Доброго ранку, шановні колеги! Будь ласка, підготуйтесь до реєстрації. І, будь ласка, надягніть маски. Давайте не порушувати діючі норми. Дякую, Сергій Володимирович. На жаль, поки що в державі ще є карантин. Це одна із складових цього явища. Будь ласка, давайте його також дотримуватись. Шановні колеги, будь ласка, підготуйтесь до реєстрації. Ганна Василівна, у вас. Ганна Василівна, у вас маски. А, є, бачите, яка у вас. Дякую. Шановні колеги, готові реєструватись? Прошу реєструватись. [[10:07:40]] В залі зареєстровано 287 народних депутатів України. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Перш за все, шановні колеги, а є пропозиція, давайте домовимось. Є штраф за те, що людина не одягає маску, воно ж діє по всій державі. Є пропозиція, якщо ви її не одягаєте, формуємо. О, я дивлюсь, так гроші швидко діють на народних депутатів! Хто не погоджується, 17 тисяч з заробітної плати в фонд перераховуємо лікарям. Нормальна пропозиція? Дякую. Я хотів би зазначити, що сьогодні в нас є іменинник – це Олександр Сергійович Сухов. Я вас вітаю, я бажаю здоров’я, успіхів, і ще раз здоров’я! [[Оплески]] Шановні колеги, слово для виступу надається заступнику Голови Верховної Ради України Кондратюк Олені Костянтинівні.
Дякую, Дмитре Олександровичу. Шановні колеги, можна на мене подивитися? Дякую. Ви знаєте, ви бачите, що сьогодні немає в залі однієї з фракцій, я би сказала відповідальної фракції – це фракції "Батьківщина". На жаль, один з наших колег, а саме Олег Мейдич, захворів, в нього підтверджений коронавірус, і як відповідальна фракція сьогодні відсутня в залі, тому що всі депутати пішли на самоізоляцію. І поки не буде тестування проведено кожному з депутатів, і не буде рішення про те, що вони всі здорові, вони не повернуться до цього залу. І якщо комусь здається, що коронавірус десь далеко від нас. [[Оплески]] Дякую. Дякую. Насправді це відповідальне лідерство, абсолютно вірно. І якщо хтось думає, що коронавірус десь далеко від нас, і це взагалі смішно тут буває, то я хочу вам нагадати, що в США вже понад 90 тисяч загиблих від коронавірусу, у Великобританії – 34, в Італії – 32, у Франції – 28. У всіх цих країн поступовому виходу з карантину і перезапуску економіки служать масове тестування на коронавірус та антитіл до цього. Натомість у нас таке враження, що ні в уряду, ні в МОЗу відсутня стратегія масового тестування українців. Станом на 19 травня ми на 104 місті в світі. У нас проводиться лише 5 тисяч 483 тести на 1 мільйон громадян. В сусідній Польщі це роблять вже 16 тисяч 800 тестів на мільйон громадян. У Франції - 21, в Іспанії - 65 тисяч. Вкрай незрозумілою є ситуація з виробництвом ПЛР-тестів в Україні. Я хочу звернути особливу увагу на те, що напередодні Центр громадського здоров’я офіційно забракував 600 тисяч тестів на коронавірус однієї із приватних фірм. Ця партія тестів була закуплена в рамках державних заходів та направлена в регіони для тестування населення. Мені та групі небайдужих однодумців вартувало значних зусиль відстояти фінансування Інституту молекулярної біології на генетики НАН України від секвестру бюджету. І ось замість того, щоб замовити ці тести в Інституті молекулярної біології та генетики НАН України, владою чомусь підписуються контракти з приватною фірмою зі статутним капіталом в тисячу гривень. За які кошти фінансується закупівля цих тестів? Чому без попередньої експертної закупки та з лабораторіями було передано 600 тисяч тестів? Хто за це повинен відповідати? Переконана, що народні депутати також їх хочуть почути реальну інформацію про стан виплат обраних і обіцяних медикам 300 відсотків надбавок. Чому 14 областей виплатили таку набавку, а решта - ні? Таке враження, що з багатьох регіонів приходить зворотна відповідь, що субвенції формально виділені, а гроші так і не надійшли. І я вимагаю від міністра охорони здоров’я Михайла Степанова, який був запрошений на "годину запитань до Уряду", надати повну інформацію про закупівлі та фінансування виробництва тестових систем від коронавірусу, а також антитіл до нього. Я думаю, що це.
Дякую. Шановні колеги, надійшла заява від двох фракцій про перерву з заміною на виступ. Слово надається Батенку Тарасу Івановичу.
Дякую. Шановний Дмитре Олександровичу, шановні друзі, шановні колеги! Ситуація, яка не дозволяє нам мовчати у вищому законодавчому органі країни. Ситуація, яка сколихнула українське суспільство, парламент, міжнародне співтовариство, віру в чесні вибори, віру в чесний парламентаризм, віру в чесний патріотизм, демократію тощо. Я говорю про вчорашнє оприлюднені плівки, які оприлюднили наші колеги в стінах парламенту, так звані умовні плівки Порошенка. Ми дізнаємося з них про глибину зовнішньої залежності України, фактично зовнішнє управління, про яке ми говоримо останні роки. В усьому своєму цинізмі, як ми чуємо з останніх оприлюднених плівок, які проявилися останні роки президенства попереднього Президента. Ми хочемо, друзі, з вами дізнатися, в чому полягали зобов’язання Президента України Порошенка перед високопосадовцями Сполучених Штатів Америки, які він брав на себе; на що був потрачений 1 мільярд доларів траншу; як екс-президент України впливав на парламент при голосуванні за відставку і призначення політично вмотивованого Генерального прокурора України, звільнення уряду Яценюка і призначення нового уряду. І всі ці кадрові рішення прикривалися необхідністю проводити невідкладні реформи, які нав’язувались в українському суспільстві, на які списувалися мільярди гривень, десятки мільярдів гривень. Медична, правоохоронна, судова, яких ще реформ не вистачало українському суспільству і як ці реформи все суспільство в кінцевому рахунку відчуло. Яка була ціна інтриг президентського оточення Порошенка для України, якщо на плівках ми чуємо про хизування щодо голосування за 100-процентні тарифи на житлово-комунальні послуги, незважаючи на те, що МВФ очікував лише 75 відсотків? Це фактично визнання відсутності в країні парламентської коаліції і свідчення про політичну корупцію, яка мала місце у фінансуванні політичних партій, зокрема, як виявилось, і партії "Самопоміч". Ми неодноразово говорили про зовнішнє управління, яке, на жаль, меншим на сьогоднішній час не стає. Фактично лише зараз ми починаємо розуміти, що фактично в попередні роки Україна втратила частину свого політичного суверенітету, як на догоду політичним амбіціям і виконання кадрових прохань Президент впливав на рішення парламенту, тиснув на депутатів, фактично ми маємо всі ознаки злочину та державної зради. Депутатська група "За майбутнє" звертається до Голови Верховної Ради України і до всього депутатського корпусу: невідкладно створити тимчасову слідчу комісію, де не було б політичних договорняків. Це важливо для майбутнього України, для майбутнього демократії і для майбутніх поколінь України. Слава Україні!
Будь ласка, запишіться. Відповідно до статті 25 Регламенту в середу ми маємо 30 хвилин на виступи народних депутатів з внесенням пропозицій, заяв та повідомлень. Будь ласка, запишіться, народні депутати, на виступи. Требушкін Руслан Валерійович.
Шановні депутати, шановний український народе! У місті Покровську дуже склалась важка ситуація на державному підприємстві в шахті "Краснолиманській". Шахтарі близько півроку не получають заробітну плату в повному обсязі. Я прошу в цю ситуацію втрутитися Президента особисто, для того щоб це питання було вирішено найближчим часом. Дякую.
Рудик Кіра Олександрівна.
Виступає Костенко.
Шановні колеги, ми знаємо, що сьогодні будуть ставитися на голосування зміни до порядку денного, і фракція "Голос" їх не підтримує, зокрема, тому що там є Закон про подвійне громадянство. І. ну, ми готові окремо розглядати такі питання, безпекові питання, які зараз дуже важливі для нашої країни – це безпосередньо Закон "Про Службу безпеки України". Ця реформа назріла дуже давно, її основні причини полягають у низькій ефективності роботи Служби безпеки України, ураження значної її складу корупцією, наявності ряду невластивих функцій, що у сукупності з роздутим штатом призводять до розпорошення ресурсів, яких у нас і так обмаль. Також не існує ефективного парламентського і цивільного контролю. І загалом за структурою ми маємо швидше уламок КДБ – правоохоронного монстру, ніж сучасну сильну спецслужбу. Я сам – офіцер СБУ, і представляю ту частину співробітників, які прагнуть дієвих змін, які прагнуть мати змогу запобігти загрозам державній безпеці, а не обслуговувати інтереси корупціонерів і сприяти їм у політичних війнах. Однак запропонований законопроект згадані проблеми не вирішує, він покликаний закріпити статус-кво. Навіть більше, служба отримує додаткові повноваження, при цьому не несучи жодної відповідальності за їх виконання. Служба безпеки України одержить право розслідувати будь-які злочини за погодженням з Генеральним прокурором, їй надається право вести розвідувальну діяльність, її непомірно великий штат маскується у підвідомчих підприємствах і організаціях, а демілітаризація відкладається до завершення російської агресії проти України. СБУ знову дублюватиме повноваження ряду правоохоронних органів, а декларації її керівників залишаються засекреченою. Такий стан справ неприпустимий. У цьому залі практично кожна політична сила декларувала одним із передвиборчих завдань – це реформування СБУ. Настав час виконати обіцянки робити реальні зміни, а не маскувати і замилювати очі. Тому я прошу підтримати рекомендації ГНЕУ і профільного комітету та направити цей законопроект на повторне перше читання для усунення всіх недоліків. Прошу підтримати. Дякую за увагу, колеги.
Дякую. Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, буквально позавчора я здав свою кров на плазму. Першим був, здав кров на антитіла, вчора здав кров. позавчора здав кров на плазму і став донором, і це зробили саме в приватній компанії. Питання: чому державні компанії сьогодні не працюють, а тільки залякують людей коронавірусом? Де статистика, скільки людей померло від раку? Де статистика, скільки людей померло від запалення легенів, від грипу? Де статистика від тромбозу? Сьогодні руку людина ламає – він ламає від коронавірусу. Ногу ламає – ламає від коронавірусу. Чому залякують людей? Шановні колеги, я не раз заявляв з цієї трибуни, що потрібна державна програма, яка буде збирати банки крові, як це є в Швейцарії, у Франції, у всіх цивілізованих держав світу. Чому сьогодні лякають тільки карантином? Який вихід з цього? Треба перевірити кожну людину. І до мене телефонують, пишуть в лічку в Фейсбуці: як перевірити кров на антитіла? Чому сьогодні головний лікар держави не заявляє, в якому закладі державному можна пройти тест на антитіла і виявлятися здоровою людиною, яка може нормально жити, наповнювати бюджет нашої держави? Чому сьогодні МОЗ закуповує іноземні тести? Наприклад, Сергій Вельможний 8 разів здавав тест, він показував негативний, а були такі ж самі симптоми, як у мене, коли я хворів на коронавірус. Чому сьогодні ми чуємо: 8 доларів тест стоїть, 37 євро коштує тест? Скільки взагалі мільярдів треба вивезти з держави, щоб зрозуміти, що треба не руйнувати, а будувати? Хто ще з держави дремене з валізами грошей? Позиція нашої групи "Довіра": негайно МОЗ включитися в державну програму, зробити тестування кожної людини в державі, в кожному районі, в кожній області, в кожному місті на виявлення антитіл в крові. І хочу заявити, що в цій залі не менше 100 людей є, які захворіти на коронавірус, і вже перехворіли в грудні, в січні, в лютому, в березні. Сьогодні "Біофарм" лабораторії не вистачає 500 донорів на плазму, з якої можна зробити все ж таки ліки, українські ліки. Ми були п’ятою державою світу, які зробити тести на виявлення антитіл, і сьогодні геніальні вчені роблять ліки від коронавірусу, тому треба сьогодні пройти тест на антитіла кожному з нас. Ми можемо привести навіть медсестру сюди, в залу, щоб провели ці тести і здати кров, як донори, на те, щоби наші вчені виявили сьогодні реальні ліки саме українські. Дякую. Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група.
Сергій Володимирович, дивіться, те, що кров здали, це добре, але. маска, якщо можна, да, бо 17 тисяч, ну, вже мінус. Все ж таки, як домовлялися. Княжицький Микола Леонідович. Гончаренко.
Так, Гончаренку.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Ми тут чуємо про ТСК, з цього хочу почати. Ви знаєте, ми – за, "Європейська солідарність" за створення ТСК, яка має розслідувати, хто реалізовує російський сценарій по втягуванню України у внутрішню політичну американську боротьбу. Ми за створення ТСК по справі Шеремета, яку ви блокуєте вже багато тижнів. Ми за створення ТСК по групі "Беня і його друзі", які прикривають шалену крадіжку з "ПриватБанку". Давайте нарешті створювати ТСК. А тепер давайте до суті, до головного. Рівно рік тому за цією трибуною Володимир Зеленський приніс присягу українському народові. Він обіцяв захищати добробут, нашу країну, громадян. А що виявилося? Виявилося, знаєте, результати такі, що цю річницю правильніше назвати "роковини". Подивіться насправді, що відбулося. Нам обіцяли кінець епохи кумівства. За цей рік 30 "кварталівців", друзів, братів, сусідів отримали найвищі посади в державі. Нам обіцяли кінець епохи бідності – країна стрімко котиться в прірву бідності і починається епоха жебрацтва. Нам обіцяли кінець епохи брехні, а набрехали вчителям про 4 тисячі доларів зарплати, лікарям – про 300 відсотків доплати, привели у Верховну Раду ґвалтівників і кнопкодавів. Нам багато чого обіцяли, а, на жаль, набрехали. І я хотів би сьогодні, ви знаєте, прямо тут у найближчі хвилини в Маріїнському палаці розпочнеться прес-конференція Зеленського, присвячена його роковинам президентства. Так ось, що я вам хочу сказати: на цю прес-конференцію не акредитували такі українські ЗМІ, як "Радіо Свобода", як "5 канал", як "Український тиждень", "Главком", "Букви" і так далі, зате акредитували "Шарий.net". Що це за така сепарація ЗМІ на наших очах відбувається? Тому багато журналістів, які сьогодні не потраплять, попросили мене поставити запитання Зеленському. І знаєте, хто автор цих запитань? Це сам Володимир Зеленський. Рівно рік тому на стадіоні він поставив питання п’ятому Президенту Порошенку. І я би дуже хотів, щоб сьогодні сам Зеленський відповів на власні ж запитання, і я їх зачитаю. Як так вийшло, що Україна - практично найбідніша держава при багатому Президенті, який має віллу в Італії і літає чартерами на відпочинок? Чому Софію Федину і Марусю Звіробій знайшли за чотири години, а паліїв військових складів не можуть знайти кілька років? Чому ніхто не сидить за Іловайськ та Дебальцеве? Чому через шість років ми так і не знаємо імена вбивць на Майдані? Не хотіли б ви взяти участь в експерименті і спробувати прожити за півтори тисячі гривень пенсії хоча б місяць? Скільки грошей вам потрібно взяти з бюджету України, щоб наїстися? Куди поділися наші Карпатські ліси? Чому не покарані поплічники Януковича? І головне питання: вам не соромно.?
Бакунець Павло Андрійович.
Шановний пане голово, шановні народні депутати, шановний український народе! Ми з вами вже кілька років рухаємося цим шляхом децентралізації. І ось з кожним тижнем і з кожним днем ми підходимо до завершення цієї великої, практичної, дуже потрібної кожному українцю реформи, тоді, коли управління громадами буде повністю передане на місця. Але сам прийшов з місцевого самоврядування, сам вважаю, що потрібно дослухатися до керівників органів місцевого самоврядування. І тут сьогодні маю тривожні повідомлення від міського голови Львова, адже найближчими днями буде розглянуто на Кабміні перспективний план однієї з останніх – Львівської області, складний перспективний план. І звичайно, що потрібно дослухатися до місцевих громад, але є практично неприпустимим обмежувати і обрізати межі великого обласного центру. Не можна підкилимними іграми робити так, аби місцеві царі тих ОТГ, в яких знаходяться великі підприємства, мали можливість великих податків своїх ОТГ і мали можливість царювати. Потрібно також все ж таки і думати про розвиток великого Львова, наголошую на тому, адже можна забрати території і це може призвести до призупинення розвитку також і великого міста. Щодо другого етапу реформи децентралізації – укрупнення районів. Звичайно, що воно потрібно, однак знову ж таки нам не потрібно підкилимних ігор, а потрібно здорового глузду. Не можна навколо одного обласного центру робити один величезний на півобласті район. Тоді ті містечка, які дуже віддалені від області, будуть на маргінесі і не зможуть розвиватися, і це неприпустимо. Тому потрібно підходити розумно до районного поділу, потрібно укрупнювати і робити більшу кількість районів в кожній області, і в Львівській зокрема. Тому, підсумовуючи, можна сказати, що слід бути ще одному укрупненому району Яворівському на Львівщині, а в Яворівському районі є і буде великий паломницький центр – Страдецька гора, і ніякі приватні інтереси ніяких кремлівських посіпак не зможуть знищити християнського осередку на Яворівщині. Дякую.
Дякую, Павло Андрійович. Лічман Ганна Василівна. Бобровська Соломія Анатоліївна.
Доброго дня, шановні колеги! Соломія Бобровська, фракція "Голос". Ви знаєте під час карантину в мене була змога і бажання об’їхати інтернати, але не дитячі, а психоневрологічні. Але сьогодні я хочу з вами поговорити, тому що з вас частина залу - це мажоритарники, звернути увагу на стан дитячих інтернатів, які особливо підпорядковуються департаментам освіти в системі обласних адміністрацій. Про що я хочу з вами поговорити? Насправді на сьогодні в Україні існує близько 750 інтернатів і там утримується близько 100 тисяч дітей. І коли ми пішли з вами на карантин, всі інтернати, які підпадають під систему освіти і науки, пішли теж на карантин. А знаєте, що вони зробили з дітьми, які мають дітей, але які живуть в складних життєвих обставинах і у яких проблеми з батьками? Вони просто їх видали назад батькам, не попередивши. Викликавши або привізши під двері і залишивши. А ви знаєте, що з тими дітками сталося і стається досі? Я мовчу тут наразі про в принципі систему навчання, яку мали діти у ваших сім’ях: з гаджетами, комп’ютерами, з Zoom і так далі. А в дітей, в яких інколи немає, що їсти, немає освітлення, немає опалення і так далі, і так далі, яких в принципі батьки не чекають їх додому і не забирають їх звідти. Нагадаю, це не канікули, це все ж таки епідемія. Так от, десь, можливо, в областях і функціонують і працюють правильно голови адміністрацій. І в мене буде окреме прохання, звернення до Президента переглянути його кадрову політику в областях і відправити частину з них у відставку. Але цих дітей часто не моніторить навіть служба у справах дітей. Так от, у мене питання в принципі до існування інтернатної системи, яка не здатна забезпечити елементарних прав і захистити цих діток, в мене прохання до Комітету з питань освіти і науки, в мене прохання до Уповноваженого з питань прав захисту дітей, до Міністерства соціальної політики і Міністерства освіти і науки переглянути в принципі роботу інтернатів і їхнє відношення до своїх підопічних: чи вони нам потрібні? Дуже часто вони перші кричать - ті, хто виступає проти сімей, - про те, що їм там незручно, віддавайте нам дітей в інтернати. Але вперше, коли сталася біда, вони перші, хто не взяли на себе відповідальність і віддали діток назад у сім’ї. Є маса не дуже хороших прикладів про те, як ці діти поверталися назад. У мене прохання: будь ласка, зверніть увагу на цю проблему. І давайте разом вирішувати питання про всіх дітей, їх, нагадаю, близько 42 тисяч, яких відправили по домам і які не мають там, справді, належних умов для проживання. Дякую.
Дякую. Пушкаренко Арсеній Михайлович.
Шановний головуючий, шановні колеги, дорогі українці, цією весною на Поліссі розігралася трагічна ситуація, і ті пожежі, які відбулися в Київській області в зоні відчуження, ті пожежі, які відбулися в Древлянському заповіднику в Народницькому районі, в Овруцькому районі, в Олевському районі, в Лугинському районі, це страшна трагедія, бо вигоріло десятки тисяч гектарів лісу. Ми втратили дуже багато дерев. Ми втратили дуже багато тварин. І, на жаль, така наша політична традиція, ну, така традиція в нашій державі, що, поки не стається біда, ми на ту чи іншу галузь не звертаємо уваги. Нікому не було 30 років діла до лісного господарства. Так само, як до російської агресії не було нікому діла до армії, так само, як до коронавірусу у нас медицина була на другому, на третьому, на п’ятому місці, так само і з лісним господарством. Тому ця трагедія, яка відбулася на Поліссі цією весною, це для нас всіх гарний привід накінець-то розібратися з ситуацією, яка відбувається в лісному господарстві. Ви знаєте, що за ініціативи голови Комітету з питань екологічної політики Олега Бондаренка, я також співавтор цього закону, ми всі разом з вами посилили відповідальність за підпал сухої трави і за підпал в лісах, в степу. Тому що у нас, що не весна, що не осінь, то у нас люди палять, палять і палять. І мотивацію складно зрозуміти. Тепер нас чекає законопроект 2379 про національну інвентаризацію лісів, також ініційований профільним комітетом. І ми повинні прийняти цей законопроект. Готується також Закон про посилення захисту лісів і запобігання пожеж там. Яка ситуація взагалі у нас сьогодні в лісах. Я як людина, яка закріплена за північними районами Житомирщини, об’їхав всі ці пожежі, був на всіх цих пожежах, і на Великдень був на цих пожежах і бачив, що відбувається. Протипожежні смуги, на жаль, дуже часто робились 5-10 років, тому і не відповідають протипожежній безпеці. Протипожежні водойми, вибачте, захаращені. І коли пожежники приїжджають, їм елементарно нема де брати в лісі воду. Надзвичайно складний комплекс проблем. Тому сьогодні ці законопроекти, про які я сказав. Сьогодні між екологічним комітетом і Комітетом з правоохоронної діяльності готується спеціальна робоча група і всі депутати будуть долучені. Ми повинні не просто вивчити проблематику. Ми повинні на рівні законодавців, а далі на рівні профільного міністерства, профільних державних агентств вирішити цю проблему. Тому що клімат змінюється. І з кожним роком ситуація в лісах буде погіршуватися, якщо ми з вами сьогодні не будемо вживати відповідних заходів. Дякую.
Геращенко Ірина Володимирівна. Софія Романівна Федина.
Сьогодні у нас рівно рік повноважень Президента Зеленського, відколи він отримав усю повноту влади, щоб змінювати державу. Тому треба підвести підсумки. Ви знаєте, ще рік тому я мала честь жити у державі, яка не тільки дала відсіч "московській орді" – одній із найпотужніших військових потуг у світі, але й в державі, яка боролася щохвилини, щодня не тільки за територіальну цілісність і суверенітет, але за свою історію, мову, віру, армію, пісню, книгу і відвойовувала своє законне місце, українське місце серед світових держав. Сьогодні я маю прикрість бачити державу, яка капітулює, причому капітулює по всіх фронтах. І однією з причин цього всього є те, що Президент себе поставив не на місце борця, а на місце потерпілого. Це проявилося 7 листопада 2019 року, коли він написав заяву, в якій визнав себе потерпілим від моїх слів, що на передовій стріляють. А я вам скажу: так, стріляють, стріляють, тому що сьогодні 10 разів порушили режими тиші, а в тому Оріховому, що біля Золотого, там, де не стріляють, випустили 38 мін по позиціях наших військовослужбовців. І суть не в моїй справі, а саме от в феномені потерпілості, бо потерпілий не може боронитися, потерпілий буде шукати шляхи відступу найвигідніші для себе, а не для держави. Такому потерпілому не потрібна армія, бо вона не дає відступати, армія, яка провокує почуття провини, оскільки потерпілий не йде служити, в той час коли десятки тисяч українських хлопців і дівчат добровольцями пішли боронити свою українську державу. Потерпілому навіть не треба шукати вирішення проблеми, він просто призначає винних, і винними за дивним збігом обставин виявляються не корупціонери, олігархи, вбивці майданівців, а винними призначаються всі ті, хто 5 попередніх років боролися за українську державу, зокрема мої колеги Тетяна Чорновол, Володимир В’ятрович і п’ятий Президент України Петро Порошенко, який 5 років бився за майбутнє цієї держави. Потерпілому не треба особистості, йому треба комфортні люди. Тому ми маємо тотальну "кварталізацію" держави, і ми маємо. навіть на прес-конференцію не пускають журналістів. Для потерпілого важливіша особиста образа, його не цікавить інтерес держави. Потерпілий не здатний приймати вольові рішення, бо вони складні, і тому за нього ці рішення приймають інші. Тому зараз Президентові України потрібно визначитися, чи він потерпілий, чи Президент України, бо, нагадаю, моя Україна і мій український народ не є потерпілими, і ми будемо боротися за цю державу, а потерпілі залишаються на узбіччі історії, тому ми тримаємо бій, подобається це потерпілому чи ні. Слава Україні!
Іонова Марія Миколаївна.
Шановна президія, шановні колеги, шановний український народе! Дійсно, сьогодні рік президенства Зеленського. Я сьогодні хотіла би проговорити про його міжнародну політику. А оце таких 20 міжнародних кроків Зеленського до прірви. Країну оббріхують і затягують до Радянського Союзу. Ми бачимо, що у нас новий Радянський Союз, руйнуючи саме досягнення Президента Зеленського. Зеленський взяв курс, знаєте, на замирення агресора, на втілення російського сценарію саме припинення війни, і підписання, затвердження формули Штайнмайєра саме у кремлівському виконанні. Консультативна рада означає, що визнання терористів "ЛНР", "ДНР" як самостійних суб’єкт переговорів, політика односторонніх поступок та зведення переговорного процесу у нормандському форматі виключно до визначення ділянок розведення військ, вона призвела, завершилася очікуваною політичною невдачею. Тому що ми втратили основні вогневі точки, збільшилась кількість поранених і загиблих, диверсій, обстрілів, внаслідок цього - збільшення загиблих і поранених. Це і є мирні ініціативи Зеленського? Політика стримування вогню - ось це є політика Зеленського. Єдиний результат - дійсно звільнення декількох наших заручників. Але кого ми віддали? Кого ми звільнили? Ми звільнили вбивць, терористів з Харкова, Одеси, Маріуполя. Ми віддали єдиного співучасника злочину МН17 Цемаха. Ми віддали бійців "Беркута", які звинувачувались у розстрілах на Майдані. Я хотіла би сказати, що ігноруються абсолютно проблеми примусової паспортизації росіян на території Криму і на тимчасово окупованому Донбасі. Але в той же час Президент України Зеленський вносить законопроект про подвійне громадянство, а це відкриває шлях до легалізації цих російських паспортів в окупованому Криму і на Донбасі. Заради проведення зустрічі в нормандському форматі команда Зеленського відмовилася від розгляду та затвердження санкцій проти фізичних, юридичних осіб Російської Федерації, відповідальних за роздачу російських паспортів. А чи ведеться активна боротьба за відновлення і за звільнення Криму? Були проігноровані незаконні місцеві вибори в окупованому Криму в 2019 році. Вперше з 2014 року уряд Зеленського не застосував санкцій проти посадових осіб окупаційної влади, адміністрацій та діячів російських політичних партій, які взяли участь у так званих виборах. Але ми ж чуємо від уст Прем’єра діючого, який другий тимчасовий уряд Зеленського, що можливе відновлення водопостачання саме окупантам. Фактично припинився переговорний процес із звільнення з російських в’язниць кримських татар-українців. Фактичне припинення європейської, євроатлантичної інтеграції, повернення. Повертаючись до законопроекту Зеленського про громадянство, це реально може позбавити Україну безвізового режиму з Європою. Таким чином, Зеленський і його команда вона руйнує всі досягнення 2014-2019 року, які так важко нам вдавалося нашою командою робити. Наступне – це імпорт електроенергії з Росії, яка не постачалась з 2015 року. Президент Зеленський через свій непрофесіоналізм став фігурантом імпічментного скандалу в США. Він допустив дуже.
Народна депутатка Соломія Анатоліївна Бобровська, фракція політичної партії "Голос", будь ласка.
Осадчук Андрій, прошу слово передати.
Будь ласка, Андрій Осадчук. Будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги. Сьогодні у нас в порядку денному серед іншого є питання перерозподілу повноважень Державного бюро розслідувань. Я хотів просто нагадати деякі обставини, і щоб ми розуміли, де ми знаходимося з цим фундаментальним правоохоронним органом. В минулому році ми проголосували дуже крихку модель управління Державним бюро розслідувань. На час проведення конкурсу ми надали можливість Президенту України призначити т.в.о., який мав би в своїх руках тримати цей орган до завершення конкурсу. На жаль, так сталося, що т.в.о. евакуювалася з цієї ролі на більш цікаву посаду Генерального прокурора, і ми опинилися в ситуації, коли Державним бюро розслідувань фактично керують два заступники, які і були призначені тимчасово виконуючими обов’язки. Тут є ціла низка проблем. По-перше, ми розуміємо, що Президент України в принципі і не мав повноважень призначати т.в.о., але ми з цим погодилися, щоб якось врятувати цю інституцію. Але т.в.о. призначила двох заступників, і нічого кращого не придумала, як один із заступників є адвокатом Януковича і в нього є конфлікт інтересу. І це не мої слова, це визнало Національне агентство запобігання корупції. У нього є потенційний конфлікт інтересів щодо справ Майдану. І зараз у нас ще більш цікава ситуація: законом передбачена можливість заміни директора у випадку його відставки чи відсутності, директора, а не т.в.о., тобто процедури замінити т.в.о. взагалі немає. Але зараз заступники фактично підміняють т.в.о., але так, як у Бабікова є конфлікт інтересу, фактичним виконуючим обов’язки став пан Соколов. Але в законі написано, що заступники не можуть виконувати обов’язки довше чим 60 днів. І зараз сплив вже термін 60 днів, упродовж якого пан Соколов виконував обов’язки голови. Але в законі написано, що заступники почергово повинні заміняти один одного, поки не буде завершено конкурс. Вчора ми провалили з вами формування конкурсної комісії. Коли буде проведено конкурс, невідомо. І зараз формально замінити Соколова має Бабіков, але він не може його замінити, бо в нього конфлікт інтересів. Це повний юридичний колапс. Я до того, що ми втрачаємо ДБР. У нас немає управління ДБР. І тому зараз розглядати будь-які законопроекти щодо розширення повноважень ДБР або зміни підсудності є абсурдним. Ми маємо розібратися з цією правоохоронною структурою, щоб її врятувати, провести легальний конкурс, і тільки потім повертатися до питань його повноважень. Дякую.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Перебийніс Максим Вікторович, фракція політичної партії "Слуга народу". Так, дякую. Ми завершили виступи народних депутатів України. Переходимо далі.
Шановні народні депутати, час для обговорення вичерпаний. Будь ласка, підготуйтеся до нашої роботи, запросіть народних депутатів до зали. Шановні колеги, а в мене прохання. Я хотів би запросити до себе голів депутатських фракцій та груп. Зараз тут провести коротку нараду з приводу питань порядку денного. На 10 хвилин, будь ласка, якщо можливо. Але прохання народних депутатів не розходитися.
Шановні колеги, будь ласка, повертаємося до нашої роботи. Перш за все звертаюсь до голови регламентного комітету Кальченка Сергія Віталійовича. Та, шановні члени комітету, будь ласка, необхідно буде провести засідання регламентного комітету о 12 годині дня, тобто під час перерви з 12-ї до 12:30. Шановні колеги, будь ласка, підготуйтесь до нашої роботи.
Шановні колеги, приготуйтесь, будь ласка, до голосування. У нашому проекті порядку денного стоїть перше питання: проект Постанови про внесення змін до порядку денного третьої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання (реєстраційний номер проекту 2835-9). Готові голосувати? Шановні колеги, готові до голосування? Ще раз повторю, що ставлю на голосування проект Постанови про внесення змін до порядку денного третьої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання (реєстраційний номер 2835-9). Ставиться за основу і в цілому. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:01:55]] За-236 Рішення прийнято. Дякую.
По фракціям покажіть, будь ласка. Шановні колеги, переходимо до наступного питання порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Службу безпеки України" щодо удосконалення організаційно-правових засад діяльності Служби безпеки України (нова редакція) (реєстраційні номери 3196, 3196-1). Пропонується застосувати процедуру ad hoc щодо розгляду цього питання на пленарному засіданні. Необхідно 226 голосів підтримки народних депутатів. Нагадую, що пропозиція комітету – направити до комітету для підготовки на повторне друге читання цього законопроекту. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати за застосування процедури ad hoc. [[11:02:59]] За-257 Рішення прийнято. Пропонується застосувати скорочене обговорення цього законопроекту. Прошу підтримати та проголосувати. За скороченою процедурою. [[11:03:23]] За-245 Рішення прийнято. Шановні колеги, скажіть, будь ласка, чи необхідно обговорення з урахуванням. Необхідне. Тоді слово для доповіді надається представнику Президента України у Верховній Раді України Стефанчуку Руслану Олексійовичу.
Вельмишановний Голово, шановні народні депутати України! Однією з обіцянок Президента України Володимира Зеленського було перезапуск Служби безпеки України. І на підставі цього був напрацьований новий законопроект, що стосується нової редакції Служби безпеки України. В ньому по абсолютно новим європейським підходам викладені питання, які стосуються статусу, завдань, функцій, мети, розкриття ключових понять, оптимізації організації штатної структури СБУ, унормування питання заміщення посад і цілий ряд іншого. Водночас, за результатами обговорення в комітеті, комітет дійшов висновку щодо необхідності направлення на повторне перше читання. Тому, в принципі ми просимо підтримати рішення комітету і направити на повторне перше читання. Дякую.
Слово для доповіді надається народному депутату України Устіновій Олександрі Юріївні. Не наполягає на виступі?
Шановні колеги, той законопроект, який був запропонований Президентом і зараз доопрацьовується в комітеті, мало має спільного зі словом "реформа", а тим паче реформа Служби безпеки України. На жаль, в цьому законопроекті не передбачається ліквідація корупційних департаментів СБУ, давайте говорити відверто. Це те, що обіцяв Президент і обіцяли ви, коли йшли на вибори. Там не передбачається ліквідація контррозвідки в економіці, це ті олігархи в Службі безпеки, які зараз "кошмарять" весь бізнес і їздять на лакшері машинах, і зараз зробили ще і так, що самі не повинні декларуватися. До речі, вам доведеться подавати декларацію 1 числа, і якщо цей законопроект буде ухвалений до 1 числа, то Служба безпеки України і її керівництво, і всі ті, хто займаються, якраз оці олігархи, контррозвідкою, не повинні будуть подавати свої декларації і ви цього не побачите. В моєму законопроекті, який пропонується натомість, передбачається ліквідація корупційних департаментів, передбачається ліквідація так званого антикорупційного департаменту та Департаменту по боротьбі з організованою злочинністю, який ми знаємо, чим займався і який бізнес "кришував". Передбачається ліквідація контррозвідки в економіці, передбачається, що Служба безпеки України буде подавати декларації, і тим паче керівництво, які є публічними і які повинні подавати декларацію. Також ми всі знаємо, що Служба безпеки України у нас в декілька разів більша, ніж будь-яка спецслужба світу. Тому нам потрібно зменшувати цю кількість, але підвищувати якість. На жаль, в тому законопроекті, який ми бачимо, Президента, цього не передбачається. Нам розказують, що будуть зменшувати кількість за рахунок того, що виведуть санаторій і тих, хто в них працюють, із-під відомства СБУ, і таким чином зменшать кількість. Вибачте, це профанація, а не реформа. Ви, до речі, знаєте, що в СБУ є свої окремі клініки, санаторії, і ці всі люди теж є працівниками Служби безпеки України. І потрібно зменшувати чисельність не за рахунок цих осіб, а за рахунок тих, хто "кошмарить" бізнес і.
Дякую. Слово для співдоповіді надається заступнику голови Комітету з питань національної безпеки, оборони та розвідки Безуглій Мар’яні Володимирівні.
Панове, реформа Служби безпеки України є вимогою часу та життєво необхідною для нашої країни, як для того, щоб протистояти умовам збройної агресії, так і подальшої інтеграції України до північноатлантичної безпекової спільноти. Президентом України ініційовано процес реформування спеціальних і розвідувальних органів держави. Це був один із перших кроків на посаді. Напрацювання, які накопичувалися роками по цій тематиці, але, на жаль, не були реалізовані в законодавстві, незважаючи на колосальні виклики і загрози державній безпеці, були переглянуті та визначено алгоритм спільної роботи відомств, Офісу Президента та парламенту. Перший етап – перегляд проектів та надання їх до парламенту. Другий етап – доопрацювання в профільному комітеті консолідованих пакетів змін, перезавантаження спеціальних і розвідувальних органів держави. Поданий Президентом України проект Закону за реєстраційним номером 3196 спрямовано на підвищення інституційної спроможності Служби безпеки України. Та зауважу, що Головне науково-експертне управління та профільний комітет, проаналізувавши версію, висловили щодо нього ряд істотних зауважень і пропозицій, та вважає, що законопроект потребує подальшого доопрацювання. Зокрема, з огляду на кількість законодавчих ініціатив і на важливість процесу для державної безпеки, на базі комітету зроблено групу, яка наразі доопрацьовує законопроект. Отже, комітет, розглянувши законопроект за реєстраційним номером 3196, рекомендує за результатами розгляду в першому читанні направити проект до головного комітету для підготовки на повторне перше читання. Дякую.
Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти по фракціям. Павленко Ростислав. Геращенко Ірина Володимирівна.
Шановні українці, реформа Служби безпеки України є ключовою реформою безпекового сектору України. І як все, що робить Зеленський, цей закон написано бездарно, що навіть Представник Президента в парламенті вже вкотре просить забрати його на перше читання. Сьогодні в Україні існує дві служби безпеки. Одна – це герої, які на фронті захищають країну. І друга – це економічний блок, який захищає владу, збирає папочки на опозицію, а також "кошмарить" бізнес. Що дуже важливо було закласти в законопроект, де тільки назва, як це, звичайно, йде у Зеленського, йде про реформу СБУ, а всередині залишається абсолютна радянська система, яка не приводить нашу спецслужбу до стандартів спецслужб країн-членів НАТО, як це треба зробити. Дуже важливо насправді деполітизація спеціальної служби. Друге – це посилення реального парламентського контролю над спецслужбою і створення спеціального Комітету з питань розвідки, як ми це і говорили ще на початку цієї каденції. Третє, дуже важливе, це інша кадрова політика, тому що, дійсно, я хочу нагадати, що сьогодні в спецслужбі є справжні герої, які першими пішли в 2014 році на фронт, які першими проводили спеціальні операції по захисту територіальної цілісності і суверенітету України і якими ми пишаємося, але чомусь вони і залишаються там на фронті без можливостей кадрового росту. Насправді дуже важливо сьогодні, щоб ця реформа Служби безпеки України привела до деекономізації спеціальної служби, її деполітизації, щоб спецслужба відмовилась від цього збирання папочек на опозицію і "кошмарення" бізнесу і зайнялася нарешті виключно захистом національних інтересів України. І чекаємо від спецслужби реакції на останні так звані спецоперації Гордона, коли у нас невідомо хто говорить, що це він, а не спецслужби збирають докази щодо терористів і колаборантів для Гааги. Ось цим має.
Юрчишин Ярослав Романович.
Прошу передати Роману Костенко.
Вибачте, кому?
Шановні колеги, ще раз хочу наголосити про реформу Служби безпеки. Ми уже 28 років говоримо про те, що потрібно проводити реформу, і тільки в 2004 році ми прийшли до того, що забрали в Служби безпеки Службу зовнішньої розвідки. Але зараз все йде до того, щоб повернути її назад і повернутись буквально до того часу, коли ми тільки говорили про реформу. Тому це один із аспектів. Служба безпеки зараз має ряд повноважень, таких як контррозвідувальне проникнення, правоохоронну функцію, слідчу функцію, має свої місця, в яких утримуються підслідні, тобто у них є повний замкнутий цикл, який може людину від початку розробити і до кінця посадити в тюрму. Тільки судів не вистачає, але за допомогою якихось корупційних схем вони і там мають свій вплив. Тому ці повноваження у них потрібно забрати і зробити сучасну спецслужбу. Повністю розділити повноваження і не дублювати їх іншими спецслужбами. Це завдання на даний час нашого парламенту. Ми повинні це зробити, а то ще 20 років будемо про це тільки говорити. Дякую.
Дякую. Народний депутат Бужанський Максим Аркадійович, фракція політичної партії "Слуга народу".
Шановні колеги, я рад підтримати, повністю підтримати шановну Ірину Геращенко. Так, Служба безпеки України не повинна займатись економікою. Вона повинна займатись питаннями державної зради. Як вам всім відомо, вчора були оприлюдненні плівки з розмовами колишнього Президента України Петра Порошенка – до речі, чого ви не у в’язниці? - з Джо Байденом. Генеральна прокуратура України знайшла підстави для порушення кримінальних справ з державної зради. Тому я наполягаю, що ми повинні повернути цей Закон про реформу СБУ на доопрацювання, та зробити його таким, щоб зрадники були у в’язницях. Голосуємо за повернення на доопрацювання. Дякую.
Дякую. Слово надається. Шановні колеги, репліка дається тоді, відповідно до Регламенту, коли є, скажімо так, порушення якихось ваших прав, чи наклеп, чи образа. А коли це форма звернення. Друзі, давайте я спочатку дам Миколі Леонідовичу Скорику, а зараз подивимося Регламент. Добре? Слово надається Миколі Леонідовичу Скорику, народному депутату фракції політичної партії "Опозиційна платформа – За життя". Будь ласка.
Прошу передати слово депутату Бурмічу.
Будь ласка, депутат Бурміч.
Шановні колеги, 18 лютого 2020 року був зареєстрований законопроект про Службу безпеки за номером 3080. Пройшло 14 днів, ніхто ніяких подібних законопроектів не реєстрував. Зареєстрували з порушенням цей закон, який називають пропрезидентський - в порушення Регламенту, в порушення чинного законодавства, його взагалі не потрібно розглядати. Далі. Аналізуючи все-таки його, який є, хочу сказати. Перше: він не відповідає Конституції, він не відповідає Закону про національну безпеку, який був прийнятий ще у 2018 році. Цей закон нищить функціональність і приведе до того, що Служба безпеки втратить і джерела надходження інформації, фахівців, і ми повторимо той подвиг, який зробили при реформуванні Генеральної прокуратури, де не українські фахівці з цього питання займалися реформою, а невідомо хто і невідомо звідки, де сьогодні в прокуратурі не хватає 2 тисячі прокурорів і звільнялися кращі. Якщо цей закон буде все-таки проштовхнуто в такому вигляді, в якому він є, ми втратимо і Службу безпеки. Але є і позитивні моменти, це те, що створена робоча група, до якої долучені і працівники Служби безпеки, і інші, і я теж в ній приймаю участь. І я сподіваюсь, якщо він буде відправлений на доопрацювання, то робочій групі все-таки вдасться зберегти суверенітет, зберегти дієву спецслужбу для того, щоб вона працювала в тих умовах, які сьогодні є, і протистояла тим.
Репліка – Ірина Геращенко, будь ласка.
Шановні колеги, дуже цікаво зараз спостерігати, як в цій сесійній залі вибухають "консерви Кремля". І, власне, дуже би хотілось, щоби зараз, під час, коли в Сполучених Штатах стартує виборча кампанія, в першу чергу партія влади усвідомлювала свою високу відповідальність за стратегічні взаємини з нашим стратегічним партнером і зробила все для того, щоб не була зруйнована двопартійна підтримка України з боку Сполучених Штатів Америки. Це мета Кремля і Росії зараз – залишити Україну сам-на-сам, сам-на-сам з Російською Федерацією. І якщо влада так активно цьому підігрує через провокації, певні дії і таке інше, це дуже показово. Я закликаю колег дуже відповідально ставитися до зовнішньої політики, яку Президент Зеленський, на жаль, провалив, і не дати жодного шансу, жодної провокації, дії, плівці, фальсифікації зруйнувати нашу підтримку стратегічних партнерів. Дякую.
Дякую. Вельможний Сергій Анатолійович. Після. Почекайте хвилинку! Ще є бажаючі виступити? Немає. Після цього переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Включіть, будь ласка, мікрофон Вельможному.
Депутатська група "Довіра" підтримує рішення направити законопроект до головного комітету для підготовки на повторне перше читання. Ми вважаємо, що законопроект не те що недосконалий, а несе чимало негативних моментів. Наприклад, скорочення чисельності СБУ більш ніж на 50 відсотків, заміна службовців СБУ на невійськові кадри, що в умовах особливого періоду не є доцільним. Доцільність повного позбавлення СБУ повноважень щодо досудового слідства потребує додаткового вивчення, в тому числі з урахуванням стандартів Ради Європи. Деякі положення законопроекту потребують узгодження з конституційними приписами та чинними законодавчими актами. Просимо колег у залі звернути увагу на ці зауваження та не підтримувати цей законопроект. У такому вигляді він не може бути прийнятий, адже потребує серйозного доопрацювання. Сергій Вельможний, Луганщина, депутатська група "Довіра". Дякую.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до голосування. Будь ласка, підготуйтесь та займіть свої місця. Ставлю на голосування пропозицію про направлення до комітету для підготовки на повторне перше читання проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Службу безпеки України" щодо удосконалення організаційно-правових засад діяльності Служби безпеки України (реєстраційний номер 3196). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:21:37]] За-287 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Регламенту Верховної Ради України щодо особливої процедури розгляду законопроектів у другому читанні (реєстраційні номери 3415, 3415-1). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:22:15]] За-271 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається голові підкомітету Комітету Верховної Ради України з питань. заступнику. голові підкомітету Комітету Верховної Ради України з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Фролову Павлу Валерійовичу.
Доброго дня, шановні колеги! Цей проект знову про проблеми поправочного спаму. Шістнадцятого квітня цього року ми вирішили цю проблему шляхом прийняття Закону 1043. Ми прийняли цю процедуру, запровадили спеціальну процедуру, ця процедура не ідеальна, і сьогодні ми пропонуємо вдосконалити процедуру боротьбу з поправочним спамом, а саме: пропонуємо встановити нижню межу застосування цієї процедури – підняти з 500 до 1000 поправок. Пропонуємо відповідно до політичних домовленостей застосувати цю процедуру тільки на період карантину плюс 30 днів і розширити суттєво право законодавчої ініціативи депутата, а саме: кожен народний депутат за умови запровадження Верховною Радою цієї процедури буде мати право в цій спецпроцедурі запропонувати обговорити і підтримати кожну поправку до кожної статті або до кожного пункту проекту, прийнятого в першому читанні. Я ще і від комітету доповідач, тому я коротко скажу, що Комітет з питань Регламенту на своєму засіданні запропонував прийняти цей проект 3415 за основу та в цілому. Якщо в цілому, то з урахуванням уточненої редакції "Прикінцевих положень", яка більш чітко врегульовує питання терміновості дій цього закону. І альтернативний проект 3415-1 Регламентний комітет запропонував відхилити. Дякую за увагу.
Дякую. Слово для доповіді надається народному депутату України Батенку Тарасу Івановичу.
Шановні колеги, як ми пам’ятаємо, 16 квітня цього року Верховна Рада на позачерговому засіданні прийняла. внесла зміни до Регламенту Верховної Ради України начебто щодо протидії зловживання прав народних депутатів України, а фактично обмежуючи наші з вами права. І цей закон однозначно, на думку депутатської групи "За майбутнє", обмежує і порушує статтю 93 Конституції України, відповідно до якої народним депутатам належить право законодавчої ініціативи, яке у тому числі полягає в можливості подавати і відстоювати в необмеженій кількості свої правки і пропозиції до проектів законів України. Цей закон і про права більшості, і про права меншості, в цілому – про наші з вами права, які потураються. Законопроект 3415 є спробою пом’якшити антиконституційність прийнятих нещодавно змін до Регламенту Верховної Ради України. Більше того, цей законопроект, замість запровадження тимчасового характеру дії антиконституційних змін до Регламенту Верховної Ради, на тимчасовій основі вносить у них певні послаблення, які не усувають антиконституційного характеру таких дій. Ми говоримо про те, що ми вносимо ці зміни на період карантину плюс 30 днів, але при тім карантину у Верховній Раді немає, ми працюємо в режимі пленарних засідань. Таким чином, норми щодо порушення конституційних прав народних депутатів як суб’єктів законодавчої ініціативи продовжують дію і надалі з нетривалим послабленням антиконституційних таких норм. На противагу таким антиконституційним нормам пропонований нами альтернативний законопроект передбачає вилучення нещодавно прийнятих змін до Регламенту Верховної Ради України, ми не вигадуємо колеса. І проблема в тому, що ми, крім усього, ще й підготували конституційне подання в Конституційний Суд України, де просимо розглянути Конституційний Суд про відповідність Конституції прийнятих змін до Регламенту Верховної Ради України. Друзі, даний законопроект дозволить відновити конституційні права народних депутатів України як суб’єктів права законодавчої ініціативи. Тому я закликаю парламент підтримати законопроект 3415-1. Дякую.
Дякую. Необхідне обговорення? Можемо голосувати? Шановні колеги, тоді підготуйтесь, будь ласка, до голосування, запросіть народних депутатів до зали. Комітет запропонував прийняти цей законопроект за основу та в цілому, але я бачу позиції і чув позиції різних депутатських фракцій і груп, тому ми ставимо його за основу. Правильно? Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Регламенту Верховної Ради України щодо особливої процедури розгляду законопроектів у другому читанні (реєстраційний номер 3415). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:27:53]] За-292 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного. Покажіть, будь ласка, по фракціям. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування" щодо удосконалення пенсійного забезпечення з пропозиціями Президента від 31.01.2015 року. Слово для доповіді має заступник міністра соціальної політики Музиченко Віталій Володимирович.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, комітет на своєму засіданні ще 29 листопада розглянув пропозиції екс-президента України до прийнятого Верховною Радою України 14 січня закону, зазначеного паном Разумковим, щодо удосконалення пенсійного забезпечення. Пункт 2 розділу І закону передбачає продовження до 1 січня 2022 року права виходу на пенсію жінок після досягнення 50-річного віку. Президент України 2014-2019 років пропонував пункт 2 розділу І закону виключити, враховуючи дефіцит бюджету Пенсійного фонду України, однак Верховна Рада України попереднього скликання не прийняла рішення щодо пропозиції екс-президента. Хочу наголосити, що на сьогодні за розрахунками Міністерства соціальної політики і Пенсійного фонду необхідно від 12 до 34 мільярдів гривень на рік на реалізацію цієї норми. Необхідно також зазначити, що є ще норма, це пункт 1 розділу І закону, яка втратила свою актуальність у зв’язку з тим, що у 16-му році були внесені зміни до 40 статті Закону "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування", відповідно до яких пенсіонерам передбачена можливість подавати довідку без обмеження термінів, хоча ця норма передбачає обмеження таких термінів. З урахуванням зазначеного комітет вивчив обґрунтованість пропозицій екс-президента України і пропонує схвалити порівняльну таблицю з урахуванням пропозицій Президента України. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради висловило сумнів щодо очікуваної економії бюджетних коштів. Враховуючи результати розгляду комітетом, комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді підтримати пропозиції екс-президента та відхилити закон в цілому, так, як це мала зробити попередня Рада. Дякую. Прошу народних депутатів підтримати рішення комітету.
Шановні колеги, підготуйтесь до голосування. Я думаю, що можемо проголосувати одразу. Правильно? Шановні колеги, будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію підтримати пропозицію Президента України і відхилити Закон України "Про внесення змін до Закону України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування" щодо удосконалення пенсійного забезпечення", з пропозиціями Президента від 31.01.2015 року (реєстраційний номер 0972). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:31:48]] За-264 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Шановні колеги, надійшла заява від двох фракцій про перерву з заміною на виступ. Слово надається Качурі Олександру Анатолійовичу. "Довіра" і "Слуга народу".
Олександр Качура, фракція "Слуга народу". Ви знаєте, дорогі колеги, дорогі українці, нас вчора і всіх просто сколихнула та новина, яка була оприлюднена одним з наших народних депутатів, представником цього парламентського скликання Деркачем. Ми просто шоковані тією інформацією, яка оприлюднена. Попередній аналіз уже дав знати. І Генеральна прокуратура вже виконала всій обов’язок - і внесла до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочала кримінальне провадження за статтею 111 Кримінального кодексу України – це "Державна зрада" і статтею 364 – це "Зловживання службовим становищем". На жаль, сьогодні немає фігуранта, сьогодні Петро Олексійович не знайшов часу для того, щоб прийти до парламенту і пояснити, що саме відбувалось в цих розмовах. Але ми однозначно будемо стояти на позиціях того, щоб розслідування відбувалось максимально об’єктивно. І, знаєте, зараз вже не треба, як раніше, правоохоронним органам ходити на Банкову і погоджувати якісь процесуальні дії. Не треба судам звітувати, які рішення будуть виноситись. Ми розвантажили Державне бюро розслідувань і реформували його. Ми реформували Генеральну прокуратуру. Ми дали можливість Вищому антикорупційному суду розглядати справи по топ-корупціонерам. І ми будемо наполягати на тому, щоб в Україні настала справедливість. Зараз цього вимагають всі українці. І саме тому разом з колегами ми створюємо Тимчасову слідчу комісію по розслідуванню тих фактів, які були оприлюднені. [[Оплески]] Розмови з Джо Байденом, розмови з Джоном Керрі, та інформація, яку оприлюднив Роберт Джуліані, – це абсолютно кричущі факти злочинної діяльності. І ми будемо робити все для того, щоб по цим всім справам була проведена незалежна правова оцінка і по всім справам була поставлена крапка. Це те, що ми йшли на вибори. Це те, на чому ми будемо стояти. Ми реалізуємо запит на справедливість. І ми зробимо так, щоб закон був один для всіх: і для попередніх президентів, і для депутатів, і для кожного громадянина. Тому що у нас в Україні рівні права для всіх. І однозначно ті факти, які у нас будуть в рамках Тимчасової слідчої комісії, ми їх надамо правоохоронним органам. І суд винесе рішення по цим справам. Дякую.
Надійшла заява від двох фракцій з заміною на виступ – "Голос" і "Європейська солідарність".
Раби, підніжки, грязь Кремля - тільки така асоціація виникає з людиною, яка представляє "Український вибір". Так-так, "Слуги народу" наповнені ефесбешними консервами з "Українського вибору". Нам цікаво, кого сьогодні запрошують на цю трибуну: Байдена? Байден виступав з трибуни Верховної Ради України як представник країни стратегічного партнера в той час, коли Україна сам-на-сам могла залишитися з Російською Федерацією, яка до того відшматувала частину української території. І ми пишаємося тим, що наша політична команда попередні 5 років зробила все для того, щоб сформувати антипутінську коаліцію, для того, щоб об’єднати не тільки Сполучені Штати, а і Канаду, країни Європейського Союзу, для надання Україні допомоги, щоб Україна не опинилася в стані дефолту. Сьогодні, коли Зеленський, річницю котрого, чи роковини, ви так радісно, по-ефесбешному святкуєте чи вшановуєте, зробив все для того, щоб вляпатися вже в історію зі скандалом в Сполучених Штатах Америки. І мені здається, що сьогодні опозиція більше допомагає Президентові Зеленському, тому що він є сьогодні Президентом України, зберегти двопартійну підтримку нашого стратегічного партнера. Без двопартійної підтримки нашого стратегічного партнера Україна залишиться сам-на-сам з Російською Федерацією. Я хочу нагадати, ще рік тому Зеленський обіцяв українському народу розширити нормандський формат за рахунок Сполучених Штатів Америки і Великої Британії. На сьогодні ми бачимо, що робиться все для того, щоб Україна взагалі стала токсичною. Токсичною в згадках будь-де: в європейських столицях світу, в Канаді чи в Америці. Всі ці ігрища, вони добре закінчаться для ось цих от ефесбешних консерв з "Українського вибору", які тут солодко співали тільки що з цієї трибуни. Але це буде дуже важка, дуже важка історія для Президента Зеленського, і, на жаль, для України. Тому що сьогодні Україна в усіх світових медіа виникає тільки у випадку не агресії Російської Федерації, не анексії Криму, не крадіжки Донбасу, не порушення прав кримських татар, а ви не спромоглися поставити навіть заяву про те, що у нас роковини депортації кримських татар. Не проблеми з тим, що відбувається з вбивством українців щодня, не порушенням Росією нормандського формату, а тільки скандали, скандали, скандали, куди ви їх втягуєте. І це ваша відповідальність перед українським народом!
Переходимо до наступного питання порядку денного. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Земельного кодексу України щодо приватизації земель державних і комунальних сільськогосподарського підприємств, установ та організацій (реєстраційні номери 3012, 3012-1). Шановні колеги, давайте читати, а потім казати: ганьба чи ні. Там написано: направити до комітету для підготовки на повторне перше читання. Шановні колеги, пропоную. Нам необхідно включити це питання до порядку денного. Для цього необхідно 226 голосів. Прошу підтримати та проголосувати. Готові голосувати? [[Шум у залі]] Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:40:38]] За-252 Рішення прийнято. Пропонується застосувати процедуру ad hoc щодо розгляду та прийняття рішення на цьому пленарному засіданні. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:40:59]] За-248 Рішення прийнято. Пропонується застосувати процедуру скороченого обговорення під час розгляду цього законопроекту. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:41:23]] За-241 Рішення прийнято. Шановні колеги, необхідно обговорення? Чи можемо одразу заслухати комітет? Комітет, позиція комітету. Голова Комітету з питань аграрної та земельної політики Сольський Микола Тарасович. Після цього переходимо до голосування. Будь ласка, не розходьтесь.
Шановні колеги, шановний головуючий, альтернативний законопроект 3012-1 спрямований на захист прав працівників державних і комунальних с/г підприємств, установ і організацій, які не реалізували своє право на одержання земельної частки (паю), у тому числі пенсіонерів цих підприємств, а також працівників соціальної сфери та учасників бойових дій, які не реалізували своє право на одержання земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства. Окремі положення цього законопроекту потребують узгодження із правовими нормами підписаного Президентом України Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо умов обігу земель сільськогосподарського призначення" від 31.03.2020 року, якими регламентовано, що продаж земельних ділянок сільськогосподарського призначення державної і комунальної власності забороняється. Зважаючи на зазначене, а також враховуючи зауваження з даного питання Головного науково-експертного управління, Комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді направити альтернативний законопроект до Комітету Верховної Ради України з питань аграрної та земельної політики для підготовки на повторне перше читання (це номер 3012-1), а законопроект номер 3020, поданий народним депутатом Міньком, відхилити. Прошу підтримати рішення комітету.
Дякую, Микола Тарасович. Шановні колеги, народний депутат Мінько Сергій Анатолійович, наполягає на виступі, як автор законопроекту основного, головного. Після цього переходимо до голосування.
Доброго дня, шановний пане Голово, шановна президія, шановні колеги! Сьогодні ми з вами розглядаємо дуже важливий для нашого суспільства законопроект, мета якого – встановлення справедливості в земельних відносинах. Через прогалини в існуючому законодавстві десятки років сотні тисяч наших громадян не мали можливості скористуватися конституційним правом і отримати свою частку землі - свій земельний пай. Подібна дискримінація є неприпустимою. До вашої уваги, наприклад, більшість мешканців села, працівників аграрних приватних підприємств вже давно отримали свій пай, який або самі обробляють, або здають в оренду, отримуючи гарантований суттєвий дохід. Але існує велика кількість людей, які десятки років не можуть скористатися своїм правом, у більшій степені - це пенсіонери, які би могли отримувати суттєву фінансову допомогу. Ці люди роками працювали на державних підприємствах аграрного сектору за мізерну заробітну платню, держава їм нічого не дала, крім принизливої пенсії. Помилку парламенту попередніх скликань треба виправляти. Сьогодні у нас є можливість забезпечити справедливість у земельних відносинах і довести до логічного кінця розпаювання державних земель. Я дякую за підтримку аграрного комітету ідеї розпаювання державних земель у виді альтернативного законопроекту, враховуючи, що у цих двох законопроектів є розбіжності і різні підходи. Також пропоную парламенту підтримати і відправити на доопрацювання в першому повторному читанні даний законопроект, аби врахувати висновки експертного середовища. Дякую за увагу.
Дякую, Сергій Анатолійович. Шановні колеги, у нас співпадає думка і автора законопроекту, і профільного комітету. Тому ставлю на голосування пропозицію про направлення до комітету для підготовки на повторне перше читання проект Закону про внесення змін до Земельного кодексу України щодо приватизації земель державних і комунальних сільськогосподарських підприємств, установ та організацій (реєстраційний номер 3012-1). Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:46:53]] За-315 Рішення прийнято. Дякую. Покажіть, будь ласка, по фракціям. Шановні колеги, наступне питання порядку денного – це проект Закону про ратифікацію Конвенції Ради Європи про доступ до офіційних документів (реєстраційний номер 0032). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:47:28]] За-281 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається заступнику міністра юстиції Коломієць Валерії Рудольфівні.
Шановні колеги, доброго дня! Народні депутати, хочу вам сьогодні запропонувати до голосування проект Закону України про ратифікацію Конвенції Ради Європи про доступ до офіційних документів. Що я хочу зазначити? В першу чергу, цю конвенцію було підписано аж у 2018 році, тобто вже пройшло досить багато часу, і насправді проблематично, що у нас багато міжнародних договорів отримують свою ратифікацію тільки зараз. Другий момент. Ми будемо десятою державою, яка ратифікує цю конвенцію, чим фактично вже надасть їй життя, оскільки після нашої ратифікації конвенція почне діяти. І з огляду на це я прошу підтримати даний законопроект, оскільки це буде гарним сигналом для наших міжнародних партнерів, і в першу чергу для Європейського Союзу. Дякую.
Дякую. Слово для співдоповіді надається голові Комітету з питань інтеграції України з Європейським Союзом Климпуш-Цинцадзе Іванні Орестівні.
Шановний пане Голово! Шановні колеги! Законопроект, дійсно, розроблений з метою виконання внутрішньодержавних процедур, які потрібні для набрання чинності цієї Конвенції Ради Європи про доступ до офіційних документів не тільки в Україні, а і взагалі. Тобто, якщо Україна ратифікує цю конвенцію, з десятою ратифікацією ми станемо тією державою, яка дасть взагалі життя цій конвенції. Мета її – це гарантування права громадськості на доступ за вимогою до офіційних документів, що знаходяться в розпорядженні державних органів. Що важливо? Україна при підписанні цієї конвенції зробила дві важливі заяви. Відповідно до пункту 2 статті 1 конвенції Україна заявляє, що визначення поняття "державні органи" також включає: органи законодавчої влади щодо їхніх інших функцій, органи судової влади щодо їхніх інших функцій, фізичні та юридичні особи в тій мірі, в якій вони виконують державні функції або управляють державними коштами відповідно до національного законодавства. І ще одна важлива заява, яку зробила Україна при підписанні цієї конвенції. України заявляє, що внаслідок збройної агресії Російської Федерації виконання Україною зобов’язань, передбачених конвенцією, на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях, Автономній Республіці Крим та місті Севастополі не гарантується до повного відновлення конституційного ладу України на цих територіях. Будь-які органи, їхні посадові особи та службові особи та тимчасово окупованих територіях у Донецькій і Луганській областях, АР Крим та місті Севастополі та їхня діяльність є незаконними, якщо ці органи або особи, створені, обрані чи призначені в порядку, не передбаченому Конституцією та законами України, а будь-які їхні акти і документи є недійсними і не створюють жодних правових наслідків. Прошу підтримати ратифікацію цієї конвенції і долучення України до ще одної засадничої демократичної норми Ради Європи. Дякую.
Дякую. Прошу записатись по фракціях: два – за, два – проти. Бондар Михайло Леонтійович.
Бондар Михайло, "Європейська солідарність". Ще раз, будь ласка, Іванці Климпуш-Цинцадзе передайте.
Не чую, вибачте. Климпуш-Цинцадзе Іванна Орестівна.
Колеги, ми від "Європейської солідарності" пропонуємо підтримати ратифікацію цієї конвенції, оскільки завжди дотримувалися своєю політичною силою саме засад демократичності, прозорості, свободи слова, доступу різних засобів масової інформації до всіх заходів, доступу різних, представлення різних думок на різних майданчиках. І вважаємо, що ця ратифікація дасть можливість нам все-таки крокувати в напрямку демократичної держави, продовження демократичної держави, а не спостерігати за тим, що сьогодні відбувається з ламанням демократичних процедур в Україні. Дякую.
Лубінець Дмитро Валерійович.
Шановні колеги, депутатська група "За майбутнє" буде голосувати і просить усіх колег підтримати ратифікацію даної конвенції. Нею гарантується право громадськості на доступ за вимогою до офіційних документів, що знаходяться у розпорядженні державних органів. Загалом ратифікація конвенції демонструє прагнення держави щодо наближення до норм європейського права та міжнародних стандартів у сфері доступу до інформації. Тому, шановні колеги, наш парламент показує приклади прозорості і я впевнений, що зараз ми всі підтримаємо, ратифікуємо дану конвенцію. Так само хотів би звернутись до представника Кабінету Міністрів і сказати, що парламент голосує за відкритість. Зробіть і засідання Кабінету Міністрів теж відкритими і теж покажіть прагнення до міжнародних норм доступу до інформації. Дякую.
Шуфрич Нестор Іванович.
Дякую, шановний головуючий. Безумовно, по цьому закону Рада визначиться, в цьому переконаний. Я дивився чудовий перформанс, інакше це назвати не можу. Ви знаєте, душею був з вами. Ви не запросили, приєднався би. А потім я підійшов до Олександра – ініціатора цього перформансу, до Давида підійшов і кажу: "Так давайте зробимо справу сьогодні". Ми можемо зараз зареєструвати слідчу комісію по зраді. Якщо ви на це здатні, якщо ви можете це робити, а не тільки говорити, я сьогодні прошу вас зареєструвати слідчу комісію, яка має розслідувати злочини попередньої влади, коли людей обирали, вимагали від них гроші, а самі в офшори і в ОВГЗ потім виводили і дерибанили ці гроші, прикривалися війною, а самі мародерствували. У вас є 2 години і 6 хвилин зробити це, і я в вашому розпорядженні. Сьогодні, 30 жовтня, є постанова про створення цієї слідчої комісії, але вам заборонили її голосувати. Дядько з-за океану заборонив. Соросята не дають вам це зробити, тому що вам табу – переслідування представників попередньої влади і Президента попереднього. Тому, якщо ви можете, то зробіть це сьогодні. Дві години у вас ще на це є. Проект постанови пройшов Регламентний комітет 30 жовтня. Хочете інший, ви сьогодні реєструєте, зараз хай збереться Регламентний комітет і прийме рішення, і об 11:30 проголосуємо. Якщо ви можете і хочете, то ви це зробите. А якщо ні, то буде як рік поспіль. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до голосування за. Хто? Бакунець? Я не бачу, хто там. Ніхто не. Шановні колеги, переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. [[Шум у залі]] Ні, ми знаходимося в розгляді питання. Ні, вибачте. Ні, з приводу ведення так само. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Закону про ратифікацію Конвенції Ради Європи про доступ до офіційних документів. Готові голосувати? Реєстраційний номер 0032. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:57:07]] За-305 Рішення прийнято. Дякую. Покажіть, будь ласка, по фракціям. "Слуга народу" – 224, "Опозиційна платформа – За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 2, "Батьківщина" – 0, "За майбутнє" – 13, "Голос" – 18, "Довіра" – 16, позафракційні – 12. Шановні колеги, оголошується перерва до 12:30. Будь ласка, не запізнюйтесь.
Шановні колеги, давайте повертатися до нашої роботи. Будь ласка, підготуйтесь до роботи. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду. зараз треба буде голосувати за процедуру ad hoc. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів" (реєстраційний номер 3304) Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про застосування процедури ad hoc щодо розгляду та прийняття рішення на цьому пленарному засіданні. Будь ласка. Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:45:51]] За-238 Рішення прийнято. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:46:13]] За-247 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається заступнику голови Комітету з питань антикорупційної політики Янченко Галині Ігорівні. Дайте 4 хвилини, будь ласка, тому що від комітету, від авторів.
Колеги, всім доброго дня! Вашій увазі пропонується законопроект номер 3304. Він допоможе державі повернути мільярди виведених за кордон і схованих там коштів. Це кошти та активи таких видатних діячів, як Павло Лазаренко, як деякі представники з оточення колишнього Президента Януковича, та інші аферисти, які роками паразитували на державі. Водночас, якщо ж говорити про їх повернення, то українські правоохоронці часто знають, де знаходяться ці активи, де їх ховають, але повернути швидко не можуть. Тому ми пропонуємо законопроект, який допоможе правоохоронним органам і антикорупційній інфраструктурі повертати ці кошти. Він дасть нові можливості, по-перше, подавати цивільні позови, які будуть іти паралельно з кримінальними провадженнями і розслідуваннями в Україні. Координувати таку роботу ми доручаємо так званій АРМА – це Національне агентство з питань виявлення, розшуку та повернення активів. Друга важлива інновація цього законопроекту – це можливість Україні залучати так званих фандерів. Фандери, їх ще називають юридичні фонди, або англійською Litigation Funds – це професійні юридичні компанії, які вкладають кошти і наймають юристів для того, щоб допомагати державам розшукувати, накладати арешти і повертати кошти назад в ці країни. В якості гонорару за свою роботу так звані фандери отримують частку від повернених активів. І це дуже важливий момент. Тому що в цьому законопроекті чітко прописано, що ми не витрачаємо ні копійки з державного бюджету для того, щоб повернути мільярди. Тому, шановні колеги, я закликаю вас підтримати цей законопроект і дати нашій державі додатковий шанс на повернення коштів корупціонерів, виведених незаконним шляхом. Поки ми зволікаємо, ці кошти конфісковуються на користь, вслухайтесь, на користь бюджетів і урядів інших країн. В 2016 році понад 66 мільйонів доларів Павла Лазаренка конфіскувала до свого бюджету Антигуа і Барбуда – це острівна країна Карибського басейну. Це наші кошти – 66 мільйонів доларів. Інший приклад - з Латвії. За останні 4 роки Латвія конфіскувала ще близько 70-80 мільйонів доларів у свій бюджет наших коштів. Це кошти, які виводило оточення Януковича і які вже не повернуться в Україну. Тому, колеги, годі зволікати, давайте проголосуємо в першому читанні за основу цей інструмент, який називається фандери, і дамо можливість для повернення корупційних коштів. І як представник комітету, який доповідає з цього питання, хочу сказати, що комітет підтримав даний законопроект, рекомендує його до прийняття за основу. І так само комітет визнав законопроект номер 3304 як такий, який відповідає вимогам антикорупційного законодавства. Розраховую на вашу підтримку, і я, і наша держава. Дякую вам.
Будь ласка, запишіться на виступи від депутатських фракцій та груп: два – за, два – проти. Васильченко Галина Іванівна.
Прошу передати Юрчишину.
Юрчишин Ярослав Романович.
Шановні колеги, насправді ми зараз маємо ряд серйозних проблем стосовно Агенції з питань розшуку та управління активами, і переважна більшість їх стосується, власне, того, наскільки ефективно АРМА управляє і чи не вчиняє злочини по управлінню активами, конфіскованими в Україні. Всі ви чули про нашумілу справу "Ашана" в Одеській області та інші. Цей законопроект зовсім не зачіпає ці питання і це перше, на що хотілось би звернути увагу. Ми фактично не вирішуємо ті, справді, важливі проблеми, які зараз стоять перед АРМА. Наступне. Цей законопроект має ряд суттєвих зауважень і від Головного експертного управління, і від Міністерства юстиції, і ключові проблеми, про які зараз говорила моя колега, вони стосуються не лише АРМА, а і, наприклад, повністю політизованої прокуратури, яка не виконує своєї функції в роботі у міждержавних групах, слідчих групах, які може утворювати прокуратура. Ми вже стали не одним, мали не один випадок, коли неякісно напрацьовані законопроекти, підтримані на перше читання, ставали лише гіршими до другого читання. Тому в даному випадку, зважаючи на зауваження і громадськості, і міжнародних партнерів, і Міністерства юстиції, ми змушені утриматися, тому що такі закони мають бути: а) комплексними і б) якісними. Чого в цьому законопроекті, на жаль, немає.
Качура Олександр Анатолійович.
Олександр Качура, фракція "Слуга народу". Насправді дуже хороший законопроект, особливо в контексті останніх плівок. Я думаю, що те, про що писав Джуліані, якраз дуже добре відображає, що кому, які частки, хто отримував, хто повертав і так далі. Я вважаю, що абсолютно доречною є концепція, яку розробили автори законопроекту, яка передбачає залучення незалежних юристів, іноземних юристів, які будуть займатися пошуком і реалізацією активів всіх чиновників українських, які отримані незаконним шляхом. Ви знаєте, тут один депутат від частини залу з-за, як кажуть, гальорки казав, що тут хтось агенти ФСБ. Так я вам хочу сказати, що я думаю, що Петра Олексійовича записували не один день, і там є розмови із Путіним. Тому дуже обережно з цим. Можливо, там якісь будуть факти щодо фабрик, щодо оподаткування липецьких фабрик, то ви будьте обережні. Ми виступаємо за справедливість. Ми нікого не звинувачуємо. Ми хочемо, щоб в Україні, дійсно, була справедливість, і ми для цього все будемо робити. Не так як ви, тиснути раніше на правоохоронні органи, а дати їм всі можливості для того, щоб вони об’єктивно розслідували справи. І перестаньте маніпулювати: що не так - Путін одразу, що не так - ФСБ. Ці ваші речовочки вже 5 років отут людям в горлі сидять! Перестаньте маніпулювати і займіться законотворчою діяльністю. А за цей законопроект голосуємо - і конфіскуємо всі незаконні активи, які заробили на нашій державі.
Бурміч Анатолій Петрович. Включіть, будь ласка, мікрофон. У вас картка.
Дякую. Шановні колеги, розшук активів, особливо за кордоном, на сьогодні повністю регламентовано. Як це здійснюється. На сьогоднішній день Генеральна прокуратура в рамках правової допомоги може звертатися до держав і розшукувати все, що де може бути заарештоване, і накласти на це арешт. Самостійно АРМА таку діяльність просто неспроможна здійснювати. Вона буде наймати когось за якісь гроші. Окремі говорять за 40 відсотків, деякі говорять за 30, а деякі говорять за 50 відсотків. Вибачте, у нас є встановлені механізми, у нас є договори міждержавні. І по-іншому це не повинно здійснюватись, тому що це виглядає просто як бізнес тих, хто буде працювати в АРМі і комусь хтось повинен щось платити. Генеральна прокуратура і уповноважені органи державні українські можуть самі залучати тих, кого потрібно залучити до розшуку. Це і Служба безпеки, це і зовнішня розвідка, для чого вона існує. А платити комусь, просто ігноруючи те, що уже у нас є, ми вважаємо, що це бізнес. Цей закон треба повернути на доопрацювання, і дійсно визначити ті функції, які повинна здійснювати АРМА. Самостійно, я вважаю, це буде неефективно. Перше. Друге - це розтрата наших державних коштів і бізнес для когось. Вважаю, його треба повернути на доопрацювання. Голосувати не будемо. Дякую.
Дякую. Геращенко Ірина Володимирівна. Бачу - Арешонков. Хтось ще бажає з мотивів? [[Шум у залі]] Ні, був Качура. Зараз два виступи - і переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Геращенко.
Дякую. Шановні колеги, цікаво від ефесбешних консерв чути чергові анонси записів, які будуть публікуватися. Але я хочу нагадати, що Президент Зеленський обіцяв протягом двох тижнів дати суспільству відповідь, хто ж писав першого Прем’єра Зеленського Гончарука. Пройшло вже кілька місяців, уже і Гончарука, иных уж нет, а те далече, а ми і досі не знаємо чим займаються українські спецслужби, коли ефесбешні консерви тут анонсують чергові записи. Ми хочемо нагадати сьогодні в річницю президентства Зеленського його обіцянки своїй команді дати відповіді, а чим займаються українські спецслужби. Хто пише найвищі кабінети? Хто потім це зливає? На яких телеканалах це випливає? І як це все впливає на національну безпеку держави? А мені дуже шкода, що піонери і жовтенята в цій залі загралися і втягують країну в розборки з нашим стратегічним партнером. Нагадаю, це Сполучені Штати Америки, а не Російська Федерація, як це думають деякі ефесбешні.
Арешонков Володимир Юрійович.
Шановні колеги, два питання, які будуть або мають бути врегульовані цим законопроектом. Питання більш якісної і системної роботи агентства, і це в першу чергу пришвидшення процесів повернення активів, скажімо, з-за кордону, процес їх юридичного супроводу більш якісний. Це надзвичайно важлива сторона. Друга - це про яку вже говорили мої колеги, - це фінансова сторона, хто буде платить, оплачувати ці послуги. Так от, якраз мені здається, що цей законопроект більше врегульовує питання залучення не державних коштів, а саме інших джерел. Єдине, це має бути виписано надзвичайно зрозуміло, надзвичайно прозоро і надзвичайно коректно, щоб не виникало питань, що хтось зловживає або, може, скажімо, зловживати внаслідок проведення тих чи інших повернення активів. Ми будемо в першому читанні.
Дякую. Шановні колеги, будь ласка, підготуйтесь до голосування, запросіть народних депутатів до зали. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів" (реєстраційний номер 3304). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:00:19]] За-258 Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про Установу бізнес-омбудсмена. Доповідає заступник голови Комітету з питань економічного розвитку Кисилевський Дмитро Давидович. Кисилевський Дмитро Давидович.
Шановні колеги, доброго дня! Сьогодні Комітет з питань економічного розвитку пропонує вам відхилити або зняти з розгляду законопроект 0944, який є перехідним з Верховної Ради попереднього скликання. Він втратив свою актуальність, тому рекомендація саме така. Але не втратила актуальність діяльність бізнес-омбудсмена, яка врегулюється цим законопроектом, і ми маємо її врегулювати, розробивши новий законопроект, який врахує недоліки старого законопроекту і відповідатиме сьогоднішнім реаліям. Бізнес-омбудсмен - що це таке? Це орган, який допомагає бізнесу в досудовому порядку оскаржувати неправомірні дії контролюючих органів, його користувачами є переважно малий і середній бізнес, який не може собі дозволити потужних юристів для того, щоб боротися з податковою, митницею, іншими нашими чудовими службами. Бізнес-омбудсмен діє в Україні з 2014 року. На його рахунку розгляд понад 7 тисяч скарг, з яких дві третини врегульовані на користь бізнесу. Його дуже люблять, про нього хороші відгуки, бо це хороші юристи, які реально роблять свою роботу. Тож одразу після того, як ми знімемо з розгляду цей старий законопроект, ми розпочинаємо рух по новому законопроекту, щоб ця корисна ініціатива для українського бізнесу мала законодавчо врегульований статус. Нова редакція законопроекту напрацьована авторським колективом, бізнес-омбудсменами і провідними бізнес-об’єднаннями українськими і буде запропонована на обговорення народним депутатам в найближчі дні. А поки ми маємо прийняти рішення про відхилення старого законопроекту чи зняття його з розгляду. Тож, враховуючи вище сказане та керуючись частиною другою статті 95 Закону України "Про Регламент Верховної Ради України", яка передбачає, що Верховна Рада своїм рішенням може зняти законопроект з розгляду, якщо внаслідок прийняття інших законодавчих актів чи з інших причин законопроект втратив свою актуальність, народні депутати України - члени комітету прийняли рішення рекомендувати Верховній Раді зняти з розгляду законопроект 0944 про Установу бізнес-омбудсмена як такий, що втратив свою актуальність. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, комітет пропонує відхилити цей законопроект. Рішення комітету – зняти законопроект з розгляду, однак, ну, не зовсім відповідає нормам Регламенту і його треба відхилити. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про відхилення. Ні, ставлю на голосування про прийняття в другому читанні, але позиція комітету – відхилити його.
Позиція комітету – відхилити. Будемо вносити новий.
Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому проекту Закону про Установу бізнес-омбудсмена (реєстраційний номер 0944). Готові голосувати? Прошу визначатися та голосувати. [[13:05:02]] За-23 Рішення не прийнято. Закон відхилено. Дякую. Шановні колеги, наступне питання порядку денного. Давид Георгійович Арахамія. Олександр Сергійович Корнієнко. 2077 законопроект. З процедури.
Шановні колеги, є пропозиція зняти з розгляду, тому що немає в залі ні пана Кожем’якіна, ні його фракції, це дуже не дуже коректно. Давайте перенесемо до кращих часів, коли вони всі одужають, вийдуть з карантину.
Я думаю, що це буде коректно по відношенню до наших колег. Це правильна, слушна пропозиція. На наступних засіданнях обов’язково його розглянемо. Дякую. Шановні колеги, під час перерви в нашому пленарному засіданні було проведено засідання регламентного комітету, і напередодні до мене звернулися представники і голови депутатських фракцій та груп щодо внесення змін до календарного плану роботи Верховної Ради України. Вам запропонований до розгляду проект Постанови про внесення змін до календарного плану проведення третьої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання (реєстраційний номер 3511). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:06:44]] За-291 Рішення прийнято. Шановні колеги, є наступна – одну хвилинку – є наступна пропозиція. Я зараз дам слово спочатку, якщо не буде заперечень, депутатським фракціям та групам по 2 хвилини, щоб вони виступили з цього проекту постанови, і після цього дам слово голові комітету. Немає заперечень? Немає. Будь ласка, запишіться, від депутатських груп та фракцій на виступ. Всі фракції та групи, запишіть, будь ласка. Всі фракції та групи, запишіть, будь ласка, ще раз. Тут два лише. Ще раз, шановні колеги, будь ласка, запишіться на виступи від депутатських фракцій та груп. Ар’єв Володимир Ігорович. Немає бажаючих виступити?
.передайте, будь ласка, слово.
Кому?
Геращенко Ірині.
Геращенко Ірина Володимирівна.
Шановні колеги, з приводу цієї постанови дійсно є консенсус керівництва депутатських груп і фракцій, тому що ми відповідально ставимося до того, що сесійна зала має повноцінно працювати. Але я хочу зауважити, що це хороший шанс показати, що немає в нас такого консенсусу під час взагалі формування порядку денного наших пленарних тижнів. Уже котрий тиждень поспіль у порядку денному не стоїть жодного законопроекту опозиції. Зокрема наша політична сила, ми тут чуємо тільки, що ефесбешні консерви кричать про ТСК, намагаючись таким чином підіграти недружній країні-агресору і створювати ТСК, яка точно може зруйнувати двопартійну підтримку України з боку нашого стратегічного партнера – Сполучених Штатів Америки, який протягом цих років насправді, не тільки надавав Україні технічну і фінансову допомогу, допомогу в проведенні реформ, так само зброю нелетальну. Але зараз все це хочуть поховати під політичними цими криками на догоду іншій країні, в цей же час не ставлять в порядок денний ТСК, які вже давно пройшли навіть комітет, зокрема тимчасову слідчу комісію зі справи Шеремета. Ми пам’ятаємо, що по цій справі затримані ветерани, волонтери і вже навіть свій на сто відсотків Генпрокурор Рябошапка визнає, що по їх затриманню не було жодних підстав, що це була абсолютно політично змотивована справа, яка мала політичну доцільність. Тому, користуючись нагодою, ми ще і ще раз звертаємося до керівництва Верховної Ради України з проханням наступного пленарного тижня поставити обов’язково до порядку денного створення ТСК з питань ветеранів і волонтерів. Дякую.
Шановні колеги, при всій повазі, коли ви підходите в перерві і починаєте розповідати про те, що треба під час виступів говорити згідно того питання, яке зараз обговорюється, то давайте спочатку ви будете самі цього дотримуватись. Тому ми зараз про Постанову про зміну календарного плану. Кулініч Олег Іванович.
Депутатська група "Довіра" буде підтримувати цю Постанову щодо змін до календарного плану нашої роботи стосовно роботи в комітетах завтра і в п’ятницю, тому що ми відповідально відносимося до тієї проблеми, до, на жаль, захворювання нашого колеги на коронавірус, і тому будемо голосувати за цю постанову. Але хотів би звернутися до вас, Дмитро Олександрович. Будь ласка, наступного пленарного тижня, там у вівторок, обов’язково треба проголосувати постанову, яка стосується роботи наших колег в комітетах Верховної Ради, що потрібно обов’язково зробити, тому що це норма Регламенту. Багато з наших колег групи "Довіра" до цього часу не працюють в комітетах з початку каденції, а це є порушення і їхніх вимог і порушення Регламенту Верховної Ради. Тому обов’язково давайте це зробимо. Дякую.
Радуцький Михайло Борисович. Качура Олександр Анатолійович.
Олександр Качура, фракція "Слуга народу". Безумовно, наша депутатська фракція буде підтримувати проект цієї постанови. Я б хотів би в першу чергу звернутися до попередньої виступаючої, яка собі дозволяє ображати, яка собі дозволяє ставити будь-які штампи на народних депутатів, на інших людей, придумайте щось нове. Ми вже за п’ять років втомилися від ваших штампів. Треба з цим закінчувати однозначно. А той, хто є комуністом і був комуністом, хто був жовтенятами і комсомольцями, я особисто перевірю і направлю депутатське звернення. І я думаю, що у вас ой як багато було там комуністів і жовтенят у вашій фракції. Дякую.
Бобровська Соломія Анатоліївна.
Слово Рахманіну Сергію прошу передати.
Рахманін Сергій Іванович.
Дякую. Шановні колеги! Сергій Рахманін, фракція "Голос". Фракція політичної партії "Голос" буде підтримувати цю постанову. Вона несе технічний характер, але, з іншого боку, вона є справді необхідною. Є потреба попрацювати плідно два дні в комітетах для того, щоб потім вийти на повноцінний режим роботи. Я ще раз сподіваюсь, що обставини нам дозволять повернутися до нормального режиму, від цього нас чекають і виборці. І колеги, я думаю, скучили за повноцінною пленарною роботою. І хотілося б нагадати, що ми голосували, ми погоджували, принаймні на Погоджувальній раді, питання звіту уряду, який вніс урядову програму. І відповідно до Регламенту ми маємо розглянути це питання. На превеликий жаль, я так розумію, ми не встигнемо сьогодні. Але хотілося, щоб це питання все-таки потрапило до порядку денного сесії і щоб ми віддали належне цьому творчому опису, який зробив уряд. І сподіваємося, що пропозиції по порядку денному, які виносила партія "Голос" і фракція "Голос", будуть враховані на наступному пленарному засіданні. Дякую.
Сергій Іванович, насправді на завтра заплановано було заслуховування Програми дій Уряду, виступ Прем’єр-міністра України. Однак трохи у нас змінюються обставини нашої роботи. Дякую. Білозір Лариса Миколаївна.
Прошу передати слово Тарасу Івановичу Батенку.
Тарас Іванович Батенко.
Шановні колеги, фактично ми бачимо, що країна тільки вийшла на плато, але не вийшла на пік захворюваності на коронавірус, і я думаю, що ми все-таки, друзі, поспішили із початком пленарних засідань Верховної Ради України, бо ніхто не застрахований від того, що знову не появляться у нас уражені цією хворобою в залі Верховної Ради України. Ми правильно робимо, що не ризикуємо депутатським корпусом. Головне, щоб так само ми пам’ятали і не тільки про депутатський корпус, але і про медиків, і про всіх інших наших громадян, які сьогодні незабезпечені необхідними засобами. Я хочу також сказати те, що ми підтримуємо ідею звіту уряду, і, можливо, коли буде наступний пленарний тиждень, не відтягувати до п’ятниці, а розглянути його швидше, можливо, у вівторок або в середу, тому що накопичилося питань до уряду по програмі дій, яка не затверджується, не проходить профільні і непрофільні комітети Верховної Ради України. І я вважаю, що парламент має багато питань до уряду, на які уряд фактично сьогодні не дає нам відповіді. І це не стосується тільки питання боротьби з коронавірусом, це стосується енергетичної безпеки країни, це стосується ряду інших питань. І прохання, Дмитре Олександровичу, врахувати так само ті пропозиції, які депутатська група "За майбутнє" подавала і озвучила з трибуни Верховної Ради України при формуванні порядку денного наступного пленарного тижня. Дякую.
Мамка Григорій Миколайович.
Прошу передати слово.
Шуфрич Нестор Іванович.
Прошу передати слово Папієву.
Папієв Михайло Миколайович. Шановні колеги, ви визначайтесь, будь ласка, між собою.
Дякую. Шановні народні депутати України, шановні колеги, наша фракція буде голосувати цей проект постанови, але при цьому, пане Голово. Пане Голово, Дмитро Олександрович, відганяйте цих "рішал" від себе. Дивіться, у мене пропозиція до вас, щоби на наступний пленарний тиждень був сформований порядок денний пропорційно чисельності фракцій, як ми і домовлялися з вами. Тому наша фракція вимагає, щоби на наступний порядок денний внесено було законопроект номер 2795 - це проект Закону про врегулювання заробітної плати в публічному секторі, щоб у нас не було заробітних плат Коболєвих, щоб всі вони отримували так, як прості українці отримують гроші, а не мільйони гривень, і щоб ми це питання врегулювали. Наступний проект, ми вимагаємо, щоб було внесено, 1120 – це проект Постанови про невідкладні заходи для припинення бойових дій та відновлення миру і імплементації Мінських угод. І третій законопроект, який вимагає, щоб було внесено, наша фракція, до порядку денного – це реєстраційний номер 3323, це проект Закону про списання заборгованості населення за постачання природного газу, центрального опалення та постачання гарячої води. Тобто нам треба сьогодні зрозуміти, що люди в дуже складних умовах. І тому нам треба нашим же громадянам списати заборгованість, яку вони не можуть сплатити, тому що уряд не дає їм гроші. І взагалі влада працює так погано, що люди зубожіють з кожним днем. Я прошу ці питання щоб було внесено до порядку денного наступного пленарного засідання. Наша фракція складає 10 відсотків від чисельності Верховної Ради України. Тому кожен десятий законопроект, ми просимо, щоб був наш. Дякую.
Михайло Миколайович, я думаю, що буде коректно, по-перше, я так розумію, щоб ви поділилися своєю заробітною платою, бо ви трошки без маски. Це перше. Я бачу, так, але, ну, правила є правила, як домовлялися. Тому ви готові будете поділитися нею з медиками. Друге питання – це питання, про що я звертався до інших колег. Зараз ми не обговорюємо постанову про включення або виключення тих чи інших питань в порядок денний сесії або пленарного засідання. Ми говоримо про зміну календарного плану. Тому давайте будемо коректними і будемо говорити з тих питань, з яких. з того питання і тієї теми, яка зараз дійсно обговорюється. Дякую. Я впевнений, що так буде в подальшому. Дякую. Слово надається голові Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Кальченку Сергію Віталійовичу.
Дякую, пане Голово. Шановні народні депутати, за дорученням Голови Верховної Ради, яке було оголошено сьогодні на пленарному засіданні, регламентний комітет розглянув питання щодо внесення змін до календарного плану проведення третьої сесії Верховної Ради дев’ятого скликання у зв’язку з захворюванням народного депутата та оголошенням фракцією "Батьківщина" про самоізоляцію, а саме передбачити 21 і 22 травня цього року роботу депутатів в комітетах, комісіях, депутатських фракціях. І у підсумку депутати - члени регламентного комітету внесли на розгляд Верховної Ради проект Постанови реєстраційний 3511, який ми рекомендуємо парламенту прийняти за основу та в цілому. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ставлю на голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому проект Постанови про внесення змін до календарного плану проведення третьої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання (реєстраційний номер 3511). Готові голосувати? Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:20:19]] За-311 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запобігання надмірному тиску на суб’єктів господарювання заходів державного нагляду (контролю) за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення (реєстраційний номер 0958). Слово має голова Комітету з питань соціальної політики та захисту прав ветеранів Третьякова Галина Миколаївна.
Шановні народні депутати, законопроект є перехідним з восьмого скликання. Законопроект розроблено з метою зменшення фінансового навантаження на роботодавця. Нагадаю вам, що ми з вами прийняли законопроект 1233 12 грудня 2019 року, яким внесено норми, і відповідно цей перехідний законопроект в якийсь частині втратив свою актуальність. Крім того, під час розгляду цього законопроекту в комітеті, до якого не надійшло жодної правки від жодного народного депутата, у нас була створена робоча група за участю Уповноваженого Верховної Ради з прав людини, Міністерства соціальної політики, Державної регуляторної служби, Державної служби з питань праці, профспілок і організацій роботодавців, які наголосили, що в законопроект потрібно внести правки, особливо в частині понять: перевірка, заходи державного нагляду, створення перешкод органам державного контролю, а також інші. Тому, враховуючи вищезазначене, а також те, що у визначений Регламентом Верховної Ради України строк народні депутати України не встигли внести до законопроекту свої поправки, комітет за результатами свого засідання рекомендує парламенту повернути законопроект 0958 на повторне друге читання.
Чи необхідно обговорення цього питання? Ні. Ставлю на голосування пропозицію повернути на повторне друге читання. Ставлю на голосування пропозицію про повернення на повторне друге читання проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запобігання надмірному тиску на суб’єктів господарювання заходів державного нагляду (контролю) за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення (реєстраційний номер 0958). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:23:06]] За-301 Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного - це проект Закону про внесення змін до деяких законів України (щодо визначення підслідності кримінальних правопорушень, досудове розслідування яких здійснюють слідчі органів Державного бюро розслідувань) (реєстраційний номер 2560). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:23:45]] За-260 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається народному депутату України Іонушасу Сергію Костянтиновичу.
Шановний пане голово та колеги народні депутати! Разом із колегами мною напрацьований і підготовлений законопроект про внесення змін до деяких законів України (щодо визначення підслідності кримінальних правопорушень, досудове розслідування яких здійснюють слідчі органи Державного бюро розслідувань). Розробка цього законопроекту зумовлена необхідністю чіткого визначення та правового врегулювання питання щодо підслідності кримінальних правопорушень слідчими Державного бюро розслідувань. Слід зазначити, що чинна підслідність була, вдумайтесь, визначена ще в 2015 році та досі не змінювалась. Натомість впродовж останніх п’яти років Верховною Радою було внесено зміни до ряду законів України, якими визначалась нова структура, повноваження, правовий статус органів державної влади. Зокрема зміни були внесені до законів: "Про державну службу", "Про Національну поліцію", "Про прокуратуру" тощо. А також в Україні були створені зовсім інші, нові державні інституції. Так, нашим законопроектом пропонується розширити, підкреслюю, розширити коло осіб, стосовно яких слідчі Державного бюро розслідувань будуть здійснювати розслідування злочинів. Зокрема, до Кримінально-процесуального кодексу в підслідність Державного бюро розслідувань додаються посади керівників Офісу Президента України, радників, помічників, представників та уповноважених Президента України. Також пропонується внести зміни до статті 5 Закону України "Про Державне бюро розслідувань", де чітко визначити завдання цього органу, привівши їх у відповідність. Слід окремо підкреслити, що під час розгляду законопроекту на комітеті розглядалася і протокольно більшістю зафіксована необхідність доопрацювання його в частині додавання до кола осіб посад, які належать до категорії "А". Тому, шановні колеги, я прошу підтримати вас законопроект 2560 у першому читанні та разом плідно попрацювати над ним для підготовки до другого читання. Дуже вам дякую за увагу. І прошу підтримати.
Дякую, Сергію Костянтиновичу. І я запрошую до слова голову підкомітету Комітету з питань правоохоронної діяльності народного депутата Сергія Олеговича Алєксєєва. Будь ласка, Сергій Олегович.
Шановний головуючий, шановні колеги! Комітет на своєму засіданні розглянув законопроект 2560. Суть цього законопроекту. По-перше, статтею 5 Закону України "Про Державне бюро розслідувань" визначили, що основним завданням ДБР є запобігання, виявлення, припинення розкрадання і досудове розслідування кримінальних правопорушень, внесених до його підслідності відповідно до вимог Кримінально-процесуального кодексу України. Друге, і основне. Також цим законопроектом вносяться зміни до статті 216 КПК України, якою передбачено розширення переліку суб’єктів, підслідних ДБР. Зокрема цей перелік розширено за рахунок включення до нього голови ЦВК, а також голови та членів Рахункової палати, депутатів ВР АРК, обласної ради, міської ради, міст Києва та Севастополя, а також посадових осіб місцевого самоврядування, посада яких віднесено до І та ІІ категорії посад, голів місцевих державних адміністрацій, їх перших заступників та заступників, суддів Конституційного Суду України, присяжних під час виконання ними обов’язків у суді. Під час обговорення законопроекту члени комітету висловили низку пропозицій до проекту. Можемо вважати, що це зауваження комітету до цього законопроекту. Перше – що проект потребує доопрацювання в частині включення до підслідності слідчих органів ДБР суспільно небезпечних протиправних діянь, учинених особою, посада якої належить до категорії "А" посад державної служби, тобто держслужбовці категорії "А", а також узгодження з прийняттям Верховною Радою України 6 грудня 2019 року Закону про внесення змін до деяких законів України (№ 2260), у них один і той же предмет регулювання. Всебічно обговоривши питання, комітет рекомендує Верховній Раді України відповідно до пункту 1 частини першої статті 114 Регламенту Верховної Ради України проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо визначення підслідності кримінальних правопорушень, досудове розслідування яких здійснюється у слідчих органах Державного бюро розслідувань, за наслідком розгляду у першому читанні прийняти за основу. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати цей законопроект? Є. Тоді прошу записатися: два – за, два – проти. Я запрошую до слова народного депутата Андрія Ярославовича Лопушанського, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу слово передати Князевичу Руслану.
А, Князевич Руслан Петрович. Будь ласка, Руслан Петрович.
Дякую. Шановні колеги! Руслан Олексійович, якщо дозволите, я все ж таки хотів би звернутися до вас, оскільки ви сьогодні не на правах головуючого, а як Представник Президента України, щоб ми з’ясували, де ми зараз перебуваємо. Я нагадаю історію. 17 грудня минулого року сесійна зала приймає Закон 2260, яким в тому числі виписує нову редакцію пункту 1 статті 5 Закону про ДБР, де якраз весь цей перелік відповідно є. Цей законопроект 17 числа грудня місяця 2019 року надсилається Головою Верховної Ради на підпис Президенту України. Минуло 6 місяців - і немає жодної інформації щодо цього законопроекту. Президент України його не підписує, Президент України його не повертає із своїми пропозиціями, не накладає вето, з ним нічого не відбувається. Проходить півроку - і комітет ініціює ті самі зміни точно в ту саму частину тієї самої статті закону. Тепер в мене питання: ви сьогодні щось приймаєте, завтра Президент його підписує, а через 2 дні підписує той законопроект, для чого ви це робите? Який сенс цієї роботи? Це сізіфова праця, оце наслідки цього турборежиму, до чого вони призводять. Тому просив би спочатку розібратися, зрозуміти, чи це справді грубе порушення Президентом Конституції, чи щось відбувається, про що ми не знаємо, і тільки після того приймати такі недолугі законопроекти. Дякую.
Я запрошую до слова народного депутата Дануцу Олександра Анатолійовича, фракція Політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Владлену Неклюдову.
Будь ласка, Владлен Неклюдов.
Дуже дякую. Шановні колеги, дорогі українці, чим краще суддя Конституційного Суду чи Вищої ради правосуддя від судді загальної юрисдикції, чи судді апеляційної інстанції, Верховного Суду? Чим краще вищі посадові особи органів місцевого самоврядування від вищих посадових осіб держави? Чи мають вони бути суб’єктами розслідування у разі вчинення ними кримінальних правопорушень? Чи мають відповідати за скоєні злочини особи рядового чи начальницького складу правоохоронних органів? Прості питання, на які наразі немає чіткої відповіді. Я вважаю, що всі мають бути рівні перед законом, тому і виникла потреба у підготовці і розробці цього законопроекту 2560, з метою, щоб привести кримінальні правовідносини до ладу. Тобто ті, хто скоїв злочини, вони мають нести відповідальність, і ми маємо усунути всі бар’єри на шляху до законності та правопорядку у суспільстві та у державі. Тому давайте, колеги, проголосуємо за законопроект 2560 та внесемо зміни до статті 216 Кримінально-процесуального кодексу України, щоб вже завтра всі можновладці, хто скоїв злочини, були покарані та притягнуті до відповідальності. Дуже дякую.
Осадчук Андрій Петрович.
Шановні колеги, сьогодні хтось із виступаючих із монобільшості в переліку заслуг казав, що ми провели реформу Державного бюро розслідування. Я просто вранці казав, і зараз ще раз повторюю: ми провели таку реформу, що де-факто у нас немає повністю легітимного керівництва цього фундаментального правоохоронного органу. Це має цікавити всіх, бо саме ДБР буде ганятися за депутатами, якщо вони раптом десь щось нашкодять. Тому якість цієї роботи для нас є фундаментально важливою. Розумієте, ми не обрали диригента, а зараз вирішуємо, що йому грати. Ми не можемо зараз перетасовувати повноваження ДБР, і враховуючи те, про що казав Князевич, і виходячи з фактичних обставин відсутності керівництва. Тому я закликаю зосередитися на формуванні легітимного керівництва ДБР, а вже потім вирішувати питання підсудності тих чи інших справ. Ми будемо голосувати проти цього законопроекту. Дякую.
Приходько Наталія Ігорівна.
Передайте, будь ласка, слово Григорію Миколайовичу Мамці.
Мамка Григорій Миколайович.
Шановні народні депутати, от в залі точаться такі розмови про те, що підслідність, про те, що керівництва немає в Державному бюро розслідування. Давайте все-таки будемо займатися інституціями. Якщо брати до уваги Державне бюро розслідування, то тут в залі дружно всі проголосували, зняли законом керівників і надали розширені повноваження. Питання в 216-й і в розгляді цього законопроекту точиться тільки про те, що необхідно визначити і розбити максимальну підслідність, і наділити правоохоронні органи, хто чим повинен займатися. Щодо інших законопроектів, яких Президент не підписав, або інші висловлювали свої думки народні депутати. Я хочу сказати, що все питання стоїть тільки відносно завдань правоохоронного органу, але не більше. 216-а цим законопроектом виписана, і надано конкретні повноваження, і тих осіб, які підслідні в Державному бюро розслідуванню, щоб наділити їх повноваженнями щодо розслідування кримінальних проваджень. "Опозиційна платформа – За життя" буде підтримувати цей законопроект і голосувати "за". І рахую це першим кроком для того, щоб все-таки розділити повноваження між усіма правоохоронними органами, щоб всі розуміли, хто і чим повинен займатися. Дякую.
Дякую. Всі бажаючі? Арешонков Володимир Юрійович. Після цього переходимо. А, Арешонков, Батенко, і після цього голосування. Арешонков, включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, Арешонков, депутатська група "Довіра". Дійсно, серйозні дискусії стосовно Державного бюро розслідувань, починаючи від формування керівництва, створення умов для роботи бюро і таке інше. Я погоджуюся з колегами, що бажано вирішувати питання фундаментально. І, дійсно, якщо приймаємо законопроект, щоб він комплексно враховував всебічно все. Але ми переконалися, що на етапі встановлення діяльності правоохоронних органів нових, дійсно, є питання, які потрібно врегульовувати, в тому числі 216 стаття. По підслідності, скажіть мені, такі посадові особи, як керівник, голова Центральної виборчої комісії, уповноважені Президента України, голови адміністрацій і таке інше - це посадові особи, які приймають надзвичайно відповідальні рішення і відповідно можуть бути і наслідки певні негативні, якщо це помилки. Тому має бути підслідність ДБР.
Батенко Тарас Іванович.
Шановні колеги, ми вважаємо, що все має мати свою послідовність. Спершу нехай парламент делегує своїх делегатів в комісію з проведення конкурсу, незалежного конкурсу з виборів голови ДБР. Ми бачили, як ми успішно провалили таких представників Верховної Ради України, всю комісію. Чому провалили? Тому що ми бачимо зловживання такими представниками, які представляють тільки одну політичну силу. То якщо вже є так зараз зловживання щодо виборів голови ДБР, то як саме ДБР буде впливати на інституції, які ми вважаємо незалежними, а такими ми вважаємо і Рахункову палату, і особливо незалежну інституцію - Конституційного Суду України. Сьогодні скеровуючи подання в Конституційний Суд України, ми хочемо бачити цю інституцію незалежною, а не такою, яка буде вразлива через свою роботу з боку Державного бюро розслідування. Я вважаю, що цей законопроект потребує доопрацювання. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали, будь ласка, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України (щодо визначення підслідності кримінальних правопорушень, досудове розслідування яких здійснюють слідчі органів Державного бюро розслідувань) (реєстраційний номер 2560). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:38:32]] За-260 Рішення прийнято. Дякую. Покажіть по фракціях, будь ласка. Шановні колеги, наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо врегулювання окремих питань у сфері надання житлово-комунальних послуг (реєстраційний номер 2458). Пропонується його розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:39:08]] За-251 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається голові Комітету з питань енергетики та житлово-комунальних послуг Герусу Андрію Михайловичу.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, розроблення законопроекту про внесення змін до деяких законів України щодо впорядкування надання житлово-комунальних послуг обумовлено необхідністю удосконалення норм і положень чинного законодавства, що регулюють процес надання та споживання житлово-комунальних послуг, їх оплати, формування та встановлення цін, тарифів на комунальні послуги, а також врегулювання питань перехідного періоду після введення в дію з 1 травня минулого року Закону "Про житлово-комунальні послуги". Законопроектом передбачено запровадження публічних договорів про надання житлово-комунальних послуг, що значно спрощує процедуру укладення таких договорів як для виконавців комунальних послуг, так і для споживачів послуг, що дозволяє уникнути додаткових фінансових витрат, пов’язаних з укладенням договорів в письмовій формі. Проте за бажанням споживача договір може бути укладений і за звичайною процедурою в письмовій формі. Законопроект є соціально значущим, оскільки стосується кожного споживача в країні і спрямований на захист прав споживачів. Він впорядковує діяльність виконавців комунальних послуг, управителів багатоквартирних будинків і є конче необхідним та довгоочікуваним. Комітет з питань енергетики та житлово-комунальних послуг на засіданні 29 листопада та 13 грудня розглянув законопроект 2458 та підтримав його прийняття за основу з урахуванням пропозицій Мінрегіону та Головного науково-експертного управління. Зокрема пропонується вилучити з тексту положення щодо можливого несанкціонованого доступу до житла чи іншого об’єкта нерухомого майна – це пункт 15 частини третьої розділу І. Також комітет пропонує перенести з "Прикінцевих положень" до тіла закону як постійну діючу норму положення щодо забезпечення технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем газопостачання, а саме до пункту 10 Розділу І. Зазначені пропозиції викладено у проекті постанови Верховної Ради, що запропонована комітетом. Прошу підтримати рішення комітету і прийняти.
Дякую. Від комітету включіть ще дві хвилини.
Хочу ще раз наголосити. Я знаю, що були дискусії, побоювання серед народних депутатів стосовно можливості несанкціонованого проникнення в житло. Тому наголошую, що на комітеті ми цей законопроект доопрацювали і цю спірну норму ми прибрали. На сьогоднішній день цим законопроектом не передбачено ніякого несанкціонованого доступу до житла. У версії комітету ця норма прибрана. Тому прошу підтримати рішення комітету і прийняти його за основу у редакції, запропонованій комітетом. Спасибі.
Дякую. Необхідне обговорення? Можемо голосувати? [[Шум у залі]] Ви наполягаєте, Нестор Іванович? Два – за, два – проти? Будь ласка, запишіться по фракціям, два – за, два – проти. Любота Дмитро Валерійович.
Дмитро Любота, 177 округ, Харківщина, фракція "Слуга народу". Шановні громадяни України! Шановні народні депутати! Мабуть, питання житлово-комунальних тарифів є одним з найболючіших в Україні, яке не вирішувалось належним чином впродовж багатьох років. У мене на цю тему вже назбирались десятки звернень від мешканців багатоповерхівок та від їх об’єднань. Чого ж хочуть люди? Справедливості і прозорості у встановлені тарифів та їх адміністрування. Саме тому нам важливо підтримати цей законопроект яким, зокрема, упорядковується процес укладення договорів про надання комунальних послуг та процес переходу на відносини у цій сфері. Проект закону за предметом правового регулювання належить до сфери енергетики не суперечить праву ЄС. Однак відповідно до міжнародних зобов’язань України необхідно проведення урядом України консультацій з Європейською комісію по законопроекту, які можуть бути зроблені між першим та другим читанням. Я є співавтором цього законопроекту. Прошу його підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Ар’єв Володимир Ігорович.
Прошу передати слово Михайлу Бондарю.
Ще раз, кому?
Бондарю Михайлу.
Бондар Михайло Леонтійович.
Дякую. Бондар Михайло, "Європейська солідарність". Шановні колеги, крім того, що як говорили колеги, це упорядковує складання договорів людям, які отримують житлово-комунальні послуги, найголовніше, скільки вони за це все будуть платити. Тому "Європейська солідарність", не розуміючи, як будуть змінюватися тарифи, чи вони будуть підніматись і на скільки, ми між першим і другим читанням утримаємося. Побачимо, що воно буде винесено уже загалом, який закон до другого читання, і тоді приймемо рішення. Дякую.
Дякую. Нестор Іванович Шуфрич. Але по суті питання, якщо можна.
Дякую. Прошу передати слово Колтуновичу. Дякую.
Колтунович Олександр.
Дякую. Шановний Нестор Іванович, шановний Дмитро Олександрович, шановні народні депутати! По суті питання якраз щодо врегулювання питань у сфері житлово-комунального господарства. Як вам відомо, у 2014-2019 роках у нас суттєво зросли тарифи на житлово-комунальні послуги. Коли ми ставимо питання щодо врегулювання цього питання, нас насамперед цікавить питання номер один. Перше. Середня митна вартість імпортного газу скорочується у 2,8 рази, з 339 доларів до 122. Чому у нас населенню зменшують газ лише у 2,1 рази? Навіть немає паритету. Це перше. Друге, ще більше болюче питання, щодо тарифу на опалення і гарячу воду. У нас тариф на опалення залишився на рівні 38,55 за метр квадратний. Наша фракція наполягає на тому, якщо у нас газова складова така важлива у питанні тарифів, повернути це питання в економічну площину - і знизити мінімум у два рази тариф на опалення для населення. Ще одне питання – це гаряче водопостачання, де також газова складова є надзвичайно важливою. Також на сьогоднішній день без змін, 98 гривень за кубічний метр гарячої води. Залишається без змін тариф на гаряче водопостачання. То що ми тоді врегульовуємо? Добре голова комітету сказав, що виключать норму щодо залучення, чи точніше, допуску людей, проникнення в житло. Але залишається невирішеним питання непропорційного підняття тарифів, яке на сьогоднішній день залишається невирішеним. Як наслідок у нас зростає заборгованість за житлово-комунальні послуги. Пропонуємо все-таки після першого читання доопрацювати таким чином цей проект закону, щоб все-таки переглянути тариф на житлово-комунальні послуги, зокрема тариф на опалення і гаряче водопостачання для населення. Дякую за увагу.
Сухов Олександр Сергійович.
Прошу передати Вельможному Сергію.
Вельможний Сергій Анатолійович.
Шановні колеги, до виступу голови комітету з цього законопроекту позиція групи "Довіра" була не підтримувати даний законопроект. Але ми почули, що з даного законопроекту прибрали норму, якою комунальникам дозволяли потрапляти до житла без згоди мешканців чи власників для відключення води, електроенергії чи газу. Це було недопустимо. На даний час законопроект містить цілий ряд інших положень, які треба вирішити. Тому позиція групи "Довіра": у першому читанні підтримаємо законопроект. Треба його доопрацювати і вирішити питання вже під час голосування при другому читанні. Дякую за увагу. Сергій Вельможний, Луганщина, група "Довіра".
Дякую. Лубінець Дмитро Валерійович.
Шановні колеги, я хочу, щоб ви розуміли, за що ви зараз будете голосувати. Я хочу вам нагадати відеоролик, який набрав мільйони переглядів, коли людина не користувалась газом, а їй нарахували тисячі гривень за сплату. Те саме ми пропонуємо зробити в цьому законі. Ми розділяємо поняття про сплату теплової енергії і сплату транспортування теплової енергії. І цілком можливо, що після цього люди, які відрізались, відключились від централізованого опалення, будуть отримувати платіжки і їм будуть нараховувати за транспортування неіснуючої теплової енергії. Це перше. Друге. Ви всі повинні розуміти, що після прийняття цього законопроекту компаніям, які надають послуги, буде надаватись право безперешкодно заходити в приміщення. Це прямо суперечить Конституції України. Якщо ви готові за це голосувати, то депутатська група "За майбутнє" категорично проти.
Переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу з урахуванням пропозицій комітету проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо врегулювання окремих питань у сфері надання житлово-комунальних послуг (реєстраційний номер 3458). Готові голосувати? 2458. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:50:44]] За-239 Рішення прийнято. По фракціям покажіть. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Кодексу України з процедур банкрутства (щодо заходів, спрямованих на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії) (реєстраційний номер 2390). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:51:25]] За-256 Рішення прийнято. Шановні колеги, я продовжую засідання на 15 хвилин, до того, як ми пройдемо це питання. Слово для доповіді надається народному депутату України Камельчуку Юрію Олександровичу.
Юрій Камельчук, 124 виборчий округ, Львівщина, Червоноград. Шановні українці, шановний Дмитро Олександрович, шановні колеги, до вашої уваги проект Закону України про внесення змін до Кодексу України з процедур банкрутства (щодо заходів, спрямованих на погашення заборгованості, яка утворилася на оптовому ринку електричної енергії). 21 жовтня 2019 року набув чинності Кодекс України з процедур банкрутства. Раніше, протягом червня-травня 2019 року, на адресу ДП "Енергоринок" від виробників електричної енергії надійшло 156 претензій-вимог про термінову сплату заборгованостей за придбану електричну енергію на суму понад 15 мільярдів гривень, а також позовні заяви на суму, які перевищують 23 мільярди гривень. Таким чином, у ДП "Енергоринок" існують ознаки неплатоспроможності, що відповідно до умов кодексу є підставою для відкриття провадження у справі про банкрутство підприємства. Разом із порушенням провадження у справі про банкрутство суд вводить мораторій на задоволення вимог кредиторів, який фактично блокує механізми розрахунків. Неможливість проведення розрахунків та особливості проведення процедури банкрутства можуть призвести до відсторонення керівництва підприємства від цього підприємства, і таким чином держава може втратити контроль і по факту майно на 30 мільярдів гривень. Внаслідок банкрутства "Енергоринку" генеруючі компанії повинні будуть сплатити дебіторську заборгованість на понад 28 мільярдів гривень, а це відповідно негативно вплине на вартість їхніх акцій та на інвестиційну привабливість України загалом. Таким чином, це може привести в кінцевому випадку до неможливості розподілу електричної енергії і по факту знеструмлення споживачів. Прошу вас підтримати цей законопроект 2390, прийняти його за основу та в цілому.
Дякую. Слово надається голові Комітету з питань економічного розвитку Наталусі Дмитру Андрійовичу.
Колеги, мої вітання! Шановна президія, шановні колеги, справді цей законопроект був розглянутий на комітеті і комітетом попередньо схвалений і рекомендований до розгляду в першому читанні, прийняття за основу. В чому полягає серйозна загроза. Загроза в енергетичній безпеці, яка поряд з енергетичною кризою, яка спровокувала і так на сьогоднішній день шалене зростання ціни для споживачів і для виробників, і для промисловості. Загрожує в кінці-кінців економічному і енергетичному суверенітету України як такому. Тому пропонований законопроект є одним з шляхів не допустити погіршення цієї ситуації на енергетичному ринку. Тому комітет, розглянувши його на своєму засіданні, рекомендував прийняти його в першому читанні за основу. Прошу підтримати. Дякую.
Запишіться, будь ласка: два – за, два – проти по фракціям. Камельчук Юрій Олександрович.
Дякую ще раз за слово. Я спробую скористатися ще раз цим моментом, щоб усім нагадати, що йде мова про 30 мільярдів гривень. Йде мова про ринок електричної енергії і державне підприємство, яке, якщо збанкрутує, то ми по факту будемо мати проблему з розподілом електричної енергії і постачання електроенергії для населення. Таким чином, цей комплекс законопроектів, від 2386 до 2390, вирішує це питання і залишає державне підприємство під державним контролем. Крім того всього, з допомогою цих законопроектів ми вирішуємо питання розрахунків між державними підприємствами, а також "Укренерго", яке буде мати можливість продовжувати розподіляти електричну енергію. І у нас в кожних домівках буде світло на місці. Я прошу підтримати цей законопроект в цілому, за основу та в цілому. Дякую.
Кубів Степан Іванович.
Шановний пане Голово, шановні колеги, хочу сказати, що даний законопроект ми, дійсно, обговорювали на засіданні комітету. Але хочу сказати, що цей законопроект є похідним до законопроекту 2386. І що я маю на увазі? Я маю на увазі те, що даний законопроект має забезпечити можливість своєчасної реалізації всіх механізмів погашення заборгованості на оптовому ринку, але він є лише допоміжним, тому що не вирішує глобальної проблеми і не виконує тої функції, яка була покладена в законопроектів 2386. У Пояснювальні записці є сказано чітко, що логічно допоміжний законопроект схвалюється тоді, коли є чітке розуміння системи організації процесу зняття цієї проблематики, про яку ми говоримо зараз, сьогодні. Тому не можна стверджувати і підтримувати в цілому 2390, коли немає фундаментального законопроекту 2386, який навіть не розглядався ще в першому читанні. Це по формі. А тепер по змісту, по суті. По суті маємо запровадження ще одного виключення з правил мораторію на банкрутство. Вважаю, що будь-які виключення з правил дискредитують самі правила, дискредитують цінність закону, і саме про це сказано у висновку Комітету про запобігання корупції. Законопроект не відповідає сьогодні вимогам антикорупційного законодавства. Політична партія "Європейська солідарність" не буде підтримувати даний законопроект.
Вельможний Сергій Анатолійович.
Сергій Вельможний, Луганщина. Передаю слово Приходько Борису.
Приходько Борис Вікторович.
Борис Приходько, група "Довіра". Шановний пане головуючий, шановні колеги! Даний законопроект спрямований на імплементацію актів законодавства Енергетичного співтовариства у сфері енергетики, зокрема спеціалізованих директив та регламентів Європейського Союзу щодо функціонування ринку електричної енергії. Ним було запроваджено перехід до нової, конкурентної моделі ринку електричної енергії в Україні. При цьому такий перехід повинен супроводжуватися низкою обов’язкових заходів, які необхідно здійснити на державному рівні для забезпечення впровадження нового ринку електричної енергії. В першу чергу це стосується законопроекту про заходи, спрямовані на погашення заборгованості за електричну енергію, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії (реєстраційний номер 2386), який Верховна Рада прийняла за основу 30 квітня поточного року. Похідним до цього законопроекту є даний законопроект. Його положення пропонується встановити мораторій на проведення у справах про банкрутство оптового постачальника електричної енергії ДП "Енергоринок" шляхом встановлення обов’язку господарського суду відмовити у відкритті та впровадженні кримінальних проваджень адміністративних. Зрозуміло, що ключовим законопроектом є законопроект 2386, і, можливо, варто було дочекатися його остаточного ухвалення Верховною Радою, проте, на нашу думку, може бути паралельний процес. Тому група "Довіра" буде підтримувати даний законопроект у першому читанні. Дякую.
Мамка Григорій Миколайович.
Прошу передати слово Волошину.
Волошин Олег Анатолійович. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Дякую. Шановні колеги, по-перше, це вже прозвучало, і наша фракція також на цьому наполягає, щоб в основному законопроекті 2376 були прибрані лобістські норми про списання заборгованості компанії ДТЕК, яка належить відомому олігарху. Досить лобіювати інтереси однієї конкретної людини, яка сьогодні вважається, і не безпідставно, на жаль, фактично господарем діючого уряду. А тепер друге. Пан шановний Дмитро Олександрович просив виступати попри досить високу резонансність відомої історії виключно по темі. Так ось, по темі. Звідки взялася вся ця заборгованість? А ми знаємо із цих плівок, коли попередній Президент України доповідав віце-президенту США про те, що на вимогу МВФ потрібно було підвищити тарифи на 75 відсотків, а він підвищив на 100 відсотків. І це називається словом "реформи", от саме так і дискредитувалися реформи в очах мільйонів громадян. Більше того, тепер завдяки цим плівкам ми знаємо, скільки коштує суверенітет України: він коштує всього один мільярд доларів, на жаль. Більше того, ті, хто зараз кричать про російські якісь провокації, нехай покажуть мені у цих плівках хоча б згадку про слово "Росія", хоча б згадку про слово "Донбас", хоча б згадку про "джевеліни" – ні. Ця риторика нашою попередньою владою і її поплічниками зараз у Верховній Раді була прибережена виключно для виборців. А натомість попередній Президент України Петро Олексійович вирішував особисті, виключно особисті політичні питання зі стратегічним партнером в Америці. Тому дуже прикро, що у нас слово "патріотизм" стало дискредитованим саме тому, що ми тепер знаємо вартість цього патріотизму. Дякую.
Всі бажаючі виступили? Переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Кодексу України з процедур банкрутства (щодо заходів, спрямованих на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії) (реєстраційний номер 2390). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:03:34]] За-257 Рішення прийнято. Дякую. По фракціям покажіть. Шановні колеги, ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Всім дякую.