[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 24. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Gúr Nándor jegyzők lesznek segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! A mai napon a kormány nevében felszólalásra jelentkezett Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter úr „Beszámoló a NATO és az EBESZ külügyminiszteri ülésekről” címmel. Miniszter úré a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Azért kértem ma szót ismételten napirend előtt, mert az elmúlt héten üléseztek a NATO- és az EBESZ-tagállamok, valamint az Iszlám Állam elleni koalícióban részt vevő országok külügyminiszterei. Kérem, engedjék meg, hogy ezen eseményekről most adjak önöknek tájékoztatást itt az Országgyűlésben is. Mindegyik találkozón egyetértettünk abban, hogy a világban zajló változások odavezettek, hogy ma már a szövetségünket, illetve az értékközösségünket két irányból éri fenyegetés, egyrészt keletről, másrészt pedig délről. Ezekre a kihívásokra ad választ az a készenléti akcióterv, amelyet a NATO korábbi csúcstalálkozóján fogadtunk el, és ennek a végrehajtási intézkedéseiről tárgyaltunk, amelyekről a végső döntést majd a honvédelmi minisztereknek kell meghozniuk a jövő esztendő elején. Azonban azt világossá tettük, hogy mind a NATO-nak, mind minden NATO-tagállamnak, így Magyarországnak is az az érdeke, hogy ezeket az intézkedéseket, amelyek a készenléti akciótervhez vezetnek, a lehető leggyorsabban fogadjuk el. A biztonsági kihívásokra adott válaszként tájékoztatom tisztelt képviselőtársaimat, hogy döntés született arról, hogy január 1-jétől egy új nemzetközi misszió kezd szolgálatot Afganisztánban, amelynek a képzés és a támogatás lesz a legfontosabb feladata. Magyarország három éven keresztül évi félmillió dollár pénzügyi hozzájárulással és 100, illetve műveleti szükségtől függően 130 fővel járul hozzá a sikerhez. Mindannyian egyértelműen kiálltunk Ukrajna területi integritása és szuverenitása mellett. Ugyanakkor hangsúlyoztuk azt is, hogy annak érdekében, hogy Ukrajna egy politikailag és gazdaságilag is stabil és erős ország legyen, szükség van strukturális reformok végrehajtására, és megállapodtam az ukrán külügyminiszterrel arról, hogy az államigazgatási és közigazgatási reformjuk során Magyarország segíteni fogja Ukrajnát. Emellett pedig érveltünk a NATO bővítésének felgyorsítása mellett is. Tisztelt Képviselőtársaim! Most először ülésezett annak az 59 országnak a külügyminisztere, amely 59 ország érintett az Iszlám Állam elleni koalícióban. Egyetértettünk abban, hogy az Iszlám Állam közvetlen fenyegetést jelent a közösségünk számára, és egyetértettünk abban, hogy erre konkrét és gyors megoldásokat kell adnunk. Üdvözöltük azt, hogy az iraki központi kormány és a kurd regionális kormány között létrejött az a megállapodás, amely jó alapot szolgáltathat a nemzetközi misszió sikerének. Öt pontban állapodtunk meg, először is, hogy tovább támogatjuk a katonai műveleteket, és képzéssel segítjük az iraki hadsereget. Megállapodtunk abban is, hogy közös intézkedéseket hozunk annak érdekében, hogy az úgynevezett idegen harcosok áramlását meg tudjuk állítani. Közös intézkedéseket határoztunk el az Iszlám Állam finanszírozásának elvágása érdekében. Közös lépéseket teszünk a humanitárius válság kezeléséhez vezető úton, és abban is megállapodtunk, hogy az Iszlám Állam valódi arcának bemutatására fogunk törekedni, vagyis hogy bemutassuk azt, hogy az iszlámmal össze nem egyeztethető tevékenységet folytat az Iszlám Állam; ezt valaki ott úgy fogalmazta meg, hogy az Iszlám Államnak semmi köze sincsen az iszlám valláshoz. Tisztelt Képviselőtársaim! Ugyanakkor arra is figyelemmel kell lennünk, hogy a térségben élő keresztény közösségeket gyakorlatilag a megsemmisítés rémével fenyegetik. Mi mint keresztény ország és Európa mint keresztény kontinens ilyenkor különös felelősséggel viseltetünk, éppen ezért szorgalmaztuk azokat a lépéseket, amelyek megvédik az ottani keresztény közösségeket, valamint elszámoltathatóvá és büntethetővé teszik mindazokat, akik a keresztény közösségek elleni bűncselekményeket elkövetik, illetve elkövették.Végezetül szeretném önöket tájékoztatni arról, hogy az EBESZ-tagországok külügyminisztereinek találkozóján egyértelmű elismerés övezte a magyar hozzájárulást az EBESZ ukrajnai misszióihoz. Jelenleg három misszióról van szó, a speciális megfigyelő misszióról, amelynek működéséhez Magyarország 100 ezer euróval és 19 fővel járul hozzá; a határmegfigyelő misszió munkáját két fővel támogatjuk; illetőleg 20 ezer eurót folyósítottunk annak érdekében, hogy a kisebbségügyi főbiztos egy állandó képviseletet tudjon létrehozni, hiszen Magyarország számára ennek a kérdésnek a gyors, tárgyalásos úton történő lezárása azért is fontos, mert egy körülbelül 200 ezres nemzeti közösségünk él Ukrajnában. Köszönöm szépen, hogy beszámolhattam önöknek az elmúlt hét eseményeiről. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! Miniszter úr felszólalására a frakciók kétperces időkeretben válaszolhatnak. Megadom a szót Németh Zsolt képviselő úrnak, a Fidesz részéről. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Ház! Valóban, háború van Európában, és 1989 óta nem volt ilyen súlyos az európai biztonsági helyzet. Az a foka az instabilitásnak, ami ma Európa hétköznapjait jellemzi, teljesen újszerű. Úgy gondolom, hogy ebben a helyzetben rendkívüli módon felértékelődnek a létező diplomáciai csatornák, illetőleg intézmények. Fontosnak tartom azt is, hogy megerősítsük a honvédségünket, de nem pusztán a honvédségünket, hanem meg kell erősíteni a magyar diplomáciát is, meg kell erősíteni a magyar diplomáciai képességeket, költségvetést, létszámot, infrastruktúrát ebben a helyzetben. [[13.10]] Ami a NATO-t illeti, nagyon fontosnak tartom, hogy Ukrajna legyen az a kiindulópont, ahogy a nemzetközi feladataink rendezéséhez hozzáállunk. Magyarországnak egyértelműen oka van, hogy kiálljon Ukrajna területi integritása mellett, és hogy elutasítsa, hogy Oroszország újra érdekszférákra próbálja felosztani Európát. Fontosnak tartjuk megerősíteni a szövetségen belüli belső szolidaritást, különösen Lengyelország, Észtország és a Baltikum irányába tartom ezt kiemelkedően fontosnak, és azt is fontosnak tartom, hogy állítsuk helyre a valódi szövetségesi viszonyt az Egyesült Államokkal az elkövetkezendő időszakban, és az ehhez szükséges csomagtervet készítsük el. Ami az orosz viszonylatokat illeti, ugyanakkor fontos lenne világossá tenni azt, hogy Oroszország ellen nem lehet sem katonailag, sem gazdaságilag győzelmet aratni, tehát politikai megoldásra kell törekedni, és ebben kiemelkedően fontos szerepe van a kisebbségi ügyeknek; a kisebbségi főbiztosi hivatal szerepét én is nagyon fontosnak tartom. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Schiffer András, az LMP frakcióvezetője következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Külügyminiszter Úr! Ön helyesen fogalmazott, amikor azt mondta, hogy jelenleg térségünket keletről éri biztonsági fenyegetés. Viszont akkor máskor is világosan, egyértelműen és szuverén módon kell fogalmazni: igen, Magyarország és a térség biztonságát keletről éri fenyegetés. Akkor, amikor Ukrajnáról beszélünk, én azt gondolom, hogy nagyon fontos hangsúlyozni azt, hogy Magyarországnak egy különleges érdeke fűződik ahhoz, hogy nyugalom legyen tőlünk keletre, nevezetesen: a határon túl, a Kárpátalján élő magyarok. Éppen ezért Magyarországnak van felelőssége abban is, hogy az Európai Unión belül tegye világossá, hogy a különböző szélsőséges csoportok a Kárpátalján élő nemzeti, etnikai, vallási kisebbségek létét fenyegetik; ez Magyarországnak egy küldetése. Én azt gondolom, hogy ne akarjunk Ukrajnának rosszat, tehát mielőtt még Magyarország előreszalad abban, hogy strukturális reformokat követ el egy nálunk sanyarúbb sorsú országban, gondoljon vissza a saját maga elmúlt 25 évére. Tisztelt Külügyminiszter Úr! Fontos az, hogy Magyarország világos, egyértelmű, félreérthetetlen álláspontot fogalmazzon meg, és ugyanakkor szuverén álláspontot a világpolitikában, ehhez viszont következetes külpolitikai magatartásra van szükség és még valamire. Nem komolyan vehető az a külpolitika, nem fogják komolyan venni azt a külpolitikát, amelyik nem komolyan vehető kijelentéseket tesz. Gondolok itt arra, amikor miniszterelnök úr az egyik állami főhatóság vezetőjét perindításra buzdítja. Az, aki nem komolyan vehető kijelentéseket tesz a külpolitikában, az nem fogja tudni megvédeni a saját maga szuverenitását sem. Erre, nagyon kérem külügyminiszter urat, hogy legyenek figyelemmel a következő hónapokban Köszönöm szépen.
Most Demeter Mártának adom meg a szót, az MSZP képviselőjének. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon fontos védelmi kérdéseket említett Szijjártó miniszter úr, és itt szeretném újból megismételni, hogy az MSZP természetesen eddig is támogatott és a jövőben is támogatni fog minden olyan kezdeményezést és minden olyan tevékenységet, amely összefügg a nemzetközi missziókkal, humanitárius feladatokkal, hiszen rendkívül fontosnak tartjuk, hogy a nemzetközi béke megvalósuljon és az fenntartható is legyen. Ám az nagyon fontos, hogy tegyünk egy tágabb külpolitikai kitekintést, és a magyar kormánnyal való összefüggését ennek vizsgáljuk meg, hiszen ha feltesszük magunknak a kérdést, hogy miről szól a magyar külpolitika, sajnos azt kell mondjuk, hogy ez csupán Orbán Viktor és szűk körének, az ő érdekeiknek a nemzeti érdekké való hazudásáról szól. A magyar kormány teljesen erodálta azt az erkölcsi tőkét, ami a rendszerváltáskor képződött, és mára ezt az elszigetelődés politikája váltotta föl. Láthatjuk, hogy a korrupciós listákon Magyarország olyan helyet foglal el, amely már a rendszerszintű, intézményesített korrupciót mutatja, és ez a személyre szabott és cégekre szabott jogalkotás az, ami igenis szúrja a magyar társadalom szemét - láthatjuk a többezres tüntetéseket -, és ez szúrja szövetségeseink szemét is teljes joggal. Ma a Külügyi bizottság ülésén több kérdésünk is volt miniszter úrhoz, és sok mindenre nem kaptunk választ. Nem kaptunk választ arra, hogy még csak most próbálják sokakkal felvenni a kapcsolatot az amerikai adminisztrációval és ellenzéki politikusok stábjával, hogy akkor mégis a Századvég azt a sok-sok milliárd forintot mire költötte, és a volt miniszter alapítványa. A Déli Áramlattal kapcsolatban december 1-jén jelentette be Putyin Ankarában, hogy ezt leállítja, 10 nappal korábban ön Lavrov külügyminiszterrel és Vučić szerb miniszterelnökkel is találkozott. Felmerül a kérdés, hogy önt félrevezették-e, hogy nem tudott arról, mi fog történni. [[Az elnök csenget.]] Mindazonáltal, amíg a korrupció bélyege a magyar kormányon van…
Képviselő asszony, lejárt az ideje.
…addig teljesen fölösleges minden gyermeteg külpolitikai magyarázkodás. Köszönöm, elnök úr.
Most Vejkey Imre KDNP-s képviselő úré a szó.
Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Miniszter Úr! Köszönjük a tájékoztatót, úgy a 2014. december 2-ai NATO-külügyminiszterek, mint a másnapi Iszlám Állam elleni globális koalíció első miniszteri tanácskozásáról, továbbá a 2014. december 4-ei EBESZ miniszteri értekezletről. A KDNP ezúton is kinyilvánítja, hogy a biztonsági kihívásokra a folyamatos konzultációkat fontosnak tartjuk, mivel elkötelezettek vagyunk Európa és a világ békés és demokratikus fejlődése mellett. Fontos továbbá, hogy partnereink is tudják, hiszen hazánk kiemelten fontosnak tartja a konstruktív párbeszédet. A KDNP örömmel üdvözli, hogy a magyar kormány rendkívüli stratégiai jelentőséget tulajdonít a kétoldalú kapcsolatok fejlesztésének azon országokkal, ahol Trianon következtében határon túli magyar közösségek élnek. Ezért is van különös jelentősége annak a múlt heti megállapodásnak, miszerint Bogdan Aurescu román külügyminiszter 2015 februárjában hivatalos látogatásra Budapestre fog érkezni. [[13.20]] Egyetértünk abban is, hogy az infrastrukturális, energetikai együttműködéseknek, beruházásoknak egyre jelentősebb szerepet kell majd betölteniük a kétoldalú kapcsolatokban, ezért a KDNP rendkívül fontosnak tartja az Eximbank és harmadik országok fejlesztési bankjai közötti megállapodásokat, továbbá a beruházásvédelmi egyezményeket. Tisztelt Miniszter Úr! További munkájához sok sikert kívánva még egyszer köszönjük a miniszteri tájékoztatót. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Végezetül pedig a Jobbik képviselőjeként Bana Tibor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Jobbik az ukrán válság témakörében több fórumon is határozottan kifejtette a véleményét. Megtettem ezt a múlt heti COSAC-ülésen, az európai ügyek bizottságainak európai szintű találkozóján is, ahol kifejtettem, hogy az Európai Unió egyoldalúan kezeli az orosz-ukrán konfliktust. Nem tudjuk támogatni és nem tartjuk megfelelőnek az Oroszországgal szembeni szankciókat, mert ezek hazánk számára gazdasági szempontból mindenképpen hátrányosak. És annak is megvolt a kellő megalapozottsága, hogy nem támogattuk sem az Európai Parlamentben, sem itt a Magyar Országgyűlésben az Ukrajnával kötött társulási megállapodást. Több indokot is fel tudnék sorakoztatni. Az egyik legfontosabb az, ahogyan a kisebbségek helyzetét kezeli Ukrajna. A kárpátaljai magyarságot rendkívül hátrányos helyzetben tartja az ottani választási rendszer, és a Jobbik továbbra is határozottan kiáll elszakított testvéreink, így a kárpátaljai magyarság autonómiatörekvései mellett is. Az Iszlám Állam fenyegetését mi is látjuk, és a keresztények üldözésével szemben természetesen felemeljük a szavunkat, de azért itt látni kell az Amerikai Egyesült Államok felelősségét, ezt nem lehet elkendőzni. Mi a magunk részéről nem tudunk támogatni olyan NATO-missziókban való részvételt, amely nem szolgálja Magyarország érdekeit. S még néhány gondolatot szentelnék az energiabiztonság kérdéskörére. Itt is nagyon markáns állásponton állunk. Azt mondjuk, hogy alternatív gázvezetékre van szükség, hiszen a szállítási útvonal diverzifikációja rendkívül fontos lenne hazánk gázellátását biztosítandó, az ukrajnai helyzet alakulásától függetlenül. Erre minél több irányból lehetőséget kellene biztosítani. Az ilyen irányú javaslatainkat is megtettük a közelmúltban. Összességében pedig úgy értékeljük, hogy bár bizonyos elmozdulások történtek a külpolitikában, de sajnos még mindig nem sikerült kitörnie a magyar külpolitikának az egyoldalú euroatlanti függés zsákutcájából. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt Ház! A mai napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett Harangozó Tamás képviselő úr, az MSZP részéről: „Közös értékeink” címmel. Képviselő úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. A múlt héten a Fidesz-KDNP magántelevíziójában, az M1 reggeli műsorában a mégoly objektív és rendkívül felkészült műsorvezető az alábbi kérdéssel szorongatta meg a nála vendégeskedő Harrach Péter kormánypárti politikust: „A múltkor láttam egy érdekes kimutatást, egy felmérést, melyben az szerepel, hogy a gyermekek egy része nem azért megy be reggeli nélkül az iskolába, mert a szülők nem tudják neki előkészíteni vagy csomagolni, hanem egyszerűen nem éhes.” Mire hamarosan érkezett is a keresztényi családbarát nemzeti válasz, idézem szintén szó szerint: „Gondolom, ez életforma kérdése.” Tisztelt Országgyűlés! Ez a kijelentés jogosan háborított fel rengeteg embert ebben az országban. Pedig bizonyos cinikus értelemben igaza van Harrach Péternek, hiszen önöknek köszönhetően az éhezés valóban életforma kérdése majd’ félmillió magyar gyermek számára nap mint nap. Mint ahogy életforma kérdése az emberek több mint harmadának szegénységben élnie ma Magyarországon. És igen, önöknek köszönhetően életforma kérdése nyomorognia mintegy 1 millió naponta dolgozó embernek, akiknek, bár van munkájuk és fizetésük, abból megélni, családot fenntartani és gyermekeknek enni adni egyszerre nem lehet. És életforma kérdése ma millióknak, hogy egy nyamvadt vérvételre heteket, CT-vizsgálatra hónapokat várjanak, ha az egészségük veszélybe kerül. Mindeközben önök újabb és újabb adókat vetnek ki, tovább növelik az élelmiszerek árát, megadóztatják az alapvető tisztálkodási termékeket, kötelező drogtesztet írnának elő a gyermekeinknek ahelyett, hogy a gyermekéhezést számolnák fel, vagy biztosítanák a gyermekek orvosi ellátáshoz jutását, jövedelmi helyzettől függetlenül. Tovább ragaszkodnak Európa legmagasabb áfájához, amit mindenki mindennap fizet, illetve majdnem mindenki, tovább ragaszkodnak a teljesen elhibázott és hazug személyi jövedelemadó-rendszerükhöz, ahol a melós ugyanolyan kulccsal adózik, mint a milliárdos oligarcha. Tovább építik a tök üres stadionokat százmilliárdokért, folytatják a trafikmutyit, a földmutyit, mutyiznak a bankokkal, a letelepedési kötvényekkel, az ingatlanokkal, szinte mindennel, amihez csak hozzáférnek. Tovább rejtegetik és tagadják a korrupciós ügyeket és az abban érintett személyeket, továbbra is ki akarják vezetni hazánkat onnan, ahol Szent István óta helye van, Európából. Mert önöknek meg ez életforma kérdése. A cinizmus, az arrogancia, a harácsolás, a másik lenézése és semmibevétele, a szegények és gyengék gyűlölete, az ellenfelek lejáratása, tönkretétele bármilyen eszközzel. Ez valóban életforma kérdése a Fidesz-KDNP-ben. Magyarország legnagyobb tragédiája, hogy a jelenlegi kormánypártoknak és politikusaiknak, élén Orbán Viktorral ezek a közös értékeik, ezek kötik össze őket. Ezért tartunk itt. Ezért gondolja az emberek többsége, hogy a politika nem róla és nem neki szól, és ezért kívánják sokan, legyünk őszinték, az összes politikust a pokolba. Pedig vannak itt értékek, amelyek újra összeköthetnék az ország döntő többségét. A mieink világosak. Szolidaritás - az elesettek, a kiszolgáltatottak, a saját munkájukból élők segítése akár a hatalmasságokkal szemben is. Szabadság - küzdelem az elnyomás és a diktátumok minden formája ellen. Biztonság - a közbiztonság, a jogbiztonság és a létbiztonság megteremtése mindenki számára, függetlenül attól, hogy hová született. És demokrácia - ahol a hatalom közös ügyeink intézését, az egyenjogú polgárok szolgálatát jelenti, igen, ellenőrzötten, átláthatóan, beleszólást biztosítva az érintetteknek. Mi ebben az útban hiszünk, és ehhez ajánlunk partnerséget és együttműködést mindenkinek, aki változást akar hazánkban. Tudjuk, hogy az út nehéz lesz, mert rengeteg a bizalmatlan és megtévesztett ember. De hiszünk benne, hogy ezek az értékek erősebbek lesznek, mint az előítéletek és a politikai ármánykodások. Mert ez az ország tovább arra nem mehet, amerre a jelenlegi kormány és pártjai parancsolni kívánják. Mondhat a Fidesz bármit, őrjönghet és vádaskodhat a médiagépezetük, vonulhatnak akár a fizetett fülkeforradalmárjaik is. Mi, szabadságszerető európai magyarok, együtt az értelmiségiek, a melósok, a nélkülözők és a tisztességes vállalkozók [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] kezdjünk közösen felépíteni egy új világot, amely majd elfoglalja helyét az Orbán-rendszer dohos romjain. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Válaszadásra Rétvári Bence államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Nagyon lírai hangvételűre sikerült, főleg a vége a tisztelt képviselő úr beszédének. Az elején még nem tudtuk, mi jön ki belőle, a közepén olyan volt, mintha a márciusi kortesbeszédét vette volna újra elő, ami akkor már nem jött be, sőt az idén háromszor nem jött be, de újra elhangzott volna, a vége felé pedig mintha már egy MSZP-elnökjelölti beszédet hallottunk volna a tisztelt képviselő úrtól, általánosságokat sorolva nagyon gyorsan egymás mögött. Mi egy-két konkrétumra is kíváncsiak lettünk volna. Bíztunk benne, hogy sok-sok hét után talán most megtudjuk, hogy például Simon Gábor honnan, milyen forrásból fizette be azt a több mint 100 millió forintot, amit az utóbbi időkben valaki a rendelkezésére bocsátott és onnan ki tudta fizetni. De egy dolgot biztosan konkrétan megtudtunk: hogy a képviselő úr néha korán kel, amikor a „Ma reggel”-re ébred. Ami a gyermekéhezés kérdéskörét érinti, tisztelt képviselő úr, amit önök időről időre rendre előhoznak itt a parlamentben is, és előhozzák más kommunikációjukban is: én szeretném megkérdezni, hogy mekkora a hitelessége az MSZP-nek ebben a kérdésben. Amikor önöktől 2010-ben átvettük a kormányzás lehetőségét, akkor önök 29 milliárd forintot költöttek erre a kérdéskörre, a gyermekek közétkeztetési támogatására, 29 milliárdot, a jövő évi költségvetésben pedig 57 milliárd forint szerepel erre. Kérdezem én, kinek van ebben az esetben nagyobb hitelessége a gyermekek szemébe nézni, kinek van nagyobb lehetősége, vagy ki az, aki inkább tett azért, hogy ezek a szemek ne éhes gyerekszemek legyenek, akik fele annyit költöttek, vagy akik dupla annyit költenek. Tisztelt Képviselő Úr! Ezek nagyon szép szavak most önöktől. Parlamenti felszólalásaikban nagyon élénken adják ezt itt elő. Csak tudják, amikor önöknek lehetőségük lett volna az igen gombot megnyomni arra, hogy növeljék ezt a tételt, akkor elmulasztották; nem egy évig, hanem nyolc évig. Mi pedig megtettük azt, hogy bár gazdasági válságtól sújtott európai uniós tagállamként nehéz helyzetben volt sokáig a magyar költségvetés, ettől függetlenül a kétszeresére emeltük ezt az összeget. [[13.30]] És ön is nagyon jól tudja, hogy nemcsak az iskolai hónapok során, hanem a nyári időszakban is rekordösszeget fogunk a jövő évben költeni a szociális nyári gyermekétkeztetésre. Ez most már 3 milliárd forintos összeg lesz az idei 2,6-tal szemben, és a tavalyi 2,3-hoz képest ez még nagyobb növekedést jelent. Amikor önöknek lehetőségük lett volna tenni ez ellen, nem tettek ez ellen, a segélyből élők táborát bővítették, mi pedig a munkából élők táborát bővítettük 400 ezer fővel, és a munkanélküliek táborát csökkentettük 150 ezer fővel. Ez még nincs annyi, mint ahány embert önök munkanélkülivé tettek, hiszen negyedmillióval növelték a munkanélküliek számát Magyarországon. Nekünk ebből már 150 ezret sikerült ledolgoznunk, de azért még elég nagy munka, hogy a szocialista kormányzás összes negatív hatását ki tudjuk küszöbölni. [[Dr. Harangozó Tamás Attila: Hány év kell még?]] És ön is nagyon jól tudja, tisztelt képviselő úr, hogy jövő év szeptember 1-jétől, amikor az óvodáztatás mindenki számára kötelező, onnantól kezdve hároméves kortól minden gyermek napi többszöri és reményeink szerint minél inkább minőségi ételt fog kapni az óvodában, aztán az általános iskolában és a középiskolában. Így minden gyerek számára ez biztosított lesz. Ha utánanézne az adatoknak, ön is nagyon jól tudná, hogy az idei évben 270 ezer gyermeknek teljesen ingyenesen biztosítottuk a napi többszöri étkezést, további 150 ezer gyermek számára pedig kedvezménnyel biztosítottuk, 270 plusz 150 ezer gyermeknek az adófizetők pénzéből pótoltuk ki azt, amit a szüleik nem tudtak vagy nem akartak valamilyen módon megtenni. [[Bangóné Borbély Ildikó: Mi az, hogy nem akartak? Az elnök csenget.]] Ezek azok a gyerekek, akik valóban nehéz helyzetben vannak, nekik tudtunk segíteni. Ugyanakkor nyilván vannak olyan kisgyerekek, akik még nincsenek óvodában, 0 és 3 év között vannak, az ő számukra egy külön ételcsomagprogramot dolgoztunk ki, 29 milliárd forintot fogunk a következő években erre költeni. A rászorulók számára külön operatív program - ez az, amivel próbáljuk ételcsomagként a csecsemőknek és egyébként más okokból is nagyon nehéz helyzetben lévő embereknek az életminőségét javítani, napi többszöri étkezését biztosítani. De ugyanígy lehetne sorolni, tisztelt képviselő úr, hogy az önöktől megörökölt, igencsak hosszú várólistákat, amit ön utána említett, sikerült rövidítenünk. Ön is tudja talán, bár nem szavazta meg a parlamentben, hogy az idei év első felében 1,5 milliárd forintból 3 ezer fővel csökkentettük ezeknek a várólistáknak a hosszúságát, de az utolsó negyedévben is plusz 1 milliárd forintot szavazott meg a parlament, nyilván nem önök, de a parlament Fidesz-KDNP többsége, pontosan azért, hogy ezeket a várólistákat még 3 ezer fővel rövidebbé tegyük.Tisztelt Képviselő Úr! Ennek az országnak most már gyarapszik a gazdasága több mint 3 százalékkal, ebben az országban csökken a munkanélküliség, és ez az, ami a szegénységből kivezető utat hosszú távon jelentheti mindenki számára, nem pedig a szocialisták szónoklatai, hanem a Fidesz-KDNP cselekedetei. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Közbeszólás ugyanott: Így van!]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Magyar Zoltán képviselő úr, a Jobbik részéről: „Láthatóan a kormánynak fogalma sincs arról, hogy mit adjon karácsonyra a magyar embereknek. Itt vannak a Jobbik ajándékjavaslatai” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A választási ígéretek szavatossága önöknél rendre lejár a választások napján. Mindeközben naponta halljuk, hogy éppen melyik fideszes vezető vett százmilliókért budai villákat, vagy éppen hogyan titkolja el a, ki tudja, honnan szerzett vagyonát azáltal, hogy valamelyik rokonára írja. Úgy tűnik tehát, hogy önöknél a karácsonnyal nem lesz gond. Gazdagon terítve lesz idén is a Nordmann fenyő alja.Ha a történetet eddig mesélném, érezhetnénk magunkat egy bájos kis karácsonyi mesében is, de a Jobbik éppen azért van itt a parlamentben, hogy szembesítse önöket azokkal a valós tényekkel, amelyeket itt hajlamosak elfelejteni. Hiszen a nagyon is idilli hatalmi állapotban önök mindezt elfelejtették. Az elmúlt 25 év siralmas politikai vezetése pedig azt okozta, hogy nem minden magyar családnak lesz ilyen felhőtlen a karácsonya. Kezdeném a magyar vidékkel, amelynek talán a legnagyobb a csalódottsága. A szocialisták nyílt vidékromboló politikája után mindenki azt hitte, abban reménykedett, hogy a kormánypártok valami újat, valami komolyabb változást hoznak vidéken. Éppen ezért szavaztak önökre pontosan ezekben a régiókban nagyobb arányban. Sokan várták önöktől, hogy megáll a vidék elnéptelenedése, megtartó ereje újra növekedni fog, újra lesz becsülete a munkának, és talán elindul egy olyan Magyarország irányába, ahol a vidéken születés nem azt jelenti, hogy valaki automatikusan hátránnyal indul. Sokan hittek ebben. Sőt, megmondom őszintén, hogy amikor az Ángyán József, az önök korábbi államtitkára által kidolgozott nemzeti vidékstratégiát elolvastam, egy pillanatra még én is elhittem, hogy komolyan gondolják. Azóta persze eltelt öt év, a stratégiából egy mondat sem valósult meg, alkotóit kirakták a döntéshozói helyzetből, az állami földek és támogatások milliárdjai pedig az önök szűk érdekköréhez kerültek. Ezért mi pénteken benyújtottuk, egyetlen betű módosítása nélkül, a nemzeti vidékstratégiát. A Jobbik és a magyar vidék ezt kéri karácsonyra, hogy ezt a stratégiát ne csak elfogadják, hanem valósítsák is meg. Az élelmiszerlánc-felügyeleti díj brutális növelésével nem fogják elérni azt a célt, amit egyébként itt folyamatosan hangoztatnak. Óvatos szakértői becslések szerint évente a multik ezermilliárdos nagyságrendben szivattyúzzák ki a profitot az országból, adómentesen. Egy átlagembert néhány ezer forintért meghurcolnak, ezek a cégbirodalmak pedig sok-sok tízmilliárddal lépnek le évtizedek óta. Ezekből, tehát az ezermilliárdos nagyságrendből kellene lefaragni valamit és itthon tartani, nem pedig az élelmiszer-kereskedelem csalásait tovább fedezni. Hiszen ezekből a tételekből jelentősen lehetne fordítani akár például, majd később említeni fogom, az élelmiszeráfa csökkentésére. Ahelyett tehát, hogy ezt a brutális összeget megfognák, olyan intézkedésekkel állnak elő, amelyek továbbdrágítják az élelmiszereket. Kiemelném a CBA helyzetét, amit ugye, egyfajta kedvezményezett státusba emelnek, pedig a CBA sem jeleskedik abban, hogy a munkavállalóival vagy éppen a beszállítóival tisztességesebben bánna, mint akármelyik versenytársa. Azt követeljük ezen a területen, hogy tudjon végre a kis- és közepes termelő is ésszerű feltételekkel a boltok polcaira kerülni, ne a polcpénz és ne a mutyi döntsön arról, hogy mely család maradhat talpon és melyik nem. A Jobbik és a termelők tehát ezt kérik önöktől karácsonyra. De kérünk olyat is, ami minden magyar ember számára azonnal érezhető, érdemi változást hozhat. Fogadják meg végre a Jobbik azon javaslatát, hogy legalább az alapvető élelmiszerek területén vágják vissza Európa legmagasabb áfáját! Legalább ebben a szegmensben merjenek emberek érdekében lépni, és csökkentsék 5 százalékra ezt az áfát! Megfelelő jogi környezet kialakításával garantálható, hogy az áfacsökkentés ne a kereskedelmi láncok profitját növelje. A gazdaság kifehérítésével pedig jól járnának a becsületes termelők, és lássuk be, az államnak is több bevétele lenne. Az alapvető élelmiszerek áfájának csökkentésével minden magyar ember úgy érezhetné, hogy kapott a kormánytól egy karácsonyi csomagot. Higgyék el, nem csodát várnak önöktől az emberek, csak ami hitük szerint elvárható: megfizethető árú és minőségű hazai élelmiszert a családoknak. Ezt követeli velünk minden magyar család, ezt követeljük önöktől. Kérem, hogy azonnali, hathatós lépésekkel érjék el ezt. Legalább ezt a három kis csomagot tudják letenni a családok asztalára! Van még néhány hét erre a megvalósításra. A Jobbik ezt kéri karácsonyra. Köszönjük szépen. [[Szórványos taps a Jobbik soraiban.]]
Válaszadásra Bitay Márton Örs államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Tulajdonképpen nagyon sokszor vagyunk abban a helyzetben, hogy amit ön elmond, a felvetés vonatkozásában, hogy mi lenne a jó vagy hogyan lenne érdemes csinálni, abban még egyet is tudunk érteni. A különbség közöttünk nagyjából mindig abban körvonalazódik, hogy ön szerint nem így történnek a dolgok, én pedig azt állítom, hogy nagyon sok esetben így történnek a dolgok. A vidék csalódottságára vonatkozóan én csak annyit szeretnék önnek megemlíteni, persze más a politikai csalódottság, és más a mindennapi csalódottság. De azért mégiscsak túl vagyunk itt három választáson ebben az évben, és egyelőre ezek az adatok nem azt mutatják, nem azt támasztják alá, amit ön mond, hogy az emberek kiábrándultak lennének abból a politikából, amit ez a kormány visz, hanem pontosan úgy tűnik, hogy ezt egyébként támogatják. Ha úgy teszi föl a kérdést, hogy elégedett vagyok-e én személy szerint vagy akár a kormány azzal a forrásmennyiséggel, ami rendelkezésre áll a vidék felzárkóztatására, akkor erre egyértelmű nem a válasz. Én is azt gondolom, hogy sokkal több pénzre lenne szükség. De azért mégiscsak 2020-ig 1200 milliárd forint támogatás, európai uniós támogatás fog érkezni vidékre. És ugye, ez csak a közösségi támogatások része, ezen felül van még nemzeti támogatás is. Ha megnézi azt, hogy mennyi minden épült-szépült-fejlődött az utóbbi négy évben a vidék Magyarországán, akkor azért azt remélem, hogy talán ön is úgy látja, hogy a felzárkózás folyamata zajlik. Valószínűleg ön szerint lassabban, mint ahogy kellene, de én azt mondom, ez az 1200 milliárd forint is nagyon hasznos és jó támogatás a vidékiek számára. Hogy mely kormányzati programok kiknek kedveznek és hogyan kedveznek, ezzel kapcsolatosan sokadjára kerül elő ez a vitánk. Említette az állami földeket is. Azt tudom önnek mondani, attól a számtól nem tudunk elvonatkoztatni, hogy korábban mennyien használták ezeket a földeket, illetve most mennyien használják ezeket a földeket, és itt azért mégiscsak egy tízszereződési folyamat van. Míg annak idején, 2010 előtt 600-an használták ezeket a földeket, most már több mint 6000-en használják ezeket a földeket. [[13.40]] Azt mondja ön, hogy keveseknek kedveznek a támogatások. De hát pont most hoztuk meg azt a döntést, hogy a területalapú támogatások vonatkozásában ne a nagyok kapjanak nagyon sok pénzt, hanem szorítsuk lejjebb a határt, és mondjuk azt, hogy 1200 hektár fölött már senki nem kap területalapú támogatást. Azt mondja, hogy a kistermelőknek a boltok polcaira fel kéne kerülniük. Megint csak egyetértek önnel, tehát nagyobb teret lehetne vagy kellene, de pont négy éve ezt csináljuk, hogy szektorális adókkal, különféle kormányzati intézkedésekkel szorongatjuk azokat a multinacionális cégeket, akik megpróbálják kiaknázni a magyarországi lehetőségeket, elvinni az extraprofitot, utána pedig a magyar termelőknek nem jut lehetősége. Ha csak azt veszem, hogy több mint 190 helyi termelői piac nyílt az utóbbi négy évben, ami pont arról szól, amit ön is kifogásol vagy kér számon, hogy hogyan tudnak a helyi termelők bekerülni a kereskedelmi körforgásba, akkor azt gondolom, hogy ez pont ezt az intézkedést mutatja. Az élelmiszer áfájának a csökkentésével kapcsolatosan. Az élősertés, a hasított félsertés vonatkozásában és számos más kiskérődző vonatkozásában lecsökkent az áfatartalom. [[Gőgös Zoltán: A kecske áfája lecsökkent. Derültség az MSZP soraiban.]] Azt tudom önnek mondani, hogy ezek az intézkedések nyilván egymásra épülő folyamatokból állnak, nem lehet az elején meghozni azt az intézkedést, amit egyébként majd programszerűen egy hosszabb perspektíva végén kell meghozni, azt világosan látni kell, hogy mit hoz a költségvetés számára, fenn kell tudni tartani a költségvetési egyensúlyt, és utána lehet ezeket az intézkedéseket megtenni. A hazai élelmiszerrel kapcsolatosan szeretném még figyelmébe ajánlani, mondjuk, a sertésprogramot is, ami külön több milliárd forinttal áll rendelkezésre, vagy az állatjóléti támogatásokat, amelyek szintén azt mutatják, hogy azért ezen a téren is van fejlődés. Azt tudom önnek mondani, hogy egyetértek önnel abban, hogy egy sokkal díszesebb és nagyobb karácsonyi ajándék mindenki számára jólesne, csak azt szeretném kérni öntől, hogy vegye figyelembe a kormányzati intézkedéseket, a költségvetési lehetőségeket és a jogszabály-alkotási lehetőségeket. Ezen belül én azt gondolom, hogy olyan lépéseket tettünk az utóbbi négy évben, amit előtte hosszú évtizedekig még csak remélni sem lehetett. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Szél Bernadett képviselő asszony, az LMP részéről: „Két szék között a földre esett a kormány” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Miniszter Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Néhány nappal ezelőtt kiderült, hogy meghibásodott egy atomreaktor Ukrajnában. Én pont itt voltam az ülésteremben, amikor ennek híre ment, és láttam, hogy még azok a képviselőtársaim is megriadtak, akik amúgy úgy gondolják magukról, hogy atompártiak. Ha hihetünk az ottani hatóságoknak, akkor szerencsére nem keletkezett komolyabb kár. Ha így van, akkor szerencsések vagyunk. Szerencse. Ennyi és nem több, mert az atomenergia mint olyan, mindig kockázatos és mindig fenyegető. És valahogy az atomenergiát védelmezők reflexei is ugyanúgy működnek. Emlékszünk rá még 1986-ban, a csernobili katasztrófa idején, mint most is, akkor is napok teltek el, amíg érdemi információkhoz jutottunk. Vajon miért van ez így mindig, újra és újra? Az atomenergia mint olyan nem biztonságos, ezért az LMP álláspontja szerint a paksi bővítést le kell állítani, az orosz hitelt nem szabad felvenni, és haladéktalanul biztosítani kell a teret a megújuló energiaforrásoknak. Önök azonban valami miatt nagyon ragaszkodnak ehhez a Paks II. projekthez. Azt eddig is tudtuk, hogy önök finoman szólva nem Grál-lovagok, és számtalanszor elmondtuk, hogy az átláthatatlan paksi bővítés a melegágya a korrupciónak. De van itt egy legújabb törvényjavaslat, amit önök benyújtottak, ami gyakorlatilag felér egy beismeréssel. A legújabb Seszták-féle javaslatban önök gyakorlatilag kodifikálták a szabad rablást. Önök azt akarják elérni, hogy ne ismerhessük meg az egyre kétségesebb beruházással kapcsolatban a legalapvetőbb információkat sem. Titkosítanának mindent, ez van kodifikálva a törvényjavaslatban, és az ellenőrzés minden lehetséges formáját meghiúsítanák. Akár a pénzek elköltéséről van szó, akár magáról a beruházásról. Tisztelt Államtitkár Úr! Önök nagyon megijedtek? Nagyon kell önöknek ez a pénz? Azért lassítsanak egy kicsit, mert nem fészert építenek az udvarban, hanem egy nukleáris projekt kellős közepén vannak, és ebben a szégyenletes javaslatban az is benne van, hogy önök fellazítanák a szakmai követelményeket, és más célra felhasználhatóvá tennék ezt a hitelt. Mivel minden titkos, a pénzek másra is elkölthetőek, gyakorlatilag nem tudnánk meg a projekt során, ha már a rendelkezésre álló pénz felét elköltötték valami másra. De hogy továbbmenjek, ha ez a javaslat átmegy, akkor abban az is benne van, hogy önök ezt az atomerőművet eladhatják. Mégis kinek szeretnék eladni, tisztelt államtitkár úr? Csak nem az oroszoknak? Értem én, Aszódi Attila kormánybiztos úr megpróbálta ezt tagadni, de az a példa, amit felhozott, a brit példa tulajdonképpen arról szól, pontosan azt írja le, hogy azok az atomreaktorok külföldi kézen vannak, és jelenlegi ismereteink szerint körülbelül kétszeres árba kerül majd az áram felvásárlása, mint egyébként ami most a szabadpiacon tapasztalható. Értjük, tehát arról van szó, ha önök ezt megcsinálják, hogy a Roszatom fog kapni extraprofitot a magyar adófizetők pénzéből. Hozzáteszem egyébként, a most pénteki rádióinterjújában a miniszterelnök úr is arra utalt, hogy ez majd egy olyan szerződés lesz, amiből vissza lehet majd lépni. Kérdem én: milyen feltételekkel? Azt én látom, benne van már a mostani szerződésekben is, hogy az oroszoknak a haja szála nem görbül. De mi, a mi gazdaságunk romokba fog hullani. [[L. Simon László: Porba hull.]] Ilyen sokat jelent önöknek Vlagyimir Putyin, és ilyen keveset a magyar nemzet? Kérdezem én, tisztelt államtitkár úr. Mondjuk, ha önökben már nem bízhatunk, ezt most már világosan látjuk, azért egy dologban még reménykedhetünk, méghozzá a Déli Áramlat meghiúsulása pontosan arra mutat, hogy az oroszok, ha a pillanatnyi érdekük úgy kívánja, homlokegyenest elkezdenek lépéseket tenni. Ehhez képest mi, magyarok, az önök vezette Magyarország menne tovább a lenini úton. Tisztelt Államtitkár Úr! Miért csinálják ezt? Vegyék észre, hogy önök egy teljesen elhibázott külpolitikát folytatnak, mellette ott van egy teljesen elavult energiapolitika, és közben az ország fuldoklik a korrupcióban! Ez a Seszták-féle törvényjavaslat, amit önök szépen fű alatt itt benyújtottak, az igazából egy botrány. Ez a vakrepülés kezdete. Ha ez megvalósul, soha többet senki nem fogja látni, hogy önök hová teszik a paksi hitelt. Gyakorlatilag nem fogjuk észrevenni, ha önök szétlopják az országot, szétlopják a Paksi Atomerőműre szánt pénzeket. Van ott még valaki a Fideszben, tisztelt képviselőtársaim, aki felfogja, hogy mihez vezet az, milyen katasztrofális és tragikus következményei lehetnek egy olyan nukleáris projektnek, amiből az tollasodik, aki akar? Mond még valamit önöknek az a szó, hogy „biztonság”? Mégis mire készülnek? Mire jó ez az egész Seszták-féle javaslat? Miért kodifikálták a szabad rablást? Tisztelt Államtitkár Úr! A Lehet Más a Politika azt kéri önöktől, hogy azon nyomban vonuljanak ki a paksi bővítés tervéből, mondják fel a szerződéseket, ezt a Seszták-féle törvényjavaslatot azonnal vonják vissza, és végre kezdjenek el XXI. századi kormányként viselkedni, kezdjenek el teret adni az energiatakarékosságnak, a megújulóknak, és gondolkozzanak végre szövetségben, együttműködésben a hagyományos országokkal, az Európai Unióval, aminek már jó ideje a tagja vagyunk. Viselkedjünk európai uniós államként! Köszönöm.
Megadom a szót Aradszki államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Ha jól értettem az ön mondanivalóját, ez három szóban foglalható össze: nem, nem és nem. Mi úgy gondoljuk, hogy a nemekre három igennel válaszolunk: igen, igen, igen. A magyar energiastratégia 2030-as kitekintéssel 2011-ben került elfogadásra a parlament falai között, amely meghatározza hosszú távon, hogy a magyar energiamix három elemből tevődik össze: az egyik a nukleáris úton előállított energiaforrások, a másik a fosszilis eredetű energiatermelés, a harmadik pedig a megújuló energiatermelés. E tekintetben oly titkosan készítettük elő a Paksi Atomerőmű kapacitásfenntartására vonatkozó beruházást, hogy az erre vonatkozó orosz-magyar államközi megállapodást titkosan itt, eme ház falai között vitattuk meg. Szintén titkosan döntöttünk arról is itt, eme ház falai között, hogy az ehhez szükséges finanszírozási megállapodást is megkötheti a magyar állam az orosz féllel szemben. Ugyancsak azt kell mondanom, hogy titkosan beterjesztettük most a Paks II. törvényt, amely átfogóan szabályozza ennek a folyamatát, amely rögzíti azokat a dolgokat, amelyek egy sikeres projektkivitelezéshez szükségesek. Ugyancsak titkosan döntöttünk arról is, hogy a biztonságosabb munkálatok és a hatósági ellenőrzések jobbá tétele, megerősítése érdekében a Magyar Atomenergia Hivatal külön támogatást kap azért, hogy a Paks II. beruházás törvényi feltételeit, azaz az ellenőrzést, a biztonság szem előtt tartását, a biztonságos munkavégzés feltételeit, a biztonságos üzemeltetés célját minél hatékonyabban és minél jobban tudja ellenőrizni és minél szakszerűbben. [[13.50]] Ugyancsak titkosan ugyan - mondják önök -, de az Európai Uniót is megfelelő módon tájékoztattuk a beruházásról; megfelelő módon tájékoztattuk a kapcsolódó szerződésekről, és megfelelő módon tájékoztattuk a Nemzetközi Atomenergia-ügynökséget is. Hozzá kell tennem azt is, hogy ezeknek a munkálatoknak olyan stabil előzményei is vannak, hogy a jelenleg üzemelő Paksi Atomerőmű Európa legbiztonságosabb atomerőműve. A fukusimai események után több tesztet végeztünk a biztonság tekintetében. Ezek igazolták, hogy Európa egyik legbiztonságosabb, több körben védett üzemegysége az atomenergia-iparnak. Úgy gondolom, tisztelt képviselő asszony, hogy elsődleges dolgunk egy hosszú távú energiabiztonság megteremtése. E hosszú távú energiabiztonság megteremtéséhez elengedhetetlenül szükséges európai módon, európai uniós kontroll alatt megépíteni a Paksi Atomerőmű kapacitásfenntartásához szükséges beruházásokat. Hasonlóan európai módon készült vagy készül el a brit, az angliai atomerőmű-bővítés; hasonlóan európai módon, orosz beruházó közreműködésével készül el Finnországban az ugyanilyen típusú atomerőmű; hasonlóan európai módon készül el Mohiban ugyancsak orosz típusú atomerőmű, és ugyanezen az úton fogunk mi is elindulni, és ugyanezen az úton tudjuk biztosítani azt az energiabiztonságot, amelyet a magyar társadalom joggal elvár tőlünk és a jövő kormányaitól. Úgy gondolom, hogy ezek a nemek semmi mást nem szolgálnak, csak azt, hogy bizonytalanságban tartsuk a magyar gazdaságot [[Dr. Szél Bernadett: Hogy életben tartsuk a gazdaságot!]] bizonytalanságban tartsuk a magyar gazdaságot a tekintetben, hogy miképpen tud gazdálkodni, miképpen számíthat a megfelelő színvonalú energiaellátásra, a megfelelő kapacitásokra, mert ennek hiányában, ennek a bizonytalanságnak a fenntartása mentén nem várható el a magyar gazdaság újraiparosítása, nem várható el az a kilábalás, amit a magyar kormány, a Fidesz és KDNP által megalakított magyar kormány célul tűzött ki, hogy több munkahely legyen, biztosabb keresetek legyenek az országban, és megfelelő módon sikerüljön ezt az országot olyan kedvező helyzetbe hozni, amilyenben szerintem a rendszerváltás óta még soha nem volt. [[Zaj, közbekiáltások az ellenzék padsoraiban. Szór­ványos taps az MSZP padsoraiban.]] Ehhez szükséges az atomerőmű-beruházás. Ehhez szükséges [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] az energiaszolgáltatások szintjének fenntartása. [[Dr. Szél Bernadett: Éljenek a ’70-es évek, államtitkár úr! Éljenek a ’70-es évek!]] Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Ha Szél Bernadett asszonynak nem elégséges az öt perc mondandója elmondására, akkor tegyen javaslatot a házszabály módosítására, megfontoljuk. Külön önnek emeljük föl az időkeretet. Köszönöm szépen. [[Dr. Szél Bernadett: Köszönöm szépen.]] Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Földi László képviselő úr, a KDNP részéről: „Sportos, sportoló nemzet” címmel. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország tegnap óta megint a sportok bűvkörében él, hiszen elkezdődött a Horvátországgal közösen rendezett kézilabda-Európa-bajnokság; Győrben és Debrecenben ezúttal a hölgyek bizonyíthatják a tehetségüket, és támaszthatják alá, hogy sportos nemzet vagyunk. Egy magyarországi világverseny nemcsak a sikerek miatt fontos, hanem a hazánkról kialakított kép miatt is. Egy sikeres, jól szervezett sportesemény marketingértéke felbecsülhetetlen, mert valóban a jó hírünket viszi Európába és a világba. A magyarországi rendezvények visszhangja pedig szinte minden esetben pozitív, vagyis jót tesznek a hazánkról kialakult képnek. A nagy események rendezésének számában az előrelépés pedig több mint látványos, hiszen 2009-ben csupán két nagy világverseny volt nálunk, ezzel szemben az idén már több mint 20, jövőre több mint 30 verseny lesz, és ’16-ban is több mint 30 európai vagy világverseny lesz az országban. Ezenkívül kiemelkedik majd 2021-ben a vizes világbajnokság, vagyis a rendezésben és eredményességben már nagyhatalom vagyunk. A felsorolt adatok alátámasztják, hogy az élsportban kiemelkedő teljesítményre vagyunk képesek, és köszönhetően a sportlétesítmények építésének, fejlesztésének, már jelentős eseményeket is tudunk rendezni. Ennek az értékét persze csak akkor lehet igazán növelni, ha nemcsak sportos, hanem sportoló nemzet is leszünk; mert ebben az esetben tudjuk igazán a magunk javára fordítani az eredményeket. Nos, ebben az irányban is vannak már eredményeink. Az elmúlt években 100 ezerrel nőtt azoknak a gyerekeknek a száma, akik klubokban igazolt sportolóként versenyeznek. A növekedés folyamatos, de a cél az, hogy legalább 500 ezer fiatal sportoló legyen az országban. Sokan csak legyintenek, hogy ennek elérése lehetetlen, mert a mai fiatalokat nehéz elcsábítani a számítógép vagy a televízió elől, de én ennél sokkal optimistább vagyok. A derűlátásom nem véletlen. Magyarországon immár 28 éves múltra tekint vissza a diákolimpia, ez pedig világviszonylatban is párját ritkítja. A Magyar Diáksport Szövetség minden évben közel 300 ezer gyerek számára nyújt ezzel a rendezvénnyel sportolási lehetőséget. Ebben a versengésben pedig mindenki részt vehet, mindenki szerezhet magának sikerélményt, nem kell egyesületbe igazolnia, hanem csak az iskolai órákon kell részt vennie, és neveznie a diákolimpiára annak, aki sportolni szeretne. Természetesen nem lesz mindegyik utánpótláskorú gyerekből sportoló, olimpiai vagy éppen világbajnok. Nem is ez a legfőbb cél, hogy az összes gyerek kiemelkedő élsportoló legyen, ugyanilyen lényeges vagy talán még lényegesebb, hogy egészségesen éljenek a fiatalok, hozzászokjanak a rendszeres testmozgáshoz. Az egészséges fiatalokból életerős felnőttek lesznek, ennek pedig már gazdasági hatásai is vannak. Nehezen mérhető, hogy egy gyermek mennyire egészséges, mennyire fitt. Ugyanakkor az iskolákban januártól új mérési rendszert vezetnek be, a már említett Magyar Diáksport Szövetség által kifejlesztett Netfitet. Ennek köszönhetően precíz képet kapunk majd a fiatalok egészségi állapotáról, s látjuk majd, hogy miben kell fejlődniük.Igen, tudom, ilyenkor mondják a károgók, hogy hiába szeretnénk, hogy a gyerekek egészségesen éljenek, ha nincs hol sportolniuk. Egyrészt a már említett sportlétesítmény-fejlesztési program nagyszerű eredményeket mutat, másrészt a taoprogramot kihasználva fejlődhettek az egyesületek is. Nem volt másképp Cegléden sem. A városunkban több élvonalbeli szakosztály üzemel, a birkózók és a cselgáncsozók kifejezetten sikeresek. Érdekükben a város erőn felül teljesítve fejlesztette a sportlétesítményeket, de ehhez természetesen szükség volt a kormány támogatására is. Mindent egybevetve szerencsések vagyunk, mert több dologban is biztosak lehetünk. Az egyik az, hogy vannak sportoló példaképek a fiatalok előtt. Reméljük, hogy a női kézilabda-válogatott is megörvendeztet minket. A másik, hogy tele vagyunk tehetséges sportolókkal, és már abban is biztosak lehetünk, hogy nagy lépéseket teszünk az igazi sportoló nemzetté válás felé. Köszönöm szíves figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Válaszadásra Simicskó István államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Hadd köszönjem meg először is a képviselő úrnak, hogy a sport nemes ügyét idehozta ma e Házba, hiszen ebben az országban, ahol mi élünk, olyan sporthagyományaink vannak, aminek köszönhetően 486 olimpiai érmet szereztek a sportolóink, és bizony mi, magyarok elmondhatjuk önmagukról szerényen, hogy a sportban igenis nagyhatalomnak számítunk. Ugyanakkor, amiről képviselő úr beszélt, hogy Cegléden milyen sportsikerek vannak, valóan így van, hiszen a dzsúdósok, a birkózók válogatott szinten bizonyítják tudásukat, és nyilván a térség országgyűlési képviselőjeként is büszke lehet azokra a sportolókra, azokra a gyermekekre, akik ceglédiek és Cegléd környékén felnőtt gyermekek. Mi, szülők, azt hiszem, mindannyian így vagyunk vele - nekem is van három gyermekem - mindannyian keressük, hogy hogyan tudjuk a gyermekeinket fölnevelni értékes emberré, egészséges nemzedékeket fölnevelni rajtuk keresztül. A sport nagyon jó nevelési eszköz. A sport lehetőséget ad arra, hogy a gyermekeinket értékekre neveljük, egészségesekké neveljük őket fizikailag és szellemileg is. És ahogyan a képviselő úr fogalmazott, sportos nemzetet szeretnénk fölépíteni, sportoló nemzetet szeretnénk kiépíteni, és hozzáteszem, hogy talán még ettől is többet, hiszen nemcsak hogy azt szeretnénk, hogy minden gyermek sportoljon, nemcsak az a célunk, hogy 500 ezer gyermek igazoltan sportoljon klubokban, egyesületekben - ez a szám most 330 ezer -, hanem azt szeretnénk, hogy sportszerű nemzetünk legyen. Sportszerű nemzetünk legyen, hiszen a fair playt magáénak valló, a sport értékét hordozó nemzet igenis sportszerű egymással szemben. [[14.00]] Emberi viszonyainkban, a társadalmi kapcsolatainkban fontos, hogy sportszerűek legyünk. Fontos ez ellenzéki képviselőknek, fontos ez kormánypárti képviselőknek. A sport mindannyiunkat erősít, mindannyiunkat nemesít és gazdagít. A társadalom működéséhez egyfajta kulcs a sport, ezt mindannyian tudjuk, hiszen a sporton keresztül láthatjuk azt, hogy milyen lemaradásaink vannak, láthatjuk azt, hogy Európához képest milyen sportlétesítményekbeli fejlesztéseket kell megtennünk, hiszen nagyon komoly örökséget hagytak hátra elődeink, lemaradást hagytak hátra sajnos, és ezen is változtatnunk kell. Hármas célrendszert fogalmaztunk meg a sport területén. Az egyik célunk az, hogy minden gyermek sportoljon Magyarországon, hiszen egy ilyen hagyományokkal bíró ország esetében erre szükségünk van, és ha tényleg komolyan gondoljuk az egészséges nemzedékek felnevelését, akkor a sportot használnunk kell eszközként, egyfajta sajátos varázseszközként is élnünk kell vele. A másik célunk az volt, és ennek szellemében dolgozunk, hogy minél több versenyt, sportversenyt, világversenyt hozzunk Magyarországra. Ennek köszönhető az, hogy míg, mondjuk, 2009-ben kettő nemzetközi sportverseny volt Magyarországon, ez a szám 2015-ben 41-re emelkedik, tehát 41 világversenyt, világbajnokságot, Európa-bajnokságot, világkupát, Európa-kupát hozunk Magyarországra, hogy a magyar szurkolók itthon szurkolhassanak szeretett sportolóinknak. A harmadik legfontosabb célkitűzésünk az, hogy igen, szükségünk van sportlétesítményekre. Szükségünk van győri arénára, kézilabdacsarnokokra, kosárlabda-akadémiákra és ehhez szükséges pályákra, futókörökre, turistaházakra, turistautakra, tanuszodákra [[Kontrát Károly: Tüskecsarnok.]] , Tüskecsarnokra - köszönöm Kontrát államtitkár úrnak -, Újbuda újabb ékkövére, így van, hogy minél több gyermek sportolhasson. Azt látjuk, hogy örömmel veszik a gyermekeink, örömmel veszik a sportolók ezeket a döntéseket, hiszen nagyon-nagyon sokan vesznek részt ezeken a versenyeken, és nagyon-nagyon sok családnak okozunk ezen keresztül örömet. Csak hadd mondjak el két számot! Kosárlabdában az elmúlt három év munkájának köszönhetően 18 ezerrel többen kosárlabdáznak, 18 ezer gyermek, utánpótlás korosztályú igazolt sportolónk van. Óriási eredmény mindez. Remélem, hogy ez a szám tovább fog növekedni. Remélem, hogy azok a programok, azok a szakmai programok, amelyek azt segítik elő, hogy gyermekeink megismerkedjenek akár a kosárlabdával, akár a karatéval, akár a kézilabdával, akár a labdarúgással, minél többen kezdik el és kipróbálják önmagukat a sporton keresztül, hiszen a sporton keresztül nagyon fontos önismereti képességet is tudunk fejleszteni a gyermekeinkben, megismerik saját gyengeségeiket és saját erősségeiket. A sport hozzásegíti őket, hogy egészséges felnőttek legyenek, és megfelelő önismerettel és ezen keresztül önbecsüléssel is rendelkező felnőttek lehessenek. Úgyhogy ennek a hármas célrendszernek a kereszttüzében dolgozunk. Remélem, hogy képviselő úr ezen felszólalása is tovább segít minket abban, hogy minél többen sportoljanak Magyarországon, minél többen sportszerűen éljenek, és ezen keresztül a magyar nemzet valóban sportoló nemzetté váljon, és a sportszerűséget is magáénak vallja. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
„Internetadó az Egyesült Államokban. Mit szól ehhez Mr. Goodfriend?” címmel Rogán Antal frakcióvezető úr a Fidesz részéről mondja el az utolsó mai napirend előtti hozzászólást. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Van egy ország, amelynek első embere az előző héten javaslatot tett arra, hogy a távközlési adó kiterjesztésével adóztassák meg az internetszolgáltatásokat is. [[Zaj, moraj a kormánypártok soraiban.]] Ez az ország az Amerikai Egyesült Államok, és annak első embere, a javaslattevő pedig Barack Obama elnök. [[Zaj, közbeszólások a kormánypárti padsorokból.]] Barack Obama tehát, még egyszer elmondanám, azt javasolta, hogy a távközlési adó kiterjesztésével adóztassák meg az internetet is, és úgy érzem, tisztelt képviselőtársaim, hogy ezen a hétvégén talán elmaradtak azok a felkiáltások és hangok, amelyek arról szóltak, hogy ez bezzeg a szabadság ellen elindított támadás, és milyen súlyos, egyébként a szabadságot érintő kihívás. [[Felzúdulás a kormánypárti padsorokban.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt hetekben, amikor a magyar kormány tett egy hasonló javaslatot, akkor azt tapasztalhattuk, hogy természetesen rögtön megszólalt az Európai Bizottság digitális ügyekért felelős alelnöke, Neelie Kroes liberális holland politikus, aki természetesen ezt azonnal a szabadság elleni súlyos támadásnak minősítette. Ehhez a véleményhez csatlakozott Mr. Goodfriend, az Amerikai Egyesült Államok ügyvivője is, aki személyesen részt vett a Magyarországon, Budapest utcáin zajló demonstrációkon. [[Felzúdulás a kormánypárti padsorokban.]] Ellenzéki képviselőtársaim pedig természetesen arra biztattak magyar embereket, hogy tüntessenek máshol, a magyar nagykövetségek előtt külföldön, és így tiltakozzanak ez ellen a javaslat ellen. Mi a magunk részéről megfontoltuk az emberek véleményét, és elvetettük a javaslatot. Most arra lennénk kíváncsiak, tisztelt képviselőtársaim, hogy a magyar ellenzéki pártok meghirdetnek-e demonstrációt majd a szabadság jegyében a budapesti amerikai nagykövetség előtt. [[Zaj, felzúdulás, szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]] Arra lennénk kíváncsiak, tisztelt képviselőtársaim, hogy meg fog-e szólalni az Európai Bizottság alelnöke ebben az ügyben. Arra lennénk kíváncsiak, hogy Mr. Goodfriend fog-e tüntetni a saját főnöke, az Amerikai Egyesült Államok elnöke, illetve annak javaslata ellen. [[Zaj, közbeszólás az ellenzék padsoraiból: Biztos lehetsz benne.]] Mert ha mindezek nem történnek meg, tisztelt képviselőtársaim, akkor nyilvánvaló, hogy mindaz, ami az elmúlt hetekben Magyarországon történt, az nem más, mint képmutatás. És az a magatartás, amit akár önök tanúsítottak [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Szégyelljék magukat!]] , akár az Európai Bizottság alelnöke, akár az Amerikai Egyesült Államok itteni ügyvivője, az képmutató magatartás. És ez a képmutató magatartás semmi mást nem szolgált, csak és kizárólag azt a célt, hogy egyébként leplezze a Magyarország szuverenitásába történő beavatkozási kísérletet. A Magyarország szuverenitása elleni támadásnak sajnos más téren is tanúi lehettünk, hiszen az elmúlt hetekben láthattuk, hogy az Egyesült Államok magyarországi ügyvivőjének, Mr. Goodfriendnek nem kell egyébként vádat megfogalmaznia, csak az ítéletet kell közölnie. Akkor, amikor magyar köztisztviselőket korrupcióra hivatkozva kitilt az Amerikai Egyesült Államokból, akkor nem mondja meg, hogy ez konkrétan mi miatt történik, nem fogalmaz meg egyébként konkrét vádat, csupán az ítéletet közli. Ez a gyakorlat ismerős egyébként, tisztelt képviselőtársaim. [[Zaj, közbeszólások mindkét oldalról. Az elnök csenget.]] Ilyet is láttunk már Magyarországon néhány évtizeddel korábban, egy másik nagyhatalom képviselői részéről, akik szintén először az ítéletet írták meg, és csak utána ismertették a vádiratot. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt gondoljuk, hogy a Magyarország szuverenitása elleni támadásoknak ebben a formájában és ennek a képmutató magatartásnak mindenki fel kell hogy ismerje az összes hátulütőjét. Arra szeretném kérni ellenzéki képviselőtársaimat, hogy legyenek egy erős Magyarországnak a támogatói és a hívei. Megvívhatjuk a belső vitáinkat, de arra kérem önöket, tisztelt képviselőtársaim, hogy ha komolyan gondolják, hogy Magyarországnak szuverén és erős országnak kell lennie, akkor ne más nagyhatalmak érdekeit szolgálják idehaza, hanem akkor is álljanak ki Magyarország mellett, amikor nyilvánvaló, hogy Magyarország szuverenitását nagyhatalmi érdekekből éri külső támadás, mert azt gondolom, hogy ez a közös érdekünk, tisztelt képviselőtársaim. Bízom benne, hogy tanulnak ebből az esetből, és észreveszik, hogy mindössze egy olyan képmutató, álságos, kétarcú magatartásnak voltak önök is a játékosai, ahol egyszerűen nagyhatalmi érdekből szólaltak meg Magyarországon, és nem a magyar emberek vagy a magyar családok érdekeit nézték. [[Felzúdulás, közbeszólások az MSZP soraiból.]] Önöket azért küldték ide a parlamentbe, hogy a magyar családok érdekeit képviseljék, nem pedig azért, hogy más nagyhatalmak vagy éppen nagyvállalatok érdekeit. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Nagy taps a kormánypártok soraiban. Derültség és taps az MSZP soraiban. Lukács Zoltán közbekiáltása.]]
Ha jól látom, a kormány nem kíván reagálni képviselő úr felszólalására. [[Derültség, felzúdulás és közbekiáltások az ellenzéki padsorokból. Tállai András a miniszteri székből a képviselői ülőhelyéhez megy. Novák Előd: Üdvözlünk. Szószékről! Közbeszólás az MSZP soraiból: Mi van? Lemondott?]] Tisztelt Országgyűlés! Szokatlan kérésem van ellenzéki képviselőtársaim felé: kicsit nyugodjanak le! [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Lukács László György, Jobbik; Demeter Márta, MSZP; Vágó Sebestyén, Jobbik; Ander Balázs, Jobbik; Magyar Zoltán, Jobbik; Becsó Zsolt, Fidesz; Ikotity István, LMP. A keddi napon napirend előtti felszólalásra jelentkeztek a következő képviselők: Tóth Bertalan, MSZP; Kulcsár Gergely, Jobbik; Ikotity István, LMP; Harrach Péter, KDNP; Tuzson Bence, Fidesz. A keddi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Demeter Márta, MSZP; Ander Balázs, Jobbik; Ikotity István, LMP.A szerdai napon napirend utáni felszólalásra Demeter Márta, MSZP, jelentkezett.
Tisztelt Országgyűlés! Most a mandátumigazolás és képviselői eskütétel következik. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a Kiss Péter képviselőtársunk halála miatt megüresedett helyre kiírt időközi választáson a Magyar Szocialista Párt jelöltjeként Horváth Imre szerzett mandátumot. [[14.10]] A mandátumvizsgáló bizottság az ülést megelőzően tanácskozott, és a választási iratok alapján Horváth Imre megbízólevelének szabályszerűségét megvizsgálta. Megadom a szót Vejkey Imre elnök úrnak, aki a mandátumvizsgálat eredményéről, az egyes házszabályi rendelkezések 9. § (2) bekezdésének megfelelően jelentést tesz az Országgyűlésnek. Parancsoljon, elnök úr!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Mint az önök előtt is ismert tény, 2014. július 29. napján elszólíttatott Kiss Péter képviselőtársunk, volt kancelláriaminiszter, aki ez évben az MSZP-Együtt-DK-PM-MLP jelölő szervezetek közös jelöltjeként a budapesti 11. számú választókerületben egyéni országgyűlési képviselői mandátumot szerzett. A 2014. november 23-án megtartott időközi választáson Horváth Imre, az MSZP jelöltje szerezte meg a szavazatok többségét. A Budapest 11. számú országgyűlési egyéni választókerületi választási bizottság IK/45/2014. számú, 2014. november 28. napján kelt határozatában megállapította, hogy Horváth Imre országgyűlési egyéni választókerületi képviselői mandátumot szerzett. A határozat 2014. december 1-jén 16 órakor jogerőre emelkedett. A megbízólevél átadására 2014. december 1-jén 17 óra 30 perckor került sor. Az Országgyűlés működésére vonatkozó 2012. évi XXXVI. törvény alapján az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat 9. § (2) bekezdése szerint a Mentelmi bizottság a mai ülésen megvizsgálta a Horváth Imre mandátumigazolásához szükséges iratokat, amelyek alapján egyhangúlag, tartózkodás és ellenszavazat nélkül a következő határozatot hozta: „A Mentelmi bizottság javasolja a Magyar Országgyűlésnek, hogy igazolja Horváth Imre mandátumát.” Tájékoztatom egyúttal a tisztelt Országgyűlést arról is, hogy Horváth Imre képviselő úr nyilatkozatában jelezte, miszerint vele szemben összeférhetetlenségi ok nem áll fenn, ebből következően az eskütétel után képviselő jogait gyakorolhatja. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok és az MSZP soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Felhívom figyelmüket, hogy a mandátumvizsgálat eredményéről szóló jelentéshez módosító javaslatot nem lehet benyújtani, a mandátumot az Országgyűlés vita nélkül igazolja. Kérdezem tehát a tisztelt Házat, igazolja-e Horváth Imre mandátumát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: a Ház 160 igen szavazattal, 1 tartózkodás mellett Horváth Imre mandátumát igazolta. Tisztelt Országgyűlés! Felkérem Horváth Imre képviselő urat, fáradjon a terem közepére, és tegye le az esküt. Felkérem Gúr Nándor jegyző urat, olvassa elő az eskü szövegét, a tisztelt Országgyűlést pedig kérem, álljon fel! [[A teremben lévők felállnak. Horváth Imre a terem közepére lép. Gúr Nándor előolvassa az eskü szövegét.]]
Én, Horváth Imre fogadom, hogy Magyarországhoz és annak Alaptörvényéhez hű leszek, jogszabályait megtartom és másokkal is megtartatom; országgyűlési képviselői tisztségemet a magyar nemzet javára gyakorolom. Isten engem úgy segéljen!
Tisztelt Országgyűlés! Az eskütételt követően kérem Móring József Attila jegyző urat, hogy aláírásra készítse elő az esküokmányokat, Horváth Imre képviselő urat pedig, hogy kézjegyével lássa el azokat. [[Megtörténik. Az esküokmányt aláírató Móring József Attila gratulál Horváth Imrének, és átadja az aláírt esküokmány egyik példányát.]] Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy az Országgyűlés és a magam nevében új képviselőtársunknak eredményes munkát és sok sikert kívánjak. Bejelentem, hogy az országgyűlési képviselők létszáma 198 fő. Tisztelt Országgyűlés! Áder János köztársasági elnök úr új államtitkár kinevezéséről szóló átiratát megküldte az Országgyűlésnek. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse azt.
„Kövér László úr, az Országgyűlés elnöke részére, Budapest. Tisztelt Elnök Úr! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi LXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján 2014. december 8-ai hatállyal Takács Szabolcs Ferencet a Miniszterelnökség államtitkárává kineveztem. Budapest, 2014. december 3. Üdvözlettel: Áder János”
Tisztelt Ház! Magam és az Országgyűlés nevében gratulálok az államtitkár úrnak, és munkájához sok sikert kívánok. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre, a vezérszónoki felszólalásokra az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Tájékoztatom önöket, hogy a Jobbik képviselőcsoportja írásban nem kezdeményezte a T/1821. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételének megtárgyalását, és az arról történő döntéshozatalt, így ez nem szerepel az ülés napirendjén. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadja-e az így módosult napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel jelezzék! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a napirendet elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Arra figyelemmel, hogy a frakciók bizottsági tagcserékre nem tettek javaslatot, személyi döntésekre a mai napon nem kerül sor.Most, 14 óra 19 perckor áttérünk az interpellációk, azonnali kérdések és kérdések tárgyalására. [[Jelzésre:]] Elnézést, a jegyző úr jelzi, hogy Harangozó Tamás ügyrendi kérdésben kér szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Ugyan nem hallottam jól, hogy melyik napirendi javaslatot jelezte, hogy nem kerül megtárgyalásra, de az ön által kiküldött anyagban a T/2083. számú törvényjavaslat kedden 14. napirendi pontként szerepel. Ez az ENSZ éghajlat-változási keretegyezménye, amely törvényjavaslathoz az előterjesztésben is az szerepel megjegyzésként, hogy az előterjesztést a Törvényalkotási bizottság december 4-ei ülésén részben tárgyalta, az összegző módosító javaslat és összegző jelentés benyújtására azonban nem került sor. Szeretném ezt is pontosítani, hiszen jelen voltam: nem tárgyaltuk részben sem ezt a törvényt, a Törvényalkotási bizottság ülésén derült ki, hogy formailag teljesen hibás javaslatot nyújtott be a kormány, és ezek után mind a kormány, mind a Törvényalkotási bizottság egyhangúlag ezt a javaslatot levette napirendjéről. Azóta a TAB nem ülésezett és nem is tárgyalta. Azt szeretném kérdezni, hogy ezek után összegző módosító javaslat hiányában hogyan tudja a holnapi nap a Ház ezt a törvényt tárgyalni, és összegző vitát tartani egy olyan javaslatról, amelynek az összegző módosító javaslatát még meg sem tárgyalta a bizottság. Ha jól értékeljük, ha jól érezzük, akkor ennek a javaslatnak nem lehet a tárgyalását lefolytatni ezen a héten, hanem a héten a TAB-nak ezzel foglalkoznia kell, és csak a jövő héten tudjuk tárgyalni. Nyilván a kezdeményezésünk és az észrevételünk az, hogy ezt a törvényjavaslatot vegyék le a napirendről. Köszönöm.
Képviselő Úr! Az a megoldás az ön által felvetett jogos dilemmára, hogy a tárgyalás helyén fogja bejelenteni a kormány ennek a visszavonását, tehát ott, amikor napirendre kerülne. [[14.20]] Folytathatjuk-e a munkánkat? Csak azért, mert ügyrendi felszólalás hangzott el. Ha igen, akkor Varga László, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszterhez: „Rend lett ön szerint két hét alatt Miskolcon?” címmel. A képviselő úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Miskolc újra negatív hírekkel került a lapok címoldalára, sajnos ismét súlyos közbiztonsági problémák kapcsán. Az elmúlt néhány hónapban ugyanis több súlyos bűncselekmény, így több nemi erőszak is történt a városban, két esetben fényes nappal, nyílt utcán. Szeptemberben járta be a sajtót az a hír, hogy az Avason egy gimnázium közelében támadtak meg egy nőt közterületen; menekülni próbált, a támadó többször is megszúrta áldozatát, majd elmenekült a helyszínről, csak a szakszerű és gyors orvosi beavatkozás mentette meg a hölgy életét. Mintegy két héttel ezelőtt egy erőszaktevő a nyílt utcán, a Szent Anna tér közelében, pár száz méterre két középiskolától támadta meg 20 év körüli áldozatát, akit egy bokros részre vonszolt. Mindez délután, fényes nappal történt. Az elkövető ugyan meglett, de azután, hogy egy 60 éves nőhöz tört be, illetve támadt rá. Szintén az elmúlt napokban egy nagyon-nagyon súlyos bankrablás híre is bejárta a sajtót. Bár sok más erőszakos bűncselekmény is történt a városban, nemrég a fideszes többségű közgyűlés elfogadta a közrendet és közbiztonságot érintő folyamatokról szóló beszámolót. Eszerint a közrend, közbiztonság megszilárdult. Ezzel szemben két éve látott napvilágot az az adat, hogy egyik évről a másikra mintegy 40 százalékkal nőtt az ismertté vált bűncselekmények száma a városban.Nyilván ennek a hatalmas problémának a megoldását csak komplex módon lehet megoldani: folyamatos rendőri jelenlét mellett, rendszeres hatósági ellenőrzés, polgárőrség támogatása, térfigyelő kamerarendszer fejlesztése, közvilágítás javítása, a szociális problémák kezelése és felvilágosító kampányok is szükségesek. Fontos volna a rendőrségbe vetett állampolgári bizalom növelése is, hiszen az a tapasztalatunk, hogy a kisebb súlyú bűncselekményeket már be sem jelentik a rendőrségnek, hiszen nem sok reménye van az állampolgároknak, hogy meglesz az elkövető. Nagy probléma az állomány leterheltsége, az elvándorlás, az állandó fluktuáció. A legalapvetőbb feltételekkel is probléma van álláspontom szerint a rendőrségnél. Mindeközben a Terrorelhárítási Központra tízmilliárdokat költöttek, csak ezekből az összegekből több ezer rendőrt lehetett volna szolgálatba állítani. Míg egyébként a jelenlegi állományt is egyéb feladatokkal bízzák meg, mint az e-útdíjrendszer működtetése, illetve közúti sebességmérés. Csak ez a kettő mintegy másfél ezer rendőrt terhel a mindennapokban. Önök azt ígérték 2010-ben, hogy két hét alatt rendet tesznek. Ezzel szemben sokszor a legalapvetőbb feltételek is problémát jelentenek a rendőri munkában. Lyukóba rendőrőrsöt ígértek több mint négy éve. Ebből a mai napig semmi nem lett. Kérdezem tehát államtitkár urat, ön szerint rend lett-e két hét alatt Miskolcon. Létrejön-e az önök által oly sokszor ígért lyukói rendőrőrs? Kérdezem államtitkár urat, milyen intézkedéseket terveznek Miskolc közbiztonságának javítása érdekében. Köszönöm, elnök úr.
Kontrát Károly államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A közbiztonság javítása terén soha nem lehetünk elégedettek, tudjuk, hogy mindennap többet kell tennünk, mint amit tegnap tettünk. A rendőrség ennek szellemében jár el, és lép fel minden bűnözővel szemben a zéró tolerancia alapján. Arra is szeretném emlékeztetni tisztelt képviselő urat, hogy ha önök riogatás helyett megszavazták volna azokat a törvényeket, amelyeket a közbiztonság megerősítése érdekében terjesztettünk a parlament elé, akkor előrébb járnánk akár Miskolcon is és az ország más településein is. Az elmúlt években Miskolcon is sokat dolgoztak a kollégáink, ezért itt a tisztelt Ház nyilvánossága előtt is köszönetet mondok. A bűncselekmények megelőzése és a rendelkezésre álló eszközök hatékony felhasználása érdekében a fokozott ellenőrzések végrehajtásában a társszervek, a Miskolc megyei jogú város polgármesteri hivatal hatósági főosztály, közterület-felügyelet és rendészeti osztály, a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Polgárőr Szövetség és a mezőőri szolgálat is részt vesznek. A közterületen elkövetett bűncselekmények száma a városban 2010 óta folyamatosan csökken: 2010-ben 1807, 2011-ben 1679, 2012-ben 1671, 2013-ban 1457 ilyen bűncselekmény regisztrálására került sor. Ez, tisztelt képviselő úr, azt jelenti, hogy az elmúlt négy évben a közterületen elkövetett bűncselekmények száma Miskolcon a 2010-es adathoz képest közel 20 százalékkal csökkent. 2013. szeptember 25-én az ország öt északkeleti megyéjében, Borsod-Abaúj-Zemplén, Hajdú-Bihar, Heves, Jász-Nagykun-Szolnok és Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében elindítottuk a közbiztonsági mintaprogramot. A tapasztalatok és a tényadatok alapján, a lakosság és az önkormányzatok pozitív visszajelzései szerint a programot 2014. július 1-jén Magyarország valamennyi településére kiterjesztettük, így most már 3154 települést érint. A közbiztonsági mintaprogramnak köszönhetően Miskolcon a lopások száma 2013-ban 2012-hez képest 11 százalékkal, míg a rablások száma 20 százalékkal csökkent. A garázdaságok száma 2013-ban közel 6 százalékkal csökkent. A lakosság biztonságérzetének növelése és a jogellenes cselekmények visszaszorítása, megelőzése érdekében kiemelten Miskolc-Lyukóvölgy városrészben napi 24 óra időtartamban fokozott ellenőrzések végrehajtására kerül sor. A térség közbiztonsága évek óta folyamatosan kiemelt figyelmet kap a rendőrkapitányság vezetése részéről, ezért 2011. szeptember 1-jén négyfős lyukóvölgyi körzeti megbízotti csoport alakult, amely a mai napig is működik, amelynek állománya 2013. május 28-ától a lyukóvölgyi KMB-irodában látja el tevékenységét. Jelenleg nincs napirenden a Lyukóvölgy-rendőrőrs kialakítása, tekintettel arra, hogy a közbiztonság megerősítésére a megfelelő rendőri erőt a KMB-csoport biztosítja. Tisztelt Képviselő Úr! A miskolciak bízhatnak a rendőrségben, és számíthatnak a rendőrség segítségére. Szeretném kiemelni azt az összefogást, amely az önkormányzattal és a polgárőrséggel létrejött. És ha már a polgárőrséget említette az interpellációjában, szeretném felhívni a figyelmet, hogy a 2015-ös költségvetésben 1 milliárd 50 millió forint áll a polgárőrség támogatására rendelkezésre. Arra kérem, ha ön valóban fontosnak tartja a közbiztonságot, akkor a polgárőrség támogatását megteheti úgy is, hogy ezt a javaslatot szavazatával támogatja. A jövőre nézve az elvárt cél a közbiztonság további erősítése, amelyhez a megerősítő egységek igénybevételére a továbbiakban is bízhatnak a miskolciak. Bízom abban, hogy a miskolciak úgy érezhetik, hogy ma nagyobb biztonságban élnek, mint korábban. Kérem önt, hogy fogadja el a válaszomat. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiból.]]
Képviselő úré a szó viszonválaszra. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tájékoztatnám, hogy kétharmaduk van, és lassan öt éve. És nyilván sokféle előterjesztésük volt a közbiztonság javításának érdekében is, ezeknek egy részét támogattuk, de mégis ez az öt év már az önök politikáját minősíti. És sajnos nem lett jobb a helyzet, akármit is mond itt. ’12-ről ’13-ra mondott jó pár adatot, például hogy 6 százalékkal javult egyes bűncselekménytípusok esetében a helyzet. Az a helyzet viszont, hogy 11’-ről 12’-re nőtt majd’ 40 százalékkal a bűncselekmények száma a miskolci rendőrkapitányság területén. Ehhez képest van egy nagyon kicsi javulás, de a helyzet mégis sokkal siralmasabb, mint négy-öt éve.Higgye el, ez nem riogatás. Tudja, a miskolciak hétköznapjait megmételyezi ez a közbiztonsági probléma, amit nagyon határozottan meg kellene már oldani. Mondom ezt azért, mert számos értéke van ennek a városnak, higgye el, olyan értékek, amiről sokkal szívesebben beszélnék a parlament és az ország nyilvánossága előtt. Azonban, mivel nem kezelik a közbiztonsági problémákat, így erre van lehetőségem, ebben az ügyben kell interpellálnom. De mivel a lyukói rendőrőrsről sem mondott semmit, sőt annyit, hogy nem lesz változatlanul, ezért nem tudom elfogadni a válaszát. Köszönöm, elnök úr.
A képviselő úr nem fogadta el a választ. Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadja-e. Szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház 107 igen szavazattal, 41 nem ellenében, tartózkodás nélkül a választ elfogadta. Tisztelt Ház! Kepli Lajos, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Vállalja-e a kormány a szabadságharcot Brüsszellel szemben, hazánk energiabiztonsága érdekében?” címmel. Képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! El kell mondjam, hogy az elmúlt héten a megváltozott külpolitikai körülmények hatására az eredetileg leadott interpellációszövegemet némileg módosítva fogom elmondani, ahogy azt megküldtem az önök részére is. Tisztelt Államtitkár Úr! Magyarország és ezen belül a magyar fogyasztók földgázzal történő és biztonságos ellátása alapvető nemzetstratégiai érdek, azt hiszem, különösen a tél kezdetén ezt mindannyian beláthatjuk. Az ukrajnai konfliktus kapcsán ismét felmerült hazánk gázellátásának forrás- és útvonal-diverzifikálása. [[14.30]] Vagyis olyan alternatív megoldások keresése, amelyek az Ukrajnán keresztül érkező gázvezetékeket kiváltják. Ennek szellemében értékelődött fel hazánk számára is a Déli Áramlat gázvezeték, amely a realitásokat tekintve a legoptimálisabb megoldás lett volna. Igaz ugyan, hogy az is ugyanazt az orosz gázt szállította volna, azonban a konfliktussal terhelt térség megkerülésével jött volna Európába. A másik nagy előnye pedig az, hogy hazánkon keresztül érkezett volna, ami Magyarország számára kiemelten fontos lett volna. Egy héttel ezelőtt megtörtént Putyin és Erdoğan államfők találkozója Ankarában. Azóta tudjuk, hogy a Déli Áramlat alighanem lekerült a napirendről. Jelen pillanatban azonban több alternatíva is nyitva áll Magyarország előtt. Természetesen nagyon fontos a szomszédos országokkal közös gázvezetékeink határkeresztező kapacitásainak kétirányúsítása - ez részben történt meg eddig -, azonban a Déli Áramlat valamely alternatív változatának megvalósítása nélkül csak nehezebben és drágábban lennénk képesek ezeken az útvonalakon kielégíteni Magyarország gázellátását. Ezért figyeli a Jobbik Magyarországért Mozgalom aggódva azt a politikai vihart, amelyet nem titkoltan tengerentúli nyomásnak engedve az Európai Unió kavart a beruházás megvalósításának, most már úgy tűnik, sikeres megakadályozásával. Jól látjuk Bulgária példáján, hogy mire képes az ellentétes érdek, az energiaforrások és szállítási útvonalak feletti rendelkezésért folytatott világméretű küzdelem: kormányokat távolít el a helyéről, független államok belügyeibe avatkozik be. Magyarországon is érezhető az utóbbi hetekben, hónapokban az a nyomás, amely a két nagyhatalom küzdelmének folyományaként gyűrűzött be hozzánk. A Jobbik szilárd álláspontja ennek kapcsán, hogy nekünk, magyar politikusoknak kizárólag Magyarország energiastratégiai érdekeit szabad szem előtt tartanunk, nem engedve semmilyen irányból hatalmi nyomásnak. Fokozottan igaz ez energiaellátásunk ügyére is. Jól látható, hogy Ukrajnában a konfliktus hosszú távú elhúzódása várható. Így azt kérdezném, mivel Orbán Viktor miniszterelnök úr előszeretettel folytat látszatszabadságharcokat Brüsszel irányában, hogy ebben a kiemelten fontos kérdésben is hajlandó-e Magyarország az Európai Bizottság előtt, a többi érdekelt országgal karöltve kőkeményen és határozottan kiállni érdekeinkért és azért az alternatív megoldásért, amely [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] lehetővé teszi majd, hogy olcsón és megfelelő biztonsággal érkezzen földgáz Magyarországra. Köszönöm. Várom válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Aradszki András államtitkár úré a szó.
Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Az interpelláció címében feltett kérdéssel kapcsolatban annyit tudok mondani, hogy egy fontos dologban egyetértünk: legyen tél vagy nyár, vagy akár ősz, a fogyasztók földgázzal történő ellátása nemcsak alapvető nemzetstratégiai érdek, de az ellátás biztosítása és biztonsága kormányzati kötelezettség és felelősség is. Az ukrajnai konfliktus valóban ismét előtérbe helyezte a tranzitútvonalak ellátási biztonsági szerepét, illetve a magyar útvonal- és forrásdiverzifikációs törekvéseket, valamint az egyoldalú importfüggőség leküzdését szolgáló beruházások iránti igényt. A magyar kormány az energiaellátás biztonsága és nemzeti hatáskörben való biztosítása mellett töretlenül őrködik az energiapolitikai döntéshozatallal kapcsolatos szuverenitás, így az energiamix szabad meghatározása, illetve a kapcsolódó nemzetközi döntések meghozatala felett is. Vlagyimir Putyin, az Oroszországi Föderáció elnöke 2014. december 1-jén bejelentette: Oroszország a jelenlegi körülmények között és az Európai Unió ellenkezései miatt nem tudja megkezdeni a Déli Áramlat gázvezeték tervének megvalósítását. Oroszországnak joga volt meghozni a döntést a Déli Áramlatról, és Magyarország ezt a döntést tudomásul veszi azzal, hogy a legfontosabb feladata a kormánynak a magyar emberek téli gázellátásának biztosítása. Ezt a követelményt olyan hazai tárolói töltöttséggel, folyamatos hazai kitermeléssel és alternatív importforrások beszerzésével kívánjuk elérni, amely a földgázellátásunkat maradéktalanul biztosítja a téli hónapokban. Ezenfelül a kormány szükség esetén kész további lépéseket tenni az ellátásbiztonság fokozására. Ezzel összefüggésben a magyar ellátásbiztonságot erősítő infrastruktúra-projektek megítélése nem változott érdemben. Oroszország Déli Áramlattal kapcsolatban hozott döntése után Magyarország újraértékeli a lehetőségeket, és készen áll arra, hogy a jövőben is biztosítsa jelenlétét a meghatározó nemzetközi gázszállítási projektekben még akkor is, ha a nemzetközi jogi, politikai, illetve gazdasági környezet változása miatt ezek a projektek időről időre módosulnak. A diverzifikációt megvalósító projektek közül kiemelt helyen szerepel az Azerbajdzsánból a déli folyosón keresztül érkező gáz Közép-Európába juttatása. Ilham Aliyev azeri elnök budapesti látogatásán készséget mutatott arra, hogy a déli folyosón keresztül szállítsanak gázt Közép-Európába. Ebben kiemelt szerepet kapnak az egyes országok földgázszállító rendszereit összekötő határkeresztező vezetékek, amelyek jelenleg még nem vagy csak részben léteznek. Oroszország továbbra is fontos partnerünk marad, az orosz gáz törökországi eljuttatásával új lehetőség nyílhat meg számunkra az útvonalak diverzifikálása iránti törekvésünket illetően. Ugyanakkor ez csak egy az opciók közül. Most át kell tekinteni valamennyi lehetőséget, hogy Magyarország biztonságos energiaellátását hosszú távon meg lehessen oldani. A magyar kormány emellett külön hangsúlyt kíván fektetni az ellátás szempontjából tőlünk függő országok, Szerbia, Bosznia-Hercegovina elszigeteltségének megszüntetésére, mert ezen országok ellátását is minden körülmények között biztosítani kell a szolidaritás jegyében. [[Bangóné Borbély Ildikó és dr. Szél Bernadett Mikulás-csomagot nyújt át Pócs Jánosnak. Zaj.]] Nagy hangsúlyt kell fektetni arra, hogy az Európai Bizottság által kezdeményezett 300 milliárd eurós beruházási tervből a térség energiabiztonságát [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] javító projektekre is jusson. Köszönöm. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Kérdezem a tisztelt képviselő urat, hogy elfogadja-e a választ.
Köszönöm, államtitkár úr, a választ. Sajnos, sok határozott dolgot nem hallottam ki belőle. A folyamat az, ami engem zavar, tudja, megmondom őszintén, mégpedig az, hogy amint Putyin és Oroszország bejelenti, hogy elállnak a Déli Áramlattól, abban a pillanatban kijelentjük, és visszatérünk ahhoz a régi tervhez, amit a Nabuccónál már tapasztalhattunk, hogy Azerbajdzsánból hozunk gázt, holott meglennének az alternatívák az orosz gázra is. Másrészt Németországnak meglehet a saját Északi Áramlat nevű gázvezetéke, ahol közvetlenül orosz gázhoz jut. Úgy tűnik, Magyarországnak ez most nem adatik meg. A másik az, hogy az energiapolitika terén hová tudunk még hátrálni. A Paks II. beruházás terén látjuk, hogy az angolok akár állami támogatás útján is véghez tudják vinni a saját beruházásukat, nálunk pedig a kormánybiztos kijelenti, hogy amennyiben az EU tiltott állami támogatást vél felfedezni, akkor akár még ki is hátrálhatunk az ilyen szerződéseinkből. A harmadik pedig, hogy miközben Németország az atomenergia kiváltására szénbányákat és szélerőműveket nyit, aközben mi bezárjuk az utolsó, egymillió tonna éves kapacitású mélyművelésű [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] szénbányánkat. Hova tudunk még energiapolitikában hátrálni? Nem tudom elfogadni a választ. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadja-e államtitkár úr válaszát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház a választ 102 igen szavazattal, 30 nem szavazat ellenében, 6 tartózkodás mellett fogadta el. Tisztelt Országgyűlés! Sallai Róbert Benedek úr, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a földművelésügyi miniszterhez: „Mikor lesz a gazdálkodóknak jogorvoslati lehetősége a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet önkényesenhozott döntései ellen?” címmel. A képviselő úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Szeretettel köszöntöm újra körünkben. Múlt héten nem nagyon tetszett megérteni a kérdést, ezért most nem próbálkozom összefoglalással, hanem felolvasom inkább, hogy biztos legyen. A Fidesz-kormány állami földhaszonbérleti pályázati rendszere bizonyítottan lehetőséget ad a visszaélésre, ugyanakkor a jogorvoslatra nem - teszem ezt az állítást. A földpályázatokba 40 százaléknyi szubjektíven adható pontszám lett beleépítve annak érdekében, hogy azok tetszés szerint legyenek elbírálhatók. A pályázó gazdák továbbá nem kapnak indoklást az eredményeikről, és a bírálati lapokat sem ismerhetik meg, így nehezen lehet mire alapozni adott esetben egy peres eljárást. A vesztes pályázatokat ugyanakkor az NFA visszaküldi a pályázóknak, eltüntetendő a nyomokat. A lehetetlen helyzet a közelmúltban vált újra nyilvánvalóvá, amikor a Kishantosi Vidékfejlesztési Központ a Pest megyei Központi Kerületi Bíróságon első fokon pert vesztett a magyar állam és a Nemzeti Földalapkezelő ellen indított perben. Ebben a vidékfejlesztési központ megtámadta a kishantosi földekre kiírt pályázatokat, azok bírálatát és magát a szerződést, mivel olyan pályázó nyert, aki álláspontja szerint nem felelt meg a pályázati feltételeknek. A bíróság első fokon elutasította az ökológiai gazdaság keresetét arra hivatkozással, hogy a bíróságok kizárólag a szerződések érvényességét vizsgálhatják, magukat a pályázatokat nem. Ebből az következik, hogy a Nemzeti Földalap tulajdonképpen annak adhatja az állami földeket, akinek akarja. [[14.40]] Vagyis, ahogy azt már régebben is gyanítjuk, akár színlelt pályáztatás is történhet az állami földek ügyében. A pályázatok jogszerűségének vizsgálata igencsak időszerű lenne a kormány részéről, különösen az utóbbi időben feltárt több, nyilvánvaló szabálytalanság és visszaélés fényében is. A közelmúltban derült ki, hogy az Orbán Viktor miniszterelnök úr által kezdeményezett kormányzati ellenőrzési hivatali vizsgálat hibákat talált a Hortobágyi Nemzeti Park Igazgatóságához tartozó földbérletek pályázatainak ügyében. A vizsgálati földbérleti ügyek 5 százaléka bizonyult hibásnak, illetve további 10 százalékuk volt kérdéses. Hogy mi is történt valójában, azt nem fogjuk megtudni, mert a jelentést tíz évre titkosították. Közben ugye, más ellenzéki pártnak valahogy sikerült betekintést nyernie, és a sajtónyilvánosság azért hozott ebből néhány dolgot a beadás óta, ugye, ennyi kiderült. Elég 15 százaléknyi problémás állami földbérlet egy nemzeti parkhoz ahhoz, hogy áttekintse a kormány a földpályáztatás rendszerét? A kormánytól több alkalommal is felszólítást kaptunk arra az elmúlt években a földügyekkel kapcsolatban, hogy ha tudomásunk van bármilyen jogsértésről, kötelességünk, hogy a jogi eljárásokat megindítsuk. Nos, ebben az esetben a Kehi feltárta a visszaéléseket, majd tíz évre titkosította azokat. Hogyan indítsunk bármilyen eljárást, hogyha nincs jogorvoslati lehetőség, és nem jutunk hozzá az adatokhoz? A Lehet Más a Politika szerint az előbb említett bírói döntés fontos kérdéseket vet fel az állami földpályázatokkal kapcsolatban. Miután már számtalan esetben bizonyosodott be, hogy lehetséges a visszaélés az állami földpályázatoknál, sőt az már a kormányfőnek is feltűnt, hogyan lehet az, hogy továbbra sincs lehetőség a földpályázatok jogszerűségének a vizsgálatára? Erre várom tisztelettel a válaszát államtitkár úrnak. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az LMP soraiból.]]
Válaszadásra megadom a szót Bitay Márton államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Nem nem értettem meg a múlt héten a kérdését, hanem ön elfelejtette feltenni. [[Felzúdulás az LMP soraiból.]] Háromperces időkeret állt rendelkezésére, de másfél percben összefoglalta. Van ilyen műfaj is, ezt mondtam a múlt héten, az a napirend előtti. Az interpellációnál viszont azt kell feltenni, amit lead ön kérdésnek. Azt, hogy nincs jogorvoslat, azt érdekesen hallgattam végig, miközben elmondta, hogy milyen bírósági eljárások vannak folyamatban. Természetesen van jogorvoslat, senki nem zárhat ki jogorvoslatot, mindenkinek joga van és lehetősége van bíróságon bármilyen eredményt megtámadni. Az egy másik kérdés, hogy egyes ügyekben mely bíróság milyen döntést hoz, de azt állítani, hogy nincs jogorvoslata, ez finoman szólva nem felel meg a valóságnak. Azt állítja ön, hogy eltüntetik a nyomokat a nem nyertes pályázatok visszaküldésével. Hát, ne haragudjon, de én azt nem értem, hogy az miért eltüntetés, ha valaki nem nyer, és az illetőnek a komplett pályázati anyagát postai úton visszaküldi az NFA. [[Dr. Schiffer András: Szerinted?]] Nem ledarálja, nem eltünteti, nem elégeti, hanem visszaküldi a pályázónak. Ön erre azt mondja, hogy ez eltüntetés. Nem értem, hogy ön ezt miért gondolja annak. A nyertesek és vesztesek vonatkozásában szeretném felhívni a figyelmét: egy birtoktestre átlagosan 3-4 pályázó pályázott. Ez praktikusan azt jelenti, hogy 2-3 vesztes sajnos - ennek nem örülünk, de - mindig lesz, hiszen egyvalaki tudja csak megnyerni ezeket a területeket, és nyilván az a 2-3 akár jogos felháborodásában is elégedetlenségének ad hangot, mert úgy gondolja, szent meggyőződése, hogy neki kellett volna nyernie. Azt állítja, hogy a vizsgált földek 5 százalékával kapcsolatosan merültek fel problémák ebben az esetben. Én azt mondom önnek, hogy ha egy darab földdel kapcsolatosan is probléma merül fel, én annak sem örülök. De azért szeretném azt mondani, hogy ez az 5 százalék viszonyítva ahhoz, hogy megtízszereztük az állami földet használók számát, több mint 6 ezer nyertes van, nem tűnik egy lehetetlenül magas számnak még akkor is, ha egy darabnak sem örülök, ha van benne olyan, ami nem helyénvaló. Azt állítja, hogy tíz évre titkosítottuk ezeket az adatokat, iratokat. Tisztelt Képviselő Úr! Itt szeretném megragadni az alkalmat, és nagyon finom leszek, nem akarom önt megbántani, de ön nem mond valóságot. A titkosítás: semmilyen különleges eljárás nem történt, a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal normális menetben egy döntés-előkészítő munkát végez, semmilyen külön eljárás arra vonatkozóan nincs, mint bármilyen más, Kormányzati Ellenőrzési Hivatal által végzett eljárásnál. Titkosítás, ilyen nem történt. [[Dr. Schiffer András: Nyilvános?]] Tehát nagyon szépen kérem, hogy járjon ennek utána, és ne vádaskodjon ilyenekkel, mert ez egyáltalán nem állja meg a helyét. Semmilyen külön eljárás ezzel kapcsolatban nem volt. A Kehi vizsgálati anyagai, amit mondtam is, döntés-előkészítő anyagok, és semmilyen különleges eljárás ezzel kapcsolatban nem történt. Vannak teljesen nyilvános vizsgálati anyagok, az Állami Számvevőszék által készített anyagok mindig, minden esetben teljes mértékben nyilvánosak. Azt állítja, hogy a kormány nem tekintette át a földpályázatokon a módosítást, hát sajnos ez sem igaz, kedves képviselő úr, de áttekintette a kormány. Számos ponton módosított, további többletpontok járnak a fiatal gazdáknak a pályáztatásnál, illetőleg az állatlétszámokra vonatkozóan sem kell nyilatkozni, hanem hatósági igazolásokat kell hozni. Kishantossal kapcsolatban azt szeretném önnek még megemlíteni, hogy folyamatosan azzal támadtak minket, hogy jogellenesen elvesszük a földjeit [[Dr. Schiffer András: Így van, így van!]] , ehhez képest most ön megkritizálja azt, hogy bíróságok részben jogerős, részben elsőfokú ítéletekben az államnak adnak igazat. Szeretném megkérdezni, hogy akkor most mi a probléma. Ön azt állítja, azt állították, hogy jogellenesen vettünk el földeket, kihangsúlyozva ezt, most pedig kiderül, hogy nem erről van szó. Lejárt a pályázata, és teljesen jogszerű volt az eljárás, hiszen bíróság ezt kimondta. Kérem, tegye világossá akkor ebben az álláspontját számunkra. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Képviselő úré a szó ismét, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Köszönöm szépen államtitkár úrnak az újabb mellébeszélés-halmazát. Tehát nagyon egyszerűen megmondom: azt mondja, hogy a bíróság mit állapított meg. Azt, hogy nem vizsgálhatja. Nem azt állapította meg, hogy jogszerű volt, hanem azt mondta a bíróság, hogy nem vizsgálhatja azt, hogy a pályázati rendszerben hogyan is zajlott a pályáztatás. Szó nincs arról, hogy ez alátámasztaná az egésznek az etikai vagy a jogi alapját - egyszer. Másodszor: visszaküldi a pályázatokat. Egyetlen pályázónak nincs lehetősége, hogy összehasonlítsa a pályázatát bárki máséval. Nem tudják meg a pályázók, hogy miért nem ők nyertek, miért nem a másik nyert. Egyetlen pályázó sem tudja meg; tehát ez is mellébeszélés. Azt mondja, hogy átlagban 2-3 pályázó volt egy-egy birtoktestre. Soha senki nem mondta az NFA-nak, hogy feltétlenül 90 hektárt kell egyben meghirdetni, vagy 50 hektárt. Hogyha van rá érdeklődés, miért nem vizsgálják meg azt, hogy hány gazdálkodónak lehetne segíteni? Akkor 6 ezer helyett mondhatna rendszeresen nagyobb számot is. Tehát megint mellébeszélés. Ugye, mondtam, hogy 15 százalék, ön lecsökkentette 5-re, az abszolút hibásokra, de hogyha azt nézem, akkor is a 6 ezerből azt jelenti, hogy ön szerint 300 esetben teljesen elfogadható ez. Nem tudom elfogadni a válaszát, mert a jogorvoslatról nem beszélt, hogy mi is a valós jogorvoslati joga a veszteseknek. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Dr. Schiffer András, Magyar Zoltán, dr. Gyüre Csaba tapsol.]]
Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadja-e államtitkár úr válaszát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház a választ 102 igen szavazattal, 37 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Vitányi István, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Infrastrukturálisan is elindulhat a fejlődés Biharban” címmel. Képviselő úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Ma már gazdasági számokkal alátámasztott tény, hogy a kormány 2010 óta rendkívül sokat tett azért, hogy Magyarország elmozduljon a tönk széléről. A gyenge ország és a passzivitásra ítélt lakosság helyett egy erős állam és egy aktív polgárság képe rajzolódik ki immár 2014-ben. Majd’ 200 ezer fővel nőtt a foglalkoztatottság, és ezzel egyidejűleg rég nem látott szintre csökkent a munkanélküliség. A kormány zászlajára tűzött teljes foglalkoztatottság eléréséhez azonban tudjuk, hogy további munkahelyteremtésre van szükség. Köztudomású, hogy egy térség munkahelyteremtő képességét nagyban befolyásolja infrastrukturális fejlettsége, amely egyrészről fontos befektetői szempont, másrészről nagyban növeli a helyi lakosság mobilitását. Az elmondottak fényében Biharban különös jelentőséggel bír a 35-ös és az M4-es autópálya fejlesztése. Álláspontom szerint rendkívül indokolt, hogy Berettyóújfalutól a határig autópálya vezessen, illetve Debrecentől déli irányba az M35-ös autópálya meghosszabbításra kerüljön Berettyóújfaluig, így csatlakoztatva a közlekedőket az M4-es úthoz. Az itt élők így könnyebben juthatnak el a fővárosba és egyéb, távolabb fekvő régiókba. A debreceni repülőtér megközelíthetősége is jelentősen javulna, elősegítve a gazdasági fejlődést és a lakosság bekapcsolódását az ország vérkeringésébe. Nagyon fontosnak tartom, hogy az autópályák mellett a vasúti közlekedés fejlesztésére is kellő figyelmet fordítsunk. A személyszállítás mellett a teherforgalom szempontjából is lényeges, hogy Püspökladánytól a román határig a vasút felújítása és villamosítása megtörténjen. Az intézkedéssel rövidülne a menetidő, és növekedne az áruszállítási lehetőség is. Mindezek alapján tisztelettel kérdezem az államtitkár urat, hogy ebben a kormányzati ciklusban megkezdődhet-e az M4-es és az M35-ös autópálya fejlesztése. Elindul-e Püspökladánytól a határig a vasútvonal felújítása és a villamosítása? Az uniós költségvetési időszak végére befejeződhetnek-e ezek az infrastrukturális fejlesztések Biharban? Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] [[14.50]]
Válaszadásra megadom a szót Tasó László államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az interpellációjában feltett kérdések megválaszolása előtt szeretném megerősíteni, hogy valóban történt változás, jótékony változás, hiszen látjuk megmozdulni Hajdú-Bihar megyét és a régiót is. Ettől függetlenül fontos, hogy a közlekedéspolitika igazodjon a kihívásokhoz, mert nincs olyan terület, nincs olyan ágazat, amelyre ne lenne befolyással a közlekedéspolitika hatása. Versenyképességünket és komfortérzetünket javítja és fokozza az, ha olyan vasúti fejlesztések és közúti fejlesztések lesznek megvalósítva, amelyekkel hamarabb érhetünk el valahova, biztonságosabban és magasabb színvonalon. Ezért mindig nagy felelősség, ha valaki a közlekedéspolitikával foglalkozik, és a kormánynak mindig hatalmas kihívás a forrásokat úgy elosztani, hogy mindenhová, ahová szükséges, érkezzen lehetőség. Ettől függetlenül a 2007-13 közötti ciklushoz képest alig a fele van meg a forrásoknak, sokkal kevesebbel gazdálkodhatunk, mint a korábbiakban. Ezért van igazán nagy jelentősége, hogy milyen prioritást használunk, milyen elsődlegességet és milyen fontossági sorrendet tartunk, amikor megfogalmazzuk és véglegesítjük a programokat. A kormány augusztusban fogadta el a nemzeti közlekedési infrastruktúra-fejlesztési stratégiát, és az irányelvei mentén nemrégen összeállította azt a programlistát és programhalmazt, amelyet meg akar valósítani. Egy biztos, hogy nagyon sok beruházás indul el a következő években, és örömmel tájékoztatom a közvéleményt és a jelenlévőket arról, hogy Hajdú-Bihar megyében is komoly projektek indulnak útjára. Az ön kérdése szerint négy igazán komolyat lehet megjelölni, amely a 23 milliárd forintos értékhatárt meghaladja. Ezek közül kezdeném azzal, amit a képviselő úr elsőként említett, az M35-ös autópálya Debrecentől Berettyóújfaluig történő megépítésével. Ez egy nagyon fontos beruházás, főleg akkor, ha hozzátesszük, hogy megépül a nemzetközi repülőtérhez történő bekapcsolás is. Január közepétől indulhat az a 300 méter hosszú irányvonat is, amely a trimodális központból fogja szállítani a kikötőkből érkező rakományokat. A mintegy 25 kilométer hosszúságú fejlesztés a következő évben remélhetőleg már abba a stádiumba kerül, hogy a közbeszerzés kiírásra kerülhessen. Az M4-es út Berettyóújfalutól Nagykerekin keresztül az országhatár kilépési pontjáig a legjobban előkészített beruházása Magyarországnak. Ebben a műfajban talán az a leggyorsabban indítható. Úgy véljük, hogy talán őszre, de legkésőbb a következő év, 2016 tavaszára a munka megkezdődhet. A Püspökladánytól Biharkeresztesig tartó szűkkeresztmetszet-kiváltás és villamosítás egy kisebb beruházás ugyan, de mindenképpen nagy jelentőséggel bír majd abban a térségben. A Ladány-Debrecen közötti vasútvonal-fejlesztés pedig egy hatalmas beruházás, amely egyértelműen lehetővé teszi majd, hogy Budapesttől Debrecenig 160 kilométeres sebességgel tudjanak menni a vonatok, és a közlekedési feltételrendszer alapvetően javuljon. Hozzá kell még tennem, hogy Szajoltól Debrecenig el fog készülni az az európai szabványnak megfelelő biztonsági rendszer is, amely a komfortunkat tovább fogja fokozni és a biztonságunkat meg fogja erősíteni. Mindenképpen szeretném megjegyezni, hogy az Alföld és Erdély közötti kapcsolat, amely most az M43-as Makón keresztül az országhatárig történő megépítésével már egy magasabb szinttel gyarapodni fog, két és fél, három éven belül két helyen is biztosítja, hogy régi gazdasági térségünk, az Alföld és Erdély, amely korábban együtt élt és lihegett, továbbra is együtt éljen és lihegjen, és fejlődjön mindenképpen. Nagyon fontos, hogy ezzel nemcsak azt tesszük lehetővé, hogy a térségben meginduljon egy erőteljesebb növekedés, hanem azt is, hogy a jogilag egységes magyar nemzet határainak a teljes lebontása megtörténjen. Ennek reményében szurkolok, és mondom képviselő úrnak is, segítsen abban, hogy a lakosság is megismerje ezeket a fejlesztéseket, amelyek mindenki számára hasznosak lesznek, Magyarország számára, az ott élő emberek, a magyar családok és a magyar vállalkozások számára is. Köszönöm szépen a kérdését. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a választ.
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár úr válaszát elfogadom, hiszen mind a három feltett kérdésre pozitív választ adott, és reményemet fejezem ki a vonatkozásban, hogy ezek a fejlesztések hozzájárulnak ahhoz, hogy a bihari térségben új munkahelyek teremtődjenek, és a bihari térség végre kikerüljön a 37 leghátrányosabb térségből. Abban is bízom, hogy ezek a fejlesztések közelebb hozzák az erdélyi magyarságot a határ mentén és a határ túloldalán élőkhöz, és ezek a fejlesztések hozzájárulnak ahhoz, hogy a Kárpát-medencei gazdaság integrációja még inkább kiteljesedjen. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Szakács László, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Mi lesz az M6-os és az M60-as úttal?” címmel. Képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány XI. hó 26-án kormányhatározatban döntött a 2014-2020-as programozási időszak országos jelentőségű közúti, vasúti és vízi közlekedési, városi és elővárosi közlekedési fejlesztéseiről és azoknak az indikatív listájáról. Ebben a Bóly és Ivándárda közötti út meghosszabbítása már nem autópályaként, hanem kétszer egysávos, ugyan három sáv széles, de kétszer egysávos autóútként került csak betervezésre. Eszerint nem voltak igazak azok az ígéretek, amelyeket önök a kampányban tettek, nem hosszabbítják meg a 67-es főutat az országhatárig, nem épül híd a Dráván, és az autópályát sem építik tovább Pécstől az országhatárig. A döntés magyarázata, hogy eredetileg az autópályának tervezett szakaszt azért nem lehet most megépíteni, mert a költségeket EU-s forrásokból kívánják előteremteni, márpedig az uniós eljárás folyamán a jelenlegi forgalmi adatokkal nem lehet ezt a forráslehívást megindokolni. Ez azonban azt jelenti - figyelemmel arra, hogy ez a terv 2014-től 2020-ig tart -, hogy ebben nem is lesz változás 2020-ig, 2020-ig nem épül meg az autópálya és nem lesz híd a Dráván. Pedig 2010-ben Orbán Viktor Baranya megyében járt, és már az elkerülő útról is nyilatkozott a megyei lap online változatának, amikor is azt mondta az M60-as elkerülő útról, hogy ezt tekinthetik elintézett ügynek, a következő évi költségvetésben ez szerepelni fog. Pontosan idézem: „A helyzet tarthatatlan, ilyet nem lehet tenni egy várossal.” Ezt mondta Orbán Viktor 2010-ben, és ez azt jelentette volna, hogy 2011-ben be kellett volna hogy fejezzék a pécsi elkerülőt, ám ma sincs készen. 2014 decemberét írjuk, és e szerint a kormányhatározat szerint 2015 júniusáig tervezik ezt önök befejezni. De kitüntetett figyelmet kap Pécs városa, hiszen Pécs az egyetlen olyan megyeszékhely, ahol az elkerülő utat, az előbb is hivatkozott M60-as utat csak autópálya-matricával lehet használni, csak fizetős útként lehet használni. Ilyen figyelmet, ilyen kedves, kellemes ajándékot egyetlenegy megyeszékhely sem kapott. A szaktárca államtitkára azt mondja, hogy a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium nem tervezi a díjmentesen igénybe vehető útszakaszok körének bővítését. A Pécs déli elkerülő az e-útdíjas és e-matricás rendszerben is fizetős M60-as folytatásaként fog megépülni. Ezt nyilatkozta a szaktárca. Államtitkár Úr! A repülőtér kihasználatlansága, az útfejlesztések elhalasztása, a külföldi városokkal való vasúti vonalak megszüntetése egyértelműen lecsúszó pályára helyezi Baranya megyét. A kampányígéretek szavatossága lejárt. Kérdezem miniszter úrtól, hogy kívánják-e folytatni az autópálya-építést, mikor fejezik be a déli elkerülőt, és tervezik-e 2020 előtt az autópálya befejezését. Köszönöm a figyelmet.
Tasó László államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm szépen a kérdését, ami azért fontos, mert néhány olyan hír, ami megjelent az elmúlt napokban, talán megzavarhatja a tisztánlátást, ezért mindenképpen szeretnék a kérdésére konkrétan és pontosan válaszolni. Engedje meg, hogy azzal kezdjem, arra is emlékeznünk kell, hogy 2008 után épültek olyan beruházások és történtek olyan konstrukcióban megépülő PPP-s programok, amelyek során az M6-os autópálya fenntartása és az építőnek történő törlesztése egy koncessziós szerződés alapján olyan terheket jelent, amely Magyarországot részben megbénítja, részben pedig azt a lehetőséget adta, hogy további fejlesztéseket generáljunk. Konkrétan fogalmazva: az M6-os autópályán beszedett útdíjak összessége nem éri el a bruttó 7,5 milliárd forintot, míg az autópálya után minden évben több mint 60 milliárd forintot kell fizetnünk. Az M5-ös és M6-os autópálya koncessziós szerződésének értelmében Magyarország minden évben 110 milliárd forintot fizet, s ehhez még hozzá kell tennem, hogy harminc éven keresztül. Az a két beruházás, az M5-ös és az M6-os beruházás, amit a Gyurcsány-kormány idején PPP-ben csináltak meg, Magyarországnak 3000 milliárd forintjába kerül. Harminc éven keresztül kell fizetnünk több mint 100 milliárd forintot évente. Ez azt jelenti, hogy a 170 milliárd forintos útdíjbevételünk összességében 100 milliárd forinttal egyből terhelt. [[15.00]] De válaszolva kérdésére, szeretném tájékoztatni, hogy amikor a kormány elfogadta augusztusban a nemzeti közlekedési infrastruktúra-fejlesztési koncepciót és stratégiát, világossá tette és vállalta is, hogy az autópályák az országhatárig ki lesznek építve. Vállalta, hogy a megyeszékhelyek, a megyei jogú városok be lesznek kapcsolva a gyorsforgalmi hálózatba. És világossá tette, hogy a korábbi gyakorlattal szakítani fog, amit az imént említettem önnek. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Ezért szeretném tájékoztatni, hogy ebben a ciklusban meg fog épülni az M6-os autópálya az országhatárig, és terveinkben szerepel az M60-as kiépítése is. Szeretném azonban felhívni a figyelmét arra, hogy az M60-as autópálya nem része a transzeurópai közlekedési hálózatnak, tehát csak hazai forrásból lehet megvalósítani. Ennek ütemezése attól függ, hogy milyen erőben lesz a magyar költségvetés. De egyértelmű a kormány szándéka, benne van a programjában, meg fogja építeni az M60-as pályát is. A kérdésére, amely a pécsi elkerülő szakasszal kapcsolatosan megfogalmazásra került, hadd válaszoljam azt, hogy az elkerülő szakasz a következő év első félévében átadásra fog kerülni majd, fogja mentesíteni Pécset attól a mostani tranzitforgalomtól, ami egyértelműen nehezíti az életét. De mint ahogy beidézte az imént, valóban nem tervezi a kormány más szakaszoknak is vagy bármilyen szakasznak a díjmentes biztosítását. Hiszen azt gondoljuk, hogy Magyarországon ugyanolyan közlekedési feltétel mellett hasonló díjat kell fizetni az út használóinak. Tehát 16 másikkal együtt ezeken a szakaszokon is egységes marad és lesz az útdíjfizetési rendszer. De ha már válaszolnom kell a kérdésére, én önt kérem meg arra, hogy támogassa a kormány elképzelését, hiszen egyértelmű, hogy meg fogja építeni az M6-os autópályát az országhatárig, meg fogja építeni az M60-as autóutat, és mindenképpen meg fogja teremteni a lehetőséget arra, hogy Pécset minél hamarabb elkerülje az elkerülő szakasz. Tehát ha ön támogatja a frakciójával együtt, hogy megépüljön az országhatárig az M6-os, az M60-as nyomvonala kiépítésre kerüljön, akkor fogadja el a válaszomat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Támogatom, ami egyértelmű. Ebben egyetlenegy egyértelmű mondat nem volt, államtitkár úr. Egyértelmű az, ami le van írva a kormányhatározatban, és abban nem szerepel M60-as autópálya. Ön az előző interpellációra adott válaszában azt mondta, nincs terület és ágazat, amelyre a közlekedéspolitika nincs hatással. Szerintem ez Baranyában is így van. Akkor is így van, ha ez nagyobb terhet jelent a magyar államnak, ha a múltból jött, és mi a jövőbe nézünk, akkor is. Nincs rá forrás. Államtitkár úr, 152 milliárdért vásárolunk még az idei költségvetésben cégeket, 27 milliárdba került a körülöttünk lévő Kossuth tér, 44 milliárd jut majd a jövő évben az olimpiai központra itt, Budapesten. Ha ennek csak egy töredéke juthatna Baranyára, akkor már megépülhetne ez az autópálya, és akkor össze lehetnénk kötve Horvátországgal, és könnyebb lenne a mi életünk. [[Az elnök csenget.]] [[Az elnök csenget.]] A mi országgyűlési határozati javaslatunkat kérem, hogy támogassák. (Az elnök csenget.) Nem fogadom el a választ. [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
A válaszát kérem, képviselő úr. Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta ez az államtitkári választ. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 112 igen szavazattal, 39 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Dúró Dóra és Kulcsár Gergely, a Jobbik képviselői, interpellációt nyújtottak be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Van-e következménye a hazugságnak és a gyermekjogok semmibevételének?” címmel. Dúró Dóra képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Nemrégiben felháborodott szülők jelezték felénk, hogy az új tanévben mintha megbénult volna a Hajdú-Bihar Megyei Pedagógiai Szakszolgálat működése. Hiába kérnek segítséget, a szakszolgálat vagy nem elérhető, vagy nem kapnak időpontot. Azt is elmondták, hogy szeptember óta nem járnak ki szakemberek az óvodákba, iskolákba. Ezeket a jelzéseket megerősíti az a dokumentum, ami a közelmúltban került a birtokunkba. Ebben Pappné Gyulai Katalin, a KLIK megyei vezetője elemzi a szakszolgálat mutatóit szeptember hónapra vonatkozóan. Ebből idézek: „A KLIK által működtetett intézmények nem kapnak megfelelő szakszolgálati alapellátást, a gyermekek többnyire ellátatlanok, a szakszolgálat pazarlóan működik. Továbbá túlzott mértékű az utazási költségtérítés összege, amely mögött tényleges feladatellátás nincs; a KLIK által fenntartott, illetve egyéb intézmények nincsenek, illetve alig vannak ellátva.” Ezek a sorok arra engednek következtetni, hogy nemcsak a nehéz sorsú gyerekek jogai sérülnek, hanem komoly visszaélések is tapasztalhatók az utazási költségtérítés vonatkozásában, ami már büntetőjogi kategória. Az imént idézett anyagból kiderül, hogy a szakszolgálat munkatársai szinte kizárólag a tagintézmények épületében tartózkodnak, nem utaznak iskolákhoz, ami alapvető feladatuk lenne. Dr. Bartháné dr. Kmetty Éva főigazgató asszony a KLIK felé történő adatszolgáltatás terén sem áll a feladata csúcsán, ugyanis a szakszolgálat által küldött adatok és az oktatási intézmények adatai között komoly eltérés mutatkozik az elvégzett munkával kapcsolatban. Például a debreceni iskolák adatai szerint 160 fő, a megyei pedagógiai szakszolgálat közlése szerint pedig 1683 gyermek rendelkezik logopédiai szakvéleménnyel. Az anyagból fényesen kiderül az is, hogy a szakszolgálat nem végez érdemi munkát, a tíz tagintézménynek a felében történt csak meg az oktatási intézményekkel történő teljes körű kapcsolatfelvétel. A feladatokról szintén csak a tagintézmények fele tájékoztatta az óvodákat, iskolákat. Mindössze a tagintézmények 40 százalékában felel meg a jogszabályoknak a dokumentáció. A táblázatokból az is kiderül, hogy például a hajdúhadházi tagintézményben a hét feladatkörből csak a nevelési tanácsadás működik, a többi nem. A nyíradonyi tagintézményben sem logopédia, sem gyógytestnevelés, sem nevelési tanácsadás nincs, és más munkavégzés sem folyt.A kérdéseink ennek megfelelően a következők. Meddig tűri még a tárca a gyermekek jogainak csorbítását? Terveznek-e vizsgálatot az ügyben? Ilyen munkavégzés mellett miért kapott a főigazgató asszony maximális, 80 százalékos vezetői pótlékot? Szándékukban áll-e a főigazgató asszony leváltása? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Mindenekelőtt köszönöm képviselő asszonynak, hogy ezt a vizsgálatot és annak eredményét ide a Ház elé hozta, hiszen sokan nem ismerték ezt, bár itt a helyi képviselők az ön által elmondottak egyik-másik részét helyben cáfolták. De ettől függetlenül hadd tájékoztassam önt is arról, hogy a Hajdú-Bihar Megyei Pedagógiai Szakszolgálat működésével kapcsolatban sem a Klebelsberg Intézményfenntartó Központ, sem a Hajdú-Bihar megyei megyeközponti tankerületi igazgató, Pappné Gyulai Katalin nem jelzett eddig semmiféle működési zavart. A jogszabályváltozások következtében az új típusú megyei szakszolgálati intézmények, köztük a Hajdú-Bihar Megyei Pedagógiai Szakszolgálat is, 2013. szeptember 1. napjával jöttek létre, akkor kezdték meg működésüket. Hajdú-Bihar megyében két egymást követő alkalommal is megbízott főigazgató, két különböző személy vezette az intézményt, míg ez év nyarán végre az intézményvezetői pályáztatás eredménnyel zárult, és egy harmadik szakember, név szerint dr. Bartháné dr. Kmetty Éva került az intézmény élére. A főigazgató asszony kinevezésére a Hajdú-Bihar Megyei Pedagógiai Szakszolgálat szakalkalmazotti értekezletének 90 százaléka, 132 igen szavazat, 12 nem és 1 érvénytelen szavazat, a működtető önkormányzat 60 százaléka, 3 igen és 2 nem szavazat, a nemzetiségi önkormányzatoknak pedig 100 százaléka, mind a négy szavazó igen támogatásával került sor, tehát igen nagy bizalom volt a kinevezett iránt. A főigazgató asszony 2014. szeptember első napjával lépett hivatalba, így a tankerületi igazgató által azonnal elrendelt és a szeptemberi hónapot elemző vizsgálat több mint aggályos mind céljai, mind eredményei tekintetében, hiszen objektív okokból az eltelt idő hiánya miatt, 30 napról beszélünk, nem volt még vizsgálható dr. Bartháné dr. Kmetty Éva tevékenysége. A vizsgálat önök által is beidézett megállapításai önmagukban is ellentmondóak, részben pedig olyan elemeket rónak föl, amely nem az intézményvezető felelősségi körébe tartozik. De ettől függetlenül természetesen az ön jelzése alapján az ügyben kezdeményezünk egy vizsgálatot, és intézkedünk arról, hogy a szakszolgálat működése zavartalanul folytatódjék tovább, és minden gyermek jogait tiszteletben tartsák. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Kérdezem Kulcsár Gergely képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Természetesen nem tudjuk elfogadni az államtitkári választ, hiszen a kérdésekre nem válaszolt. Nem beszélt arról államtitkár úr, hogy mit szól a gyerekek ellátatlanságához, arról sem, hogy a szakszolgálat pazarló működéséről mi a véleménye, az utazási költségtérítések túlzott mértékéről, ami ebben a jelentésben szerepel. Az októberi jelentés is a kezünkben van, abban is hasonló megállapítások vannak. Arra sem válaszolt, hogy a főigazgató asszony miért kapott maximális vezetői pótlékot, illetve a főigazgató asszony leváltásáról sem beszélt. [[15.10]] Azt is diszkréten elhallgatta - amit mi, Hajdú-Bihar megyeiek, debreceniek tudunk -, hogy a hölgy az ön államtitkártársa, Tasó László államtitkár úr kegyeltje, az ő lobbierejének köszönhetően jutott ebbe a magas pozícióba. Kérem, döntsék el, hogy mi a fontosabb önnek: az államtitkártársa emberének zsíros fizetése vagy a Hajdú-Bihar megyei gyermekek érdeke? Nem tudjuk elfogadni ezt a választ. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 108 igen szavazattal, 33 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Hoffmann Rózsa, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Milyen a magyarországi önkéntesség helyzete, vannak-e látható eredményei a közösségi szolgálat bevezetésének?” címmel. Megadom a szót Hoffmann Rózsa képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! - mert gondolom, ön fog válaszolni. Az Emberi Erőforrások Minisztériuma november 24-én önkéntes munkát népszerűsítő kampányt indított el, amely a december 5-ei önkéntesek világnapjáig tart, pontosabban most már tartott. A kampány szlogenje: „Nem elég egy gondolat, szükséges az akarat is, amelyet tettek követnek: vállalj te is önkéntes munkát!” Az akcióval a minisztérium célja az, hogy felhívja a figyelmet az önkéntesen vállalt tevékenységek széles körére, valamint az önkénteseket foglalkoztató szervezetekre, intézményekre. Az önkéntességet gyakran ételosztással azonosítják, holott jóval többről van szó, hiszen majd’ mindenki találhat magának olyan tevékenységet, amit egy jó cél szolgálatában végez, és még örömét is leli az adott munkában. Mindezek fontosságát a Fidesz-KDNP-kormányzat már korábban felismerte, és 2011-ben a köznevelésről szóló törvényben törvénybe foglalta a közösségért végzett munka széles körben való megismertetését és elterjesztését, így az érettségi bizonyítvány megszerzésének feltételévé tette az 50 óra közösségi szolgálat elvégzését és annak igazolását. Bár az önkéntesség nem ugyanaz, mint a közösségi szolgálat, hiszen motivációjukat tekintve különböznek, mégis azt remélhetjük, hogy a közösségi szolgálat a későbbiekben azt az eredményt fogja elérni, hogy a társadalom nyitottabbá válik az önkéntességet illetően. Közös eleme a közösségi szolgálatnak és önkéntességnek, hogy mind a két tevékenység közhasznú célt szolgál, a munkát elvégző személy és a környezete is többé, értékesebbé válik, hiszen mindenki olyan értékek birtokába jut, amelyek megerősíthetik a közösségi elköteleződés és felelősségvállalás tudatát. Mindezek alapján tisztelettel kérdezem államtitkár urat: milyen visszajelzések érkeztek a közösségi szolgálattal kapcsolatban a diákok és a tanárok részéről? Érezhető-e az új rendszer hatása az önkéntességet vállalók számában? Végül: javuló tendenciát mutat-e a magyar önkéntesek száma európai összehasonlításban? Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ha már képviselő asszony is az EMMI önkéntes akciójával kezdte a kérdését, engedje meg, hogy a választ is ezzel kezdjem. Valóban, minden EMMI-s államtitkár és a miniszter úr is részt vett ebben az akcióban, hiszen azt mondtuk, hogy nem elegendő pusztán az embereket biztatni arra, hogy végezzenek önkéntes munkát, hanem aki ezt mondja és erre biztat másokat, az maga legyen az első, és mutassa meg, hogy maga is a szabadidejéből áldoz másokra, és valamilyen karitatív, szociális tevékenységet végez. És hogy a két dolgot összekapcsoljam, amikor én magam egy hajléktalanmisszióval mentem el, és ott beszélgettem a hajléktalanokkal, illetőleg osztottunk nekik meleg teát a hidegben és némi ételt, akkor mellettünk nemcsak a Máltai Szeretetszolgálat önkéntesei, hanem három, éppen közösségi szolgálatot végző fiatal gimnazista lány is csatlakozott, akik többek között ebben az 50 órában, amit a képviselő asszony is említett, amit az érettségi előtt el kell hogy végezzenek önkéntes munkaként, ők is a hajléktalanmissziót választották, és ott beszélgettek ők is azokkal az emberekkel, akiknek nincs hol lehajtani a fejüket. Magyarország, amikor az Európai Unió soros elnöke volt 2011 első felében, akkor szintén az önkéntesség évét hirdette meg, és európai szinten is az önkéntesség melletti kiállásra buzdítottunk mindenkit, és saját kampányokat is indítottunk ennek érdekében. Valamiféleképpen ennek azért az elmúlt négy évben kézzelfogható, számszerűsíthető eredménye is volt, hiszen 4 százalékkal nőtt azoknak az aránya, akik valamilyen önkéntes munkában részt vesznek. Nyilván, elsősorban ez a 30-50 éves korosztályt jelenti, az elmúlt 5-10 évben az ő esetükben javult a legnagyobb mértékben az önkéntes munka megítélése, az abban való részvétel, de pozitívan viszonyulnak hozzá nagyon sokan. Magas társadalmi presztízsű munkának tartják a közvélemény-kutatásunk szerint, ami az önkéntességről készült 2013-ban - ez egy tudományos tanulmány -, elismerik az emberek a pozitív hatásait az önkéntes munkának, és a társadalmi hozadékait is szintén fontosnak tartják, így a 18 év felettiek csaknem egyharmada már végzett valamilyen önkéntes tevékenységet. Ennek a megerősítésére fogadta el itt a parlament azt, hogy már 18 éves kor előtt is minél többen tanuljanak ebbe bele; hogy ha ez készségszinten megragad valakikben, ha a szemléletük már tartalmazza azt, hogy másokért munkát végezni érdemes, nemcsak az önzés kultúrája az, amelyik erősíthető, hanem másokért is érdemes dolgozni, akkor természetesen ezzel a jó célt szolgáljuk. Természetesen az államnak szükséges itt, hogy az infrastruktúrában és a szervezésben is segítséget nyújtson, éppen ezért műhelykonferenciákat tartottunk, tíz tájékoztató napot tartottunk, ahol ezer pedagógus és fogadó szervezet vett részt, azok a fogadó szervezetek, akik fogadják ezeknek a fiataloknak a tevékenységét. Mind az iskolák, mind a fogadó szervezetek részéről pozitív visszajelzés volt, hiszen sok olyan kérdésben, amit felvetettek, és teljesen életszerűek, segít ez a fajta tudományos felkészítés. A kötelező jellegét, hiszen a legtöbben ezt vetették fel aggályként, hogy ha az önkéntes munka kötelező, akkor éppen a lényegét veszi el, vagy sokakban természetes ellenállást szül, erre nemzetközi minták alapján is azt a választ tudjuk adni, hogy éppen a sokféle felkínált lehetőség veszi el a kötelező jelleg miatti esetleges ódzkodást a fiatalokból, és így könnyebben vesznek részt ezeken az önkéntes munkákon. Illetőleg az EMMI részére már korábban, az előző négy évben felállított, önkénteseket fogadó szervezetek adatbázisa szintén segítségére van az iskoláknak, hogy eljuttassák a gyerekeket arra a helyre, ahova szeretnének jutni. Természetesen az interneten is több felületen jelentünk meg. 2012. szeptember 1. óta a közösségi szolgálat portál létrejött, Facebook-oldalt indítottunk, amelyek mind-mind azt a célt szolgálják, hogy ehhez bejelentkezve akár fogadói, akár küldői oldalon minél többen [[Az elnök csenget.]] vehessenek részt az önkéntesség kultúrájának terjesztésében. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm szépen. A 90-es évek végén több olyan kutatási beszámolót lehetett olvasni, amely arról szólt, hogy Magyarország az önkéntesség tekintetében mélyen alatta van az európai átlagnak. Ezen a helyzeten egy olyan országban, amelyik olyan nagyságokat mondhat magáénak, mint Szent Erzsébet, aki az önkéntesség, az adakozás, a szegények segítése révén világhírnévre tett szert, ez tarthatatlan helyzet volt. Jó impulzus volt, valóban, az Európai Unió önkéntesség éve, akkor fogalmaztuk meg a köznevelési törvényben a közösségi munka kötelezőségét. Nagy örömömre szolgál, hogy azok a kezdeti fanyalgó hangok, akik nem tudták talán megérteni, hogy másokért tenni jó és szükséges egy egészséges társadalomban, mára elhallgattak. Köszönet illeti mindazokat a diákokat és pedagógusokat, akik a közösségi munka [[Az elnök csenget.]] révén elvezetik ezt az országot abba az önkéntességbe, amire szükségünk van. Köszönöm szépen. Államtitkár úr, a válaszát természetesen elfogadom. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő asszony az államtitkári választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! 15 óra 21 perc van, az azonnali kérdések tárgyalására térünk át. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnöknek: „Önnek, miniszterelnök úr, volt esélye. Mit gondol, a mai gyermekeknek van?” címmel. Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonyt illeti a szó. [[15.20]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Tisztelt Ház! 1989-ben a Képes Hétnek adott interjúból idéznék miniszterelnök úrnak. „Apró, kétszobás vályogházban nőttem fel, ahol fürdőszoba egyáltalán nem volt, de ez nem zavart. Persze ezt városi embernek hiába magyarázom. A faluban a szélső házban laktunk, mellettünk az erdő.” „A mélyszegénységből önerőből nem vezet út felfelé. A többség, a döntéshozók jelentős része is már csak a szegénység tüneteit látja, ennek alapján ítélkezik, de az odavezető utat nem vizsgálja.” - mondja Czibere Ibolya szegénységkutató szociológus. Egyáltalán ki a szegény ma Magyarországon? Ezek a családok nem csupán a fizikai nélkülözéstől szenvednek, hanem szinte teljes kirekesztettségben élnek, megfosztva a többség számára természetesnek tűnő jogoktól, egészségtől, oktatástól, biztonságtól, olyan alapvetőektől is, mint például a lakhatás biztonsága. Régen leírták már: az elnyomorodott életet kell néznünk, nem csak az üres pénztárcát. Van-e esélye ma bárkinek kiverekedni magát ebből a helyzetből? Önerejéből biztosan nincsen. Mivel a mélyszegénység öröklődik, egymás utáni generációk ebbe születnek, ebben nőnek fel, így nem tanulhatnak meg semmilyen módot, amely elősegítené ebből a kilábalást. A kormány a segélyeket lenullázza, az oktatási és a szociális szféra átalakításának eredményeként a kormány egyenesen intézményesíti a szegénységet. Gyarapodni fog a szegények száma. Az utóbbi egy évben százezerrel nőtt. Most, a legújabb kutatások szerint a hét év alatti gyermekeknek a 42,4 százaléka él szegénységben. Mindezek miatt kérdezem miniszterelnök úrtól: ön szerint egy ugyanolyan körülmények között felnövő mai gyermeknek megvannak-e ugyanazok a lehetőségei, mint anno önnek? Ön, ha ma lenne gyermek [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] tanulhatna-e gimnáziumban, egyetemen és tanulhatna-e [[Az elnök ismét csenget.]] később a Soros Alapítvány által Amerikában?
Köszönöm, képviselő asszony.
Várom megtisztelő válaszát.
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Ami az utolsó kérdését illeti, arra biztosan válaszolhatok. Nem hiszem, hogy Soros György megítélne nekem ezentúl bármilyen ösztöndíjat. [[Derültség a Fidesz soraiban.]] Ami azonban a dolog lényegét illeti, engedje meg, hogy először is elmondjam önnek azt, hogy a szegények száma Magyarországon nem nő, hanem csökken. Másodsorban szeretném tényként leszögezni, hogy a munkából élők száma nő, és a segélyből élők száma csökken. És miután a munkáért fizetett összeg nagyobb, mint a segély, ezért logikailag nem következhet ebből más, mint ha többen dolgoznak, és kevesebben kapnak segélyt, mint az, hogy egyébként a szegényeknek ma több pénzük van, mint korábban volt, munkáért cserébe. Ebben véleménykülönbség van közöttünk, ha jól látom. Azt nem hiszem, hogy véleménykülönbség lenne közöttünk a tekintetben, hogy elfogadhatók-e a mostani állapotok. Mert én magam is azt gondolom - bár nem a baloldalon ülök -, hogy amíg csak egyetlen szegény ember is van, aki önhibáján kívül szegény ember, addig az állapotok nem fogadhatók el. Tehát az ön kérdésére, mit lehet tenni annak érdekében, hogy segítsünk ezeken az embereken, az a helyes válasz, hogy helyes kormányzati politikát kell folytatni. Én most csak röviden megemlítek néhány dolgot, amit a kormány ennek érdekében tett. Hároméves kortól kötelező az óvodáztatás. A pedagógus-béremelést nem a pedagógusok miatt rendeltük el, bár nem bánt bennünket, hogy nekik is könnyebb lesz, hanem valójában a gyerekek miatt rendeltük el. A közoktatásra jelentősen több pénzt fordítunk a következő évben, mint az előző évben. A pedagógusbérek emelésére 50 milliárd forintot fordítunk. A harmadik osztályosoknak is ingyenes lesz már jövőre a tankönyv. Az önkormányzatok egymilliárd forintot kaptak óvodai helyek bővítésére. Négyezer új óvodai hely létesül, és a kormány folytatja a tornaterem-építési és uszodafejlesztési programját a következő esztendőben is. Ma ennyire futja Magyarország erejéből. Nem kevés. Köszönöm azoknak a dolgozó embereknek, akik az adójukon keresztül lehetővé teszik, hogy segíthessük a szegényeket. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő asszonynak.
Tudja, miniszterelnök úr, a kérdésemre nem kaptam választ. Azt kérdeztem, hogy az olyan sorban lévő gyerekeknek, ahogy maga felnőtt, lesz-e ugyanolyan esélye, mint magának volt anno. Lefelezik a gimnáziumi férőhelyek számát. 2020-tól úgy kerülhetnek be a gyerekek egyetemre, hogy középfokú nyelvvizsgát kell tenniük és emelt szintű érettségit. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Amikor azt mondja, hogy csökkent a szegénység, jöjjön már el Hajdú-Bihar megyébe, és mondja el azoknak a gyerekeknek, akik egész nap egy pohár tejen és egy almán vannak! Én a múlt héten is elmondtam. Higgye el nekem, nagyon nehéz úgy egy napot végigcsinálni egy kisgyereknek, akár egy hét év alatti gyereknek is, hogy meg kell ennie a savanyú almát, arra rá kell innia a tejet. Mert tudja, miniszterelnök úr, mi hiányzik? A zsömle, a margarin és a szalámi belőle. És ezeknek a gyerekeknek a szüleinek mondja el, hogy Magyarországon csökken a szegénység, és ne hallgassuk tovább, hogy közben milyen családtámogatási rendszereket építenek ki! [[Németh Szilárd István közbeszól. Közbeszólás az MSZP soraiból: Hallgasd végig!]] A jövő évi költségvetésben 25 százalékkal csökkentik [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a szociális és a [[Az elnök ismét csenget.]] családtámogatásokat.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat.
Megismétlem akkor, ha megengedi, hogy úgy érzem, nincs közöttünk véleménykülönbség a tekintetben, hogy van-e még dolgunk a szegénység felszámolása érdekében. A válasz az, hogy van. A kérdés nem az, hogy vannak-e még szegények, a kérdés az, hogy ki mit tesz annak érdekében, hogy ne legyenek. Olcsó válasz lenne most felsorolnom mindazt, amit önök tettek, és amivel előidézték Magyarországon a szegénység radikális növelését, dacára annak, hogy egyébként önök elvileg egy baloldali párt lennének. Nem tettek semmit a szegénység csökkenése érdekében [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Nem igaz!]] az önök intézkedései növelték Magyarországon a szegénységet [[Felzúdulás az MSZP soraiban.]] , nyugdíjat, fizetést vettek el, megvágták a költségvetés szociális kiadásait, ehhez képest mi ennek az ellenkezőjét tettük. Tehát ha egy politikai vitát szeretne ebben provokálni, akkor a magunk részéről mi, fideszesek és kereszténydemokraták állunk rendelkezésére. De ennél fontosabb, hogy mi van a gyerekekkel. A gyerekekkel az a helyzet, hogy ha hároméves kortól az óvoda kötelező, az azt jelenti, hogy minden gyermek naponta legalább háromszor enni fog Magyarországon. Ezzel a gyermekszegénységet végképp felszámoljuk [[Taps a kormánypártok soraiban.]] mert az óvodában minden gyermek kap háromszor enni, és a kormány döntéseket hozott annak érdekében [[Dr. Bárándy Gergely: Nem csönget, elnök úr?]] hogy a térítéses ellátás csökkenjen, az ingyenes [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] étkezés pedig nőjön. Azt szeretném kérni öntől, hogy támogassa a kormánynak ezt a politikáját. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Novák Előd, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszternek: „Nem érzi magát politikai szélkakasnak, miután ellenzékben a luxus-úszómedencék megadóztatását követelte Gyurcsány villája előtt és az Országgyűlésben is, majd a gazdagok kormányában személyes érintettsége miatt pálfordulást hajtott végre?” címmel. Novák Előd képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Miniszter Úr! Hadd kellemetlenkedjek egy kicsit! Már amennyiben annak számít egy ön által korábban még ellenzékben benyújtott kitűnő javaslatának ismételt benyújtása, hiszen amióta ön a gazdagok kormányának tagja lett, úgy tűnik, megfeledkezik korábbi javaslatáról, de nem csak ön, az egész pártja. Hiszen ön a pártját képviselve tiltakozott Gyurcsány Ferenc villája előtt 2005-ben, és indítványozta a húszmillió forint feletti értékű luxususzodák, luxusmedencék megadóztatását. Azt is elmondta, hogy felháborító, hogy Magyarországnak ma olyan luxusbaloldali miniszterelnöke van, aki a közteherviselést magára nézve nem tekinti kötelezőnek. Elfogadhatatlannak nevezte, hogy - idézem - milliárdosként nem hajlandó luxusadót fizetni luxususzodája után Gyurcsány Ferenc. Mondta ezt ön nagyon helyesen, és be is nyújtott az Országgyűlés honlapján a mai napig megtalálható módosító javaslatot, amivel megadóztatta volna a húszmillió forint fölötti értékű magántulajdonú luxus-úszómedencéket. Ezt nyújtottam be én ismét, azonban érdekes módon, amióta önnek is egy ilyen medencéje van - amivel kapcsolatban két értékbecslő is megállapította kérdésemre, hogy ha nemcsak a köveket és az uszoda anyagát, hanem a befoglalt ingatlan értékét is belevesszük, akkor ez bizony a 20 millió forint értéket meghaladja -, úgy tűnik, hogy a lét meghatározza a tudatot az ön számára. És a gazdagok kormányában már nemhogy ezt nem merte kezdeményezni, de bizony támogatni sem akkor, amikor önök, egyébként azt gondolom, egy kicsit sunyi módon, a mamelukjaikkal lesöpörték ezt a javaslatot, amikor ismét szóról szóra azt a javaslatot nyújtottam be, amit lehetne esetleg egyébként egy kicsit máshogy is megfogalmazni, de hogy elvileg egyetlen kritikát se tudjon ön mondani ezzel kapcsolatban, és végre egy ellenzéki javaslat is megvalósulhasson itt az Országgyűlésben, hiszen a sokat emlegetett nemzeti együttműködés rendszerében valójában önök minden konstruktív javaslatot lesöpörnek, tehát ezért indítványoztam pontosan az ön javaslatát. Ezért kérdezem, hogy ön legalább így utólag elismeri-e, hogy hiba volt, hogy ezt nem támogatta; legalább ön, ha a Fidesz képviselői az elmúlt hetekben ezt le is szavazták. Köszönöm érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Válaszadásra megadom a szót Szijjártó Péter miniszter úrnak. [[15.30]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Úgy tűnik, hogy az ön számára immár fétissé vált az én anyagi helyzetemnek az alakulása. [[Felzúdulás a Jobbik padsoraiban.]] Lehet, hogy emiatt nem sikerül megértenie, amit már megannyiszor elmondtam itt önnek és az önhöz hasonlóan érdeklődő képviselőtársaknak, hogy az én anyagi helyzetem alakulását kizárólag törvényes források alakították, és alakítják mind a mai napig. Ami pedig, tisztelt képviselő úr, az értékbecslőket illeti, ezek szerint két értékbecslő a tudtom nélkül járt a tulajdonomban lévő ingatlanban. Kérem, adja meg a neveiket és hogy ez mikor történt, hogy a megfelelő feljelentéseket meg tudjam tenni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm miniszter úr válaszát. [[Lukács Zoltán: Azért nem sokan tapsoltak!]] Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak.
Miniszter úr, lehet, hogy az ön minisztériumában az a szokás, hogy ha valaki kritikát mer megfogalmazni, annak utánajárnak. Itt azonban most nem az a kérdés, hogy hogyan jelenhettek meg az egyébként nyilvános ingatlan.com ingatlanhirdetési hírportálon azok a fényképek, amelyekkel nyilvánosan hirdették - durván 200 millió forintért - ezt az ingatlant, amiből ön persze alkudott, de azért a hírek szerint jelentős milliókat, akár tízmilliókat rá is költött ennek a felújítására, ami hosszú időn keresztül zajlott. Nem az a kérdés most, hogy ön erre a 200 milliós ingatlanra hogyan tett szert. Tudjuk jól, hogy ön állítólag egy szülei által eltartott miniszter, és ennek magyarázataként ön már gátlástalanul módosítgatja korábbi vagyonnyilatkozatait, mint maga Rogán Antal. De nem ez a kérdés, és nyilvánvalóan nem vagyok olyan naiv, hogy most itt vagyonvizsgálati eljárást szorgalmazzak a Nemzeti Adó- és Vámhivatalnál; kicsit naivitás lenne ez. De azt elvárnám, hogy érdemben válaszoljon a 2005-ös felvetésére: tartja-e még, hogy egy 20 millió forint fölötti luxusmedence után adót kellene fizetni, akár önnek is? [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszter urat. Öné a szó, miniszter úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Ön nem mond igazat; én soha nem módosítottam a vagyonnyilatkozatomat, ezért ha vádaskodik, akkor arra kérem, hogy a tényeket tartsa tiszteletben. [[Novák Előd felmutat egy iratot.]] Ami pedig a szüleimet illeti, tisztelt képviselő úr, én továbbra sem látom, hogy melyik az az értékrend, amely szerint nekem vagy a családunknak szégyellni kellene azt, hogy a szüleim által létrehozott vagyonból ők engem támogatnak. [[Moraj a Jobbik padsoraiban.]] Ön itt is közvetlen hazugsággal vádolt, tisztelt képviselő úr. A helyzet az, hogy nem tudom, milyen értékrend szerint kéne szégyellnem, és azt sem tudom, hogy értékrend szerint döntenek rosszul a szüleim akkor, amikor az általuk egy élet munkájával felhalmozott vagyont a gyerekeikre meg az unokáikra költik. [[Novák Előd: A kérdésre válaszoljon!]] [[Novák Előd: A kérdésre válaszoljon!]] Megnyugtatom a tisztelt képviselő urat, így lesz ez a jövőben is. (Novák Előd: A kérdésre válaszoljon!) Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm a miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Sallai Róbert Benedek, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a földművelésügyi miniszternek: „Csak ha rajtakapják?” címmel. Sallai Róbert Benedek képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Köszönöm szépen, hogy megtisztelte részvételével a kérdést. Gyakorlatilag a parlagfűügyben közzétett sajtóhírek az elmúlt időszakban rámutattak konkrétan arra, hogy a 2009-ben 177 ezer adózó által felajánlott 1,1 milliárd forintból nagyon-nagyon kicsi rész ment azokra a célokra, amikre az adózóktól ezeket a forrásokat elkérték. 642 millió forint esetében a minisztérium egyszerű átcsoportosítással állami létszámleépítések költségeit finanszírozta. Így maradt még 463 millió forint, amiből, amiből újabb 20 millió forint még szintén elbocsátások pénzelésére ment, ezt követően ment szét területi szervezetekhez ez a forrás. A Komárom-Esztergom megyei kormányhivatalban 19 ezer forintos villanyszerelési számla; több százezres fénycsőrendezés, profi takarítócég nagytakarítása; vásároltak tetőléceket, minden szervezetnél rendszeresen nagy összegű informatikai, irodatechnikai költségekre költöttek pénzt. LCD-monitorokat vettek, az USB-szkennereken keresztül mindenféle fénymásológépek, hagyományos nyomtatók is ezekből a forrásokból valósultak meg. A Somogy megyei kormányhivatalban mobiltelefonokat vásároltak közel 1 millió forintért - 78 ezer forintért darabját -, másik számlájuk alapján több, 130 ezres tabletgépet vásároltak, és gyakorlatilag, ha végigmegyünk az ország különböző területein, szervezetein, a kormányhivatalokban mindenütt ezt tapasztaljuk. Bács-Kiskun megyében bőrből készült diplomatatáskákat, mindjárt tíz darabot vettek, darabját 92 ezer forintért, és olyan intézmény, ami a közhiteles térképészeti adatokat tartja nyilván, Budapest és környéke spirálozott autóstérképet vásárolt. Ha végigmegyünk, ezek között számos ilyen dogot találunk még. AZ OTDK-konferenciát finanszírozták ebből, és jó néhány esetben bekerült ebbe olyan még, mint például három darab cipőtisztító gép. Az lenne a tiszteletteljes kérdésem, miniszter úr, hogy [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] mindez hogyan lehetséges, és hogyan fordulhat ez elő a tárcájánál. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Fazekas Sándor miniszter úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Szerintem kiváló példáját láthatjuk annak, amikor valaki kizárólag a sajtóból tájékozódik, mint ahogy azt ön is mondta, és így mindenféle pontatlan információkat tár a közvélemény és az Országgyűlés elé, mintha azok a valóságot tükröznék. Tisztelt Képviselő Úr! Nekem meggyőződésem, hogy a nemzeti ügyek kormányának egyik legsikeresebb programja - szerényen, szorgos munkával, de legsikeresebben végigvitt programja - a parlagfű-mentesítési akcióterv volt, amelynek egyébként most is vannak ránk háruló feladatai, de amely - hogy csak néhány számot mondjak - eltér az ön által elmondottaktól; esetleg ha figyeli, miközben föláll, amit elmondok, az szerintem mindenképpen hasznos. Hogy néhány számot mondjak: 2011 és 2014 között parlagfű-mentesítésre a magyar kormány, a költségvetés 52 milliárd forintot fordított. Start-munkások, közmunkások tízezrei dolgoztak azért, hogy a környezet élhetőbb legyen, hogy az tisztább legyen. A parlagfű-koncentráció évente 20-30 százalékkal csökkent, sőt volt olyan év, hogy 60 százalékkal csökkent a parlagfű pollenkoncentrációja. Ezek mért adatok, tehát ez a program eredményesen halad. Az, ha költségvetésen belül voltak átcsoportosítások, magát a programot nem érinti, hiszen az 1 milliárd 100 millió forinthoz képest 32 milliárd forint szerintem jelentős tétel. Egyébként korábban is előfordult az, hogy volt átcsoportosítás - korábbi ciklusokban is. Én kivizsgáltatom az összes félreérthető vagy hibás döntést, hibás beszerzéseket is. Elképzelhető, hogy voltak ilyenek, de összességében - hangsúlyozom - annak a több ezer, sőt több tízezer embernek a munkáját ez nem befolyásolja. Nyilván politikai haszonlesésre ki lehet használni néhány számot, de azért azt el szeretném mondani, hogy a parlagfű internetes bejelentőrendszeren keresztül több ezren fordultak a hivatalokhoz [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] parlagfűfertőzés ügyében; egyesületek, civil szervezetek végeztek munkát ezen a területen, és fognak a jövőben is. [[Az elnök ismét csenget.]]
Köszönöm, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak, parancsoljon!
Köszönöm szépen a válaszát, miniszter úr. Egyetlenegy dolgot nem értek ebben az egészben. Ha nem történt semmiféle baj, és cél szerint használták fel ezt a forrást, és én valótlanul az újságból szedek híreket, akkor mi az a másik hír, hogy ők azonnal másik 600 milliót mégiscsak visszacsoportosítanak ezekre a feladatokra? Akkor meg sem történt, és csak pluszban tesznek ide forrásokat? Mert itt szemlátomást úgy tűnik, mintha valakit rajtakaptak volna azon, hogy elvett valamit, ami a másé, majd amikor rajtakapták, akkor fogja magát és egy részét visszaadná, mintha meg sem történt volna. És ez az a magatartás, ami nyilvánvalóan aggasztónak tekinthető, hiszen nem tudjuk, hogy mi van azokkal a forrásokkal, amelyek nem ilyen szinten ráláthatók, amikor nincs egy civil szervezet, ami kiperelné az adatokat, hogy egyáltalán lássa, hogy mire is fordítódnak a közforrások. Tehát ez adja az aggályt, és tényleg kíváncsi vagyok, hogy arra mit mond, hogy akkor miért kell visszacsoportosítani, ha itt morálisan minden rendben volt, és a cipőtisztító gépek valóban a pollenmentesítést szolgálták. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszter urat. Öné a szó, miniszter úr.
Tisztelt Képviselő Úr! Ön ébredt fel három évvel később egy olyan programmal kapcsolatban, ami hosszú évek óta folyik. Tehát ahogy említettem, 52 milliárd forintot fordított erre a célra a magyar állam, és most visszapótoljuk azt a költségvetési keretet, amit annak idején egy gazdasági válság körülményei között más célra kellett átcsoportosítani, de az állami költségvetésen belül történik mindez. Ez egy újabb lehetőség a civil szervezetek részére, egyesületek, alapítványok részére, hogy bizonyítsák azt, hogy ugyanolyan elkötelezettek ebben az ügyben a tettek mezején is, mint amikor akár a kormányt is kell támadni. Én tehát számítok arra, hogy pályázni fognak, hogy fizikai munkával a fertőzött területek földerítésével fogják segíteni ezt a fontos célt, hogy a parlagfüvet visszaszorítsuk akár a művelt területekről, akár a közterületekről. Számítok ebben egyébként mindenkinek a segítségére, úgy, ahogy már korábban említettem: ezrek, tízezrek tényleges munkája van abban, hogy a pollenszennyezést a felére tudtuk visszaszorítani. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Tiba István, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: „Újra lendületben a hazai ipar?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt válaszadásra Tállai András államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszter úrtól kéri a választ.
Igen, elfogadom.
Igen, öné a szó. [[15.40]]
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az augusztusi átmeneti gyárleállások okozta mérsékeltebb teljesítmény után idén szeptemberben a várakozásoknak megfelelően ismét kiemelkedő mértékben, 7,6 százalékkal bővült Magyarország ipari termelése. Az ipar egészséges szerkezetű növekedését számos tényező mutatja, a bővülést mind az export, mind a belső eladás támogatta, a feldolgozóipar tizenhárom alágából tizenkettőben is teljesítménybővülést mértek, továbbá az év első kilenc hónapjában az ország minden régiójában nőtt a termelés. Idén szeptemberben sorozatban tizenharmadik hónapja nőtt az ipari termelés teljesítménye, ami nemcsak a hazai export növekedéséhez, hanem új munkahelyek, új beruházások létrehozásához is hozzájárul. Az év első kilenc hónapjában a termelés 8,6 százalékkal haladta meg az egy évvel korábbi értéket, az előző hónaphoz képest 5,2 százalékkal emelkedett az ipari kibocsátás. A bővülést a járműipar kiváló teljesítménye mellett az élelmiszeripar és az elektronikus cikkek gyártásának növekedése is támogatta. A járműgyártás ismét kiugró mértékben, 16 százalékkal, a számítógép-, elektronikai, optikai termék gyártása 6,8 százalékkal, az élelmiszer-, ital- és dohánytermék gyártása 4,3 százalékkal nőtt. A textília-, ruházat-, bőr- és bőrtermékgyártásnál is folytatódott a növekedés, sőt az ágazat a legnagyobb mértékű, 21,4 százalékos bővülést produkálta az export fellendülésének köszönhetően. Az ipar tartós növekedését vetíti előre, hogy a feldolgozóipari ágazatok összes új rendelése 8,8 százalékkal nőtt az előző év azonos időszakához képest, az új exportrendelések 8,2, míg az új belföldi rendelések ennél is nagyobb, 12,9 százalékos emelkedést mutattak. Az összes rendelésállomány 17,2 százalékkal haladta meg a tavaly szeptemberi szintet. A fentiekre tekintettel kérdezem államtitkár urat: hogyan járul hozzá a hazai ipari termelés [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] jó teljesítménye a gazdasági növekedéshez? [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Válaszadásra megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A magyar kormány határozott célt tűzött ki maga elé, mégpedig azt, hogy Magyarországon az ipari termelés aránya a GDP-n, a gazdasági összterméken létrehozott értéken belül 23 százalékról 30 százalékra növekedjen. Ez azt jelentené, hogy az Európai Unióban a legmagasabb értéket fogja elérni a GDP-n belül az ipari termelés aránya, ha sikerül ezt a kormányzati célt megvalósítani. Ez teljesen összhangban van az Európai Unió elképzelésével, bár az Unió egészére 2020-ig ugyanez a szám 16 százalékról 20 százalékra történő növekedést jelent. Nagyon fontos, hogy a kormány a politikáját, a gazdaságpolitikáját ennek rendelje alá. Ezért az első dolog az, hogy hogyan tudja a termelő beruházásokat támogatni a kormányzat, hiszen a beruházásokból lesz termelés, lesz munkahely és újabb és újabb érték létrehozása. Ebben határozott szándéka a kormánynak, hogy az európai uniós támogatások jelentős részét gazdaságfejlesztésre, ezen belül pedig a termelő beruházások ösztönzésére fogja fordítani. De nemcsak beruházás szükséges ezen teljesítmény eléréséhez, hanem az is, hogy megfelelő szakképzés, megfelelő munkaerő álljon rendelkezésre ezen teljesítmény eléréséhez. Ezért indította el a duális szakképzés programját, a rendszer átalakítását a kormányzat. Fontos továbbá a kutatás-fejlesztés és az innováció és természetesen ipari központok létrehozása is. A kormány tudja, mit szeretne elérni, és a kitűzött célt egy határozott, egymásra épülő döntéssorozat által el is fogja majd érni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Viszonválaszra megadom a szót Tiba István képviselő úrnak. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Az elmúlt időszakban mást sem hallottunk, mint hogy a kormány gazdaságpolitikája rossz, ehhez képest a gazdasági élet szereplői erre rácáfoltak, hiszen köszönik szépen, a gazdaság jól van, és ezen belül az ipari termelés is, hiszen Európában az egyik legjelentősebb gazdasági növekedést produkáltuk. A következő időszakban - nem változott a vélemény, a szakértők továbbra is azt mondják, hogy - gazdasági visszaesés következik. Én nagyon bízom benne, hogy ismételten csalódni fognak, és a gazdaság továbbra is fenntartja ezt a kiváló helyzetet. Arra kérem államtitkár urat, tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy az uniós gazdaságfejlesztési források minél hatékonyabb módon jussanak el a magyar vállalkozásokhoz, ezzel is biztosítva a gazdaság további növekedését. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Azt gondolom, képviselő úrnak igaza van abban a kérdésben, hogy olyan gazdasági közeget, környezetet, olyan üzleti kultúrát kell létrehozni, erősíteni Magyarországon, amely megfelel ezen célkitűzés megvalósításának. Csökkenteni kell a bürokráciát, és olyan pályázati és beszerzési rendszert, jogszabályt, törvényt kell létrehozni, amely által a gazdaság minden szereplője, a kisvállalkozások, a középvállalkozások és a nagyobb vállalkozások is megtalálják a helyüket ebben az iparosításban, a gazdaság fejlesztési elképzeléseiben.A kormány politikája ezt maximálisan támogatja: úgy az adópolitika, a költségvetési politika és természetesen az előttünk álló európai uniós támogatási politika is azt fogja szolgálni, hogy az ipari termelés elérje a gazdasági össztermék 30 százalékát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Harangozó Gábor István és Gőgös Zoltán, az MSZP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnöknek: „Ismeri-e, miniszterelnök úr, az ön által a Hortobágyi Nemzeti Park legelőpályázata ügyében elrendelt Kehi-vizsgálat megállapításait?” címmel. Harangozó Gábor képviselőt illeti a szó.
Köszönöm, elnök úr. Miniszterelnök úr, az önök hatalomgyakorlásának, sőt továbbmegyek, az ön hatalma bebetonozásának fontos pillére a földpályázati rendszer, vagyis a földekkel való visszaélés. A pályázatok jelentős részénél ugyanis haveroknak, rokonoknak, kiválasztottaknak játsszák át a földet úgy, hogy a helyben élő gazdálkodók, akik korábban állatokkal rendelkeztek, föld nélkül maradnak. Tisztelt Miniszterelnök Úr! „A pályázati rendszerrel vissza lehet élni, és vissza is éltek vele.” - írta le az ügyészség a bükki nemzeti parkos visszaéléseket vizsgáló határozatában. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Egy pillanatra már úgy tűnt, hogy ez már önnek is kellemetlen, és amikor a Hortobágyi Nemzeti Parknál fölmerült visszaélések napvilágra kerültek, akkor ön Kehi-vizsgálatot rendelt el, és azt ígérte, hogy amíg ez a Kehi-vizsgálat nem fog lezárulni, addig senkivel nem fognak szerződést kötni. Nos, a szerződést mindenkivel megkötötték. A múlt héten Gőgös Zoltán képviselőtársammal bementünk a Kehibe, és megnéztük ezt a vizsgálatot. Képzeljék el, hogy az eredménye az lett a vizsgálatnak, hogy a szerződések egyharmadánál, közel egyharmadánál állapították meg, hogy nem lett volna szabad szerződést kötni, mert eleve a pályázók nem feleltek meg a pályázati kiírásnak, vagy egyszerűen hazudtak, amikor leírták a pályázatba foglaltakat. A pályázatok egynegyedénél szakmai pontok alapján nem győztek volna, hanem kizárólag a szubjektív pontok alapján lettek kiválasztva a győztesek. Az is kiderült, hogy több olyan társaság nyert, amelyik kizárólag azért jött létre, hogy megkaparintsák a pályázatok mellé járó földtámogatásokat. Miniszterelnök úr, ön rendelte el a vizsgálatot, ön ígérte meg, hogy nem kötnek szerződést. Miniszterelnök úr, meddig fogja tűrni azt, hogy az ön nevéhez ilyen visszaélések kapcsolódjanak? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Kérem szíves válaszát.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Tisztelt Képviselő Úr! Az idő rövidsége miatt most nem viccelődöm azon a gondolaton, hogy a termőföld mint a bebetonozás eszköze szerepel, hanem kapcsolódom az első gondolatához, amelyben ön azt állítja, hogy a földhöz jutott vagy becsületesen földhöz jutni akaró gazdák nevében beszél. Kétségeim vannak. Köztudomású, hogy az önök kliensei mindig is a nagybirtokosok voltak, nekik adták oda olcsón az állami földeket. Ezt a rendszert mi megtörtük, és ez önnek fáj. Ezt én megértem, hiszen fáj a klienseinek is. Mi ezzel szemben azt akartuk, hogy az állami tulajdonban lévő termőföldeken minél több gazda jusson gazdálkodási lehetőséghez. Ezért is alakítottunk ki szabályokat. Eddig tehát nem értünk egyet egymással. Innentől kezdve talán egyetérthetünk abban, hogy a jogszabályokat mindenkinek, függetlenül attól, hogy nagybirtokos-e, nagygazda-e vagy éppen kisgazda, be kell tartani. [[15.50]] A pályázatra vonatkozó szabályokat mindenkinek be kell tartani, annak is, aki pályázik, és annak is, aki elbírálja a pályázatokat. Ebben talán nincsen vita közöttünk. És itt az a helyes, hogy ha zéró toleranciát hirdetünk meg.Ami azt a kérdést illeti, hogy a Hortobágyi Nemzeti Park igazgatósága által haszonbérletbe adott földekre kötött szerződésekkel mi a helyzet, arra azt a választ tudom önnek adni, hogy van egy szabály, hogy a döntést hozó szerv és az őt vizsgáló Kehi hogyan kell hogy egy jelentést készítsen a kormány számára. Miután vita van a Kehi és a szerződés megkötésére feljogosított állami szerv, vagyis a nemzeti park között, illetve a földek kezeléséért felelős minisztérium között, ez a vita pedig zajlik, ezért lezáró jelentést a kormány még nem kapott. A szabályok szerint a lezáró jelentést a tárgyévet követő január 31-éig kötelesek bemutatni. Legkésőbb tehát január 31-én egy végleges, a belső vitát lezárt jelentéssel fogunk rendelkezni, és akkor örömmel tájékoztatom önt az abban foglaltakról. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót Gőgös Zoltán képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! De, úgy gondolom, azzal ön is egyetért, hogy 50 fehér magyar kacsának nem kell 60 hektár legelő, de 6 ezer birkának kellene. A Kehi-jelentésben ez van. Az is benne van, hogy baromfival, sertéssel vittek el óriási mennyiségű legelőt. Majdnem minden pályázó, aki nyert vagy legalábbis, aki szerintem abban a maffiakörben van, amiről beszélünk, hamis állattartási adatokat szolgáltatott, ezt a Kehi leírta, ez alapján mindenkinek a pályázatát fel kellene függeszteni. Lassan behajtják a birkákat, miniszterelnök úr, mert havas lesz a hátuk. Most lesz három hónap, hogy tisztázzák ezt a kérdést. Mi nem nagygazdaságok érdekében szólunk, hanem például berettyóújfalui családok érdekében, akik tömegesen maradtak az állataikkal föld nélkül. Ha ezt nem tudják megoldani, akkor nagyon forró tavasz lesz, és én ettől óvnám önöket, miniszterelnök úr. [[Moraj a kormánypárti padsorokban. Taps az MSZP soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat. Öné a szó, miniszterelnök úr.
A miattunk aggódó és bennünket óvó szavait először is köszönöm. Megismétlem: ebben a pillanatban van egy vita az ellenőrzést végző állami szerv és az ellenőrzött állami szerv között a tekintetben, hogy jogszerűen, helyesen, körültekintően és az előírásoknak megfelelően történtek-e a döntések. [[Közbeszólások az MSZP soraiból.]] Erről egy vita ebben a pillanatban. Az ellenőrzöttnek és az ellenőrző szervnek egyaránt joga van ahhoz, hogy a maga álláspontját kifejtse. Erről egy zárójelentés készül, ami a kormány elé fog kerülni. Én ma az egyik fél álláspontját meg tudom önnek, mit mondott a Kehi. A másik fél álláspontját meg tudja mondani a hortobágyi gazdaság, és meg tudja mondani a mezőgazdasági miniszter. Azonban, hogy a kettőjük vitáját hogyan kell értékelnünk, erről akkor tudunk nyilatkozni, hogy ha a kormány ezt megtárgyalta. Ezt meg fogjuk tenni. [[Közbeszólások az MSZP soraiból.]] Egyetértek önnel abban - hadd használjam ki ezt a ritka lehetőséget -, hogy nemcsak a hortobágyi földek esetében, hanem az egész ország esetében a gazdáknak állattartás fejében bérbe adott földeknél az állattartás feltételének teljesítését teljeskörűen ellenőrizni kell, és szigorúan kell e tekintetben eljárni. Ebben, azt gondolom, hogy egyetértünk, és köszönöm szépen erre vonatkozó támogató megjegyzését. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Dúró Dóra, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Bízhatunk-e a Fidesz újabb pálfordulásában?” címmel. Dúró Dóra képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszterelnök Úr! A „Fokozatváltás a felsőoktatásban” című, irányelveket tartalmazó dokumentumban a finanszírozásról szóló részben a következőt olvashatjuk: „A közvetlen állami támogatás jelentős mértékben nem növelhető.” Ez egy nagyon súlyos kijelentés, miniszterelnök úr, és különösen annak fényében súlyos, hogy ez egy több évtizedre, egészen pontosan 15 évre meghatározza a magyar felsőoktatás jövőjét. 2010-ben, amikor átvették a kormányzást, a felsőoktatásra a költségvetésben fordított összeg 180 milliárd forint volt megközelítőleg, a 2015-ös évben a tervezett költségvetés szerint 143 milliárd forint lesz. Tehát egy közel 40 milliárd forintos csökkenésen ment keresztül. Ezzel kapcsolatban azt a kérdést is fel kell tegyem, hogy az EU 2020-stratégiában a kormányzat, Magyarország azt vállalta, hogy az adott korosztály 40 százalékát fogja a felsőfokú diploma szerzéséhez hozzásegíteni. Ezt az akkori miniszteri meghallgatáson az erőforrás-miniszter megerősítette. Palkovics államtitkár úr egy interjújában 33-35 százalékról beszélt.Ezzel összefügg az a kérdés, amit a közoktatás, egész pontosan: a középfokú oktatás átalakításával kapcsolatban a különböző államtitkárok nyilatkoztak. A gimnáziumi férőhelyek radikális csökkentésére Czomba Sándor államtitkár úr által jelzett arányban, 40 százalékos arányban kerülne sor a tervek szerint. 2013-14-ben az első évfolyamosok között a gimnáziumot megkezdők aránya 37 százalékos volt. Tehát a felsőfokú oktatásban kijelölt cél és a középfokú oktatásban előterjesztett várható módosulás nem áll összefüggésben egymással. Ezért arra kérném első körben a miniszterelnök urat, hogy tegye tisztába a céljaikat, és magyarázza, hogy miért nem tudnak több állami forrást a felsőoktatásra fordítani. Várom válaszát. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Válaszadásra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Köszönöm. Tisztelt Képviselő Asszony! Szívesen tisztába teszem. Először, ami a pénzügyeket illeti, a szóhasználat pontos: közvetlen állami támogatás, ami azt jelenti, hogy más állami támogatások is léteznek. Kéretik azt is figyelembe venni. Elsősorban szeretném a figyelmébe ajánlani, hogy alig volt olyan ágazat, amely oly mértékben kivételezett helyzetben lett volna az elmúlt években, mint a felsőoktatás az európai uniós forrású támogatások esetében. 300, de könnyen meglehet, hogy 400 milliárd forintot - 300, de könnyen lehet, hogy 400 milliárd forintot! - ért el az az összeg, amit ebbe az ágazatba jutattunk el fejlesztések céljából. Ez egy olyan teljesítmény, amire - szerintem - Magyarország minden polgára büszke lehet, nagyon kevés ország volt képes arra, hogy ezt megvalósítsa. Ez egy ténykérdés. Ennél azonban egy fontosabb kérdés, amit hozzácsatolt az eredeti kérdéséhez, hogy akkor hogy függ össze egymással a középiskola és a felsőoktatás. Itt nagyon egyszerű logikával halad a kormány: mi nem fogadjuk el azt, ami az ön szavait is, ha jól értem, vezeti, és mintha az elején Bangóné Borbély Ildikó asszony is ebben a logikában haladt volna, miszerint a felsőoktatás, a gimnázium és a szakmai képzés egymással szembeállítható lenne. Ezért a kormány csak olyan szakképzést támogat, még a szakiskolák esetében is - nem beszélve a szakközépiskolákról -, hogy a hároméves szakképzés, szakiskola után lehetőség legyen egy kétéves rátanulással érettségit szerezni, és világos pálya legyen az így érettségit szerzett, továbbtanulni akaró - mert okos és tehetséges fiatalokról beszélünk -, felsőoktatásba eljutni akaró, eredetileg szakiskolában kezdett fiatal számára. Tehát mi azt szeretnénk, ha egy olyan ember, aki fiatalként szakmát tanul, de azt gondolja, hogy az egyetem és a főiskola is elérhető az ő világa számára, az általános iskola után szakmát megtanulva mégis eljuthasson a képességének megfelelő sebességgel a felsőoktatásba. Ezen dolgozik a kormány. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő asszonynak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Fontos, hogy kiemelte a közvetlen állami támogatás és más állami támogatások közötti különbséget, csak az anyagban nem szerepel, hogy egyébként más állami támogatásokat pedig növelnének, és így növekedne a felsőoktatásra szánt összeg. És maga Palkovics államtitkár úr többször a sajtóban is azt nyilatkozta, hogy azért lesz növekedés a stagnálás, mert kevesebb hallgató lesz, és ezért az egy hallgatóra jutó összeg magasabb lesz. Ön most mást mondott, azt mondta, hogy más módon kompenzálni fogják a felsőoktatást. Tehát itt is egy ellentmondás van a kormány különböző képviselői között. Másik kérdés, az érettségivel kapcsolatban; az is felmerült államtitkár úr részéről, hogy érettségi nélkül lehetne belépni a felsőoktatásba azoknak, akik szakiskolában tanultak, és egy külön felsőoktatási, újszerű képzésben vennének részt, de ön most megint arról beszélt, hogy csak érettségivel léphetnének be ezek a diákok is a felsőoktatásba, amit sokan bíráltak, hogy érettségi nélkül is ezt megtehessék. A nyelvvizsgát… [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Akkor nincs időm, elnézést. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. Öné a szó, miniszterelnök úr. [[16.00]]
Nem tudok versenyezni a képviselő asszony helyzeti előnyével, mert ő egy olyan dokumentumról beszél, amit ismer, én meg egy olyanról, amit nem. Ez azért van így, mert ön egy olyan kérdést tett fel, amely a szakirányításért felelős miniszter és államtitkárok előtt lévő anyagra vonatkozik és a kormány ez ügyben még nem hozott döntést. Ezt az anyagot végleges formájában még nem tárgyalta a kormány, ezért az abban foglaltakat most még a kormány előtti döntés-előkészítésnek kell tekinteni. Amikor majd túl vagyunk ezen a vitán a kormányülésen, akkor én is az anyag minden tekintetében tudok majd önnek pontos választ adni. De még ez előtt vagyok. Ami a szakiskolások, a gimnázium és az egyetem vagy főiskola összefüggését illeti, nekem, tudja, nem szokásom, nem tisztem, hogy az 1990 előtti politikai rendszerre pozitív módon utaljak, ez most sem áll szándékomban, csak jelezni szeretném, hogy ez a rendszer már létezett valaha Magyarországon. Tehát nekünk nem kell egy teljesen új dolgot kitalálni, mert Magyarországon egyszer már volt olyan, hogy valaki elment szakiskolába, néhány évet dolgozott, felnőtt fejjel leérettségizett, aztán még elmehetett egyébként akár főiskolára is, és ott diplomát tudott szerezni. Ilyen már volt Magyarországon, csak ezt ’90 után valahogyan elfelejtettük, szétcsúszott, nincs összeszervezve; modern körülmények között, nem kommunista alapon, európai polgári alapon ezt a rendszert újra kell szervezni. Köszönöm a figyelmét. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm a miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Firtl Mátyás, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszternek: „Megvalósul-e az M85-ös út kétszer kétsávosra fejlesztése a Csorna-Sopron-országhatár szakaszon 2018-ig?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Tasó László államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy a miniszter úrtól személyesen kéri. [[Firtl Mátyás: Igen, elfogadom.]] Igen, megadom a szót Firtl Mátyás képviselő úrnak.
isztelt Elnök Úr!Tisztelt Államtitkár Úr! Sopron városa és térsége örömmel vette tudomásul néhány hónappal ezelőtt azt a miniszteri bejelentést, miszerint az M85-ös Csorna-Sopron közötti útszakaszt 2018-ig kétszer kétsávos gyorsforgalmi úttá fejlesztik. Az M85-ös gyorsforgalmi úttá bővítése, felújítása nemcsak Sopron városának és térségének fontos, de nemzeti érdek is. A gazdasági növekedés egyik motorja a főváros ugyan, de a másik, nem kevésbé fontos hajtóerő azonban a megyei jogú városokban van. Ezért is bíztak a soproniak és Sopron környékiek a kormány és a szakminisztérium korábbi bejelentéseinek alapján abban, hogy 2018-ig az autópályák országhatárig tartó kiépítésével a ciklus végéig végre megvalósul az évtizedek óta várt és ígért biztonságos, balesetmentes útfejlesztés, amelynek köszönhetően a térség évtizedes elszigeteltsége megszűnik. Mindezek ellenére a korábbi terveknek ellentmondó információk és hírek láttak napvilágot arról, hogy a tervezettel ellentétben első ütemben takarékossági okokból kétszer egysávos autóút épülne meg. Ez a megoldás nem szolgálja az eredetileg tervezett fejlesztés egyetlen célját sem maradéktalanul, ezért a térségben lakók és a vállalkozóik joggal fogalmazták meg azt az igényt, hogy az eredeti elképzelések szerint valósuljon meg a Csorna-Sopron-országhatár útfejlesztés. Az M85-ös kétszer kétsávos gyorsforgalmi úttá való fejlesztése a biztonságon túl ezért elengedhetetlenül fontos, mivel a térség további fejlődésének üteme fog azon múlni, hogyan tudnak kapcsolódni beruházásaikkal a gazdaság szereplői. Tisztelt Államtitkár Úr! Ezért kérdezem tisztelettel, hogy a korábbi bejelentéseknek megfelelően megvalósulhat-e az M85-ös Csorna-Sopron-országhatár közti szakasz még a ciklus végéig, azaz 2018-ig. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Köszönöm megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Válaszadásra megadom a szót Tasó László államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Örülök annak, hogy a kérdését feltette, mert módomban áll néhány dolgot a helyére tenni. Ugyanis az elmúlt időszakban, elmúlt napokban olyan információk is kerülhettek ki, amelyek szakmai álláspontot jellemeztek, tükröztek és adtak vissza, de egyáltalán nem egyeztek meg a kormány szándékaival. A kormány szándékai világosak. Augusztusban, amikor elfogadta a nemzeti közlekedési stratégiánkat, akkor egyértelművé tette, hogy a célok között elsődlegesen szerepel az autópályák kiépítése az országhatárig, a megyei jogú városok, a megyeszékhelyek bekötése a gyorsforgalmi kapcsolatba. Ennek megfelelően az M85-ös Csornától Sopronig tartó szakasza is meg fog épülni. Természetszerűen azt is tudni kell, hogy ez egy hazai költségvetésből megvalósuló forrás. Tehát itt nincs lehetőségünk arra, hogy uniós forrásokat igénybe vegyünk, bár most, amikor a legutóbbi alkalommal egy előterjesztést készítettünk, láthatóvá vált azt is, hogy a későbbiekben az európai gazdasági térségek fejlesztésére egy Juncker-listának nevezett lehetőség is megnyílik számunkra. Talán ha a későbbiekben szerencsénk van, akkor ebből is tudunk erre a szakaszra forrásokat meríteni. De a legfontosabb, hogy a hazai költségvetésből a kormány egyértelműen szándékozik megvalósítani a kétszer kétsávos kiépítést, és ez meg is fog történni. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak.
Tisztelt Államtitkár Úr! Trianon után Sopron egy teljesen elzárt zsáktelepüléssé vált. A Rongyos Gárda azért küzdött, hogy az országhatárainkat úgy tudjuk megvédeni, ahogy megvédtük. Ezek után 40 évig szintén elzárt település volt Sopron és környéke. 1937-ben már arról cikkeztek, hogy Sopronnak létfontosságú egy autópálya-összeköttetés Sopron és Budapest között. Ez eddig nem valósult meg. Államtitkár úr, Sopron - Liszt, Haydn városa, a hűség városa, a szabadság városa - feltétlenül fontosnak és szükségesnek tartja, hogy az autópálya 2018-ig, mint ahogy az ígéretek elhangzottak, valóban megvalósuljon. Ez az egy lehetőség az, hogy Sopron a szomszédos területekhez mérten megfelelő infrastruktúrával bírjon. Azok a fejlesztések, amelyeket ebben a térségben végrehajtott, csak ezek tudják - és az autópálya megvalósítása - ezt szolgálni. Úgyhogy arra kérem a kormányzatot, hogy 2018-ig [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] valósítsa meg az autópálya-építést. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[Gúr Nándor helyét a jegyzői székben Hiszékeny Dezső foglalja el.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg az államtitkár urat. Öné a szó.
Tisztelt Képviselő Úr! Csak annyival szeretném megerősíteni a kormány egyértelmű szándékát, hogy nemcsak az M85-ös, hanem az M1-es, az M86-os és az M15-ös is fejlesztésre kerül. Úgyhogy szerintem Győr-Sopron megye egyértelműen azon megyék közé fog tartozni - valamennyi megyével egyetemben, megsúgom önnek -, amelyek nyertesei lesznek a következő éveknek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szél Bernadett, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: „Tervezi-e a kormány, hogy a minimálbér elérje a létminimum szintjét?” címmel. A képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! A bértárgyalások most zajlanak, de látni, hogy a kormánynak nem fontos, hogy a magyar munkavállalók bérei növekedjenek. Szeretném önt arra emlékeztetni, hogy rengeteg probléma ebben az országban az alacsony bérekkel van összefüggésben. A dolgozók szegénysége, az, hogy kevés gyermek születik, az elvándorlás problémája, mind erre vezethető vissza. A Lehet más a Politika múlt héten tárgyalt a Vasas Szakszervezettel, és velük egyeztetve követeljük most azt, hogy a minimálbért a létminimum szintjére emeljék. Önök - szeretném önt erre is emlékeztetni - hibát hibára halmoztak, az egykulcsos adóval gyakorlatilag mindenki, aki átlag alatt keres ebben az országban, rosszul járt. Két és fél millió emberről beszélek, tisztelt miniszter úr, önök eltörölték az adójóváírást, de a bérkompenzáció rendszere, ön is nagyon jól tudja, nem működött. A létminimum ebben az országban 87 ezer forint, a minimálbér 66 400 forint. Ez az egyensúlytalanság nem maradhat fenn, azt gondolom, és az LMP elkötelezett, hogy ez a helyzet megszűnjön. Egyébként a választási programunkban leírtunk egy olyan megoldást, amely lehetővé tenné, hogy a munkáltatók terhei csökkenjenek, és vele egy időben a munkavállalók nettója növekedni tudjon. Tisztelt Miniszter Úr! Szeretném öntől arra az egyszerű kérdésre a választ megtudni, hogy önök egyetértenek-e azzal, amit a szakszervezetek követelnek, önök egyetértenek-e azzal, amit a Lehet más a Politika követel, vagyis azzal, hogy a minimálbér és a létminimum közti probléma, egyensúlytalanság megszűnjön. Szeretnék egyértelmű választ kapni. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Válaszadásra megadom a szót Varga Mihály miniszter úrnak. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Asszony! Engedje meg, hogy két felvetésére reagáljak! Az egyik a minimálbérre vonatkozik, hogy vajon a minimálbér helyén van-e vagy sem. Mint ön is tudja, a minimálbérről a munkaadók és a munkavállalók állapodnak meg ebben az országban. Ha nem tudnak megállapodni, akkor kell a kormánynak közbelépnie és a szükséges döntést meghoznia. Amint ön is tudja, most éppen ennek az időszakát éljük, a munkaadók és a munkavállalók tárgyalnak egymással. A munkavállalók nyilván egy nagyobb béremelést szeretnének minimálbér esetében, a munkaadók pedig az inflációhoz közelítenék ezt az összeget. Amennyiben nem tudnak megállapodni, akkor majd a kormány döntést fog hozni. Szeretném azt is elmondani, hogy tudjon kicsit tájékozódni, hogy a minimálbér összege Magyarországon a megállapítások szerint 344 euró európai összevetésben, ennél jóval kevesebbel rendelkezik, mondjuk, Csehország, 310 euróval, a balti államokban, Lettországban, Litvániában jóval kevesebb ez az összeg, de akár Romániát is mondhatnám, két és félszer magasabb a minimálbér összege Magyarországon, mint a szomszédos Romániában, pedig európai uniós tagország vagyunk mind a ketten. [[16.10]] Ami a létminimum összegét illeti, a létminimumhoz lépésről lépésre lehet közelíteni. Két évvel ezelőtt a nettó minimálbér összege a létminimum 71 százaléka volt, az idén ez már 76 százaléka. Tehát ez a kormány lépésről lépésre közelíti ezt a két összeget egymáshoz. Az nyilvánvalóan egy kormányzati megfontolás tárgya, hogy ez az ütem milyen gyors lehet. Természetesen szeretnénk, ha ez gyorsabb lenne, de ahogy mondtam önnek, és amivel kezdtem, a munkaadók és a munkavállalók állapodnak meg erről az összegről. Ha ők meg tudnak állapodni, akkor ez a minimálbér összege automatikusan kormányzati támogatással fog közeledni a létminimum összegéhez. Arra kérem, hogy az LMP elképzeléseit a munkaadókkal és a munkavállalókkal osszák meg elsősorban. Természetesen, ha úgy hallja, úgy érzi, hogy ott nem fogadják meg ezeket a felvetéseket, juttassa el hozzám, én továbbítani fogom [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] . Ezt tudom önnek ígérni. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm, miniszter úr. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő asszonynak.
Miniszter úr, természetesen az is egy megoldás, ha ön fogja magát, és eltolja magától ezt az egész problémát, de én emlékeztetném önt arra, hogy az ön pártja és kormánya volt az, amely gyakorlatilag szétverte a szociális párbeszéd rendszerét, az érdekegyeztetés hagyományos fórumait. Innentől elkezdve ön ezt megteheti, de ezt meglehetősen sok választópolgár meglehetősen erős cinizmusnak tartja. Szeretnék még egy szót szólni a korkedvezményes nyugdíjak ügyéről. Én azt gondolom, ön is emlékszik rá, hogy megígérték, hogy ez év végéig felülvizsgálják a rendszert, és új rendszert alakítanak ki. Én követelem öntől, és az LMP kiáll azért, hogy ezt tegyék meg, és adják vissza a nyugdíjat azoknak az embereknek, akiktől önök ezt elvették. Buszvezetőkről beszélek, mozdonyvezetőkről, bányászokról, olyan emberekről, akik az egészségükkel fizetnek azért, mert dolgoznak. Miniszter úr, ez tarthatatlan, amit önök megcsináltak, és az is, hogy múlt héten mindenki átvette a petíciót az illetékes szakszervezetektől, csak a Fidesz nem volt ott, önök nem tisztelték meg ezeket [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] a szakszervezeteket azzal, hogy átvegyék a petíciót, ezért a frakcióvezető úr most átadja önöknek. [[Dr. Schiffer András átadja Rogán Antalnak az említett iratokat. Taps az LMP soraiból.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszter urat. Öné a szó.
Tisztelt Képviselő Asszony! Ha ön követel tőlem valamit, azt nekem komolyan kell vennem, úgyhogy szeretnék válaszolni a felvetésére. A minimálbér összege 2013-ban 5,4 százalékkal növekedett, 2014-ben 3,6 százalékkal. Két év alatt a minimálbér összege 9,2 százalékkal nőtt, miközben az infláció növekedése két év alatt 1,7 százalék volt. [[Taps a Fidesz soraiból.]] Reálértékben több mint 7 százalékkal nőtt a minimálbér. Mit szeretne még? Mondja el! Mit szeretne még? Azt gondolom, hogy ez a kormány a lehetőségeihez képest maximálisan törekedett arra, hogy a minimálbér összege növekedjen [[Zaj. Az elnök csenget.]] , nettó értékben, reálértékben több mint 7 százalékkal növekedett, a magyar gazdaság lehetőségéhezképest, azt gondolom, ez egyáltalán nem egy rossz szám. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Bánki Erik, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: „Várakozáson felüli GDP-adatok. Hogyan hat az életszínvonal emelkedésére a magyar gazdaság jó teljesítménye?” címmel. A képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, tisztelt elnök úr. [[Zaj. Az elnök csenget.]] Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A 2010-es kormányváltás óta a gazdaságpolitika célja egyértelműen a foglalkoztatás bővítése, a versenyképesség javítása, a kiegyensúlyozott gazdasági növekedés biztosítása, valamint az államadósság csökkentése és tartósan 3 százalék alatt való tartása. A friss KSH-adatok megerősítik, hogy az általunk korábban kijelölt irány igenis helyes. Az idei év harmadik negyedévében ugyanis 3,2 százalékkal nőtt a magyar gazdaság teljesítménye éves alapon, de az előző negyedévhez képest is félszázalékos volt a növekedés. Az eredmények minden szektor eredményét tükrözik, így továbbra is Európa éllovasai vagyunk a GDP-növekedés tekintetében is. Biztató jel, hogy a termelési oldalon a mezőgazdaság teljesítménye jelentős mértékben, mintegy 10,8 százalékkal bővült. Az ipari termelés sem maradt le sokkal, 5,6 százalékos bővülést realizáltak, amely egyértelműen a magas autóipari külső kereslet, illetve a kapacitásbővítő beruházások eredményének tekinthető. Nagyon fontos az is, hogy magához tért hosszú évek tetszhalottsága után az építőipar, és 11,6 százalékos bővülést tudott produkálni, amely elsősorban annak köszönhető, hogy Magyarország az uniós tagországok közül a leghatékonyabban tudta lehívni az európai uniós támogatásokat, amelynek köszönhetően valódi boom volt az építőipari piacon. Ha a felhasználási oldalt nézzük, különösen örülhetünk annak, hogy a beruházások 13,2 százalékos bővülést mutattak. A már említett építőipari fellendülésen kívül többek között a növekedési hitelprogram és a vállalati szektor növekedő aktivitásának köszönhető ez. Azonban a GDP bővülése, illetve a költségvetési stabilitás önmagában mit nem ér, ha ezt nem tudjuk életszínvonal-növekedésre váltani, tehát nagyon fontos, hogy ezek az eredmények tükröződjenek a magyar társadalom életszínvonalának emelkedésében. Ezért kérdezem tisztelt miniszter urat, hogyan látja, a következő időszakban milyen esélyek mutatkoznak a magyar állampolgárok életszínvonalának emelkedésére. Ebben várom megtisztelő válaszát. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Varga Mihály miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársam! Valóban, én is úgy gondolom, hogy a gazdasági eredmények nem önmagukban valók, hanem arra valók, hogy azokat a célokat, amelyeket kitűztünk a kormányzásunk elején, elérjük és megvalósítsuk. Ilyen cél az adósságállomány csökkentése, ilyen cél a munkahelyek teremtése, több munkahely létrehozása az országban, és egy ilyen cél a jövedelmi szintek növelése. Az előbb egy hosszas vitát folytattunk a minimálbér kérdésében. Igen, ez is egy nagyon fontos szempont, hogy ezek a jövedelmek, ezek a bérek az elmúlt hónapokban is nőttek és növekedjenek a jövőben is. Ami az ön által felvetett gazdasági eredményeket illeti, mi is így látjuk. Az elmúlt hónapok visszaigazolták azoknak a lépéseknek a helyességét, amelyeket az elmúlt években megtettünk. Hogy mondjak egy példát önnek, a Moody’s az egyik legkritikusabb hitelminősítő intézet. Pont az elmúlt hónapokban minősítette Magyarország adósságát stabilra negatívról, és azt gondolom, ezt jó okkal, jó alappal tehette meg, hiszen a magyar gazdaság az első 9 hónapban 3,6 százalékkal növekedett. A legutóbbi negyedéves növekedésünk a harmadik negyedévben 3,2 százalék volt, és mindez szerencsére együtt járt azzal, hogy nemcsak a gazdaság növekedése, nemcsak a beruházások mértéke növekedett, nemcsak a vállalati beruházások állománya növekedett meg, hanem emellett a lakosságnál megtakarított pénz összege, tehát a jövedelmi színvonal is növekedni tudott az elmúlt hónapokban. Örömmel látjuk azt is, hogy a foglalkoztatásban jelentős eredményeket tudtunk elérni, hiszen emlékeztetnék arra, hogy amíg 2010-ben 3 millió 800 ezer embernek volt munkája Magyarországon, addig ez a szám most már eléri a 4,2 milliót, tehát lényegesen többen dolgoznak Magyarországon, mint korábban. Nem igaz az az állítás, hogy csak a közfoglalkoztatás lenne ennek az alapja. Jelentős számú munkaerő tud most már elhelyezkedni a magángazdaságban, a magánszférában. Azt gondolom tehát, hogy ezek a gazdaságpolitikai eredmények az életszínvonal fokozatos emelkedését is magukkal hozták. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót Bánki Erik képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Köszönöm szépen a biztató szavait. Azt gondolom, hogy az inflációs adatok, amelyeket az imént a minimálbér kapcsán említett, önmagukért beszélnek. Az infláció a szegények adója. Abban az esetben, ahogy visszatekintünk az idei év és az elmúlt év inflációs adataira, akkor valóban büszkén állapíthatjuk meg, hogy az Európai Unió 28 tagállama közül ebben is az abszolút élmezőnyben, sőt a dobogón állhat Magyarország. Abban bízva, hogy a munkahelyek számának a növekedése tovább folytatódik, és ebben a ciklusban várhatóan el tudjuk érni a teljes foglalkoztatottságot, ha továbbra is tudjuk tartani a rezsiköltségeknek azt a szintjét vagy a további csökkentését, amelyet szintén fáradságos munkával tudott elérni a kormány, akkor ezek mind-mind valóban a magyar polgárok életszínvonalának a növekedése irányában hatnak. Azt gondolom, 2018-ra nyugodtan várhatjuk azt, hogy az életszínvonal növekedésének az ütemét tekintve is az Európai Unió éltanulói leszünk. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Köszönöm szépen ebben a kormány támogatását. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg Varga Mihály miniszter urat. Öné a szó, miniszter úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársam! Valóban így van. Azt gondolom, az elmúlt hónapokban ezek az intézkedések be tudták bizonyítani azt, hogy az embereknél jelentősen több jövedelem maradt ott. Családi adókedvezmény bevezetése: ebben az évben kiterjesztettük, hogy aki nem tudta igénybe venni az adójából, az a járulék terhére is igénybe vehette, 270 ezer családnak tudtunk ezzel lehetőséget biztosítani 56 milliárd forint értékben. Lehetővé vált az is, hogy függetlenül a jövedelmi viszonyoktól, a rezsicsökkentésen keresztül az embereknek kevesebbet kelljen azokra a közszolgáltatásokra fizetniük, amelyek egy igen jelentős részét vitték el a jövedelemnek. Szeretnék arra is emlékeztetni, hogy mindezek mellett az infláció lényegében eltűnt Magyarországon, hiszen nulla százalék körüli, sőt időnként már mínusz tartományban lévő inflációt is megéltünk. Ez azt jelenti, hogy a pénzünk egyébként többet ér. [[16.20]] A következő évben folytatódik a pedagógusok béremelése, 2015 júliusától pedig elindul a hivatásos és fegyveres állományú dolgozók bérrendezése is. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Bárándy Gergely, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Most akkor ki mond igazat NAV-ügyben?” címmel. Bárándy Gergely képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Olvasnék négy sort az amerikai ügyvivő egy népszavás interjújából [[Németh Szilárd István: Egyre jobb!]] amely úgy hangzik, hogy „a 7750-es proklamációt nem azért alkalmazzuk, mert az illető személy nem gyakorolt megfelelő ellenőrzést a hivatal felett, amelyet vezet, hanem azért, mert maga az említett személy olyan tevékenységet, korrupt cselekményt követett el [[Németh Szilárd István: Hol a bizonyíték?]] , amelyre a proklamáció vonatkozik. Ha tehát valaki jelentkezik, hogy engem a 7750-es proklamáció értelmében kitiltottak, akkor az azt jelenti, hogy elismeri, hogy korrupt tevékenységben érintett.” Vida Ildikó, a NAV elnöke ezt tette, miniszterelnök úr. Olvasnék még két idézetet; ez már az ügyvivő Heti Válasznak adott interjújából van. Arra a kérdésre, hogy „ön tehát tud adóhatóságon belüli csalásokról?”, azt felelte, hogy „tudomásunk van ilyenről, igen”. Majd egy kicsit odébb azt mondta az ügyvivő: „Azok a bizonyítékaink vannak, amelyeket megkapott a magyar kormány is.” Tisztelt Miniszterelnök Úr! Az ön jó néhány minisztere az elmúlt időszakban azt mondta, nincs tudomása arról, hogy mik ezek a cselekmények, mik ezek a korrupciós cselekmények. Márpedig ez a két állítás, miniszterelnök úr, üti egymást. Én örülök annak, hogy lehetőségem van most önt megkérdezni arról, hogy akkor - egyszerűen fogalmazva - ki is hazudik ebben az ügyben. Gondolom, már utánanézett miniszterelnök úr ennek az ügynek, hiszen a jelentősége olyan, ami ezt mindenképpen megkívánja. Éppen ezért kérdezem miniszterelnök urat: ki meri-e jelenteni azt, hogy a magyar kormánynak és a hatóságoknak nincs tudomása arról, hogy milyen ügyek miatt tiltották ki a NAV elnökét az Egyesült Államokból, illetve hogy azokról a korrupciós cselekményekről, amikről az amerikai ügyvivő beszél, szintén nincs tudomása a magyar kormánynak? Mert ha nincs, akkor nyilvánvalóan egészen más megközelítést igényel ez az ügy. Várom tisztelt miniszterelnök úr válaszát. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! Válaszadásra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Képviselőtársam! Úgy érzem, hogy ez az ügy végre jó irányban halad. Itt a lehetőség, hogy a bizonyítékok nélküli hablatyolásból az egész ügyet a jog egyértelmű és tiszta világába helyezzük át. Van egy állítás, az amerikai ügyvivő azt állítja, hogy személyes korrupciós részvétel történt. Sőt, azt állítja az ügyvivő, hogy a NAV elnöke személyesen követett el korrupciót. Ezt az állítást a magyar jogrendszer tudja értelmezni, és ezért pert kell indítani. Ez az elvárás a NAV elnökével szemben. Ha nem indít haladéktalanul pert az amerikai ügyvivővel szemben, le fogom váltani. De, tisztelt képviselőtársam, ha valakiről bebizonyosodik, hogy korrupciós bűncselekményben érintett, akkor azt az embert Magyarországon nem leváltják, hanem bezárják. Itt is világosan fogalmaz a magyar jogrendszer. A tét tehát nagy. A helyzet úgy áll, ha az amerikai ügyvivő bebizonyítja, és a bíróság ezt egy nyílt, a nyilvánosság számára is követhető bírósági eljárásban megállapítja, akkor a NAV elnöke börtönbe fog menni. Ha azonban a bíróság azt állapítja meg, hogy az amerikai ügyvivő valótlanságot állított, annak is meglesznek a következményei. Köszönöm a figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót Bárándy Gergely képviselő úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Először is nem válaszolt arra a kérdésre, hogy van-e tudomása ilyenről vagy nincs. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Ne nevessenek, ez egy fontos dolog. Ugyanis, ha ön azt mondja, és felelőssége teljes tudatában most itt az Országgyűlésben kijelenti, hogy nincs ilyen bizonyítéka, akkor én ellenzéki képviselőként szintén az amerikai ügyvivőnél fogok kilincselni. [[Orbán Viktor: Ezt ne tegye! Dr. Répássy Róbert: Már megint? Dr. Papcsák Ferenc: Ne tedd, mert már elég fényes az a kilincs! Nagy zaj a kormánypártok soraiban.]] Ezt megígérem önnek, miniszterelnök úr. A másik, miniszterelnök úr - lehet ebből viccet csinálni, képviselőtársaim, de szerintem ennek az ügynek nagyobb a jelentősége annál, mint hogy elvicceljék, ezt tudom mondani -, azt viszont minden szakember egyöntetűen mondja, tisztelt miniszterelnök úr, hogy nem lehet Magyarországon pert indítani, és ezt ön is ugyanolyan jól tudja, mint ahogy én és más szakember is. Egyetlen módja van annak, hogy ez kiderüljön, hogy a NAV-elnök vízumkérelmet nyújtson be az Egyesült Államok nagykövetségénél. Ha ezt megteszi, ha ön erre kötelezi, miniszterelnök úr, a NAV elnökét, azt nagyon fogjuk köszönni, mert ennek az eljárásnak a keretében derülhet ki az, hogy milyen bizonyítékok vannak és milyenek nincsenek. Remélem, hogy erre is kötelezni fogja a NAV elnökét. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat. Öné a szó.
Tisztelt Képviselőtársam! Már miért ne lehetne perelni? Azt megteheti az amerikai ügyvivő, hogy elbújik a diplomáciai mentessége mögé. De fölszólítjuk őt innen is, hogy ezt ne tegye. Ha megvádolt egy magyar köztisztviselőt személyes korrupcióval, nem teheti meg, hogy elbújik a személyes diplomáciai védelme mögé. Minden magyar állampolgár nevében elvárjuk tőle, hogy álljon ki, legyen férfi és vállalja, amit állít. Ön meg nyugodtan járjon kilincselni! Az egész ügyben az, amit önök csinálnak, egyébként is meg kell mondanom, hogy nem méltó a magyar parlamenthez. [[Taps a kormánypártok soraiban. Dr. Bárándy Gergely: A válasz meg önhöz nem volt méltó, miniszterelnök úr!]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. [[Zaj.]] Tisztelt Országgyűlés! 16 óra 27 perc van, a kérdések tárgyalására térünk át. [[A képviselők egy része távozik az ülésteremből.]] Tisztelt Országgyűlés! Megkérem azokat a képviselőtársaimat, akik halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt most távoznak az ülésteremből, ezt csendben tegyék. Folytatjuk munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Heringes Anita, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a földművelésügyi miniszternek: „Mikor lesz iható vezetékes víz Tamásiban?” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Seszták Miklós nemzeti fejlesztési miniszter úr képviseletében Fónagy János államtitkár úr válaszol. Heringes Anita képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. A vízvezeték-hálózat rossz állapota és egyes külterületeken a hiánya nem új keletű probléma Tamásiban. Például nemcsak hogy nincs, de eddig sem volt vezeték a település nagy részén. Ennek következtében mindjárt nem egy, hanem két okból is zacskós ivóvizet kell szállítani Tamásiban több helyen. A vezetékes vizet a felszaporodott baktériumok miatt ugyanis erősen fertőtleníteni kell, így az egy év alatti csecsemők és a várandós anyák részére átmenetileg nem alkalmas fogyasztásra. Ők is és a külterületen élők is zacskós vizet kapnak, fejenként 3 litert naponta. Ezzel főzhetnek a kismamák, és a babáknak való tápszert is ebből lehet elkészíteni. A külterületeken ivóvízvezeték híján kapnak zacskós vizet a lakók, de fejenként további 17 litert tartállyal szállítanak a rácvölgyi, a kosbai, az öreghenyei és a tuskósi részen élőknek. Pár héttel ezelőtt még úgy tűnt, megoldódik a város ivóvízgondja, azonban azóta kiderült, hogy Tamási ivóvíz-beruházásra vonatkozó pályázata nem kapott zöld utat. A fejlesztésre kiírt körülbelül másfél milliárd forintos pályázat kétfordulós volt. Az elsőn, amelyik az előkészületekre, a tervek elkészítésére vonatkozott, a társulás minden tagja eredménnyel szerepelt. Most az érintett települések vezetői azért lobbiznak, hogy az új uniós fejlesztési ciklusban rögtön bekerülhessenek a programba. Több ezer ember egészséges ivóvízhez jutása a tét. Ha gyors döntés születne és minden jól megy, akkor nem évek, hanem csak hónapok kellenek ahhoz, hogy Tamásiban mindenki számára fogyasztható, egészséges ivóvíz legyen a csapban. Most ez a tét. Tekintettel arra, hogy az az ivóvízminőség-javító beruházások lényege, hogy az európai uniós szabványoknak és a magyar előírásoknak is megfeleljen az ivóvíz, és a Tamásiban élők ehhez juthassanak, kérdezem önt, kapnak-e segítséget terveikhez az érintett települések? Összefoglalva: mikor lesz iható ivóvíz Tamásiban?
Köszönöm. Megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr! [[16.30]]
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! A kormány elkötelezett ebben az egyébként nagyon fontos kérdésben, hogy az ország minden településén a lehető legrövidebb időn belül egészséges ivóvízhez jussanak. Ön is tudja, hogy Tamási számára nincs úgynevezett előírt derogációs kötelezettség, nem került bele abba a kategóriába, egyébként még a 90-es évek második felében, ahol ezt előírták volna. Ezzel együtt a mélyfuratú kutakból kitermelt és felhasznált víz hajlamos az úgynevezett másodlagos szennyeződésre, és a vízminőség romlásának kockázatát sajnos emeli a térszíni víztárolók nem megfelelő műszaki állapota, rossz elhelyezkedése és az abból adódó vízpangás. A vízellátó rendszer az elmúlt évtizedekben, több évtized alatt épült ki, sok helyen korábban költségcsökkentési okokból nem megfelelő anyagok felhasználásával, ami növeli az egész rendszer rossz műszaki állapotát. A visszatérő szennyezések a hálózaton előforduló számtalan úgynevezett tömítetlenséget, apróbb hibát jeleznek. A fertőtlenítés miatt a víz nitritesedésének kockázata megnőtt, ezért a közegészségügyi hatóság 2008 óta folyamatos monitoringprogramot tart fenn. A környezet és energia operatív programokat 2014-2020-as költségvetési időszakban felváltó környezeti és energiahatékonysági operatív programon belül a derogációs kötelezettségek teljesítése az elsődleges feladat, de e mellett a program mellett lehetőségünk van arra, hogy egyéb programokat is finanszírozzunk. A program forrásainak tervezése során Tamási beruházási igényeit figyelembe fogjuk venni. Köszönöm a kérdését.
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Kulcsár Gergely, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a honvédelmi miniszternek: „Milyen lépéseket tervez miniszter úr a szocialisták idején a Honvédelmi Minisztériumban korrupciós ügyekbe keveredett politikusbűnözők elszámoltatásával kapcsolatban?” címmel. Kulcsár Gergely képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! A közelmúltban új eljárás indult a tábornokperként elhíresült ügyben. Mint ismeretes, a szocialisták kormányzása idején a korrupció melegágya volt a Honvédelmi Minisztérium, és több magas rangú tiszt ellen folyik most a per. A katonatiszteken túl befolyásos politikusok nem ülnek a vádlottak padján, ez is bizonyítja, hogy a Fidesz port hintett a választói szemébe, amikor az elszámoltatásról beszélt a kampányokban. Az elszámoltatások 2010 óta csak az aktuális politikai érdekeknek megfelelően működnek vagy egyáltalán nem működnek. A lehető legalaposabban kellene kivizsgálni az ilyen ügyeket, úgy, hogy ne csak példás büntetést kapjanak az érintettek, hanem az általuk ellopott pénzek is visszakerüljenek az államkasszába. Mégis azt tapasztaljuk, hogy újra meg kellett indítani az ügyet, hiszen elsőfokon felmentő ítéletet hoztak a nyilvánvaló tények láttán is. Több vádlott és tanú is vallotta, miszerint Fapál László volt államtitkár és Juhász Ferenc volt honvédelmi miniszter is érintett az esetben. Az előbbi harmadrendű vádlott, az utóbbi még szóba sem jött vádlottként az ügyben. Hol vannak ennek a rablóbandának az irányítói? Hol vannak azok a politikusbűnözők, akik a haszon nagy részét zsebre tették? Hol vannak az akkori kormány vezetői, prominens személyei, akik lopott pénzből, az állampolgárok pénzéből gyarapították személyes vagyonukat? Ezek a dolgok nem történhettek volna meg vezető politikusok támogatása nélkül. Tisztelt Miniszter Úr! Mit kíván tenni annak érdekében, hogy a minisztériumában korábban garázdálkodó politikusbűnözők is méltó helyükre kerüljenek? Óhatatlanul is felmerül az emberben a gondolat: a korrekt elszámoltatás vajon azért nem valósul meg, mert nem csak MSZP-s politikusok vagy katonák voltak érintettek az ügyben? Várom érdemi válaszát. Köszönöm. [[Szórványos taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Válaszadásra megadom a szót Hende Csaba miniszter úrnak. Öné a szó, miniszter úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Úr! A felszólalásából nagyjából kiderül, hogy tisztában van azzal, a Honvédelmi Minisztérium átvilágítását a 2010-es kormányváltás után elvégeztem, és több mint száz bűncselekmény miatt tettem büntetőfeljelentést, és egyben gondoskodtam arról is, hogy ezekben az eljárásokban a minisztérium polgári jogi igényét, vagyis az elsíbolt pénz visszaszerzésére vonatkozó jogos igényt érvényesítsük.No, az az ügy, amire ön hivatkozik, a tábornokper néven elhíresült ügy éppen nem tartozik ebbe a körbe, ugyanis az még Szekeres Imre feljelentésére indult a 2010-es parlamenti választások előtt. Úgyhogy kérem, azzal kapcsolatban ne rójon fel a jelenlegi tárcavezetésnek semmit.Zavarban vagyok, mert el sem hiszem, hogy ön nincs tisztában azzal, képviselő úr, hogy a feljelentés megtételén túl, ami nem öröm, hanem szomorú kötelesség egy miniszter számára, semmiféle ráhatása nincs, nem is lehet, és ez így van jól, hogy ne is legyen egy feljelentőnek a büntetőeljárás későbbi menetére. A hatalmi ágak el vannak választva egymástól, képviselő úr, tehát egy folyamatban lévő büntetőeljárásra semmilyen ráhatása nincs a feljelentést megtevő miniszternek. Önnek módja van egyébként joghatályosan érdeklődni az ügyek állása iránt, hiszen interpellációt intézhet a legfőbb ügyészhez, aki ezeknek az ügyeknek az ura a feljelentés megtételét követően. Ha pedig ön tisztában van azzal, hogy teljesen alaptalanul szegez nekem ilyen kérdéseket, hiszen semmilyen törvényes hatásköröm nincs az eljárás befolyásolására, akkor a helyzet még rosszabb, mert akkor arról van szó, hogy ön demagóg módon próbálja az MSZP-s kormány bűntettei örvén a jelenlegi kormányt is bemártani. [[Az elnök csenget.]] Amit különösen vissza szeretnék utasítani, a kérdésében azt mondta, hogy nem csak MSZP-s katonák voltak ebben az ügyben. Nincsenek MSZP-s meg fideszes katonák! A Magyar Honvédség tagjai nevében visszautasítom ezt a kijelentését! Köszönöm. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szél Bernadett, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszternek: „Miért menekül a vita és a párbeszéd elől a kormány az atomerőmű ügyében?” címmel. Szél Bernadett képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Önök szeretnék csöndben és gyorsan keresztülerőltetni a Baranya megyei Boda térségében tervezett atomtemető ügyét. Ez a tározó a kifejezetten magas sugárzású kiégett fűtőelemek tartós elhelyezésére szolgál. Tehát Pécs városától néhány kilométerre tervezik elhelyezni azt az atomhulladékot, amely több százezer éven át sugározni fog. A geológiai kutatások megindultak a térségben, a helyiek azonban nem tudják, milyen kockázatokért milyen esetleges előnyökre számíthatnak a tervezett létesítménytől.A jelenleg a parlament előtt fekvő fideszes törvényjavaslat értelmében e tároló úgynevezett hatásterületét száz méterben határoznák meg. Vagyis csak az kapcsolódhat be ügyfélként a tervezési és engedélyezési eljárásba, aki e körön belül lakik. Hogy csak egy ellenpéldát említsek, a szlovákiai mohi erőmű kapcsán bármelyik magyar település ügyfélnek minősülhet, Tatabánya már be is jelentkezett ügyfélként a szlovák erőmű engedélyezési eljárásába. Önök szerint, aki történetesen Pécsen lakik, arra már nem tartozik a néhány kilométerre fekvő atomtemető ügye. Kérdéseim a következők. Az egyik az, hogy hogyan merült fel Boda lehetséges helyszínként. A másik, hogy mikor kezdődik meg a társadalmi egyeztetés Baranya megye lakosságával, illetve Pécs lakosságával, hiszen nyilvánvaló, hogy érinti az ő életüket ennek az atomtemetőnek az ügye. A harmadik kérdésem az, hogy hogyan gondolhatják, hogy a nagyaktivitású atomhulladék hatásterülete összesen száz méter lenne, és nem tartozik többek között arra a tízezer emberre, akiknek életét egy esetleges üzemzavar alapvetően változtathatja meg. És egyáltalán, miért kívánnak egy olyan beruházást megvalósítani, ami alapvetően ellentétes Pécs elfogadott fejlesztési koncepciójával? Tisztelettel várom válaszát mindegyik kérdésemre. Köszönöm. [[Szórványos taps az LMP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Aradszki András államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Először is, nem csöndben és nem gyorsan. Ez a frappáns válasz a kérdésére. A másik az, hogy itt az üzemanyagciklus lezárásával kapcsolatos kérdést vetette föl, amelynek kétféle módszere van világszerte. Az egyik a kiégett üzemanyagok újrahasznosítása vagy közvetlen, végső elhelyezése. A megoldás kiválasztása minden országban a kiégett üzemanyagra vonatkozó stratégiai döntés következménye. Magyarország ezt a döntést még nem hozta meg, ez a döntés még nem született meg. Hazánkban a keletkező intézményi és atomerőmű eredetű, nagyaktivitású radioaktív hulladék kezelésének problémáit önállóan kell megoldanunk. 1993-ban indult meg a nemzeti projekt, amely kibővült a bodai agyagkő formáció vizsgálatával. Mondom, 1993-ban. ’98 végén készült egy zárójelentés, hogy nem merült fel olyan körülmény, amelynek alapján a bodai formáció alkalmatlan lenne nagyaktivitású hulladékok végleges elhelyezésére. 2003-ban újraindult a hulladékok elhelyezését célzó kutatási program a Nyugat-Mecsekben, egy lehetséges földtani laboratórium helyszínének kiválasztására. Tehát még csak az előkészítés, a földtani laboratórium kiválasztásáról van szó. [[16.40]] A 2014-ben kezdődött kutatások már arra irányulnak, hogy 2030-ra kijelöljék a földtani laboratórium helyét, amely laboratóriumban terepi körülmények között tudják vizsgálni a területnek, az érintett morfológiai alakzatnak az alkalmasságát. Jelenleg a kutatólaboratórium lehetséges helyszínének kiválasztását vizsgáljuk, mint említettem, ezért a T/2250. törvényjavaslat nem tartalmazza ennek a lehetséges területnek a kiválasztását. És egyébként 1990-től a térség lakói tájékoztatva vannak, és bármilyen információt megkaphatnak az érintett szakmai szervezetektől. Köszönöm.
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Völner Pál, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszternek: „Hogyan kíván hozzájárulni a kormány a hazai vasúti közlekedés korszerűsítéséhez?” címmel. Völner Pál képviselő urat illeti a szót.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány 2010-ben hozzálátott a hazai vasúti közlekedés tekintélyének visszaállításához. Tette ezt abból a felismerésből, hogy az ország növekedési pályára való visszaállítása nem lehetséges versenyképes vasúti közlekedés nélkül. Az eredmények pozitívak, hiszen a korábban drasztikusan csökkenő vasúti utasforgalom 2010 után ismét folyamatosan növekszik. Ezért is nagy örömmel hallottam idén ősszel a vasútfejlesztéssel kapcsolatos további tervekről és lépésekről. Október 16-ától négy új motorvonat állt forgalomba a budapesti agglomerációs közlekedésben, amelyet heteken belül újabb három követ. A bővítés folytatódik. 2015 végéig közel 50 motorvonat kerül forgalomba.A tervezett járműtípusok eddig is szerepeltek a hazai állományban, és bizonyították hatékonyságukat, hiszen az érintett vonalakon akár 12 százalékkal is nőtt az utasforgalom, nem mellesleg 7 milliárd forint értékű villamos energiát takarítottak meg.A hamarosan érkező szerelvények az egész ország számára könnyítik meg a közlekedést. Budapest és környéke, valamint a Sopron, Szombathely, Szentgotthárd és a győr-soproni területek után a most érkező vonatok Debrecen, Nyíregyháza, Füzesabony, Miskolc, Szentes, Kunszentmiklós, Lajosmizse legfőbb vonalain kerülnek forgalomba. Néhány hete pedig a MÁV saját fejlesztésű IC-kocsijai álltak forgalomba; ez külön is kiemelendő, mivel a magyar mérnöki-gépészeti munka saját sikere.Nemrég a kormány döntött újabb 21 darab villamos motorvonat beszerzéséről, amelyek gyorsított ütemben akár jövőre, legkésőbb 2017-re hadra foghatóak lesznek. Tisztelt Államtitkár Úr! Az idei évben tehát megindult több mint 70 darab modern vonat forgalomba helyezése, mérföldkő ez a magyar vasút történetében. Az eddig elért eredmények és a vasúti közlekedésben mérhetően javuló tendencia fényében úgy gondolom, fontos a vasúti ágazat további fejlesztése, ezért kérdezem államtitkár urat, hogyan kíván hozzájárulni a kormány a hazai vasúti közlekedés korszerűsítéséhez. Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Válaszadásra megadom a szót Tasó László államtitkár úrnak. [[A jegyzői székben dr. Szűcs Lajost Földi László váltja fel.]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány augusztusban fogadta el a nemzeti közlekedési infrastruktúra-fejlesztési stratégiát, amely szerint meghatározta a vasúti fejlesztések irányait is. Öt pontban szeretném összefoglalni, hogy melyek ezek az irányok. 1. Elsődleges szempontként meghatározta, hogy a transzeurópai közlekedési hálózatokon a megkezdett fejlesztéseket fejezzük be, ezeket mindenképpen folytatni kell. A 2. pontban határozta meg, hogy a költséghatékony, szűk keresztmetszeti kiváltások és a sebességkorlátozások felszámolása folytatódjon, és sokkal több szakaszra, hosszabb szakaszokra is terjesszük ezt ki. A 3. pontban azt határozta meg a kormány, hogy a forgalom meghatározó részét adó és az imént említett nagyvárosi és elővárosi közlekedés vonalainak fejlesztése folyamatos legyen, tovább növekedjünk, és nőjön ennek a szakasznak is, illetve vonalaknak a hossza. A 4. pontban újabb vonalvillamosításokat határozott meg, amelyre a már közöltek szerint nagyon sok helyen lehetőség nyílik a következő hat, szűk hét évben.5. pontban határozta meg, hogy a közlekedésbiztonságot, az utazás színvonalát javító projekteket továbbra is folytassuk. Ilyen például a közúti vasúti átjárók biztonsági szempontból történő átépítése, az utastájékoztatás rendszerének felépítése és a jegyrendszer bevezetése. Magyarország a 2014-20-as időszakban jellemzően az integrált közlekedésfejlesztési operatív programból és az európai hálózatfejlesztési forrásokból, a CEF-ből, ahogy sokan nevezik, tud fejlesztéseket generálni.Az operatív programon keresztül összességében 1215 milliárd forint lesz az, amit a vasútra fordíthatunk, és emellé még egy 392 milliárd forintos uniós támogatás érkezik ebből a hálózatfinanszírozási eszközrendszerből. Az uniós költségvetésnek valóban nyertese lesz a vasút, és abban bízom, hogy mindenki a ciklus végén ezt érezni is fogja. Remélhetőleg a vasúti fejlesztések nem hagyják ki majd a járművek és a gördülőállomány fejlesztését sem. Köszönöm a kérdését.
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Kónya Péter független képviselő kérdést kíván feltenni a miniszterelnöknek: „Mit mondott Ilham Alijev azeri elnök Magyarországon?” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter úr megbízásából Szabó László államtitkár úr válaszol. Kónya Péter képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. 2012 augusztusában a magyar kormány képviselői arról tájékoztatták a közvéleményt, hogy létrejött Magyarország és Azerbajdzsán között egy egyezség, ami alapján a Magyarországon életfogytiglani börtönbüntetésre előre kitervelt, aljas indokból elkövetett gyilkosságért elítélt Ramil Safarovot hazaengedik Azerbajdzsánba azzal, hogy a hátralévő börtönbüntetését Azerbajdzsánban fogja letölteni. Ehhez képest Ramil Safarov, amikor hazaérkezett Azerbajdzsánba, nemhogy börtönbüntetését tovább töltötte volna, hanem hősnek kijáró tisztelettel fogadták Azerbajdzsánban, és azonnal elnöki kegyelmet kapott Alijev elnök úrtól. A diplomáciai szokásjog alapján ilyen esetben megszüntették volna a diplomáciai kapcsolatokat, ha egyoldalúan egy ilyen egyezséget egy ország felrúg. Kérdésem, illetve hát nyilvánvaló, hogy vagy nem létezett ilyen egyezség, és akkor a kormány képviselői hazudtak a magyar közvéleménynek, vagy pedig, ha létezett, akkor szeretném azt tudni, hogy mit mondott Alijev azerbajdzsáni elnök magyarországi látogatása kapcsán Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Hiszen nyilvánvaló, hogy Orbán Viktor miniszterelnök úr megkérdezte Alijev elnök urat arról, hogy miért is engedték szabadon a korábbi egyezséggel szemben, az egyezséget felrúgva. Erre kérném a válaszát. Nem tudom, hogy államtitkár úr tud-e válaszolni erre a kérdésre, mert ez nyilván egy négyszemközti beszélgetésen hangzott el, de remélem, azért érdemben válaszolni fog államtitkár úr. Köszönöm szépen. [[Varju László tapsol.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Szabó László államtitkár úrnak, aki a miniszter úr képviseletében válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Képviselő úr, tudok válaszolni, de a válaszom rövid lesz: ez az ügy Ilham Alijev és Orbán Viktor elnök urak között nem került szóba a találkozó során. Köszönöm. [[Gőgös Zoltán: Na de miért nem?]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Novák Előd, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Hajlandóak-e az egyházi esküvő állami elismerésére?” címmel. A kérdésre miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Trócsányi László igazságügyi miniszter úr megbízásából Répássy Róbert államtitkár úr válaszol. Novák Előd képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Bár a családtámogatások reálértékei sajnos jövőre is csökkenni fognak, hiszen még olyan inflációkövetésre sem hajlandóak, ami a nyugdíjak esetében garantált, de az tény, hogy egyfajta nászajándékkal szorgalmazzák a házasságkötéseket. Jövő évtől az új házasok, pontosabban a pár együtt havi ötezer forintos adókedvezményben részesül két évig. Ez, ismerjük el, szép és hasznos dolog, hiszen az önök kormányzása alatt is egyre kevesebben mernek házasságot kötni, talán mert nincs elég biztos jövőképük. 2012-ben sajnos már többségbe kerültek a házasságon kívül született gyermekek, márpedig számukra ez a helyzet nem ideális. Más indokokat is lehetne hozni, hogy miért kell a házasságkötések számának legalább a csökkenését mérsékelni, de inkább egy könnyítésről ejtenék szót. Körülményes és méltatlan ugyanis, hogy kétszer kell kimondaniuk a boldogító igent azoknak, akik templomi esküvőt is szeretnének. Ha egy érettségi bizonyítványt ki tud állítani egy egyházi gimnázium, akkor egy tanúsítványt miért ne tudnának írni az anyakönyvvezetők számára, hogy megtörtént a házasságkötés? Vannak erre jól működő példák Finnországban, Nagy-Britanniában, Spanyolországban, Ausztráliában, Kanadában, Olaszországban, még Szlovákiában is így van ez. A Fidesz már 2001-ben felvetette ennek bevezethetőségét, de ez sajnos csak ígéret maradt. Sőt, amikor az előző ciklusban legkedvesebb képviselőtársammal, Dúró Dórával benyújtottam az erre irányuló javaslatot, önök leszavazták azt. De amikor néhány hete szorgalmaztam ezt, Rétvári Bence államtitkár úr hevesen bólogatott. [[16.50]] Talán belátják már, hogy nem nagyon lehet ellenérvet felhozni, például az anyakönyvvezetés rendszere továbbra is egységes maradna. Tisztelt Államtitkár Úr! Hajlandóak-e tehát az egyházi esküvő állami elismerésére? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Válaszadásra megadom a szót Répássy Róbert államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselő Úr! 2010. október 5-én ülésezett a Szentszék és a magyar állam képviselőiből álló vegyes bizottság, amelynek ülésén Erdő Péter bíboros úr a következőket mondta: fontosnak tartja kijelenteni, hogy ne ismerje el az állam az egyházi házasságkötést, ez a magyar katolikus püspökök folyamatos álláspontja 20 év óta. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból. Dúró Dóra: Nem igaz!]] Kifejtette, hogy bár máshol volt és van erre példa, Magyarország… Én idézem, elnézést kérek, a bekiabálóknak mondom, hogy idézem a bíboros urat. Kifejtette, hogy bár máshol volt és van erre példa, Magyarország ilyen szempontból a német jogtípushoz tartozik, ahol 115 éve párhuzamos házassági szisztéma működik, a polgári házasságról az egyház, az egyháziról pedig az állam nem vesz tudomást, mondta Erdő Péter bíboros úr. A bíboros szerint: „Ahol az emberek már megszokták ezt a házasságkötési rendet, életveszélyes lenne a változtatás, mivel az Európai Unión belül a házasság intézményét ismét támadás érné. Mi nem tudjuk azt garantálni, hogy 20 év múlva is ugyanaz lesz uniós szinten a házasság definíciója, és ha egyszer olyat vesznek bele, ami számunkra elfogadhatatlan, akkor bennünket, mint az állam előtt érvényes házasságkötésnek szerveit, szankciókkal sújthatnak azért, mert diszkriminálunk bizonyos típusú kapcsolatokat, amelyeket mi nem tekintünk házasságnak, de a világi előírás esetleg annak tekint.” A katolikusok és a protestánsok közötti korábbi összeütközésekre utalva Erdő Péter hozzátette: „Örülünk annak, hogy ebben száz éve nyugalom van, és azt kérjük, hogy ha lehet, ezt ne bolygassuk.” A kormány nevében Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes tudomásul vette a katolikus egyház álláspontját ebben a kérdésben. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Magyar Zoltán, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a földművelésügyi miniszternek: „Befejezi valaha a magyar kormány a lovastársadalom átverését, kihasználását, lenézését?” címmel. Magyar Zoltán képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! 2010 óta második ciklusukat töltik kétharmadban önök. Nagyon sok kudarc fémjelzi ezt az időszakot, de most mégis egyet emelnék ki ezek közül, ez pedig a lovastársadalom folyamatos átverése - és egyfajta szavazógépként tekintenek csak rájuk, erre itt kívánnám felhívni a figyelmet -, pedig egyébként a lovasok a szocialista kormányok után azt hitték, hogy végre változhat valami. Önök mindent megígértek számukra, persze szokásukhoz híven a választások után ezt azért gyorsan el is felejtették. Ha másra nem gondolunk, akkor ki kell emelni azokat a nagy, komplex beruházásokat, amiket a lovasok számára beígértek, és ahol már némely esetben az alapkőletétel is megtörtént, azonban a költségvetés vitájakor döbbenten láttuk, hogy lehúzták ezeket a sorokat, és nem valósulnak meg ezek a beruházások. De egyébként mindegy is, hogy a tenyésztés, az oktatás, a turizmus, a hagyományőrzés, a versenyzés területéről beszélünk, a lovasok nem értik, hogy miért nem valósulhattak meg a korábbi ígéretek. Ugye, úgy kezdődött az egész történet, hogy önök kérték a szakmát, hogy tegyen le egy programot az asztalra. A szakma ezt meg is tette, a Kincsem nemzeti lovas program önök elé került, egy reális, minden területet érintő stratégia, a legátfogóbb anyag, amit én valaha olvashattam ebben a témában. Ráadásul önök erre, ha jól emlékszem, a 2012. év elején kormányzati szinten rá is bólintottak, de sajnos a gyakorlati lépések azóta sem következtek be. Az MVH-forrásokhoz iszonytatóan lassúan férnek csak hozzá ezek az ágazatok, a lónyilvántartás katasztrofális, a lovasterápiában dolgozó civilek panaszkodnak, hogy a létükért küszködnek, hiszen semmilyen támogatást nem kapnak önöktől, miközben a lóval végzett munka sok figyelemzavaros diáknál bizonyította most már tényszerűen, hogy bizony komoly pozitív hatással van az ő mindennapjaikra. A lovas turizmus szintén haldoklik, pedig hazánk kiváló adottságokkal rendelkezik. Összefoglalva tehát elmondható, hogy a forrásokhoz egy szűk érdekkör jut itt is csak hozzá. Kérem, ezekre a felvetésekre válaszoljon, a legfontosabb kérdésem pedig az, hogy mikor valósítják meg a Kincsem nemzeti lovas programban leírtakat. Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A válaszadásra megadom a szót Czerván György államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány a Kincsem nemzeti lovas programban meghatározott feladatokról és a kiemelt feladatok végrehajtásához szükséges intézkedésekről szóló 1061/2012-es kormányhatározat elfogadása után több, a lovaságazattal kapcsolatos intézkedést fogadott el és hajtott, illetve hajt most is végre, amelyek mind a lovastársadalom érdekeit szolgálják. Ezek egyebek mellett a következők: a Nemzeti Lovarda felújítása, fejlesztése 2014-ben 600 millió forint, a 2015-ös költségvetésre 1,4 milliárd forint; az Állami Ménesgazdaság Szilvásvárad lovasközpontjának kialakítása, a lovasstadion újjáépítése 2013-ban 181 millió forint, 2014-ben 1,47 milliárd forint, 2015-re tervezve 830 millió forint; több nemzetközi lovasrendezvény: a 2014. évi nemzeti vágta, egyes fogathajtó világbajnokság, a lovas világkupa lebonyolításához biztosított a kormány mintegy 155 millió forintot a lebonyolításra; 2014. január 1-jétől az összes állami ménes az agrártárca kezelésében és felügyeletében van, amely megteremti a lótenyésztés egységes irányítását hosszú távon; megoldottuk a szabad terephasználat kérdését; elindult a lovasinformatikai rendszer fejlesztése. Ezen főbb, elkezdett feladatok végrehajtásának java része a jövő évre is áthúzódik, amelyhez a központi költségvetés jelentős forrásokat fog továbbra is biztosítani. Tisztelt Képviselő Úr! Szemben az ön állításával, a kormányzat kiemelt helyen foglalkozik a hazai lovaságazat fejlesztésével, tehát a kérdésében sugalltakat a leghatározottabban vissza kell utasítanom. A lovastársadalmat senki nem veri át, senki nem használja ki és senki nem nézi le. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! 16 óra 58 perc van. Most előterjesztések tárgysorozatba-vételi kérelmének tárgyalása következik. Az LMP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön az egyes törvényeknek a közhatalmat gyakorló politikusok és közpénzekkel gazdálkodók vagyonnyilatkozat-tételi szabályainak átalakítását szolgáló módosításáról szóló T/1559. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba-vételt az Igazságügyi bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót Schiffer András képviselő úrnak ötperces időkeretben. Parancsoljon, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezt a törvényjavaslatot először akkor készítettük el, amikor a Simon-ügy kirobbant, akkor jeleztük a Mentelmi bizottság vizsgálódása közben, hogy méltatlan a magyar demokráciához, a Magyar Országgyűléshez, hogy időről időre különböző politikusok, pártvezetők, kormánytagokról derül az ki, hogy olyan vagyonnal rendelkeznek, amelynek a fedezete nem bizonyított; jelzem még egyszer, a Simon-ügy kapcsán. És utána hol az egyik fideszes vezető politikus, hol a leendő fideszes külügyminiszter vagyonával kapcsolatban derültek ki furcsaságok, utána kiderül, hogy van olyan vezető fideszes politikus, aki egyik héten kiruccan Új-Zélandra Rolling Stonest hallgatni, majd a következő hétvégén 2 millió forintot lazán elkölt egy aukción. Én azt gondolom, hogy nem konkrét személyekkel összefüggő ügyeket kell vizsgálni, tiszta vizet kell önteni a pohárba, és nyilvánvalóvá tenni azt, hogy a közpénzből élő, a köz bizalmából funkcióba kerülő személyeknek a különböző luxuskiadásokra honnan van meg a vagyonuk. Amit az LMP javasol, az annyit jelent, hogy rendszersen és kötelező jelleggel legyen vagyonosodási vizsgálat minden politikussal szemben. Ezt a kört mi szeretnénk kiterjeszteni a köztulajdonban álló vállalatok, cégek vezető tisztségviselőire is. Tehát nem arra van szükség, hogy kampányszerűen, attól függően, hogy van-e választási kampány, attól függően, hogy valaki el akarja-e a figyelmet terelni valami másról, bukkanjon föl egyik-másik bulvárlap hasábjain egy luxus-úszómedence, készüljön fotó valakiről, mondjuk, Új-Zélandon vagy Dubajban, hanem legyen teljesen világos és félreérthetetlen a magyar emberek számára, hogy az az ember, aki egész aktív életében az adófizetők pénzéből élt, mégis honnan tudott fölhalmozni akkora vagyont, amiből telik a luxuskiadásokra. Elég volt a dajkamesékből meg a családi összefogásból, meg abból, hogy valakinek véletlenül kinőtt a földből egy hatalmas villa. Tiszta vizet kell önteni a pohárba, és az Állami Számvevőszék - ne az adóhatóság, az Állami Számvevőszék - rendszeresen, visszatérően, minden politikus esetében vizsgálja azt meg, hogy honnan tellett neki a luxuskiadásokra. [[17.00]] Nem elegendő erő önmagában a vagyonnyilatkozat intézménye. A vagyonnyilatkozat mellett azt is szükséges megvizsgálni, hogy a törvényes jövedelem egyébként fedezetéül szolgált-e a luxuskiadásoknak. Egy olyan helyzettel állunk szemben, hogy az embereknek Magyarországon alapélményükké vált az elmúlt 25 évben, hogy nagyon sokszor fiatal emberek, nagyon sokszor olyanok, akik egész aktív életükben közpénzből éltek, hirtelen cégeket vásárolnak, hirtelen aukciókon szórják a pénzt, hirtelen luxusvillákat növesztenek ki a földből. És azok az emberek, akik egyébként a puszta megélhetésükért gürcölnek kutya keményen, eléggé nehezen viselik azt, hogy mások 30-40 éves korukban, néhány aktív évvel a hátuk mögött, valahogyan mégis csodák csodájára képesek arra, hogy luxuslakásokat vásároljanak, luxusautókkal furikázzanak, és egyébként még azzal bosszantsák a nagyérdeműt, hogy luxuscikkeket mutogatnak a bulvárlapok címlapjain. Ebből elég volt! De jól emlékszünk arra, hogy valamikor régen önök is erről így gondolkodtak. Akkor, amikor a 2006-2010 közötti ciklusban volt egy gazdasági miniszter, Kóka János - tudják, az a Kóka János, akinek szolgálati útlevelet dugott a zsebébe elszámoltatás címén Szijjártó Péter néhány hónappal ezelőtt -, amikor ez a Kóka János a helikopterével meg a luxusórájával dicsekedett, a Fidesz rettenetesen felháborodott. Tisztelt képviselőtársak, nem kell kettős mérce. Mérjünk azonos mércével, és ahogyan felháborító egyik oldalon az urizálás, ugyanígy felháborító az urizálás egy olyan kormánypárt részéről, amelyiknek a fejedelme 2010-ben szerénységet és alázatot hirdetett meg. Azt szeretném kérdezni - nyilván Vas Imre képviselőtársunk fog válaszolni, már látom, árgus szemmel figyel -, arra adjon választ, hogyan fér össze a szerénységgel és az alázattal a hirtelen előrántott 70 millió forint, hogyan fér össze a szerénységgel és az alázattal az egy hétvégén aukción elköltött néhány millió forint. Erre várom a válaszát, és várom a támogatását arra, hogy egyébként zöld lámpát adjon a Fidesz-frakció annak, hogy a politikusokkal szemben rendszeresen, visszatérően, kötelező jelleggel legyen vagyonosodási vizsgálat. Az emberek lássanak tisztán, hogy azok, akiket ők a hatalomba szavaznak, nem fogják kilopni a szemüket. Erre kellenek garanciális megoldások. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő kétperces időkeretben ismertetheti álláspontját. Elsőként megadnám a szót… - de úgy látom, nincs az ülésteremben Szabó Sándor képviselő úr, MSZP-képviselőcsoport, aki írásban jelezte felszólalási szándékát, és a kártyája el is van helyezve a gépben. Mivel a képviselő úr nem tartózkodik a teremben, így nem áll módomban neki szót adni. Felszólalásra jelentkezett Szilágyi György képviselő úr, a Jobbik képviselőcsoportjából. Megadom a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az elején szeretném elmondani, hogy mi támogatjuk a tárgysorozatba vételt. Tehetjük ezt egyébként tiszta lelkiismerettel, hiszen ebben a tárgykörben csak ebben az évben két törvénymódosító javaslatot is benyújtottunk a tisztelt Háznak, vagyis először is csak a bizottságoknak, ugye, egyet május 6-án, egyet pedig október 31-én, az országgyűlési képviselők, a kormány tagjai és az államtitkárok kötelező vagyongyarapodási vizsgálatáról. Természetesen mind a két javaslatunkat a bizottságok leszavazták, és nem engedték, hogy tárgysorozatba vegyék őket. Azért is támogatjuk egyébként a tárgysorozatba vételt, mert az elmúlt öt év is bizonyítja, hogy úgy néz ki, hogy a tisztelt Házban a jelen lévő pártok közül két olyan formáció van, akiknek tettekben is fontos az, hogy változtassunk ezen a helyzeten, ez az LMP és a Jobbik. Hiszen önök szavakban mindig kifejezik, előző héten is a kormány tagjai közül is többen kifejezték, hogy mennyire változtatni kellene ezen a rendszeren, de amikor változtatni lehetne, és itt van most is a lehetőség, hogy önök majd szavazhatnak a tárgysorozatba vételről, akkor természetesen ezzel nem foglalkoznak. Hozzáteszem, hogy mi egy kicsit módosítanánk ezen a javaslaton, de azt szeretnénk, hogy legalább vitatkozhassunk róla, nyújthassunk be hozzá törvénymódosító javaslatokat. Mi szigorúbb előírásokat szeretnénk. Azt szeretnénk, hogy az egy háztartásban élők vagyonnyilatkozata is legyen nyilvános, tehát a házastársak és a gyermekek vagyonnyilatkozata, hogy vagyongyarapodási vizsgálat legyen a ciklus elején és a ciklus végén. Hogy ezt az ÁSZ agy a NAV csinálja, megint csak azt mondom, részletkérdés. A harmadik nagyon lényeges pont, amit mi szigorítanánk, az az, hogy ezek a vagyongyarapodási vizsgálatok mindenkire kiterjedjenek, aki 1990 óta országgyűlési képviselő volt, kormánytag volt, vagy különböző rendű és rangú államtitkárként szerepelt a politikai közéletben. Mi komolyan vesszük azt, amiért a választók ideküldtek minket, mi egyértelműen azt szeretnénk, hogy ebben az országban elszámoltatás legyen, végre valódi rendszerváltás legyen [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , tiszta, átlátható viszonyok az országgyűlési képviselőkre és családtagjaikra is vonatkozóan. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kétperces felszólalásra jelentkezett - de egyébként is kétperces az időkeret -, megadom a szót Gőgös Zoltán képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Magyar Szocialista Párt támogatja a tárgysorozatba vételt. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Schmuck Erzsébet képviselő asszony, LMP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy látszik, hogy a Fidesz-KDNP-többség az utóbbi időben egyre többször elvéti a lépéseket. Ilyen volt az internetadó, amikor nem ismerték fel azt, hogy az embereket mi bosszantja, mi idegesíti, és mit utasítanak el. És azt is megjósoljuk, hogy ilyen lesz a Miniszterelnökség Várba való költöztetése is. És ilyen az elutasított vagyonosodási adó is. Önök nyilván az utóbbi időben nem járnak az emberek között, nem látják azt, hogy az embereknek mire van szükségük, és az emberekben milyen indulatok fogalmazódnak meg. Az emberek körében önök az ellenzéki politikusokat is lejáratják. Lejáratják azért, mert önök nem érzik azt, hogy az embereknek elegük van abból, hogy az elit politikai réteg gazdagodik. Olyan jelzéseket kapunk, és olyan SMS-eket és olyan e-maileket kapunk, hogy elveszítették a hitet a politikusokban, mert csak azt látják, hogy ha egy politikus politikus lesz, akkor nagyon rövid időn belül meggazdagodik, mindent akar. Nagyon szépen kérjük önöket, gondolják végig, ne jussunk el oda, hogy az emberek fogják önöktől kikényszeríteni, ugyanúgy, mint az internetadónál, hogy igenis támogatni kell a vagyonosodási adót. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Itt majd kettővel ezután egy hasonló törvényjavaslat tárgysorozatba vételét fogjuk tárgyalni. Az Igazságügyi bizottság ülésén is elmondta Papcsák képviselőtársam, hogy itt… [[Szilágyi György: Képviselő úr, nem fogjuk tárgyalni, mert nincs száma! Az elnök csenget.]] Én meghallgattam önt, képviselőtársam.
Képviselő Úr! A párbeszédnek valahol máshol van a helye. Kérem, szíveskedjen ezt figyelembe venni. Vas Imre képviselő urat illeti a szó.
Az Igazságügyi bizottságban is elmondtuk, hogy valóban egyébként ebben a témában, már a vagyonnyilatkozatok és a vagyonnyilatkozatok ellenőrzése tárgyában valóban egyébként pártok között tárgyalásokat kell folytatni, mert egyébként az LMP és a Jobbik törvényjavaslata sem fedi egymást, csak rendkívül kis részben. Én is úgy látom egyébként, hogy ebben a témában valószínűleg ötpárti javaslatot kell majd előterjeszteni. Kérem képviselőtársaimat, hogy majd ezen vegyenek részt. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varju László független képviselőnek. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ha Vas Imre képviselőtársunk nyilatkozatából indulunk ki, és komolyan vehetnénk azt, hogy egy következő időszakban valóban élnek egy ilyen kezdeményezéssel, akkor lemondhatnák arról a kezdeményezésről, hogy ezt a javaslatot támogassuk.Viszont én úgy gondolom, hogy itt az igazi lehetőség. Képviselőtársunknak van egy javaslata, amely egyértelműen a vagyonnyilatkozat-tételi szabályokra vonatkozik, önökre erre kiváló lehetősége van, hogy éljenek ezzel, és igenis e keretek között folytassuk le ennek a javaslatnak a vitáját. [[17.10]] Már csak azért is, mert az elmúlt hónapokban számos olyan kezdeményezést vetett el a Mentelmi bizottság, amelyek, azt gondolom, nyilvánvaló esetek voltak, ahol egyértelműen rossz, hibás, szándékosan, esetleg szándékosan tett nyilatkozatok voltak. Éppen ezért teljesen egyértelmű: támogatni kell a kezdeményezést még a Fidesz-frakciónak is. Sokkal jobban járnak vele, hogy a drogteszt helyett inkább a vagyonosodási vizsgálatok újragondolását támogatják. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Mivel további felszólalásra senki nem jelentkezett, így megadom a szót Schiffer András képviselő úrnak, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Köszönöm szépen. Elöljáróban szeretném kifejezni abbéli aggodalmamat, hogy tényleg sikerül önöknek a parlamentarizmust teljesen kiüresíteni. Most itt erről vitatkozunk, majd ettől elválasztva lesz egy szavazás holnap. Most már rendszeresen ez van a tárgysorozatba-vételi javaslatokkal.Vas Imre képviselőtársam mindig meg tud lepni, és mindig képes történelmi tettekre. Az elmúlt négy évben most először hangzott el az egy érdemi törvényjavaslat kapcsán, hogy a Fidesz ötpárti egyeztetést kezdeményez. Remélem, hogy ez nem Vas Imre írói munkásságának része, hanem meg van beszélve a főnökeivel. Természetesen állunk elébe. Viszont hogy klasszikusokat idézzek, Vas képviselőtársam, az ötpárti egyeztetés igazi terepe itt van, ebben a patkóban. Ha ön ötpárti egyeztetést szeretne, akkor legalább a tárgysorozatba vételt engedélyezzék. [[Szilágyi György: Úgy van!]] Mert tárgysorozatba vétel esetén történik az, amire Szilágyi képviselőtársam is utalt, hogy akkor a módosító javaslatokat meg lehet tenni. Például az LMP nyitott arra, hogy megtaláljuk arra az alkotmányos megoldást, hogy legyen elszámoltatás az elmúlt 20-25 év teljes politikai elitjével szemben. És meg tudom nyugtatni arról, hogy most már mi is második alkalommal nyújtottuk be ezt a javaslatot, és hasonlóan az elszabotált aktanyilvánossági törvényhez, a politikusok kötelező vagyonosodási vizsgálatára vonatkozó javaslatunkat folyamatosan elő fogjuk terjeszteni ebben a ciklusban. Szeretném még azt is elmondani, hogy Papcsák képviselő úr azzal próbált kihátrálni a javaslat elől az Igazságügyi bizottságban, hogy a politikusokkal szembeni vagyonosodási vizsgálat a politikusokba vetett bizalmat csökkenti. Ha valami csökkenti a politikusokba vetett bizalmat, azok a luxus-úszómedencék, a luxusórák és a luxuslakások. Tisztelt Képviselőtársaim! Az a helyzet, hogy a vagyonnyilatkozat nem old meg semmit, csak akkor, ha a nagy vagyon forrásoldalát is látjuk. Lenne még egy javaslatom: esetleg ha ezt a törvényjavaslatot tárgysorozatba veszik, ki lehet terjeszteni a céges érdekeltségekre, ha valaki osztalék formájában a képviselői javadalmazásának [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] legalább negyedét kihúzza, annak a hátterét is vizsgáljuk meg. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Az LMP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön a gazdasági érdekérvényesítés nyilvánosságáról, valamint egyes törvények antikorrupciós tárgyú módosításáról szóló T/1793. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt az Igazságügyi bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót Schiffer András képviselő úrnak, ötperces időkeretben.
Köszönöm szépen. Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Amikor az antikorrupciós törvénycsomagunkat tárgyalta az Igazságügyi bizottság, Budai Gyula képviselőtársunknak - akit nagyon sajnálok, hogy nincs az ülésteremben - a legmagvasabb ellenérve a tárgysorozatba vétellel szemben az volt, hogy én ezekkel a javaslatokkal minden hétfőn bombázom a Házat. Na hát, ez egy rendkívül előzékeny dicséret volt Budai képviselő úr részéről, úgyhogy ennek igyekszem megfelelni. Az a helyzet, tisztelt Országgyűlés, hogy azzal szembeszállni, hogy a gazdagok, a gazdag kevesek kisajátítsák a politikát - hiszen a politikai korrupció erről szól, a korrupció intézményesítése, amit önök művelnek, erről szól -, csak akkor lehet, ha vannak világos intézmények, amelyek megvédik az embereket attól, hogy a gazdag kevesek a politikát, a közügyek intézését elrabolják tőlük. Ez a törvénycsomag a következő leglényegesebb elemeket tartalmazza. Az egyik, hogy legyen a gazdasági érdekérvényesítésnek teljes nyilvánossága. Tehát feltéve, de meg nem engedve, hogy például dohányipari cégek nekik kedvező szabályozásokat akarnak kijárni, mondjuk, a kormánypárti frakciónál - nem hiszem, hogy ilyen előfordul, de tételezzük fel, hogy mégis -, akkor az összes érintkezésről, amit mondjuk, egy fideszes képviselő vagy egy kormánytag folytat egy meg nem nevezett dohánycég képviselőivel, az összes ilyen érintkezésről legyen felvéve emlékeztető, és ez az emlékeztető legyen közérdekű adat. Magyarul: minden gazdasági érdekérvényesítés legyen tökéletesen átlátható, a választópolgárok nyomon tudják azt követni, hogy egy-egy szabályozás kinek az érdekében születik. Követeljük továbbá azt is, hogy ne pusztán általában beszéljenek az átláthatóságról, hanem valamennyi olyan pályázat esetén, amikor közjószágokat hirdetnek meg - például koncessziós jogokat, trafikkoncessziót, például akkor, amikor állami földbérletpályázatokat hirdetnek meg, amikor állami vagy uniós támogatásokat hirdetnek meg, akkor, amikor Közgép-beszerzéseket folytatnak le -, a pályázatok nyomán kötött szerződéseknek legyen érvényességi feltétele az, hogy a pályázati határidők leteltét követően azonnal valamennyi versengő ajánlat legyen összehasonlítható mindenki számára. Ezért volt nagyon hamis, amit fél órával ezelőtt a mezőgazdasági államtitkár itt válaszolt ellenzéki képviselőknek, hogy mi szükség van - azt hiszem, Sallai képviselőtársamnak - a vesztes pályázatokra. A vesztes pályázatokra nem csak a veszteseknek, a konkrét pályázatok alulmaradt vállalkozóknak van szükségük. Mindenkinek szüksége van, aki adót fizet, és aki nem akarja, hogy lenyúlják a közjószágokat; mindenkinek szüksége van arra, hogy a vesztes pályázatok áttekinthetőek legyenek, aki nem akarja azt, hogy a hatalom kilopja a szemét. Éppen ezért mi azt követeljük, hogy innentől kezdve koncessziós szerződéseknek, közbeszerzési pályázat alapján megkötött szerződéseknek, támogatási szerződéseknek legyen érvényességi feltétele az, hogy a pályázati határidők elteltét követően valamennyi versengő ajánlat összehasonlítható, hozzáférhető legyen. Nem elég az offshore lovagokat eltávolítani a közvetlen állami támogatások környékéről. Egyrészt áttetszővé kell tenni a teljes közbeszerzési alvállalkozói hálókat, másrészt el kell távolítani az offshore lovagokat az uniós pénzek környékéről is. Továbbmegyek: meg kell tiltani azt, hogy offshore lovagokkal kössön például a Magyar Nemzeti Bank szerződést. Meg kell tiltani azt, hogy offshore lovagok, mondjuk, kormánybiztosi pozíciót töltsenek be, mint azt most látjuk. Azt mondjuk, hogy addig, amíg Magyarország számára az egyik fő függőségi forrás az iszonyatos mértékű jövedelemkiáramlás offshore paradicsomokba, az egyik legfontosabb nemzeti érdek az, hogy az offshore lovagokat a közvagyon és a közpénzek környékéről zavarjuk el. Ne köthessen állam, önkormányzat, állami, önkormányzati cég szerződést olyan gazdasági társasággal, amelynek vagy nem átlátható a tulajdonosi szerkezete, vagy a tulajdonosi szerkezete olyan országokba vezet, ahova pontosan tudjuk, hogy adókímélési céllal szoktak befektetők bejelentkezni.Végezetül pedig, ez az antikorrupciós törvénycsomag tartalmazza azt a korábbi javaslatunkat, hogy az államháztartási törvényben világosan tiltsuk meg a kormányzati propagandát. Önök csak ebben az évben 3 milliárd forintot elvertek kormányzati propagandára, arra, hogy a hazugságaikat óriásplakátokon terjesszék. Ez egyrészt megrablása az adófizetőknek; kettő: egy könnyű pénzkicsorgatási forrás a haveri reklámcégeknek, marketingcégeknek. Nem utolsósorban a kormányzati propaganda nem más, mint burkolt pártfinanszírozás, amit meg kell tiltani. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő kétperces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő kétperces időkeretben ismertetheti álláspontját. Elsőként megadom a szót Szabó Sándor képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport, aki írásban jelezte felszólalási szándékát.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az Egyesült Nemzetek Szervezete 2003. december 10-én egyezményt hozott létre a korrupció ellen. Ezt az egyezményt egyébként 2005-ben Magyarország törvényben kihirdette. Engedjék meg, hogy röviden idézzek az egyezményből: „A részes államok saját jogrendszerük alapelveinek megfelelően olyan hatékony, összehangolt korrupcióellenes politikát dolgoznak ki, hajtanak végre, illetve folytatnak, amely elősegíti a társadalom részvételét, továbbá a jogállamiság, a közügyek és a köztulajdon helyes kezelése, a becsületesség, az átláthatóság és a beszámoltathatóság elveit tükrözi. A részes államok arra törekednek, hogy hatékony gyakorlatot alakítsanak ki, támogassanak a korrupció megelőzésére.” [[17.20]] Nos, ha a korrupció elleni fellépés normatív szabályozási eszközeit alkalmazzuk, akkor a szabályozási cél főbb vonalakban a következőkre terjed ki: az átláthatóság, a nyilvánosság növelése, a hatékony ellenőrzési formák megteremtése, az összeférhetetlenség szabályozása, beleértve ebbe a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségeket is. Arról kell tehát döntenie a tisztelt Országgyűlésnek, hogy kíván-e tárgyalni, vitázni a gazdasági érdekérvényesítés nyilvánosságát szolgáló eszközökről és azon eljárásokról. Talán soha nem volt olyan aktualitása egyébként a gazdasági érdekérvényesítés és a politika összefonódását megakadályozó vagy legalább gátolni próbáló eszközök megtalálásának, mint manapság van, és talán a közvélemény véleménye sem volt ennyire sarkalatos, amikor a parlament hatékony eszközök elfogadásával szeretné a korrupció megelőzését megvalósítani. Ennek az igénynek eleget kell tenni, mégpedig minél előbb. Éppen ezért az előttünk álló törvényjavaslat tárgysorozatba vételét a Magyar Szocialista Párt támogatja, egy átfogó korrupcióellenes szabályozás elfogadását pedig sürgeti. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Lukács László György képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Teljesen nyilvánvaló, hogy jelenleg Magyarországon morális válság van a politikusokkal szemben, és az is, hogy jelenleg Magyarországon a korrupció pestise egyenlőséget jelent a politikai elittel, és ezért a teljes társadalmi elutasítottságért és azért, hogy ennek örvendenek a politikusok, az elmúlt 25 év beruházásai és a kormányokon átívelő beruházások felelősek, és az anómiás jeleket ezek mutatják. De akár mondhatnánk példát rá a jelenlegi beruházásokkal, mint például az M4-es autópályával kapcsolatosan is.Gyakoriak tehát a gyanús esetek, éppen ezért a Jobbik már régóta, az előző ciklusban is és a jelenlegi ciklusban is az egyetlen és talán az LMP-n kívül az egyedüli elkötelezett párt, aki a korrupció felderítésében, feltárásában, de annak felszámolásában, illetve az áttekinthető állam megteremtésében érdekelt volt és mind ez idáig támogatta. Ezzel szemben azt látjuk, hogy a kormány, illetve a kormánypártok, akiknek képviselői hevenyészve üldögélnek itt, ellenkező irányban, az átláthatatlan államban érdekeltek, illetve például törvénnyel olyan teret nyitnak, hogy a saját cégeik pályázatait ők maguk bírálhassák el, és ne legyen semmilyen kizáró ok ezzel szemben. A Jobbik pont ezért és az elmúlt 25 év ezen beruházásainak és a tapasztalt anómiás jelek felszámolása végett például javasolta, hogy önálló vizsgálóbizottságot állítsunk fel az elmúlt 25 év korrupciós cselekményeinek a kivizsgálására, feltárására és egyébként az elkövetők megbüntetésére. Így tehát a tárgysorozatba-vételi javaslat támogatható, mert kompletten lép fel a problémával kapcsolatosan mind az Országgyűlésre, mind országos hatóságokra, országos szervekre, önkormányzati képviselőkre vonatkozóan, tartalmaz többek között egy offshore klauzulát is, amelyben végre nevesítjük azokat az országokat, akiket adott esetben gyanúsnak tekinthetünk, és egy jó kiindulási pont ahhoz, hogy elinduljunk ebben a vitában, a szabályozás hatékony legyen, és jól tudjon fellépni az állam a korrupciós cselekményekkel szemben. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak, az LMP képviselőcsoportjából. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. A tárgy kapcsán az európai uniós források, támogatási szerződések nyilvánosságához kapcsolódóan szeretnék néhány szót szólni. Itt most a 2015. évi költségvetés vitájában is sokszor elhangzott, hogy mennyire fontosak az európai uniós támogatások, és hogy az elkövetkezendő hét évben legalább 12 000 milliárd forint európai uniós támogatás érkezik az országba. Az elmúlt hét évben is óriási összeget költött, használt fel az ország az európai uniós támogatások kapcsán. Azt is tudjuk, hogy ezek a források egyre jobban felértékelődnek, hiszen most már a kormány csak az önrészt biztosítja az európai uniós támogatásokhoz, és gyakorlatilag ezek képezik Magyarországon a beruházások forrásait. Tehát egyáltalán nem mindegy az, hogy hogyan használjuk fel, és mennyire átláthatóak ezek a pályázatok.Szeretném önöknek elmondani azt, hogy egy vállalkozóval beszélgetve, de más vállalkozók is elmondták, hogy Magyarországon a kilencvenes években lezajlott az első privatizáció, és az európai uniós források lehetővé tettek egy második privatizációt is Magyarországon. Gondoljuk csak végig ennek a tartalmát; ez bizony magában rejti azt, hogy az európai uniós források nagyon sokszor nem átláthatóan és nem azokhoz jut, akik feltétlenül megérdemlik ezeket a forrásokat. Mi azt gondoljuk, hogy önöknek is az érdeke és önöknek is a védelme az, ha az európai uniós forrásokat úgy használjuk fel, hogy ezek a pályázatok mindenki számára nyilvánosak, hozzáférhetőek lesznek, és az emberek valóban annak tartalma alapján tudnak ítéletet mondani. Kérjük, támogassák az LMP által benyújtott törvényjavaslatot.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Varju László, független képviselő. Megadom a szót, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A javaslatnak egyetlen elemét szeretném kiragadni, amely felsorolja azt, hogy az offshore-gyanús tevékenységhez kapcsolódóan melyek azok az országok, amelyek felé kötelezettséget vállalni ne lehessen, és azokkal semmilyen együttműködésre ne kerüljön sor. Néhány nappal vagy héttel ezelőtt éppen itt a Házban folytattunk vitát erről Rogán Antal frakcióvezető úrral, ahol ő éppen azt védte, hogy kifejezetten Kajmán-szigeteki céggel kötött szerződés mennyire helyes és mennyi előnyt hoz az országnak. A magyar parlament Gazdasági bizottsága egyöntetű fideszes többségi döntéssel hoz határozatot arról, hogy egy egyértelműen offshore-gyanús céggel lehet együttműködni és lehet állami bevételhez is jutni, amely mellett egyébként nyilvánvalóan, itt a vitából kiderült, hogy több százezer euró különbözet marad azoknál, akik egyébként ezt a tevékenységet végzik. Azt gondolom, teljesen egyértelmű, hogy egy ilyen kezdeményezés éppen ennek a magatartásnak a hatására igenis támogatandó, ezért a napirendre vételt egyértelműen javaslom. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíván-e még valaki az adott napirend keretében felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Megkérdezem Schiffer András képviselő urat, kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Megadom a szót, képviselő úr, kettőperces időkeretben.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Csak abban tudok reménykedni, hogy a hallgatás beleegyezés a Fidesz-KDNP részéről, és esetleg még a szégyenérzet megnyilvánulása. Ellenzéki képviselőtársaim támogató hozzászólását köszönöm szépen. Annyit szeretnék még elmondani Lukács képviselő úrnak, hogy természetesen - nem mintha az LMP öt parlamenti képviselőjén múlna - az LMP támogatja azt a jobbikos vizsgálóbizottsági kezdeményezést, hogy az elmúlt 25 év különböző állami céges mutyijait vizsgáljuk ki, öntsünk ebben a tekintetben is tiszta vizet a pohárba. Szeretném folytatni azt, amit itt az imént Varju képviselőtársunk elkezdett. Nem vagyok abban egészen biztos, hogy pontosan felmérik a jelentőségét annak, hogy különböző offshore csapok vannak a mai napig rácsatlakoztatva a magyar nemzetgazdaságra. A magyar államadósságnak több mint a két és félszerese szippantódott ki Magyarországról az elmúlt 25 évben offshore paradicsomokba. Magyarország szuverenitását például az ilyesmi, az offshore pénzszivattyú veszélyezteti, illetve az, amikor az itt megtermelt jövedelem adózatlanul, akadály nélkül ki tud vándorolni Magyarországról. Az a jövedelem, ami nem tudott Magyarországon maradni az elmúlt 25 évben, az ma hiányzik az oktatásból, hiányzik az egészségügyből. Azt is lehet mondani, hogy az elmúlt 25 év megszorító csomagjaira, a Matolcsy-csomaggal bezárólag nem lett volna szükség, vagy nem ilyen mértékben lett volna szükség, ha az offshore lovagokat kellő időben kiseprűzték volna az országból. Nagyon remélem, hogy a lelkiismeretük holnap megszólal, és legalább a tárgysorozatba vételt támogatják, főként, miután Orbán Viktor miniszterelnök utoljára ma mondta el, hogy ő zéró toleranciát hirdet a korrupcióval szemben. Ha ez így van, akkor egy átfogó korrupcióellenes törvénycsomagot nyilván önöknek is, Fidesz-KDNP-s képviselők, támogatniuk kell. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a központi címregiszter létrehozásával összefüggő, valamint egyes igazgatási tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott, zárószavazás előtti jelentés és zárószavazás előtti módosító javaslat vitája. Az előterjesztés T/1709. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság zárószavazás előtti módosító javaslata T/1709/15. számon, a zárószavazás előtti jelentése pedig T/1709/16. számon a honlapon elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót B. Nagy László úrnak, a bizottság előadójának. [[17.30]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Törvényalkotási bizottság 2014. december 4-ei ülésén megtárgyalta a központi címregiszter létrehozásával összefüggő, valamint az egyes igazgatási tárgyú törvények módosításáról szóló T/1709. számú törvényjavaslatot. Bizottságunk értékelte az egységes javaslatot, valamint az egységes javaslathoz benyújtott módosító javaslatot is, amely azzal a céllal került benyújtásra, hogy az egységes javaslat koherenciáját megteremtse.A tárgyalt módosításokat vita nélkül, 21 igen, 6 nem és 5 tartózkodás mellett a bizottság zárószavazást előkészítő módosító javaslatként nyújtotta be.A Törvényalkotási bizottság végül - az egységes címképzés és címkezelés lehetőségének megteremtése érdekében - a zárószavazás előtti módosító javaslatot és a zárószavazás előtti jelentést 21 igen, 6 nem és 5 tartózkodás mellett támogatta.Köszönöm figyelmüket.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. A képviselőcsoportok 5-5 percben, a független képviselők összesen 3 percben szólhatnak. Megkérdezem, a képviselőcsoportok, illetve a független képviselők részéről kíván-e valaki felszólalni. [[Jelzésre:]] Megadom a szót Bárándy Gergely képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Egészen röviden szeretnék szólni a témával kapcsolatban. Ismételten szeretném azt asztalra tenni a zárószavazás előtti módosító javaslattal kapcsolatban, illetve azzal kapcsolatban, amit elfogadott a Törvényalkotási bizottság, hogy a központi címregiszter létrehozásával összefüggő, valamint az egyes igazgatási tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslat átgondolatlan. Átgondolatlan azért, mert sokadszorra kell módosítani, és bár bizonyos módosító javaslatokra a kormány azt mondja, hogy ezek csupán nyelvhelyességi pontosítások, sajnos azt kell hogy mondjam, hogy a többségre ez nem igaz, ezek igenis tartalmi módosítások. De még akkor is, hogyha nyelvtani módosításokról van szó, elfogadhatatlan az, hogy a jogalkotás ilyen átgondolatlan módon folyjon, és az utolsó pillanatban is korrekcióra szoruljanak a törvényjavaslatok. Ki tudja, még hányszor fogunk találkozni egyébként ezzel a törvényjavaslattal?Ezt a fajta kapkodó jogalkotási metódust sokszor bíráltuk, bíráljuk most is, és tisztelt képviselőtársaim, bizonyosan sokak számára unalmas, hogy ezt unos-untalan elmondjuk. Azért tesszük mindezt, hogy feltűnjön önöknek, hogy ez a törvényjavaslat is olyan, mint az előző meg az azt megelőző. Jó volna, hogy ha ezt megszívlelnék, tisztelt képviselőtársaim, és a jövőben eszerint járnának el. Úgyhogy ismételten arra kérem a kormányt és a kormánypárti képviselőtársaimat, hogy akkor terjesszenek be egy törvényt, ha utána azt nem kell négy-öt-hat körben majd módosítani, hanem megfelelőképpen előkészítették, és annak a szövege is megfelel a jogalkotási elvárásoknak. Nagyon szépen köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíván-e még valaki felszólalni. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. A határozathozatalokra jövő heti ülésünkön kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. Az előterjesztés T/1794. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A költségvetési törvényjavaslat részletes vitáját az ágazati bizottságok lefolytatták.A Költségvetési bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitáról szóló jelentése T/1794/543. számon, a vitához kapcsolódó bizottságok jelentései pedig T/1794/533., 534., 535., 537., 539., 540., 541., 545., 546., 548., 549., 551., 553. számokon az informatikai hálózaton elérhetők.Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat tárgyalása során a Törvényalkotási bizottság jogkörében eljáró Költségvetési bizottság összegző módosító javaslata T/1794/557. számon, összegező jelentése pedig T/1794/558. számon a honlapon elérhető.A vitában elsőként a Költségvetési bizottság előadói kapnak szót. A bizottság előadója a tárgyaló bizottságok véleményét is összefoglalva, valamint a kisebbségi vélemény ismertetője az írásban megfogalmazódott kisebbségi véleményeket összefoglalva összesen 60 perces időkeretben szólalhatnak fel úgy, hogy a kisebbségi vélemény ismertetésére 30 percet kell biztosítani. Elsőként megadom a szót Szűcs Lajos képviselő úrnak, a Költségvetési bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Mélyen tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! A kormány 2014. október 30-án, a törvényben előírt határidőre benyújtotta a 2015. évi központi költségvetésről szóló T/1794. számú törvényjavaslatot. A benyújtott törvényjavaslathoz több mint ötszáz módosító javaslat érkezett, amelyek közül több be is épült a részletes vitát lezáró módosító javaslatokba. Ezúton tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Költségvetési bizottság mint a Törvényalkotási bizottság szerepkörében eljáró bizottság, 2014. december 3-ai ülésén a törvényjavaslatot megtárgyalta, és ahhoz 2014. december 4-én a bizottság nagy többséggel összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Ezzel egyidejűleg a bizottsági ülésen kezdeményeztünk egy hat pontból álló kiegészítést, ami az összegző módosítót pontosítja. Ezek alapvetően jogtechnikai módosításokról rendelkeznek, tartalmi változást nem jelentenek a költségvetés egészéhez képest. Az ülésünkön az ellenzék részéről a törvényalkotás folyamatára kaptunk kritikát, vagyis hogy a módosító javaslatok nagy terjedelme és a rendelkezésre álló idő rövidsége miatt azok alapos áttanulmányozására kevés idő volt. Azonban az államtitkár úr készségesen és kellő alapossággal ismertette ezek tartalmát. Ennek értelmében a jövő évi költségvetés bevételi főösszege 67,7 milliárd forinttal, a kiadási főösszege 67,9 milliárd forinttal lenne kisebb, a hiány pedig mintegy 198 millió forinttal. Az Országvédelmi Alap 60 milliárd forintról 30 milliárd forintra csökken. Ez azonban még így is elegendő a költségvetést érintő potenciális kockázatok kezelésére. A legfontosabb változások. Az útdíj várható bevétele: 169 milliárd forint helyett 149 milliárd forint. A devizahitelek kivezetése miatt az árfolyamgát rendszere meg fog szűnni. A személyi jövedelemadó várható mértéke 5 milliárd forinttal emelkedik. Az Eximbank 20 milliárd forint összegű tőkeemelésére mivel még az idén sor kerül, így ezt jövőre nem kell tervezni. Az Országos Mezőgazdasági és Élelmiszer-ipari Kiállítás szervezésére egymilliárd forintot biztosít a kormány. Azok az önkormányzatok, amelyek nem részesültek adósságkonszolidációban a gazdálkodásuknak köszönhetően, négy éven keresztül a törvényben és kormányrendeletben meghatározott módon, 12,5 milliárd forint fejlesztési támogatásban részesülhetnek 2015-ben. A kirendelt védő vagy a jogi segítő óradíját a törvényjavaslat módosítása 4-ről 5 ezer forintra javasolja emelni.Többletforrásokat biztosít a javaslat a kormányablakok fizikai megvalósítására és a települési ügysegédi rendszer finanszírozására 7,9 milliárd forint nagyságrendben.A német-magyar barátság évéhez kapcsolódó programsorozat lebonyolításához 400 millió forintot határoz meg a javaslat. A kis létszámú hit- és erkölcstancsoportok támogatásához és létrehozásához egy külön előirányzatot épít be a törvényjavaslat, kiegészítő erkölcstan-oktatási támogatás címmel. És a jövő évi sporttámogatások közül a Hungaroring Sport Zrt. 500 millió forintos megemelt összeggel számolhat. A diaszpórában élő magyar közösségek megerősítése céljából 1,5 milliárd forinttal emeli a Kőrösi Csoma-program költségvetését. [[17.40]] Mindezek alapján a 2010-ben megkezdett gazdaságpolitikai céloknak megfelelően a kormány továbbra is elkötelezett a pénzügyi stabilitás megőrzése és a gazdasági növekedés ösztönzése, valamint a foglalkoztatottság növelése mellett. A 2015-ös költségvetés 2,5 százalékos gazdasági növekedéssel és 2,4 százalékos költségvetési hiánnyal számol. Változatlan cél az államadósság további csökkentése, a költségvetés 75,4 százalékos GDP-arányos szinttel számol. A kormány eddigi foglalkoztatást ösztönző intézkedései meghozták a várt eredményt, az Európai Unión belül hazánkban csökkent legnagyobb mértékben a munkanélküliség az elmúlt egy évben, 22 éves csúcson van a foglalkoztatottság, több mint 4 millió ember több hónapja foglalkoztatott Magyarországon. Az elmúlt időszakban 11 százalékról 7,4 százalékra csökkent a munkanélküliség rátája. A 2015. évi költségvetés a bankok elszámoltatásának költségvetése lesz. Életbe lép a fair bankokról szóló törvény, és január közepétől egész év végéig zajlik majd a devizahitelekkel kapcsolatos elszámoltatás. Ezzel tovább csökkennek a családokat érintő terhek. A családi adókedvezmény idén közel 230 milliárd forintnyi jövedelmet hagyott a családoknál, és jövőre is megmaradnak a családi adórendszer által kínált kedvezmények. Így további 240 milliárd forint marad a magyar családoknál. A kis keresetű, többgyermekes családok zsebében maradhat a teljes bruttó fizetés. Ezen kívül 2016-tól kezdve négy év alatt fokozatosan a kétszeresére, a gyermekenkénti 10 ezer forintról 20 ezer forintra emeljük a két gyermeket nevelő szülők kedvezményét. Újdonság, hogy a házasságkötést is adókedvezménnyel ösztönözzük. A házasságkötést követően két éven keresztül havi 5 ezer forint, azaz évi 60 ezer forint adócsökkentést kaphatnak az első házasok. A gyed extrát 2015-ben is folytatjuk, mert bebizonyította, hogy ösztönzi a gyermekvállalást és a kisgyermekes édesanyák foglalkoztatását. 2016-ban új otthonteremtési programok indulnak, ennek törvényi feltételeit már 2015-ben megteremtjük. 2015-ben elindul a fegyveres és rendvédelmi életpályamodell. Az ebben az ágazatban dolgozók illetménye 2015 júliusában 30 százalékkal nő. A jövő évi illetményemelést további bérnövekedéssel követjük. A kormány emellett kidolgozza a rendvédelmi dolgozók új lakástámogatási programját is. 2015-ben is megőrizzük az időskori ellátások összegét, a nyugdíjak az infláció mértékével, vagyis közel 1,8 százalékkal fognak emelkedni. Az idősek terheit mérsékli még a rezsicsökkentés is. Mélyen tisztelt Országgyűlés! Az első, az új házszabálynak megfelelő költségvetési törvényjavaslat vitáján vagyunk túl. Az eddigi szokásoktól eltérően éppen ezért a parlament nem két lépcsőben, először a fő számokról, majd a fő számokon belüli átrendezés lehetőségeiről tárgyalt, hanem egységesen kezelte ezt az egész törvényjavaslatot. Éppen ezért szeretném megköszönni mindenkinek, aki részt vett a törvény előkészítésében, szeretném megköszönni a Ház munkatársainak és a bizottságoknak a nagyon komoly és nagyon megfeszített munkát, és éppen azért, hogy a 2015. év költségvetése biztos alapokon nyugodhasson, kérem a tisztelt képviselőtársaimat, hogy a következő időszakban szavazatukkal segítsék a törvényjavaslatot. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a kisebbségi vélemények ismertetésére kerül sor, összesen 30 perces időkeretben. Elsőként megadom a szót Szakács László képviselő úrnak.
öszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Álláspontunk szerint a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslat nem felel meg a házszabályi rendelkezésekről szóló határozati házszabály 44. § (1) bekezdés d) pontjában rögzített, a jogalkotás szakmai követelményeinek történő megfelelés feltételének, tekintettel arra, hogy a költségvetésben meghatározott egyes előirányzatok nem tekinthetők megalapozott. Az Állami Számvevőszék véleménye szerint is a költségvetésnek az általa nem teljeskörűen ellenőrzött kiadási előirányzatok 6,58 százaléka csak részben megalapozott, és 0,4 százaléka nem megalapozott. Ez az arány az ellenőrzött bevételi előirányzatoknál még rosszabb: 26,9 százalék részben megalapozott, és 1,2 százalék részben nem megalapozott. Az Állami Számvevőszéknek ez a véleménye. Az MSZP véleménye szerint nem tekinthető megfelelően előkészített és a jogalkotás szakmai követelményeivel összhangban álló törvényjavaslatnak egy olyan költségvetés, ahol a Költségvetési Tanács részére megküldött törvénytervezeten az Országgyűlésnek történő benyújtást megelőzően úgy emelik meg 20 milliárd forinttal az általános forgalmi adóból származó bevételeket, hogy ahhoz a kormány semmilyen indoklást nem fűz. Ugyancsak nem tekinthető a jogalkotás szakmai követelményeivel összhangban álló körülménynek, hogy a költségvetés állami vagyonnal kapcsolatos bevételei között szereplő 169 milliárd forint egyéb értékesítési és hasznosítási bevételek előirányzat-tartalmáról és indokairól bármit is lehetne tudni. Ezek a kockázatok ugyanakkor már alkalmasak arra, hogy veszélyeztessék az államháztartási hiánycél, illetve az Alaptörvényből is eredő államadósság-csökkentési céloknak az elérését. Álláspontunk szerint a benyújtott javaslat nem felel meg a házszabály 44. § (1) bekezdés a) pontja szerinti formai követelményeknek sem, hiszen az Alaptörvény kimondja: a központi költségvetésről és annak végrehajtásáról szóló törvényjavaslatoknak azonos szerkezetben, átlátható módon és ésszerű részletezettséggel kell tartalmazniuk az állami kiadásokat és bevételeket. Ezen rendelkezés alapján a költségvetés nem felel meg ezen követelménynek, figyelemmel arra, hogy nem tartalmazza az arra vonatkozó információt, hogy miből lesz 169 milliárd forintos bevétele az államnak, és a költségvetés nem látta megalapozottnak a beruházási alaphoz tartozó ezen bevételeket sem. Itt meg kell említeni, hogy egy interpelláció kapcsán Tállai államtitkár úr elmondta, hogy ingó és ingatlan értékesítésből és frekvenciadíjakból kerül majd ez a bevétel realizálásra. Itt viszont azt kell megemlíteni, hogy a frekvenciadíjak értékesítését egyszer már betervezte ez a kormány az NMHH költségvetésében, 8 milliárd 600 millió forint értékben.Az Alaptörvény 36. cikkében megfogalmazott államadósság-csökkentési szabállyal való összhangban ugyancsak nagy a kockázata az MSZP szerint a jelen beadványnak. A hiány és az államadósság is a határon billeg. Elegendő, ha a gazdasági növekedés vagy a költségvetési hiány a tervezetthez képest kicsit nagyobb mértékben alakul kedvezőtlenebbül. A Költségvetési Tanács is kockázatként jelezte azt a makrogazdasági pályát, amelyen ez a költségvetés mozog, és kétséges, hogy megvalósítható-e a 2,5 százalékos GDP-növekedés. Ehhez külön feltételrendszer kell, melyet a Költségvetési Tanács is leírt. Ilyenek például a külső feltételrendszer, a nemzetközi konjunktúra nem romolhat jelentősen, márpedig ez jelenleg romló tendenciát mutat. A 2007-2013-as uniós költségvetési ciklushoz kapcsolódó EU-s források beáramlása a kormány terveinek megfelelő ütemében kell hogy történjen, márpedig lassuló kifizetési ütemre kell számítani. A fogyasztáshoz kapcsolódó adóbevételek nagy arányú növekedése teljes egészében meg kell hogy valósuljon, márpedig ezeket az adóbevételeket korábban mindig is felültervezték. Az Alaptörvény értelmében minden évben csökkennie kell az államadósságnak. A benyújtott törvényjavaslat szerint az idei év végi 76,3 százalékos GDP-arányos államadósság a jövő év végén 75,4 százalékos lesz. Azonban elég, ha a 2014 első félévi 85,2 százalékos rekord-államadósságot nem tudja az év végére tervezett szintre csökkenteni a kormány, vagy a makrogazdasági pálya, ahogy ezt a Költségvetési Tanács is előrejelezte, kedvezőtlenebbül alakul, mint ahogy a kormány tervezi, és az államadósság máris nem csökkenni fog, hanem növekedni. Fontos megjegyezni, hogy az államadósság csökkenése a magyar adósságszabálynak felel csak meg, és nem felel meg minden kritériumnak a maastrichti kritériumok közül, vagyis a 2014-es és a 2015. év végi GDP-arányos államadósság egyaránt 310,1 forintos euróárfolyamon került figyelembevételre. [[17.50]] Gyengébb forint esetén a tényleges adósságráta valójában emelkedni fog. Az államadósság egyébként érdemben úgy sem került fenntartható pályára, hogy a kormány korábban elvette és elköltötte közel 3 millió ember időskorra félretett, közel 3000 milliárd forintos nyugdíjcélú megtakarítását. Az MSZP véleménye szerint, miközben folyamatosan nő és mélyül a szegénység Magyarországon, a szociális kiadások fokozatos csökkentésével a kormány egyre kevésbé biztosítja az összhangot az Alaptörvény XVII. és XIX. cikkében biztosított alapjogokkal. A szociálpolitika oldaláról a 2015. évi költségvetés további elszegényedést hoz a támogatások további befagyasztásával, csökkentésével, amit a GDP-arányos változások különösen erősen jeleznek a szociális segélyek esetében. Miközben egyre romlanak a szegénységről szóló mutatók, egyre inkább nyílik a jövedelmi olló, aközben a kormány újabb forrásokat von el a legrosszabb helyzetű társadalmi csoportoktól, köztük a rokkantaktól és a szegényebb gyermekes családoktól. Negatív újraelosztás zajlik, vagyis a jóléti juttatások nagy része a felső és a felső középosztály felé áramlik, miközben a szegények egyre kevesebb pénzt és egyre nagyobb ellenőrzést kapnak. E politikának része az autoriter elemeket hordozó politika is, amely egy szűk kisebbség privilégiumait őrzi. Az MSZP ennek megváltoztatása érdekében összesen mintegy 271,8 milliárd forintos átcsoportosítást javasol a T/1794/413. számú módosító javaslatban egyes szociális és közgyógyellátási előirányzatokra anélkül, hogy a költségvetés egyenlegét ezzel befolyásolná. Az átcsoportosítások forrását a kormányzati luxusberuházásokra, a kommunikációra, a protokollkiadásokra, valamint az államosításra és a felesleges tanácsadókra szánt pénzek képezik. Köszönöm tisztelt figyelmüket.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Hegedűs Lorántné képviselő asszonynak. Parancsoljon!
[[Nem működik a mikrofonja.]] Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház!
Képviselő asszony, nem működik rendesen a mikrofon. Legyen kedves és még egyszer próbálja meg.
Most már működik. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az alábbiakban tudom összefoglalni a Jobbik kisebbségi véleményét a költségvetési törvényhez. Az előterjesztő szinte az összes írott és íratlan szokásjogon alapuló költségvetési elvet negligálja, emellett még az Alaptörvényt is megsérti. Az Alaptörvény 36. cikke az ésszerű részletezettség elvén deklarálja azt a követelményt, amelyet sajnos a kormányzat vagy nem ért, vagy esetleg ért, de továbbra sem hajlandó érvényesíteni. Az alábbi példákkal szeretném alátámasztani ezt a meglátásunkat. A XLIII. fejezet 1. címének 3. alcímében egyéb értékesítési és hasznosítási bevételek néven 169 milliárd forint bevétellel számol az előterjesztő. Semmilyen magyarázatot nem fűz hozzá, egyetlen utalást sem tesz arra, hogy milyen pénzügyi tranzakciók állnak e jogcím mögött. Privatizáció? Bérbeadás? Csak találgathatunk. A kormány képtelen elkészíteni még a 2010-ben megígért állami vagyonregisztert, vagy ahogy akkor hívtuk, az országleltárt. Fogalmunk sincs, mennyi és miből áll az állam vagyona, aminek ismeretlen elemeit kívánja most a kormány úgymond hasznosítani. És egyáltalán mi is az, hogy hasznosítás. A törvényjavaslat X. melléklete 186 milliárd forintot szán különféle beruházásokra. Ezek forrása az előterjesztés utolsó és egyetlen sorában az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek egyes értékesítési és hasznosítási bevételei. Úgy tekint a kormány az állami vagyonra, mint valamifajta bőségszarura, kénye-kedve szerint adja és veszi. És vajon milyen vagyontárgyakról lehet szó jövőre? Az általános indoklásban semmiféle magyarázatot nem kapunk például a különféle stadionok építésének vagy rekonstrukciójának szükségességéről és idegenszerűségéről. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet első címével kapcsolatban nem tudjuk meg, hogy milyen ingatlanokat akar eladni a kormány 8,3 milliárd forintért, és miért. A XX. fejezet 8. címe 143 milliárd forintot irányoz elő az egyetemek, főiskolák támogatására, amit 283 milliárd forint saját bevétellel egészít ki. A korábbi évek költségvetései még tartalmazták az egyes egyetemek költségvetését. Ettől most a kormány úgymond megkíméli az Országgyűlést, ami annál is inkább sajnálatos, mert a jövő évi költségvetés egyik kárvallottja majd a felsőoktatás lesz. Az áttekinthetőség, a transzparencia elve azt jelenti, hogy a törvényjavaslatot úgy kell a parlament elé terjeszteni, hogy a számadatok tengerében a képviselők el tudjanak igazodni. Véleményünk szerint ez az elv is súlyosan sérül. Példaként a következőket említeném. A kormány kedvenc egyetemének, a Nemzeti Közszolgálati Egyetemnek a kiadásait és támogatását például a XI. fejezetben, a Miniszterelnökség fejezetben találhatjuk, míg az egyetemek és főiskolák előirányzatait - ahogy az előbb említettem - a XX. fejezetben találhatjuk. Hozzá szeretném még tenni azt is, amit szintén elmondtam a bizottság ülésén. Szó szerinti megfogalmazásban mondtam el a következőket, tisztelt elnök úr, nevezetesen azt, hogy a szociális rendszer átalakításával kapcsolatos bizonytalanságokat nem tudjuk támogatni. Mint tudjuk, a kormányzat a 2014-es évben 93 milliárd plusz 39 milliárd, tehát összesen 132 milliárd forintot adott támogatásként az egyes segélykategóriákhoz, amit az önkormányzatoknak kellett még bizonyos arányban kiegészíteniük. Ez a 2015-ös évben úgy fog kinézni, hogy a járáshoz került segélykifizetési kategóriákban 60 milliárd forintot látunk, mint ahogy láthattuk az előterjesztés módosításában, és további 30 milliárdot kiegészítésként kaphatnak az önkormányzatok, azok az önkormányzatok, amelyeknek 32 ezer forintnál kisebb az adóerő-képessége. Ez a következő év tekintetében összesen mintegy 90 milliárd forint. Ez azt jelenti, hogy 42 milliárd forinttal kevesebb lesz az a támogatás, amit az önkormányzatoknak, illetve a járásoknak szán majd a kormányzat. Úgy gondoljuk, hogy ez a szociális szférában a segélyek tekintetében jelentős feszültségeket fog okozni az önkormányzatoknál. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Tudjuk, hogy ezt az elmaradó támogatást csak adókivetés formájában tudják majd visszapótolni az önkormányzatok, hiszen a törvény azt is kimondja, hogy kizárólag saját bevételből lehet majd ezt a kieső támogatási formát visszapótolni. Úgy gondoljuk, hogy ez semmiképpen nem járható út, és semmiképpen nem igazolható a kormányzat azon szándéka, hogy az önkormányzatoknak úgymond nagyobb mozgásteret kíván biztosítani azzal, hogy települési adó kivetésének a lehetőségét is megadja. A bizottság törvényalkotási bizottsági feladatkörében eljárva összegezte a bizottsági véleményeket, pontosabban a bizottsági összegző véleményekről is döntött. Az ezt az ülésünket megelőző napon éjfélkor került fel egy mintegy 100 milliárdos módosító csomag a kormányzat részéről. Ezt teljes egészében értelmezhetetlennek tartjuk, úgy gondoljuk, ha felelős döntést kívánnak a törvényhozóktól, hogy a kormányzat komolyan veszi a Ház munkáját, akkor ilyen helyzetbe nem hozhatja a Költségvetési bizottságot egy pillanatra sem. Ennek ellenére sajnálatos módon erről a több mint 100 milliárd forintos törvénymódosításról ott helyben a kormánypárti képviselők tudtak dönteni. Mi ezt egy az egyben elutasítottuk, mert úgy gondoljuk, hogy ilyen értelemben felelős döntést nem tudunk hozni, ezt semmiképpen nem tudjuk így támogatni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Most az LMP képviselőcsoportjából Schmuck Erzsébet képviselő asszony, az Országgyűlés jegyzője következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A következőkben az LMP kisebbségi véleményét ismertetem. Az Alaptörvény N) cikke alapján Magyarország a kiegyensúlyozott, átlátható és fenntartható költségvetési gazdálkodás elvét érvényesíti, és ezen elv érvényesítéséért elsődlegesen az Országgyűlés és a kormány felelős. Ez a költségvetési tervezet mindazon túl, hogy ezen elveknek nem felel meg, több okból nem támogatható, sőt elfogadhatatlan. Az egyik, hogy bebetonozza az elmúlt évek megszorításait, az oktatásból több mint 200 milliárd forintot vontak ki az elmúlt években, 2010-hez képest reálértéken 400 milliárd forint hiányzik, de csökkent az egészségügy, a szociális ellátás, a kultúra és a környezetvédelem finanszírozása is. [[18.00]] cikke alapján Magyarország a kiegyensúlyozott, átlátható és fenntartható költségvetési gazdálkodás elvét érvényesíti, és ezen elv érvényesítéséért elsődlegesen az Országgyűlés és a kormány felelős. Ez a költségvetési tervezet mindazon túl, hogy ezen elveknek nem felel meg, több okból nem támogatható, sőt elfogadhatatlan. Az egyik, hogy bebetonozza az elmúlt évek megszorításait, az oktatásból több mint 200 milliárd forintot vontak ki az elmúlt években, 2010-hez képest reálértéken 400 milliárd forint hiányzik, de csökkent az egészségügy, a szociális ellátás, a kultúra és a környezetvédelem finanszírozása is. (18.00) A megszorítások bebetonozása azt jelenti, hogy a hazánk hosszú távú fejlődését garantáló alapok, csúnya szóval a humán tőke, tudásunk és egészségi állapotunk leromlik. Nincs az a gazdaságfejlesztési program, ami sikeres lehet ilyen alapokon. Hazai tőkefelhalmozás nélkül esélytelenek vagyunk, és ennek a tőkefelhalmozásnak elsősorban az emberi és környezeti alapokban kellene megtörténniük. [[A Jobbik-frakció soraiban egymással beszélgető képviselőkhöz:]] Megkérhetem jobbikos képviselőtársaimat? Nagyon zavar, hogy itt beszélnek mellettem. Így kidobott pénzek az európai uniós támogatások ezermilliárdjai is, amelyek ideig-óráig megnövelik a beruházásokat, hizlalhatnak egyes köröket, ám a hatás nem tartós. Már csak azért sem, mert gazdasági szerkezetünk nem javult, a jövedelemkiáramlás pedig nem csökkent. A megszorítások bebetonozása tragikus következményekkel jár az oktatás területén. Nem volt még ország a Földön, amelyik bőséges ásványkincsek híján úgy tudott volna kitörni perifériális helyzetéből, hogy nem fektetett masszívan szinte minden szabad forrást az oktatásba. A jelenlegi kormány épp az ellenkező úton jár: forrásokat von ki az oktatásból. Leszakadásunk így garantált.A megszorítások bebetonozása a társadalom szétszakadását is jelenti. Már 4 millióan élnek a létminimum alatt, és ez a szám nő. Ennek ellenére a kormány folytatja a forráskivonást a valós munkahelyteremtésből és a szociális ellátásból, és fenntartja a szegényektől a gazdagok felé irányuló pénzszivattyút. Megmarad az egykulcsos adó, ami 2010-hez képest évente 444 milliárddal juttat többet a felső ötödnek, és 134 milliárdot vesz ki a kevesebbet keresők zsebéből. A minimálbér környékén keresők terhei lényegében megduplázódtak 2010 óta. Ennek nyilvánvaló hatása a széles rétegek elszegényedése, s nemcsak a munkanélküliek körében, hanem azok körében is, akik dolgoznak, de így is a létminimum alatt élnek. Az ország egyre mélyebbre csúszik a szociális katasztrófa felé. Ez a költségvetés semmit nem tesz, hogy megállítsa ezt a folyamatot. És plusz 39 milliárdot költenek közmunkára. Azon túl, hogy nem igaz, amit hangoztatnak, hogy a szociális ellátások csökkenését ez ellensúlyozza, hiszen azok többel csökkennek, a tömeges közmunka tévút, ezt erőltetik ahelyett, hogy rendes, megélhetést biztosító munkára tennék alkalmassá az embereket. Azt gondoljuk egyébként, hogy vannak olyan közmunkák, amelyek értéket is teremtenek, de a legnagyobb probléma, hogy a közmunka bezár, nyomorban tartja az embereket. A kormánypárt szerint a 22 ezer forint segély helyett sokkal jobb az 50 ezer forint nettó közmunka. 30 ezer forint a különbség, számoljunk utána! [[Dr. Szűcs Lajos: Nem annyi a különbség!]] És napi 8 órát dolgoztatnak érte. Tisztelt Képviselőtársak! Nem lehet megélni havi 50 ezer forintból napi 8 óra, legtöbbször fizikai munka mellett! Aki mégis azt hiszi, hogy igen, próbáljon meg néhány hónapon keresztül havi 50 ezer nettó forintból megélni! 50 ezer forintból télen fűteni egy házat vagy még egy kisebb lakást, gyereket eltartani, főképp, ha valakinek a férje vagy a felesége nem jut be a közmunkaprogramba, nem lehet. Mi áll a másik oldalon? Számunkra elfogadhatatlan és erkölcstelen, hogy miközben csökkentik a szociális juttatásokat, a munka reményét adó képzéseket, az oktatásra, a kultúrára adott forrásokat, folytatódnak a nagyszabású stadionépítések, és folytatódik tízmilliárdok elpazarlása az energetikai, ingatlan- és más szektorban. Különféle stadionokra 20 milliárd, Nemzeti Olimpiai Központra 44 milliárd, Paks II.-re 28 milliárd, ezt természetesen nem lehet elégszer elmondani, az MVM tőkeemelésére 50 milliárd, az Eximbank feltőkésítésére 41 milliárd, az MNV Zrt. ingatlanvásárlásaira 23 milliárd - hogy csak néhány példát mondjak. Felelősebb költségvetést várunk el, olyat, amelyik reagál a társadalmi folyamatokra és problémákra. Olyat, ami nem helyez egyéni passziókat, azok finanszírozását a közérdek elé, amelyik tükrözné, hogy az elmúlt évek hibás gazdaságpolitikai lépéseinek korrekciójára van szükség. Ez a költségvetés nem ilyen, ezért elvetendő. Köszönöm a figyelmet. [[Szórványos taps az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen. A következő kisebbségi képviselő felszólaló Szelényi Zsuzsanna képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen. A független képviselők közül a Szabó Szabolccsal közösen beadott indítványainkkal kapcsolatosan fogom most elmondani a kisebbségben maradt véleményemet. Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő tervezetből, a költségvetésből, amelyről az elmúlt hetekben tárgyaltunk, kiderül, mi fontos Orbán Viktor pártjának, és mi nem. Kiderül, hogy a Fidesz továbbra is hűbérállamot épít Magyarországból, amely polgárok helyett alattvalóknak tekinti az embereket. A változások legnagyobb vesztesei, mint mindig, a fiatalok. Önök a bankok elszámoltatásáról, a családokról, a jólét növekedéséről beszélnek, miközben a 2015-ös költségvetés nem más, mint egy szorongató öv a kormány kezében. 2015 az újabb adóemelések éve lesz, 13 adó emelkedik Magyarországon a jövő évben. Önök bármit is mondanak, a helyzet az, hogy jövőre az emberek egészségére, a családokra, a szociális támogatásokra és a munkanélküli-ellátásokra sokkal kevesebb pénz jut. És valahol az EMMI milliárdjai mögött elbújva ott lapul az oktatás megkurtítása is. A kormány azt tervezi, hogy megvágja a gimnáziumokat, és helyettük szakmunkásokat képez. Az önök kiegészítési, költségvetést megalapozó salátái módosítói nyomán világosan kiderül, hogy ennek a javaslatnak az egyik leglényegesebb eleme a láthatatlanság, az átláthatatlanság. Egyfelől azért, mert kiderül, nincs minden beleírva a javaslatba. Mindenféle toldozásból-foldozásból derül ki a valóság.Másfelől, mert az iskolarendszer átalakítása egy gigantikus kísérletezés, a Fidesz világképének teljes megtestesülése. A Fidesz valódi víziója az országról és a magyar családokról. A gimnáziumi rendszer leépítése több mint bűn. Azok a gyerekek, akik ma az alapkészségeket nem sajátítják el, egész életükben a munkanélküliség rémével néznek majd szembe. Aki Magyarországon érettségizik, egyetemre megy, sokkal jobb eséllyel kap munkát, többet keres, és esélye van a továbblépésre. A Fidesz már 2010 óta üldözi azokat, akik tanulással próbálnak kitörni nehéz élethelyzetükből. Már a tankötelezettség leszállítása, az iskolák központosítása és a masszív tandíjak bevezetése is erről szólt. 2010-ben a GDP 11,6 százalékát költöttük oktatásra, jövőre ez az arány már csak 9,7 százalék lesz.Az a rendszer, amely nem támogatja, hogy minden gyermek minél tovább jusson el az iskolarendszerben, valójában a szegényebb és a vidéki családok jövőjét lehetetleníti el. Az önök rendszerében minden gyerek csak addig juthat, amíg a családja pénztárcája engedi. Kitörésre, tudás megszerzése híján, nincs semmi esély. Ez itt az önök valódi családmodellje: lebutított iskolarendszer, a kitörési lehetőségek akadályozása, csökkenő családi pótlék és gyerekek utáni juttatások, romló egészségügy és közmunkára kényszerített szülők. Miközben Magyarországon 4 millió ember él a szegénységi küszöb alatt, és a középosztály tartós lecsúszásban van, önök a luxushobbijaikra herdálják el az emberek pénzét.A szorongató 2015-ös büdzsé átláthatatlan és hiteltelen. Átláthatatlan, mert sok milliárd forintról ki sem derül, hogy honnan akarja beszedni a kormány, vagy pontosan mire költi. Még a kormányellenességgel nem vádolható ÁSZ is talált 200 milliárd forintnyi megalapozatlan intézkedést a költségvetésben. És van itt 19 milliárdnyi áfabevétel, ami az egyik napról a másikra keletkezett. Az önök költségvetési terve hiteltelen is. Amíg a kormány nem tisztázza magát az elmúlt hetek korrupciós ügyei alól, addig ennek a kormánynak minden adó- és költségvetési ügyben hozott döntése illegitim.Szabó Szabolcs képviselőtársam kisebbségi véleményében összefoglalta azokat a módosítási javaslatokat, amelyeket ketten nyújtottunk be a költségvetés törvényjavaslatához. [[18.10]] Javasoltuk, hogy a szakmailag megalapozatlan, hazánkat évtizedes orosz adósrabszolgaságba taszító paksi beruházás majd’ 30 milliárdját és a silány pártpropagandát végző, úgynevezett közszolgálati médiaszolgáltatásokra szánt 70 milliárdot költsük a felsőoktatásra. A fideszes többség által leszavazott javaslattal elérhetővé vált volna, hogy a súlyosan forráshiányos egyetemeken oktatók munkájukhoz méltó javadalmazásban részesüljenek, és a magyar felsőoktatás ismét az európai élvonalba kerüljön. Javasoltuk azt is, hogy újabb gigantikus stadionprogram helyett jusson 40 milliárddal több a Klebelsberg Intézményfenntartó Központnak annak érdekében, hogy legyen pénz valóban a pedagógusok béremelésére.Javasoltuk, hogy a kormány által bőségesen kistafírozott álcivileknek a Nemzeti Együttműködési Alap 2 milliárdja helyett jusson forrás a pedagógiai szakszolgálatoknak. A kormány az elmúlt években látványosan verte szét a magyar közoktatást; a rendszerben részt vevők minden tiltakozása ellenére gyökeresen átalakította és múlt századi körülmények közé taszította. A rombolás egyik kevésbé látványos eleme volt a pedagógiai szakszolgálatok tönkretétele, a különleges bánásmódot igénylő gyerekek, támogatásra szolgáló intézmények forrásainak lecsökkentése. A javaslatunk célja ennek a korrigálása volt. Mint cseppben a tenger, a leszavazott módosító indítványainkban látszik a hihetetlen különbség az Együtt és a Fidesz Magyarországról alkotott víziói között. A Fidesz egy elmaradott, Oroszországhoz és a Kelethez dörgölődő hűbérállamot épít, 4 millió szegény és pár száz közpénzből meggazdagodott fideszes országát. Nemhogy nem segíti és nem támogatja az egyéni erőfeszítéseket, de tolvajként vágja zsebre az emberek kemény munkával megkeresett adóforintjait. A mi fejünkben ezzel szemben egy modern európai tudásgazdaság képe él, amit jól képzett, tudatos és aktív polgárok munkája és erőfeszítése emel fel újra Európa élvonalába, ahol a gyerekek sorsa nem azon múlik, hogy mennyi pénze van a családjuknak, ahol nem a politikai kapcsolatok, hanem a tudás és a szorgalom dönti el, hogy ki hogyan boldogul. A 2015-ös költségvetés valóban a kormány politikájának méltó tükre. Ebben a javaslatban sem a számok, sem a szándékok nem stimmelnek. Ez a költségvetés nem az, aminek önök mondják. Ez egy súlyosan lecsúszó és szétszakított ország költségvetése, egy korrupt kormány zavaros terve a jövő pénzügyeiről. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel a kisebbségi vélemények végére értünk. Most, mielőtt megadnám a szót Tállai államtitkár úrnak, felhívom szíves figyelmét, hogy a vitában történő felszólalásra és a zárszóra együttesen 10 perc lehetősége van államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Mindenekelőtt köszönöm a képviselőtársaknak és az Országgyűlés bizottságainak is azt a lelkiismeretes, alapos, felelősségteljes munkát, amelyet a 2015. évi központi költségvetésről szóló törvényjavaslat elfogadása érdekében végeztek. Ez igaz a kormánypártiakra és az ellenzéki képviselőkre is.Amint azt a törvényjavaslat expozéjában Varga Mihály miniszter úr is elmondta, Magyarország jövő évi költségvetésének összeállításakor a munkahelyteremtés, a családok támogatása és a gazdaságélénkítés céljai álltak a középpontban, ezért a költségvetési törvényjavaslatban az szerepel, hogy jövőre többet fordítunk a családok és a gyermekvállalás támogatására, a munkahelyteremtésre és az oktatásra, a közbiztonságra, a gazdák támogatására, a nyugdíjak értékének megőrzésére és nem utolsósorban gazdaságfejlesztésre. Ennek megfelelően a családi adórendszernek köszönhetően 240 milliárd forint marad a családoknál, a kis keresetű, többgyermekes családok pedig a teljes bruttó fizetésükből gazdálkodhatnak. Négy év alatt fokozatosan a kétszeresére emelkedik a két gyereket nevelő szülők kedvezménye. Új otthonteremtési támogatást vezetünk be, amelyet már használt lakások megvásárlásához is igénybe lehet venni. A bankok elszámoltatásának köszönhetően mintegy 1100 milliárd forint járhat vissza a magyar családoknak, a törlesztőrészletek pedig akár 25-30 százalékkal is csökkenhetnek. A pedagógus-életpályamodell folytatása mellett megkezdődik a rendvédelmi dolgozók béremelése is. Emellett több forrás jut az egészségügy támogatására, az ágazat fejlesztésére és az egészségmegőrzésre. Emelkedik a civil szféra támogatása is az eddigi 3-ról 5 milliárd forintra. A gazdaságfejlesztés terén kiemelkedően magas támogatással számolhatunk, mivel a következő hét évben 12 000 milliárd forintos uniós forrás érkezik Magyarországra. Tisztelt Ház! A törvényjavaslathoz benyújtott módosító indítványok közül a kormány azokat támogatta, amelyek összhangban vannak törekvéseinkkel, és nem veszélyeztetik a hiánycélt. Ennek megfelelően az Országgyűlés Költségvetési bizottsága mint törvényalkotási bizottság által benyújtott összegző módosító javaslatot a kormány támogatja. Tisztelt Országgyűlés! A Költségvetési bizottság módosító javaslatában szerepel többek között a pénzügyi tranzakciós illeték, a távközlési adó, a reklámadó, valamint a megtett úttal arányos útdíj bevételi előirányzatának módosítása. Ezek az indítványok megfelelnek azoknak a változásoknak, amelyeket a költségvetést érintő törvények, így például az adótörvények tárgyalása során az Országgyűlés elfogadott. A bizottság indítványa ennek megfelelően figyelembe veszi, hogy mivel végre lehetővé vált a devizahitelek forintra váltása a kivezethető árfolyamgát rendszerével, emellett a kedvező foglalkoztatási, bérügyi adatok alapján növekvő személyi jövedelemadó-bevétellel és csökkenő bérkompenzációval kell számolnunk. A bizottsági javaslat több olyan ágazat, terület és program többlettámogatására tesz javaslatot, amelyek jól illeszkednek a kormány gazdaságpolitikájához, ezért ezeket természetesen támogatjuk. Ezek közül kiemelem, hogy jövőre a tervezettnél magasabb összeget fordítunk az országos mezőgazdasági és élelmiszer-ipari kiállítás megrendezésére, a fogyatékkal élők sportjának támogatására, illetve az iskola- és tornaterem-építésekkel kapcsolatos kiadásokra. A kormány támogatja azt az indítványt is, hogy biztosítsunk további forrásokat az egyházak hitéleti tevékenységének támogatására és a mezőgazdasági középfokú szakoktatás intézményeinek kiadására.Végezetül a módosító javaslat fejezetek közötti, illetve fejezeten belüli nullszaldós átcsoportosításokat, valamint technikai átvezetéseket is tartalmaz. Ezek közül meg kell említenem, hogy az adó- és járulékbevételek idei kedvezőbb alakulására tekintettel módosul a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai esetében a szociális hozzájárulási adó bevételeinek alapok közötti megosztási aránya.Tisztelt Országgyűlés! A bizottsági javaslatban szereplő módosítások nem veszélyeztetik a kitűzött 2,4 százalékos GDP-arányos hiánycélok teljesíthetőségét. Az egyes államháztartási egyenleget befolyásoló tételek lényegében kiegyenlítik egymást, ugyanakkor az egyes többletkiadásokat finanszírozza az Országvédelmi Alap előirányzata. Magyarország gazdaságának dinamikus, jelenleg 3,2 százalékra prognosztizált, illetve a 2015. évre óvatos becsléssel tervezett 2,5 százalékos növekedése biztosítékot jelent arra, hogy a módosító javaslat alapján a csökkentett Országvédelmi Alap előirányzata elegendő fedezetet biztosít az esetlegesen felmerülő kockázatok kivédéséhez. Meggyőződésem, hogy a 2015. évi költségvetés elfogadásával folytatódhat az a gazdaságpolitika, amely a növekedési, foglalkoztatási és államháztartási adatok alapján Európa jobban teljesítő országai közé emelte Magyarországot. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Mindezekre tekintettel kérem, hogy a bizottság által beadott összegező módosító javaslatot támogatni és ennek alapján a 2015. évi költségvetési törvényjavaslatot elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom, hogy a zárszóra 3 perc 40 másodperc időkeret áll majd rendelkezésére. Most a képviselői felszólalások következnek, azok közül is először az írásban jelentkezettek. Tájékoztatom tisztelt képviselőtársaimat, hogy kettőperces felszólalásokra nincs lehetőség. Elsőnek a Fidesz képviselőcsoportjából Szűcs Lajos képviselő úrnak… [[Dr. Szűcs Lajos nemet int.]] Értem, akkor máskor tessék odafigyelni, hogy a neve lekerüljön a listáról. [[18.20]] Akkor Burány Sándor képviselő úr következik, az MSZP képviselőcsoportjából. Az időkeretek valamennyiük számára láthatóak, és kérem Burány képviselő úr idejét visszaállítani. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Kedves Képviselőtársaim! A költségvetési törvényjavaslat második olvasatban történő vitájának a során le kell szögezni, hogy a kormány által benyújtott módosító indítvány, illetve javasolt módosító indítvány, amelyet a Költségvetési bizottság nyújtott be végül, tovább növeli Magyarország költségvetésének kockázatát, elsősorban azzal, hogy különböző kormányzati kiadások fedezetéül az Országvédelmi Alap rendelkezésére álló összeget mintegy felére csökkentette. Ez egy 30 milliárd forintos elvonás. Ezzel azt a keretet, amellyel korrigálni lehetne, módosítani lehetne az esetleg elszámolt makropályát, felére csökkentve növelte a költségvetés a jövő évi gazdaságpolitika kockázatát. Ugyancsak a kockázatot növelte az az intézkedés is, az az indítványrész is, amelynek során a személyi jövedelemadó-bevételeket minden különösebb hatástanulmány nélkül, egyszerűen azért, mert a kormány optimizmusa erősebbé vált, mint a költségvetés benyújtása idején volt, megemelte mintegy 5 százalékponttal. Ugyanakkor a kormány nem volt rest további átcsoportosításokat javasolni különböző presztízsberuházások érdekében. Ennek keretében Orbán Viktor Várba költözése további több mint 2 milliárd forinttal drágul, hiszen a benyújtott módosító indítvány, a kormány által előkészített és benyújtott módosító indítvány a Miniszterelnökség Várba költözésére további összeget irányzott elő. Ismeretes, hogy jelenleg abban az épületben, amelyet Orbán Viktor kiszemelt, egy táncszínház működik. Ennek a táncszínháznak az elhelyezésére tartalmaz az összegző módosító javaslat mintegy 2,5 milliárd forintot. Ennyivel drágul tehát Orbán Viktor Várba költözése. A módosító indítványok mellett a legfontosabb, amit el kell mondanunk és le kell szögeznünk, az az, hogy ugyanakkor legnagyobb bánatunkra és sajnálatunkra a költségvetés alapjellege nem változott meg. Az alapjelleg változatlan, ez a költségvetés adóemelésekre épül, különböző adónemek kiterjesztésével és új adónemek bevezetésével a bevételi oldalon, és ugyanakkor a kiadási, az elosztási oldalon pedig tovább folytatja azt a tragikus társadalompolitikai folyamatot, amely az ország kettészakadásához és részbeni elszegényedéséhez vezet.Tisztelt Ház! Hölgyeim és Uraim! Néhány nappal ezelőtt a Magyar Tudományos Akadémia Szociológiai Intézetében bemutatták a magyar szegénység alakulásának legfrissebb számait. Ez az előadás-sorozat és tanulmánysorozat nyilvános volt, eredetileg nem így tervezték a kutatók, ugyanakkor tekintettel arra, hogy a Központi Statisztikai Hivatal forráshiányra hivatkozva beszüntette a magyarországi szegénységre vonatkozó adatok publikálását, a szociológusok úgy döntöttek, hogy nyilvános előadás keretében ismertetik az ezekre az adatokra és az Eurostat adataira épülő tendenciákat és ezeket a számokat. Nos, szemben a kormány állításával, amely arról szólt, hogy a szegénység terjedését sikerült megállítani, kiderült, hogy a valós folyamatok pont az ellenkezőjét mutatják. A szegénység terjedését nemhogy sikerült volna megállítani, hanem pont ellenkezőleg, gyorsuló ütemben egyre nagyobb tömegek kerülnek a szegények közé. Mindenféle mutatóban és összehasonlításban Európa sereghajtói közé tartozunk, és a legtragikusabb ezekben a folyamatokban az, hogy a szegénység legnagyobb kárvallottjai a gyermekek. Legnagyobb ütemben ugyanis Magyarországon a gyermekszegénység nő. Ebben nemcsak az európai uniós átlaghoz képest vagyunk súlyos lemaradásban, azt kell mondanom, hogy a visegrádi országokhoz képest is rosszul állunk. Gyermekszegénység tekintetében sereghajtóként például Bulgáriával és Romániával vagyunk egy csoportban. Sőt, amíg a legtöbb országban, még Romániában is, tisztelt hölgyeim és uraim, a kedvezőtlen tendenciák egy részét sikerült megállítani vagy visszafordítani, addig Magyarország ebben a tekintetben is rosszul teljesített. Nálunk ezek a mutatók nemhogy megálltak süllyedésben vagy romlásban, vagy visszafordult volna ez a tendencia, ezek a számok, amelyek a KSH és az Eurostat számaira épülnek, világosan jelzik, hogy Magyarországon a szegénység egyre nő. Hölgyeim és Uraim! Ennek megállítására a Magyar Szocialista Párt egy átfogó módosító csomagot nyújtott be, ugyanakkor a bizottsági üléseken a kormánypártok képviselői ezt nem támogatták. Ebben a formában tehát ez a költségvetés az adóemelés és az elszegényedés költségvetése, ezért mi ezt nem tudjuk támogatni. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjából Z. Kárpát Dániel képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! El kell hogy mondjuk, nem változott a lényegi alapállásunk, miszerint a korábbi megszorítások és az új típusú adófajták költségvetése fekszik előttünk. Hiszen az első sajtóhírek megjelenése óta, amelyek ezen költségvetési tervezetről szóltak, a módosítások végéig és a mostani, gyakorlatilag részletes vita egyik szakaszáig öt adótípusról derült ki, hogy emelkednek, emellett pedig ötféle hasonló átterhelésre került sor, ami a módosítások kapcsán is kiderül, és bevezetésre került a rendszerbe. Továbbra is a 2 százalék fölötti gazdasági növekedéssel számol a kormányzat, ami nemcsak hogy erősen eltúlzott, de nagyon sok kipörgő és átmeneti hatást is tartalmaz. Mi, jobbikosok pedig annak annyira azért nem tudunk örülni, hogy a magyar gazdaság motorja különböző külföldi gyárak itteni teljesítményéből ered, hiszen ezek jobbára kivonják a közteherviselésbe bevonandó tőkét az országból. A közteherviselésben azért sem vesznek részt kellő mértékben, mert a kormányzat stratégiai partnerként még mindig indokolatlanul nagy, hatalmas kedvezményeket biztosít számukra, sok esetben munkahelyteremtés címszó alatt, akkorákat, amelyekből ki lehet fizetni az illető multicégnek a következő két évre vonatkozó munkaterhét az érintett dolgozókat illetően. Látható, hogy miközben önök a bankok elszámoltatásának költségvetéséről beszélnek, és mi jobbító javaslataink során ezerszer felhoztuk azt, hogy igenis fogyasztóvédelmi mechanizmusokkal és más eszközökkel is meg kell akadályozni a különböző szektorális különadók, tranzakciós illeték, egyebek áthárítását, továbbra is 400 milliárdos terhet jelent a magyar polgárok, lakosok számára az, hogy ezen szektorális adófajták áthárítását semmilyen eszközzel nem akadályozza meg a kormányzat, kommunikációs kísérletet sem tesz rá. Egész egyszerűen beletörődik abba, hogy az érintett bankok, pénzintézetek maguk a közleményeikben bevallják, hogy igenis áthárítják ezeket a terheket. És mit tesz erre a Fidesz-KDNP? Néha egy-egy államtitkára elmondja, hogy ez nem igaz. Ehhez képest a statisztikákból csúnya módon kiderül, hogy igaz. Elhangzott már, hogy a 2015-ös évben akár 13 féle adó is emelkedhet, de az adórendszer tekintetében nagyon fontos kiemelnünk azt, hogy az áfabevételek sorában 100 milliárdos nagyságrendű várakozásnövekménnyel rendelkezik a kormányzat. Tehát ennyivel többet kíván kifacsarni áfa formájában az érintettekből. Ugyanakkor az emögötti háttérszámítások, ennek a ritmikája, logikája nem ismeretes, pedig a számokból ez derül ki. Érdemes lenne tehát tudni, hogy mégis milyen várakozások állnak emögött. Mégis kik lesznek azok, akiket a szegények adója, mert így hívják az áfát, 27 százalékos európai rekorder mértékben még inkább fog terhelni, mint az eddigiekben? És hát el kell hogy mondjuk, hogy amire módosító indítványaink jó nagy többsége irányult - alapvetően szociális, az egyszerű emberek életét jobbító kérdéseket felölelő témakörökről beszélünk -, jelesül az otthonteremtéssel kapcsolatos problémák, a kormányzat lényegében semmi jóval nem kecsegtet. Eddig amit otthonteremtés címszó alatt műveltek, azon lényegében az árfolyamgát 2.0-ások állami lábának a kipótlásáról lehetett beszélni, de arról nem, hogy állami bérlakás-építési rendszer vagy otthonteremtési hálózat szisztéma jöjjön létre, akár az osztrák modell alapján, akár már bizonyított szisztémák mentén. Látható, hogy a szocpol és félszocpol típusú kedvezményekkel önök azt mondják a magyar fiatalnak, akinek nincs 16 millió forintja egy nagyvárosi vagy egyszerű városi lakásra, hogy kapsz szocpolt, félszocpolt, mondjuk, másfél millió kedvezményt, de lehet, hogy neki 13 vagy 16 milliója sem lesz rá. Egész egyszerűen olyan programot kéne letenni a magyar fiatalok, a kivándorlás által leginkább sújtott magyar rétegek elé, hogy itthon tudjanak maradni, hogy pár éves távlatban láthassák, hogy önálló otthonhoz képesek jutni, és egy bérleti jogviszony, a mostani piaci bérleti díjak fele-harmadából maximalizálva ezt az egészet, egy olyan helyzetet idézhetne elő, hogy pár évvel később a tulajdonukba kerülhetnének át az érintett ingatlanok. [[18.30]] Egy ilyen program - az érintett költségvetési terhek figyelembevételével is - négy-öt magyar gazdasági ágazatnak adna hatalmas tőkeinjekciót, fiatalokat tartana itthon, Magyarországon, és ami talán a legfontosabb, a gyermekvállalási hajlandóságot is képes lenne érdemben növelni. De egy ilyen költségvetés mentén, amely nem vezet ki szinte egyet sem a Gyurcsány-, Bajnai-korszakok megszorító csomagjainak intézkedései közül, hanem új típusú adófajtákat vezet be… - ne felejtsük el, hogy 2010-ben 34 adóféléről tudtunk, aztán ez fölment 2014-re 41-re, és most már 45-felé tart a kormányzat adópalettája! Nem tudjuk, hogy meddig lehet ezt még szélesíteni, de mindez, mindennek a lenyomata itt látható ezen költségvetési tervezeten. Ezen sem az általános, sem a részletes vita nem tudott változtatni, éppen ezért a Jobbik fenntartja magának a jogot, hogy minden tisztességes eszközzel harcoljon az ellen, amit ide elénk letettek, hiszen ez Magyarországra a sorvadást hozza és a megszorítások bebetonozását. Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló az LMP képviselőcsoportjából Schmuck Erzsébet képviselő asszony, az Országgyűlés jegyzője. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon sok minden elhangzott már a költségvetés vitájában. A magam részéről a kormánytöbbség által megszavazott, a Költségvetési bizottság által benyújtott módosítókról ejtenék néhány szót. Az az eljárás, amit már ellenzéki képviselőtársam is szóvá tett, ahogy egy körülbelül kétszáz tételből álló módosítót, amit másnap délben tárgyal a bizottság, éjfélkor - ismétlem, éjfélkor - küldenek el, teljességgel elfogadhatatlan. Magára bármit adó képviselő erre csak elutasítással reagálhat. Persze, ez a kormánytöbbséget nem zavarta, szerintem ők már akkor tudták, hogy hogyan fognak szavazni, még mielőtt megkapták a javaslatot, hogy egy kicsit cinikus legyek. Tartalmilag is kifogásolhatók ezek a módosítók. Egy nagyon rossz folyamatot jeleznek, azt, hogy a Fidesz elszakadt a valóságtól, elszakadt az országtól, és olyan hivalkodó kiadásokba veri magát, amelyek érthetetlenek. Különösen az, hogy amikor ezt a szemükre vetjük, pökhendi módon demagógiát emlegetnek, pedig nagyon egyszerűen csak arról van szó, hogy az adófizetők pénzét, mindannyiunk kiizzadt adóját mire költjük: luxusberuházásokra, a jómódúak adókedvezményére vagy esetleg szociális ellátásra, oktatásra, a rosszul keresők béremelésére. Egyszerű értékválasztás, mi a fontosabb: hogy segítsünk azokon, akik lefelé csúsznak, vagy segítsünk azoknak, akiket már most is felvet a pénz, hogy arany Rolexet és úszómedencés villákat vásárolnak, és Új-Zélandra szaladgálnak koncertre. A bizottsági módosítókban az egyik feltűnő pont, hogy a Nemzeti Táncszínház kap 2,7 milliárd forintot egy új épületre. Az államtitkár szerint, aki beszélt az érintettekkel, állítása szerint a táncosok nagyon örülnek az új épületnek és a lehetőségnek. A táncosok örömének mi is örülünk; annak kevésbé, hogy erre azért kerül sor, mert miniszterelnök úr fel akar költözni a Várba, azt gondolja, csak az a neki méltó hely. Ez az urizálás 6,2 milliárd forintba kerül, plusz ez a 2,7 milliárd, összesen már 9 milliárdnál járunk, és vajon mi lesz a vége? Még akkor is jobban járnánk, ha csak egy új táncszínház épülne, és a Miniszterelnökség maradna a helyén. A másik fura tétel a Hungaroring Zrt. támogatásának megemelése 500 millió forinttal, így a szervezet támogatása 2015-ben már meghaladja a 10 milliárd forintot. Vajon tényleg nincs más helye 1,8 milliárd forintnak, mint egy Red Bull Air Race-nek nevezett show-műsor támogatása? Jogdíjak fizetése egy multinak, akinek a termékeit egyébként egészségtelennek minősíti a kormány, hiszen különadóval terheli. És ugyanígy a Forma-1 támogatása lehet, hogy hoz egy hétvégére valamennyi pluszt a vendéglátásban, szálláshely-szolgáltatásban, de megéri vajon ezért milliárdokat fizetni egy multi-dollármilliárdos jogtulajdonosnak? Annak az Ecclestone-nak, akit egy német bíróság majdnem tízéves börtönbüntetésre ítélt, és csak 23 milliárd forintnyi bánatpénz megfizetésével menekült meg, s mi neki fizetünk milliárdos jogdíjakat? Kedves Kormánypárti Képviselők! Biztosak benne, hogy jó helyre megy a magyar adófizetők pénze? Köszönöm a figyelmet. [[Taps az LMP soraiban. Köz­beszólás az MSZP soraiból: Úgy van!]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Mivel lement egy kör, a felszólalók elmondták az eddigiekben minden frakcióból a véleményüket, most van lehetőség arra, hogy Ritter Imre német nemzetiségi szószóló képviselő úrnak adjak lehetőséget a felszólalásra, 5 perces időkeretben. Parancsoljon!
Sehr geehrter Herr Vorsitzender, sehr geehrtes Parlament! Das Haushaltsgesetz 2015 kann einen positiven Durchbruch im Leben der 13 in Ungarn lebenden Nationalitäten und in der Beziehung der Nationalitäten und der ungarischen Politik bedeuten. Tisztelt Elnök Úr, Tisztelt Ház! A 2015. évi központi költségvetési törvény pozitív áttörést jelenthet a Magyarországon élő 13 nemzetiség életében, a nemzetiségek és a magyar politika kapcsolatában. Jómagam és szószólótársaim a korábbi hozzászólásainkban már részletesen feltártuk, hogy milyen méltatlan és kiszolgáltatott helyzetben vannak a Magyarországon élő nemzetiségek. Elmondtuk, hogy a települési, területi és az országos nemzetiségi önkormányzatok, a nemzetiségi civil szervezetek már 8-10-12 éve nem kaptak egyetlen forint támogatásemelést sem, annak ellenére, hogy ezek a területek már az indulásnál is mélyen alulfinanszírozottak voltak. Ezért - élve a szószólói mandátum nyújtotta új lehetőségeinkkel - már a nyáron felmértük és összeállítottuk a magyarországi nemzetiségek 2015. évi központi költségvetéssel kapcsolatos igényeit. Javaslatainkat már jóval a 2015. évi költségvetés benyújtása előtt megküldtük valamennyi frakciónak, szaktárcának. Két hónapon át tartó folyamatos munkával, több lépcsőben történt egyeztetéssel, kompromisszumkész nyitottsággal eljutottunk egy olyan 2 milliárd forintos módosító csomaghoz, amelyet a szaktárcák szakmailag megalapozottnak ítéltek, amelynek támogatására minden parlamenti frakció, a független képviselők és a kormányzat részéről is ígéretet kaptunk. Ez egyértelmű áttörést, érdemi, pozitív elmozdulást jelenthet a magyarországi nemzetiségek és a magyar politika kapcsolatában a következők miatt. 1. Az előző parlament 25 év után biztosította a magyarországi nemzetiségek részvételét a parlament munkájában, ennek köszönhetően van lehetőségünk véleményünket kifejteni.2. A 2013. évben a nemzetiségi intézmények nemzetiségi önkormányzati fenntartásba vétele törvényi lehetőségeinek kibővítésével és az átvett nemzetiségi köznevelési intézmények működési támogatásának érdemi emelésével, normatívvá tételével jelentős előrelépés történt a kulturális autonómia bővítése irányában. 3. A 2015. évi központi költségvetési törvényjavaslathoz a magyarországi nemzetiségek által benyújtott egyeztetett módosító javaslat parlament által történő elfogadása végre érdemi és átfogó javulást eredményezhet a magyarországi nemzetiségek életében. 4. Végül az új magyar parlament ezen döntése egyúttal súlyt adhat és hitelessé teheti a nemzetiségi szószólók intézményét. Ez azt jelenti, hogy a magyar politika valóban komolyan gondolja a magyarországi nemzetiségek parlamenti jelenlétét, szerepét, végre ténylegesen egyenrangú partnernek tekint bennünket. A 2013. évi központi költségvetési törvényről készített beszámolóval, zárszámadással kapcsolatos néhány héttel ezelőtti hozzászólásomat azzal kezdtem, hogy nekünk, a magyarországi nemzetiségeknek a 2013. évi és az azt megelőző évek központi költségvetéseihez, azok előkészítéséhez és elfogadásához sajnos semmi közünk nem volt. Ezzel szemben a 2015. évi központi költségvetésről szóló törvénytervezetre vonatkozó módosító javaslatunkat önállóan állítottuk össze, egyeztettük végig, az annak végösszegére vonatkozó politikai döntésnél a véleményünket érdemben figyelembe vették, sőt a végösszeg ismeretében, azon belül az egyes nemzetiségi területek prioritásait, a részösszegek nagyságát és belső arányait mi magunk, a Magyarországon élő nemzetiségek dönthettük el. [[18.40]] Először fordul elő az elmúlt 25 év során, hogy a magyar parlament elé úgy kerül majd döntésre a központi költségvetési törvényjavaslat és módosításai, hogy annak a Magyarországon élő nemzetiségeket meghatározóan érintő részeiről nem nélkülünk és a fejünk felett döntöttek, hanem abban a Magyarországon élő nemzetiségek véleményét érdemben meghallgatták és figyelembe vették. Ez méltán és túlzás nélkül nevezhető történelmi változásnak. Ennek alapján mi, a Magyarországon élő nemzetiségek is végre őszintén, jó szívvel, hitelesen képviselhetjük Magyarországot anyaországainkban és egész Európában, amit kiemelt feladatunknak tekintünk. Danke für Ihre Aufmerksamkeit. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk az írásban előre bejelentkezett képviselői felszólalásokat. Elsőnek az MSZP képviselőcsoportjából Gőgös Zoltán képviselő úrnak adok szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Egy tavaszi és őszi fideszes választási ígéret teljesítéséhez szükséges módosító javaslatot nyújtottunk be Mesterházy Attilával a vörösiszap-károsultak javára. Ez arról szólna, hogy a nyertes bírósági perek kapcsán álljon helyt az állam. Nagyon remélem, hogy ezt a fideszes ígéretet a fideszes képviselők megszavazzák. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen. Sorban írásban már csak MSZP-frakcióból bejelentkezett képviselők vannak. A következő felszólaló Harangozó Gábor István képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. A november 17-én Brüsszelbe megküldött közlekedési operatív program nem tartalmazza az ígéretek ellenére a 67-es gyorsforgalmi utat, ezért benyújtottam egy költségvetési módosító indítványt, hogy legyen ennek fedezete. Ezúton szeretném felszólítani Somogy megye volt közgyűlési elnökét és útügyi biztosát, hogy kérjék ki ezt a módosítót és szavazzák meg, illetve segítsenek lobbizni annak érdekében, hogy visszakerüljön a brüsszeli programba. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen. Következik Gúr Nándor képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. A szegénységellenes adórendszer, az ehhez illeszkedő költségvetés mindaz, ami előttünk áll, brutális megszorításokkal 2015-öt érintően. Miskolcot és Borsod-Abaúj-Zemplén megye sok települését érintő módosítóinkat azért adtuk be, hogy azon embereknek nyújtsunk segítő kezet ezek elfogadtatásával, akik egyébként is nehéz sorban élik az életüket. Ehhez kérem a támogatást. Köszönöm.
Köszönöm szépen. A következő felszólaló Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. A kétgyermekesek adókedvezményét a mai nap is többször hallottuk már, a 2015-ös költségvetésben ez a tétel nem szerepel, 350 ezer családot csapnak be nap mint nap. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Korózs Lajos képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr!
5 milliárd forintot vonnak el a megváltozott munkaképességűek foglalkoztatásából. Szégyelljék magukat!
A következő felszólaló Hiszékeny Dezső képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője.
Államtitkár úr, önök 5 milliárd forinttal kevesebbet költenének a magyar társadalom legelesettebb, legvédtelenebb és legkiszolgáltatottabb rétegére, a megváltozott munkaképességűekre, a fogyatékkal élőkre és a kerekesszékesekre. Benyújtottunk egy módosító javaslatot, amely ezt a hibát kijavítaná. Kérem, hogy támogassák.
Köszönöm szépen. Demeter Márta képviselő asszony következik. Parancsoljon, képviselő asszony!
Módosító javaslatunk a GDP 1 százalékára emelte volna a honvédség költségvetését, ami érdemben javította volna az alapfeladatok ellátását. Ezt a fideszesek leszavazták, tehát ennyit ér maguknak a miniszterelnök vilniusi szava. Ismét felhívom a figyelmet, a honvédség hazánk biztonságát kell érdemben biztosítsa, soha nem lehet a miniszterelnök nem létező tekintélyének látszatát fenntartani próbáló propagandaeszköz. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Heringes Anita képviselő asszony következik. Parancsoljon!
Önök nem támogatták, hogy Bács-Kiskun és Tolna megyében több pénzt kívántunk adni szakképzéshez. Ez elengedhetetlen lenne, ha önök komolyan gondolnák a paksi kapacitásfenntartást, és nemcsak üzletnek tekintenék, hanem szakmai kérdésnek. A benyújtott új Seszták-törvényben sem látunk garantált 40 százalékos magyar vállalkozói kört. Önöknek nem fontos a képzés, nem fontos a szakmaiság, nem fontos Paks. Csak üzletet látnak benne és pénzt. Köszönöm.
Köszönöm szépen. A következő felszólaló Teleki László képviselő úr. Parancsoljon!
Azt gondolom, hogy a 2015-ös költségvetés a szociális katasztrófát idézheti elő, amennyiben nem változtatnak rajta, és nem vonják vissza. De ugyanígy igaz az oktatási katasztrófa, amely, azt gondolom, hogy jellemzi már a kormány intézkedéseit az oktatásban, a szociális szférába nem tesz bele annyit, amennyit kellene. Ha az egészségügyről is lehetne két mondatot mondanom, akkor azt kell mondanom, hogy a műtétekre és a szűrésekre sokkal több pénzt kell áldozni, mert ha ennyit áldoznak, akkor sokkal több beteg lesz. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel az írásban előre bejelentkezett képviselői felszólalások végére értünk. Innen áttérünk a nyomógombbal szót kérők felszólalására. Elsőnek az MSZP képviselőcsoportjából Varga László képviselő úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Miskolc országgyűlési képviselőjeként számos módosító indítványt nyújtottam be a költségvetéshez, alapvetően fejlesztési és társadalompolitikai célok kapcsán, mintegy 5 milliárd forint értékben. A bizottságokban sajnos elvéreztek ezek a módosító indítványok. Annak fényében, hogy a mai interpellációm során is a konstruktivitást várta tőlünk államtitkár úr, azt tudom mondani, hogy megvolt, sajnos az önök részéről viszont egyelőre nem volt támogatás. Kérem önöket, hogy a következő egy hétben még teremtsünk arra lehetőséget, hogy támogathassák ezeket a fejlesztési célokat.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a Jobbik képviselőcsoportjából Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Teljesen egyértelmű módon otthonteremtési sorunk támogatására szólítjuk fel a kormányzatot. Egy alig több mint 50 milliárdos összegből ugyanis országos szinten minden magyar fiatal számára elérhető bérlakást lehetne biztosítani. Jeleznénk, hogy ezen összeg kevesebb, mint a fele a 2020-ig önök által elkülönített úgynevezett integrációs pénzeknek. Éppen ezért a magyar fiatalok nevében követeljük azt, hogy foganatosítsanak elmozdulást ezen a téren. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tájékoztatom Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonyt, hogy véletlenül nyomhatta meg a kétpercest. Nincs kétperces felszólalás. [[Bangóné Borbély Ildikó közbeszól.]] Rendesen, majd amikor önre kerül a sor, akkor rendes felszólalásra adom meg. Következik Szűcs Lajos képviselő úr, a Fidesz képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Mélyen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Azért abban mindenképpen van valami érdekes, hogy például a 2014-es költségvetéssel kapcsolatban is elég sok minden elhangzott itt a parlamentben, tücsköt-bogarat hallhattunk; például azt, hogy egy választási költségvetés fog készülni, vagy hogy már az első napokban nem fog élni a költségvetés. Ehhez képest azért a mostani tudásunk szerint mégis magasabb államháztartási növekedéssel, alacsonyabb inflációval, csökkenő államadóssággal és hiánycéllal, vagyis egy végrehajtott költségvetéssel állunk szemben, bár nem ez hangzott el itt a parlamentben egy évvel ezelőtt, hanem az, hogy ez egy olyan költségvetés, amely nem végrehajtható, nem lehetséges. Ott is voltak benne olyan átcsoportosítások, amelyeket nem is tudok minősíteni, mert olyan szép szavakat hallhattunk és kaphattunk a nyakunkba az elmúlt évben. Tisztelt Képviselőtársaim! Az igazság mégiscsak az, hogy egy teljesített, teljesíthető és biztonságos költségvetést tervezett a Fidesz-KDNP 2014-re, és ezt a költségvetést végre is hajtotta.Egy választási év után pedig egy olyan helyzetbe jutottunk, hogy törvényes határidőn belül, minden egyeztetéssel, az Alaptörvénynek megfelelő módon, a Költségvetési Tanács véleményét is kikérő költségvetési javaslatról tudtunk tárgyalni. Az új házszabályi rendelkezéseknek megfelelően, ahogy a bizottsági összefoglaló jelentéshez nyújtott felszólalásomban is elmondtam, teljesen egyfordulóssá téve mindenkinek lehetősége volt elmondani a véleményét. Érdekes műfajban, szocialista szavalókórusként próbálták meg elmondani azokat a dolgokat képviselőtársaim [[Közbeszólások az MSZP soraiból.]] , amiket valószínűleg akkor, amikor ők voltak hatalmon, nem teljesítettek. Nyilván a lelkiismeretük megszólalt, és most szerették volna ezt bepótolni. Köszönjük szépen a lehetőséget. Kedves képviselőtársaim, mi egy olyan költségvetést terveztünk, amely ennek az évnek meg az előző éveknek a tapasztalatai alapján végrehajtható, kiszámítható, és azokat a célokat fogalmazza meg, amire Magyarországnak szüksége van. [[18.50]] Azt gondolom, hogy például a táncszínház kiemelése a mai vitában érdekes színfolt, hiszen amennyiben a táncszínház költöztetésére fordított összeg kevésbé fontos, akkor emlékeztetném önöket, hogy néhány héttel vagy hónappal ezelőtt pedig azt kaptuk a nyakunkba, hogy a táncszínházat meg akarjuk szüntetni, és nem akarunk erre a nagyon fontos területre áldozni. Amikor pedig áldozunk, akkor természetesen azt kapjuk, hogy ez egy felesleges dolog. [[Harangozó Gábor István tapsol.]] Azt gondolom, hogy mégiscsak érdekes annak a fényében, hogy egy héttel ezelőtt elfogadtuk a 2014-es költségvetés módosítását, nem tudom, hogy emlékeznek-e szocialista képviselőtársaim arra, hogy egy éves költségvetést egyszer kellett módosítani. Nem hiszem, hogy emlékeznek rá, hogy az önök idejében voltak hetente költségvetés-módosítások [[Korózs Lajos: És most? Heringes Anita: Kilenc!]] , 2014-ben erre sem volt példa. Azt hiszem, hogy a jobbikosok által mondottak jó részét megfogadni meg lehet, hiszen a munkahelyteremtés és a családi adókedvezmények, valamint az otthonteremtés számunkra is fontos, és ezekre a törvényjavaslat választ is ad. Nem hiszem, hogy ide kellene még egyszer hozni azt a vitát, de ha ide kell hozni, akkor valószínűleg néhány közgazdasági órát kellene néhányuknak venni, amikor az áfát és az adórendszert, valamint a személyi jövedelemadót nem értik meg. Nagyon komoly átrendeződés történt meg: a jövedelemtípusú adózásból átmentünk egy fogyasztási típusú adózásba. Akik ezt nem értik meg, azok természetesen támadhatják az szja-t, meg támadhatják az áfarendszert is, de mégis azt gondoljuk, hogy ez a rendszer azokat támogatja, akik többet szeretnének dolgozni [[Heringes Anita: A gazdagokat!]] , és azokon keresztül, akik többet fogyasztanak, több adóbevétele van ennek a költségvetésnek is. Mindezekre való tekintettel azt gondolom, támogatható ez a költségvetés, pontosan azért, mert bebizonyítottuk, hogy ezt be is lehet tartani. Éppen ezért nyugodjanak meg: ezt a költségvetést is be fogjuk tartani. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony.
Egyetlenegy tételt emelnék ki: a szociális étkeztetés kiterjesztését kezdeményeztük a középiskolás gyerekekre is, és kezdeményeztük a gyerekek szociális étkeztetését 365 napon át. A legveszélyeztetettebb korosztályról beszélünk, a 18 év alatti gyerekekről. Ezt önök leszavazták. Ez a magyar valóság! Ez a családbarát kormány ma! A szegénységet nem tűrik [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és nem is akarják, hogy az emberek ezt lássák. Köszönöm.
Köszönöm szépen. A következő felszólaló Sallai R. Benedek képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Én is Szőcs képviselő úrnak szerettem volna annyit reagálni, hogy [[Dr. Szűcs Lajos: Szűcs! Nem Szőcs!]] - bocsánatot kérek - azt mondja, hogy nem értjük a fogyasztási alapú adózást. Az a gond, hogy nekem meg az tűnik fel, hogy a Fidesz azt nem érti, hogy a munkájuk indikátora nem statisztikai számokból áll, hanem az emberek életéből. Abból, hogy hány gyerek jut el nyaralni, abból, hogy hogyan alakul a vidék népességmegtartó ereje, mennyi közutat javítanak meg, abból, hogyan élnek az emberek, mennyien vándorolnak el. Ez a költségvetés indikátora és nem pedig számadatok és statisztikai számok, és ezzel kellene mérni a munkájuk sikerességét. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Következik Lukács László György képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Személyesen nyújtottam be a karcagi rendőrkapitányság megépítése iránti módosítást, amelyben nem kértünk többet, mint hogy a TEK-től vonjanak el elegendő pénzt arra, hogy ez megépülhessen. Nem kértem többet, mint hogy a karcagi miniszterek támogassák ezt a javaslatot. Most sem kérek többet. Ne ártsanak, ha legalább segíteni nem tudnak! Kérjük, szavazzák meg, kérjék ki, és szavazzák meg ezt a javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak a Jobbikból Szilágyi György képviselő úr következik.
Köszönöm szépen. Kérem kormánypárti képviselőtársaimat, hogy segítsenek több ezer magyar családnak abban, hogy valóra váljon az álmuk és gyermekük születhessen. Ezért kérjék ki és támogassák a Jobbik Magyarországért Mozgalom azon módosítóját, amely 2 milliárd forinttal támogatná az IVF-, azaz köznevén a lombikbébiprogramot. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. Ugyancsak a Jobbik képviselőcsoportjából Vágó Sebestyén képviselő úr következik, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Én is csak azt szeretném kérni, amit már többen kértek ellenzéki padsorokból, hogy gondolják át, hogy ténylegesen kevesebbet akarnak-e nyújtani szociális ellátórendszerre, szociális szakmai programokra, illetve a megváltozott munkaképességűek munkába állását segítő és bértámogatására. Valamint tényleg komolyan gondolják-e azt, hogy több tízmilliárd forintot költenének diákok drogtesztjére azzal szemben, hogy jelenleg a költségvetésben 303 millió forint áll rendelkezésre drogprevencióra. Fogadják el a módosítónkat, legalább a 2010-es költségvetésben szereplő összeget, a 960 millió forintot kapja meg ez a terület! Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. Magyar Zoltán képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Ellenzéki képviselő létemre egy meglepő javaslatra fogom önöket buzdítani. A Nemzeti Földalapkezelő Szervezetnek a bírósági költségeivel kapcsolatban önök 100 millió forintos tételt terveztek be. Javaslom ennek a megháromszorozását, ugyanis annyi helyben élő magyar családtól vették el a lehetőségét, hogy saját földjeit művelje, hogy minden valószínűség szerint szükség lesz a Nemzeti Földalapnak erre az összegre, hogy a bíróságon is meg tudja védeni ezt a jogtalanságot. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. Apáti István képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Módosító indítványt nyújtottam be a szatmári térségnek 20 éve megígért M49-es gyorsforgalmi elkerülő út első ütemének megépítésére. Ezenkívül indítványoztam, hogy 100-100 millió forinttal támogassák a mátészalkai területi kórházat, illetőleg a mátészalkai mentőszolgálatot. Kérem önöket mindhárom indítványom elfogadására a szatmári térség fejlődése érdekében. Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. Z. Kárpát Dániel képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az Alfa Szövetség támogatására szólítom fel a kormányzatot, azért, mert ez a magzatvédő szövetség az utóbbi években [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] kevesebb pályázati forrásban részesülhetett, mint egyes prostituáltak érdekvédelmi egyesülete. A magyar jövő érdekében tehát kutya kötelességük lenne ezt a minimális támogatást megadni számukra. Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e még valaki felszólalni. Igen, Boldog István képviselő úr kér szót, parancsoljon!
Elnök Úr! Tisztelt Ház! Megint meg kell állapítsam, hogy mindenki végezte a dolgát a költségvetés tárgyalásakor. Természetesen az ellenzéki oldalról nagyon szép módosító javaslatokat hallottunk, de mégis tudomásul kell venni, hogy a költségvetés végrehajtásáért a költségvetést beterjesztő kormányzati oldal a felelős, és az az igazság, hogy mint az elmúlt négy esztendőben, most ezt a költségvetést is felelősséggel nyújtottuk be, és minden olyan területre, ahova szükséges volt, elegendő pénzt tettünk. Úgy gondolom, ha lehetőségünk lenne természetesen és az ország teherbíró képessége elbírná, akkor itt nagyon sok szép javaslatot hallottam én magam is, amit tudnék támogatni [[Közbeszólások az MSZP és a Jobbik padsoraiból, köztük: Helyes! Rajta!]] , de az a helyzet, hogy meglátjuk, hogy milyen lesz a jövő évi költségvetés teljesítőképessége. Biztos vagyok benne, hogy ha a GDP-növekedés nagyobb lesz, mint ahogy az előirányzódik, akkor lesz erre lehetőség. Viszont van egy megjegyzésem, talán még belefér az időbe: nem tudok róla, hogy a magyar kormány elvett volna egyetlen hektár földet is, valakinek a saját tulajdonát. Ezt kérem módosítani, képviselő úr, ne haragudjon! A Nemzeti Földalapban az állami földeket osztották tudomásom szerint, az nem volt senkinek a tulajdonában, az állami tulajdonban volt. Ezt azért, azt gondolom, illő volt helyre tenni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Apáti István, a Fidesz képviselőcsoportja felé: Adjatok időkeretet!]] Sallai R. Benedek képviselő úr, 31 másodperc!
Boldog képviselő úrnak annyit szeretnék mindössze mondani, hogy az, amire ő azt mondja, hogy nem volt senkinek a tulajdonában, ez az, ami rossz gondolkodás, mert ez közösségi tulajdon, ezért közösségi célokat kellett volna szolgálnia ennek a földnek. Mindemellett egy dolgot szívesen kérdeznék, hiszen van még idejük: mondjon már egyetlen olyan elhangzott módosító indítványt, amelynél a stadionok fontosabbak, és nyugodt szívvel kiáll amellett, hogy annál jobban támogatható. Mondjon egyet ezek közül! Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Közbeszólások a Jobbik padsoraiból.]] Szívesen adnék szót Apáti képviselő úr, de sajnos ez egy ilyen… - nincs idő már erre. [[Harangozó Gábor István közbeszól.]] Megkérdezem az előterjesztőt, Tállai András államtitkár urat, hogy kíván-e élni a zárszó lehetőségével. Igen, 3 perc 40 másodperc, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. [[Zaj, közbeszólások az ellenzéki padsorokban. Az elnök csenget.]] Tisztelt Országgyűlés! Hallgatva az ellenzéket, tehát: adóemelés, elszegényedés, sorvadás, megszorítás. Majd megtudtuk, hogy éjfél után beérkezett módosító, nem kell táncegyüttesnek pénzt adni, és hogy Ecclestone egy csavargó. [[Apáti István közbeszól.]] Körülbelül ezt tudtuk meg az ellenzéktől. Szerintem az adóemelést az ellenzék összekeveri a többlet-adóbevétellel. A kettő nem ugyanaz, azért, mert egy tételen több adóbevétel van tervezve, mint az elmúlt évben, még nem azt jelenti, hogy adóemelés lesz. [[Apáti István többször közbeszól.]] Viszont nem szóltak arról a képviselők, az ellenzék, hogy nem emelkedik a személyi jövedelemadó, nem emelkedik a forgalmi adó; hogy nem emelkednek az energiadíjak, tehát a rezsicsökkentésben elért eredmények megmaradnak, ami ugyanúgy a magyar emberek, családok zsebében fog maradni. [[19.00]] Arról sem szóltak, hogy megszűnnek a devizahitelek és forintosításra kerülnek, és csökkennek majd a törlesztőrészletek, és ezáltal magasabb lesz a vásárlóérték. De arról sem, hogy a pedagógusok és a rendvédelmi dolgozók egyébként jövedelememelésben részesülnek, vagy a Fidesz ugyanúgy tartja a szavát, és a nyugdíjak reálértékét meg fogja tudni őrizni. De arról sem esett szó, hogy 2,5 százalékkal fog növekedni a GDP, és 2500 milliárd forintos beruházást fogunk tudni elérni, megvalósítani a következő évben európai uniós támogatásokkal. De arról sem beszéltek, hogy tovább csökken az államadósság, vagy arról sem beszéltek, hogy túlzottdeficit-eljárást kell majd Magyarország ellen indítani ezen költségvetés alapján, amit kimondottan dicséretnek veszek, hiszen ezzel azt mondták, hogy ez a költségvetés teljesíthető, és hogy a hiánycélt egyébként elfogadják. De arról sem beszéltek, hogy Magyarországon több lesz az állam által biztosított munkalehetőség, azaz a közfoglalkoztatottak száma, még ha az ellenzék ezt nem is ismeri el, úgy gondolom, hogy nagyon komoly eredmény, hogy további tízezreknek tudunk munkalehetőséget biztosít. Úgy gondolom, hogy a költségvetési vita véget ér lényegében a mai nappal a felszólalásommal, és egy költségvetést az minősít először is, hogy el van-e fogadva, én nagyon bízom benne, hogy holnap és a jövő héten megkapja a többséget és a parlament elfogadja, és utána nem fog róla szó esni, mert a költségvetésbe beírt számok és azok a célok meg fognak valósulni, és ezáltal a költségvetés mint téma, mint napirend le fog kerülni a parlament napirendjéről, hacsak nem lesz igaza az ellenzéknek, hogy nem teljesíthető a bevétel s a többi. De ahogy mondják, a puding próbája az evés, a költségvetésnek pedig az eltelt idő; teljesül a bevétel, ezáltal a kiadások is, vagy nem teljesülnek.Még egyszer szeretném megköszönni mindenkinek a részvételt, a munkát, a lelkiismeretes hozzáállást, hangsúlyozom még egyszer, az ellenzék részéről is, mert a jobbító szándék a módosító javaslatokban természetesen megjelenik. Ez mindig is ellenzéki műfaj volt, én is voltam nyolc évig ellenzéki képviselő, ilyen és ehhez hasonló módosítójavaslat-ötletem nagyon sok volt. Egy a lényeg: holnap és a jövő héten a költségvetést, a 2015. évit meg kell szavazni, és akkor az idő szépen halad előre, és teljesülni fog a költségvetés. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Képviselőtársaim, sajnos nem tudok már szót adni, mert a zárszó elhangzása előtt a vitát lezártam. Viszont tájékoztatom önöket, hogy az összegző módosító javaslatról való döntésre a holnapi határozathozatalok között kerül sor. Most soron következik a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvénynek a tisztességes piaci magatartás megvalósulása érdekében a vállalkozások működésével összefüggő módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott bizottsági jelentés vitája. Az előterjesztés T/2086. számon, a Gazdasági bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitáról szóló jelentése T/2086/2. számon a hálózaton valamennyiük számára elérhető volt és elérhető. Az előterjesztéshez nem érkezett részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslat, és a Törvényalkotási bizottság ülésének kezdeményezésére sem került sor. Most megkérdezem Tállai András államtitkár urat, hogy kíván-e a vita elején felszólalni. [[Jelzésre:]] Nem. Ebben az esetben tíz perc időkeret áll majd az ön rendelkezésére a zárszó elhangzására. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. Először az írásban jelentkezett képviselői felszólalásokra kerül sor, azok közül is elsőként Szatmáry Kristófnak adok szót, a Fidesz képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy olyan érdekes helyzetben vagyunk, hogy bár a törvényjavaslat általános vitájánál elég komoly, az én megítélésem szerint alapvetően félreértésekből adódó vita alakult ki, hogy szükség van-e Magyarországon a kiskereskedelmi szektornak egy átfogóbb szabályozására, illetve ennek milyen következményei lehetnek, a vitában nem is alapvetően a kormány és az ellenzék között húzódott döntően a nézeteltérés; sőt bizonyos tekintetben azt lehet mondani, hogy azok az érvek és azok a javaslatok, amelyek a magyar kiskereskedelem szabályozására, a hipermarketek, a szupermarketek, a diszkontok vagy a kisboltok kategóriájának meghatározására, a működési területen erőfölénnyel való visszaélés definiálására, illetve a szektorban dolgozó cégek veszteségtünetének kezelésére vonatkozó javaslatokkal kapcsolatos fölszólalások érdekes módon sok tekintetben egységet mutattak a parlamentben. Bízom egyébként abban, hogy több frakció is meg fogja tudni szavazni a benyújtott javaslatot, amely, azt gondolom, hogy egyébként korszakos jelentőségű, és 20-25 éves adósságát próbálja a magyar törvényhozás a kereskedelem piaci egyensúlyának kibalanszírozásával megteremteni, tehát fogják tudni támogatni. Már csak azért is bízom benne, mert lényegében komoly módosító indítvány nem érkezett a javaslathoz. Ebből azt a következtetést tudtam vagy azt tudtuk levonni, hogy alapvetően a törvény céljával, vagyis azzal kapcsolatban, hogy azokat a nagy nemzetközi láncokat próbáljuk a magyarországi adózás felé terelni, illetve a hazai kis- és középvállalkozásokat, azt a több ezer, legyen független bolt, legyen láncban működő kis- és középvállalkozás, aki a kereskedelem piacán él, őket pedig próbáljuk helyzetbe hozni, próbáljuk őket mentesíteni a nagy, már-már monopóliumnak tűnő versenytársak nyomása alól részben, amennyire lehet, természetesen az Unió adta keretek között, hogy ezek a javaslatok élvezik egyébként nagyon sok parlamenti párt támogatását is. Ennek tudjuk be, hogy lényegében módosító javaslat érdemileg nincsen. Ezért kérem az Országgyűlést, hogy támogassa a javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló az MSZP képviselőcsoportjából Józsa István képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Nem véletlen, hogy úgy említi Szatmáry Kristóf exállamtitkár úr, aki ő maga még nem merte behozni ezt a törvényt, pedig ahogy látható, szerette volna… - mert igazából ez az előterjesztés javíthatatlan. Ez egy durva beavatkozás a piac működésébe, és ezzel a lépéssel rosszul fognak járni a vásárlók. Ez előbb-utóbb áremelkedést fog eredményezni. Azon túlmenően, hogy az a hangzatos célja, hogy a hazai tulajdonúakat és a kicsiket védje, ugyanakkor elemzők véleménye szerint versenyelőnybe kerülhet a Coop, a Reál és a CBA. A CBA-t nem kell bemutatni sem a magyar parlamentben, sem másutt, hogy hova orientálódó, a Fideszhez orientálódó cég. De nem biztos, hogy helyes, ha a kormány, illetve egy-egy politikai irányzat népszerűnek tűnő gondolatok mentén ilyen beavatkozást eszközöl a piacba. A kormány véleménye szerint a javaslatra azért van szükség, mert szerintük a nagy áruházláncok képesek veszteséges üzemeltetés mellett is alacsonyan tartani az árakat, kiszorítva ezzel a kis hazai boltokat a piacról. Éppen ezért a javaslat szerint az évi 50 milliárd forintot meghaladó árbevételű társaságok nem folytathatják napi fogyasztási cikkek kiskereskedelmét, azaz nem értékesíthetnek napi fogyasztási cikkeket, ha két egymást követő évben is veszteséggel zárnak. [[19.10]] Ez a lépés azonban szembemegy minden versenysemleges szabályozással. És a javaslat nem részletezi azt sem, hogy vizsgálnák, hogy egy-egy társág mi miatt veszteséges. Korábban is kifejtettem, hogy gazdasági folyamatok következtében, válság időszakában is lehetnek még a nagyáruházak is veszteségesek, ezt a javaslat teljesen figyelmen kívül hagyja. Ugyanakkor nem érthető, hogy miért mentesül négy évig az újonnan alapított hipermarket vagy diszkontlánc a nyereséges működés kötelezettsége alól. Tehát ez már egy belső ellentmondása ennek a törvényjavaslatnak, amit ebből adódóan az MSZP ellenez.A lépések miatt a tervezet elfogadása esetén beruházások maradhatnak el. Önök az úgynevezett plázastoppal, ami alól persze több felmentést adtak, de azért mégiscsak kitették az országra az „Áruházat építeni nem lehet!” táblát, több ezer munkahelybővítés maradt el szakértői becslések szerint. Jelenleg a nagy áruházláncok több ezer embert foglalkoztatnak, az alkalmazottak lesznek az elsők, akik megéreznék ezeket a szabályozásból eredő megszorításokat.Tehát ez a javaslat összevetve - bár tudom, elnök úr, nem tartozik szorosan a napirendhez - a vasárnapi zárva tartás követelményével olyan beavatkozás a piacba, aminek végső soron a vásárlók, a fogyasztók, azaz mi látjuk a kárát, magasabb árak és kisebb elérhetőség folytán. A következő, akik megszenvedik, az a több ezer, a munkáját veszélyben látó dolgozó, amire semmi biztosíték nincs, hogy a hat napon is szükség lesz a munkájukra.Tehát, képviselő úr, ne gondolja, hogy ez a szabályozás, azon túl, amit önök egy jól behatárolható, önöket támogató kör érdekében tesznek, a vásárlók, így szélesebb értelemben a magyar nép érdekét szolgálja. Ez burkoltan az árak emelkedéséhez, a szolgáltatás csökkenéséhez vezet. Különösen, ha hozzávesszük, hogy önök - szintén a minőség javítása érdekében - 6 százalékos felügyeleti díjat vetnek ki bizonyos élelmiszerekre, ami szintén becslések szerint a forgalom egyharmadát teszi ki. Ez a 27 százalék fölött még egy 6 százalékos olyan díj, amiről önök azt mondják, hogy nem forgalmi adó, de mégis adó, mégis be kell fizetni, és mégis árat fog emelni. Tehát mi úgy látjuk, hogy ezek a lépéseik nem szolgálják a fogyasztók érdekeit, a piac átrendezését szolgálják, végső soron az ellátás színvonalának, minőségének, árszínvonalának a romlását fogják eredményezni. Mindezek miatt mi ezt nem támogatjuk. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a Jobbik képviselőcsoportjából Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Egy olyan javaslat vitájának a vége felé járunk, és azt hiszem, ezt most kivételesen lehet vitának nevezni, amelynek az alapmeglátása jó. Tehát az a felismerés, amit a Jobbik itt 2010 óta hangoztat, miszerint évente több ezermilliárd forint tőke, nyereség eltávozik Magyarországról anélkül, hogy az érintett és az ezt kitermelő adót fizetne utána, helyes meglátás. Tehát igenis közteherviselés alá kell vonni, adóztatni kell ezeket a jövedelmeket. Az a megoldási javaslat viszont, ami előttünk fekszik, nemhogy nem rossz, de nem visz közelebb ehhez a célhoz. Nem lehet egyértelműen megállapítani ugyanis, hogy milyen piaci hatásokat vált ki, de azért jóslatokba bőven lehet bocsátkozni vele kapcsolatban, hiszen egészen biztos, hogy két év kimutatott veszteség után bezáratna, pontosabban nem bezáratna, hanem megakadályozná különböző élelmiszer-ipari termékek, egyebek forgalmazását bizonyos üzemegységek esetében a kormány, ettől bizony ez a hatalmas, ezermilliárdos teher nem kerül bevonásra a közteherviselésbe; ettől nem fog több adót befizetni senki; ettől a költségvetés bevételi oldala nem fog duzzadni. Viszont lehet, hogy mondjuk, egy magyar tulajdonú vagy akár franchise rendszerben működő hálózat bizonyos előnyökhöz fog jutni.A másik problémám ezzel kapcsolatban az, hogy mi történik, hogyha a CBA-t különböző pluszjuttatásokkal, plusz piaci pozícióval jutalmazza a kormányzat. El kell hogy áruljam önöknek, hogy a parlamentnek volt egy fogyasztóvédelmi bizottsága. Nagyon sikeres bizottságként működhetett volna, hogyha nem szüntették volna meg erre a parlamenti ciklusra. Ezen fogyasztóvédelmi bizottsággal kapcsolatos bejelentések és a részben ide, részben azon kívül, privát csatornán érkező megkeresések alapján elmondható, hogy bizony a magyarnak nevezett üzletlánc esetében legalább annyi fogyasztóvédelmi kifogás merült fel a beszállítók, a magyar kisvállalkozók, a termelők és a vásárlók részéről, mint azon multiláncok esetében, amelyeknek a fogyasztóvédelmi szőnyegbombázását a Jobbik a kezdetektől fogva javasolja. És ez most sincs másképp, miért változott volna meg a véleményünk?De el kell hogy mondjuk, a CBA-val kapcsolatos, beszállítókat érintő visszaélések elképesztő széles skálán mozognak, és elképesztő durva spektrumot mutatnak. Az úgynevezett polcpénz bár már visszaszorulóban van, és egyéb alternatív eszközökkel próbálják a multiláncok is terhelni a beszállítókat, magyar vállalkozókat, de a CBA bizony ebben a versenyben sajnálatos módon ott volt az élbolyban. És én nagyon szeretném, hogy egy sikeres magyar hálózat működjön, egyáltalán nem állnak közel a szívemhez azok a külföldi hálózatok, amelyek itt vannak Magyarországon. Tehát ha valamelyik politikai erő, akkor a Jobbik biztos, hogy nem vádolható azzal, hogy védené ezen multihálózatokat, dehogyis; ezt a több ezermilliárdos, indokolatlanul kivitt, menedzsmentdíjakra, gyártási technológiára, informatikai rendszer bérlése címszó alatt kivitt hatalmas tömeget be kell vonni az adóztatás alá, bármi áron. Csakhogy így ezt nem lehet.És el kell hogy mondjuk, az a 0,1 százalékról most már 6 százalékos skáláig növekvő díj, amivel terhelnek bizonyos láncolatokat - szintén helyesen -, önmagában a fogyasztókon, vásárlókon fog csattanni, ha semmiféle mechanizmust nem raknak mellé, ami megakadályozná ennek a termékek, szolgáltatások árába való beépítését. Ugyanaz fog történni ezekkel, mint a tranzakciós illeték esetében a pénzintézeteknél, ugyanaz fog történni, mint a távközlési különadó egy jó részével a telekommunikációs szolgáltatások esetében. Tehát önök látszólag és az óriásplakátokon elszámoltatják a bankokat, a multikat, mindenkit, de a valóságban megint a magyar emberek fizetnek, és nem látunk olyan mechanizmust, ami ezt megakadályozná.Tehát a mi javaslatunk szerint sokkal inkább a jogi klímát kellene olyanná alakítani, hogy helyzetbe lehessen hozni magyar termelőt, magyar vállalkozót és magyar vásárlót, ez legalább olyan fontos. És a jogi klíma mellett azért beszéljünk arról is, hogy eddig azért volt egy Nébih, amely a büntetésekből, a bevételeiből képes volt újabb piaci ellenőrzéseket foganatosítani, képes volt széles körű razziába kezdeni, hogyha kell. Volt egy nagyon sikeres jobbikos módosító indítvány, ami csodák csodájára átment az előző ciklusban, majdnem tízszeresére tudtuk növelni a külföldi élelmiszer-láncolatokra kivethető bírság maximumát. A probléma az, hogy ezzel nem igazán éltek, és ahol pénzügyi bírsággal éltek, ott sok esetben megint csak a dolgozókon csattant az ostor. Tehát itt is a jogi klíma rendbe rakására van szükség ahhoz, hogy ne a vállalkozót, ne a beszállítót, ne a magyar polgárt, ne a vásárlót terheljék újra és újra.Csakhogy ezen Nébih esetében mit csinált a kormányzat? Azt mondta, hogy a bírságolásból származó bevétel már nem ezen szervezeté, már nem finanszírozhatja a piaci ellenőrzéseket, az folyjon be a költségvetésbe, duzzassza a bevételi oldalt; majd a kormány vagy Magyarország kormánya a költségvetésen keresztül ad valamennyit működésre ennek a szervezetnek, amiről nem tudjuk, hogy mennyi. Most látjuk a 2015-ösben, de honnan tudjuk, hogy ’16-ban, ’17-ben vagy egy kormányváltást követően mennyi fog jutni annak a szervezetnek, amely korábban a saját skáláján volt képes mozogni, most pedig irányítottá, kézi vezéreltté válhat?Látható tehát, hogy a kormányzat lépései nemhogy nem párhuzamosak, de néha saját magukkal szembe mutatnak. És egészen elképesztő módon most egy nagyon jó problémafelismerésből egy egészen képtelen cselekvési terv látszik kibontakozni. Nem látszik ebből a javaslatból, hogy hogyan lehet ezeket a külföldi hálózatokat több adó befizetésére bírni. Azt fogják csinálni, majd valami kis minimális nyereséget kimutatnak, még egyszer mondom, az ezermilliárdosból, tehát egy hatalmas tömegből, vagy a háttérben kiegyeznek önökkel, hogy mennyit kell becsöpögtetni a költségvetésbe annak érdekében, hogy ne vegzálják őket, és majd utólag kilúgozzák és módosítják a saját javaslatukat. Hányszor megtörtént már ez más gazdasági ágazatokban? Egészen odáig süllyedt ez a kormányzat, hogy letelepedési kötvény címszó alatt, pusztán azért, hogy a költségvetés bevételi oldalán pár tízmilliárd forinthoz jusson, magyar letelepedési engedélyt osztogat pénzért. És ez valódi szégyen, igen. Itt is azt látjuk, hogy minden eszközzel csak és kizárólag a költségvetés bevételi oldalának a duzzasztása lehet szempont. A szempont pedig az lenne, hogy magyar vállalkozók, magyar termékek kerüljenek helyzetbe, magyar vásárlók érdekei ne sérüljenek. Ezen javaslat ezek közül egyiket sem szavatolja. Még egyszer mondom, az alapfelismerést és a mögötte lévő elmondott szándékot én tudom támogatni, a megvalósítás ilyen formájú kísérletét viszont nem. Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a Jobbik soraiból. Sallai R. Benedek tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Rendes felszólalásra az MSZP képviselőcsoportjából Gúr Nándor képviselő úr következik. [[19.20]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Három egyszerű gondolatot szeretnék megfogalmazni. Valójában az okfejtést folytatva mind Józsa képviselőtársam, mind az előbbiekben elmondottak alapján: a hatósági eljárások „likvidálása”, mármint annak a lehetőségnek a likvidálása, hiszen példaként nem szorosan idetartozó, de mégis kapcsolódó felületen igen, a munkaügyi ellenőrzési hivatalok szétverése, amely karöltve más hatóságokkal ellenőrzéseket végzett, gyakorlatilag azt hozza, hogy feltáratlanok maradnak azok a dolgok, amelyek jobbító lehetőséget jelenthetnének akár ezen törvény keretei közötti pozitív irányultságú érvényesülésnek is. A dolog lényege az, hogy ha belegondolunk, Magyarországon ma gyakorlatilag három területen, az építőiparban, a kereskedelemben és a vendéglátásban van a legtöbb szabálysértés, és nemcsak munkajogi oldalról történő szabálysértés, hanem más típusú is. Ilyen értelemben ezeknek az intézményrendszereknek a megszüntetése, szétdarabolása egy sor gondot és problémát okoz. A másik dolog, amire a figyelmet fel szeretném hívni, hogy vélhetően azért nem túl sok módosító javaslat jelenik meg, azért nem találkozik velük Szatmáry Kristóf, merthogy érdemtelen maga a törvényjavaslat ilyen értelemben arra, javíthatatlan, gyakorlatilag nem juttatható révbe még módosító javaslatok révén sem. Azt is hozzá kell tennem, hogy nem állítom, csak kérdezem vagy feltételezem, hogy célszerű-e olyan típusú törvénytervezeteket a Ház falai közé hozni, amelyek adott esetben a politika parciális felületeit - lehet az a kormányzat felülete is - érintően az őt támogatók körére vonatkoztatva hoz törvénymódosítási javaslatot. Nem korrupciógyanús-e önmagában mindaz, ha ilyen típusú intézkedések születnek vagy ilyen típusú intézkedésekre kerül sor? A harmadik dolog pedig az, hogy ha már a kereskedelem szintjén beszélünk a kérdésekről, akkor az, ami most az elmúlt hetekben, hónapokban zajlik, akár az élelmiszer-felügyeleti díjak megállapítása és sok minden egyéb más, az egyértelműen mind-mind kártékonyan hat a fogyasztókra nézve, hiszen most már az elmúlt négy év tapasztalásaiból mindnyájan megtudtuk azt, hogy a különadók és az ilyen típusú felügyeleti díjak, különféle élelmiszer-biztonsági intézkedések kapcsán hozott vizsgálatokkal kapcsolatos díjtételek mind-mind rárakódó tényezők az árakra, ezt a fogyasztó fizeti meg. Önök tagadhatják, önök mondhatnak mást, de az élet bizonyította az elmúlt esztendők sokaságát érintően, hogy ez így működik. Ilyen értelemben önmagában kezelhetetlen számomra ez a beterjesztett törvényjavaslat, úgyhogy én ennek a támogatását nem javaslom a parlament falai között még a kormánypárti képviselőknek sem. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Az LMP képviselőcsoportjából Sallai R. Benedek képviselő úr következik.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Szatmáry Képviselőtársam! Saját munkájának az eredményeként tekintsen arra, hogy amikor az általános vitára bejöttem, akkor úgy ültem le ide, hogy azt láttam az egész javaslatból, hogy ez egy baráti kör támogatását segítő javaslat, és az általános vitában, majd az azt követő továbbgondolásban megláttam annak a legitimált hátterét, hogy a felvetett probléma javarészt jogos. Az, hogy a kis- és középvállalkozások, családi üzletek támogatásáról szólna, az, hogy a tisztességes piaci magatartást kívánná segíteni, csak a szokásos cukormáznak tűnt, és leginkább ezt a benyomást keltette, ugyanakkor jobban utánanézve az adatoknak el kell ismernünk, hogy valóban van egy olyan adóelkerülési törekvése a nagyvállalatoknak, amit kezelni kell. Elismerjük azt a felvetést, azt a problémafelvetést, hogy megoldást kell találni arra, hogy a piaci helyzetével senki ne tudjon visszaélni, nemzetközi kapcsolataival ne tudjon kibújni a társasági adó megfizetése alól, és a nagyon nagy forgalom után meg kell teremteni azt, hogy ebből érdemi adóbevételei legyenek a magyar kormányzatnak. Abban bízom, hogy elnök úr nem tekinti a tisztelt Ház méltósága megsértésének, ha Fülig Jimmyt idézem, mert ahogy nem lehet minden pofon mellé egy közlekedési rendőrt állítani, ugyanígy nem lehet szerintem minden adóelkerüléshez törvényt módosítani vagy törvényt szabni, hanem meg kéne teremteni annak a hátterét, hogy a jelenlegi intézményrendszerben, a NAV falain belül megteremtődjön annak a háttere, hogy mi lesz a tartós megoldás. Z. Kárpát Dániel képviselőtársam már mondott is lehetőségeket, hogy ha ő vezetne ilyet, akkor hogyan lehetne kibújni ennek az adóproblémái elől egy pici nyereséggel, hogyan lehetne 50 milliárd alá szorítani esetleg egy osztódással. Tehát összességében az az aggályunk, hogy nem fogja azt a célt szolgálni ez a jogszabály, hogy valóban be tudják hajtani azt az adót, amit jogosan követelhetnek ekkora forgalom után. Ugyanakkor az is problémaként vetődik fel, hogy olyan különböző kereskedelmi láncok, amelyeknél megjelenik ez a jelenség, hogy nem fizetnek társasági adót, bizony eltérőek. Van olyan, ahol szerintünk jól kimutatható az, hogy valóban kimenekítik a hasznot, és valóban adóelkerülésre törekszenek. Viszont arra is van példa, hogy olyan ütemben fejlesztett az elmúlt két évben cég, annyi új üzletet nyitott, hogy a fejlesztés adta meg annak a hátterét, hogy nyereséget bizony nem tudott kimutatni. Emiatt egy egységes szabályozás a mi véleményünk szerint nem biztos, hogy tudja azt az átfogó célt szolgálni, mint amit Szatmáry képviselő úr a felvezetőjében elmondott. Összességében támogatandónak ítéljük azt az irányt, ami a kis- és középvállalkozásokat, a családi üzletek nyitva tartását segítené, ami ezeknek a helyzetbe hozását megteremti. Támogatjuk a kormányzatnak azt az irányát, hogy az 50 milliárd fölötti forgalmat lebonyolító nagy kereskedelmi láncoknak a társasági adóját igenis be kell hajtani, a valós forgalom után és a valós nyereség után az adót valahogy meg kell fizettetni, és meg kell akadályozni az adóelkerülést. Ugyanakkor azért nem nyújtottunk be módosító indítványokat, mert azt gondoljuk, hogy ennek egy lényegesen átfogóbb szabályozására lenne szükség, azokat a kiskapukat, amiről Z. Kárpát Dániel képviselőtársam is beszélt, eleve megelőzni, átgondolni azt, hogy milyen megoldások lennének, nem pedig egy kapkodó jogszabályalkotással, ad hoc jellegű jogszabályt teremteni erre. Összességében, a korábbi általános vitában közölt benyomásoktól eltérően erre nyugodt lelkiismerettel nem mondanánk nemet, mert a célokkal egyet tudunk érteni, ebből adódóan a frakciónk álláspontja valószínűleg egy tartózkodás lesz, mert a kormányzati célokkal egyet tudunk érteni, viszont az eszközt nem tartjuk alkalmasnak arra, hogy azt a kormányzati célt, amit a képviselő úr megfogalmazott, ezzel a jogszabály-módosítással el lehetne érni. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Szatmáry Kristóf képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, csak nagyon röviden. Azt a kételyt azért eloszlatnám, hogy azt gondolná erről a törvényről bárki is, hogy ez egyszer s mindenkorra megoldja a magyar kereskedelem problémáját. Egy törvényjavaslattal azt a húszéves lemaradást és azt a helyzetet, amely ma már sajnos konzerválást tud csak nagyjából jelenteni, nem fogja megoldani. De azért azt egyértelműen kijelenteném, és ezt alapvetően Józsa képviselőtársamnak mondom, hogy aki ennek a törvényjavaslatnak legalább az irányával nem ért egyet, az nem tesz mást, mint az adóelkerülést támogatja, vagy lehet azt mondani, hogy az adócsalást. Ez elhangzott az általános vitában is. Az öt nagy magyarországi lánc a tavalyi évi nyilvános adatok alapján 1500 milliárdos forgalom mellett - 1500 milliárdos forgalom mellett! - mínusz 20 milliárd forint veszteséget mutatott ki. Ez vicc! Aki a kereskedelmet ismeri, pontosan annak tükrében, hogy egyébként nagyobb beruházások nem történtek, ilyen alapon örülniük kéne a vasárnapnak, mondták nekem viccesen, mert akkor legalább nem termelnek veszteséget. Arról van szó, hogy ezeket a nyereségeket nem Magyarországon mutatják ki. Ez a törvényjavaslat legalább arra ad lehetőséget, hogy megpróbálják egy pozitív adózási irányba terelni a nagy cégeket. Azzal teljesen egyetértek, hogy lesznek kiskapuk, lehetnek kiskapuk, de azt gondolom, hogy ez a kormányzat és a jogalkotók számára egy folyamatos nyomon követést igényel. Hozunk egy szabályt, próbáljuk terelni a piac szereplőit, és időközben meglátjuk, hogy hogyan reagálnak erre. Itt van egy kétéves átmeneti időszak, tehát két évük van a cégeknek arra, hogy megpróbáljanak ezeknek a rendelkezéseknek megfelelni. Itt már sok minden elhangzott. Én azt gondolom, hogy ez a kereskedelemben nem fog munkahelyeket megszüntetni. Ha ismerik a számokat: 2000 és 2010 között 50 ezer munkahely szűnt meg a kereskedelemben azért, mert drasztikusan megnőtt a nagy láncok részvétele. Ez a javaslat pont a megóvásról szól, ezért kérem, hogy támogassák. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló Józsa István képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Csak szeretném eloszlatni azt a kételyt, ami ezek szerint Szatmáry Kristóf képviselő úrban felmerült. Nem az a problémánk vele, hogy az adóelkerülés ellen kíván fellépni a kormány. Erre számos több javaslatot tettünk már. Pont az a problémám - ezt el is mondtam a hozzászólásomban az általános vitában az előbb is -, hogy pont azt nem vizsgálják, hogy egy társaság mi miatt veszteséges. Tehát amit ön alapvető célként jelöl meg - és azzal egyetértünk, hogy az adóelkerülést korlátozni kell, még a kereskedőláncoknál is, mindenütt -, pont azzal nem foglalkozik. [[19.30]] Tehát hoz egy olyan, hogy mondjam, kisbaltával kifaragott szabályt, amiből az látszik, hogy az önök támogatóinak, úgy néz ki, hogy jó, másoknak meg nem mutatja meg azt a keretet, hogy a kormány mire gondol, hogy ne kerüljön sor adóelkerülésre. Tehát ehhez véleményünk szerint egy részletesebb analízisre lett volna szükség és egy sokkal árnyaltabb adószabályozásra. Önök most egy guillotine-t alkalmaznak, hogy puff, le fogom vágni a tevékenységedet, ha ez meg ez, és nem mondja meg igazából, hogy mi az ez meg ez. Tehát a problémánk éppen ennek a szabályozásnak a nem célszerű volta. Lehet, hogy megcéloz valamit, de nem annak az érdekében hoz szabályokat meglátásunk szerint. Köszönöm, elnök úr. [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e még valaki felszólalni a vitában. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem Tállai András államtitkár urat, hogy kívánja-e a zárszót elmondani. Igen. Megadom a szót tízperces időkeretben.
Köszönöm, elnök úr. Ez igazából nem zárszó, csak azt szeretném megjegyezni, hogy miután nem érkezett módosító javaslat a törvényjavaslathoz, ami elég ritka a parlament életében, ezért aztán egy újabb, kis mini általános vita alakult itt ki. Ebben viszont nem szeretném megismételni a kormány álláspontját, amit az általános vitában elmondtunk, attól se többet, se kevesebbet, úgyhogy az továbbra is tartja magát. Köszönöm szépen a frakciók álláspontját. Abban bízunk, hogy a kormánypárti frakciók mellett ellenzéki frakciók is képesek lesznek megszavazni ezt a törvényjavaslatot, mint ahogy sok pozitív elemét itt a vitában hangsúlyozták is. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik a biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló törvényjavaslathoz benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. Az előterjesztés T/1760. számon, a kijelölt Gazdasági bizottság részletes vitáról szóló jelentése pedig T/1760/4. volt elérhető, illetve elérhető a hálózaton. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata T/1760/6. számon, összegző jelentése pedig T/1760/7. számon ugyancsak a honlapon elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vécsey László úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Törvényalkotási bizottság 2014. november 27-én megtárgyalta a T/1760. számon benyújtott, a biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló törvényjavaslatot, és ahhoz a nagy terjedelem okán 2014. december 4-én 22 igen szavazat és 8 tartózkodás mellett, tehát ellenszavazat nélkül összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító tartalmazza a Gazdasági bizottság módosító javaslatának nagy részét és a Törvényalkotási bizottság saját indítványát. A javaslatban szereplő módosítások elsősorban kodifikációs és egyéb, pontosító jellegű rendelkezéseket tartalmaznak annak érdekében, hogy a törvényjavaslat belső összhangja mind a szóhasználat, mind pedig a tartalmi kérdések tekintetében biztosított legyen. Ezek közül jellemzően talán a legfajsúlyosabb és legnagyobb jelentőséggel bíró, hogy a törvényjavaslat címe is változik. Ennek pedig az az indoka, hogy kiküszöbölje a jogbizonytalanságot a biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló 2003. évi LX. törvény és az új, immáron biztosítási tevékenységről szóló törvény hatálybalépése közötti átmeneti időszakban. Az érdemi változások közül kiemelném, hogy a módosító javaslat a biztosítók mellett a viszontbiztosítókat is nevesíti, hiszen az új törvény a viszontbiztosítókra vonatkozó szabályokat is tartalmazza. Ezenkívül szükségesnek ítélte a bizottság a többes ügynök, úgy is, mint biztosításközvetítő betöltött funkciójához kapcsolódóan a felelősségi körének egyértelmű, a biztosítótól elkülönült meghatározását. A többes ügynök a biztosítók egymástól eltérő termékeit is jogosult közvetíteni. Erre tekintettel az értékesítési folyamat során az ügyfelek számára okozott károk megtérítése és az egységes jogalkalmazás érdekében fogyasztóvédelmi és ügyfélvédelmi szempontból egyaránt indokolt az önálló felelősség fenntartása. A törvényjavaslat összességében egy új és korszerű biztosítási törvény megalkotását célozza. Két lényeges célt valósít meg. Egyrészt a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/138/EK, azaz a Szolvencia II. irányelv átültetésének tesz eleget, másrészt a hatályos hazai szabályozás egyes elemeit korszerűsíti. A korszerűsítés pedig magában foglalja a hazai jogszabályi környezet fejlesztését a felhalmozódott piaci és felügyeleti tapasztalatok és a pénzügyi válság tapasztalatainak hasznosítása révén. Mint a bevezetőmben is említettem, a Törvényalkotási bizottság a törvényjavaslatban benyújtott összegző módosító javaslatot és összegző jelentést is ellenszavazat nélkül fogadta el. Ez azt mutatja, hogy képviselőtársaim, a tisztelt Ház jó lelkiismerettel támogathatja a törvényjavaslatot, ezért arra kérném a tisztelt Házat, képviselőtársaimat, hogy szavazataikkal támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most megkérdezem Tállai András államtitkár urat, hogy kíván-e felszólalni most. [[Tállai András: Igen.]] Igen, megadom a szót. Parancsoljon, államtitkár úr! Tájékoztatom, hogy ugyanaz a tízperces keretfeltétel teljesül a mostani vita során is, mint az eddigiekben.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirendi javaslat zárszavaként engedjék meg, hogy összefoglaljam a törvényjavaslat legfontosabb módosításait. A vitában több területet érintően kerültek módosító javaslatok benyújtásra, számos pontosító, a jogalkalmazást segítő indítvány érkezett, amelyeket a kormány is támogat. Engedjék meg, hogy a következőkben a legfontosabb módosító indítványokat ismertessem önökkel!Tisztelt Ház! A parlamenti döntéshozatal során a törvényjavaslat egyik legfontosabb változtatása, hogy a biztosítók esetén a panaszkezelés szabályai kibővültek, ezáltal jobban igazodnak a fogyasztóvédelmi tárgyú jogszabályok kívánalmaihoz, és hathatósabb védelmet nyújtanak az ügyfelek számára panaszaik kezelése során. A többes ügynökök és alkuszok esetén ugyanakkor eltérésekkel, egyfajta könnyítésekkel indokolt a panaszkezelési tevékenység szabályozása, tevékenységük jellegéhez igazodóan. Az előterjesztett módosító javaslat figyelembe veszi, hogy jelentős számú magyar tulajdonú mikrovállalkozás működik többes ügynökként vagy alkuszként. Esetükben indokolatlan lenne a fogyasztóvédelmi ügyekért felelős kapcsolattartó alkalmazása, jelentős adminisztratív terhet eredményezne, és hátráltathatná ezen vállalkozások fejlődését. Tisztelt Országgyűlés! A döntéshozatal során módosításra kerültek a többes ügynök felelősségére vonatkozó szabályok. A biztosító felelőssége a többes ügynökért továbbra is megmarad a termékre és a megbízó biztosítóhoz kapcsolódó tevékenységére vonatkozóan, tekintettel azonban arra, hogy a többes ügynök a biztosítók egymással versengő termékeit is jogosult közvetíteni, így az ügyfelek számára okozott károk megtérítése és az egységes jogalkalmazás elősegítése érdekében indokolt a többes ügynök önálló felelősségének meghatározott esetekre történő fenntartása. A károsultak jogérvényesítése az ügynöknek a megbízó biztosítóhoz közvetlenül nem kapcsolható mulasztása esetén bizonyítási nehézséget és végső soron az igényérvényesítés akadályát eredményezné. Ezzel összefüggésben előírásra kerül a többes ügynök felelősségbiztosítási kötelezettsége, amely fedezetet nyújt a többes ügynök által a megbízó biztosítóhoz közvetlenül nem kapcsolható mulasztás esetén okozott károkra. [[19.40]] Tisztelt Ház! Számos átmeneti szabály került módosításra és a jelenleg hatályos biztosítási törvénybe átemelésre annak érdekében, hogy az átmeneti időszakban a biztosítók és a Magyar Nemzeti Bank felkészülése biztosított legyen az új, az Unió egész területén bevezetés alatt álló Szolvencia II. rendszerre történő áttéréssel kapcsolatban, és elkerülhető legyen a jogbizonytalanság a hatályos Bit. és az új törvény szabályai között. Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm az együttműködésüket, és kérem, hogy a kormány által támogatott módosító javaslatokkal együtt a törvényjavaslatot támogassák. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom, hogy 6 perc 47 másodperc áll majd rendelkezésére a zárszó elmondására.Tisztelt Képviselőtársaim! Most a képviselői felszólalások következnek. Elsőnek a Fidesz képviselőcsoportjából Szatmáry Kristóf képviselő úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Szerencsés helyzetben vagyok ma, mert ahogy említették az előttem felszólalók, ez a törvényjavaslat is egy olyan javaslat, amely - bízom benne - alapvetően konszenzussal fog átmenni; már csak azért is, mert bár terjedelmében és céljában nagy célokat tűz maga elé, hiszen az egész biztosítási piacnak egy új kódexe van benne, de a jó előkészítést dicséri, hogy a szakmai szervezetek mindegyike támogatja a javaslatot. Sőt, a most előttünk lévő módosításokat is támogatják. Nekem is volt szerencsém velük egyeztetni. Például a benyújtott javaslatban a fogyasztóvédelem szempontjából fontos panaszkezelés többi fogyasztóvédelmi törvényhez hasonló szabályozását, a telefonos és egyéb ügyintézésnek a fogyasztók számára kedvezőbb módosítását, ugyanúgy a többes ügynök felelősségének megállapítását is minden érintett szereplő támogatja. Bízhatunk abban, hogy valóban egy olyan javaslatot sikerül konszenzussal elfogadni, amely mind a tárca, mind a szakma, és ami a legfőbb, több millió biztosítással rendelkező magyar állampolgár számára hoz kiszámíthatóbb, jobb körülményeket a biztosítási piacon. Ezért kérjük, hogy támogassák. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az MSZP képviselőcsoportjából Józsa István képviselő úr felszólalása következik. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! E törvényjavaslat, illetve ennek tárgyalása, azt hiszem, üdítő kivétel a Fidesz ötéves regnálása alatt, ugyanis két jó folyamatot is megfigyelhetünk. Egyrészt azt, hogy az európai uniós jogharmonizációt, úgy tűnik, önök sikerrel veszik ennél a biztosítási törvénynél, arról az Európai Unióról beszélek, akivel önök szabadságharcban állnak. De hála istennek, felismerték annak fontosságát, hallgatva a szakmai szervezetekre, ez a másik üdítő kivétel, hogy szóba álltak a szakmai szervezetekkel, és velük együttműködve nemcsak az előterjesztést, hanem a módosító javaslatokat is megkonzultálva hozták a Ház elé, és mutatják be azt. Én meg bemutatom, hogy az ellenzék nemcsak mindig kritizál, hanem ami jó, azt szóvá is tudja tenni a magyar parlamentben.Tehát nagyon előremutató, ha ilyen szavakat szabad mondani az önök sok negatív példája után, akár az előző kiskereskedelmi gyakorlat szabályozására hozott, véleményünk szerint céljában helyes, de gyakorlatában rossz megoldásokat követően. Példamutató lehet az, hogy amikor egy világméretű pénzügyi válságot követően az európai szakmai szervezetek, az Európai Unió komoly munkával kidolgozta a Szolvencia II. törvénycsomagot, amely a biztosítási tevékenység átfogó szabályozására vonatkozik, mind a biztosítók, mind rendkívül jelentős pénzügyi szervezetek, mind pedig a nagyon nagy számú biztosított érdekét figyelembe véve, hoztak a Ház elé egy olyan törvényjavaslatot, amelyről már az általános vitában is alapvetően elismeréssel szóltam én magam is. Ugyanakkor pozitívumként tudom most megfogalmazni, hogy a Törvényalkotási bizottság tárgyalásai nyomán a gyengébb elemek, amelyek a fogyasztóvédelmi részben voltak, és amelyeket korábban kritikával illettünk, valamelyest javultak a módosító indítványok következtében. Erősödtek a panaszkezelői szabályok, és kifejezetten hasznosnak tartjuk azt is, hogy a többes ügynökök, a közvetítők tevékenységét pontosabban szabályozzák. Való igaz, hogy több ezer hazai mikro- és kisvállalkozás tevékenykedik ezen a területen, és helyénvaló, pont azért, hogy a fogyasztók garantáltabb szolgáltatást kapjanak, hogy megfogalmazódik a módosító indítványok keretében az önálló felelősségük, megtörténik ennek behatárolása, szabályozása. Az, hogy a szakmai szervezetek véleményére adtak, nagyon remélem, más törvényjavaslatnál is érvényesülni fog. Nem kell azt a magatartást követni önöknek, hogy abból induljanak ki, hogy a szakmai szervezetek elvtelenül és elfogultan csak a saját érdekeiket védik. Lehet, hogy a Fidesz-kormány körül megjelenő bizonyos érdekcsoportok - nem akarom most újra a CBA-t említeni, mert biztos van más is - lobbiznak a saját érdekeikért egyoldalúan, de vannak olyan szakmai szervezetek is, amelyek kellő felelősséggel látják el tevékenységüket, átlátják a szakmai ágazat működésének egészét, és felismerik azt, hogy a saját tevékenységük védelme nem képzelhető el anélkül, hogy az egész biztosítási szakmai terület jól, megbízhatóan és stabilan működjön. Ha valami tapasztalata van a 2008-ban kezdődött pénzügyi válságnak, az talán éppen ez, hogy a pénzügyi területen, ha a bizalom meginog, ha a fogyasztók bizalma megrendül egy-egy cég, egy-egy szervezet, egy-egy, mondjuk úgy, pénzügyi iparág tekintetében, annak rendkívül messzemenő következményei lehetnek. Itt abszolút igaz, hogy a tömegessé váló várakozás, a tömegessé váló aggodalom beigazolja önmagát, és rendkívül súlyos következményeket eredményezhet. Tehát ha egy szabályozás a bizalom erősítését el tudja érni, és jelen esetben úgy látjuk, hogy az új biztosítási törvénynél ennek az esélye megvan - ezért támogatjuk -, akkor az mindenki hasznát szolgálja.Tehát úgy gondolom, hogy ez a felvilágosult hozzáállás, amely az Európai Unióval vívott szabadságharccal szemben az uniós szabályozás elfogadását és a hazai szakmai szervezetek érdemi hozzáállásának a figyelembevételét jelenti, a jelen állapot szerint jó előterjesztést, jó módosítást eredményezett. Arra szeretnénk felhívni a kormány és a kormányzati többség figyelmét - miként említették az előterjesztés során, hogy figyelembe vették a válság tapasztalatait, illetve a hazai ellenőrzés tapasztalatait is -, hogy ezt ne hagyják abba. Útjára indul ez a szabályozás, van esély, hogy jobb lesz az elért állapot, mint ami korábban volt, de ennek a tapasztalatait is véleményünk szerint egy év múlva át kell tekinteni. Azt kérem, ha az optimizmusra okot adó szabályozás működése során felmerülnek olyan ellenőrzésből adódó esetek, amelyek révén esetleg a fogyasztók védelme tovább erősíthető, akkor legyenek nyitottak arra, hogy egy-másfél év után történő felülvizsgálat során a fogyasztóvédelmet ennek a törvényjavaslati szabályozásnak a keretében is tovább erősítsük.Mindezekkel az MSZP frakció támogatja az előterjesztés elfogadását. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjából Lukács László György képviselő úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. A törvényjavaslat valóban egy terjedelmes, jókora törvényjavaslat. Azonban rögtön olyan problémára kívánom felhívni a tisztelt képviselők figyelmét, és egyébként a jogalkotás számára előremutató problémát próbálok majd felvázolni, ami már más szempontból szóba is került, ugyanis rögtön a legelején volt elrejtve egy olyan nagy probléma és egy olyan nagy részlet, aminek, úgy gondolom, azonnal fel kellett volna keltenie a jogszabályalkotók figyelmét. [[19.50]] Ugyanis csak úgymond első olvasatra derült ki az akkor már egyébként mindenki által látott 200 oldalas jogszabályról, hogy összességében csak a címe nem stimmel az egészben. Tehát sikerült benyújtani egy olyan jogszabályt, amelynek a hatályos jogalkotási törvénnyel teljesen homlokegyenest ellentétesen lett megfogalmazva a címe.Természetesen ezt a hibát korrigáltuk, azonban ez csak a hosszas kérdezés után derült ki, hogy végül is ez a probléma. Úgy gondolom, hogy ennél egy higgadtabb, megfontoltabb jogszabályalkotásra lenne szükség. Ezt egyébként a Törvényalkotási bizottságban többen is megjegyeztük minden oldalról. Sőt, ilyen kritika egyébként már a kormánypárti képviselők részéről is érte a jogszabályalkotókat, hogy a törvényjavaslatokat lehetőleg azért megalapozottan vagy ilyen alapossággal hozzák be a Törvényalkotási bizottság elé, de akár ide az általános vitára is. Amikor az általános vitában ezt nem szúrtuk ki, azt hiszem, mindannyian, akik itt ültünk, hibáztunk, hogy ezt nem vettük észre. De az is érdekes, hogy azt sem szúrtuk ki, hogy egyébként a 200 oldalas jogszabályhoz 110 oldalas törvényalkotási bizottsági módosító érkezett be, ami kétszázakárhány pontban folyamatosan sorolta azokat a módosításokat, amelyeket végig kellett vinni. Ez csak a Törvényalkotási bizottságnak volt talán a módosítója, és a Gazdasági bizottságnak is legalább hasonló terjedelmű volt. Összességében, bár egy nagy jogszabályról van szó, de úgy gondolom, egy kicsit kapkodós munkának voltunk szem- és fültanúi. Mindazok mellett, amiket elmondtak egyébként a jogszabályról, a törvényjavaslatról, azok helytállók voltak. Valóban vannak benne előremutató elemek, valóban egy kicsit lépést tart a felgyorsult világgal, ugyanis a régi törvény óta mindenképpen lépést kellett tartani egyrészt az uniós törvénykezéssel, az uniós jogszabályalkotással, másrészt pedig a biztosítói piac fejlődésével. Itt továbbra is talán majd azt kellene felmérni, és talán ebben lehet, hogy előre tudunk majd lépni, hogy egyébként a végrehajtói kamara oldalán is sikerült előrelépni a miniszteri biztossal. Lehet, hogy érdemes lenne olyan szinten a biztosítók mellé is egy miniszteri biztosi intézményt létrehozni, amellyel például ki lehetne szűrni bizonyos biztosítási termékek hibáját, illetve a fogyasztókra gyakorolt káros hatását. Én egyetlenegy ilyen területet jelölnék meg, ez úgymond a jogvédelmi biztosítások területe. Hazahúz a szívem. Az ügyvédség szempontjából én úgy gondolom, hogy velük szemben valamilyen szinten nem fair szolgáltatásokat is tartalmaznak ezek a jogvédelmi szolgáltatások. Én ebben a vonatkozásban mindenféleképpen figyelnék rá, hiszen biztosítási termékként mint vonzó terméket kívánják ezt adni, és sokszor olyan tulajdonságokkal ruházzák fel ezt a szolgáltatást, ami kedvezőbb színben tetszeleg, mint egyébként az ügyvédi hivatás hasonló tevékenységei, és mindenképpen egy versenytorzító hatást is eredményez. Azokra, amikre egyébként a biztosítók hivatkoznak, sokszor nem is megalapozott statisztikák alapján hivatkoznak, hiszen emlékszünk olyan gyakorlatra, amikor azt lehetett kivédeni a jogvédelmi biztosítással, hogy az embert kimentsék olyan helyzetekből, például szabálysértésekből, amelyekből egyébként nem lehet kimenteni senkit, hiszen járt a felelősségre vonás azután. Tehát az ilyen gyakorlatok visszaszorítására, természetesen figyelve arra, hogy majd hogy fog ez alapján a jogszabály alapján változni a biztosítóknak és a biztosítási tevékenységeknek és a termékeknek a köre, mindenképpen újra kell majd gondolni egy, maximum két év távlatából, hogy milyen egyéb intézményekkel lehet a biztosítási piacot és a termékeket ténylegesen biztonságossá és fogyasztóbaráttá tenni, hiszen ez talán a legfontosabb benne, hogy fogyasztóbarát, de kellően fogyasztóvédő is legyen az ilyen tevékenység. A jobbító szándékú kritikákat, úgy gondolom, hogy a kormány vette. A jogalkotásra vonatkozó jobbító szándékú kritikákat pedig javasoljuk megfogadni. Ezek nemcsak az ellenzéki pártok részéről, de az önök kormánypárti képviselői részéről is érkeztek egyébként. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az LMP képviselőcsoportjából Schmuck Erzsébet képviselő asszony, az Országgyűlés jegyzője következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Bár maga a több mint 200 oldalas törvényjavaslat eléggé szakmai, mégis olyan dolgokról szól, amelyek a hétköznapjainkat, illetve széles tömegeket érint. A törvényjavaslat egyik jelentőségét az adja, hogy a fogyasztókat megillető szélesebb körű tájékoztatást ír elő a szerződéskötést megelőzően a biztosítók számára, és átláthatóbbá teszi a biztosítások értékesítésében részt vevők érdekeltségét is. Szintén pozitívumként értékelhető a határon átnyúló pénzügyi csoportok felügyelete. Támogatható az is, hogy a tervezet a biztosítóegyesületeket kettéválasztja a kisbiztosítókra, a 300 millió forint alattiakra és fölöttiekre. Az általános működést, annak a pénzügyi biztosíték részét körültekintően, alapvetően uniós szabályozást követve ugyan jól leírja az új biztosítási törvény, viszont a kárrendezési határidők terén a szigorítás elmarad, pedig ez az egyik sürgető feladat, amikor a biztosítási szolgáltatások ügyfélbaráttá alakításáról jogszabályt alkotunk. Gyorsítani kellene a kárrendezési ügyeket, mert méltatlan, ha valakinek egy biztosítási eseményt követően évekig kell pereskednie azért, hogy hozzájusson a jogos kártérítéshez. Egy jelentős probléma, amire a Gazdasági bizottság összegző módosító javaslata sem tér ki, hogy évente szerény becslések szerint 30 ezer munkahelyi baleset történik az országban, amihez nyugodtan hozzáadhatunk legalább még 20 ezer foglalkoztatási megbetegedést. Ezen esetekben a munkáltatóknak teljes, objektív kárfelelőssége van, melyre tekintettel valamennyi kárt meg kellene téríteni a munkavállalónak és tb-rendszernek. Azonban a felelősségbiztosítással nem rendelkező munkáltatók csak a legritkább esetben fizetnek, ezzel több tízezer család életét teszik tönkre, és becslések szerint évente több mint 100 milliárd forint kiadást okoznak a költségvetésnek. Jelenleg csak a munkáltatók 5-10 százaléka rendelkezik felelősségbiztosítással. A többi nem fizet semmit, illetve csak a per után fizet, ha addigra nem számoltatja fel magát. Jellemzően csak a nagyobb vállalatok rendelkeznek felelősségbiztosítással. Nyilván egy nagy cég, ráadásul, ha külföldi, nem kíván magának problémákat a jövőben, így a prevencióra nagy hangsúlyt helyez. Van felkészült jogi és szakértői csapata, amelynek első dolga egy teljes körű felelősségbiztosítás megkötése. Ezzel szemben, bármennyire is nehéz ezzel szembenézni, a magyar kkv-szektor, tisztelet a kivételnek, nem fordít figyelmet erre a kérdésre, holott a balesetek száma itt a legnagyobb. Az ő körükben történik a legtöbb per, és az ő körükben indul a legtöbb felszámolás. Ezért kiemelten fontos lenne olyan körülményeket teremteni, amelyek ösztönöznék a felelősségbiztosítások elterjesztését a hazai kis- és középvállalkozások körében. A hiányérzetünkön túlmenően néhány konkrét kritikát is megfogalmazunk. A titokvédelem vonatkozásában meglehetősen tágra nyitja a javaslat azoknak a szerveknek és személyeknek a körét, akik megismerhetik a sokszor érzékeny, személyes, például egészségügyi adatainkat. Ugyan bevezet korlátozást, mégis azt gondoljuk, az adatvédelem további erősítése szükséges ezen a területen. A másik ilyen, amit inkább a fogyasztóvédelem korlátozásának látunk, semmint erősítésének, az, hogy a társaságok felszámolását kezdeményezők lehetséges körét szűkítik. Javasoljuk, hogy inkább tágítsuk ezt a kört, és a felszámolás kezdeményezésének jogát adjuk vissza a fogyasztóvédelmi civil szervezeteknek is. Mindezeket mérlegelve és tekintettel arra, hogy a jogszabálytervezetben a szakmai szervezetek nem találtak olyan pontot, amit teljesen elvetnének, a javaslat tartalmának túlnyomó részével pedig a Lehet Más a Politika egyetért, a fogyasztóvédelemre vonatkozó módosítások figyelembevételével tudjuk támogatni a törvény elfogadását. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Most megkérdezem Tállai András államtitkár urat, hogy kíván-e élni a vitában elhangzottak megválaszolásával. [[Jelzésre:]] Nem. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A szavazásokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik az egyes pénzügyi tárgyú törvényeknek a betétbiztosítást, valamint a pénzügyi közvetítőrendszert érintő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. Az előterjesztés T/1996. számon, a kijelölt Gazdasági bizottság részletes vitáról szóló jelentése pedig T/1996/5. számon érhető el a hálózaton. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata T/1996/7. számon, az összegző jelentése pedig T/1996/8. számon érhető el a honlapon. [[20.00]] A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának és a kisebbségi véleményének ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Salacz László úrnak, a bizottság előadójának az előadói vélemény elhangzásához; az elnöklést pedig átadom Lezsák Sándor alelnök úrnak. Köszönöm szépen. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Törvényalkotási bizottság 2014. december 4-i ülésén megtárgyalta az egyes pénzügyi törvényeknek a betétbiztosítást, valamint a pénzügyi közvetítőrendszert érintő módosításáról szóló T/1996. számú törvényjavaslatot. E javaslat azzal a céllal került benyújtásra, hogy a tőkepiaci szabályozás hatékonyságának növelése érdekében módosítsa a tőkepiacról szóló törvényt, a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, az általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló törvényt és a kollektív befektetési formákról és kezelőikről, valamint az egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló törvényt. Ennek keretében a felsorolt törvényeket módosító rendelkezések egyúttal a tőkepiaci szektor hazai szabályozását nagyban meghatározó európai uniós szabályozásnak való megfelelést is biztosítani hivatottak. A bizottsági ülés során a tagok vitát folytattak a Gazdasági bizottság nyolcpontos módosító javaslatáról, amelynek első pontját bizottságunk egyhangúlag támogatta. A fennmaradó hét pontot 21 igen, 7 nem és 4 tartózkodás mellett támogatta a bizottság. A módosító javaslatokról történő állásfoglalás mellett a Törvényalkotási bizottság további technikai és nyelvtani módosításra irányuló szándékot fogalmazott meg. E pontokról külön szavaztak a tagok, melyek 21 igen, 7 nem és 5 tartózkodás mellett kerültek támogatásra. A bizottság az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést 20 igen, 7 nem és 5 tartózkodás mellett elfogadta. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm szépen, Salacz képviselő úr. A kisebbségi vélemény ismertetésére megadom a szót Tóth Bertalan képviselő úrnak, MSZP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A Törvényalkotási bizottságban lefolytatott vita kapcsán két módosító indítványt szeretnék kiemelni, amely szóba került mind a Gazdasági bizottság előtt, mind pedig a Törvényalkotási bizottság előtt. Az egyik, amelyet a Gazdasági bizottság befogadott, és az MSZP-frakció által került benyújtásra, ez a törvényjavaslat 19. §-át érintette, amely az álláspontunk szerint túlzott mértékben szűkítette volna a tőkepiaci törvény szerinti bennfentes személyek körét. Ennek a hibának a kijavítására vonatkozó javaslatunkat a Gazdasági bizottság is elfogadta, így bekerült az összegző módosító javaslatok sorába, és mivel külön tudtunk szavazni a Törvényalkotási bizottságban erről, ezért ezt a módosító javaslatot az MSZP képviselői is tudták támogatni. Volt egy másik módosító indítványunk is, amelyet beterjesztettünk, ez pedig arról szólt, hogy az átlátható működés és a helyi önkormányzatok működésével kapcsolatos piaci bizalom elősegítése érdekében maradjanak hatályban azok a rendelkezések, amelyek alapján az értékpapírokat nyilvánosan forgalomba hozó helyi önkormányzatok legalább évente kötelesek tájékoztatni a nyilvánosságot és a felügyeletet a vagyoni jövedelmi helyzetük alakulásának főbb adatairól. Hasonló indokok miatt tartottuk és tartjuk most is szükségesnek megtartani a bizonyos feltételek teljesülése esetén a legalább 50 ezer euró névértékű hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kibocsátóira vonatkozó jelentéstételi kötelezettséget is. Ezt a módosító javaslatunkat azonban a Törvényalkotási bizottság többsége nem támogatta. A törvénnyel kapcsolatos általános véleményt pedig majd a vita során fogom elmondani. A Törvényalkotási bizottság részletes vitájával kapcsolatban ennyit szerettem volna elmondani. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem Tállai András államtitkár urat, hogy kíván-e felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen. Jelzem államtitkár úrnak, hogy a vitában történő felszólalására és az esetleges zárszó ismertetésére mindösszesen tízperces időkeret áll rendelkezésére. Öné a szó, államtitkár úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! A hitelintézeti és tőkepiaci szabályozás egy fontos kérdéskör, különösen, ha fogyasztóvédelmi aspektusai vannak. Márpedig a betétbiztosításnak alapvető fogyasztóvédelmi tartalma van, így örömmel vettük az általános és részletes vitán a képviselők aktív részvételét. A törvényjavaslat fő vonalát a betétbiztosítás szabályozásának további modernizálása adja, így a hitelintézetekre vonatkozóan tartalmaz új szabályokat. A javaslat a tőkepiaci szektorra vonatkozóan is tartalmaz előírásokat, ezeknek az uniós szabályok módosulása az indoka. Mindezeknek megfelelően a benyújtott módosító javaslatok is mindkét területet érintik. A módosító javaslatok többsége pontosító jellegű, az egyértelmű jogértelmezést és jogalkalmazást szolgálja. A kormány által is támogatott módosító indítványok elfogadásával a tőkepiaci törvényben technikai jellegű módosításra, a kollektív befektetési formákról szóló törvényben a harmadik országbeli befektetési alapkezelők belföldi működési lehetőségeinek korlátozására kerül sor, hiszen így alakul ki az azonos megítélési szint. A pénzügyi békéltető testület működését érintő, a kormány által is támogatott módosító javaslatok egy része általános eljárási szabályokat rögzít. Bevezetésre kerül például az eljárási szünet intézménye. Lehetőség nyílik arra, hogy a testület szakértői állásfoglalást szerezzen be. Az alacsony ügyérték alatti ügyekben pedig a testület nem háromtagú tanácsban jár el, hanem egyszerűsödik a döntéshozatal. A pénzügyi békéltető testületet érintő módosítások másik része egy átmeneti jellegű, a kölcsönökkel kapcsolatos elszámolások miatt várhatóan nagyszámú fogyasztói eljárás okán szükséges. Ennek érdekében átmeneti jelleggel hosszabb határidők kerülnek meghatározásra, ezek azonban az eljárás gyors lefolytatását érdemben nem befolyásolják, de a fogyasztók érdekeire hangsúlyt fektetnek. A módosítások közül fontos kiemelni a betétbiztosítás szabályozását érintő módosító javaslatot. A törvényjavaslat kiterjeszti a betétbiztosítás alkalmazását a kisebb helyi önkormányzatok betéteire is. A javaslathoz benyújtott módosító indítvány szerint a betétbiztosítás a helyi önkormányzatok által alapított költségvetési szerv betéteire, fizetési számlájára is kiterjed. A betétbiztosítás új szabályaival kapcsolatban szeretném hangsúlyozni, hogy a rendelkezések a fő szabálytól eltérően nem 2015. január 1-jén, hanem majd csak 2015. július 3-án lépnek hatályba. Az Európai Unió új betétbiztosítási irányelvének átültetési határideje ugyanis ez a nap. Az általános vitában elhangzottakkal ellentétben nem a betétbiztosítási díj emelése érdekében került benyújtásra a törvényjavaslat. A hitelintézetek 2015. évi betétbiztosítási díjának megállapítására még a hatályos szabályokat kell alkalmazni. A jelenlegi, 2015-re vonatkozó díjemelés egy átmeneti állapotnak tekinthető, mivel ebben az évben az OBA-nak több takarékszövetkezet betéteseit is kártalanítani kellett. Az OBA vagyonára vonatkozó célszint elérésére azonban a törvényjavaslat tíz évet biztosít. Ezért a most megállapításra került díjtétel egy rövid, kicsit erőteljes feltöltési időszak után visszacsökkenthető, különös tekintettel arra, hogy már a szanálási eljárás és a Szanálási Alap is mint védővonal rendelkezésre áll ez év nyara óta. A betétbiztosításra vonatkozó új szabályok összességében a betétbiztosítás intézményének erősítését és ezáltal a betétesek védelmének növelését szolgálja. Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm együttműködésüket. Kérem, hogy támogassák a kormány által támogatott módosító javaslatot és az egész törvényjavaslatot. Köszönöm. [[20.10]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom, hogy a vita végén a zárszó elmondására 5 perc 32 másodperc áll majd rendelkezésére.Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Előre bejelentett felszólalónak adom meg a szót, Tóth Bertalan képviselő úr, MSZP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy említettem a kisebbségi vélemény ismertetésénél, most a törvényről általában szeretnék néhány gondolatot elmondani. A törvényjavaslat jogharmonizációs kötelezettség teljesítését célzó módosító javaslatai támogathatóak, figyelemre méltó azonban a törvény azon módosítása, amely alapján a szanálási eljárás során hozott szanálási hatósági intézkedés vagy a szanálási hatóság kötelezése szerint foganatosított társasági határozat, illetve a társasági határozat végrehajtására kötött szerződés értelmében a szerző harmadik fél jogait és kötelezettségeit nem érinti, ha a bíróság a szanálási hatóság vagy az intézmény határozatát hatályon kívül helyezi vagy megváltoztatja. A módosításban új elem, hogy az kiterjed a társasági határozatra is, illetve az vonatkozik a bíróság által történő megváltoztatásra is. Tekintettel arra, hogy a kormány többször kinyilvánította azt a szándékát, hogy a hazai bankszektor tulajdonosi szerkezetének állami eszközökkel is történő megváltoztatását szeretné elérni, valamint arra is figyelemmel, hogy az elmúlt hetekben a Magyar Nemzeti Bank mint szanálási hatóság több alkalommal is intézkedett, ezen rendelkezéssel az Orbán-kormány könnyebben lesz képes megvédeni az általa előállítani kívánt tulajdonosi szerkezetet, még ha utóbb kártérítést is kellene fizetni az adófizetői pénzekből a törvénytelen szanálási hatósági intézkedés miatt. Ugyancsak figyelemre méltó a szanálási alap bevételeiből fedezhető működési kiadások kérdésköre is, hiszen a működéssel közvetlen összefüggő költségekre lehet felhasználni a szanálási alapban lévő összegeket, ugyanakkor a törvényjavaslat nem rendelkezik ezeknek a részletes köréről. Tekintettel arra, hogy az alap feltehetően valódi célja a nagyobb bankok befizetéseiből feltőkésíteni a kormány által támogatandónak ítélt szervezeteket, előfordulhat, hogy egyéb szervezeteket is így akar majd forráshoz juttatni a kormány, hiszen ebből például kommunikációs kiadások is fizethetők. Az MSZP a törvényjavaslat elfogadását annak jogharmonizációs célú és támogatandó módosításai ellenére nem tudja támogatni, mivel nem kívánunk asszisztálni a hazai bankszektor tulajdonosi szerkezetének mesterséges állami beavatkozások útján történő megváltoztatásához. Köszönöm szépen. [[Dr. Legény Zsolt tapsol.]]
Köszönöm, Tóth Bertalan képviselő úr. Megadom a szót Galambos Dénes képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! 2014. november 17-én a T/1996. számú törvényjavaslat általános vitájában már felszólaltam, a mostani hozzászólás a Törvényalkotási bizottság, illetve a Gazdasági bizottság által megtárgyalt bizottsági jelentésekhez, illetve az összegző módosító javaslathoz kíván hozzászólást adni.Az Országgyűlés Törvényalkotási bizottsága a házszabálynak megfelelően megtárgyalta az előttünk fekvő törvényjavaslathoz a Gazdasági bizottság által benyújtott módosító javaslatokat, és azokat pontosítva, illetve kiegészítve saját összegző módosító javaslatot nyújtott be. Ebben azonban az elnöki javaslathoz képest csak jogtechnikai jellegű kiegészítések vannak, illetve egy esetben, a 909/2014-es EU-irányelv beemelését végzi el a javaslat.Emlékeztetőül engedjék meg, hogy felidézzem önöknek a törvényjavaslat főbb pontjait. A betétvédelmi törvény lényege, hogy a bankbetéttel rendelkező ügyfél banknál elhelyezett pénze az eddiginél jelentősen nagyobb biztonságban lesz. Ennek érdekében a törvény megerősíti az Országos Betétbiztosítási Alapot, és erősebb felügyeleti jogköröket biztosít a Magyar Nemzeti Bankon keresztül. A tervezet a 909., a 2010/73-as és a 2011/61-es európai uniós irányelvekkel hangolja össze a hazai szabályozást, tehát ebben az értelemben - ma már többször elhangzott az előző napirendek kapcsán is - végrehajtott uniós jogharmonizációval van összhangban. A tőkepiaci szabályozás hatékonyságának növelése érdekében a javaslat módosítja a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvényt, a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, az általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvényt s a kollektív befektetési formákról és kezelőkről, valamint az egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2014. évi XVI. törvényt. A jogszabály lehetővé teszi az önkormányzatok betéteinek biztosítását, amennyiben éves költségvetésük nem haladja meg az 500 ezer eurót. A törvényjavaslat megszünteti az úgynevezett közösségi betétekre vonatkozó speciális magyar szabályozást. A meglévő betétekre a javaslat itt is biztosítja az átmenetet, és előírja a hitelintézetek számára a változásról történő tájékoztatást 2015. március 31-ig. Bizonyos esetekben a javaslat 3 hónapra, és legfeljebb 150 ezer euró összegű kártalanítás biztosítását írja elő. Előírja továbbá, hogy az érintett betéteket a betétes erre vonatkozó jelzése alapján elkülönített számlán kell elhelyezni. Könnyítés az ügyfelek számára, hogy a jelenlegi 20 munkanapos kifizetési határidő 7 munkanapra csökken. A magyar szabályozás így átveszi azt a rendelkezést, hogy milyen speciális esetben lehet hosszabb a kártalanítás időtartama. Változnak a betétesek tájékoztatására vonatkozó szabályok is, gyakoribb és pontosabb tájékoztatásra kötelezve a biztosítókat. A felügyeleti biztos esetében nemcsak arra lesz lehetőség a továbbiakban, hogy a biztos átvegye a bankvezető testületének a jogkörét, hanem arra is, hogy csak részben vegye át annak irányítását. A javaslat parlamenti szakaszában érkezett néhány módosító javaslat, amelyet most szeretnék részletezni, illetve kitérni rájuk. Az összegző módosító javaslat 6. pontja szerint a Magyar Nemzeti Bank és a Pénzügyi Stabilitási Tanács egymáshoz való viszonyára vonatkozóan az egyértelmű szabályozás ellenére néhány esetben jogalkalmazói bizonytalanság alakult ki, ezért az MNB a vonatkozó törvény 13. §-ában indokolt ráerősítéssel kell hogy éljen, miszerint a Pénzügyi Stabilitási Tanács a Magyar Nemzeti Bank szerveként, a Magyar Nemzeti Bank nevében jár el. A javaslat felsorolja a Pénzügyi Stabilitási Tanács hatás- és feladatköreit.Az összegző módosító javaslat 7. pontja törli az eredeti 55. § (1) bekezdést, amely szerint az MNB és a Pénzügyi Stabilitási Tanács döntése ellen fellebbezésnek nincs helye, valamint amely szerint a sértett bírósági felülvizsgálatot kérhet a munkaügyi bíróságtól. Az eddigi tapasztalatok alapján a viszonylag alacsony ügyérték alatti, illetve az egyszerűbb megítélésű ügyekben nem indokolt, hogy a pénzügyi békéltető testület háromtagú tanácsban járjon el. Az összegző módosító javaslat 8. pontja az általános gyakorlatnak megfelelően bevezeti az eljárási szünet intézményét, valamint lehetőséget teremt arra is, hogy a pénzügyi békéltető testület szakértői állásfoglalást szerezzen be. Az elszámolási törvényhez, illetve a devizahitelek forintosításához kapcsolódóan a várhatón nagyszámú fogyasztói eljárás kezdeményezése okán szükség van arra, hogy a meghallgatás kitűzésére a jelenlegi 60 nap helyett 75 nap, a szolgáltatók válasziratának elkészítésére a jelenlegi 8 nap helyett 15 nap legyen biztosítva. Ez az eljárás gyors lefolytatását ténylegesen, érdemben nem befolyásolja. Az összegző módosító javaslat 9. pontja kiterjeszti az OBA, az Országos Betétbiztosítási Alap által nyújtott betétbiztosítást a helyi önkormányzatok betéteire is abban az esetben, ha költségvetésük az előzőekben jelzett szerint meghatározott összegnél, 500 ezer euró összegnél alacsonyabb. A javaslat kiterjeszti a betétbiztosítást a helyi önkormányzat által alapított költségvetési szerv betéteire is, tekintettel arra, hogy a számláját vezető hitelintézetnél elrendelt betétfizetési tilalom miatt olyan helyzetbe kerülhet, amely veszélyezteti gazdálkodási feladatai ellátását. Az összegző módosító javaslat többi pontja jogtechnikai, nyelvhelyességi, illetve a hatályba léptetéssel kapcsolatos módosításokat tartalmaz. A fentiek megfontolása mellett kérem, támogassák a törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító indítványt és a bizottsági ajánlást. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Galambos képviselő úr. Megadom a szót Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak, LMP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az illetékes bizottság összegző módosító javaslatának vitája során is szót kell ejtenünk arról, hogy maga a törvényjavaslat az Európai Unió jogának való megfelelés mellett a hazai bankrendszer tulajdonviszonyainak megváltoztatására irányul, és így összefüggésben áll a Magyar Nemzeti Bank rosszbank-koncepciójának végrehajtásával is. [[20.20]] Az uniós irányelvek magyar jogrendbe történő átültetésének leple alatt ez valójában azt célozza, hogy állami pénzek kifizetésével megkönnyítse a külföldi leánybankok Magyarországról történő kivonulását és saját érdekkörbe történő átjátszását. Ezért is olyan sürgős a kormányzatnak ezt most rohamtempóban, fontos részletkérdések rendezése nélkül megtárgyalni, noha az Európai Unió csak 2015 júliusáig várja el azon, főleg a bankbetétek biztosítására vonatkozó irányelvek átültetését, amelyet egyébként a Lehet Más a Politika is helyesel. Támogatjuk a törvényjavaslatnak azon részét, amely megerősíti a 100 ezer euró alatti bankbetétek minden körülmények között érvényes, államilag garantált védelmét. Azzal is egyetértünk, hogy ha a jövőben az MNB komoly problémákat észlel egy hitelintézet vagy brókercég esetében, akkor megvizsgálja, hogy a közérdek alapján célszerű-e szanálással, vagyis nem állami pénzből való kisegítéssel elkerülni az illető intézmény bezárását. A törvényjavaslatból azonban kitűnik, hogy Matolcsy nem csupán a klasszikus közpénzkímélő szanálási eszköztárat kívánja bevetni, hanem az egyéb, rendkívüli helyzetekre tartogatott pénzügyi eszközöket kívánja alkalmazni céljai eléréséhez. Már meg is alakult a Magyar Reorganizációs és Követeléskezelő Zrt. Nyilvánvaló, hogy nem a bajba jutott hiteladósokat kívánják megmenteni. A kormányzati elképzelések szerint 500 millió forint feletti projekthitelekből és 200 millió feletti ingatlanhitelekből válogat majd az MNB. Ugyanis ezt az állami követeléskezelőt állami pénzből hozták létre azért, hogy átvegye a kereskedelmi bankok veszteségeit, a legrosszabb, nem fizető, befuccsolt kereskedelmi ingatlan- és projekthiteleket. A tervek szerint 300 milliárd forintért vásárolnának kétes értékű plázákat, hoteleket és luxusirodaházakat. Azt, hogy ezekkel mit fogunk kezdeni, azt senki sem tudja. Ugyanis sok esetben ezek a fejlesztések üzletileg sosem voltak indokoltak. Mivel ez egy állami intézmény, a létrehozása is állami pénzből történik, és a rossz hiteleket is abból veszik majd meg. Az LMP számára elfogadhatatlan, hogy a rendelkezésre álló hazai források 90 százalékából bedőlt kereskedelmi ingatlanokat vásároljanak ahelyett, hogy a hitelüket fizetni nem tudó, önhibájukon kívül bajba jutott családokon segítenének. Hasonlóan elfogadhatatlan az is, hogy mindezt teljesen átláthatatlan módon teszik, mint ahogyan azt megtapasztalhattuk Matolcsy MNB-vezető elmúlt másfél éves tevékenysége során. Nem akarom felsorolni, mindannyian tudjuk, hogy offshore hátterű luxuspaloták, műtárgyak vásárlása, s a többi. Összefoglalva, a törvényjavaslat ki nem mondott célja egy újabb lépés annak irányába, hogy állami százmilliárdokkal támogassák a külföldi tulajdonú bankok kivonulását, hazai leánybankjaik eladását, vélhetőleg Fidesz közeli pénzembereknek. Hogy ez a társadalom többségének miért lenne jó? Hát, azt egyáltalán nem látjuk. Az LMP nem támogat semmiféle átláthatatlan ügyleteket előkészítő szabályozást, főleg, ha azok jelentős közpénzt igényelnek, vagy az ország pénzügyi tartalékait érintik. Még akkor sem, ha ezt történetesen uniós irányelvekbe csomagolják. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, Schmuck Erzsébet képviselő asszony. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Megadom a szót Tállai Andrásnak [[Jelzésre:]] , de ő nem kér szót, elmondott már mindent nyilván. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. A szavazásokra a jövő heti ülésünkön kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvénynek az egyes kereskedelmi építmények engedélyezése, fenntarthatósági szempontjainak érvényesítése érdekében történő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. Az előterjesztés T/1995. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A kijelölt Gazdasági bizottság részletes vitáról szóló jelentését T/1995/7. számon, a vitához kapcsolódó Fenntartható fejlődés bizottsága jelentését T/1995/5. számon megkapták. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata T/1995/9. számon, összegző jelentése pedig T/1995/10. számon a honlapon elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának és a kisebbségi véleménynek az ismertetésére kerül sor. Elsőként megadom a szót Vécsey László úrnak, a bizottság előadójának. Összesen 15 percük van, ebből összesen 8 perc a többségi vélemény. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Törvényalkotási bizottság 2014. december 4-ei ülésén megtárgyalta az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvénynek az egyes kereskedelmi építmények engedélyezése, fenntarthatósági szempontjainak érvényesítése érdekében történő módosításáról szóló T/1995. számú törvényjavaslatot. E javaslat azzal a céllal került benyújtásra, hogy olyan engedélyezési rendszert vezessen be, amely fokozott figyelmet fordít a fenntartható fejlődés követelményeinek megvalósítására, a környezet védelmére. A bizottság ellenzéki tagjai részéről a törvényjavaslattal kapcsolatban érdemi ellenjavaslat, módosítási igény nem fogalmazódott meg. Egyetlen olyan pontja van a törvényjavaslatnak, amelynek kapcsán némi polémia bontakozott ki, nevezetesen az 57/C. § (1) bekezdése. Ez a bekezdés foglalkozik azzal a, mondhatnám, szigorítással, hogy a 400 négyzetméternél nagyobb bruttó alapterületű kereskedelmi célú építmények építésére, illetve ilyenné bővítésére külön építésügyi hatósági engedélyt ír elő a már meglévő minisztériumi bizottság felállítása mellett, illetve annak bevonásával, és ez az első fokon építéshatóságként eljáró szerv egy megyei kormányhivatal, melyet a törvény kijelöl. Ezzel kapcsolatban voltak különféle eszmefuttatások, hogy ez miért így van, és már a bizottsági ülésen is elhangzott - ezt a plénum előtt is szeretném megismételni -, ez nem egy példa nélküli eljárás. Ez gyakran megtörténik, korábban is voltak olyan esetek, amelyek ezt példázzák, amikor országos szinten viszonylag kevés olyan ügy van, amelyhez speciális szakértelemre van szükség, akkor ez az eljárás már korábban is alkalmazásra került. Ezt a pontot, ezt a kitételt az ilyen jellegű építéshatósági eljárások várható száma indokolja, miután szükségessé teszi, hogy a szakértelmet, a munkaerőt koncentrálja, racionalizálja a törvényalkotó. Néhány eset várható ebből, és ebből következően egy helyre kell koncentrálni ezt a rendelkezésre álló szakértelmet.Egyébként megjegyzem, teszem hozzá, ugyanennek a szakasznak a (4) bekezdése másodfokon eljáró építéshatóságként egy másik megye kormányhivatalát jelöli ki, tehát látható, hogy semmiféle hátsó szándék vagy sandaság ebben nincsen. Pusztán valóban az esetek várható gyakorisága teszi indokolttá ezt a fajta szabályozást. A bizottsági ülésen a tagok megtárgyalták a Gazdasági bizottság nyelvhelyességi és jogtechnikai pontosítást tartalmazó módosító javaslatát is, amelyet a bizottság 27 igen szavazattal, 7 nem ellenében támogatott. Ezt követően pedig a bizottság az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést is 27 igen és 7 nem szavazat mellett fogadta el. Ennek alapján és az elhangzottak alapján kérem a tisztelt Házat, hogy a törvényjavaslatot szavazataival támogatni szíveskedjék. Köszönöm szépen a figyelmet, elnök úr.
Köszönöm, Vécsey képviselő úr. A kisebbségi vélemény ismertetésére megadom a szót Legény Zsolt képviselő úrnak, MSZP. [[20.30]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A Törvényalkotási bizottságban elhangzott vita során megfogalmazódott ellenzéki képviselőtársaim részéről jó pár mondat, jó pár állítás, ezeket szeretném értelemszerűen ismertetni a Házzal. Meglátásunk szerint ennek a törvényjavaslatnak - mondjuk úgy - egyetlen célja van, ami a valódi célt takarja, ez pedig az úgynevezett plázastop fenntartása. Jóllehet a hatályban lévő szabályozás szerint most, év végén, december 31-én lejárna az a törvényi korlátozás, de ezt most egy törvénymódosítással megoldja a kormány, és így 2015. január 1-je után sem lehet bevásárlóközpontot építeni külön engedély nélkül. A törvényjavaslat egy - mondjuk úgy - enyhítést fogalmaz meg, méghozzá azt, hogy nem 300 négyzetméterben rögzíti ennek a határát, hanem 400 négyezetméterben, tehát 400 négyzetméter feletti bevásárlóközpont esetében már ismételten - mondjuk úgy - külön engedélyt kell kérni. Tehát január 1-jétől 400 négyzetmétert meghaladó üzlet vagy bevásárlóközpont építéséhez vagy ennél nagyobb alapterületet eredményező bővítéshez szakhatósági állásfoglalás szükséges. Ahogy azt kormánypárti képviselőtársam elmondta, ilyen ügyben szakhatóságként országos illetékességgel kizárólagosan a Hajdú-Bihar megyei kormányhivatal vezetője jogosult dönteni. Előzetes szakhatósági hozzájárulás is igényelhető, amely egy évig használható fel az engedélyezési eljárásokban. Amennyiben pedig az engedélyezési ügyben a Hajdú-Bihar megyei kormányhivatal már részt vett volna, ebben az esetben a másodfokot a Heves megyei kormányhivatal vezetője látná el.Az építési engedély iránti kérelem szakmai megalapozottságát egy, a miniszterek által delegált, öt főből álló bizottság fogja véleményezni. Ez a bizottság azonban elméletileg csak egy meghatározandó szempontrendszert vett figyelembe, így például a beruházásnak az adott településre gyakorolt környezetvédelmi közlekedési hatásaival állapítja meg az álláspontját. A végső szót minden esetben a kormányhivatal vezetője mondja ki. A bizottság hivatalos véleményét csupán mérlegelni köteles. Nem értjük, hogy akkor így mi értelme van ennek a bizottságnak - mondjuk úgy - közbenjárását kérni, hiszen akkor vagy egy kirakatbizottságról van szó, ha a véleménye számít csak, ha pedig azt gondolták, hogy ennek a bizottságnak a kezébe kellene tenni ennek az eldöntését - mármint ennek az adott ügynek -, akkor meg miért kell ehhez a kormányhivatal vezetőjének döntése. Meglátásom szerint a törvényjavaslat szakmai, jogszabály-szerkesztési fércmunka. Nyilvánvaló igazolása ez annak, hogy ennek a szabályozásnak kizárólagosan politikai célja van. Mi több, kifejezetten személyre szabott jogalkotási lépésről lehet szó. Láttam, hogy L. Simon államtitkár úr nem érti. Mivel bejelentkeztem írásban hozzászólásra, ezért természetesen ott bővebben ki fogom ezt fejteni, mármint a képviselői hozzászólásomban. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Legény Zsolt képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem L. Simon László államtitkár urat, hogy kíván-e hozzászólni mint előterjesztő. [[L. Simon László: Nem, köszönöm.]] Nem kíván. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság, valamint a vitához kapcsolódó Fenntartható fejlődés bizottsága jelezte, hogy nem kíván előadót állítani. A Fenntartható fejlődés bizottságában megfogalmazódott kisebbségi vélemény ismertetésére megadom a szót Sallai Benedek képviselő úrnak, háromperces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Ha jól emlékszem, a házszabály 44. §-ának különböző bekezdéseire, talán csak szó szerint lehet ugyanazt, ezért engedelmükkel felolvasom, hogy attól ne térjek el, mint ami a bizottsági ülésen elhangzott.Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló törvény módosításáról szóló T/1995. számú törvényjavaslat célja volt, hogy a kiskereskedelem túlzott koncentrációját megakadályozza, annak káros gazdasági, társadalmi, városképi és környezeti negatív hatásaival együtt. Erre és az ez ellen tett intézkedésekre sok jó európai példa van Franciaországtól Dánián át Nagy-Britanniáig, amelyeket 2011 tavaszán felsoroltunk, mielőtt a kormány ezt kiforgatta volna. A jogszabályalkotás céljaival a Lehet Más a Politika teljes mértékben egyetért, viszont a megvalósításra az eszközeivel, amelyeket e célokhoz rendel, ez a jogszabálytervezet nem alkalmas véleményünk szerint. Érdemes szétválasztani a plázákat és a hipermarketeket, mivel két jól elkülöníthető problémacsoportról van szó. A plázákra vonatkozóan el lehet mondani, hogy mivel a kereskedelem hagyományos tereinek, a belvárosoknak a kiürülése probléma, amiből a plázák hasznot húznak, viszont ennek terheit - a városrehabilitáció, a forgalom növekedése s a többi - nem ők viselik, így önálló problémacsoportot képviselnek. Ráadásul az a fogyasztói kultúra, amit képviselnek, nem fenntartható. Általában a magasabb státusú fogyasztókra alapoznak, magasabb árfekvéssel, elvileg minőségi termékekkel, de mivel nagy tőkeerejű láncok alkotják benne a legtöbb boltot, kiszorító hatásuk van a hagyományos kereskedelmi hálózatokra. Nagyon energiaigényesek, generálják az autóforgalmat a belvárosban, ezért létesítésük csak tömegközlekedési csomópontokban, például pályaudvaroknál elfogadható. A hipermarketekkel a fő gond sokkal inkább az, hogy alapvető fogyasztási cikkek, élelmiszerek és egyebek a fő profiljuk. Ezzel a hagyományos piacokra és a nagy mennyiségben termelni nem tudó kistermelőkre gyakorolnak kiszorító hatást. Tőkeerejüknél fogva akciókkal tudnak piactisztító hatást elérni - a piactisztítót idézőjelbe téve, hiszen a kisebbek kiszorítására irányuló tevékenységet értettünk ez alatt - -, s egy életképes helyi gazdaság nem létezhet úgy, hogy a hipermarketeket ne korlátoznánk jelentősen, legyen az külföldi vagy hazai tulajdonú. Nagy gépkocsiforgalmat generálnak, a parkolóhely-szükségletük nagy, ezzel negatív környezeti hatásuk jelentős. Ugyanakkor léteznek olyan termékcsoportok, bolttípusok, ahol a nagy alapterület és a koncentráltság önmagában nem elvetendő, sőt természetes, például az építőanyag-kereskedelem, faáru és egyéb nagy terjedelmű cikkek árusítása. A fenti problémákra egy, a környezeti, gazdasági, városképi szempontokat előre leíró, azok érdekében korlátozó szabályozás kellene hogy szülessen, egy olyan törvény… - ami pofára tudja a valami miatt szimpatikus vállalkozóknak engedni vagy nem engedni a nyitva tartást, mindenféle feltétel nélkül, másoknak pedig nem, az nem alkalmas egy fenntarthatóbb rendszer felé vezető átmenet kialakítására, és nem alkalmas a versenysemleges, igazságos piacra.Az előttünk fekvő törvényjavaslat a szakhatósági hozzájárulásokhoz kapcsolódó feltételek rendkívül általános, következetes jogalkalmazás alapjául…A véleményem maradék része a Fenntartható fejlődés bizottsága jegyzőkönyvében megtalálható.
Nyugodtan tessék továbbolvasni!
Köszönöm, elnök úr. …nem alkalmas meghatározása miatt ellentétes a közigazgatási törvény alá rendelésének alkotmányos elvével, súlyosan sérti a jogbiztonságot, valamint kifejezetten korrupcióbarát szabályozási környezetet teremt meg, hiszen egyetlen kormányhivatalba telepít, illetve tart fenn minden jogkört. Szemlátomást az a kormányzati törekvés, hogy minél nagyobb mértékű függőséget teremtsen, és minél nagyobb mértékben a kormányzati kompetenciákat erősítse, ezt nem tartjuk elfogadhatónak. Útját kell állni a környezetet terhelő, fenntarthatatlan megaberuházásoknak, de ezt egy olyan kiskapu nyitása nélkül is életképes tilalommal és igazságos feltételekkel kell megteremteni, aminek nem az a kulcsa, hogy Hajdú-Bihar megyei önkormányzat zsebében van minden jog. A törvényjavaslat jelen formájában többet árt, mint használ az ügynek, amit a címe szerint szolgálni kívánna, ezért a Lehet Más a Politika ebben a formában nem tudja támogatni. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen. De ez nyilván nemcsak a Lehet Más a Politika véleménye, hanem a megfogalmazódott bizottsági kisebbségi vélemény volt. Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Elsőként megadom a szót Szatmáry Kristóf fideszes képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ma már talán a második olyan vitán vehetünk részt, amely részben érinti a kereskedelmet és amelynek itt a Házban elhangzott véleményei nagyjából úgy foglalhatók össze, hogy míg az ellenzék egy része - ez jellemzően az MSZP - teljesen elutasítja a javaslatot, szerintünk nem megértve annak a szélesebb társadalmi és gazdasági összefüggéseit, addig a másik két ellenzéki frakció pedig céljaival egyetért, de a megvalósulás irányával vagy a tervezett intézkedés módjával kevésbé ért egyet. Ellenben mi képviselnénk azt a Fidesz-frakció részéről, akik nemcsak a céljával, de a módszerével is egyetértünk, hiszen itt valóban elhangzott, hogy egy olyan jogintézmény továbbfolytatását tartjuk most a kezünkben, amely az elmúlt három évben működött, és amely ezelőtt három évvel először próbálkozott azzal, hogy Magyarországon valamilyen módon korlátozza, valamilyen módon fenntartható keretek közé terelje a korábban teljesen szabályozatlan kereskedelmi létesítmények kialakulását; aminek számos negatív következménye volt egyébként Magyarországra, nemcsak a kereskedelemre, de a fenntartható környezetre is. [[20.40]] Hiszen elég megnézni Budapest belső kerületeiben a kiadatlan üzlethelyiségeket, elég megnézni azokat a torlódásokat, amelyek akár az M0-s körgyűrű körül teljesen koncepciótlanul, szabályozás nélkül kialakultak.Sajnos azt kell mondani, hogy Budapest főváros vezetése és a korábbi baloldali kormányok lényegében nem tartották szükségesnek a gomba módra szaporodó, egyre nagyobb alapterületű kereskedelmi létesítményeknek a bármi módon való racionális szabályozását. Tehették volna ezt, hiszen jó néhány európai országban működik bizonyos ilyen struktúra. Ezek elemeinek az átvétele - akár négyzetméter, akár szabályozás szempontjából - került ide, önök elé. Bízunk abban, hogy egy olyan intézményt tudunk itt folytatni, jobbá tenni - lehet azt mondani, hogy alapvetően beillesztenénk a korábbi tiltást a magyar jogrendszerbe -, amely egyrészt jobban megfelel az európai normáknak, másrészt pedig azok a célok, amelyek az épített környezet fenntarthatóságát, egy organikusabb és élhetőbb városteret biztosítanak a magyarországi polgárok számára, ezen törvényjavaslat keretében meg tudnak valósulni. A korábbi szabályozáshoz képest természetesen vannak változások, de bízunk abban, hogy ez a szabályozás, ahogy az elmúlt három évben, többé-kevésbé, persze minden törvény többé-kevésbé képes csak a céljait megvalósítani, de valóban pozitívan járulhat hozzá az épített környezet, a fenntartható fejlődés magyarországi megteremtéséhez. Ezért kérjük képviselőtársaimat, hogy támogassák a javaslatot. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Szatmáry képviselő úr. Most megadom a szót Legény Zsolt képviselő úrnak, MSZP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Mint ahogyan említettem a Törvényalkotási bizottság kisebbségi véleményének ismertetésénél, meglátásunk szerint ez a törvényjavaslat csak és kizárólag a plázastop fenntartását célozza, amelynek értelmében a 400 négyzetmétert meghaladó bevásárlóközpontok építéséhez építésügyi hatósági engedély iránti kérelmet kell benyújtani. Ezt a kérelmet egy szakmai bizottság jogosult, mondjuk úgy, hogy véleményezni vagy szakmailag elbírálni. Majd miután ezt elbírálta, ezután a törvényben megjelölt kormányhivatal vezetője fogja, mondjuk úgy, hogy erre áldását adni, azaz ő dönti el egy személyben, hogy épülhet-e pláza vagy bevásárlóközpont, avagy nem épülhet. Meglátásunk szerint önmagában már az káros, hogyha egy személynek delegáljuk ezt a döntési lehetőséget. Nem értjük, hogy akkor miért kell egy ilyen szakmai bizottságot felállítani. Vécsey képviselő úr a Törvényalkotási bizottság többségi álláspontjának ismertetésénél azt mondta, hogy ennek megvannak az okai vagy az indokai, szakmailag nem látjuk, hogy mi lehet ennek az oka. És ahogyan már néhányszor mondtam, politikusok vagyunk, akkor politizáljunk. Nagy valószínűséggel ennek személyi okai vannak, és ezért mondjuk azt, hogy kifejezetten személyre szabott jogalkotásról lehet szó, hiszen a Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatalt nevesíti mint eljáró szakhatóságot ez a törvényjavaslat, azaz oda delegálja azt a jogot, hogy ő dönti el, hogy épül-e valahol pláza vagy bevásárlóközpont. Élünk azzal a gyanúperrel, hogy a Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal vezetője Rácz Róbert úr, és erről a Rácz Róbertről sokáig úgy hírlett, hogy ő lesz majd Debrecenben Kósa Lajos utódaként polgármesterjelölt, aki majd nagy valószínűséggel élvezni fogja akkor az önök elgondolása szerint a debreceni polgárok bizalmát, és polgármester lehet. Nem így lett, nem így történt, és azt gondoljuk, hogy ha mondhatjuk így, akkor őt most kifizették ezzel a dologgal, vagy megkapta ezért a jussát vagy a méltó bérét. Magyarán mondva, az ő kezébe helyezik le annak a lehetőségét, hogy eldöntse, hogy az országban bárhol épülhet-e akár pláza, akár bevásárlóközpont. Ezért mondjuk azt, hogy ez kifejezetten most is egy személyre szabott jogalkotás, és kifejezetten egy embert próbálnak ezzel helyzetbe hozni, és az ő döntésétől teszik azt függővé, hogy bárhol bármi épülhet-e. De sokszor mondták már nekünk, hogy ne adjunk tanácsokat önöknek, én sem szeretném azt tenni. De ha mondjuk, az önök kedvenc bevásárlóközpontját, a CBA-t idehozhatnám: ha esetleg a CBA-nak, mondjuk, kedve lenne most már nemcsak boltokat üzemeltetni, hanem netalán néhány bevásárlóközpontot is nyitna, akkor azt gondoljuk, hogy nagy valószínűséggel - mivel ez az önök kedvenc bolthálózata -, ha neki egy ilyen építési engedély iránti kérelme lenne, valószínűleg azért jeleznék ezt a Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal vezetőjének, hogy ezt a kérelmet engedje át, ezt a kérelmet engedje tovább. Éppen ezért nem értjük azt, hogy miért kellett akkor ezt a színjátékot eljátszani, hogy egy szakmai bizottság véleményez, majd azt követően a döntést egyébként a Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal vezetője hozza meg. Azt gondoljuk, hogy ez kifejezetten álságos.Éppen ezért tehát ezt a törvényjavaslatot nem tudjuk támogatni, és nem értjük, hogy mi szükség volt egyébként így erre. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, Legény Zsolt képviselő úr. Most megadom a szót Hiszékeny Dezső képviselő úrnak, MSZP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! Sallai és Legény képviselőtársam a politikai célját elmondta ennek a szabályozásnak. Én kicsit szakmai oldalról szeretném megközelíteni. Nekem egy olyan érzésem van, hogy a fenntarthatóság köntösébe bújtatva kívánták ezt a törvénymódosítást elbújtatni.Azért gondolom ezt, mert ha a valódi céljuk az lett volna, hogy a fenntarthatóság különböző követelményei, a környezetvédelem, a klímavédelem játszotta volna a fő szerepet, akkor valószínűleg nem ez a megoldás születik. Hiszen ezt egyedi megoldásokkal, szubjektív ítéletekkel nem lehet elérni. Azt gondolom, hogy ha valóban ez lett volna a célja, akkor jól megfogható, kitapintható műszaki követelményrendszert fogalmaztak volna meg az ilyen épületek megépítésével kapcsolatban; ha úgy tetszik, normákat állítottak volna fel, és nemcsak a kereskedelmi létesítményeket szabályozták volna így be, hanem valamennyi olyan építményt, ami ilyen nagyságrendű vagy ilyen alapterület-igényű. Ez az egyik része a mondandómnak.A másik része, ami talán szakmai szempont, és mondjuk, képzettségem vagy végzettségem alapján én nem mernék arra vállalkozni, hogy Hajdú-Bihar megyéből megmondjam azt, hogy Zalában vagy Győr-Sopron megyében, mondjuk, egy 400 négyzetméteresnél nagyobb, ilyen típusú épület vagy építmény megépüljön, hogy onnan el tudjam dönteni, hogy ott mi a helyes. Nem véletlenül találták ki azt, hogy az államigazgatásban a helyi szintű döntéseknek van különös jelentősége. Hiszen ők azok, akik ismerik azokat a helyi viszonyokat, közlekedési viszonyokat, nemcsak papíron, hanem mindennap átélve azokat a viszonyokat. Nem ismerik azokat a helyi szokásokat, nem ismerik a helyi embereket, amelyek az én megítélésem szerint nagyon fontos szerepet kell hogy játsszanak egy ilyen döntés meghozatalában.El nem tudom képzelni, hogy Hajdú-Bihar megyéből azt el tudják dönteni, hogy Zala megyében valóban mi az, ami helyes és jó és az embereknek szükségük van rá. Nem feltétlenül csak a plázákra kell ilyenkor most gondolni, hiszen ha egy bútorüzletre gondolunk vagy egy szőnyegüzletre, nehezen elképzelhető, hogy ezek 400 négyzetméternél kisebbek lesznek. Ezt is Hajdú-Bihar megyében fogják eldönteni a kormányhivatalban, hogy az ország másik végén egy ilyen építmény megépíthető vagy milyen körülmények között építhető meg. A legsúlyosabbnak azt tartom, hogy nem jól megfogható és érzékelhető követelményeket, normákat fogalmaznak meg, hanem egy egyedi, szubjektív döntés alapján születik meg az, hogy valamilyen építmény valahol megépíthető. Ráadásul ellentmond annak az önök által hangoztatott elvnek is, hogy takarékosan kell végezni az államigazgatási munkát. El nem tudok képzelni egy ilyen nagyobb építményt úgy, hogy arra az engedélyt úgy adják ki, hogy ahhoz nem készül valamifajta terv. El nem tudom képzelni, hogy ne legyen helyszíni szemle. Az ország bármely részébe Hajdú-Bihar megyéből kiutaznak többször helyszíni szemlét tartani, egyeztetni a különböző tervezőkkel és egyebekkel? Azt gondolom, hogy a takarékosság mint elv az államigazgatásban ezzel a várható döntéssel, amit önök elképzeltek, biztos, hogy nem tud megvalósulni. Azt gondolom, hogy túl azokon a politikai feltételeken vagy elképzeléseken, amiket hallhattunk a két képviselőtársamtól, a szakmának is és az önök elképzeléseinek is ellentmond, ami az államigazgatás működésével kapcsolatos. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm, Hiszékeny Dezső képviselő úr. Megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Legény képviselőtársunk elmondta azt, ami egyébként a bizottsági ülésen is elhangzott. Nagyon sajnálom a szocialista képviselőcsoportot, lehetetlen dolog az állandó gyanakvás légkörében élni. Lehetetlen dolog, hogy ha bármi történik, akkor azonnal élnek a gyanúperrel, és valamit mögé látnak. [[20.50]] Az viszont, amit Hiszékeny képviselőtársunk elmondott, arról tanúskodik, hogy nem ismerik az építési engedélyezési eljárás rendjét. Amikor ez a kormányhivatal elsőfokú építési hatóságként eljár - el kell olvasni a törvényjavaslat szövegét -, a normális építéshatósági eljárás folyamatában meg kell hogy kapja az építésiengedély-kérelmet. Az építésiengedély-kérelem tartalmaz mindent, amit az építéshatósági szabályozás előír. Ehhez a kérelemhez - ugyanúgy, mint bármilyen építéshatósági eljárásban - mellékelni kell a szakhatósági állásfoglalásokat, és mellékelni kell mindent, ami egy létesítmény engedélyezéséhez szükséges. Amikor ez az eljárás beindul, akkor teljesen érthető - és megint nem kell, tisztelt képviselőtársaim, mindenfélét mögé látni -, hogy főhatóságoktól egy bizottság keretében plusz extra szakértelmet bevonnak, hiszen országosan nagyon kevés ilyen építési engedélyezési eljárás várható. Nem várható el minden egyes megyétől, minden egyes régiótól, urambocsá, kisebb területi egységtől, hogy ott ez a szakmai hozzáértés és ez a szakapparátus koncentrálódjon. Ha országosan felállna megyék szerint 19, Budapesttel együtt 20 ilyen hatóság, akkor megkockáztatom, hogy ezek fele vagy több mint fele egy évig vagy éveken túl is munka nélkül lenne, hiszen az adott területen nem lenne igény erre az építéshatósági eljárásra. Tehát teljesen indokolt, hogy országos hatáskörrel jöjjön létre egy ilyen szervezet. Hogy ez a szervezet a törvény szerint éppen melyik megye kormányhivatalára van nevesítve, nos, én azt gondolom, ha bármelyik másik megye kormányhivatala kapta volna meg ezt a kijelölést, szocialista képviselőtársaimnak akkor is, ott is támadt volna valamilyen gyanúja, minden egyes megyében tudtak volna találni valamiféle nem létező, ám általuk vélelmezett összefüggést, rejtett összefüggést, összefonódást. Azt gondolom, hogy ezt érvelésként egész egyszerűen nem kell komolyan venni. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, Vécsey képviselő úr. A következő hozzászóló Sallai Benedek képviselő úr, LMP.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr, és tisztelettel kérem jobbikos képviselőtársaim elnézését, nem szeretnék a türelmükkel visszaélni. Az LMP-nek volt egy ilyen irányultságú kezdeményezése a plázastoppal, pártunk emiatt valamilyen szinten magáénak is érzi ezt a törekvést. Összességében, miután összegző vitáról van szó, el kell mondjam, hogy nem volt az elveinkkel annyira ellentétes ez az irány, hiszen a javaslatot felvetettük, a célokkal egyetértettünk, a szabályozás módjával viszont nem értettünk egyet. Jóhiszemű képviselőként megtettem azt, hogy módosító indítványt nyújtottam be ennek a szabályozásnak az átalakítására, mert azt szerettem volna, ha nem egy ad hoc jellegű önálló döntéshozó testület dönt néhány kérdésről, hanem azok jogszabályi szinten vannak. Azt szerettem volna, ha egyszerűen zéró toleranciát mutatunk a zöldmezős beruházásokkal szemben. Azt szerettem volna, ha a barnamezőre viszont, arra, hogy egy-egy csarnokot újrahasználjunk és megvizsgáljuk annak az ésszerű hasznosítási lehetőségét, annak lenne lehetősége, hogy valami jobb célokat szolgáljon, mint hogy most valahol esetleg kihasználatlanul áll. Azt szerettem volna, hogy a Környezetvédelmi Hatóságnak nagyobb engedélyezési szerepe legyen, és jobban bele tudjon szólni azoknak a fenntarthatósági szempontjaiba. Vécsey képviselő úr elmondta azt, hogy sokak lettek volna munka nélkül. Ezzel egy kicsit úgy állította volna be, mintha a Hajdú-Bihar megyei kormányhivatal semmi mást nem csinálna, csak plázákat engedélyezne, pedig a kormányhivataloknak nyilvánvalóan más feladatuk is van. Azért nem teljesen valós kép az, hogy most egy önálló plázahatóságot hoztunk létre. Nem erről van szó, egy kormányhivatalhoz rendeltük ezeket a jogköröket, és lehet, hogy meglett volna annak a létjogosultsága, hogy megvitassuk azt, hogyan lehet ezt jobban, átfogóbban szabályozni. Módosító indítványaim leginkább arra irányultak, hogy ne lehessen egyéni, szubjektív szempontok alapján döntést hozni. Azért akartam, hogy a szabályozáshoz módosításokat fogadjon el a kormányoldal, hogy azt a célt szolgálja, hogy mindenképpen objektív szempontokkal lehessen mérlegelni azt, hogy valamire szükség van vagy nincs szükség. Mi még nem kormányoztunk, így nem tudom, mik azok a hatalomtechnikai eszközök, hogy mindig azt hiszi egy jogszabályalkotó, hogy egy jogszabályt úgy kell alkotni, hogy majd mindig ő lesz hatalmon. Márpedig biztos vagyok benne, hogy a Fidesz is mereven ellenezné ezt a szabályozást, amikor csak a kormányzó pártnak egy saját testülete hoz önálló döntéseket, teljesen kizárva egy halom más lehetőséget. Ezt szerettem volna feloldani a módosító indítvánnyal, és azt szerettem volna, a kormányzó párt érezze azt, hogy az LMP azokat a célokat, amelyek lehetőséget teremtenének arra, hogy a kiskereskedelmi üzletegységek, a családi vállalkozások, a kis- és középvállalkozások sokkal nagyobb létjogosultságot kapjanak a magyar kereskedelemben, ezt milyen eszközökkel lehet megvalósítani. A jelenlegi plázák általában nagytőkések, nemzeti vagy nemzeten túli nagytőkések birtokában vannak, ezért a helyiségbérletekkel és egyéb más eszközökkel még azoktól a kis- és középvállalkozásoktól is elveszik a hasznot, akik ott bérelnek egy-egy helyiséget. De nem biztos, hogy ennek így kell lennie. Miért ne lehetne az, hogy egy barnamezős beruházásnál bármilyen szövetkezeti formában helyi kis- és középvállalkozások akarnak közösen csinálni egy ilyet? Miért ne lehetne az, hogy egy használatlan épületben össze akarjanak állni helyi kereskedők, és csináljanak egy ilyet? Nem lenne az ördögtől való, sőt azt a célt, amit a kormány rendszeresen hangoztat a kis- és középvállalkozások támogatása és erősítése céljából, tudná ilyen eszköz segíteni. Ha kizárólag a fenntarthatóság céljait akarjuk szolgálni, akkor a környezetvédelmi szempontok mellett a helyi fenntartható gazdaság céljait is szolgálnunk kell, hogy helyzetbe hozzuk azokat, akik szavakban a kormánypártoknak is a célcsoportja, és ugyanígy nekünk is: ezek a hazai tulajdonú kis- és középvállalkozások. Ennek egy olyan hatóság, amely egy helyről mondja meg a tutit, egy olyan testület, amelyet jóformán egy miniszteri rendszer, egy kormány ad ki és szubjektív szempontokat kell hogy érvényesítsen, szerintünk nem alkalmas az objektív szabályozásra. Ezt az objektivitást szerettem volna megteremteni a módosító indítvánnyal, amivel tudtuk volna támogatni ezt az előterjesztést. Ezek elvetése mellett csak azt tudjuk mondani, hogy a célok alapirányaival, ahonnan jött az ötlet, egyet tudtunk érteni, de ezzel a fajta szabályozással már, amikor a kormány a saját kompetenciáit növeli és saját hatásköreit próbálja erősíteni, nehéz egyetérteni. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Az MSZP-nek 2 perc 46 másodperce van, két képviselő úr jelentkezett. Elsőként Legény Zsolt képviselő úr, MSZP.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Vécsey Képviselő Úr! Kérdezte, hogy miért keresünk mi mindig mögöttes szándékot. Tudja, az a helyzet, hogy az elmúlt évek kétharmados törvénycunamijában, ebben a néha arrogáns törvénygyárban azért elég sokat találkoztunk azzal, amikor személyre szabott jogalkotás zajlott, vagy éppenséggel kifejezetten politikai célú jogalkotás a szakmai jogalkotás helyett. Éppen ezért bocsássa meg vagy nézze el nekünk, ha a rossz tapasztalatok okán néha azt feltételezzük, hogy biztos van mögöttes szándék, mint ahogy szerintünk ebben az esetben is van. Ez az egyik. A másik: azt viszont kifejezetten visszautasítom, hogy azt mondja, nem értjük a törvényjavaslat lényegét. Nézze, én is hosszú évekig dolgoztam közigazgatásban, tudjuk, hogy mi az építésügyi hatósági engedélyezési eljárás menete és sodra. Nem tudjuk és nem értjük, mi volt az az ok, ami miatt a Hajdú-Bihar megyei kormányhivatalt kellett erre kijelölni, hiszen ezzel a másik 17 vagy 18 megyének az építésügyi hatósági engedélyezését vonja kétségbe. A másik 18 megyében az építésügyi hatósági engedélyezési eljáráshoz nem értő kollégák lennének önök szerint? Tehát nem értjük, mi volt az az ok, ami miatt kifejezetten Hajdú-Bihar megyét kellett kiemelni. Azt gondoljuk, hogy minden megyének megvannak a megfelelő szakemberei erre. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Megadom a szót Hiszékeny Dezső képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Államtitkár Úr! Képviselő Úr! Nem hinném, hogy nincs tapasztalatom a közigazgatásban, én 12 évet húztam le, és egészen jól tudom azt, hogy nem csak egy ilyen szerv van az országban, amely alkalmas lehet arra, hogy ezt elbírálja. Több tucat, de még azt is megkockáztatom, hogy száz fölött van azok száma, amelyek alkalmasak arra, hogy érdemben el tudjanak egy ilyen kérelmet bírálni. S azt is gondolják végig, hogy az elmúlt 140 esztendőben ez miért működött teljesen normálisan az országban anélkül, hogy ilyen módon kellett volna megoldani. Ugyanakkor azt gondolom még, lehet, hogy egy dologban igazuk van, abban, hogy nem lesz sok ilyen engedélykérelem. Mert ha én vállalkozó vagyok, akkor sürgősen elhúzok innen, és egy másik helyet keresek, ahol befektetném a pénzemet, hiszen ilyen körülmények között szerintem nagyon kevesen fognak vállalkozni arra, hogy Magyarországon fektessenek be. És ne csak plázákban gondolkodjanak, mert ez minden 400 négyzetméternél nagyobb épületre vonatkozik, amely kereskedelmi célokat szolgál. Ez nem csak pláza! Ezért említettem például a bútorboltot vagy a szőnyegboltot, de lehetne még rengeteg más egyéb ilyen üzletet mondani. Ki fog itt arra vállalkozni, hogy Hajdú-Bihar megyébe fog utazgatni, és ott próbálja ezt magának kikilincselni vagy valahogy elintézni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíván-e még valaki hozzászólni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. [[21.00]] Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megkérdezem L. Simon László képviselő urat, hogy kíván-e válaszolni 10 perces időkeretben a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem gondoltam volna, hogy még a záróvita is ennyi tanulsággal fog járni. Az erővonalak szerintem egyértelműek. A szocialisták megint bizonyították azt, hogy ők valójában a nagyáruházak, a külföldi tulajdonosok, a nagy plázák mellett vannak. [[Bangóné Borbély Ildikó közbeszól.]] Én annyira szeretem, hogy mindig belekiabálnak! Én mindig meghallgatom önöket. Főleg önt, képviselő asszonyt, olyan szépeket és okosakat szokott mondani. [[Bangóné Borbély Ildikó ismét közbeszól.]]
Képviselő asszony, figyelmeztetem!
Tehát a szocialisták egyértelművé tették, hogy ők bizony a külföldiek mellett vannak, a nagyáruház-tulajdonosok mellett vannak, és a magyar kis- és középvállalkozások ellen vannak. Önök valójában nem velünk vitatkoznak, hanem mindenki mással itt a parlamentben, hiszen hallottuk az első vitában a jobbikos képviselőktől, hogy teljesen egyetértenek a szándékkal, és hallottuk az LMP-sektől is, hogy teljesen egyetértenek a szándékkal; a megoldással van problémájuk, és így, ebben a formában nem tudják támogatni azt a megoldási javaslatot, amit a kormány önök elé terjesztett.De az eredeti szándék legalábbis az LMP-től jön. Az a törvényjavaslat, amit korábban elfogadtunk az előző ciklusban, amely 2014. december 31-ig megtiltotta a 300 négyzetméternél nagyobb, új építésű bevásárlóközpontok létrehozását, az LMP-től jött mint kezdeményezés. Ennek a december 31-i határidőnek a lejártával kellett hozzányúlnunk a törvényhez, és egy új javaslattal a parlament elé állnunk. Tulajdonképpen Legény Zsolt képviselőtársam el is ismerte, hogy a törvényjavaslat kizárólag a plázastop fenntartását szolgálja, de abban az összefüggésben, ahogy ezt képviselőtársam elmondta, úgy mondta, mintha ez bűn lenne. De mi nem gondoljuk, hogy bűn, tisztelt képviselő úr.Mi azt gondoljuk, hogy a mi kötelességünk a kis- és közepes magyar vállalkozások, a kis- és közepes magyar kereskedelmi szektor támogatása és megvédése. Ahogyan már miniszterelnök úrtól is hallottuk az azonnali kérdéseknél, amikor önök előjöttek a földkérdésekkel. Ugye, önök, ahogyan korábban is a nagygazdák és a nagy gazdaságok mellett voltak, úgy most is mellettük vannak. Ahogy korábban is a multinacionális vállalatok érdekeit szolgálták, úgy most is. Ez bizony a mai záróvitából is nagyon szépen kirajzolódott. Minek a bizottság, teszi föl a kérdést Legény képviselő úr, akkor, hogyha egyébként a kormányhivatalban születik meg a döntés. Hát önök minden más esetben a szakmai előkészítést, egy-egy ügy társadalmasítását, több oldalról való megközelítését kérik számon a kormányon. Itt most pontosan erről van szó. Nem azt mondjuk, hogy a minisztériumok döntsék el, de a minisztériumok által delegált vezetők egyfajta döntés-előkészítő anyagot tegyenek le a végső döntést meghozó kormányhivatal asztalára. Hát önök minden más esetben ezt kérik! Most, amikor ezt megtesszük, akkor önök azt mondják, hogy ez egy látszatbizottság, és nem azt mondják, hogy ez valójában a tárgyszerű, a sok oldalról körüljárt döntés előkészítését szolgálja. Egyébként elmondtuk a vitában, én magam is elmondtam az előterjesztői expozéban, hogy miért kellett megváltoztatnunk vagy miért kell a döntést egyébként a miniszteriális térből kivinni. Hogy miért egy kormányhivatal? Azért egy kormányhivatal, mert valójában Magyarországon már így is bőven van nagyáruház. Értem, hogy Hiszékeny képviselőtársam újabb és újabb szőnyegáruházakat és bútorüzleteket vizionál, de hová? Kinek? Minek? Itt valójában nem tolonganak a nagyáruházakat építő emberek. De nem azért, kérem szépen, mert itt a magyar kormány ne akarná, hogy a kereskedelem még erősebb legyen! Hanem azért, mert betelt az ország. Ki lehetne tenni az ország határára egy táblát, hogy köszönjük szépen, nem kérünk több áruházat, mert már lassan minden falu határában van egy nagy élelmiszerbolt, már alig kell autózni vagy tömegközlekedéssel menni egy-egy nagy bevásárlóközpont, barkácsüzlet, bútorüzlet és a többi irányába. Van bőven Magyarországon kereskedelmi létesítmény, ami kiszolgálja a magyar fogyasztók igényeit. Hová építsünk újakat? Tulajdonképpen Sallai képviselőtársam fölvetése jogos fölvetés és helyes irány, hogy a magyar termőföldeket óva-védve a sok-sok zöldmezős beruházást szorítsuk vissza. Inkább a barnaövezetűeket rehabilitáljuk, és adott esetben ezeket használjuk föl olyan újabb ipari és kereskedelmi létesítmények kialakítására, amelyekre egyébként az országnak nagy szüksége lesz, vagy szüksége van. Miért pont Hajdú-Bihar megye? Azért, tisztelt Legény képviselőtársam, mert ez a legnagyobb megye, és itt van a legnagyobb kormányhivatal. És ki kellett egyet jelölni a kormányhivatalok közül. [[Legény Zsolt közbeszólására.]] Az egyik legnagyobb megye. És nem akartuk azt, hogy egyébként ez Pest megye legyen. Mert éppen azt akarjuk, hogy ne legyen ez az ország továbbra is vízfejű. Egyébként számtalan olyan terület van, ahol a másodfokú hatósági eljárás valamelyik dekoncentrált szervhez van delegálva. Mondok egy példát, az örökségvédelem területén a jelenlegi jogi szabályozásban a fővárosi kormányhivatalnál van a másodfokú eljárási jog. Tehát nincs azzal semmi gond, ha egy konkrét kormányhivatal egy konkrét feladatra országos hatókört kap.Hiszékeny képviselő úrnak azt tudom mondani, hogy helyben azokat a döntéseket kell meghozni, amelyeket a jogszabályok alapján kifejezetten helyi feladatnak tekintünk. Ezen az alapon azt lehetne mondani, hogy mondjuk, az országos építésügyi szabályozást, meg egy sor dolgot mi egyébként itt a parlamentben ne is döntsünk el, hanem mondják meg a helyiek, hogy mit akarnak, aztán legyen az, amit ők akarnak. Hát ezen az alapon gyakorlatilag abba is hagyhatnánk itt a munkát, és nem kéne nekünk megmondanunk azt, hogy hol mi épüljön, mi történjen az országban. Hát, kérem, erre van Országgyűlés, erre van kormány, vannak országos hatókörök és országos feladatok. Azokat, engedtessék már meg, hogy megfelelő jogi keretek között, központilag döntsük el és irányítsuk!Igazság szerint Vécsey képviselőtársamnak teljesen igaza volt. Vécsey képviselőtársam nem azt mondta, hogy önök nem ismerik a közigazgatást, Vécsey képviselő úr azt mondta, hogy láthatólag a felszólalásból az következik, hogy önök az építési engedélyezési eljárást nem ismerik. Hát itt nem arról van szó, hogy minden egyes plázával vagy üzlethelyiséggel el kell menni a Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatalhoz! Itt a kivételről van szó, tisztelt képviselőtársaim. Egy 200 négyzetméteres üzlethelyiség vagy valamilyen kereskedelmi létesítmény építése nem igényel Hajdú-Bihar megyei kormányhivatali döntést. Az egy helyi döntés, egy helyi építésügyi hatósági döntés. Ha valaki 400 négyzetméter fölöttit akar építeni, vagy valaki a meglévő üzlethelyiségét 400 négyzetméter fölöttire kívánja bővíteni, abban az esetben akar a kivétel lehetőségével élni, és a Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal, egyébként a szakértői bizottság javaslatát figyelembe véve, hozza meg a döntését arról, hogy élhet-e a kivétellel, hogy mégiscsak megépítheti-e. Ugye, erre mondta azt Sallai képviselőtársam, hogy ő legszívesebben itt zéró toleranciát jelentene be, hogy egyáltalán ne épüljön zöldmezősen ilyen létesítmény. Zárásul hadd mondjam el, hogy azért mélységesen elkeserítő az, hogy Hiszékeny képviselőtársamnak ez az országképe, hogy azt mondja, hogy ő sürgősen elhúzna innen. Ez a múlt heti parlamenti vitanap tükrében, amikor az elvándorlásról itt vitatkoztunk, ez végtelenül elkeserítő. Tulajdonképpen ezt annak szellemében mondta, amit itt Gyurcsány Ferenctől hallottunk, hogy el lehet innen menni. Hát Hiszékeny képviselőtársam azt mondja, hogy ő sürgősen el is húzna innen, szó szerint idézem, sürgősen elhúzna innen, ha ő vállalkozó lenne. Örülünk annak, hogy Hiszékeny képviselő úr nem vállalkozó.Olyan vállalkozókra van szükség ebben az országban, akik itt akarnak maradni, itt akarnak gyarapodni, itt akarnak másoknak munkát adni, itt akarják a gyerekeiket fölnevelni, s egyébként ezt az országot megbecsülik és szeretik, és élhetővé, lakhatóvá akarják alakítani. Köszönöm szépen a figyelmüket. Arra kérem képviselőtársaimat, hogy szíveskedjenek a technikai módosításokkal egyetemben a törvényjavaslatot szavazatukkal támogatni. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A szavazásokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Most pedig soron következik a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény, a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény, a sportról szóló 2004. évi I. törvény, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott bizottsági jelentés vitája. [[21.10]] Az előterjesztés T/2089. sorszámon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Népjóléti bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitáról szóló jelentése T/2089/19. sorszámon a hálózaton elérhető. Az előterjesztéshez nem érkezett részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslat, és a Törvényalkotási bizottság ülésének kezdeményezésére sem került sor. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Palkovics László államtitkár… - bocsánat! -, Czibere Károly államtitkár urat, hogy kíván-e most mint előterjesztő felszólalni. [[Czibere Károly: Köszönöm, nem.]] Nem. Majd akkor esetleg a zárszóban, Czibere államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek, napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Elsőként megadom a szót Korózs Lajos képviselő úrnak, MSZP.
Köszönöm szépen a szót. Térdelőrajtot veszek én is. Igyekszem nem kitérni a törvény-előterjesztés minden egyes aspektusára, de két-három dolgot mégis megemlítenék.Az egyik. A törvény kapcsán a segélyezés módosításának elhagyását javasoltuk a bizottsági ülésen. Tettük ezt elsősorban azért, mert mi úgy látjuk, hogy a segélyezési rendszer átalakítása nem jelent mást, mint forráskivonást a szociális ellátórendszerből. Köztudomású, hogy a jövő évtől kezdve meg fog szűnni a lakhatási támogatás. Felhívnám a figyelmét az Országgyűlésnek, hogy ez közel félmillió embert érint. Meg fog szűnni az adósságkezelési szolgáltatás, ez több mint 13 400 embert érint. Megszűnik az óvodáztatási támogatás, ez 34 700 embert érint, illetve édesanyát természetesen. Megszűnik a méltányossági közgyógyellátás, ez több mint 50 300 embert érint. És meg fog szűnni a méltányosságból adható ápolási díj, ez több mint 10 500 embert érint. Ez számunkra elfogadhatatlan, ezért is nyújtottuk be annak idején a módosító indítványunkat.Szeretnék kitérni arra, hogy a törvény foglalkozik a hajléktalanok kapcsán, hogy ők is kaphassanak lakhatási támogatást. Ezt sajnos a jogalkotó elvetette. Mi azt mondjuk, hogy a jövőben a hajléktalan emberek így sajnálatos módon nem vehetnek részt majd a támogatott lakhatást nyújtó ellátásban. A törvényi módosítást annak idején azzal indokolták, hogy támogatott lakhatást eddig hajléktalan személy részére nem állapítottak meg. Én azt gondolom, hogy ez egy kicsit cinikus válasz.A harmadik dolog, amit szeretnék megemlíteni, az a bentlakásos otthonokban visszamenőleges térítési díj kiszabásának a lehetősége. Ezt is elfogadhatatlannak tartjuk, hogy visszamenőlegesen fizettessék meg a szolgáltatást. Ha valaki azért jogosult térítésmentes ellátásra, mert nincs rendelkezésre álló jövedelme, akkor utólag se lehessen kiróni rá díjfizetési kötelezettséget.A negyedik ilyen felvetésünk, és a módosító indítványt is benyújtottuk hozzá, hogy ne legyen 8 millió forintos belépési hozzájárulás. Ismeretes, hogy a törvény kapcsán lehetőséget teremtenek arra, hogy minden egyes ember, aki tartós bentlakásos intézményben kívánja az élete hátralévő részét leélni, ott az állam által fenntartott intézményekben egyszeri belépési díjat lehet szedni 8 millió forintos értékben. Ez is számunkra elfogadhatatlan. Tisztelt Ház! Én különösebben nem kívánom ragozni, így, ahogy van, ez a szociális törvény a Szocialista Párt számára elfogadhatatlan, és nem is fogjuk támogatni. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak, MSZP.
Köszönöm szépen, elnök úr. Jól látszik, hogy egy ilyen fontos témánál kiürült a parlament, mondhatjuk így. Nem akarnám húzni az időt, csak annyit szeretnék államtitkár úrnak mondani, hogy órákat vitatkoztunk ezekről a törvényekről. Utána még meg is dicsértek bennünket, hogy milyen tartalmas vitát folytattunk le, és közben a bizottsági ülésen minden jóakaratú módosító javaslatunkat úgymond leszavaztak. L. Simon államtitkár úr már elment, azt mondta az imént - nem tudom szó szerint idézni -, hogy kitehetjük az országra a betelt táblát. Csak egyet nem vesznek tudomásul, hogy stadionokkal még nem telt meg ez az ország. Minden egyébbel igen.És én nagyon sajnálom, hogy az összes módosítónkat leszavazzák sorozatban, nem tekintik fontosnak ezeket a módosító indítványokat. Nagyon sajnálom, kimondható, hogy ilyenkor úgy érzem, hogy értelmetlen volt az a többórás vita. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő asszony. Megadom a szót Vágó Sebestyén képviselő úrnak, Jobbik.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Országgyűlés! Először magáról a bizottsági ülésről szeretnék pár szót szólni. Abban bíztunk, hogy az összeférhetetlenségi szabályok megváltoztak, a törvények megváltoztak, mondhatjuk úgy is, hogy a politikusi álláshalmozás fogalma megszűnt, így nem lesz probléma a bizottsági ülésekkel. Ehhez képest pont egy olyan vitanap kellős közepére hívták össze a bizottsági ülést, amit egyébként jobbikos képviselő kezdeményezett, ami egy nagyon fontos témakörről, a szociális rendszert is érintő témakörről, az elvándorlásról és a szociális helyzetet is érintő kérdésről szólt. Emiatt Novák Előd, a Népjóléti bizottság alelnöke levelet is írt az elnök asszonynak, hogy át kellene tenni egy másik időpontra, ugyanis egy nagyon fontos vitanap zajlik éppen a parlamentben ezen a napon, de ez süket fülekre talált. Éppen ezért nem is vettünk részt ezen a bizottsági ülésen, pont emiatt, mert a jelentős vitanapot fontosabbnak tartottuk. Egyébként látva a bizottsági jelentést, nem is csoda, hogy fontosabbnak tartottuk, mert a mi módosító indítványainkat is vita nélkül lesöpörték az asztalról. Ahhoz képest egyébként, hogy az egyik módosító indítványunkkal kapcsolatban - amit meg is említettem az általános vita során -, úgy láttam, hogy államtitkár úr egyetértett a szándékunkkal, mégpedig azzal, hogy a javítóintézetek feladatkörének meghatározásánál ne csak az általános lózungok kerüljenek bele, hanem igenis a konkrét feladatok is benne legyenek, a reszocializációs, reintegrációs feladat, ami a fő tevékenységi köre kellene hogy legyen a javítóintézetnek. Ehhez képest ez a módosító indítványunk is lesöprésre került. De ehhez már hozzászoktunk.Én bízom abban, hogy ugyanúgy, mint más konstruktív javaslatunknál - és egyébként elfogadható javaslatunknál -, az fog történni ennél az indítványnál is, mégpedig az, hogy majd a kormány saját indítványként behozza. Akkor természetesen mi örömmel támogatni fogjuk ezt, mert amit ígértünk mind a két választási kampány során, bárhonnan jön olyan intézkedés, olyan kezdeményezés, ami az ország javát vagy akár a szakma javát is szolgálja, azt támogatni fogjuk.A másik, ahol szintén módosító javaslatunk lesöpréséről van szó, ez az iskolai szociális munka témaköre. Ha figyelembe vesszük, amit már az általános vita során is elmondtam, hogy csúszásban van a kormány a feladatának teljesítésében, és ha figyelembe vesszük azt is, hogy rátestálja ezt a feladatot a gyermekjóléti szolgálatokra, ha ezt a két tényt figyelembe vesszük, és hozzávesszük azt, hogy a 2015-ös költségvetésben a gyermekjóléti szolgálatok szakmai feladatainak az ellátására kevesebb költségvetési normatíva jut, és figyelembe vesszük mellé azt is, hogy a jelenlegi törvénytervezetben az iskolai szociális munka biztosítása feltételes módban szerepel, tehát lehetősége van erre a gyerekjóléti szolgálatoknak, ebből egyenesen következik az, hogy ez nem fog megvalósulni. Pedig fiataljaink védelme érdekében, azt is mondhatjuk, hogy a fiatalok mentális állapotát figyelembe véve vagy akár a veszélyeztetettségüket figyelembe véve, igenis kötelezővé kellene tenni. És nemcsak feltételes módban kellene szerepelnie a törvényben ennek a kitételnek, hanem igenis kötelező jelleggel, kijelentő módban, hogy ezt biztosítani kell. Erről megint egy Mátyás király-mese jut az eszembe, mégpedig az okos lányról szóló mese, amikor vitt is ajándékot a királynak, meg nem is. A szakma most ugyanígy áll ez előtt a kérdés előtt, sőt még az oktatásban dolgozó hozzáértő emberek is úgy állnak ehhez a kérdéshez, hogy most kaptak is valamit, meg nem is. Az erre a szolgáltatásra rászoruló gyermekek kaptak is valamit, meg nem is. A nagyon rossz mentális állapotban lévő fiatalság kapott is valamit, meg nem is. Az egyre jobban veszélyeztetett, sőt akár még a bántalmazásnak, veszélyeztetésnek kitett gyermekek, oktatási intézménybe járó gyerekek megint kaptak valamit, meg nem is. A gyermekjóléti szolgálatok meg megint nem kaptak semmit. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]] [[21.20]]
Köszönöm, képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Most adom meg a szót Czibere Károly államtitkár úrnak az előterjesztő jogán.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! Szeretném megköszönni a javaslatokat. Hadd kezdjem rögtön a képviselő asszonynak címezve a mondandómat: nem volt értelmetlen a vita. Az általános vitában három olyan javaslat hangzott el alapvetően ellenzéki frakcióktól, amelyek felírásra, feldolgozásra kerültek. Az más kérdés, hogy ebben a módosító csomagban nem kerültek figyelembevételre, de ahogy az általános vitában elmondtam, egy második módosító csomagban a következő hónapokban és a tavasziban ott lesz mind a három javaslat. [[Bangóné Borbély Ildikó: Három!]] Azt gondolom, annak logikájába illeszkedik, tehát más rendszereket is érint. Vágó Sebestyén képviselő úrnak is az a válasz. Az iskolai szociális munkát tervezzük, lesz is forrás rá. Az EFOP-terv elkészült és bele van tervezve, tehát ott lesz a lába. Erre ígéretet tudok tenni, nincs elfelejtve. A javítóintézeti javaslatot pedig szintén a következő csomagban fogjuk hozni, teljesen magától értetődik, tehát nem véletlenül bólogattam.Korózs képviselő úrnak mondanám, hogy a segélyezésre is válaszolok, de a segélyezés nem ebben a csomagban van. Nem ebben van, de hogy ne maradjon válasz nélkül, szeretném elmondani, hogy nem megszűnésről van szó a települési támogatás esetében, hanem beolvadásról és átalakításról. Ha megnézzük, hogy a képviselő úr által említett segélytípusokra idén, egész évben mennyi tételes tényleges kifizetésre került összeg volt önkormányzati összesenben, akkor körülbelül 30 milliárdot látunk. Ha megnézzük a települési támogatásra rendelkezésre álló, központi költségvetésből finanszírozott tételt, az 30,1 milliárd. Ehhez jön külön egy 5 milliárdos csomag azoknak, akik még ezzel a 30 milliárddal sem tudnak élni, és ezen felül van az a része a támogatásoknak, amely az iparűzési adóból jön össze annál a 261 településnél. Tehát azt gondolom, ha kifejezetten ezeket az ön által említett segélytípusokat nézzük és az erre adott összköltségvetési kiadást, ez 30 milliárd, és megnézzük, hogy jövőre ezekre mennyi lesz, az 35,1 milliárd, plusz amit a helyi adóból lehet mozgósítani rá, akkor, azt gondolom, költségvetési szempontból matematikailag nem igaz, hogy rosszul járnak az önkormányzatok. Itt alapvetően az a kérdés, hogy annál a bizonyos 261 városnál, amelynek az iparűzési adóból kell majd részben bepótolnia ezeket, milyen arányokat látunk. Nemrég beszélgettem kerületi, városi polgármesterekkel. Van olyan kerület, ahol 8 milliárd az iparűzési adó és van, ahol 300 millió forint. Tehát 2-3-4-5 százaléka a teljes éves iparűzési bevételnek az a hányad, amelyet a településnek támogatás finanszírozására kell átcsoportosítani.A hajléktalanellátásból a támogatott lakhatás nem egészen azért lesz kivéve, merthogy nem volt eddig - tény, hogy nem volt eddig nagyon próbálkozás nagy sajnálatunkra -, hanem azért, mert a hajléktalanellátó szervezetek és a hajléktalanfenntartó szakmai szervezetek azt jelezték, hogy ez egy lehetséges ellátástípus és szolgáltatástípus, de ennél az eddigi TÁMOP-ban jobb konstrukciók alakultak ki: lakhatási támogatás, albérlet-támogatás és egyebek. Azért javasoljuk megszüntetni, mert nem valamilyen bürokratikus akadály miatt nem vették ezt igénybe, hanem egész egyszerűen a hajléktalanellátásban mára ennél jobb kivezetési utak nyíltak meg. A kormánynak az a feladata, hogy ezeket az új, a szakma által kikísérletezett kivezetési, reszocializációs irányokat támogassa. Mi ezt fogjuk tenni.A következő kérdés a 8 millió belépési hozzájárulás az intézmények esetében. Hadd mondjam el még egyszer, amit az általános vitában is megtettem, hogy ez egy lehetőség egyrészt, másrészt 2006-ban megszűnt lehetőség. 2006-ig ez létező jogintézmény volt, nagyon fontos bázisa és forrása volt a bentlakásos és tartós bentlakásos intézmények fejlesztésének és fejlődésének. Amikor a térítésidíj-szabály megváltozott, és a belépési hozzájárulás jogintézménye is megszűnt, ez nagyon nehézzé tette az intézmények fenntartását, márpedig ennek a javaslatcsomagnak, amely most előttünk van - és ennek majd lesz egy tavaszi lába -, közös célja az, hogy a szociális szolgáltatások rendszerében egyrészt emeljük a szolgáltatási minőséget a szolgáltatások igénybe vevői számára. A másik a fenntarthatóság, a harmadik a kiszámíthatóság, és a fenntarthatóságot, a minőség emelését szolgálja, hogy ezt a lépést megtesszük. Az elmúlt hetekben rengeteg fenntartóval beszélgettem. Voltak olyan autista gyermeket gondozó szülők, akik megköszönték ezt a lehetőséget, mert egész egyszerűen a fejlesztési hozzájárulásukat, hogy a gyermekük számára tényleg megfelelő intézmény legyen és olyan fejlesztés legyen az autista lakóotthonban, ami előreviszi az intézményt, azt feketén tehették meg. Nem cél az, hogy tartós bentlakásos intézmények számára és az azokban gondozottak, szolgáltatást igénybe vevők számára létező és potenciálisan elérhető fejlesztési forrásokat, márpedig a hozzájárulás ilyen, a feketegazdaságba száműzzük. Az a feladat, hogy ezeket kifehérítsük, és a szolgáltatást igénybe vevő számára és a minőségi ellátása számára hasznosítsuk. Meggyőződésem, hogy ez a javaslat ezt a célt fogja szolgálni. Még egyszer szeretném megköszönni a javaslatokat. Azt gondolom, hogy valamennyi esetben azt igyekeztünk figyelembe venni, és azt igyekeztünk a javaslatba befogalmazni, hogy a szociális, a gyermekjóléti és a gyermekvédelmi szolgáltatások rendszerét hogyan tudjuk javítani, és annak az igénybe vevői hogyan tudnak még jobb ellátást kapni. Biztos, hogy a rövid határidőre tekintettel voltak és vannak olyan területek, amelyeket kellett volna érinteni, de nem érintettünk. Ígéretet teszek arra, hogy a következő időszakban kidolgozandó, következő lépésként értelmezendő jogszabály-módosító csomagban valamennyi ilyen kérdést érinteni fogjuk. Még egyszer köszönöm mindenkinek a javaslatát, és kérem a tisztelt Házat, hogy fogadja el a javaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Czibere Károly államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A szavazásokra a jövő heti ülésünkön kerül sor.Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Demeter Márta képviselő asszony, az MSZP részéről: „Közszolga vagy rabszolga?” címmel. Megadom a szót ötperces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nézzük meg, hogy kitől kapott virgácsot a kormány Mikulás alkalmából! Többek között jelképesen a Magyar Köztisztviselők, Közalkalmazottak és Közszolgálati Dolgozók Szakszervezete által szervezett demonstráció résztvevőitől, akik, biztos önök is hallották, azonnali 5 százalékos, de legalább 10 ezer forintos, 10 ezer forintnyit elérő béremelést követelnek a kormánytól. Az MSZP részéről többször is felhívtuk a figyelmet arra, hogy tarthatatlan a közszférában dolgozók helyzete. A köztisztviselői illetményalap, nagyon jól tudjuk, 2008 óta semmit nem emelkedett, 2010 óta folyamatosan be van fagyasztva. Így azok a dolgozók, akik bérszámításának az alapja ez a most is 38 650 forint, több mint egyharmados reálkereset-csökkenést szenvedtek el az utóbbi években. Nagyon jól tudjuk, hogy közben milyen drasztikus mértékben emelkedtek az árak Magyarországon, közben bevezetésre került egy igazságtalan egykulcsos, 16 százalékos személyi jövedelemadó, rekordmagas az áfa Magyarországon, 27 százalékos. Nézzük meg, hogy ez az egyharmados reálkereset-csökkenés így mit is eredményez! [[21.30]] 20-25 éves munkaviszonnyal 80-85 ezer forintokért dolgoznak nagyon sokan. Amikor erről beszélünk, akkor nem szabad szem elől tévesszük azt, hogy közel 700 ezer emberről beszélünk. Ha a családjaikat is számoljuk, akkor durván mondhatjuk, hogy másfél millió embert érint ez a probléma. A köztisztviselői illetményalap rendkívül fontos a fegyveres szervek állományának is, hiszen nagyon jól tudjuk, hogy az ő bérük számításának is ez alapját képezi. Itt mindenféleképpen ki kell emeljem, hogy az, hogy a Magyar Honvédség a mai napig még egyáltalán működőképes, az pontosan a rendkívül jól felkészült és elhivatott katonáinknak és a honvédségi dolgozóknak köszönhető, akik mindennap emberfeletti munkát végeznek és hihetetlenül elhivatottak.Itt szeretném kiemelni azt, amit nagyon sokszor hallunk most a kormánytól, és tényleg dicséretes, bár azt gondolom, ez volt a minimum, hogy a fegyveres szervek hivatásos állományának - nagyon reméljük, hogy meg is valósítják - jövő év közepétől 30 százalékos illetményemelést fognak adni. Igen ám, de azoknak, akik honvédségi dolgozók, akik a közszolgálatban dolgoznak, a köztisztviselői illetményalap változatlanul hagyásával nem fog változni a bérük, erre mindenképpen szeretném felhívni a figyelmüket és arra, hogy tartsák szem előtt az ő munkájukat is. A közigazgatásban dolgozók pedig fenntartják az állam működőképességét, és láthatjuk, hogy amikor egy-egy nagyobb leépítés megtörténik, cserélődés, átalakítás, mint például a Külgazdasági és Külügyminisztériumban jelenleg, akkor egy-egy rendszer működésképtelenné válhat olyan köztisztviselők és közigazgatásban dolgozók nélkül, akik egyébként nap mint nap a háttérben, de kőkemény munkát végeznek. Rendkívül fontos a szerepük, hiszen ők lehetnek a rossz intézkedéseknek a kontrollja, amennyiben hallgatnak rájuk, és amennyiben meg merik mondani, hogy egy-egy intézkedésnek negatív hatása lesz. De jelenleg ott tartunk, hogy a köztisztviselők, a közalkalmazottak is folyamatos egzisztenciális félelemben vannak tartva Magyarországon, és létbizonytalanságban. Tehát így természetes, hogy arra törekednek, hogy családjukat fenn tudják tartani. Tehát felhívom a kormány figyelmét, hogy mindenki, akinek a köztisztviselői illetményalapból számítják a bérét, gondoljanak rájuk, hiszen tőlük várják a legeslegfontosabb intézmények működését, tőlük várják az államigazgatás, közigazgatás, rendőrség, honvédség, szociális ágazat működtetését, nélkülük megáll az élet. Tehát foglalkozzanak végre a közalkalmazottakkal, növeljék a köztisztviselői illetményalapot, mert a közszférában dolgozóknak, ahogy ők is mondták, tele van a puttonyuk. Köszönöm, és köszönöm a türelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A következő napirend utáni felszólaló Vágó Sebestyén jobbikos képviselő úr; „Paraszupersztár” címmel adom meg a szót ötperces időkeretben.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Múlt héten pénteken, december 5-én az Angyalföldi József Attila Művelődési Házban került sor a Mozgáskorlátozottak Egyesületének Országos Szövetsége által tavasszal meghirdetett tehetségkutató verseny döntőjére. Ezt a tehetségkutató versenyt fogyatékossággal élő emberek számára írták ki kétféle kategóriában, alkotóművészi és előadó-művészi kategóriában. Hála istennek, nagy volt a lelkesedés az érintettek körében. Erre a versenyre több mint négyszázan adtak be pályázatot, több mint négyszázan jelentkeztek. A pénteki döntőn, amin nekem is volt szerencsém részt venni, 19 versenyző mérettette meg magát előadó-művészi kategóriában. Egyébként a döntő helyszínén, a művelődési ház aulájában az alkotóművészek győztes termékeit, alkotásait meg lehetett tekinteni. Nagyon jónak tartom ezt a kezdeményezést. Az ilyen kezdeményezések azok, amelyek elősegítik, hogy a fogyatékossággal élő emberek teljes életet élhessenek, megmutathassák azt, amiben ők jók, és látva az alkotásokat vagy látva akár az előadásokat, azt is mondhatnám, amiben nagyon sok esetben sokkal jobbak, mint ép társaik. Ezzel tudjuk igazán felemelni őket, ezzel tudjuk igazán elérni azt, hogy ők is teljes életet élhessenek, és igazán szerves részének, önálló részének és a társadalom teljes értékű részének érezzék magukat.Egyébként a verseny ötletgazdái vagy a tehetségkutató ötletgazdái Monspart Sarolta tájfutó világbajnok, Bálint Emese és Farkas Bálint előadóművészek. Dr. Hegedűs Lajos, az egyesület elnöke úgy gondolta, hogy felkarolja ezt a kezdeményezést, és megszervezte ezt a versenyt. Elmondása szerint szerencsére az idei évben még volt olyan pályázat, amire pályázni tudtak, hogy egy ilyen nagyszabású tehetségkutató versenyt megszervezzenek, de sajnos azt a szomorú tényt is el kellett mondania, hogy a jövő évben nem biztos, hogy tudják folytatni ezt a missziójukat, ugyanis a jövő évre semmiféle hasonló jellegű pályázat kiírása nem történt meg. Egyébként ez azt a folyamatot láttatja számomra, amit akár itt a törvényalkotás vagy akár a költségvetés megalkotásának a során is tapasztaltam, hogy szavakban a kormány, illetve a kormánypártok nagyon hangzatos frázisokat tudnak mondani arról, hogy szívükön viselik a fogyatékossággal élő emberek sorsát, fontosnak tartják azt, hogy egyenértékű életet éljenek, hogy ugyanolyan jogú állampolgárai legyenek az országnak, de ehhez képest a valóságban nem ezt tapasztaljuk. Hangos szóval szokták mondani mindig az érzékenyítést is, hogy ez milyen fontos dolog. Én azt mondom, hogy az érzékenyítésnek egy nagyon-nagyon fontos lépcsője, egy nagyon-nagyon fontos eszköze akár egy ilyen tehetségkutató verseny is. Ha pályázatokkal, kormányzati támogatásokkal ezeknek a megszervezésére nem adjuk meg a lehetőséget, akkor az érzékenyítéstől se várjunk nagy csodákat. Vagy ha az esélyegyenlőségről beszélünk, nézzünk körül az országban, akadálymentesítési szempontból hogy állunk, hogy áll a tömegközlekedés, hogy állnak az utcák, hogy állnak a terek, általában az a lehetőség, ami egy fogyatékossággal élő ember számára nyitott lehetne; beszélhetünk bármilyen fogyatékosságról, nyugodt szívvel elindulhasson, mert tudja azt, hogy A pontból B pontba el tud jutni. Nagyon jól tudjuk, hogy ha egy ember fogyatékossá, rokkanttá válik valamilyen betegség vagy akár baleset következtében, akkor akár a lakókörnyezetének és a környezetének az átalakítása vagy az eszközök beszerzése milyen költségekkel jár. Ehhez képest a 2015-ös költségvetésben ezek az összegek nem igazán emelkednek még az infláció mértékével sem. Vagy ha figyelembe vesszük azt is, amit szintén hangoztatni szoktak, és egyébként a teljes élet és az egyenjogúság egyik fontos alapköve az, hogy alkotó és tényleges munkát tudjanak végezni akár a megváltozott munkaképességű emberek - ehhez képest mit tapasztalunk a 2015-ös költségvetésben? Azt tapasztaljuk, hogy csökken a bértámogatása a megváltozott munkaképességűeknek, illetve csökken a foglalkoztatási támogatása ezen embereknek. Én arra szeretném kérni a kormányt és a kormánypárti képviselőket, hogy ne csak szavakban, ne csak jelszavakban, ne csak frázisokban viseljék szívükön a fogyatékossággal élő emberek egyenértékű életét, hanem tettekben. Itt konkrétan az Országgyűlésben, a törvényjavaslatokban, illetve a költségvetésben is láthassuk ezeket. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ander Balázs képviselő úr, Jobbik: „Hány áldozata lesz még az emberbőrbe bújt öregező sakáloknak?” címmel. Öné a szó, Ander képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az advent időszaka a békés, reményteli várakozás időszaka kellene hogy legyen, viszont Magyarország egyre nagyobb területein, ahonnét az állam tulajdonképpen kivonult, sok száz és száz kistelepülésen bizony nem a boldog várakozás időszaka az ilyen hosszú téli esték ideje, hanem bizony a rettegésé. A kis házakba sok esetben a rettegés költözik be, az ott élő idősek, magányos emberek pedig félnek. Féltik életüket, féltik kevés, kicsinyke kis vagyonukat. Előrebocsátom, hogy kevés nyugdíjukból nyomorgó, védtelen öregek megtámadása, megcsonkítása, brutális meggyilkolása, megbecstelenítése semmiképpen nem eshet véleményünk szerint a megélhetési bűnözés fogalomkörébe. Akik ilyesmit elkövetnek, azok bizony emberbőrbe bújt sakálok. [[21.40]] Ugyanis máshogy nem nevezhetők azok az emberek, akik a paleolit kőkor erkölcsi színvonalán élve ilyen rettenetes, gyalázatos bűncselekményeket követnek el. Ezek emberi vonást nem mutatnak, hiszen embertársaikra csak zsákmányállatként tudnak tekinteni, és bizony-bizony sok esetben még az igazi sakáloknál is rosszabbak. Ugyanúgy viselkednek egyébként, mint ők, gyáva módon általában többen támadnak, vagy ha nem így történik a dolog, akkor az áldozat mindig az idős, a védtelen, a beteg, a magáért kiállni képtelen ember. Sajnos az a helyzet, hogy Somogy megye sokáig béke szigetének tekintett világában is egyre többször találkozhatunk ilyen minősíthetetlen bűncselekményekkel.Itt van nálam egy nagyon szomorú kis csokor az elmúlt időszakból, a legfelháborítóbb, legtragikusabb ilyen esetek: 2011 áprilisából, amikor egy csökölyi bűnöző úgy gondolta, hogy átruccan a szomszédos faluba, Kiskorpádra, és ott agyonvert annak saját portáján egy 70 évesnél is idősebb, öreg bácsit, és annak feleségét is súlyosan bántalmazta. 2012 májusában Kaposváron, a Kinizsi utcában történt borzalmas gyilkosság rázta meg a közvéleményt; míg 2012 májusában Böhönyén két férfi betört egy 81 éves idős nénihez, 700 forintot raboltak tőle, mivel nem voltak elégedettek a zsákmánnyal, az egyikük még meg is erőszakolta a nénit. 2012 novemberében egy fonyódi gyermekotthon lakói, budapesti halmozottan hátrányos helyzetű ifjoncok átruccantak Boglárra, ott a váróteremben belekötöttek egy idősebb hajléktalanba. Először csak szóval mocskolták, majd tettleg is megtámadták, miután a földre került, gyakorlatilag széttaposták az arcát, a fejét, aztán a kórházba szállított hajléktalan a sorozatos bordatörések által okozott légzési elégtelenségbe néhány nap múlva, iszonyú kínok közt belehalt. 2012 decemberében egy mély igénytelenségben élő pár, akiknek ugye szokása volt gyógyszerre mértéktelenül sok kannás bort fogyasztani, átmentek a szomszédba, ahol az idős asszonyt egyikük több mint tízszer fejbe vágta egy téglával, aztán végül egy húszezer forintos zsákmánnyal tudtak távozni. 2014 áprilisában ismételten Kaposvár lakói döbbenhettek meg egy brutális gyilkosságon, majd a legfrissebb hír, 2014 novembere, Észak-Somogyban járunk egy Visz nevű településen, 200 lelkes kis falu, ahol az emberek tulajdonképpen nem is arcról, hanem névről ismerik egymást, az áldozat szintén egy 70 év feletti, egész életében becsülettel dolgozó idős néni. Az elkövető, akinek egyébként az édesanyja a falusiak szerint egy aranyos, dolgos asszony, viszont fiatal kora ellenére már többször keveredett összeütközésbe a törvénnyel, drogügyek, illetve tulajdon elleni vétségek miatt, közösségi portálokon fellelhető képei szerint pedig egy igazi rajoskodó semmirekellőről van szó. A Jobbik, illetve minden becsületes ember nem akar belenyugodni, hogy az ilyen, két lábon járó sakáloké legyen a somogyi éjszaka, aztán ezeké a domesztikálhatatlan ordasoké legyen a somogyi nappal is, éppen ezért követeljük, hogy a wellness-szállóvá alakított börtönök eredeti céljuknak megfelelően funkcionáljanak, alakítsák szigorított börtönökké ezeket. Tovább is mehetnénk, idézhetném itt Isaac Ehrlich kutatásait a halálbüntetés kapcsán, de ne menjünk ilyen messze, elég lenne, mondjuk, Cesare Beccariát megfogadni, aki a büntetőjog klasszikusaként ugye azt mondta, hogy igavonó baromként robotolva fizessék vissza a társadalomnak ezek az emberek azt, amit elkövettek ellene. Talán ki is egyeznénk ezzel, de sajnos, gondolom, nem csak az én figyelmemet kerülte el a hír, hogy nem nyitották újra a mecseki bányákat, mondjuk, ezeknek a pszichopata szörnyetegeknek a számára. Köszönöm a türelmüket. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Magyar Zoltán képviselő úr, a Jobbik részéről: „A becsapott lovastársadalomról” címmel. Ötperces időkeretben adom meg a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ma már volt módom egy kétperces felszólalás keretében a becsapott lovastársadalom problémáit felvetni, illetve a jogos igényeiket itt elmondani, de szeretném kihasználni a napirend utáni lehetőséget is. Hát kezdeném azzal, hogy a Kincsem nemzeti lovasprogramot a kormány elfelejtette végrehajtani, annak ellenére, hogy 2012. február 29-én, ha jól emlékszem, elfogadták kormányülésen is ezt a programot. Sőt, maga a miniszter úr kérte fel a szakmát annak idején arra, hogy dolgozzon ki egy olyan programot, ami képes lesz az évtizedek óta elhanyagolt - mára már sok ágazata a teljes megsemmisülés szélére sodródott - lovastársadalmat megújítani, és képes lesz egy olyan programot felmutatni, ami reális, megvalósítható, de mégis komoly léptékekkel segítené elő a fejlődést. A szakma nem is volt rest, és igényt fogalmazott meg először is, aztán pedig megtette, amit meg kellett, amit miniszter úr kért, és letette az asztalra bizony ezt a programot.Csak néhány területet említenék ebből a programból, amire kitért. Itt nemcsak a tenyésztőkről van szó, hanem bizony a sport, a lovasversenyzés, a lovasterápia, a génmegőrzés, hagyományőrzés, a turizmus, az oktatás, minden egyes területét a lovaságazatnak megpróbálta feldolgozni. Mind a ma meglévő állapotokat, mind pedig a jövővel kapcsolatban a megoldási javaslatokat is letette ez az anyag az asztalra. Azóta eltelt jó néhány év, és azt látjuk, hogy évről évre kevesebb jut a lovaságazatnak, és itt nemcsak arra gondolok, hogy pénzösszegben, mondjuk, egy adott évben az európai uniós forrásokból vagy éppen a hazai költségvetés forrásaiból kevesebb jut ennek az ágazatnak, hanem arra is gondolok, hogy az a pénzösszeg, ami jut, az bizony egy szűk elit kezében összpontosul. Ez leginkább egyébként a fejlesztési pénzek és a versenyeztetés területén mutatkozik meg. Ez a szűk elit nagyon jól fekszik a kormánynak, jól látható módon a kormánynak az a szándéka, hogy ezen kis, hozzá hű, lojális csapat kezébe játssza át a teljes magyar lovaságazatot. Mindeközben természetesen ez nem szolgálja a lovastársadalom érdekét. A tenyésztéssel ma úgy állunk, hogy bizony a magyar fajták komoly problémával küzdenek, tisztelet a kivételnek. Ma egy olyan általános tévhit terjedt el a ló iránt elkötelezett emberek körében is sajnos, és itt is azt kell mondanom, hogy természetesen nem mindenki körében, de a társaság egy jelentős részének az az általános felfogása, hogy minőségi versenyt magyar lófajtákkal nem nagyon lehet már a mai világban végezni. Ezt egyébként tételesen lehet cáfolni, és tudjuk, hogy ezek az állítások nem igazak, de ez a sznobizmus egy elég széles kört sajnos megérintett. Ez is egy problémája a tenyésztésnek, persze sok más oka is van ennek, amire most idő hiányában nem fogok tudni kitérni.Megemlíteném még a lovasterápia kérdését. Számtalan tanulmány bizonyította idehaza is egyébként és a világban is, hogy a figyelemzavaros, autista és egyéb problémákkal küzdő gyermekek esetében a lovasterápia egy rendkívül hasznos dolog, ami képes lehet az ő állapotukat nagyságrendekkel is javítani, és képes lehet bizony elérni akár azt is, hogy a társadalomban egy sokkal inkább elfogadható, önfenntartó állapotba kerüljenek ezek a gyermekek később, és ezáltal nemcsak a családnak, nemcsak annak a gyermeknek okoz nagyon pozitív előrelépést egy-egy ilyen terápia, hanem bizony még a társadalom számára is egy hosszú távon vagy akár már középtávon megtérülendő befektetést. És nem azért mondom ezt most, mert ez számunkra az elsődleges kérés lenne, de azért mondom, mert bizony sokszor látszik, hogy a kormány a költségvetés megtervezésekor inkább a fiskális szempontokat tartja szem előtt. Ilyen módon is ajánlom ezért a lovasterápiát a figyelmükbe.A magyar lovasturizmus szintén haldoklik, miközben az adottságaink egyébként kiemelkedőek európai szinten is, és ráadásul a múltunk is arra kötelezne minket, hogy sokkal nagyobb hangsúlyt fektessünk erre a területre, a lehetőségek is adottak. A szakemberek is és én is úgy látom, hogy ma Európában és talán a világon is egy űr keletkezett ezen a területen. Érdemes lenne ezért fejlesztésekkel nagyobb hangsúlyt fektetni a lovasturizmusra. Ez is egy középtávon már megtérülő terület lenne. Az oktatással kapcsolatban azt kell elmondanom, hogy a mai napig nincs egy egységes oktatási rendszer, pedig a szakma ezt is most már évtizedek óta követeli, ráadásul sok oktatási intézmény áttért, a minőség szempontjait maga mögött hagyva egy mennyiségi oktatásra, ami szintén nem tesz jót a szakmának. Röviden ezeket volt időm elmondani, és várom majd a kormány válaszát, ha másképp nem, akkor írásban. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. „Városi gyásznap Salgótarjánban”, ez a címe Becsó Zsolt fideszes képviselő napirend utáni felszólalásának. Öné a szó, képviselő úr. [[21.50]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Úgy tartják, hogy minél mélyebben hatolunk a múltba, annál nagyobb világosság árad belőle. Ez akkor is igaz, ha vannak társadalmi csoportok, ha akadnak emberek, akik évtizedeken keresztül tűzzel-vassal akadályozták, hogy fény derüljön bizonyos történelmi események mozgatórugóira, de leginkább a felelőseire. Ezek közé az események közé tartoznak az 1956-os forradalom és szabadságharc leverését követő kommunista megtorlások láncolatában eldördült sortüzek. Pufajkások, orosz tankok, hivatásos orvlövészek teljesítették a hatalom tömeggyilkos szándékát. Budapesten, Tatabányán, Miskolcon, Ózdon és Egerben is ártatlan emberek vére festette vörösre az utcák kövezetét, sebesültek nyöszörgésétől és segítségkérésétől visszhangoztak a menedéket nyújtó kapualjak. Ma van az évfordulója annak, hogy 1956. december 8-án eldördült a sortűz Salgótarjánban is. Több ezer bányász, acélgyári, üveggyári munkás vonult Nógrád megye székhelyén a rendőrkapitányság előtti térre. A tömeg azt követelte, hogy bocsássák szabadon az előző nap letartóztatott két társukat, akik tagjai voltak a megyei munkástanácsnak. A karhatalmisták tőrbe csalták a tüntetőket, és tüzet nyitottak a védtelen, menekülő emberekre, közöttük gyermekekre, asszonyokra, sőt egy várandós anyára is. A tömeggyilkosságnak 131 halálos áldozata volt, és másfél száz sebesültjét szállították a kórházba. Kiderült, hogy a szovjet tankok árnyékában hatalomra került bábkormány hiába ígérgetett fűt-fát, hiteltelen maradt. Képtelen volt megszerezni a munkástanácsok támogatását, ezért nem riadt vissza a lövetéstől sem. Kádár János és bandája a salgótarjáni vérengzésért a Központi Munkástanácsot tette felelőssé, amelynek a vezetőit másnap le is tartóztatták. Néhány nappal később a kommunista propaganda a röplapjain pedig azt a képtelenséget állította, hogy az ellenforradalmárok tüzeltek és hajigálták a kézigránátokat a karhatalomra, a szovjet egységekre. Mai szóhasználattal élve: hazudtak reggel, éjjel meg este.Tisztelt Országgyűlés! Tudjuk, hogy Magyarországon a forradalmat és a szabadságharcot követő kegyetlen megtorlásnak mennyi áldozata volt. Több mint 400 embert kivégeztek, 21 ezer személyt bebörtönöztek, 16-18 ezer főt internáltak és körülbelül 200 ezren menekültek el az országból. Az önmagát forradalmi munkás-paraszt kormánynak nevező moszkovita gyülekezet - tagjai között Münnich Ferenccel, Apró Antallal, Biszku Bélával - kitűnőre vizsgázott a saját népe elleni bosszúhadjáratban. Lefogtak mindenkit, akiről azt feltételezték, hogy képes lehet az állam rendjének, nyugalmának a megzavarására. Ha lapozgatunk az ország legújabbkori történelemkönyvében, időről időre kiszúrhatja a szemünket, hogy a kommunista mozgalom - becenevén a baloldal - és a diktatúra édestestvérek. Nem válogatnak az eszközökben: koncepciós per, statáriális bíróság, gulágtábor, őszödi beszéd, titkos bankszámla, IMF-hitel, vízágyú, gumilövedék - egyre megy nekik. A kommunisták célja a társadalom leginkább veszélyes személyeinek, csoportjainak megtörése, eltávolítása, a különböző rétegek elrettentése, megfélemlítése vagy megsemmisítése. 58 éve Salgótarjánban is példát mutattak belőle, az emberek pedig sokáig lopva, egy-egy szál virággal, észrevétlenül pislákoló gyertyával emlékeztek meg a sortűz mártírjairól. Az idő múlásával sok hozzátartozó érezte úgy, hogy nem is az a legrosszabb, ami történt, hanem az, hogy nem szabad beszélni róla. Titokban kellett tartani, mintha meg sem történt volna. Szent Ágoston szerint azonban a halottak láthatatlanok ugyan, de azért jelen vannak.Tisztelt Ház! Azt mondják, hogy az emlékek olykor nagyobb pusztítást végeznek, mint egy géppisztolysorozat. A nemzedékünknek mégis a hátára kell vennie ezt a terhet, vállalnia kell ezt a felelősséget, hogy az utánunk jövő generációk is okulhassanak a demokráciáért, a nemzet függetlenségéért 1956-ban vívott szabadságharcból, mert végső soron az emlékezet tesz bennünket azzá, amik vagyunk. Minél mélyebbre ásunk a múltba, annál nagyobb világosság árad felénk, ha pedig megfosztanak az emlékeinktől, olyan, mintha mindenünktől megfosztanának, ezt pedig nem hagyhatjuk. A salgótarjáni gyásznap arra figyelmeztet, hogy az emlékek nemcsak a múltunkról szólnak, hanem befolyásolják a jövőnket is. Figyeljünk hát rájuk oda! [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, Becsó Zsolt képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ikotity István képviselő úr: „Karnyújtásnyira a segítség” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Hazánkban a szociális ellátások terén az információhoz való hozzájutás nehézkesnek bizonyul. Legtöbben akkor lépnek kapcsolatba az intézményekkel, ha erre kötelezve vannak, illetve ha krízishelyzetbe kerül a személy vagy az egész család. Az LMP ezért javasolja egy olyan honlap létrehozását, amely mindenki számára elérhetővé teszi a szociális ellátásokat, valamint kellő információt nyújt az intézmények tevékenységi köréről, a szolgáltatások széles skálájáról.A Szociális Ágazati Portál nevű honlap a témában az egyetlen összefoglaló adatbázis, ami a szociális területen jelenleg létezik, de ez egyáltalán nem felhasználóbarát, és nagyon hiányos. Nem tudja meg az ügyfél, hogy hova fordulhat segítségért, csupán a jogszabályokban foglalt ellátások felsorolására törekedtek az oldal alkotói. A „lakosság” menüpont alatt az egyetlen jól használható információ a „Mi mennyi 2014-ben?”, ami tartalmazza a bérek, támogatások, adóterhek, járulékok és ellátások mértékét. Nincs megfelelő keresési lehetőség, nincs térképes megjelenítés, pedig ez 2014-ben már egy alapvető funkciónak számít mindenhol máshol.Az LMP által kezdeményezett „Kéznyújtásnyira a szociális szolgáltatások” koncepció középpontjában a könnyen kezelhetőség és a pontos tájékoztatás áll. Az információk felhasználóbarát átadásával javulhat a szolgáltatásokhoz való hozzáférés. Az LMP szerint egy olyan honlapot kell létrehozni, amely a felhasználó lakhelye szerint megmutatja, milyen szociális szolgáltatások vannak a közelében, mit vehet igénybe, emellett nemcsak a kerületi, városi keresést tennénk lehetővé, hanem problémaspecifikus szűrést is. El lehet azon gondolkodni, hogy nem csupán állami-önkormányzati, hanem egyházi, civil és magánszolgáltatókat is érdemes lenne bevonni az adatbázisba. Szemléltetésként: bárhol lakik egy ügyfél, a megfelelő menüpontot kiválasztva megkapja az összes létező intézményt, amely a közelben található. Ha például egy pszichológust keres, azokat az intézményeket dobja ki a kereső, ahol dolgozik ilyen szakember. Ha könnyen kereshetővé és elérhetővé válnának ezek a szolgáltatások, akkor sokkal egyszerűbb lenne megelőzni a családi problémákat, kríziseket. Minél előbb érkezik a segítség, annál hatékonyabb a megelőzés és a kezelés. Az intézmények megítélésén is javíthat ez a rendszer, mivel a legtöbben félelemmel közelítenek a családsegítő vagy a gyermekjóléti intézményekhez. Legtöbbször akkor kerülnek csak velük kapcsolatba, ha valamilyen komoly probléma merül fel gyermekükkel az iskolában, vagy pedig komoly adóssága halmozódik fel a családnak, netán valamilyen jelzés alapján egy családgondozó jelentkezik a családnál.Egy felhasználóbarát honlap segítségével bárki részletes leírást olvashatna az intézmények feladatköreiről, az igénybe vehető ellátásokról, szolgáltatásokról. Jó ötlet lenne a szakemberek bemutatása is, hogy mérsékeljük a kezdeti félelmeket, aggályokat. Egy olyan anonim felületet is érdemes lenne létrehozni, ahol a szakemberek válaszolnak a feltett kérdésekre. Ha az ügyfél mégsem szeretné felkeresni ezeket az intézményeket, akkor itt az egyszerű kérdéseikre órákon belül gyors és szakmai választ kaphat. A terv hozzájárulhat az EU 2020 stratégiájának teljesítéséhez is. Ha javul a szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférés, akkor javulhat az emberek életminősége. A szociális problémák megoldása, a szociális segítők beavatkozása javítja a munkaerő-piaci elhelyezkedési esélyeket is. De menjünk tovább! Az időben kezelt problémák meggátolják, hogy szenvedélybetegség, pszichiátriai betegség alakuljon ki, megelőzhetővé válik az emberi kapcsolatok romlása, fennmaradhat a család egysége. Sőt, minél jobban tágítjuk az adatbázisban hozzáférhető szolgáltatások körét, bevonva a szociális ellátásokon túl az egészségügyi vagy akár az oktatási szolgáltatásokat is, annál hasznosabb segítséget kaphatnak az állampolgárok egy ilyen, viszonylag egyszerűen és kis költségből előállítható rendszer segítségével. Ezt a javaslatot elküldjük az illetékes miniszternek is, és arra buzdítjuk, hogy egy ilyen létrehozásáért tegyen. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat, reggel 9 órakor folytatjuk az Országgyűlés ülését. Nyugodalmas jó éjszakát kívánok! Az ülésnapot bezárom. [[Az ülésnap 22.00 órakor ért véget.]]