і артилерії Збройних Сил України. Сотні спалених танків і тисячі врятованих життів – це все робота нашої героїчної артилерії. Кожен, хто пройшов АТО, хто був на фронті, знає, що артилерія весь час нашої війни проти окупанта була одним з найбільш бойових, одним з найбільш професійних і кваліфікованих підрозділів. Давайте ми всі гуртом побажаємо сили і наснаги нашим хлопцям у боротьбі за українську державність, їм енергії та здоров’я. Тут на балконі присутні бійці, артилеристи, які пройшли АТО, і давайте ми залом їх привітаємо. Нехай кожен ваш постріл досягає цілі, а українські герої нехай повернуться додому живими і неушкодженими. Переможемо! Слава Україні! Вітаємо вас. [[Оплески]] Колеги, я хотів би відразу пояснити логіку нашого сьогоднішнього дня, яка була погоджена на Погоджувальній раді. Отже, перший блок ми маємо, це питання дерегуляції та розвитку бізнес-клімату. Тут є п’ять питань. Колеги, потім буде пропозиція-прохання, щоб ми два питання, кілька питань по ЖКГ, які лишилися нам в борг від вівторка, змогли розглянути. Окрім того, нас підтискають терміни, і буде пропозиція розглянути питання про Вищу раду правосуддя. І після обіду, це буде день Комітету з питань законності і правоохоронної діяльності. Є логічний порядок денний. Я бачу підняту руку голови комітету, голова комітету буде просити 4941 поставити ближче. Я поставлю це на голосування, пане голово, і я думаю, зал підтримає. Два питання по ЖКГ, які лишилися з вівторка, ми спробуємо розглянути сьогодні. Але в мене є одне прохання до всього залу. Порядок денний є неконфліктний, є робочий і прогресивний. Важливо, щоб ми тільки працювали інтенсивно, тоді ми зможемо і два наших блоки розглянути, і те, що у нас лишилось по ЖКГ з вівторка, і так само зможемо розглянути питання по Вищій раді правосуддя, яке у нас теж є на порядку денному. Для того важлива тільки інтенсивна робота парламенту і ефективна робота парламенту. А зараз ми починаємо з першого закону, і я буду вас просити підтримати пропозицію за скороченою процедурою. Автор підтримає мене. Альона, за скороченою, підтримує. І в мене буде прохання підтримати цю пропозицію. Отже, перше питання порядку з питань дерегуляції та розвитку бізнес-клімату. Це питання, яке вже кілька раз переносилось, по якому довго шукали порозуміння і нарешті знайшли, це є проект Закону про медіацію (3665) і (3665-1). І в мене буде прохання до залу, щоб підтримали розгляд його за скороченою процедурою, колеги. Прошу зайняти робочі місця і голосувати. Я ставлю на голосування пропозицію розгляду Закону про медіацію (3665) за скороченою процедурою, колеги. Будь ласка, прошу проголосувати, прошу підтримати. [[10:10:30]] За-119 Колеги, підтримаєте скорочену? Підтримаєте, так. Ще раз поставлю, колеги. Колеги, підтримуєте скорочену? Ще раз поставимо зараз, нічого ми не завалимо, ми пройдемо його добре і якісно, я впевнений. Є загальне порозуміння залу. Просто треба, щоб депутати зайняли робочі місця. Оце один секрет нашої роботи. Колеги, я ще раз зараз поставлю на голосування пропозицію – скорочена процедура. Я прошу зайняти робочі місця і проголосувати. Колеги, можу вставити? Будь ласка, пропозиція від комітету, від автора: розгляд 3665 за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Прошу підтримати, колеги, будь ласка. [[10:11:54]] За-137 Ще раз поставлю, колеги. Ви знаєте, біда в тому, що багато людей є в залі, не всі є на робочих місцях. Я прошу усіх зайняти робочі місця. Колеги, нам, щоб пройти порядок денний, треба підтримати скорочену процедуру, колеги. Я звертаюсь до колег. Потім ми не встигаємо, потім ми спішімо в кінці засідання. Треба бути відповідальними. Колеги, підтримаєте – поставлю ще раз. Я ставлю ще раз на голосування пропозицію розгляду проекту Закону про медіацію 3665 і 3665-1, розгляд за скороченою процедурою, колеги. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Колеги, будь ласка, прошу підтримати. Можемо голосувати? Будь ласка, голосуємо, колеги, прошу підтримати. [[10:13:29]] За-134 Колеги, є вимога за повною, так? Йдемо за повною? Йдемо за повною, колеги. Колеги, якщо є. Зараз буде обговорення, буде можливість виступати. Будь ласка, пан Руслан. Але ми вже ж вирішили. Ви за довгу? За довгу. Ну, ми ж її ставимо, довгу, вже. Чи у вас є інша пропозиція? Давайте Князевичу одну хвилину від комітету. Якщо є вимога залу по повній, розглядаємо по повній, немає питань. Будь ласка, пане Князевич. Включіть мікрофон.
Пане Голово, ми не заперечуємо, щоб була повна, але я пропоную її скоротити наступним чином. Оскільки йде мова про два законопроекти альтернативні, дати одразу можливість виступати двом доповідачам. Від комітету ми готові зробити один виступ по двох законопроектах, і далі обговорювати два зразу законопроекти. Це вдвічі зменшить час. Дякую.
Дякую. Але в мене є загальне питання от, пане Руслан, до вас і до всіх. Є в порядку денному ряд важливих питань, по яких наполягали і наполягають депутати: і питання ЖКГ, і правоохоронної діяльності, і Рада правосуддя. І я знаю, що відбудеться за годину: за годину-півтори ми будемо не встигати їх пройти, а потім буде стояти питання, чому так сталось. А сталось так тому, що просто недостатньо є рівня дисципліни в залі. Колеги, давайте, я підтримую голову комітету, я ще раз поставлю. Якщо зараз не буде голосів, переходимо на повну процедуру, колеги. Отже, я ще раз поставлю. Прошу зайняти робочі місця. Якщо немає голосів, переходимо на повну процедуру. І всіх авторів, які мають наступні законопроекти, прошу цей момент буде пригадати, коли до них не дійде, щоб до мене не було питань і застережень. Отже, я ще раз ставлю питання на голосування: розгляд за скороченою процедурою проекту Закону про медіацію, 3665 і 3665-1. Прошу проголосувати. Прошу підтримати, колеги. Будь ласка, прошу підтримати. [[10:16:04]] За-141 Переходимо до повної процедури розгляду. І я запрошую до доповіді народного депутата України Шкрум Альону Іванівну. Будь ласка, Альона.
Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Доброго ранку, колеги, шановний пане Голово! Я дуже дякую, що, дійсно, цей законопроект ставиться в порядок денний вже не вперше, не вдруге, навіть не втретє. А, насправді, давайте почнемо з того, що таке "медіація". Колеги, медіація – це один з альтернативних засобів вирішення спорів. Поруч з арбітражем, поруч з переговорами, поруч з іншими альтернативними позасудовими засобами вирішення спорів. Це коли. це фактично структуровані переговори, коли дві сторони намагаються самостійно, добровільно обрати фахову людину, медіатора так званого, і далі за допомогою нього вирішити свій конфлікт. Ми всі знаємо, що в Україні зараз надзвичайно гостро стоїть питання судової реформи, що довіра до судів ну майже на нулі, що суди надзвичайно перезавантажені справами, і одна справа може розглядатися більше року, більше, ніж півроку і далі, і далі, і далі. Саме альтернативні засоби вирішення спорів, такі як медіація, допомагають і розвантажити трохи суди, і зекономити кошти і Державного бюджету на утримання судів, і кошти платників податків, і людей, яким треба вирішити свій спір, а вони можуть зараз звернутися фактично тільки до суду і не знають про альтернативні засоби вирішення спорів. І допомогти відносити якусь більшу довіру до судової системи, тому що впровадження цього інституту є також частиною і судової реформи і Україні, і частиною відновлення довіри до інших альтернативних засобів вирішення спорів. Фактично в європейських країнах та в країнах таких, як США, Австралія, Великобританія пішли навіть далі. У них не просто надзвичайно популярний цей інститут медіації або альтернативного засобу вирішення спорів, вони навіть зробили медіацію обов’язковою для декількох категорій справ. Ну наприклад, щодо опікунства над дитиною. Спочатку в Англії та в інших країнах мають іти до медіатора, а якщо медіатор не може цей спір врегулювати, бо часто це просто розбіжності і образи двох сторін, то тоді вже йдуть до суду. Ми так далеко не пішли, але ми намагаємося зараз законодавчо фактично врегулювати, що таке "медіація", які є вимоги до медіаторів, хто такі ці люди "медіатори", яка у них має бути освіта, що вони мають знати, яку відповідальність вони несуть за свою роботу фактично. Що таке реєстр медіаторів, хто цей реєстр веде. На законодавчому рівні в Україні жодного разу не було врегульовано це питання, і зараз, якщо ми його врегулюємо за законодавчому рівні, це, по-перше, буде вже початок розвитку серйозного цього інституту. По-друге, це буде дуже хороший знак і для інвесторів, і для наших західних партнерів, і тим паче для тих інвесторів, які абсолютно не довіряють українській судовій системі, і ми розуміємо чому, на жаль, і які зможуть скористатися цим видом спору, коли чітко законодавчо врегульовані всі вимоги, всі права, всі обов’язки і всі процедури. Колеги, що ми тут прописали щодо вимог до медіаторів. Ми прописали вимогу щодо віку, щодо освіти, щодо кількості годин професійного навчання, які люди мають пройти перед тим, як вони будуть фактично визнані медіаторами. Ми не прописали обов’язкову юридичну освіту, але прописали інші важливі вимоги. Що також важливо тут, ми прописали, що медіатором не може буди діючий суддя, не може бути державний службовець, який звільнений з державної служби за корупційні злочини або за якісь корупційні діяння, і це надзвичайно важливо, тому що нам треба відновлювати довіру до такого інституту як медіація і до медіаторів самих. Тому і вимоги ми прописали досить жорсткі, яких навіть немає у країнах Європи. Я також знаю, що у однієї з фракцій, у фракції "Самопоміч" є застереження по використанню медіації щодо кількості шкоди в кримінальних справах. Я думаю, що це застереження ми можемо абсолютно легко зняти, я про нього знаю, я про нього спілкувалася, вам дякую за те, що ви висловлюєте такі речі, я думаю, що ми це знімемо під час другого читання і я думаю, що під час другого читання і до нього ми можемо зробити великий круглий стіл за допомогою профільного комітету і дійсно вислухати всі застереження просто для того, щоб запустити цей базовий інститут і нарешті законодавчо спробувати його врегулювати. Я також додам, колеги, що впровадження медіації в Україні включено в план дій щодо імплементації і кращих практик якісного та ефективного регулювання відображеною групою Світового банку. Що це означає? Це означає, що це буде не просто сигнал для інвесторів, а що законодавче врегулювання такого інституту дозволить нам дійсно отримати один бал в рейтингу "Doing Business", ми знаємо на скільки це зараз важливо в тому числі для нашої європейської інтеграції і підняття рівню та іміджу України в очах наших європейських партнерів. І якби вже у нас була врегульована медіація на сьогодні, то в рейтингу "Doing Business" ми би піднялися, вдумайтеся, на 50 пунктів, це майже більше, ніж те, за скільки ми піднялися на рік, 50 пунктів, це неймовірне було б досягнення і Україна б обігнала 50 країн, які зараз є перед нею. Крім того, колеги, це надзвичайно важливо для самої України, для самих громадян України, які зможуть звертатися не тільки для суду, а зможуть звертатися і до медіатора маючи вже вимоги до медіатора, маючи вже реєстр медіаторів, маючи вже відповідальність медіаторів і маючи законодавче врегулювання цього питання. До того ж законопроект підтриманий профільним Комітетом з правової політики, за що я надзвичайно дякую профільному комітету. Комітет провів круглий стіл і не одне обговорення цього інституту медіації. Законопроект підтриманий нашими європейськими партнерами, законопроект підтриманий і напрацьований, як ви розумієте, Національною асоціацією медіаторів України, а також іншими медіаторами, які долучались до наших дискусій, і я впевнена, будуть долучатися в майбутньому. Законопроект підтриманий навіть Міністерством юстиції України, за що я теж міністерству дякую, і Міністерством економічного розвитку, яке також надзвичайно переймається за створення цього інституту. Я б просила колег підтримати цей законопроект. Всі застереження, які можуть бути і які можуть потенційно виникнути, ми будемо знімати під час другого читання. А наразі давайте дамо сигнал і українським громадянам, і інвесторам, і нашим західним партнерам, і самим собі, що ми здатні такі речі врегульовувати, що ми здатні в чомусь бути більш інноваційними навіть, ніж інші країни світу. І що ми здатні дійсно почати судову реформу і підвищити довіру до альтернативних засобів вирішення спорів, яким медіація якраз є. Я прошу підтримати, колеги, і готова відповідати на будь-які запитання. Дякую.
Дуже вам дякую. Запрошую до співдоповіді. Питання, 3 хвилини – питання, добре. Альона, питання 3 хвилини. Це є повна процедура. Будь ласка, 3 хвилини питання до доповідача.
Прошу, народний депутат Попов.
Шановний доповідач, буквально менше року тому цей зал прийняв зміни до Конституції щодо судової реформи. Ці зміни дуже хвалили і говорили нам, що вони вирішили всі проблеми. Тепер у нас найбільш справедливі суди в світі, вони все вирішують, і нічого доповнювати вже не треба. Як узгоджується цей закон із судової реформою? Чи згадана медіація в Конституції України як частина досудового розгляду спорів? І чи допоможе Закон про медіацію покращити судову реформу чи навпаки він зможе погіршити, зробити крок назад від цієї прогресивної реформи, за яку фракція Радикальної партії, нагадаю, не голосувала? Дякую.
Прошу відповідайте.
Дякую. Дякую за запитання. Колеги, всі ми знаємо, що судова реформа – це не швидкий процес. Всі ми розуміємо, що судова реформа була тільки запущена в першому кроці, але насправді конкретні результати ми побачимо, якщо побачимо, не раніше ніж через рік. Медіація є не досудовим засобом вирішення спорів, а поза судовим. Тобто медіація може допомогти розвантажити суди, коли люди, взагалі, не будуть потребувати іти до суду. Ми знаємо, що рівень довіри до суду, ну, мабуть, вже зараз нижче плінтуса в Україні. Тому людям треба подати цей сигнал, що вони можуть використовувати і арбітраж, і переговори звичайні. Але медіація буде законодавчо врегульована у нас з вами в законі, і вони зможуть взагалі не звертатися до суду, якщо їх влаштує цей добровільний засіб вирішення спорів. Тим самим ми розвантажимо судову гілку влади. Але, звичайно, без судової реформи, ви знаєте, жодна медіація, жоден арбітраж, жодні інноваційні технології переговорів, які в світі працюють дуже добре, вони не допоможуть зробити нам повноцінну судову реформу. Тому, звісно, судова реформа – це те, що має відбуватися, але і одночасно ми мусимо використовувати ті засоби вирішення спорів, які дозволяють економити державний бюджет.
Дякую. Прошу, народний депутат Олена Сотник.
У мене є прохання до шановного нашого доповідача. Так як ми зараз слухаємо законопроект, який стосується абсолютно нового інституту для нашого суспільства, і багато людей навіть не уявляють, що це за інститути, які його особливості. Я вас дуже прошу для людей, які зараз слухають, ми для цього насправді наполягали на повному обговоренні, і в принципі для народних депутатів, які, можливо, не в курсі глибоко деталей, роз’ясніть, будь ласка, яким чином рішення, які будуть досягнуті в процесі медіації, як вони вплинуть, як вони будуть фактично вводитись в життя, за допомогою чого, і як це буде співвідноситися у випадку, якщо є судовий розгляд справ. Дякую.
Дякую. Прошу відповідь.
Дуже дякую за запитання. Дійсно, колеги, медіація – це таке красиве англійське слово фактично. Це не медитація, це не будь-що інше, це саме альтернативний засіб вирішення спорів. Наприклад, якщо у людей є спір щодо опікунства над дитиною під час розлучення, от візьмемо такий приклад. Вони можуть обрати з реєстру медіаторів конкретну людину, якій вони обидва довіряють, з високою репутацією, наприклад, з юридичною освітою, людину, яка пройшла окрему кількість годин навчання саме в процесі щодо процесу переговорів, саме щодо процесу вирішення конфліктів та всього іншого, звернутися до цієї людини і за допомогою переговорів, за допомогою включення своїх вимог зробити так звану угоду і вирішити свій спір. І далі вони добровільно погоджуються цю угоду і це вирішення спору його дотримуватися. Звичайно, якщо після багатьох годин медіації сторони не дійшли цієї згоди і медіатор не допоміг їм дійти згоди, то вони можуть далі звертатися до суду. Але принаймні за європейською статистикою, за міжнародною статистикою багато спорів після медіації до судів не доходять, і вони вже їм не потрібні. Бо сторони виговорилися, сторони знайшли те, що їх обох задовольняє.
Будь ласка, 30 секунд, завершуйте.
сторони в процесі переговорів зняли емоційну напругу, яка в суді потім буде їм коштувати дуже багато грошей і дуже багато засідань, і вони вже фактично цей спір зняли і вони погоджуються на виконання того, що вони для себе визначили. І до суду ця справа може ніколи не дійти.
Дякую вам дуже. Ми переходимо до наступної стадії. І я запрошую до слова співдоповідача, голову Комітету з питань правової політики і правосуддя. Я перепрошую, у нас є альтернативний законопроект, і я запрошую до слова народного депутата Сергія Ківалова.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, ваші увазі пропонується альтернативний проект Закону 3665-1 про медіацію. Медіація є ефективним механізмом успішного, швидкого та економного вирішення спорів в позасудовому порядку. Даним законопроектом визначено принципи та порядок проведення медіації, статус медіатора, права та обов’язки сторін медіації. Медіації успішно існують в багатьох державах світу. Акти Ради Європи та Європейського Союзу рекомендують її запровадити. Ухвалення цього закону підніме Україну в рейтингу ведення бізнесу, що складається групою Світового банку кожного року. Прийняття вказаного проекту закону дозволить зекономити часто гроші нашим громадянам та розвантажити судову систему. Цьому законопроекту фактично більше 5 років. Він розроблений групою фахівців, вноситься в трьох скликаннях. Всі рішення, висловлені зауваження були враховані. І зараз це документ високої правової якості. Прошу підтримати цей законопроект.
Дякую. І запрошую до співдоповіді. Я перепрошую, доповідач – народний депутат Ківалов. Я перепрошую, народний депутат Ківалов, поверніться, будь ласка, запитання є до вас. Прошу записатись для запитань. Прошу, народний депутат Кишкар.
Голубу.
Голуб? Прошу передати слово Голубу.
Владислав Голуб, 197-й виборчий округ, Черкащина. Шановний Сергій Васильович, ви щойно представили нам альтернативний законопроект про медіацію. Враховуючи те, що все ж таки, це дійсно, новий інститут для українського вирішення спору, для системи вирішення спору, цікаво все ж таки почути, в чому суть вашої альтернативи до того законопроекту, який представляла перед вами Альона Шкрум, який напрацьований фахівцями, а також європейськими експертами. Тому скажіть, будь ласка, нам і суспільству, в чому все ж таки є альтернатива вашого законопроекту перед тим основним, який доповідала Альона Шкрум? Дякую щиро.
Дякую вам. Уважаемые коллеги, вы знаете, действительно, этот законопроект выносился в этот зал более пяти раз. И создавались группы, и создавались специалисты по рассмотрению этого вопроса, по разработке проекта закона о медиации. Мы посмотрели и тот, и тот закон хорош, но, мне кажется, что тот закон, который есть альтернативный, он является более отработанный. Например, в чем разница, в чем заключается основная разница нашего законопроекта, который представлен на ваше слушание? Первое, более четко выписаны процедуры применения медиации в процессуальных кодексах. Допустим, нет, в основном законе не вписаны и нет изменения в кодекс, в Уголовно-процессуальный кодекс, в Закон о исполнительном производстве и многие-многие другие. Потому что без этой нормы, которая представлена в нашем законопроекте, невозможно применить его. Я надеюсь, что.
Будь ласка, 30 секунд, завершуйте.
Я надеюсь, что когда закон будет принят в первом чтении или тот и другой, мы его доработаем. И здесь абсолютно нет таких амбиций, чтобы обязательно был принят мой законопроект. Я хочу, я рекомендую всем депутатам принять в целом, чтобы в нашем государстве существовал Институт медиации, и мы его во втором чтении доработаем.
Дякую. Прошу, народний депутат Олена Сотник.
Дуже дякую. У мене питання, в принципі, співпадало з попереднім, але я спробую деталізувати. У вашому законопроекті особливої уваги приділяється окремій статті щодо специфіки розгляду окремих спорів сімейних, кримінальних в процесі медіації, але ці статті носять достатньо загальний характер. Мені б хотілося все ж таки дізнатися вашу думку, яким чином ви бачите, ви тут прописуєте більш детальну медіацію в кримінальному процесі, яким чином ви бачите в реальному житті медіацію, наприклад, між підозрюваним, обвинуваченим і потерпілим, як це буде відбуватися, як це буде впливати на таємницю слідства, і яким чином ви бачите цей процес паралельно слідству? Дякую.
Спасибо за вопрос. Но я вам еще раз хочу подчеркнуть, что для того, чтобы заработал институт медиации в нашей стране, необходимо рассматривать в комплексе все вопросы, в том числе и изменение в действующее законодательство. В уголовном производстве, если мы вносим изменения в Уголовно-процессуальный кодекс, то там четко выписана эта норма, и она есть в альтернативном законе. Больше того, я хочу особо обратить внимание на последние стадии судопроизводства. Вот предусмотрено изменение в Закон Украины "Об исполнительном производстве". Там есть возможность, есть возможность медиации на стадии исполнительного производства основной законопроект рассмотреть и принять соответствующее решение. И я думаю, что если мы пойдем именно по такому пути, детально, я подчеркиваю, детально рассмотрим вопрос, связанный с исполнительным производством, связанный с Уголовно-процессуальным.
Дякую. 10 секунд завершуйте, будь ласка. Дякую. Запрошу до співдоповіді голову Комітету з питань правової політики і правосуддя народного депутата Руслана Князевича.
Дякую. Шановна пані головуюча! Шановні колеги! Я дозволю собі трішечки нагадати історію цього питання взагалі, скажімо, в українських реаліях і сказати про те, що перше питання щодо доцільності запровадження інституту медіації виникло в українському парламенті, як ми зараз підняли матеріали, ще у Верховній Раді другого скликання. Це склалось після того, як 21 січня 1998 року вперше Рада Європи прийняла, точніше, Комітет Міністрів Ради Європи прийняв рекомендації щодо медіації в сімейних спорах. І ви знаєте, що Україна, приєднавшись до Ради Європи в 1995 році, взяла на себе зобов’язання імплементовувати, в тому числі такого роду законодавчі акти в національне законодавство. Тоді ще був це Комітет з правої політики, який очолював пан Стретович, дальше в наступному скликанні – пан Задорожний. Але, на превеликий даль, починаючи з того часу, уявіть собі, уже фактично 20 років ми не були ще так близько, як зараз, до того, щоб нарешті все ж таки запровадити в Україні цей надзвичайно важливий інститут, який за всі ці роки проявив себе якомога найефективніше на території всіх країн, які входять до Ради Європи. Мушу вам сказати, що і зараз ми дуже раді, що в цьому скликанні, не зважаючи на те, що законопроекти були зареєстровані, і тут до честі авторів треба сказати, ще в минулому році, в кінці грудня 2015 року, і ми їм за це безмежно вдячні, комітет їх розглядав і навесні відповідно прийняв рішення: рекомендувати парламенту невідкладно їх розглянути. Але, напевно, певні якісь об’єктивні реалії не дозволили нам швидко підійти до розгляду цього питання, спочатку по суті, потім, пам’ятаєте, ми кілька разів автори навіть з їхньої ініціативи просили перенести розгляд цього питання, оскільки була небезпека того, що брак голосів в залі унеможливить запровадження цього інституту. І дуже сподіваюся, що сьогодні, вже майже в річницю подання цих законопроектів в парламент, ми зможемо хоча би прийняти рішення щодо того, щоби розпочати фундаментальну роботу копітку, фахову на рівні комітету в другому читанні над цим надзвичайно важливим законопроектом. Я мушу подякувати обом авторам, тому що, по суті, ці законопроекти дуже схожі і комітет неодноразово відзначав їхню схожість, і я би сказав, що вони взаємодоповнюють один одного. Тому нам було не так важко, скажімо, підійти до того, який них вибирати за основу, який рекомендувати відхилити з подальшими можливостями внесення поправок до другого читання, тому що це не є принципово важливим. В результаті проведених цілої низки фахових дискусій на площадці комітету, а це і круглий стіл, і комітетські слухання, і була створена робоча група. І я дякую авторам, які активно брали участь у всіх цих заходах. До складу цієї робочої групи були запрошені також відомі фахівці в галузі права, науковці, практики. Ми дійшли згоди, і це спільне рішення суб’єктів права законодавчої ініціативи двох законопроектів. Тому що по першому законопроекту це ціла низка авторів, Альона Шкрум просто представляє їх, там, з поваги до неї. А по іншому – інший автор закону. І вони погодились, що ми беремо, будемо рекомендувати від імені комітету взяти перший законопроект за основу і рекомендувати парламенту прийняти його в першому читанні, при умові, що після того, як буде прийнято в першому читанні, на площадці комітету ми обов’язково проведемо другий раунд серйозних, фахових дискусій з залученням всіх зацікавлених вже тепер народних депутатів - суб’єктів права законодавчої ініціативи, які вважатимуть за доцільне висловити свої поправки до другого читання. І обов’язково запропонуємо автору другого законопроекту в якості поправок подати відповідні пропозиції щодо другого читання, особливо справді в частині імплементації цього закону щодо інших нормативно-правових актів та кодексів. Я думаю, що і автори першого законопроекту не повинні заперечувати проти такої процедури. Сподіваюсь, що і автор другого законопроекту підтримає таку ідею. Це дало можливість нам на рівні комітету одноголосно прийняти рішення про рекомендацію парламенту прийняти зазначений законопроект за основу і надалі відповідно взяти на себе відповідальність до другого читання зняти всі ті, скажімо, неузгодженості і проблематичні речі, які, можливо, будуть виникати, для того щоб запропонувати насправді, як на мене, надзвичайно перспективний і ефективний інститут медіації в Україні. Я би зараз не говорив про те, що в нас у зв’язку з тим, що падає недовіра до суддівської влади, ми запроваджуємо цей інститут. Ні, я думаю, що це паралельні процеси. Ми обов’язково відроджувати повинні цю довіру, в тому числі змінами до Конституції, про які сьогодні говорилося. Звичайно, якщо ми переходимо до трьохланкової судової системи, то доступ до правосуддя буде більш ускладнений, в тому числі, і це треба теж враховувати. І такий інститут якраз розвантажить не тільки з точки зору довіри, а і з точки зору чисто технологічного підходу до завантаженості судів їхніми позовами, які, як на мене, у великій мірі є зайвими.
30 секунд. Будь ласка, завершуйте.
можна справді ефективно використовувати на рівні позасудового вирішення. Тому просив би підтримати ідею, запропоновану комітетом, щоб цей законопроект, який є головним за авторством Альони Шкрум і інших народних депутатів, проголосувати в першому читанні і звернутися до автора іншого законопроекту, всі ті раціональні пропозиції, які в ньому є у вигляді поправок до другого читання, подати в комітет в установленому законом порядку. Дуже дякую.
Дякую. Залишайтесь на трибуні. І прошу записатися для запитань. Запрошую до слова народного депутата Андрія Помазанова.
Андрій Помазанов, фракція "Народний фронт". Шановні колеги, я в принципі хотів задати більше запитання авторам цього законопроекту, цих двох законопроектів, але я думаю, що Руслан Петрович Князевич як досвідчений професіонал в цьому питанні він зможе не менш кваліфіковано відповісти на ці питання. Мене турбує. як мене, так і все суспільство, я переконаний, які слідкують за розвитком розгляду цього законопроекту, яким чином власне. От ми сьогодні з трибуни парламентської чули, що там є вимоги і до самого медіатора, і до організацій, які будуть готувати цих медіаторів. Але ми все ж таки. мені стає незрозумілим, яким чином може особа, якій виповнилося 25 років лише, яка має вищу або професійно-технічну освіту і пройшла лише, грубо кажучи, два тижні навчання невідомо в якій організації і як їх будуть готувати ці організації, це навчання, як ця людина зможе проводити медіацію. І більше того, в законі чітко передбачено, в цьому законопроекті, що, на жаль, їм забороняється надавати юридичні консультації. То яким чином ця людина зможе вирішувати спорив процесі.
Прошу.
Андрій Віталійович, дозвольте мені наступним чином відповісти на це питання. Справа в тім, що автори застосували ту практику, яка існує відповідно до рекомендацій Ради Європи. Справді, такі підходи в багатьох країнах є, і мушу вам сказати, як не парадоксально, вони досить ефективно на практиці відповідно спрацьовують. Чи така практика буде прийнятною і ефективною для України? Це питання дискусії. В другому читанні, я думаю, ви як абсолютно фаховий і, як на мене, досить ефективний член комітету підключитися готові, я сподіваюся, до дискусії в другому читанні, щоб ми вийшли на оптимальне рішення. Ми, з одного боку, мусимо враховувати ті рекомендації, які є в Європі, з іншого боку, справді українську практику і реалії теж сприймати для того, щоб не перетворити в профанацію за впровадження такого інституту. Я з вами тут погоджуюсь, нам треба ще продискутувати довкола цих речей. Більше того, я знаю, що і автори не заперечують проти такої дискусії. Дякую.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Юрія Левченка.
Прошу передати слово Андрію Іллєнку.
Андрій Іллєнко.
Андрій Іллєнко, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Пане Руслане, абсолютно правильна ініціатива, необхідно нам впроваджувати медіацію. Ми розуміємо, що це реальна реформа, це потрібно робити, наші суди завантажені, їх треба розвантажувати, необхідно це все робити, це правильно. Єдине що, є декілька таких зауважень, я думаю, які треба допрацювати буде до другого читання, але все ж таки от хотів би, можливо, вашу думку почути з цього приводу. Чи доцільно досудову медіацію застосовувати у спорах, стороною яких є держава, територіальна громада або їх органи, державні та комунальні підприємства, а також неповнолітні особи, особи з обмеженою дієздатністю? Можливо чіткіше ці питання треба прописати буде в законі, щоб, ну все таки це правильна річ, але щоб не перетворювалося трошки в зловживання. Дякую за вашу відповідь.
Дякую.
Я дякую. Такий інститут діє в європейських країнах, діє ефективно. Чи він буде Україною адаптований і, скажімо, належним чином виконуватись, це вже питання практики і ми побачимо як він буде діяти в житті. Інша справа, що, друзі, інститут медіації, це не обов’язок, це право, це право відповідно конфліктуючих сторін до можливості, скажімо, застосування такого інституту, ніхто не буде нав’язувати комусь з сторін обов’язкову участь в цьому інституті. В тому випадку, якщо дві сторони не будуть мати відповідно доброї волі до застосування такого інституту, ніхто їх не зобов’яже цього робити, для того тоді існує судовий розгляд визначений Конституцією і відповідним законодавством, і, так би мовити, вони в інший спосіб, вже в судовий спосіб будуть вирішувати конфлікт. Це спосіб альтернативи позасудової, зважаючи на цю низку обставин, в тому числі і судові збори, і так далі, низка речей, які, скажімо, ускладнюють, можливо, доступ до правосуддя. Але знову ж таки це право, а не обов’язок. Побачимо як воно буде на практиці.
Дякую вам за ваші відповіді, пане голово комітету. І ми переходимо до обговорення. Прошу провести запис для обговорення від фракцій. Запрошую до слова народного депутата. Прошу, народний депутат Борислав Береза.
Доброго дня, шановна громадо, хочу звернутись до вас. Починаючи з 2014 року, Україна здійснює заходи щодо децентралізації влади, що є сучасною формою розвитку демократії у світі. Запровадження в Україні інституту медіації є одним із заходів децентралізації державної влади, який надає громадянам реальну можливість обирати інші не судові засоби для вирішення їх спорів. Якщо ми тут збираємося для того, щоби вирішувати проблеми громадян України, я сподіваюсь, що дальше ви будете чути мене і працювати на українців. У зв’язку з цим, що майже всі спори в Україні розглядаються саме судами, і через наявний високий показник звернень до суду наша правова система не пропонує своїм громадянам ефективних позасудових способів врегулювання спорів. У порівнянні з судовими або третейськими процесами, де рішення приймається суддею або третейським суддею, медіація має суттєві переваги. А саме: мінімум формальних чинників та впливу держави, досягнення виключно саме сторонами взаємоприйнятного рішення, добровільність і неупередженість процедури, велика ймовірність добровільного виконання сторонами домовленостей. Бо якщо люди бачать, що вони можуть швидко знайти порозуміння, вони йдуть один одному назустріч, а в судах зараз ми бачимо, таке не стається. Третє, збереження партнерських взаємовідносин між сторонами. Завдяки застосуванню процедури медіації створюється реальна можливість звільнення суддів від навантаження у зв’язку з розглядом справ невеликої тяжкості. А суди зараз, як ви бачите, погрязли в невеличких справах. Економія часу та коштів, і головне підвищення ефективності системи правосуддя в цілому. Медіація є одною з найпопулярніших форм врегулювання конфліктів у розвинених країнах світу. Медіація отримала значного розвитку у Європейському Союзі, Австралії, США. Також прийняття Закону про медіацію допоможе нам в запобіганні корупції. У загальному Законі про медіацію має значення антикорупційне значення, оскільки надасть суспільству законодавчо врегульовану процедуру альтернативного вирішення спорів, що буде противагою українським судам. Розумієте, зараз, коли ніхто не довіряє українським судам, саме медіація може стати альтернативною гілкою, суттєво розвантажить українські суди, що безперечно покращить якість розгляду справ судами. Комітет з запобігання та протидії корупції підтримав даний законопроект як такий, що відповідає вимогам антикорупційного законодавства. А крім того, в проекті відсутні передумови щодо можливого затягування процедури медіації недобросовісними сторонами, так як на відміну від третейського або судового процесу будь-яка з сторін у будь-який час може припинити процес медіації. Я буду вдячен залу, якщо він підтримає цей законопроект і полегшить життя українцям. Дякую.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Олену Сотник, фракція "Самопоміч".
Олена Сотник, фракція "Самопоміч". Ну, насправді, я, напевно, маю заявити трошки про конфлікт інтересів, бо я є сертифікованим медіатором, і у нас у фракції є ще один сертифікований медіатор. І трошки за своє юридичне життя мала можливість застосувати цей захід на практиці. На жаль, не мали можливості в подальшому вплинути на реалізацію через те, що не було закону. Тому, насправді є дуже важливим, коли особливо в сімейних справах питання стоїть поділу майна або питання стоїть опіки над дитиною, суд завжди є травматичним. Суд завжди наносить на обидві сторони – і на чоловіка, і на жінку – дуже несприятливі наслідки. І дуже часто після розлучень люди просто виходять ворогами. Медіація дає можливість фактично зберігати відносини, зберігати сім’ю, а, головне, зберегти дитину і її психіку. Те саме стосується господарських справ. Дуже часто господарські справи займають тривалий час, забирають дуже багато грошей, дуже багато ресурсу, впливають на репутацію компаній. Медіація дає можливість за рахунок переговорів знайти спосіб вирішення цих спорів швидко і дуже достатньо, я б сказала, дешево. І останній момент. Я хочу спробувати відповісти на ті питання і застереження, які стояли в цьому залі, з приводу того, що хто буде проводити медіацію, а хто буде слідкувати за медіатором, як то кажуть: "А судді хто?, і які запобіжники. Запобіжником медіації завжди є самі сторони і принцип медіації, що вона є добровільною для обох сторін. Як тільки сторони вирішать, що вони не бачать сенсу або медіація є неефективною, або медіатор є поганим, будь-яка з цих сторін припинить цю медіацію. Оце і є основний запобіжник. Тому тут, насправді, медіатор він просто допомагає, він веде фактично дві сторони в їх складному пошуку консенсусу. Тому я закликаю підтримати законопроект, який пропонований як основний, і дати можливість цьому достатньо економному способу, швидкому способу бути в нашій правовій практиці. Дякую.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Олексія Кириченка, Радикальна партія. Ой, Купрієнко, Господи, а у мене Кириченко. Перепрошую.
Олег Купрієнко, Радикальна партія Олега Ляшка. Шановні колеги, Радикальна партія Олега Ляшка підтримувала і підтримує і буде підтримувати всі законопроекти і ініціативи законодавчі, які направлені для того, щоб Україна все-таки дійшла до Європи. Дійсно, це європейська норма, це необхідна норма у нашому суспільстві. Але якщо ми голосуємо чи висуваємо законопроект за ідею, треба дивитися на деталі, які в цьому законопроекті ховаються. От попередня виступаюча сказала, що вона багато дасть українцям. Так, я думаю десь близько мінус 10 мільярдів. Чому? В законопроекті в пояснювальній записці сказано, що він не має навантаження на бюджет, що не буде ні дохідної, ні витратної частини бюджету змінено. Я так не вважаю. Чому? Тому що з’явиться дуже потужний ресурс для того, щоб підприємства і підприємці сплачували гроші, зменшуючи прибуток і не сплачуючи податок на прибуток, за медіацією. Ми ж розуміємо, що будь-яка добра і гарна справа в нашому суспільстві може бути викривлена і використана не на користь держави, а з метою приховування податків. Всі ті застереження необхідно врахувати в цьому законопроекті до другого читання. Наприклад, я не розумію як може бути медіатором людина з освітою ПТУ і вирішувати спір між транснаціональними корпораціями. Для цього має бути відповідна освіта і фах. Ну не можна віддавати на відкуп непрофесіоналам професійні речі. І якщо в Європі, можливо, там і двірники з вищою освітою ходять, то у нас воно трошки не так. Тому до другого читання є дуже багато питань, які необхідно доопрацювати. В тому вигляді законопроект, як він поданий зараз, сама ідея правильна, вона вірна, медіацію треба впроваджувати. Але щоб за ідеєю ми не поховали сам гарний процес і не перетворили його в черговий інструмент приховування податку на прибуток. А для колег нагадую. В бюджеті наступного року в дохідній частині закладено близько 30 мільярдів податку на прибуток. Медіація це буде ще один інструмент для уникнення сплати податку на прибуток, на зменшення прибутку. Тому що плата за медіацію, як і за маркетингові послуги, як і за юридичні, це все йде на затрати підприємства і зменшує прибуток, а відтак податок на прибуток. Тому закликаю всіх практикуючих юристів, адвокатів, які присутні в залі, дуже у важно віднестись до опрацювання цього законопроекту до другого читання для того, щоб максимально унеможливити зловживання цим законопроектом для несплати податків. Всім відома класика: баба Меланка і баба Палажка як лаялися. Так у нас почнуть фірми лаятися кожного дня з будь-якого приводу і платити за це гроші. І офшорів не треба буде, на місці фізичні особи-підприємці на єдиному податку вам це все зроблять. Дякую.
Дякую вам. Запрошую до слова народного депутата Олександра Долженкова, "Опозиційний блок".
Здравствуйте, уважаемые коллеги! Действительно, та законодательная инициатива, которая рассматривается и подана как представителями фракции "Батьківщина", так и представителями "Оппозиционного блока", она, безусловно, имеет право на то, чтобы на нее акцентировали внимание, о ней говорили для того, чтобы имплементировали в национальное законодательство. Но представители некоторых фракций при обосновании необходимости поддержки этого закона говорили о несправедливой судебной системе, говорили о низком уровне доверия судей. Мне хотелось бы, чтобы все-таки коллеги в последующих выступлениях воздерживались от подобного рода высказываний, которые, как правило, подогревают электоральные настроение, но все же дискредитировать судебную власть, проповедуя институт медиации, я считаю, неправильным. При этом почему-то коллеги умалчивают о том, что доступ к судебной власти, собственно говоря, они ограничили сами в прошлом году. Все фракции, кроме "Оппозиционного блока", голосовали за изменение статьи 4 Закона Украины "О судебном сборе". В чем эти изменения состояли? Эти изменения состояли в том, что было убрана максимальная планка судебного сбора, уплачиваемого стороной, инициирующего данное судебное производство, кроме хозяйственных споров. Вы только вдумайтесь, тут коллега из "Самопомочі" говорила о том, что очень длительный процесс при рассмотрении хозяйственных дел занимает. Возможно не только время занимает у стороны, но и деньги. Максимальная планка судебного сбора в хозяйственном процессе – только 150 минимальных заработных плат, вдумайтесь, 2 процента от цены иска. Не каждое предприятие себе может позволить обратится в Хозяйственный суд. То есть обращения в суд могут позволить себе экономически состоятельные субъекты. И, действительно, как не парадоксально звучит, медиация является вынужденной альтернативой другим сторонам разрешить этот спор. Разрешает ли этот закон споры в других делах? В семейных да, в уголовных да, в хозяйственных да. Но, к сожалению, в административных делах Институт медиации, который сейчас рассматривается, он не охватывает. Очень много налоговых споров, которые сейчас инициируют налогоплательщики, при занижении сумм налоговых обязательств, когда они обжалуют налоговые уведомления-решения. К сожалению, эти решения приравнены категории имущественных, и они вынуждены выплачивать полтора процента размера судебного сбора без максимальной планки. То есть этот закон этот вопрос не решит. При этом прошлая коалиция говорила и обещала о том, что они сделают институт налоговой медиации, поскольку институт досудебного обжалования, административного обжалования этих налоговых уведомлений-решений не действует. Поэтому, конечно, законопроекты необходимо принимать, но при этому останавливаться на достигнутом не стоит, поскольку нам необходимо принимать Закон о налоговой медиации для того, чтобы урегулировать взаимоотношения и немного предупредить в случай злоупотребления со стороны.
10 секунд, будь ласка, завершуйте.
злоупотребления со стороны налоговиков, которые намеренно доначисляют налоговое обязательство налогоплательщикам, чтобы те не имели возможность обращаться в суды. Спасибо.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Леоніда Ємця, "Народний фронт".
Слава Україні! Дякую за увагу. Надзвичайно важливий законопроект, який ми зараз розглядаємо. І, шановні колеги, я би хотів почати з того, що наш комітет, Комітет правової політики, профільний комітет, який нараховує у своєму складі 31 члена комітету, прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді проголосувати за основу відповідно законопроект про медіацію. Щоб бути чесним, зазначу, що дві особи з 31 особи членів комітету утрималися. Ніхто не виступив проти. Тому наш комітет, який профільний є серед юридичного кола експертів у нашому парламенті, рекомендував абсолютно відповідально прийняти цей законопроект за основу. Тепер я вам скажу, які є зауваження і хто є проти прийняття даного законопроекту. От давайте подумаємо, що ми даємо людям? Даємо людям можливість звернутися до людини, яку вони вважають експертом, професіоналом в суті спору, який між ними виник, для того, щоб він їм роз’яснив, як має бути насправді для того, щоб вони з ним погодились. Це відбувається абсолютно добровільно. Хто є такий адвокат? Адвокат – це спеціаліст у юриспруденції. А, можливо, у людей абсолютно інше питання, яке знаходиться в сферах фінансового права або у сферах економіки, і не кожен адвокат, наприклад, знає, чим аукціон відрізняється від деривативу і чим відрізняється від ф’ючерса, а людям потрібно вирішити питання, а не заплатити адвокату. Я, звичайно, надзвичайно поважаю адвокатську професію, але часто-гуто так буває, що завдання адвоката – це не остаточне рішення в справі, а навпаки – чим довше тягнеться справа, тим більше адвокат з цього заробляє. І тому, саме тому ми даємо можливість людям не кормити адвокатів, а домовитися між собою і вирішити справу, і поставити в ній крапку, бо це є буде-яке завдання, будь-якого спору, який виник між особами. І коли тут звучить питання про те, що в рамках кримінального провадження з’являються якісь додаткові новації, то це неправда. Тому що в законопроекті дуже чітко зазначено, що в кримінальному провадженні медіація можлива лише щодо матеріальної шкоди і лише рішенням суду та заключенням мирової угоди, що є і сьогодні. Просто сьогодні сторони не мають можливості і ще й залучити медіатора для вирішення цього питання між собою, яке потім буде затверджено мировою угодою. Сьогодні та особа, яка, можливо, їм і допомагає на громадських засадах, не несе жодної відповідальності в частині конфіденційності інформації, в частині відповідальності перед цими сторонами. Ми запроваджуємо надзвичайно чесну, справедливу європейську практику. Сьогодні перед вами є можливість піти на зустріч проблемам людей, допомогти їм ці проблеми вирішити. Я вас дуже прошу підтримайте даний законопроект за основу, ті технічні питання, які у вас є, я, певен, що ми роз’яснимо і допрацюємо до другого читання, а звичайний.
Будь ласка, 30 секунд.
А звичайний український громадянин вимагає прийняття Закону про медіацію. Дякую.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Руслана Князевича, "Блок Петра Порошенка". З місця, будь ласка, включіть мікрофон.
Дякую, шановна пані головуюча. Я хочу звернутися до всіх щойно выступавших. Ми зараз знаходимося в рубриці: виступи від фракцій. Тому я би просив, щоби ми все ж таки резюмували наші виступи якоюсь позицією кожної фракції. А то виглядає дивно, коли, наприклад, ми презентували цей законопроект, низка депутатів від однієї фракції має позицію одну, а виступає депутат від фракції – і заявляє зовсім іншу позицію. То незрозуміло, яка позиція фракції, оскільки, відверто кажучи, треба слідувати за тим, на якій стадії розгляду цього питання ми знаходимося. Перше. Друге. Фракція "Блок Петра Порошенка" буде підтримувати зазначений законопроект за реєстраційним номером 3665 за авторством цілої низки народних депутатів за основу при умові, що під час процедури другого читання, безумовно - я вже про це говорив як голова профільного комітету, - буде врахована ціла низка контраверсійних речей, які сьогодні обговорювалися. І головне, ми повинні справді знайти вихід з тієї ситуації, яка складається, бо я знаю настрої сесійної зали. Сесійна зала не готова голосувати за законопроект в цілому в тому випадку, якщо не буде врегульовано належним чином і так, що зніме всі дискусії в залі, питання щодо того, хто може бути медіатором, хто має право, скажімо так, започатковувати цей інститут, які мають бути кваліфікаційні вимоги до медіаторів і в який спосіб, скажімо, ці люди повинні здійснювати свою діяльність. Це поки що виглядає найбільш контраверсійною частиною законопроекту. З іншого боку, ніхто, я сподіваюся, не заперечує проти того, що цей законопроект потрібно приймати, його нема куди відкладати. І ми, дасть Бог, започаткуємо досить новий, цікавий і потрібний інститут в нашому законодавстві, якого не слід боятися. Так само, як не слід було, наприклад, боятися інституту приватних нотаріусів. Зараз він вже став звичним і абсолютно зручним для українських громадян. Нагадаю вам, що ми зараз в процесі запровадження інституту приватних виконавців. Дещо, скажімо, він різав спочатку вухо, був такий, який насторожував, скажімо, багатьох, в тому числі в сесійній залі. Але ви побачите, як в найближчий час ефективність застосування цього інституту докаже, що ми зробили з вами абсолютно вірний крок. І ту ганебну статистику невиконання рішень судових ми нарешті зможемо покращити, тому що чомусь ніхто не згадує, що, що стосується виконання судових рішень, Україна пасе задніх в світовому рейтингу, в середньому показнику 6, 5 відсотків. Інститут медіації якраз дасть можливість не допустити і судового розгляду, і невиконання судових рішень, тому що навіть позитивне рішення суду не завжди прийнятне для людей, оскільки воно не виконується, і люди не отримують практичного результату з відповідного судового рішення. цей інститут одразу дає можливість мати цей практичний результат, люди його розуміють, бачать. І головне, наприклад, допускаючи мирову угоду вони підсвідомо вже беруть на себе певні у тому числі моральні зобов’язання щодо виконання відповідних.
Дякую. Ми завершили обговорення від фракцій і переходимо до обговорення від народних депутатів. Прошу народних депутатів записатися для виступів в обговоренні. Запрошую до слова народного депутата Бориса Тарасюка. Прошу, народний депутат Одарченко.
Дякую. Юрій Одарченко, "Батьківщина". Запропонований законопроект Альони Шкрум піднімає дуже важливе питання для розвитку України як правової держави. Ми встановлюємо механізм медіації як способу проведення мирних переговорів для укладання мирових угод. На даний час ми запровадили принцип нейтральності та неупередженості суддів і у зв’язку з цим судді фактично позбавлені можливості допомагати сторонам в укладанні мирової угоди, оскільки під час таких дій суддя неодмінно буде займати чиюсь сторону або втрачати неупередженість, переконуючи кожну із сторін у необхідності поступитися своїми інтересами заради мирного вирішення конфлікту. Крім того, коли до мирової угоди схиляє суддя, сторони відчувають тиск на них, бо суддя має можливість прогнозувати результати розгляду справи. Саме тому інститут незалежного медіатора, який буде шукати компроміс між людьми, дуже потрібний в Україні. Я пропоную підтримати саме основний проект 3665, оскільки в ньому питання медіації врегульовано більш вдало, ніж в альтернативному проекті. Разом з тим я би рекомендував запроваджувати інститут медіації більш активно. В Сполучених Штатах Америки суддя має право зобов’язати сторони звернутися до медіатора та зупинити провадження у справі на певний час для спроби укласти мирову угоду. Враховуючи, що через судову реформу у нас зараз справи можуть розглядатися по кілька років, створення інституту обов’язкової медіації може дозволити сторонам прийти до мирного врегулювання конфлікту без розгляду справи судом. У такому разі, на мій погляд, слід було б запровадити порядок випадкового відбору медіатора, оплати його праці з державного бюджету, а також спрощений порядок затвердження мирової угоди без судового засідання та виклику сторін. Крім того, пропоную передбачити, що колишні судді, які пішли у відставку або звільнилися за власним бажанням, можуть бути і медіаторами, ці люди мають великий досвід, а корупційні ризики і медіації фактично відсутні, що виключить участь у цьому проекти хабарників. Пропоную законопроект підтримати.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Руслана Богдана.
Прошу передати слово Пташник.
Прошу, народний депутат Вікторія Пташник.
Шановні колеги, я зі своєї сторони також хочу закликати вас підтримати основний законопроект під номером 3665 і подякувати моїй колезі по парламенту Альоні Шкрум за ініціаторство даного законопроекту і можливість долучитися до переліку його авторів. Я знаю, що ініціатива про медіацію і запровадження цього інституту також стоїть однією з обов’язкових ініціатив в програмі уряду. Крім того, запровадження інституту медіації було підтримано міністром юстиції Павлом Петренко, за що також уряду особлива подяка. Я хочу сказати, що інститут медіації – це альтернативний вид вирішення спорів. Це означає те, що ніхто не буде нікому нав’язувати, чи звертатися до медіатора, чи ні. Це абсолютна і виключна воля сторін, які хочуть позасудовим процесом вирішити свій спір. Крім того, у сторін буде можливість обирати самостійно медіатора шляхом використання реєстру, адже цей законопроект також запроваджує реєстр, в якому буде надана інформація про всіх медіаторів для того, щоби сторони були вільні в своєму виборі. Крім того, законопроект передбачає і спеціальну підготовку медіаторів, з одного боку, і відповідальність медіаторів, тому що це мають бути абсолютно компетентні особи, які також за вчинення певних порушень мають нести відповідальність. І вони мають бути незалежні, не заангажовані. Крім того, в залі звучало питання, як це запровадження інституту медіації співвідноситься із судовою реформою. Я би хотіла відповісти на це питання, адже на мою думку, запровадження інституту медіації є абсолютно органічним та послідовним доповненням судової реформи, над якою ми з вами працюємо. Тому що на сьогоднішній день ми знаємо, що рівень, на превеликий жаль, довіри до судової системи залишає бажати кращого. Нам дуже всім хочеться отримати справедливе правосуддя, з одного боку. З іншого боку, судді є надзвичайно перевантажені справами судовими, через що спори в судах можуть розглядатися по декілька років, що абсолютно невигідно і не сприяє, власне, забезпеченню прав громадян. Саме тому запровадження такого інституту, як медіація як альтернативного виду спору, вирішення спору дозволить розвантажити судову систему, дозволить сторонам абсолютно зекономити і час, якщо це не потрібно, звертатися саме до суддів, з одного боку. А з іншого боку, я хочу наголосити, що навіть при запровадженні системи медіації це абсолютно не буде позбавляти права.
Прошу, 10 секунд. Завершуйте, будь ласка.
не позбавить права сторін на судовий розгляд. І сторони так само будуть спроможні звертатися до суду. Тому ще раз закликаю підтримати даний законопроект.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Івана Крулька, "Батьківщина".
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Фракція "Батьківщина" одноголосно буде підтримувати законопроект нашої колеги Альони Шкрум, саме законопроект 3665: проект Закону про медіацію. Взагалі такий формат взаємовідносин, як медіація і створення незалежних медіаторів, є достатньо поширеним явищем в країнах Європейського Союзу. І це є дуже добрим, дуже доброю можливість для того, щоби розвантажувати суди від зайвого розгляду тих справ, які можуть бути вирішені у позасудовий спосіб. Безумовно, що цей закон треба сьогодні приймати в першому читанні і доопрацьовувати до другого читання. Але в той же час треба відзначити, що застосування медіації може відбуватися і в цивільних, і в сімейних, трудових, господарських, адміністративних спорах, а також у кримінальних провадженнях та справах щодо адміністративних правопорушень. Від цього закону, мені здається, виграють усі ті, хто змушені звертатися з тими справами, які можна вирішити у позасудовий спосіб, змушені звертатися до судів. При цьому закон дуже чітко відзначає вимоги до медіатора, кваліфікаційні вимоги до того, щоби займатися цією діяльністю. Крім того, в законі дуже добре визначено ті обмеження щодо діяльності медіатора, яким не може бути, яка особа не може займатися цією діяльністю. У той же час, що дуже важливо, що навіть, якщо сторони погодилися на використання медіації для того, щоб вирішити свій спір, це не позбавляє їх можливості потім звернутися до суду і вже в судовому порядку доводити свою правоту. Тому я хотів би закликати сесійну залу проголосувати в першому читанні законопроект 3665 як найбільш збалансований, бо в нас ще є альтернативний законопроект, і доопрацювавши оперативно до другого читання, винести в сесійну залу, створивши нову інституцію в Україні, яка буде наближати Україну до європейських стандартів. Дякую.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Руслана Князевича.
Дякую, шановна пані головуюча. Ну я вже, в принципі, висловився кілька разів з цього приводу. Але я вам скажу, що я розумію, наскільки позитивною є процедура повного читання, тому що вона дає можливість почути позицію багатьох депутатів. Я дуже сподіваюсь, що вона ця позиція буде не тільки у висловлюваннях палких, абсолютно полум’яних, правильних і розумних, а і в конкретних пропозиціях до другого читання для того, щоб ми могли над ними попрацювати ефективно спільно. І запрошую при нагоді як голова комітету всіх авторів розумних, ефективних і практичних, потрібних пропозицій не тільки подавати ці пропозиції, а до роботи в режимі підготовки до другого читання у разі, якщо ми приймемо це рішення, ми будемо проводити ще відповідно круглий стіл, ми обов’язково створимо на базі, я сподіваюсь, підкомітету робочу групу. І я думаю, візьму на себе ініціативу і до роботи в ній запрошу всіх виступаючих, які продукували свої розумні ідеї, для того, щоб вони могли надалі показати, скажімо так, ефективність своїх пропозицій, доказати їх на фаховому рівні. І ми б тоді спільно могли б підійти до того, щоб невдовзі присвятити прийняття цього закону в цілому до того моменту, коли рік тому він був внесений до сесійної зали. Було б дуже бажано, якщо б це можливо було, щоб ми ще, справді, у 2016 році запровадили цей інститут, і вже з 17-го року після того, як відбудуться відповідно новорічні і різдвяні свята, він потрошки мав можливість бути імплементований в українських реаліях. Тому що якраз це той період часу, коли завершиться, ви знаєте, в першому кварталі 17-го року реформування Верховного Суду, надалі відбуватиметься реформування апеляційних судів, місцевих судів. І думаю, що запровадження одночасно паралельно цих двох нових інститутів дасть можливість не тільки, скажімо так, те, про що ми говорили, забезпечити більш якісний доступ до правосуддя в українській державі, а і позасудовий спосіб вирішення цього питання. Тому ще раз від імені фракції підтримуємо законопроект за авторством цілої низки народних депутатів 3665 за основу і запрошуємо всіх, хто виступав під час дискусії, до роботи над пропозиціями в другому читанні, в Комітеті з питань правової політики та правосуддя. Дякую.
Дякую. І останній виступ, прошу, народний депутат Віктор Кривенко.
Прошу слово Голубу передати. Закон підтримую. Голубу Владиславу.
Прошу, Владислав Голуб.
Дякую. Владислав Голуб, 107-й виборчий округ, Черкащина. Шановні колеги! Я закликаю вас всіх підтримати законопроект 3665 за авторством Альони Шкрум та ряду інших народних депутатів з наступних причин. От я мав честь захищати одну зі своїх магістерських програм в британському університеті. Британія є однією з тих країн, де дуже активно розповсюджений інститут медіації. Зокрема, приблизно 60 відсотків всіх спорів, які виникають між конфліктними сторонами, і це як і комерційні спори, так і будь-які цивільні спори, вирішуються в позасудовий спосіб, зокрема це інститут медіації і інститут арбітражу. Інститут медіації набагато покращить нашу ситуацію з судовою гілкою влади, тому що: а) розвантажить цю гілку влади; б) суттєво знизить корупціогенні чинники. Також інститут медіації дозволить сторонам, дійсно, знаходити більш простіший шлях для вирішення простих спорів і не навантажувати наші суди. Зазначений законопроект є логічним продовженням тієї судової реформи, яку зараз проходить наша держава. І я вважаю, що прийняття цього законопроекту дозволить суттєво наблизити наше правосуддя до європейських стандартів. Тому, шановні колеги, ще раз закликаю вас всіх прийняти законопроект 3665 за основу. А також вношу пропозицію підготувати зазначений законопроект до другого читання за скороченою процедурою. Щиро дякую за увагу.
Дякую. Ми маємо час ще на один виступ. Народний депутат Вікторія Пташник, ви будете виступати чи наступний? Прошу, народний депутат Юрій Левченко.
Перепрошую, я знімаю свій виступ.
Дякую. Я думаю, що ми можемо завершити обговорення. Давайте тоді ще заключні виступи від доповідачів і співдоповідачів, і ми можемо переходити до голосування. Прошу, заключне слово від доповідача, пані Альона Шкрум. Народний депутат Альона Шкрум, заключне слово. З місця, прошу.
Колеги, надзвичайно дякую всім за підтримку. І ви знаєте, я тут хочу підтримати Руслана Князевича, мені здається, що процедура повного читання дуже багато корисного, насправді, дала нам для цієї дискусії, дала для подальшого напрацювання закону. Дійсно, ми як колектив авторів чули різні думки від різних медіаторів, в тому числі від одеської школи медіації, яка є основою фактично альтернативного закону, поданого паном Ківаловим. І я думаю, що ми дуже плідно доопрацюємо цей законопроект до другого читання. Я всіх прошу взяти за основу все ж таки законопроект 3665 і далі запрошую всіх долучитися до роботи. Ми знімемо всі застереження, які тут звучали. Ми спробуємо урегулювати, можливо, більше віковий сенс та стаж роботи для самого медіатора, оскільки тут звучало застереження щодо того, що 25 років як мінімальний вік для медіатора це може бути замало і замолода буде людина для такого. Тому, я думаю, що ми конструктивно над цим попрацюємо. Насправді законопроект пройшов і круглі столи, і комітети, і величезну кількість засідань з самими медіаторами, і дискусії, і дискусії в парламенті. Я думаю, що ми маємо зараз цей законопроект проголосувати за основу, доручити комітету його готувати до другого читання знову ж таки за допомогою з залученням всіх активних сторін. І це буде гарним прикладом того, що, не дивлячись, що це довга процедура, але вона правильна, якісна, красива, і цей парламент може показувати фахову роботу за правильні законопроекти, підтримані і міжнародними експертами, і зазначені в наших програмах дій зі Світовим банком, і Міністерством економіки, і Міністерством юстиції паном Петренком, який надіслав листи на комітет, за що я йому теж вдячна, і фактично всіма фракціями, наскільки зараз мені це відомо, які входять в коаліції, і фракціями опозиції в тому числі. Тому прошу вас підтримати, колеги. Це буде важливий крок, важливий сигнал для інвесторів, важливий сигнал для європейських партнерів, важливий сигнал для бізнесу і для самих медіаторів, які на сьогодні працюють без правового врегулювання і, дійсно, 25 років намагаються через Верховну Раду врегулювати це питання законодавчо, поставити конкретні умови, вимоги до самих медіаторів і врегулювати цей процес, щоб була до нього довіра і щоб ми запустили також як частину судової реформи України. Тому прошу підтримати законопроект 3665, звертаюся до всіх фракцій і позафракційних народних депутатів. Дуже дякую.
Дякую вам. Шановні колеги, через три хвилини відбудеться голосування. Я прошу запросити усіх депутатів у зал. Я прошу голів фракцій запросити в зал. Зараз на заключне слово запрошую народного депутата України Ківалова Сергія Васильовича. Ні. І заключне слово голові комітету Князевича, будь ласка. І після того – прийняття рішення. Прошу всіх заходити в зал. Князевич, пане Руслан, ви від трибуни чи ви з місця? З місця. Будь ласка, включіть мікрофон з місця.
Я хочу ще раз подякувати від імені комітету за те, що ми мали можливість плідно подискутувати. Відверто кажучи, не завжди випадає така нагода фахово поспілкуватись на важливі теми. Я думаю, що тема медіації – це одна з неконфліктних тем у сесійній залі. І те, що авторами першого законопроекту є представники шести депутатських фракцій, а іншого законопроекту представник ще однієї фракції, – доказ того, що, сподіваюсь, переважна більшість сесійної зали позитивно сприймає запровадження цього вкрай важливого нового інституту. Звичайно, у нас завжди, коли якісь новели в українському законодавстві з’являються, є певна тривога і побоювання, наскільки вони будуть ефективними. Все це покаже практика і покаже час. Друзі, ми – законотворці, в разі, якщо ми побачимо, що ми припустились якоїсь помилки, я не пам’ятаю, коли ми приймали законопроект і не вносили до нього зміни, у нас таких законопроектів не існує. Так само і цей законопроект не є догмою, ми обов’язково зможемо його поправити в разі, якщо практика доведе зворотнє. Від імені комітету я в разі, якщо законопроект буде прийнятий за основу, запрошую ще раз всіх до дискусії. Сподіваюся, що автори законопроекту теж і одного , і другого активно візьмуть участь в цій дискусії. І просив би перш за все автора другого законопроекту, як ми вже домовлялись на першому засіданні комітету, подати ті раціональні пропозиції, які він в тому законопроекті має, які ми відзначили у вигляді поправок до другого читання, для того щоб могли спільно розглянути їх і дати їм фахову правову оцінку. Зі свого боку ми обіцяємо, що до складу такої робочої групи будуть включені не тільки автори, а й всі бажаючі народні депутати, всі представники фракцій, всі зацікавлені особи поза парламентом, це і представники української правової науки, практики, представники судової гілки влади, представники органів місцевої влади, органів державної влади, для того, щоб вони могли висловити свою позицію. Обов’язково ми будемо опиратися на ту позицію, яку фахово висловило Головне науково-експертне управління в першому читанні, дуже очікуємо на позицію Головного юридичного управління під час процедури другого читання. І сподіваюсь, що спільними зусиллями невдовзі ми зможемо вийти на таку пропозицію, яка буде прийнятною і матиме перспективу для проходження цього законопроекту в цілому. Дуже дякую і запрошую всіх до роботи.
Дякую, колеги. Отже, завершене обговорення. Переходимо до прийняття рішення. Я прошу усіх зайняти робочі місця. Довго йшли дискусії навколо того законопроекту. Але так виглядає, ми дійшли до спільної позиції – прийняти його в першому читанні. І це засвідчили виступи фактично усіх фракцій і груп в парламенті. Я сподіваюся, наше обговорення завершиться позитивним рішенням. Отже, колеги, я ставлю на голосування проект Закону про медіацію (номер 3665) за основу, колеги, наголошую, лишень за основу. Всі застереження ми зможемо доопрацювати до другого читання. Прошу голосувати. Прошу підтримати 3665 за основу. Будь ласка, колеги, голосуємо. [[11:27:17]] За-238 Рішення прийнято. Вітаю авторів, вітаю комітет, який працював дуже інтенсивно і довго. Але я надалі буду закликати до більш інтенсивної роботи. Зараз у нас є той самий блок, дерегуляції та розвитку бізнес-клімату, чотири законопроекти на друге читання, там небагато поправок, небагато поправок. Тому я прошу усіх долучитися до інтенсивної роботи. Наступний – проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо усунення адміністративних бар’єрів для експорту послуг) (номер 4496). Це блок "друге читання". І розгляд, це є доповідь доповідача, а потім поправки. До доповіді запрошую голову Комітету з питань промислової політики та підприємництва Галасюка Віктора Валерійовича. Авторів поправок прошу приготуватись. Будь ласка, пане Віктор.
Дякую. Шановний Андрію Володимировичу, шановні колеги народні депутати, представляю вашій увазі підготовлений Комітетом промислової політики та підприємства до другого читання законопроект 4496: щодо усунення адміністративних бар’єрів на шляху експорту послуг. Це є надзвичайно важливий економічний законопроект, адже він знімає ті штучні бар’єри, які стоять на шляху введення валютної виручки українськими експортерами, айтішниками, креативними індустріями, введення валютної виручки в країну. Цей законопроект передбачає можливість укладати зовнішньоекономічні договори, контракти не лише в письмовій формі, а й в електронній формі, як це робиться в інших країнах, а також шляхом прийняття публічної оферти обміну електронними повідомленнями. Тобто, по суті, ми приводимо українське законодавство у відповідність з тими господарськими реаліями, які сьогодні існують в світі, для того щоб Україна була в світі конкурентною у сфері експорту послуг. Також ми забороняємо банкам вимагати від експортерів переклад документів з англійської на українську мову, бо банки мають більшу фінансово-організаційну спроможність, ніж ті малі підприємці – експортери послуг, представники креативної індустрії. Ми передбачаємо визнання інвойсу первинним документом, що спростить процедури ведення бухгалтерського обліку, можливість ставити електронний підпис. Хочу наголосити, що цей законопроект став результатом опрацювання і зняття низки застережень в нашому комітеті. Хочу подякувати всім, хто подавав поправки, авторам-ініціаторам законопроекту Сергію Івановичу Кіралю, Олександрі Володимирівні Кужель, яка надала багато поправок, і іншим колегам. Шановні колеги, я думаю, що сьогодні ми маємо прийти до політичного компромісу: прийняти цей, надзвичайно вагомий законопроект – і сприяти українським експортерам у введенні виручки в Україну. Окрім того хочу наголосити, що додатково до рішення комітету, яке було прийняте, вчора ми проводили обговорення на комітеті і є пропозиція 20-й рядок законопроекту правої колонки уточнити, виклавши в наступній редакції: абзац другий: "вимоги частини першої цієї статті не поширюються на експорт послуг, крім транспортних." додаємо "і страхових, прав інтелектуальної власності," додаємо "авторських та суміжних прав". Я думаю, що це є слушні уточнення, які ми сьогодні маємо підтримати в комплексі і прийняти законопроект у другому читанні та в цілому як закон для того, щоб максимально сприяти українським ІТ-шникам, креативним індустріям, всім, хто надає інтелектуальні послуги для того, щоб ліквідувати той штучний валютний контроль, який сьогодні не працює в цій галузі, я тільки створює по суті штучні регуляторні бар’єри. Адже коли ми кажемо сьогодні про експорт товарів, то абсолютно зрозуміло, що експортний контроль там потрібен, необхідний, життєво важливий. Коли ми кажемо.
30 секунд. Завершуйте, будь ласка.
Дякую. Коли ми кажемо про експорт послуг, то ми з вами розуміємо, що неможливо проконтролювати перетин кордону послугою, тому той механізм експортного контролю, який існує сьогодні, він по суті є просто профанацією. Тому ми цим законопроектом пропонуємо прибрати цю профанацію, сприяти легальному заведенню валютної виручки експортерів послуг в Україну. Прошу підтримати в другому читанні і в цілому з тими уточненнями, які я озвучив. Дякую.
Дякую, пане Вікторе. Залишайтесь на трибуні. Я поставлю на голосування, звичайно, з цією пропозицією, яку ви озвучили під стенограму. А зараз відхилених правок є небагато, але я по кожній із них зроблю оголошення. Отже 4-а, народний депутат Гусак. Чи наполягає? Наполягає. Включіть мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги! Шановні українці! Поки частина депутатів Верховної Ради намагається хоч щось зробити для українського експорту, він продовжує падати. В січні-серпні 2016 року експорт товарів з України скоротився майже на 10 відсотків. У вересні результати будуть ще гіршими, бо свій вагомий внесок у зниження українського експорту внесла "Укрзалізниця". Через те, що "Укрзалізниця" банально не купила паливо, маючи мільйони, мільярди гривень на рахунках, сотні тисяч законтрактованої продукції не доїхали до споживачів у Східній Європі і до українських портів. Що стосується цієї правки. Ідеться про збільшення терміну повернення валютної виручки зі 180 до. Можна 10 секунд?
30 секунд.
До 270 днів. Шановні колеги, у сучасному світі доводиться весь час конкурувати за продаж, за збут і часто споживачі вимагають кредитування, і, скажімо, стандартний термін кредитування 180 днів, але на багатьох ринках для того, щоб лише довести продукцію, потрібно 2 місяці українцям. Тому моя поправка дасть додаткові можливості українським виробникам, експортерам. Прошу підтримати.
Прокоментуйте, пане Віктор.
Дякую, шановний Володимир Георгійовичу. Хочу сказати, що я повністю поділяю ваші перестороги, ваше занепокоєння падінням критичним експорту тими регуляціями, які існують, але разом з тим ця поправка, вона не стосується сфери дії цього законопроекту, вона не є предметом регулювання цього законопроекту, тому я пропоную, щоб ми її врахували в наступних законопроектах щодо валютної лібералізації, які будуть стосуватися не тільки експорту послуг, а також всієї української промисловості. Дякую.
Ви наполягаєте на голосуванні? Ні. Дякую. 6 поправка, Галасюк – автор. Кужель хоче поставити підтвердження. Будь ласка, пані Олександра.
Шановні колеги, я дуже прошу, я не прошу підтвердження, я хочу чисто редакційно щоб прозвучала правила редакція цього пункту. "Вимоги частини першої цієї статті не поширюються на експорт послуг." відкривається скобка "(крім транспортних, страхових)" закривається скобка, а далі іде "прав інтелектуальної власності, суміжних та авторських прав." І ця редакція закриває шалену дірку відтоку валютних цінностей. Прошу проголосувати її в кінцевій редакції, так як сказав голова комітету.
Прошу відповісти, але ж ви то сказали, постарайтесь коротко.
Да, дякую, шановна Олександра Володимирівна, за те, що ви ще раз наголосили на цій важливій позиції. Я пропоную, щоб ми при голосуванні законопроекту в цілому поставили по стенограмі з урахуванням цієї позиції, яку я озвучив на початку, і ви щойно уточнили. Дякую.
Дякую. 7-а, Семенуха. Чи наполягає? Ні. 9-а, Семенуха. Не наполягає. 10-а, Левченко. Наполягає. Будь ласка.
Левченко, "Свобода", 223 округ, місто Київ. Загалом правильний законопроект містить, на мою думку, одну абсолютно неправильну норму з багатьох причин. З точки зору причини, як державотворення і націотворення, а з іншої причини, з точки зору суто контрольних функцій держави, відповідних органів. Пропонується прибрати вимогу щодо перекладів документів з англійської мови на українську мову. Знаєте, коли прибирається вимога перекладу документів з англійської на українську мову, це створює колосальні можливості для подальших зловживань. Тому що трактувати і перекладати документ, якщо немає офіційного перекладу, можна як завгодно. І потім не можна нікого притягувати до відповідальності, тому що він завжди скаже: "Ну, бачте, я трактував цей документ таким чином. немає ж офіційного перекладу, значить, все нормально. А ви трактуєте таким чином, то це ваші проблеми". Тому я все ж таки пропоную прибрати цю норму, пропоную залишити, щоби всі відповідні документи мали офіційний український переклад. Це абсолютно логічно в державі Україна. Дякую.
Будь ласка, пане Віктор.
Шановний пане Юрію, дякую вам за те, що ви підтримуєте в цілому цей законопроект. Щодо вашої підтримки, щодо вашої пропозиції по цій нормі, хочу наголосити, що мова не йде про те, що не має бути офіційного перекладу, а мова йде про те, що банки не вправі, згідно норм закону будуть вимагати цей переклад від тих маленьких підприємців-експортерів ІТ-послуг, інших інтелектуальних продуктів. Тобто банки мають більше організаційно-фінансову здатність і можуть забезпечувати цей переклад, безумовно, в офіційний спосіб, так як це передбачено діючим законодавством. Але цим, оцією нормою, як її запропонував комітет, ми робимо значно легшою роботу саме для малих підприємців, які займаються інтелектуально. діяльністю. Тому я прошу саме зберегти редакцію комітету.
Ви наполягаєте на голосуванні, пане Юрій? На голосуванні наполягає. Отже, хто підтримує поправку номер 10 народного депутата Левченка, комітет її відхилив, прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо. [[11:38:30]] За-104 Рішення не прийняте. 11-а, Шпенов. Не наполягає. 12-а, Шпенов. Не наполягає. 14-а, Семенуха. Не наполягає. 15-а, Продан. Не наполягає. І остання, 21, Семенуха. Не наполягає. Колеги! Ми завершили обговорення. Я прошу зараз усіх зайти в зал, приготуватись до прийняття рішення. Ми даємо тільки поправки, тут нема виступів від фракцій. А поки заходять депутати в зал, одну хвилину, пане Віктор, я вас прошу чітко, для стенограми, зазначити цю правку, з якою я буду ставити на голосування даний законопроект. Будь ласка, Віктор Галасюк. Включіть мікрофон.
Дякую. Шановний Андрій Володимирович! Шановні колеги! Я ще раз хочу подякувати всім ініціаторам цього законопроекту: ІТ-індустрії, іншим креативним індустріям, авторам законопроекту, членам комітету і робочої групи – які дуже ретельно його відпрацювали для того, щоб зняти всі застереження, всю критику і дати цю фахову редакцію в зал. Я хочу попросити підтримати цей законопроект в другому читанні та в цілому як закон, з тими уточненнями, які озвучила під стенограму Олександра Володимирівна і також з додатковим техніко-юридичним опрацюванням, з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради України. Давайте приймемо цей важливий законопроект, зробимо його законом. І знімимо бар’єри на шляхи валютної виручки українських експортерів послуг до України. Підтримаємо українську ІТ-галузь і креативні індустрії. Нам потрібна валютна виручка, щоб була стабільна гривня, щоб були нормальні ціни в магазинах. Дякую.
Дякую. Хочу нагадати, що уряд підтримує даний законопроект і рекомендує його прийняття. І ми можемо переходити до прийняття рішення. Будь ласка, займаємо робочі місця, переходимо до прийняття рішення, колеги. Отже, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо усунення адміністративних бар’єрів для експорту послуг) (номре 4496) з правками, які озвучили під стенограму голова комітету Віктор Галасюк і Олександра Кужель, в другому читанні та в цілому з техніко-юридичними правками. Хто підтримує дану пропозицію, урядову пропозицію, прошу голосувати і прошу підтримати, колеги. Будь ласка, голосуємо. [[11:41:23]] За-270 Рішення прийняте. Колеги, до мене в президію надійшло відразу дві заяви про перерву: одна – від фракції "Самопоміч" і фракції Радикальної партії, ще з самого ранку була ця заява, друга – від "Народного фронту" і "Блоку Петра Порошенка". Якщо з вашого. Вони згодні замінити перерву виступами. Я дам перше, перша дам по надходженню, як надійшло. Колеги, згодні, як надійшло? Олеже, можна, щоб перші були від "Фронту"? Перший буде від "Народного фронту", "Блоку Петра Порошенка". Виступ замість перерви, тому не розходимся. Я запрошую до виступу Юрія Березу. Будь ласка, 3 хвилини.
Шановні друзі, побратими, громадяни України! От зараз в кулуарах Верховної Ради з’явилась яскравий пропагандист "русского мира" Олена Бондаренко. Її притягли, її притягли сюди в кулуари панки. панич, от з того боку, де сидить пан Вілкул. Ця нечисть обливає брудом Україну на всіх російських каналах. Я не знаю, що нам потрібно робити зараз, після цього, в Верховній Раді. Викликати санінспектора, щоб робити дезінфекцію, чи викликати батюшок, щоб освятили після цього? Але я чітко розумію, що цей панич уже втратив почуття реальності. Цей панич притягнув, вибачте, цю недолюдину, яка була однією з. авторкою розв’язання війни на Донбасі. Це та людина, яка притягла російські канали, які пропагували вбивства українців. Я хочу, щоб мій виступ Голова Служби безпеки прийняв як офіційне звернення. Чому ці покидьки до цих пір ходять по Україні?! Чому ці покидьки до цих пір знаходяться в українському парламенті?! Ганьба "Опозиційному блокові". Він ще раз показує, що це не опозиція – це п’ята колона, це манкурти росіян! Ганьба їм! Пан Голова Служби безпеки, ви – мій бойовий побратим. Але ваша служба повинна працювати над цими випадками і не повинна ця нечисть ходити по українському парламенту. Слава Україні!
Дякую. Наступний виступ від двох фракцій "Самопомочі" і Радикальної партії. Альона Бабак, будь ласка, 3 хвилини, до трибуни.
Шановні народні депутати! Шановні українці! фракція "Об’єднання "Самопоміч" з липня цього року намагається вести діалог з урядом по тих питаннях, які турбують сьогодні кожного українця. Ми цей діалог намагались вести в цивілізований, нормальний спосіб, звертаючись до Прем’єр-міністра України, з пропозиціями, зауваженнями, в очікуванні відповідей. На жаль, сьогодні, на сьогоднішній день, цих відповідей немає. Перший блок питань, по яких ми зверталися до уряду, обґрунтувати тарифи на житлово-комунальні послуги через призму прибутковості "Нафтогазу України". Ми отримали відповідь про те, що на кінець серпня цього року уряд ще не мав навіть фінансового плану цього підприємства на кінець цього року, уряд не має фінансового плану і на 2017 рік. Тому сьогодні ми просимо з цієї трибуни уряд надати інформацію всьому суспільству, всьому парламенту про те, який показник рентабельності діяльності з виробництва і реалізації газу врахований в ціні газу, в діючій ціні газу? Друге, показати фактичну прибутковість "Нафтогазу України" за сегментом оптова торгівля газу за дев’ять місяців. Показати обсяг дивідендів, який бюджет України очікує від цього підприємства в цьому році і планується на наступний рік. Тому що саме від цих показників залежить чи обґрунтоване сьогодні підвищення тарифів? Тому що "Нафтогаз України" звітував, що він має 21 мільярд чистого прибутку лише за перше півріччя цього року. Ми думаємо, що є прямий зв’язок між прибутковістю цього підприємства, контролю уряду за цим показником, тому що фактично для населення це є монополіст, він виконує спеціальні обов’язки уряду. Другий блок питань, це питання теплих кредитів для тих, хто їх не може отримати, для людей бідних. Я отримала від громадянки Дніпра дуже гнівне звернення, для кого ви ці кредити робите, якщо ми люди, з доходом пенсії в 1 тисячу 200 гривень, їх отримати не можемо, це менше прожиткового мінімуму? І "Ощадбанк", і "Укргазбанк" не дає людині на заміну вікон кредиту. Ми вимагаємо сьогодні від уряду прийняття у бюджеті України цільової програми енергоефективності з механізмом надання державної підтримки на заміну вікон людям, які поза межі бідності, але допомогти їм від держави. Третій блок питань – грошові субсидії. Вчора від Тернополя отримуємо інформацію: нуль перерахунку субсидій на ОСББ. Львів: 10 відсотків субсидій для ОСББ, Харків: блокуються повністю всі ОСББ, сьогодні вимагають перейти.
Будь ласка, 30 секунд.
До ОСББ перейти на авансову оплату газу, це ті, хто мають котельні. Вимагаємо переходу на грошові субсидії. Від уряду ми не отримали інформацію чому неможливо цього зробити. В блоці стоять всі теплоенерго і водоканали через немонетизовані субсидії. І третє питання. У нас абсолютно нездорова гра відбувається на ринку газу і теплоенерго. Хто кого дожене – тариф на тепло для бюджетних установ чи зможе догнати зміни на ціну газу для бюджетних організацій. Всім повідомляю, сьогодні Нафтогаз надіслав інформацію про продаж газу для виробництва тепла для бюджетних установ на 300 гривень більше, ніж було у жовтні, якщо авансова плата, і ще на 800 гривень більше, якщо по факту оплати. Шановні депутати! Шановна національна комісія регулювання енергетики і комунальних послуг! Припиніть цю вакханалію, коли не може догнати один тариф інший, або відпускайте ціни для бюджету і для інших на тепло і на газ, або робіть щось, бо кожного дня формується нова заборгованість. Це звернення фракції "Об’єднання "Самопоміч" до уряду і державних регуляторних органі. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, отже, виступи від фракцій завершені. Зараз ми переходимо до наступного питання порядку денного, це є проект Закону про внесення змін до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" щодо лібералізації системи державного нагляду (номер 2418а). І я запрошую до доповіді голову комітету Галасюка Віктора Валерійович. Пане Галасюк. Є, так. Доповідь по 2418а, друге читання. Будь ласка.
Шановний Андрій Володимирович, шановні колеги народні депутати, представляю вашій увазі проект Закону (2418а) щодо лібералізації системи державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, підготовлений на повторне друге читання. Я хочу наголосити, що це не просто фундаментально важливий законопроект, це, мабуть, один з найважливіших економічних законопроектів року. Чому? Тому що він переглядає засади, принципи, механізми державного нагляду та контролю і робить абсолютно іншу модель державного нагляду і контролю, який має не тиснути на бізнес, а забезпечувати безпеку суспільства, але виключати корупційні ризики і тиск на бізнес. В чому такі суттєві відмінності цієї моделі, яку ми пропонуємо, від тієї моделі, яка існує сьогодні? По-перше, це презумпція правомірності суб’єкта господарювання. В тих випадках, коли законодавство може визначати норми, які можуть бути трактовані як на користь держави, так і на користь підприємця, неоднозначні норми, вони трактуються на користь підприємства. Це запровадження інтегрованої автоматизованої системи державного нагляду і контролю, в якій будуть відзначатися абсолютно всі перевірки, які відбуваються в країні як планові, так і позапланові. Причому їх причини, ініціатори, зміст, результати, тобто це все можна буде відслідковувати. Не буде вже такого, що когось перевіряють в якийсь кулуарний спосіб і роблять це 50 разів, а інших – взагалі не чіпають і невідомо, з яких причин перевіряють, з якими результатами вийшли з перевірки. Цей закон, законопроект, він запроваджує заборону встановлення планових показників виявлення порушень, не має бути такого явища в Україні. Запроваджує ризикорієнтовану систему перевірок, тобто не просто всіх до ряду перевіряти, а дивитися: там, де високі є ризики – там частіше перевірки, там, де є нижчі ризики – значно рідше перевірки. Цей законопроект запроваджує річні плани перевірок та заборону їх зміни протягом року, обмежує максимальну частоту перевірок, залежно від рівня ризику. Високий ризик – планові перевірки не частіше, ніж раз на два роки, середній – не частіше, ніж раз на три роки, якщо ризик низький – не частіше, ніж раз на п’ять років планова перевірка. Цей законопроект уніфікує форми актів, обмежує коло питань, які контролюються. Щорічне прозоре звітування про виконання річних планів державного нагляду-контролю, щоб суспільство знало, як працює система. Обмеження строків планових перевірок Держнагляду і контролю: 10 робочих днів, а для мікро- та малого бізнесу – 5 робочих днів. Якщо ж перевірка комплексна, то максимальна тривалість – 30 робочих днів, для мікро- і малих підприємств – 15 робочих днів.
30 секунд завершити.
Цей законопроект вносить заборону на повторне проведення заходів державного нагляду і контролю, і ініційованих за тим самим фактом, передбачає лише мінімальні санкції за перше порушення. Якщо є вилка санкцій від більших до менших, застосовуються менші. Є право підприємця не допускати перевіряючих у разі порушення ними норм цього закону, у тому числі щодо підстав та періодичності перевірок. Тому, шановні колеги, я буду просити вас підтримати цей законопроект.
Шановні колеги, переходимо до поправок. Прошу сконцентруватись. І пішли. 7-а, Галасюк. Не наполягає. 10-а. По 10 поправці Кужель, будь ласка.
Шановні друзі і шановний голово комітету, я прошу регламентний комітет внести чітку зміну, що якщо в комітеті знаходяться декілька законів, які торкаються змін до одного закону, об’єднувати їх в один закон. Бо зараз голова комітету буде доповідати зміни до одного закону тричі, три законопроекти. І тому стаються помилки. Пане Вікторе, в моїй 4-й поправці чітко сказано, яку ви врахували, яким органам це не торкається. Але далі в законопроекті 3153 ми розширюємо це в 10 разів. І тому я прошу звернути увагу, що ми. нада проголосувати цей законопроект, він гарний, дуже гарно відпрацьований з громадськими об’єднаннями, а далі на тому законопроекті убрать статтю 27. Дуже дякую.
Дякую. Будь ласка, пане Віктор.
Шановна Олександра Володимирівна, ці закони вони є автономними. Законопроект 3153 передбачає це як настройка, яка на півроку заморожує планові перевірки. Тому ми зараз дійдемо до його обговорення і будемо іти по поправках. Пропоную підтримати цей законопроект, як вирішив комітет, в другому читанні та в цілому як закон з техніко-юридичним опрацюванням. Дякую.
Ви наполягаєте на голосуванні? Отже, ставиться на голосування поправка номер 10. [[Шум у залі]] Не наполягає. Добре. 13-а, Ленський. Левченко. Перепрошую, помилка Апарату. Прошу, 13-а поправка. Зараз. По 10-й є наполягання. Перепрошую, по 10-й є наполягання на голосуванні, так? Прошу, Вікторія Сюмар, одна хвилина. Вікторія Сюмар, одна хвилина.
Шановні колеги, це поправка пана Шверка, він зараз перебуває у лікарні. Як голова комітету дуже прошу, ми проговорили це з головою комітету, тут внесена технічна помилка. Мова йде про те, що сюди включили також Нацраду, якій заборонили перевірки, але Закон про Нацраду дозволяє будь-які заходи здійснювати лише після перевірки. І таким чином ми робимо цей орган взагалі не дієвим. Тому ми з головою комітету дійшли згоди, що редакційно ми в даному випадку пишемо, що дія цього закону не поширюється на відносини державного нагляду контролю в галузі телебачення і радіомовлення. Якщо голова комітету зараз це під стенограму підтверджує, то в принципі ми можемо вважати, що ця ситуація улагоджена. Прошу.
Прошу, пане Віктор.
Дякую, шановна пані Вікторія. Я хочу наголосити, що після проведення сьогодні політичних консультацій в залі з фракціями "Народного фронту", "Блоку Петра Порошенка", я хочу наголосити додатково до рішення комітету, яке було прийнято, що для того, щоб цей закон не був завалений, для того, щоб він був прийнятий, бо він потрібен всім українським підприємцям. Я пропоную все-таки під стенограму зафіксувати часткове врахування поправки 10 пана Шверка тільки в частині державного нагляду, контролю в галузі телебачення і радіомовлення. І прошу, коли ми будемо ставити на остаточну підтримку цього законопроекту, проголосувати з врахуванням цього уточнення по правій колонці. Дякую.
Я буду ставити на голосування з цією поправкою голови комітету, і так ми будемо голосувати. Тому немає необхідності зараз входити в голосування. 13-а, Левченко. Пане Юрій, прошу мікрофон.
Левченко, "Свобода", 223 округ, місто Київ. От дивіться, зараз будо сказано дуже багато слів про те, що треба звільняти бізнес від надмірних перевірок, від надмірного регулювання і це правильні слова. Але забувається чомусь в черговий раз про те, що треба все ж таки захищати український народ від абсолютно безвідповідального бізнесу, наприклад, будівельної мафії, яка сьогодні знищує повністю кожне велике місто України, кожний обласний центр і особливо столицю України Київ. Ми бачимо, що у нас відбувається, ми бачимо, як станції метро розвалюються, ми бачимо куди діваються парки, дитячі майданчики і що там із них з’являється. Моя поправка, яка стосується того, щоб цей закон не чіпав питання перевірок містобудівної діяльності, щоб це далі регулювалося відповідними профільними законами, Законом, зокрема, про містобудівну діяльність, тому що якщо зараз прописати тут в цьому законі знову-таки по суті скасування перевірок забудов, то ця вакханалія ще посилиться. Тому я зараз звертаюся до всіх мажоритарників , особливо з великих міст, я вас.
30 секунд, будь ласка.
Я закликаю зараз, особливо усіх мажоритарників з великих міст, не голосуйте за цей закон, якщо з нього не буде виключена норма про регулювання містобудівельної діяльності. Якщо вона, норма не буде виключена, цей закон спричинить подальшу хвилю незаконних забудов і знищення життєвого простору українського народу. Закликаю підтримати цю поправку. А якщо вона не буде підтримана, не голосувати за цей закон. Дякую.
Будь ласка, пане Віктор.
Дякую, шановний пане Юрію. Хочу наголосити, що ми передбачили виключення для архітектурно-будівельного (контролю) нагляду тільки в частині контролю за додержанням вимог по маломобільних групах населення. Це було відповідно до звернення представника Президента у справах інвалідів, це по-перше. По-друге, я хочу наголосити, що цей закон, законопроект жодним чином не обмежує можливість перевірок, в тому числі позапланових, підставою яких можуть бути і звернення фізичних осіб, і доручення Прем’єр-міністру, і не дай, Бог, якась аварія. Тому жодного обмеження цей закон на перевірки в цій частині не накладає. Але знаходження архітектурно-будівельного контролю в загальному контурі державного нагляду (контролю) надзвичайно важливо, бо ніхто не має права тиснути на підприємців, в якій би сфері вони не працювали, якщо це не відображається в загальній інтегрованій системі перевірок. Тому тут мова йде про підзвітність, про прозорість, про єдині правила гри для всіх галузей. В той же час немає заборони на проведення перевірок. Тому наполягаю на редакції комітету.
Шановні колеги, наполягають на голосуванні? Хто підтримує поправку номер 13 народного депутата Левченка і ряду інших депутатів, прошу проголосувати. Комітет проти. Будь ласка, голосуємо. [[12:01:36]] За-88 Рішення не прийняте. Колеги, хочу повідомити, що я продовжую наше засідання до закінчення розгляду даного питання. Потім буде оголошена перерва. Ще є близько 20 поправок, це, думаю, хвилин десять, щоб ви зорієнтувались для себе. Хвилин за десять буде голосування. Наступна, 14-а, Кривошея. Наполягає. Включіть мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги, по-перше, я хотів би ще раз звернути увагу на те, що сказав наш колега Левченко. В дійсності він правий. І я, в принципі, підтримую концепцію даного законопроекту і згоден з Віктором Галасюком, але ми повинні звернути вашу увагу на наступне. На сьогоднішній день дані законопроекти, зокрема наступний у нас там буде законопроект 3153, якщо не помиляюся, якщо ми проголосуємо в тій редакції, в якій є, без моїх принаймні правок, то ми 100 відсотків не зможемо перевіряти жоден об’єкт будівництва, Державна архітектурна будівельна інспекція, крім пандусів. Давайте дамо собі відповіді, пандуси вводяться в експлуатацію, взагалі будуються в саму останню чергу, після того, коли об’єкт фактично вже, в якому продані всі квартири, всі підземні паркінги, вже він збудований, а тільки тоді ми можемо говорити про ці пандуси. І це є проблема. Оце єдиний нюанс, про який я хотів би сказати, щоб всі на це звернули увагу. Я про це говорив в комітеті, подавав правки. Одна моя правка врахована частково, інша правка, ця, я дивлюсь, відхилена, хоча я знову таки на ній настоюю. І ще раз прошу поставити її на голосування.
Будь ласка, прокоментуйте пане Вікторе.
Дякую. Шановний Геннадію Григоровичу, дякую за вашу правку, за вашу пропозицію. Ви правильно наголосили, що друга ваша правка врахована. Але тут ми спільним рішенням комітету запропонували не враховувати цю правку, оскільки мова іде не про заборону перевірок Державним архітектурним наглядом (контролем), а мова іде тільки про те, що ці перевірки мають підпадати під загальний контур контролю, бути абсолютно прозорими для всього українського суспільства. Разом з тим, я ще раз наголошую, що підставами для здійснення позапланових заходів контролю, в тому числі в сфері, яку ви назвали, є: звернення фізичних осіб про порушення їх прав, яке спричинило якусь шкоду; доручення Прем’єр-міністра про перевірку суб’єктів; настання, не дай Бог, аварії чи інших непередбачуваних випадків; навіть неподання суб’єктом господарювання документів обов’язкової звітності за два звітних періоди. Тобто таким чином ми жодним чином цією нормою не скорочуємо можливість позапланових перевірок. Але в той же час ставимо загальні планові перевірки під єдину системну рамку. Тому наполягаю на рішенні комітету.
Пан Кривошея, наполягає на голосуванні? Так. Отже, хто підтримує пропозицію номер 14 народного депутата Кривошеї, прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо. [[12:04:45]] За-152 Рішення не прийняте. Наступна. 17-а, Дроздик. Не наполягає. 18-а, Мацола. Не наполягає. 19-а, Сольвар. Не наполягає. 20-а, Богуслаєв. Не наполягає. 21-а, Рибак. Не наполягає. 22-а, Ленський. Не наполягає. [[Шум у залі]] Перепрошую, це знов є помилка технічна, замість Левченко написано Ленський. 22 поправка – це є поправка Левченка. Прошу включити мікрофон. Будь ласка.
Дякую. Ця моя поправка стосується того самого питання щодо того, щоб виключити з цього закону питання "державного архітектурно-будівельного контролю". Я реагую на те, що було сказано доповідачем. По-перше, є маніпуляція про те, що десь звідкись виключено все ж таки питання. Це виключено тільки в наступному законі 3153, законопроекті, і то те, що стосується, як було сказано, пандусів, тобто абсолютно жодним чином, насправді, не виключено і так далі залишається безконтрольна будівельна діяльність. По-друге, коли доповідач розповідає, що цей закон стосується виключно прозорості планових перевірок, – це відверта неправда. Тому що я, наприклад, даю конкретну норму з цього законопроекту в кінці, яка теж буде під моєю правкою, яка говорить про те, що суб’єкт господарювання, посадові особи суб’єкту господарювання не будуть нести жодної відповідальності за ненадання невідповідних відомостей на вимогу під час перевірки. Це маячня! Якщо цей закон таким чином прийнятий, якщо в ньому лишити містобудівну діяльність, то все призведе до шаленого сплеску незаконних.
Я відповім. Пане Голово, дозвольте?
10 секунд, завершить Левченко, потім ви відповісте. Будь ласка.
Наприклад, неможливо перевіряти забудову, якщо забудовник відмовляється давати пояснення взагалі щодо своєї діяльності і не несе за це жодної відповідальності. Це ж маячня! Тому я кажу, вимагаю – вийміть звідси містобудівну діяльність.
Будь ласка, прокоментуйте.
Шановний пане Юрію, дякую за вашу пропозицію. Я наголошую, що (правильно казав пан Кривошея, там є врахована його 2 поправка) проектом закону передбачається, що державний архітектурно-будівельний контроль (нагляд) здійснюється з врахуванням особливостей, визначених законом і у відповідних сферах. Також встановлюється перехідний період на внесення необхідних змін в спеціальний закон. Таким чином, ми, з одного боку, зберігаємо цю сферу в загальному контурі, в загальній рамці державного нагляду (контролю), з іншого боку, ми жодним чином не створюємо суспільних ризиків щодо неможливості перевірки будівництв. І більш того, я наголошу, що прозорість перевірок стосується не тільки планових, а позапланових. Бо всі перевірки і планові, і позапланові підлягають внесенню в цю єдину інтегровану державну базу нагляду і контролю, щоби всім були відомі підстави, наслідки і ефективність цих перевірок. Дякую.
Наполягаєте на голосуванні, пане Юрій? Так. Отже, хто підтримує поправку 22 народного депутата Левченка, прошу проголосувати, будь ласка. [[12:08:13]] За-97 Рішення не прийняте. Йдемо далі. Отже, 30-а, Продан. Не наполягає. 32-а. Це Ленський вже. Так же ж? Не наполягає. 33-я, Сотник. Не наполягає. 35-а, Ленський. Не наполягає. 38-а, Продан. Не наполягає. Я повідомляю, що я продовжив засідання до закінчення даного питання. 48-а, Левченко. Наполягає. Так? Будь ласка, включіть Левченку.
Дякую. Я звертаю увагу сесійної зали, наших слухачів і глядачів, і всіх інших людей щодо того, що тут відбувається відверта маніпуляція. Говорять про те, що не можна витягнути "містобудівну діяльність" з цього закону, але при цьому є цілий перелік діяльності, яку не збираються регулювати цим законом. Нещодавно внесли питання телебачення і радіомовлення, правильно внесли, ви забрали з цього закону. Немає в цьому законі валютного контролю, митного контролю, державного експортного контролю, дотримання бюджетно-законодавського, банківського нагляду і так далі. Це є величезний перелік. Тобто всі ці речі нормально витягувати і правильно, а, бачите, будівельників, мафію будівельну, яка знищує наші міста, це ми не можемо витягнути! Можливо, тому що комусь занесли пару чемоданчиків з доларами, тому не можуть витягнути, так? Тому я вимагаю, щоб все ж таки питання містобудівної діяльності було витягнуто з цього закону, як і інші галузі економіки, яких теж тут немає, і ви припинили крешувати будівельну мафію, як це постійно в цій залі відбувається.
Прошу, пане Віктор.
Шановний пане Юрію, по вашій поправці 48 обмеження щодо строків перевірки, який подали, вони враховані в іншому місці, в рядку п’ятдесят другому і я їх озвучив під стенограму на початку виступу. Шановні колеги, давайте приймемо цей закон, він дуже потрібен українським підприємцям.
Наполягають на голосуванні? Хто підтримує поправку 48 народного депутата Левченка, прошу проголосувати, будь ласка. [[12:10:43]] За-109 Рішення не прийняте. Наступна 61-а. Продан. Не наполягає. 70-а, Продан. Не наполягає. 77-а, Голубов. Не наполягає. 78-а, Пташник. Не наполягає. 80-а, Продан. Не наполягає. Колеги, лишилося кілька правок. Прошу закликати депутатів в зал, прошу запросити депутатів в зал. 75-а врахована редакційно. Не врахована. 75-а, Левченко включіть мікрофон.
Левченко, "Свобода", 223 округ місто Київ. Оця поправка моя, яка дуже добре ілюструє маніпуляцію, яку ми сьогодні чуємо з трибуни, коли говориться про те, що цей закон, бачите, такий чудовий, там ніякої сильної лібералізації немає. От насправді в новій редакції абзацу шостого частини першої статті 6 Закону пропонується визначити, підставою для здійснення позапланових заходів не подання суб’єктом господарювання документів обов’язкової звітності за два звітні періоди підряд. Проте, слід розуміти, що звітній період у певних випадках може бути рік і на проведення позапланових заходів після спливу дворічного періоду взагалі буде безсенсове, беззмістовне. Якщо, наприклад, два роки сплинуло, толк проводити позапланову перевірку забудови, яка вже побудована 25 поверхів і вже квартири продані, що за маячня. Оце приклад того, куди зараз намагаються загнати регуляторні відповідні дії. Тому я наполягаю на цій поправці, щоб прибрати цю норму про два періоди і також на всіх інших своїх поправках щодо містобудівної діяльності. Дякую.
Прошу пане Вікторе. Чи ставити відразу?
Шановний пане Юрій, вона врахована редакційно. Якщо ви ставите на підтвердження, вона не буде підтримана, то не буде відповідно врахування. Шановні колеги, я прошу вас не розходтесь, цей закон дуже потрібний українським підприємцям і промисловцям.
Отже, я ставлю на голосування поправку 75, хто підтримує поправку 75 народного депутата Левченка, прошу проголосувати, будь ласка. [[12:13:10]] За-126 Рішення не прийнято. Отже, далі. 106-а, Сотник. Не наполягає. 119-а, Продан. Не наполягає. 123-я, Левченко. Наполягає, так.
Перепрошую, я зараз наполягаю на своїй поправці 82, яка так само абсолютно не врахована. Написано: врахована редакційно. Тільки що говорив доповідач, що нібито редакційно врахована. Насправді, поправка не врахована, як і минула. Вона стосується того ж самого питання про те, що не можна вставляти норму, що неподання суб’єктам господарювання документів обов’язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень, які. таких документів, тільки це буде підставою для відповідної позапланової перевірки. Це не можна вставляти. Тому що перевірка позапланова через два роки, якщо відповідний період є річний, а два періоди відповідно – це два роки, є абсолютно беззмістовна і нічого не дасть. Тобто це ще один момент в цьому законі, який не можна використовувати для всіх галузей економіки. Я ще раз наголошую на тому, що різні галузі економіки абсолютно по-різному впливають на суспільство, на життєвий простір і мають регулювати по-різному. Не можна робити один закон, наприклад, для харчових питань, для екології і для містобудівної документації. Це маячня повна. Вимагаю.
Шановний пане Юрію, я прошу вас не валіть свої власні поправки, які враховані редакційно. Я прошу підтримати позицію комітету: прийняти цей законопроект з тими поправками, які я озвучив. Дякую.
Ви вимагаєте на голосуванні? 82-а, так? Хто підтримує поправку 82 народного депутата Левченка, прошу проголосувати. Будь ласка. [[12:15:11]] За-98 Рішення не прийнято. 85-а, в мене написано, врахована редакційно. Не врахована. Будь ласка, 85-а, Левченко.
Коли дуже часто різні комітети пишуть про те, що поправки враховані редакційно, це маніпуляція, коли вони абсолютно не враховані, а для того, щоб надурити неуважного депутата або залу, або ще когось, пишеться, що вони враховані редакційно. Ці мої поправки, які як раз стосуються оцього питання двох періодів перевірки – 75-а, 82-а, 85-а, 87-а, вони абсолютно не враховані. Я наполягаю на голосуванні зараз на 85 поправку, яка як раз стосується, знову таки, того питання, що звітним періодом в певних випадках може бути один рік і проведення позапланових заходів лише після спливу дворічного періоду – це є повна маячня і нівелює сенс проведення позапланових заходів взагалі як таких. Прошу поставити на голосування.
Ви можете порахувати поправки, які ви наполягаєте на голосуванні? Вісімдесят п’ять. Включіть мікрофон.
В цьому контексті, коли ми говоримо суто про цей випадок, залишилась оця поправка 85 і 87-а. Тому можете поставити зразу дві разом на голосування: 85-а, 87 поправка.
Так не передбачено: дві поправки ставити. Я поставлю по одній. Отже, хто підтримує поправку 85 народного депутата Левченка, прошу проголосувати. Будь ласка. [[12:16:55]] За-108 Рішення не прийнято. Хто підтримує поправку 87 народного депутата Левченка, прошу проголосувати. Будь ласка. [[12:17:14]] За-108 Рішення не прийняте. 123-я. Остання поправка, 123-я. Будь ласка, народний депутат Левченко. Прошу усіх зайти в зал і приготуватись до прийняття рішення. Будь ласка.
Добре, що ця поправка остання, бо це квінтесенція цього закону, і чому його не можна використовувати для певних галузей економіки. У цьому законі пропонується написати, що суб’єкт господарювання, цитую зараз: "Суб’єкт господарювання, посадові особи суб’єкта господарювання, юридичні особи не несуть відповідальності за відмову давати показання або пояснення щодо діяльності суб’єкта господарювання". Якщо цю норму залишити, то будь-яка перевірка втрачає сенс взагалі як така. Тому що, якщо тебе перевіряють, а ти кажеш: "Я вам не даю пояснення", - і ти за це не несеш жодної відповідальності, коли ти маєш давати пояснення, то як тебе можна перевірити? Ну, як можна перевірити незаконну забудову, зупинити, якщо забудовник каже: "А я вам нічого не скажу, пішли ви, вибачте, будь ласка, до одного місця"? Тому я закликаю також цю норму прибрати. А якщо ця норма не буде прибрана, якщо не буде прибрано питання містобудівної діяльності, я востаннє звертаюся до мажоритарників великих міст: не голосуйте за це, ваші виборці вас за це проклянуть, за цей закон в такому вигляді!
Коментувати будете? Будь ласка, це буде і коментар, і після того буде голосування. Будь ласка, пане Віктор.
Шановний пане Юрію, по цій вашій поправці. Я хочу наголосити, що ми передбачили, що суб’єкти господарювання не дають показання під час здійснення у відношенні них заходів державного нагляду і контролю. Показання є елементом кримінального процесу. Тому я наполягаю на редакції комітету. І прошу вас, шановні колеги, зараз підтримати цей законопроект за рішенням комітету у другому читанні та в цілому як закон з тим коригуванням, яке озвучила пані Сюмар, яке я підтримав, з техніко-юридичним опрацюванням. Дякую.
Колеги, отже, я ставлю на голосування поправку 123, народного депутата Левченка. Хто її підтримує, прошу проголосувати. Будь ласка. [[12:19:43]] За-116 Рішення не прийняте. Колеги, отже рішення не прийняте. Яка поправка? Прошу. Колеги, я перепрошую, якщо є поправки, я даю кожному слово. [[Шум у залі]] Яка поправка? Який номер? [[Шум у залі]] 6-а поправка. Будь ласка, включіть мікрофон. Дроздик. Будь ласка, Дроздик, одна хвилина.
Шановний пане Галасюк, я до вас звертаюся. Ви трошки лукавите, коли говорите, що правки комітетом враховані, оскільки я випадково дізнався, що моя поправка, яку ви сказали, що враховано, насправді не враховано. Вона дуже важливо, оскільки цей закон не може бути поширений на трудові. законодавство трудове і законодавство про зайнятість. Це є пряме порушення Міжнародної конвенції номер 81 Міжнародної організації праці. Якщо ми приймемо, не враховуючи 6-у і 13-у мою поправку, фактично ми порушимо дану Конвенцію, яку ратифікувала Україна. Тому я дуже прошу підтримати дані поправки.
Колеги, увага! Послухайте уважно. Зараз в мене зазначено в рішенні комітету, що вони є підтримані. Прошу, пане Віктор, скажіть пояснення. Нагадайте, що ви включаєте і після того відбудеться голосування. Будь ласка.
Шановний пане Дроздик, 6-а поправка – це взагалі моя поправка, це по-перше. По-друге, я наголошую, що не можна виносити з-під загальної рамки державного нагляду, контролю в тому числі контролю у сфері праці, ми передбачаємо для нього особливості, передбачені спеціальним законодавством, але залишаємо загальну рамку, бо ми маємо захищати інтереси українських підприємців. І це не забороняє перевірки, це родить їх прозорими, підзвітними суспільству. Шановні колеги, я прошу,підтримайте в другому читанні та в цілому.
Отже, колеги, 13-у поправку ми вже ставили на голосування, ми вже її обговорювали 13-у поправку. Ми переходимо до прийняття рішення. Я прошу усіх народних депутатів зайти в зал і приготуватись до прийняття рішення. Будь ласка, запрошую депутатів в зал. Отже, я зараз поставлю на голосування з цією правкою, яку під стенограму оголосила Вікторія Сюмар і яку під стенограму оголосив голова комітету Віктор Галасюк. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про основні засади державного нагляду у сфері господарської діяльності" щодо лібералізації системи державного нагляду з правками, які озвучив голова комітету під стенограму і які оголосила Вікторія Сюмар під стенограму, в другому читанні та в цілому, урядовий законопроект (2418а). Прошу голосувати, прошу підтримати. Який підтримує уряд, так. Прошу голосувати, прошу підтримати. [[12:23:40]] За-197 Колеги, я не чув у виступах. Може буде, може якась пропозиція буде від колег? Давайте, одна хвилина, Рибак. Я продовжив до закінчення розгляду даного питання, і так передбачено. Ні, до закінчення розгляду даного питання, почитайте уважно. Зараз я прошу всіх залишатися на місцях. Можливо, зараз непорозуміння ми владнаємо. Я попрошу хвилина – Рибак, хвилина – Кужель. Визначіться, хто між вами. Рибак і Кужель – по хвилині, і потім перейдемо до голосування до повернення, якщо будуть голоси. Дуже коротко, якщо є прихильниками закону, будь ласка.
Шановні колеги, я поясню чому я нажав червону кнопку. Справа в тому, що в цьому законі абсолютно не враховані інтереси простих людей. Люди, звернення фізичної особи, про яке йдеться сьогодні, про перевірку порушень, може здійснюватись виключно після того, коли таке порушення сталося, коли завдана вже шкода здоров’ю людини. Як людина взагалі може написати звернення про те, коли вона взагалі померла від неякісних продуктів; або вже коли нанесена шкода навколишньому середовищу. Тому більшість в цьому залі не голосувала.
Колеги, друзі, я вас попросив дати варіанти компромісні, які можуть вивести на позитивне голосування. Ми зараз не займаємося обговоренням. Я прошу ще по фракціях. Я дам всім фракціям, але прошу лишатися на місцях. Хвилина – Кужель, Семенуха – хвилина, Сюмар – хвилина. Будь ласка.
Уважаемые коллеги, ми повинні з вами бути професіоналами. Доходну частину бюджету формують підприємці разлічної форми власності. І цим законопроектом, а не прості громадяни, ми впорядкували законодавчо культуру збереження нормотворчества і виконання рішень в Україні. Наприклад, написано, що якщо я в строки виконала зауваження, мене не штрафують. І це є підтримка українського підприємництва. Нема там простого громадянина, це закон про захист прав споживачів. Коли ми говоримо про перевірку, нема жодної відмови Кабінету Міністрів на проведення такої перевірки. А все, що казав пан Левченко, це є в законі в третьому. На жаль, 3 законопроекти, багато у всіх перемінялося. В 3 законопроекті ми передбачаємо можливість архітектурно-будівельної інспекції, і в її спеціальному законі проводити перевірки, але планові. А якщо виникає.
Дякую. Будь ласка, Кіраль, одна хвилина. Перепрошую, не закінчила Кужель, 30 секунд.
Шановні колеги, цей законопроект доопрацьований з фахівцями і з підприємницькими колами. Він є фаховий і дуже важливий для України, для права, щоб захистити тих людей, які сьогодні наповнюють бюджет, з якого ви отримуєте всі заробітну плату.
Кіраль, одна хвилина, будь ласка.
Шановні колеги, я просто хотів би звернути увагу на те, що відбувається. Іде звичайна боротьба, ну, у нас сьогодні в залі, за середній клас, за створення в Україні середнього класу. Середній клас це є основа будь-якої країни, демократії і наповнення бюджетів, добробуту простих людей, про яких говорять сьогодні наші колеги депутати. Якщо хтось хоче сильно захищати правоохоронні контролюючі органи, вийдіть на вулиці тоді, будь ласка, подивіться, до чого вони довели нашу країну за 25 років своїм контролем. Тому прошу вас підтримаємо хоча б раз цією каденцією середній клас, підприємців, які створюють робочі місця, наповнюють бюджети. Дякую.
Вікторія Сюмар – одна хвилини. Потім – Ігор Гринів, одна хвилина.
Шановні колеги, а комусь невідомо, що контролюючі органи це є головна взагалі головна функція корупції в державі? Для когось це є секрет? Ми не знаємо, що ліберальні реформи починаються якраз з дерегуляції? Це прямий закон дерегуляції, він необхідний середньому класу і тим людям, які створюють робочі місця. Він спрощує їм життя. Він дозволяє займатися бізнесом, а не розборками з контролюючими органами. Надзвичайно важливий законопроект. Ми не маємо права сьогодні його не прийняти, колеги. Я знаю, що Віктор Галасюк пішов на всі компроміси, про які ми говорили, були виключені технічні моменти. Колеги, я пропоную наступну річ. Зараз змобілізуватися і спробувати його прийняти. В крайньому разі, якщо якісь є принципові зауваження, це може бути ще одне повторне читання за скороченою процедурою, щоб якісь нюанси. Але я вас дуже закликаю зробити це сьогодні і дати зелене світло середньому бізнесу в Україні і припинити ці корупційні кормушки.
Шановні колеги, щоб ми розуміли ситуацію. У нас є. Ми ж бачимо, "Блок Петра Порошенка" – 64, "Народний фронт" – 40. То фактично від тих двох фракцій зараз залежить, і тому я шукаю варіант компромісу. І тому давайте дамо слово голові фракції "Блоку Петра Порошенка", якщо є компроміс, ми вийдемо на рішення, якщо нема, не вийдемо. Прошу, пан Ігор Гринів.
Я звертаюсь зараз, перш за все, до депутатів фракції "Блоку Петра Порошенка". Дискусія, яка зараз є в залі і дискусія по цьому голосуванню, є в двох площинах. Перша площина – це дебюрократизація і зменшення корупційної складової в діяльності уряду. Тому я прошу підтримати цей закон. По-друге, це урядовий закон. І ще раз, звертаюсь до фракцій коаліції. Ми маємо підтримувати і розмовляти з урядом раніше, ніж в залі. Сьогодні уряд вніс цей закон, ми його підтримали, і я закликаю всіх голосувати за цей закон.
Я підтверджую, що уряд рекомендує цей закон до прийняття, це є правда. І хоча він депутатський, уряд просить Верховну Раду його прийняти, колеги. Колеги, дивіться, ми якщо ще 5 хвилин поговоримо, ми не вийдемо на рішення просто. Була репліка, згадали Левченка, Кужель згадала. Я дам 30 секунд. Левченко, будь ласка, коротко. Потім – Галасюк. І потім – голосування. Прошу всіх зайти в зал і сконцентруватись. Будь ласка, Левченко.
Я хотів би ще раз підсумувати, бо стільки тут просто відвертої брехні лунає в залі, що це просто жах. По-перше, основне питання в цьому законі. Цей закон повністю нівелює спеціальні закони по конкретним галузям. І немає питань, коли це справді стосується, коли це справді стосується середнього класу, немає питань, будь ласка. Але коли розповідають, що забудовники, які, наприклад, забудовують зараз береги Дніпра і розказують, що Дніпро – це середня річка, які тут, до речі, сидять зараз в залі, це є середній клас?! Коли розповідають, що забудовники, які станції метро в Києві знищують, це є середній клас?! Коли розповідають, що ці всі бандити це є середній клас?! Вибачте, будь ласка, ви кого дурити намагаєтесь?! Тому у вас є величезний перелік в цьому законі винятків. І я говорю вам: не перекреслюйте містобудівне законодавство, яке ви намагаєтесь цим законом перекреслити. Зробіть виняток для Державного архітектурно-будівельного контролю. І немає питань, цей вас "чудовий" (в лапках) закон тоді можна голосувати. А в такому випадку не можна! Закликаю мажоритарників не натискати на ці.
Колеги, всі фракції виступили, деякі мали і по два виступи. Зараз прошу заходити депутатів в зал, приготуватись до голосування. Колеги, будь ласка, заходимо в зал. Галасюк, 30 секунд, як голова комітету. І прошу зайти в зал, приготуватися до голосування. Будь ласка.
Шановні колеги, це законопроект про захист малого бізнесу, про те, щоб перевірки були прозорими, підзвітними суспільству, щоб була обмежена їх частота, щоб не можна було протягом року міняти планок перевірок, щоб було відомо, з чим прийшли на підприємство, з якими результатами вийшли. Це єдина рамка для перевірок, яка їх не забороняє, а робить прозорими і долає ту корупцію, яка сьогодні існує, і той тиск на малий і середній бізнес. Я прошу вас підтримати цей законопроект.
Переходимо до прийняття рішення. Я прошу всіх зайти в зал. І, колеги, я ставлю зараз пропозицію. Прошу зайти в зал, колеги, не розконцентровуйтеся. Я зараз поставлю на голосування повернення до розгляду 2418а. Закликали представників фракції і "Блоку Петра Порошенка", і "Народного фронту" всіх проголосувати. І я ставлю пропозицію повернутися до голосування за 2418а. Прошу підтримати, прошу проголосувати. Голосуємо, колеги, будь ласка. [[12:33:35]] За-220 Я ще раз поставлю, колеги, я ще раз поставлю. Я прошу, колеги, зайти в зал, зайняти робочі місця, я прошу зайти в зал і зайняти робочі місця, колеги.
А можна я скажу?
Ні, не можна. Будь ласка, я прошу сконцентруватися, колеги. Запросіть в зал, зайдіть, будь ласка, колеги. Я оголосив, що ми до кінця розгляду даного питання перерву відтягуємо, потім буде півгодини на перерву, як це передбачено. Зараз шість голосів, це є цілковито той рівень, на який можемо вийти, колеги. Отже, колеги, я ще раз прошу всіх сконцентруватися. І я ставлю ще раз на голосування повернутися до розгляду проекту Закону 2418а, прошу сконцентруватись, прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо. Будь ласка, заходять в зал, секундочку ще. Так, підійшли. Прошу голосувати, всі фракції висловились "за", і уряд підтримуємо. Голосуємо, колеги. [[12:34:53]] За-242 Ми повернулись. І ставлю проект Закону 2418а з поправками, які оголосив під стенограму Віктор Галасюк, Вікторія Сюмар , у другому читанні та в цілому. Прошу проголосувати і прошу підтримати. Прошу голосувати в другому читанні та в цілому і підтримати. Голосуємо, колеги. Це прохання уряду і позиція всіх фракцій. [[12:35:24]] За-232 Рішення прийнято. Шановні колеги, я оголошую перерву згідно Регламенту до 13:05. О 13:05 ми продовжимо нашу роботу.
Шановні колеги, прошу заходити в зал для продовження нашої роботи. Колеги, у нас зараз є два закони другого читання з нашого першого блоку дерегуляції. Тут небагато поправок і тому їх досить швидко пройдемо, колеги. Я просто прошу закликати і Апарат Верховної Ради, і голів фракцій депутатів в зал, щоб ми могли вийти на позитивне голосування. Вже є доповідач. Отже, колеги, переходимо до наступного питання порядку денного – це є проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення законодавства у сфері державного нагляду (контролю) (2531а). Нагадую, тут небагато поправок, голосування відбудеться за 5-7 хвилин, тому прошу всіх запрошувати в зал. Це друге читання, тому ми не голосуємо за процедуру. І відразу надаю слово доповідачу, голові Комітету з питань промислової політики та підприємництва Галасюку Віктору Валерійовичу. Будь ласка.
Дякую вам, шановний Андрію Володимировичу. Шановні колеги народні депутати! Представляю вашій увазі опрацьований до другого читання проект урядового законопроекту (2531а), який є взаємодоповнюючим, комплементарним по відношенню до того законопроекту, який ми щойно з вами підтримали в цілому. В комплексі ці два законопроекти забезпечують системну, всеохоплюючу реформу системи державного нагляду та контролю в Україні. Цей законопроект, він носить більше технічний характер, адже після консультацій з Головним юридичним управлінням більшість положень цього законопроекту були перенесені в законопроект 2418а, який ми з вами щойно прийняли в цілому. Фактично в законопроекті 2531а залишились норми про внесення змін до Кодексу про адміністративні правопорушення України та Кодексу адміністративного судочинства. Окрім того, в ході доопрацювання з тіла законопроекту були вилучені окремі норми, зокрема про звільнення органів державного нагляду (контролю) від сплати судового збору. Тому Комітет з питань промислової політики і підприємництва буде пропонувати прийняти цей проект закону в другому читанні та в цілому як закон з необхідними техніко-юридичними опрацюваннями. І перед тим як перейти до обговорення правок, я хочу ще наголосити, що щойно ми з вами прийняли базовий депутатський законопроект з цього питання, який передбачає презумпцію правомірності суб’єктів господарювання, обмеження частоти та тривалості перевірок суб’єктів господарювання, який передбачає чітке, прозоре звітування всіх державних органів нагляду і контролю перед суспільством, який передбачає мінімальні санкції в разі, якщо це є перше порушення такого суб’єкту. Він запроваджує уніфіковані форми актів, щоб було абсолютно зрозуміло, якою є причина перевірки, якою є процедура перевірки, якими є наслідки. Таким чином ми усуваємо умови, підстави для штучного, корупційного тиску на бізнес, на підприємців, передусім, на малих і середніх підприємців. Бо ми знаємо, що великий бізнес добре вміє себе захистити. Малі і середні підприємці сьогодні лишаються абсолютно беззахисні перед тими недолугими абсолютно контролюючими органами, які працюють на витискання з них останніх соків. Тому я прошу вас підтримати цей законопроект так само, як підтримали попередній для того, щоб ми поставили крапку в питанні глибокого, системного реформування регуляторної системи України, для того, щоб державний нагляд і контроль працював на українське суспільство, на захист інтересів, але жодним чином не чинив тиску на українських підприємців, жодним чином не створював штучних корупційних ризиків, які сьогодні надзвичайно масштабні і стримують розвиток економіки України. Прошу підтримати цей законопроект в цілому з техніко-юридичними правками.
Дякую вам, шановні колеги. Це друге.
Ви, будь ласка, підходіть до голови комітету і з ним спілкуйтесь. Отже, колеги, ми переходимо до правок, їх є небагато. І я далі закликаю, щоб депутатів запрошували в зал. Прошу авторів поправок приготуватися. 3-я, Продан. Чи наполягає? Пані Оксана. Не наполягає. 4-а, Пташник. Не наполягає. 5-а, Пташник. Скажіть, яка правка, Івченко? 2 правка, Івченко. У мене написано, що вона врахована. Але якщо ви наполягаєте, звичайно, дам вам слово. Не наполягаєте, так? Тоді будьте уважні, як вам говорять кожної неділі. 7-а, Сотник. Не наполягає. 8-а, Сотник. Не наполягає. 9-а, Оксана Продан. Не наполягає. 10-а, Івченко. Пане Івченко, 10 правка, зверніть увагу. Не наполягає. Наполягає, так? Будь ласка, одна хвилина, Івченко.
Шановні колеги, я б просив, щоб ми дану правку врахували, оскільки в даній правці ми говоримо про те, що планові заходи щодо перевірки наших підприємців, крім того що вони будуть розміщені, вони повинні містити дату початку. І я б хотів, щоб ми це врахували, оскільки ми маємо чітко розуміти: якщо ми говоримо про планові заходи, це заходи, які прийдуть на наступний рік, які будуть враховані в переліку перевірок певних органів. І органи, яких будуть перевіряти, вони мають бути готові. А не так, що зненацька будуть приходити – в них ні документів, нічого немає. Вони мають бути готові з документами, з фінпланами, звітами, деклараціями і так далі. Прошу дану правку врахувати.
Будь ласка, прокоментуйте, пане Віктор.
Дякую. Шановний пане Івченко, в ході доопрацювання законопроекту до другого читання, відповідний пункт, до якого ви пропонуєте зміни, його було виключено. І я хочу наголосити, що всі зміни до Закону про державний нагляд та контроль, про основні засади держнагляду та контролю у сфері господарської діяльності, вони були перенесені в законопроект 2418а, який ми з вами щойно прийняли в цілому як закон. Дякую.
Ви наполягаєте на голосуванні? Наполягаєте на голосуванні за 10 правку? Не наполягає Івченко на голосуванні. 11-а, народний депутат Івченко. Чи наполягає? Вона відхилена. Не наполягає. Так? Далі. 13-а. Оксана Продан. Чи наполягає? Ні, не наполягає. 14-а. Кіраль. Не наполягає. 15-а, Пташник. Чи наполягає? [[Шум у залі]] Тоді наполягайте і візбміть слово. Візьміть слово. Одну хвилину, Пташник, будь ласка.
Дякую. Я на цій поправці не наполягаю, але прошу повернутися до моїх поправок. Там 4-у поправку, зокрема, коли ми пройдемо розгляд. Бо я хочу її озвучити. Дякую.
Озвучте зараз 4 поправку.
Будь ласка. 4 поправка стосується, значить. на мій погляд, не досить обґрунтованою виглядає пропозиція авторів виключити положення, що закріплюють обов’язок органів державного нагляду звертатися до Адміністративного суду з позовом щодо обґрунтованості вжиття до суб’єкта господарювання заходів реагування у випадках, визначених законом. Ми це прибираємо. Цей обов’язок органів державної влади. Відповідно до частини 5 статті 4 Закону "Про основні засади державного нагляду, контролю у сфері господарської діяльності" виключно за рішенням суду можуть бути призупинені виробництво, виготовлення, реалізація продукції. Тому призупинення виробництва вочевидь може бути збитковим для підприємства, і тому дуже важливо обов’язково підтверджувати саме в судовому порядку таке рішення органів державної влади, бо це запобіжник якраз проти необґрунтованого.
Дати завершити? Будь ласка, 30 секунд, Вікторія.
Це запобіжник, судові позови, якраз проти необґрунтованого вжиття заходів реагування. І виключення із закону цього запобіжника не зовсім співпадає з заявленою метою, бо мета законопроекту була якраз захист від зайвого втручання по садових осіб контролюючих органів в діяльність суб’єктів господарювання. Давайте їх захистимо і залишимо обов’язок органів державної влади звертатися до суду. Дякую.
Прошу прокоментувати, пане Віктор.
Дякую, шановна пані Вікторія. Ще раз наголошую, що зміни, які стосується Закону про основні засади держнагляду, контролю були перенесені в законопроект 2418а, який ми з вами проголосували. Ці зміни, цей урядовий законопроект він стосується суто технічних норм, які не ввійшли в базовий закон. Тому ще раз прошу, не міняючи концепції, підтримати редакцію комітету.
Ви наполягаєте на голосуванні? Будь ласка, шановні колеги, хто підтримує поправку номер 4 народного депутата Пташник, прошу проголосувати. [[13:19:26]] За-106 Рішення не прийняте. На 11-й наполягає Івченко, прошу включити мікрофон.
Шановні колеги, дана правка говорить про те, що річні плани здійснення планових заходів державного нагляду мають містити дату початку, але не говорить про те, яка ж дата закінчення. Я б дуже хотів, щоб ми захистили підприємців і написали саме дату закінчення строків, щоб не було зловживань з приводу цих планових перевірок. Бо розпочнуть перевірку і будуть цілий год ходити і вимагати документи. Я просив би, щоб були і дата початку, і дата закінчення, це буде правильно для, щоб захистити нашого підприємця від неправомірних і обтяжливих строків перевірки. Дякую.
Шановний пане Івченко, дякую за вашу пропозицію. Так само, як ми з вами, більшість цього залу, проголосувавши законопроект 2418а, показали, що вони стоять на тих самих засадах. Тим законопроектом передбачені вичерпні реквізити, в тому числі щодо строків перевірки, це є базовий закон, цей законопроект є лише технічним, який його доповнює. Все, що стосується реквізитів, уніфікованих звітів, все, що стосується єдиної державної системи, в які відображаються ці перевірки державного нагляду (контролю), вони передбачені у 2418а, який ми з вами прийняли. Звідси ваша поправка не врахована у зв’язку з виключенням технічним цього пункту, про який іде мова. Дякую.
Ви наполягаєте на голосуванні? Не наполягає. Колеги, ідемо далі. Прошу усіх заходити в зал, через 5 хвилин відбудеться голосування. 16-а, Галасюк. Не наполягає. 17-а, Сотник. Не наполягає. 18-а, Кіраль. Не наполягає. 19-а, Галасюк. Не наполягає. 24-а, Івченко. 20-а, Левченко. 20-а, Левченко. Написано, що враховано, але тим не менше я даю слово. Будь ласка, пане Юрій.
Дякую. Я зараз звертаюся, користуючись можливістю коментування своєї поправки, я зараз звертаюся офіційно під стенограму до головуючого. Під час голосування за законопроект 2418а, це якраз минуле голосування, тільки що відбулося, було зафіксовано масове кнопкодавство депутатами від "Опозиційного блоку". Їх в залі знаходилося приблизно людей п’ятнадцять, дали 33 голоси. Тому я зараз під стенограму, згідно протоколу, згідно Регламенту Верховної Радої України вимагаю поставити голосування по 2418а, зробити повторне голосування, тому що відбулося кнопкодавство. А для наших слухачів і глядачів звертаю увагу, що думайте, за що, бачте, за що тут голосують, коли "Опоблок" віддає фіктивних 33 голоси, а потім розповідають, які це чудові закони нібито для середнього класу. Пане головуючий, будь ласка, згідно Регламенту поставити то голосування на переголосування. Дякую.
Дякую. Хочу вам наголосити, що згідно Регламенту, якщо в ході обговорення виявлені факти кнопкодавства, якщо в ході обговорення, і кожен раз, наголошую, кожного разу, коли до мене приходила така інформація, навіть без відео- і фотофіксації, кожного разу я ставив на переголосування. Зараз ви звертаєтесь, коли вже йде розгляд наступного питання. Тому, будь ласка, з заявою в регламентний комітет з фактажем. Якби це було в ході, як і кожного разу, я би ставив на переголосування, як це було кожного разу. Зараз ми вже є в наступному законопроекті. Тому ви наполягаєте на голосуванні 20 поправки? Не наполягаєте. Тому ми переходимо до останньої поправки, останньої 24-ої. Назвете її. Я переходжу до поправки 24, Івченко. Я прошу включити мікрофон Івченкові, а всіх колег прошу зайти в зал, зайняти робочі місця. Будь ласка, пане Івченко.
Шановні колеги, це правка номер 20, а не 24. Я хотів сказати, що ми запропонували її. Дякую, що комітет врахував. В першому читанні запропонували, щоби контролюючі органи були звільнені від сплати судового збору, і це дискримінує суб’єктів господарювання порівняно з контролерами. Органи держнагляду не нестимуть судові витрати, щоб застосувати, що застосовуються до підприємців, адміністративно-господарські санкції. Натомість суб’єкти господарювання будуть вимушені сплачувати додаткові кошти, щоб захиститися від санкцій. Ми запропонували залишити цю норму як і була, тобто органи наглядові мають нести такіж судові санкції і сплачувати судовий збір під час звернення позовом до суду як і підприємці, які це будуть оскаржувати, щоб всі були в рівних умовах. "Батьківщина" це запропонувала, і дякую, що комітет підтримав. Дякую.
Ви наполягаєте на голосуванні? Пане Івченко, ви на голосуванні наполягаєте? Ні, не наполягає. Отже, колеги, ми завершили обговорення. Всі поправки були проговорені. Ми переходимо до прийняття рішення. Я прошу секретаріат Верховної Ради запросити усіх депутатів в зал приготуватись до прийняття рішення. Це є і законопроект, який рекомендований депутатськими фракціями. Але це також є законопроект, який рекомендується і підтримується урядом. Я сподіваюсь, що ми всі зможемо об’єднатись навколо цього законопроекту. Я прошу голів фракцій запросити депутатів в зал. І прошу усіх зайти в зал приготуватись до прийняття рішення. Колеги, можемо переходити до прийняття рішення? Будь ласка, прошу депутатів зайти в зал. Прошу приготуватись до голосування. Колеги, не виходьте з залу. Колеги! Я, товариство, можу поставити сигнальне, але скажіть, а що потім робити, якщо нема голосів достатньо? Треба збирати, збираємо. Запросіть, будь ласка, членів фракцій в зал, запросіть всі представники фракцій своїх колег в зал. Я почекаю хвилину-дві. Давайте, є вимога – рейтингове, давайте проведемо рейтингове, подивимося, яка ситуація. Будемо збирати депутатів. Отже, є пропозиція залу, щоб перед голосуванням ми провели рейтингове. Якщо не буде достатньо депутатів, будемо чекати, будемо збирати депутатів. Колеги, отже, я прошу приготуватись до голосування. Прошу зайняти робочі місця. І я проводжу рейтингове голосування, рейтингове з приводу того, яка є підтримка проекту закону 2531а, і прошу взяти участь в голосуванні. Отже, колеги, прошу взяти участь в рейтинговому голосуванні. Будь ласка, прошу проголосувати. Прошу взяти участь в рейтинговому голосуванні. Будь ласка. [[13:27:39]] За-189 Прошу показати результат сигнального голосування на табло. Отже, ми маємо фактично підтримку майже усіх фракцій. Я розумію, що просто є відсутність депутатів. Я почекаю ще хвилину. Я прошу голів фракцій запросити депутатів у зал, ми не можемо переривати розгляд питання, але ми можемо запросити депутатів у зал. Будь ласка, через секретаріати фракцій запросіть колег у зал для того, щоб ми могли виходити на прийняття рішення. Колеги, я бачу, депутати підходять, я дуже прошу сконцентруватися. Справді, я закликаю, щоб зараз фракції змобілізували своїх депутатів, багато хто знаходиться в кулуарах, це одна з причин чому я цілковито підтримую позицію депутатів, щоб ми вводили штрафні санкції за не участь в засіданнях Верховної Ради України. Це мають штрафні санкції, ми не повинні позичати в "сірка" очі кожного разу, коли маємо таку ганебну ситуацію. Ми повинні, щоб ті, кого нема в залі, несли відповідальність і кожен відчував цю відповідальність. Я розумію важливість даного законопроекту, тому я почекаю. Але, я сподіваюсь, що відповідальність відчуваю не тільки я, а й усі і, сподіваюсь, що зараз депутати підійдуть і ми вийдемо на голосування. Окрім того, я хочу вам повідомити, товариство, що, згідно порядку денного, ми фактично через п’ять хвилин маємо перейти до одного з базових наших законопроектів, які стоять на сьогодні. Це проект Закону про вищу раду правосуддя, важливий закон, який продовжує нашу судову реформу, закон, який внесений Президентом України, і ми маємо, згідно Регламенту, його розглядати буквально наступним. Я дуже розраховую на те, що всі, які говорять на ефірах про важливість проведення судової реформи, сконцентруються, зайдуть в зал, бо наступний буде цей законопроект, надважливий і над актуальний сьогодні для реформування судової системи. Тому я прошу колег запрошувати в зал, займати робочі місця. Колеги, зараз ще раз я поставлю на голосування рейтингове. Підійшла значна частина депутатів, рейтингове голосування це є форма, передбачена Регламентом, яка дає можливість головуючому відчути мобілізаційні спроможності залу. Я прошу всіх зайняти робочі місця і ще раз я поставлю рейтингове голосування, колеги. Будь ласка, прошу зайняти робочі місця і прошу ще раз взяти участь в рейтинговому голосуванні. Прошу голосувати і прошу підтримати. Будь ласка, прошу всіх взяти участь у голосуванні. Будь ласка. [[13:32:32]] За-208 Я прошу показати перелік: "Блок Петра Порошенка" – 79, "Народний фронт" – 57, "Опозиційний блок" – 4, "Самопоміч" – 22, "Батьківщина" – 11, Радикальна партія Ляшка – 9, "Партія "Відродження" – 2, "Воля народу" – 3. Я бачу, що не всі встигли. Будь ласка, запрошуємо депутатів у зал. [[Шум у залі]] Ми не можемо так робити, тому що на кожній Погоджувальній раді мене закликають до дотримання Регламенту, в Регламенті передбачено безперервність розгляду кожного питання. На кожній Погоджувальній, на кожній. мені роблять зауваження, колеги. Колеги, я зараз ще раз поставлю. Я рекомендую представникам фракцій запрошуйте депутатів у зал, рекомендую допомогти організувати процес в залі. Є багато депутатів в кулуарах, вони заходять, але заходять повільно. Колеги, будь ласка, я прошу. Є вже, так, вже зайшли люди в зал. Будь ласка, ми почекаємо, колеги. почекаємо, коли найбільш відповідальні депутати зайдуть в зал, займуть робочі місця. Будь ласка, прошу запросити колеги. це ж має бути і загальна солідарність. Так, будь ласка, я бачу заходять депутати. Будь ласка, заходимо. Отже, колеги, зараз ще раз поставлю на рейтингове. В мене є враження, що вже достатньо депутатів в залі для прийняття рішення. Будь ласка. Отже, колеги, прошу зайняти робочі місця. Я ще раз ставлю на рейтингове голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення законодавства у сфері державного нагляду, контролю. Я прошу зайняти робочі місця і взяти участь в рейтинговому голосуванні. Отже, колеги, я знаю, прошу те підтвердити натисканням зеленої кнопки, це важливо. Прошу проголосувати, прошу взяти участь в голосуванні. Будь ласка, колеги, прошу всіх підтримати. Прошу проголосувати. [[13:36:38]] За-220 220, я думаю, ми можемо переходити до прийняття рішення. Будь ласка, запросіть. Я бачу, що не встигли. Зараз ми перейдемо до прийняття рішення. Будь ласка, займайте робочі місця. Колеги, я вас прошу! Володя! А, ви тут, ви маєте карточку, так? Будь ласка, займайте робочі місця, колеги. Я дуже прошу всіх зайти в зал, зараз буде голосування, вже прийняття закону. Я прошу, колеги, всіх зайти в зал і зайняти робочі місця. Пане Барна, зайдіть в зал, будь ласка, якщо можете. Ну, не можна виходити з залу, коли зараз буде голосування. Будь ласка. Хто пана Олега покличе з кулуару? Отже, колеги, ми переходимо до прийняття рішення. Прошу всіх сконцентруватись. Тільки прошу вас: всі сконцентруватись. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення законодавства у сфері державного нагляду (контролю) (номер 2531а). За пропозицією комітету в другому читанні та в цілому, з техніко-юридичним опрацюванням. Прошу підтримати. Прошу проголосувати, колеги. Будь ласка, голосуємо, колеги. Прошу голосувати. голосуємо. [[13:38:42]] За-218 Під час голосування троє людей заходять в зал, колеги. Ну не можна говорити, вибачте, про Європарламент, про єврооптимізм, коли під час важливих законів ми не можемо бути в залі, колеги. Я попереджаю, 10, 15, 20 хвилин, колеги. Не маєте поваги до мене, майте повагу до себе і до ідей, які ми проголошуємо, колеги. Я вас дуже прошу зайти в зал зараз. Я прошу до відповідальності в роботі, колеги. Я закликаю і, колеги, намагаюся, щоб парламент мав авторитет в суспільстві. Я говорю, що за хвилину голосування, деякі депутати піднімаються і виходять просто під час моїх слів, зате коли їхні законопроекти, вони говорять – чому депутатів немає в залі. Це все взаємопов’язане, колеги. Майте повагу до громадян, які обирали нас, до парламенту, до уряду, до авторів. Колеги, я ставлю на голосування пропозицію повернутись до розгляду 2531а, повернутись до розгляду. Прошу усіх взяти участь в голосуванні, прошу підтримати повернутись до розгляду 2531а. Прошу голосувати, прошу підтримати, колеги. Будь ласка, голосуємо. [[13:40:25]] За-234 Ми повернулись. Я ставлю на голосування проект Закону 2531а в другому читанні та в цілому. Прошу підтримати, прошу проголосувати, будь ласка. [[13:40:48]] За-232 Рішення прийняте. Колеги, тепер є останній закон з блоку дерегуляції, теж дуже короткий, всього кілька правок. Я вас дуже прошу, не виходьте з залу, колеги. Отже. І прошу доповідати теж лаконічно. Проект Закону про особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності (номер 3153). Доповідач – голова Комітету з питань промислової політики Галасюк Віктор Валерійович. Будь ласка, прошу доповідати.
Дякую. Шановний Андрій Володимирович, шановні колеги! Цей законопроект, 3153, запроваджує тимчасовий мораторій на перевірки суб’єктів господарювання для того, щоби мали час вони трошки передихнути від цього драконівського контролю. З іншого боку, для того, щоби держава могла розробити відповідні критерії, ризик, орієнтовані механізми контролю на основі нових принципів державного нагляду і контролю, який ми щойно з вами проголосували в базовому Законі 2418а. Тому, шановні колеги, враховуючи, скільки цей законопроект лежав, на жаль, на полиці, не доходив до залу Верховної Ради, він потребує оновлення дат. На сьогоднішній день передбачена дія мораторію до 31 грудня 16-го року. Я додатково до рішення комітету пропоную, щоб ми передбачили заборону відповідно планових перевірок, як це передбачено цим законопроектом, до 31 червня 17-го року. Вважаю, що це буде достатній термін для того, щоби перейти на нову систему прозору, ризико орієнтовану, підзвітну суспільству державного нагляду і контролю, а до того зменшити частину регуляторного тиску на малий і середній бізнес в частині планових перевірок. Що робить цей законопроект. Він знову-таки забороняє тільки для більшої частини органів держнагляду (контролю) можливість планових перевірок на цей строк, який я означив, але жодним чином не обмежує можливість позапланових перевірок, для яких передбачаються чотири підстави, зокрема за рішенням суду, за заявою суб’єкта господарювання, в разі настання аварії, за обґрунтованим зверненням фізичної особи та погодженням компетентного органу Державної регуляторної служби. Окрім того, я окремо хочу наголосити, що це погодження ДРС, воно займає всього лише 5 днів. Тобто таким чином, жодним чином ми не забороняємо проведення позапланових перевірок, але в той же час ми робимо їх прозорими, ми розуміємо, що є фільтр Державної регуляторної служби, яка має чітко провести межу між штучними спробами тиску на бізнес і тими перевірками, які дійсно потрібні для того, щоби захистити інтереси українського суспільства. Тому цей законопроект він удосконалює до другого читання процедуру погодження проведення перевірок, прибирає альтернативність органів, які надають таке погодження, тобто це буде ДРС, скорочує строки погодження до 5 днів і також вносить низку техніко-юридичних уточнень, які ми опрацювали з Юридичним управлінням. Виходячи з цього та з рішення Комітету промислової політики та підприємництва, я прошу підтримати вас цей законопроект в другому читанні і в цілому як закон з техніко-юридичним опрацюванням, а також додатково до цього продовжити термін дії цього законопроекту. дію мораторію до 31 червня 2017 року. [[Шум у залі]] 31 червня 2017 року.
Дякую. Колеги, переходимо до поправок. 3-я поправка, Пинзеник Віктор. Не наполягає. 5-а. Не наполягає. 6-а, Писаренко. Не наполягає. 10-а, Пинзеник. Не наполягає. 15-а, Галасюк. Не наполягає. 16-а, Ленський. Не наполягає. 19-а, Писеренко. Не наполягає. 20-а, Левченко. Наполягає. Включіть мікрофон, будь ласка.
Левченко, "Свобода", 223 округ, місто Київ. По-перше, звертаюся до доповідача. Може він забувся, в місяці "червень" немає 31 дня. так? Тому як би врахуйте цей момент і придумайте якусь іншу там божевільну дату. Це по-перше. По-друге. Цей законопроект – це продовження тої вакханалії дикого капіталізму, яка сьогодні панує в цій залі. У нас, на превеликий жаль, Верховна Рада представляє інтереси не 90 відсотків українського суспільства, а представляє інтереси 1 відсотка українського суспільства. І оце проблема, це корінь бід, всіх бід у нас в країні. Тому що депутати не є представниками українського народу. Ні, дуже добре, що ви пропонуєте дерегуляцію. Тільки знов-таки ви забули, що у нас рік вже діяв мораторій і під час того мораторію, який був, так, була тотальна вакханалія, зокрема. знову-таки згадую сферу забудов, коли не можна було зупинити жодну незаконну забудову. І ви тут знову це прописуєте в цьому законі. Я пропонував в своїй 20 поправці, насправді, це три поправки, які чомусь знесли в одну.
Будь ласка, 30 секунд, завершуйте.
Я пропонував в своїх трьох поправках, які чомусь комітет об’єднав в одну поправку, незрозуміло, чому, на яких підставах, щоби додати до підстав проведення перевірки в рамках Кримінально-процесуального кодексу, тому що у вас чомусь цього немає. Тобто ви будете зупиняти розслідування відповідні. А також на підставі звернень народних депутатів і депутатів місцевих рад, які хоча би таким чином зможуть представити інтереси своїх виборців. Ви це відхилили. Ви пропонуєте повністю продовжити абсолютно будівельну вакханалію у великих містах. Я.
Будь ласка, прокоментуйте, пане Віктор.
Дякую, шановний пане Юрію. Значить, приймається уточнення. 30 червня 17 року, перше. Друге, для того, щоб зняти застереження, які є в цьому залі, звертається фракція "Народний фронт", щойно ви озвучували. Я пропоную в тексті законопроекту замінити слова "центральним органам виконавчої влади, що реалізують державну політику з питань державно-архітектурного будівельного контролю (нагляду), його територіальними органами в частині перевірки дотримання державних будівельних норм, державних стандартів і правил щодо доступності для маломобільних груп населення" замінити словами ".органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду)". Я думаю, що завдяки такій поправці ми додатково сконсолідуємо, і буде повна фракція "Народний фронт" голосувати, і ми знімемо ті застереження, які прозвучали. Прошу це врахувати під стенограму під час голосування в цілому. Дякую.
Дякую. Ви наполягаєте на голосуванні, пане Юрій? Так. Хто підтримує поправку номер 20 народного депутата Левченка, прошу проголосувати, будь ласка. [[13:47:57]] За-135 Рішення не прийняте. 8 поправка, Олександра Кужель. Будь ласка, включіть мікрофон, по 8 поправці.
Шановні колеги, я б хотіла звернутись до вас з великим проханням. У зв’язку з тим, що у нас дуже тяжко проходять всі законопроекти, ми вже запізнилися, бо дія цього законопроекту повинна була закінчитись 31 грудня 16 року. І тому я пропоную не до 30 червня 17 року, а до 31 грудня 17 року, розуміючи, що покращення економічної ситуації не буде, щоб зняти тиск на бізнес. Тепер всім тим, які говорять, що неможна перевірити. Будь ласка, візьміть статистику у пані Ляпіной, немає жодної відмови Кабінету Міністрів органам контролю щодо проведення перевірок. Якщо вони хочуть працювати і дають обосновано, що є звернення депутата або звернення споживача, їм завжди підписували перевірку. Таким мораторієм ми зупинили ходаков, которые просто собирали хабарі. Дякую.
Прошу прокоментувати. Пане Вікторе, ви будете коментувати чи на голосування ставити?
Шановні колеги, значить у нас є два варіанти. Не маю заперечень проти того, що сказала Олександра Володимирівна по строкам, 31 грудня 17-го року, це може спрацювати. Значить, друге. Ту поправку, яку я озвучив під стенограму, на якій наполягає "Народний фронт" і пан Кривошея, тому я думаю, що з цими уточненнями цей законопроект може бути прийнятий в цілому як закон з техніко-юридичним опрацюванням.
Ви наполягаєте на голосуванні, пані Олександра? Не наполягає. Йдемо далі. 23-я, Ленський. Чи наполягає? Ні. 26-а, Пинзеник. Чи наполягає? Ні. 28-я, Дроздик. [[Шум у залі]] 27 правка. Прошу включіть Одарченку мікрофон.
Я прошу цю поправку поставити на підтвердження і відхилити. Поправка передбачає встановлення переліку органів, на яких мораторій не поширюється. Але цей перелік настільки широкий, що взагалі не зрозуміло, для чого цей закон приймається. Фактично всі контролюючі органи можуть використати цю поправку і не отримати ніяких погоджень для проведення своїх перевірок. Тобто бізнес і надалі буде потерпати від органів, які існують, схоже, лише заради того, щоб знищувати тих, хто веде легальну діяльність для збирання хабарів. Прошу відхилити цю поправку, не голосувати за неї.
Прошу, пане Вікторе.
Шановний колего, цю поправку не можна відхиляти, адже це є, це ядро цього законопроекту. Ми не можемо підходити в такий спосіб, який ви пропонуєте, адже це поставить під загрозу функціонування системи державного нагляду і контролю як такого. Ми маємо знайти баланс між тим, щоби захистити малий і середній бізнес від надмірного тиску, але в той же час зберегти нормальну систему державного нагляду і контролю. Тому наполягаю на редакції комітету і пропоную поставити на голосування з урахуванням цієї поправки, як вона передбачена комітетом.
Колеги, є наполягання на підтвердженні. Давайте, зараз три поправки ми пройдемо. Колеги! Шановні колеги, я зараз, важлива поправка, яка фактично визначає суть даного законопроекту, тому я прошу всіх сконцентруватись. Комітет цю поправку підтримав. І я прошу зайти в зал і приготуватись до прийняття рішення. Я прошу зайти в зал і підготуватись для прийняття рішення, комітет закликає цю поправку підтримати. Отже, ставлю на підтвердження поправку номер 27. І комітет закликає усіх народних депутатів підтримати дану поправку, поправку 27, проголосувати за її підтвердження. Хто підтримує дану позицію, прошу голосувати підтвердження 27 поправки. Будь ласка. [[13:52:54]] За-219 Всі не встигли. Зараз поставлю на повернення, але нехай депутати повернуться на робочі місця. Колеги, прошу зайти в зал і зайняти робочі місця. Отже, я ще раз зараз поставлю цю пропозицію на голосування, і якщо є голоси в залі, ми проголосуємо. Отже, є заклик комітету проголосувати підтвердження поправки номер 27, яка фактично є основою і суттю того закону. Я прошу, колеги, приготуватися до голосування і підтримати дану поправку, підтримати комітет. Прошу зайняти робочі місця і прошу проголосувати, і підтримати поправку 27. Будь ласка, колеги, прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо, колеги. Прошу підтримати, голосуємо. [[13:54:01]] За-238 Рішення прийняте, колеги. І в нас лишилося буквально чотири поправки. Прошу заходити в зал, займати робочі місця. [[Шум у залі]] Були сигнали, колеги. Стоп, були сигнали. Я ще раз ставлю поправку номер 27 на підтвердження. Я прошу підтримати, прошу підтримати поправку 27. Прошу підтримати поправку 27. Будь ласка, голосуємо, колеги. Прошу підтримати поправку 27. [[13:54:36]] За-234 Підтримано, колеги. Я не буду, колеги, ставити безконечно, я поставив на переголосування. Я поставив на переголосування. Скільки мені разів ставити на переголосування, поясніть мені? Дайте мені фактаж, я поставив на переголосування, пане Юрію. Колеги, три поправки лишилося. 29-а, Писаренко. Не наполягає. 41-а, Сольвар. Не наполягає. 49-а, Нечаєв. Не наполягає. Ми завершили обговорення. Дроздика. 28-а. Дроздик. Хвилину Дроздику, 28-а.
Я дуже прошу підтримати поправку номер 28. Вона відхилена, на жаль, комітетом, вона йде в доповнення 27 поправки і доповнює словами "також державною службою України з питань праці та її територіальними органами". Це дуже суттєва поправка, я прошу її підтримати. І вона буде доповненням статті 6 у новій редакції, яку зараз ми підтримали. Дякую.
Прошу, прокоментуйте, пане Віктор.
Дякую. Шановні колеги, ви знаєте, що позиція комітету була відхилити цю поправку. Отже, ми хочемо зробити дію мораторію максимально широкою і змістовною. Але у випадку, якщо законопроект буде не набирати голоси, то ми будемо вимушені піти на цей компроміс, адже ми маємо ввести мораторій на перевірки для суб’єктів господарювання до 31 грудня 2017 року. Тому, я вважаю, що це треба зробити.
Ви наполягаєте на голосуванні? Ні. Наступна 33 поправка, Новак. Включіть мікрофон, будь ласка. Новак, мікрофон, будь ласка включіть.
Шановні депутати! Я прошу поставити на підтвердження мою поправку, тому що вона стосується дозволу органам архітектурно-будівельного контролю перевіряти, це проголосовано. Але також і галузі. стосовно перевірки земельного законодавства і його охорони. Але я хочу сказати, що в залі сьогодні нас вводять в оману. Цей закон в перше був поданий Абромавичусом. Він був відхилений, не пройшов, удруге його подала група депутатів. Що стосовно того, що ми захищаємо підприємців, це неправда. Тому що там повністю залишені фіскальні перевірки, податкові органи, які кошмарять бізнес, і далі зможуть здійснювати перевірки. Стосовно заборона є на перевірку, санітарних норм, земельного законодавства, містобудівного, екологічного. Тобто можна рубати ліси, можна не вивозити сміття, можна засмічувати водні об’єкти. Треба сказати, що насправді, якщо ми б хотіли справді мати справжній закон, треба було б відміняти взагалі планові перевірки.
10 секунд завершуйте.
Відміняти планові перевірки як клас, тому що це залишок від радянської економіки. Чого перевіряти бізнес планово, якщо він, у нього немає порушень. Тому пропоную взагалі не голосувати за цей закон.
Ви наполягаєте на голосуванні за вашу поправку? Так, будь ласка, хто підтримує поправку 33 народного депутата Новак, прошу проголосувати. Будь ласка, прошу проголосувати. [[13:58:25]] За-187 Рішення не прийнято. І остання правка 37 народного депутата Левченка. Так, 37-а, так? Так, після того переходимо до голосування закону. Одну хвилину Левченко, будь ласка. І прошу всіх зайти в зал, зараз відбудеться прийняття рішення. Левченко.
Левченко, "Свобода", 223-й округ, місто Київ. По-перше, я хотів би звернути увагу всіх на лицемір’я, яке відбувається в залі. Буквально годину тому мені розповідали, що неможливо витягнути будівельну галуз з цього загального закону такого хорошого, це ж погано, це ж нібито будівельники – це середній клас. А тут вже побачили, що голосів немає – в цьому законі вже втягують, все нормально, все чудово. Але витягують половинчасто, витягують тільки для органів державного будівельного контролю, а не витягують для проектувальників, не витягують для органів благоустрою, також. То моя поправка як раз стосується того, що би будь-яка перевірка, яка стосується містобудівельної діяльності, будь-якої містобудівельної діяльності, не підпадала би під дію цього мораторію. Тому прошу підтримати цю поправку, по-перше. А, по-друге, пане головуючий, я зараз звертаюся до вас, пане головуючий, будь ласка, я звертаюсь до вас офіційно, поправка щодо продовження терміну мораторію до 31 грудня 2017, так, вона не є в таблиці, вона не була обговорена на комітеті. Відповідно.
Десять секунд, будь ласка, завершіть.
Поки ми не проголосуємо таку поправку окремо від тіла закону, ми не маємо право її вставляти в тіло закону. Тому я прошу поставити цю мою поправку на голосування 37-у, а також поставити на голосування.
Колеги, отже, я ставлю на голосування поправку номер 37 народного депутата Левченка. Хто підтримує дану поправку, прошу проголосувати. Будь ласка, прошу проголосувати. [[14:00:28]] За-129 Рішення не прийнято. Колеги, обговорення завершено. Одна хвилина – голова комітету, він пояснить, дасть відповіді на всі застереження. Після того переходимо на прийняття рішення. Прошу всіх зайти в зал, через хвилину буде прийняття рішення. Я продовжую на 15 хвилин роботу сесії Верховної Ради України. Одна хвилина, Галасюк. Прошу всіх зайти в зал, будь ласка.
Шановний Андрію Володимировичу, шановні колеги! Ми зараз з вами зобов’язані зробити цей важливий крок – і запровадити мораторій на перевірки підприємців до 31 грудня 2017 року. Для того, щоб це зробити, я пропоную компромісне рішення, яке, я впевнений, має об’єднати зал. Додатково до рішення комітету, до тієї таблиці, яка вам роздана, пропонується три речі. Перше. Строк дії мораторію – до 31 грудня 2017 року. Друге. Поправку, яку озвучив пан Дроздик, в частині Державної служби з питань праці та її територіальних органів врахувати. На цьому наполягають також депутати від "Блоку Петра Порошенка". це дозволить нам отримати голоси. І третє. Це те, що пропонував "Народний фронт", пан Кривошея: уточнення формулювань, заміна того, що я читав під стенограму, на слова "органами Державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду)". Тобто не тільки в частині контролю пандусів і інших пристроїв для.
Дякую, колеги. Вам ще треба 30 секунд? Нормально, так? Колеги, голова комітету пояснив. І я буду ставити на голосування з тими поправками, які оголосив під стенограму голова комітету Галасюк. Я прошу приготуватись. Наскільки я розумію, усі поправки, які були зазначені, він оголосив під стенограму. І я ставлю на голосування проект Закону про особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності (№ 3153) з поправками, які озвучив під стенограму голова Комітету з питань промислової політики та підприємництва Галасюк Віктор Валерійович, в другому читанні та в цілому, з техніко-юридичним опрацюванням. Прошу проголосувати. Прошу підтримати 3153 в цілому. Прошу підтримати. Будь ласка, прошу голосувати. Колеги, голосуємо. [[14:03:10]] За-207 207 – "за". Я поставлю раз на повернення. Якщо не буде голосів на повернення, законопроект буде відхилений. Колеги, я прошу, хто не зайшов в зал, зайти. Я раз поставлю на повернення. Якщо не буде голосів, законопроект буде відхилений. Колеги, прошу приготуватись. Я ставлю пропозицію повернутися до голосування за проект закону 3153. Хто підтримує пропозицію повернутися до його розгляду, прошу проголосувати. Прошу підтримати. Будь ласка, колеги, голосуєм. 3153. Голосуємо, колеги. [[14:04:01]] За-228 Прошу не виходити з залу. Я ще раз ставлю на голосування в цілому 3153 з правками, які озвучив Галасюк. Прошу голосувати. Прошу підтримати. Будь ласка, не розходьтесь. Прошу голосувати. Прошу підтримати. Прошу голосувати. [[14:04:27]] За-224 Два голоси! Два голоси, колеги. Колеги, коли два голоси, я ще раз поставлю. Два голоси – це межа. Я бачу, що не встигли. Двоє чоловік мені зали сигнал, що не встигли. Тоді, будь ласка, займіть місця, колеги. Хто не встиг, я ще раз ставлю на повернення 3153. На повернення 3153. Прошу голосувати. Прошу підтримати. Будь ласка, прошу голосувати повернення. Два голоси, будь ласка. Прошу голосувати. Прошу підтримати на повернення. [[14:05:09]] За-224 Нема голосів, колеги. [[Шум у залі]] Підніміть руку, хто не встиг. Я бачу. Хто не встиг? Чи є в залі люди, які не встигли? Хміль? І ще хто? [[Шум у залі]] Хто ще не встиг? Колеги, я ще раз поставлю. Три руки, які кажуть, що не встигли. Нам бракує два голоси. Це той випадок, коли я поставлю. Прошу, колеги, не виходити з залу, а навпаки заходити в зал. Я ще раз поставлю, але це буде останній раз, колеги. Це буде останній раз. Я прошу сконцентруватися, прошу зайти в зал. Хто підтримує. Ні, не можна слово, можна голосувати і можна колег запросити в зал. Я ще раз ставлю пропозицію повернутись 3153. Хто підтримує дану пропозицію, хто підтримує дану пропозицію. Бачу-бачу. Чекаємо Ярослава. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Прошу голосувати. Прошу голосувати, підтримати. [[14:06:32]] За-235 Я ставлю на голосування 3153 в другому читанні і в цілому. Прошу голосувати, прошу підтримати в другому читанні і в цілому. Прошу голосувати, прошу голосувати в другому читанні і в цілому 3153. Прошу голосувати, будь ласка, з правками, які озвучив під стенограму голова комітету Галасюк. [[14:07:04]] За-235 Закон прийнятий. Колеги, я прошу уваги. Ми зараз мали розглядати надважливий закон. Не розходьтесь, колеги, можливо, ми проголосуємо зараз його включення в порядок денний – про раду правосуддя. Ні, це вже пізно, перерва. Добре, колеги. Я дуже прошу після обіду більш дисципліновано прийти в зал, щоб ми не мали такої ганьби, яку мали до обіду. Ранкове засідання пленарне Верховної Ради України я оголошую закритим. О 16:00 прошу всіх прибути в зал.