Spoštovane kolegice poslanke, spoštovani kolegi poslanci, gospe in gospodje. Pričenjam 49. izredno sejo Državnega zbora, ki sem jo sklical na podlagi 1. odstavka 58. člena in 2. odstavka 60. člena Poslovnika Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci. Gospod Roberto Battelli, Mirko Brulc, gospod Franc Bogovič, gospod Matjaž Zanoškar in gospod dr. Vinko Gorenak. Na sejo so vabljeni predstavniki Vlade. Vse prisotne lepo pozdravljam. Prehajamo na določitev dnevnega reda 49. izredne seje Državnega zbora. Predlog dnevnega reda ste prejeli v ponedeljek 17. oktobra 2011 s sklicem seje, z eno samo točko dnevnega reda, to je z obravnavo predloga zakona o spremembi in dopolnitvah Zakona o pravilih cestnega prometa, druga obravnava. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu z 2. odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Prehajamo na obravnavo in odločanje o predlogih za širitev dnevnega reda. Skupina 11 poslank in poslancev, s prvopodpisano gospo Majdo Širca Ravnikar, je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, skrajšani postopek. V zvezi s tem predlogom zakona je skupina 23 poslank in poslancev, s prvopodpisano Majdo Širca Ravnikar, dne 19. oktobra 2011 vložila zahtevo za sklic izredne seje zbora. Glede na to predlagam, da se dnevni red 49. izredne seje zbora razširi z obravnavo navedenega predloga zakona. O tem predlogu ste bili obveščeni z dopisom dne 20. 10. 2011. Želi besedo predstavnica predlagateljev predloga zakona, to je skupine poslank in poslancev s prvo podpisano gospo Majdo Širco Ravnikar. Želi? Gospa Majda Širca Ravnika, imate besedo.
Predlog, ki ga imamo danes na mizi nima samo večinske podpore v Državnemu zboru in v Državnemu svetu ampak govorim tudi v imenu urada varuha človekovih pravic, združenje za pravice bolnikov, otrok, združenja za državljanski nadzor javnega zdravstva, za nas, v imenu svetovalnih centrov za otroke, mladostnike in starše, še posebej tistega v Ljubljani in v imenu tudi državnega sveta in posveta ki je na osnovi razglabljanj o vprašanjih zaščite otrok in mladostnikov v primeru, ko starši nimajo poplačanih vseh prispevkov zahtevalo, predlagalo, da se nemudoma spremeni zakonodaja na način ali čim prej ali če je le mogoče ali v skupno dobro in to na način, da ne bodo otroci oziroma mladoletniki deležni samo nujne zdravstvene pomoči tako kot sedaj določa Zakon, v primeru, ko niso poravnani prispevki ampak tudi ostale pomoči. Skratka, da bo takšna situacija, da dobijo če poenostavim samo mavec ampak da po mavcu sledi tudi lahko rehabilitacija. Da ne dobijo samo zdravila proti astmi, ki jih nujno reši iz neke zdravstvene nujne situacije ampak da imajo pravico tudi do rehabilitacije. Ta problem je prinesel čas, je akuten, je v neskladju s konvencijo otrokovih pravic in tudi z našo Ustavo zato verjamem, da ne bo težav pri podpori teh sprememb, ki segajo samo v 78. člen zakona. Hvala.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnik Vlade? Želi, izvolite.
Na ministrstvu za zdravje smo se že s tem problemom srečali in smo ga želeli razrešiti celovito v okviru spremembe Zakona o zdravstvenem zavarovanju vendar smo v temu primeru želeli, da ta postopek kot je bil predviden, da ga spoštujemo in da podpremo rešitev, ki jo je skupina poslancev predlagala. Namreč ureditev, ki sedaj velja v zakonu dejansko diskriminatorno obravnavava otroke stare do osemnajst let, ki sicer v duhu zakona bi imeli pravico do vseh vrst zdravstvenih storitev ne glede na zavarovanja statusa njegovih oziroma njenih staršev vendar pa zaradi formalnosti, ki so bile ob prejšnji noveli uvedene, določena skupina, torej skupina tistih otrok katerih starši niso plačali prispevka in so samostojni podjetniki te ugodnosti oziroma te pravice ne morejo uveljaviti. Zato, čeprav ni celovito razrešena ta problematika kajti obstajajo še druge nepravilnosti in nedoslednosti, ki določene skupine zavarovancev ovirajo pri uresničevanju pravic do zdravstvenega varstva v Vladi Republike Slovenije menimo, da je ta novela potrebna, da jo podpremo in na ta načni razrešimo vsaj probleme, ki jih imajo v zvezi z uresničevanjem pravic do zdravstvenega varstva ti otroci. Predlagam, da podprete takšno rešitev.
Hvala lepa. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Še kdo razen gospoda Baroviča? Ne. Potem imate besedo v imenu Slovenske nacionalne stranke, gospod Bogdan Barovič.
Hvala gospod predsednik. Saj sami ste slišali na pogovoru prijaznem, ki ste ga sklicali pred eno uro. V Slovenski nacionalni stranki absolutno podpiramo, da se poleg osnovnega dnevnega reda za katerega je bila sklicana seja na to sejo uvrsti kot širitev tudi predlog Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju. Seveda pa absolutno nasprotujemo temu, da bi se na tej seji razpravljalo še o mandatno volilnih zadevah. Zato bi bil zelo vesel, da bi v korist vseh nas, res v korist vseh nas, če že drugače ne gre, obravnavali vsako točko o širitvi oziroma glasovali o vsaki točki širitve posebej. Poglejte, drugače nas boste prisilili, da bomo morali, ker hočemo, da gre zakon o zdravstvenem varstvu pod širitvijo, da bomo s tem morali z ja potrditi tudi mandatno volilne zadeve, kar pa se mi ne zdi pošteno in fer. Če pa nam dovolite, gospod predsednik, da o vsaki točki odločamo posebej, potem mislim, da bi bilo zelo fer in pošteno pravzaprav najbolj fer in pošteno bi pa bilo, če imam to možnost, da sprejmete predlog Slovenske nacionalne stranke za umik iz tega predloga širitve mandatno volilne zadeve v celoti. Torej mi želimo in hočemo poleg napovedane točke govoriti še o zakonu o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, absolutno pa nasprotujemo reševanju mandatno volilnih zadev zadnji dan obstoja in zasedanja tega Državnega zbora in to še na izredni seji. Mislim, da je to fer in pošteno in da to ni mnenje samo Slovenske nacionalne stranke ampak vsakega, ki v tem trenutku pošteno razmišlja v tem Državnem zboru. Tako da prosim, če lahko karkoli od predlaganega upoštevate, v kolikor ne, se bom poslovniško skušal lotiti drugih postopkov, da bi torej ti dve točki, pomembni za Slovenke in Slovence, obravnavali mandatno volilne zadeve pa bo tako ali tako lahko naslednja oblast že čez slabe dva meseca mirno reševala po svoji vesti in svoji presoji.
Hvala lepa gospod Bogdan Barovič. O vsaki točki za širitev glasujemo posebej in odločitev o tem ali se uvrsti na dnevni red ali ne, bomo odločali o vsakem predlogu za širitev posebej. Nato pa bomo odločali o dnevnem redu v celoti. Zaključujem razpravo o predlogu za širitev in prehajamo na odločanje. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Odločamo o predlogu za širitev dnevnega reda z obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju po skrajšanem postopku. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev. Za je glasovalo 55, proti nihče. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog za širitev sprejet. Zbor bo navedeni predlog zakona, kot 2. točko dnevnega reda obravnaval danes po zaključeni 1. točki dnevnega reda. Mandatno-volilna komisija zboru predlaga, da se dnevni red 49. izredne seje zbora razširi s točko mandatno volilne zadeve. O tem predlogu ste bili obveščeni z dopisom z dne 20. oktober 2011. Želi besedo poročevalec Mandatno-volilne komisije, gospod predsednik Bojan Kontič. Ne želi. Želi besedo predstavnik Vlade? Ne želi. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Samo poslanska skupina [[...]]potem dajem prijavo. V imenu Slovenske nacionalne stranke bo predstavil stališče gospod Bogdan Barovič.
Hvala lepa. V imenu Slovenske nacionalne stranke povem, da bomo glasovali proti razširitvi mandatno volilnih zadev, točka tri sprotno glasovanje. Predvsem se nam ne zdi fer in se nam ne zdi pošteno, da o tem odločamo, še enkrat ponavljam, zadnji dan izredne seje in nekaj ur pred razpustitvijo Državnega zbora, ki se bo zgodila ob 00:01, čeprav bo naše delo seveda naprej še trajalo. Ocenjujem, da so mandatno volilne zadeve stvar dolgoročne vsebine o kateri bi bilo pošteno in prav, da bi odločala seveda prihodnja Vlada in tudi ta ni tako oddaljena, dobro veste, da se bo ta zgodila že čez dober mesec in pol. Pozivam tudi kolegice in kolege, da se pri vseh točkah širitve Mandatno-volilne komisije odločijo enako. Mislim, da bo to najbolj fer odnos tako do teh ljudi, o katerih naj bi v Mandatno-volilni komisiji odločali, kot tudi do bodoče oblasti, za katero pač ne vemo, katera bo. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Slovenske demokratske stranke ima besedo gospod Branko Grims.
Spoštovani! Tu se soočamo z eno od stvari, ki v demokratičnem svetu in v neki normalni politični kulturi zagotovo ne bi bile danes predlagane za dnevni red. Namreč, odpira se vprašanje s področja ustavnega prava, kaj so tiste nujne zadeve, ki jih lahko opravlja Vlada. Spet se predlaga za dnevni red seje Državnega zbora številne predloge, ki jih je oblikovala Vlada v odstopu, ki ima po ustavi in pravnem redu Republike Slovenije edino pravico, da opravlja nujne tekoče zadeve in nič drugega. To, kar se dogaja sedaj, po izglasovani nezaupnici Vladi Republike Slovenije, ko predlaga nove in nove kadrovske rešitve za celotno mandatno obdobje, pa je seveda čisto navadna zloraba prava in je v očitnem nasprotju z ustavnimi načeli, ki zavezujejo nas vse, Državni zbor, vse funkcionarje in tudi vse tiste v Vladi, ki zavestno svojim prijateljem, znancem, političnim sopotnikom odpirajo pot za dolgoletni zaslužek na dobro plačanih delovnih mestih in obenem podstavljajov veliki meri coklo v sistem naslednji Vladi. To ne samo, da je skrajno neprimerno, še enkrat opozarjam, je tudi očitno protipravno, je protiustavno, in v Poslanski skupini SDS bomo tovrstnim predlogom za širitve vsekakor nasprotovali. Vlada v odstopu ne bi smela reševati kateregakoli kadrovskega vprašanja, razen v samo izjemno nujnih primerih postaviti nekoga kot vršilca dolžnosti, z omejenim mandatom, za omejen čas trajanja. Vse ostalo pomeni drastično prekoračitev pooblastil, pomeni, da se zavestno krši ustavni okvir države Slovenije, in pomeni, da se želi vzpostaviti razmere, v katerih bo v naslednjem mandatu zelo verjetno na marsikaterem področju treba pogledati, ali je mogoče še kaj privarčevati, ali so rešitve ustrezne. In trdno sem prepričan, da prav tisti, ki danes s svojim ravnanjem povzročajo to očitno protiustavno stanje, prekoračujejo svoja pooblastila, bodo takrat zagnali vik in krik in se sklicevali na bog vedi katera načela, na etiko in še kaj podobnega bomo poslušali. Edino etično bi bilo, da bi se zavedali vsi omejitev oblasti, in eno od temeljnih načel omejitve oblasti je, da Vlada, ko ji je enkrat izglasovana nezaupnica, ne more in ne sme ne opravljati ne predlagati ničesar, kar presega okvir nujnega dela. Danes je [[...]] [[Izklop mikrofona.]]
Hvala lepa. V imenu Slovenske ljudske stranke bo stališče predstavil gospod Gvido Kres.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Danes smo na neformalnem sestanku ugotovili, da znanje imamo, pa tudi modrost. Jaz bi apeliral, dajmo, aktivirajmo to modrost in 3. točko, mandatno-volilne zadeve, enostavno ne obravnavajmo in pustimo to za naslednji mandat. Mislim, da bo tako najbolj pravilno, najbolj modro, znanje za to pa tudi imamo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ni več prijavljenih k obrazložitvi stališč, zato zaključujem razpravo o predlogu za širitev. Prehajamo na odločanje o navedenem predlogu za širitev dnevnega reda. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 39, proti 27. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da je predlog za širitev sprejet. V zvezi s tem vas tudi obveščam, da bomo v okviru te točke obravnavali šest zadev, ki so označene od črke a do črke e na dopisu, ki ste ga danes prejeli s strani predsednika Mandatno-volilne komisije. Državni zbor bo mandatno volilne zadeve obravnaval kot 3. točko dnevnega reda po zaključeni 2. točki dnevnega reda. Obveščam vas, da je poslanec gospod Anton Anderlič včeraj, 19. oktobra 2011 vložil predlog za širitev dnevnega reda te seje s točko Dogovor o delu Državnega zbora v času razpusta, ki ga je kolegij predsednika Državnega zbora sprejel na 119. seji, 14. oktobra 2011 in ki ste ga prejeli z dopisom z dne 17. oktobra 2011. Državni zbor za obravnavo navedenega dogovora ni pristojen, prav tako je predlog za širitev v nasprotju s sedmim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Glede na to, Državni zbor predloga za širitev dnevnega reda izredne seje ne bo obravnaval. Želite besedo gospod Anton Anderlič? Kot proceduralni predlog.
Spoštovani gospod predsednik. V tem mandatu resnično nimamo sreče s sklicevanjem sej Državnega zbora in sej delovnih teles Državnega zbora in me ne čudi zakaj sta bili že dve zahtevi za razrešitev prejšnjega predsednika in praksa se ponavlja, in to pripisujem tistim, ki pripravljajo te seje ne vam. Gre preprosto za to, da ste na kolegiju presegli pooblastila in ste v nasprotju z 21. členom Poslovnika, ki pravi: "V primeru kadar Kolegij odloča je odločitev Kolegija sprejeta, če predlog podpirajo vodje poslanskih skupin, katere člani predstavljajo več kot polovico vseh poslancev v Državnem zboru, večinsko voljo Kolegija ugotovi predsednik Državnega zbora." Vi pa ste v dogovoru, ki pravite da je samo dogovor, odločili, da boste Kolegij bo za obravnavo na izredni seji Državnega zbora soglašal, če predlog podprejo vodje poslanskih skupin, katerih člani predstavljajo dve tretjini navzočih poslancev skupnega števila poslancev. Torej, v tej točki ste presegli pooblastila, ki ste jih na Kolegiju imeli pa tudi če se izgovarjate, da gre za dogovor. Gre za stvari, ki spreminjajo večino, ki vam jo določa poslovnik, po kateri lahko odločate. Sam upam, da tega dogovora ne bo treba v tem času uresničiti in bo stvar, bom rekel, pozabljena, zato ker se ne bo uveljavila nesprejemljiva praksa, kar se rado zgodi, ko gospod Plevelj razlaga, je neka ustaljena praksa in bomo po tem delali. Če je res kakšna pravna praznina, naj jo uredi novi mandat na način, kot se to spodobi, skladno z našim Poslovnikom in Ustavo. Jaz verjamem, da je tako kot v mnogih primerih, ko imajo pravniki različno mnenje, da imajo tudi ustavni pravniki pri tem vprašanju različno mnenje. Jaz imam vsaj 5 mnenj ustavnih pravnikov, dva od teh sta pisala ustavo, nekaj od teh je sodelovalo v ustavni komisiji, takrat ko smo sodelovali, pač tisti, ki smo bili tukaj pri sprejemanju ustave, in pravijo seveda povsem drugače, da niso nastale razmere, ki bi narekovale sprejem takšnega dogovora. Ta dogovor bi bil čisto korekten, če bi, drage poslanke in poslanci, ga sprejeli v tem Državnem zboru. Ne razumem zakaj ste nasedli tistim, ki vam šepetajo, da to ni v pristojnosti Državnega zbora. Dragi kolegi in kolegice. Ukradli so nam parlament. Samo parlament je tisti, ki odloča o tem kako bo delal, kakšna pravila si bo postavil, nikakor pa ne Kolegij, ki ima strogo določena pooblastila. In še več, če se skupina poslancev ne strinja s to odločitvijo, jo lahko na Državnem zboru da preveriti in se ponovno odloča [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]Tudi te možnosti nismo imeli. Obžalujem to, kar se je zgodilo in pojdimo srečno naprej.
Hvala lepa, gospod Tone Anderlič. Dovolite mi da, pojasnim nekaj stvari. Ustavnih ali poslovniških določb o načinu oziroma obsegu dela Državnega zbora v času razpusta ni. Gre torej za pravno praznino, ki bi jo bilo moč pravno korektno zapolniti le z ustrezno spremembo ali dopolnitvijo Poslovnika Državnega zbora. A lahko končam? Ker se Poslovnik Državnega zbora oziroma njegove spremembe in dopolnitve sprejemajo na podlagi smiselne uporabe poslovniških določb o postopku sprejemanja zakona, je bilo glede na napovedan razpust Državnega zbora ocenjeno, da v danem časovnem okviru sprememb in dopolnitev Poslovnika ni mogoče sprejeti. Upoštevaje navedeno predvsem časovne stiske in dejstvo, da druge, pravno zavezujoče možnosti za ureditev te pravne praznine ni, je bilo ocenjeno, da je v delo Državnega zbora v času razpusta mogoče sprejeti le politični dogovor. O vsebini tega dogovora, torej o načinu dela Državnega zbora v času razpusta, sem najprej sklic posvet z ustavnopravnimi strokovnjaki, nato pa še 4 neformalna posvetovanja s podpredsedniki Državnega zbora, vodij poslanskih skupin in poslancema narodnih skupnosti. Z zapisom pogovora strokovnjakov za ustavna vprašanja sem seznanil vse vabljene, na tej podlagi pa je bilo pripravljeno delovno gradivo za neformalna posvetovanja. Vse vabljene sem prosil, da v pisni obliki podajo svoje mnenje oziroma morebitne pripombe k delovnemu gradivu. Te je posredovala le ena poslanska skupina in so bile pri pripravi končnega besedila tudi upoštevani. Kolegij predsednika Državnega zbora je besedilo dogovora obravnaval v petek, 14.10.2011 in ga sprejel s konsenzom. Za so glasovali vsi prisotni vodje poslanskih skupin, ki skupaj predstavljajo kar 87 poslank in poslancev. Naj še enkrat poudarim, da gre za pravno praznino, ki je zaradi pravne praznine ni bilo mogoče urediti s sprejemom sprememb oziroma dopolnitev Poslovnika Državnega zbora, druge pravno zavezujoče možnosti za to pa ni. Zaradi tega je bil oblikovan in sprejet političen dogovor o delu Državnega zbora v času razpusta, in sicer, ob smiselni uporabi določbe o večini, potrebni za sprejem Poslovnika Državnega zbora. Ta dogovor ni pripravljen v obliki akta Državnega zbora, o katerem bi v skladu s Poslovnikom Državnega zbora lahko odločal Državni zbor, nedvomno pa je, da gre za, ponavljam, politični dogovor, ki nas zavezuje politično moralno. Gospod Anton Anderlič, imate besedo.
Poglejte, gospod predsednik, jaz vam predlagam, da ne pojasnjujete naprej, kajti še dodatno boste zapletli situacijo v smislu spoštovanja različnih pristojnosti, ki jih ima kdo. Kdo je tisti, ki sprejme najbolj zavezujoči politični dogovor? Kdo? Državni zbor kot najvišji zakonodajni organ. In zakaj ste preprečili Državnemu zboru, da sprejme politični dogovor, kako bo delal v tem času? To je moja poanta, in predlagal sem vam samo to, da ta politični dogovor nam predstavite in da ga Državni zbor obravnava in sprejme, kajti, kot sem šel pogledati magnetogram iz 14.10., ni bilo niti ene razprave. Bilo je nekaj pojasnjevanj ponovno gospoda Plevela in jaz tukaj samo to obžalujem in upam, da ni treba naprej nadaljevati, stvar je zame zaključena, nimam tukaj pri tem kaj, ampak če bi od takrat naprej, ko je bil parlament razpuščen in ko se je veliko govorilo o tem, kdo bo kako delal in Vlada in parlament in tako naprej, sodelovali smo mnogi v raznih razpravah, na televizijah, na okroglih mizah in tako naprej, ampak vi k temu delu niste pritegnili niti strokovnih sodelavcev iz poslovniške komisije, kaj šele poslovniško komisijo, niste jo obvestili, da imate namen to narediti in to kar zdaj razlagate, ni korektno, kajti razlaga je takale, kot ste tudi tukaj zapisali oziroma kot sem jaz zapisal, da v skladu s 37. členom Poslovnika spremlja in podaja mnenje pri uresničevanju Poslovnika poslovniška komisija in nihče drug. In mi je žal, da je temu tako, predlagam pa, da na tej točki končava, smo zaključili in resnično upam, da tega dogovora ne bo treba uresničiti, če pa, pa upam da bo takrat sodeloval zbor bolj aktivno pri tem in da bo v to vključen.
Hvala lepa, gospod Anderlič. Prehajamo na odločanje o dnevnem redu v celoti. Prehajamo na glasovanje o določitvi dnevnega reda. Zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem in s sprejetima dopolnitvama. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je dnevni red 49. izredne seje zbora določen. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBI IN DOPOLNITVAH ZAKONA O PRAVILIH CESTNEGA PROMETA V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina 27 poslank in poslancev s prvo podpisanim Jožetom Tankom. Predlog zakona je na 28. nujni seji 20. oktobra 2011 obravnaval Odbor za promet, kot matično delavno telo. Ker po končani razpravi odbor členov predloga zakona ni sprejel, je bila druga obravnava predloga zakona na seji delavnega telesa končana. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin za predstavitev stališč. Besedo ima v imenu poslanske skupine socialnih demokratov gospod Janko Veber.
Hvala za besedo in lep pozdrav v imenu poslanske skupine socialnih demokratov. Naj takoj v uvodu povem, da smo v poslanski skupini Socialnih demokratov zadovoljni z odločitvijo Odbora za promet, da ni sprejel členov zakona o pravilih cestnega prometa, ki ga je vložila v proceduro skupina poslank in poslancev. Gre namreč za zelo grob poseg v zakon o pravilih cestnega prometa, s katerim se naj bi sicer dobrodušno poskušalo omiliti višino kazni in roke za plačilo teh kazni, vendar se zelo grobo posega tako v zakon o pravilih cestnega prometa, kot v zakon o prekrških in tudi po mnenju zakonodajno-pravne službe se bi s tem pravzaprav onemogočilo izvajanje zakona o pravilih cestnega prometa in tudi kaznovanje tistih, ki povzročijo prekrške v prometu. Opredelitev predlagateljev, da gre za lažje prekrške je seveda izjemno sporna, kajti težko se strinjamo, da je lažji prekršek, če ne uporabljaš varnostni pas. Ravno tako opozarjamo, da se nikakor ne moremo strinjati, da recimo pozimi ni potrebno očistiti tako osebnega kot tovornega vozila, kajti nepreglednost, slaba vidljivost in ne nazadnje tudi deli snega, ki lahko odpadejo s tovornih vozil so včasih izjemno nevarni. Tudi sicer agresivna vožnja v območjih umirjenega prometa, torej na območju, kjer je namenjena predvsem pešcem lahko povzroči tragično nesrečo. Ravno tako uporaba mobilnega telefona pri voznikih in kolesarjih je v številnih primerih povzročitelj nesreč. Tudi sicer v naseljih se naj bi toleriralo tudi prekoračitev do 20 kilometrov na uro, torej vožnjo, ki bi bila 20 kilometrov na uro višja, kot je dovoljeno, kar je seveda izjemno sporno zopet na območjih, ko se srečujemo z igrišči, igralnimi površinami, ker so tudi ob sobotah in nedeljah otroci in velikokrat seveda tudi v igri pozabijo na svojo varnost, ko se približajo cesti. To so razlogi zaradi katerih smo na Odboru za promet glasovali proti členom tega zakona in mislimo, da je resnično ob zaključku tega mandata neodgovorno sprejemati odločitve, s katerimi bi dali zelo sporno sporočilo voznikom oziroma udeležencem v prometu, da je pravzaprav dovoljeno vse, kazen te pa najbrž da ne bo doletela, kajti zakon, če bi bil ta sprejet, se v praksi ne bi mogel izvajati. To bi seveda bilo povsem v nasprotju z logiko varnosti v cestnem prometu in ne nazadnje porušili bi tisti dosežek, ki je bil dosežen tudi v mandatu prejšnje vlade, ko so se drastično povišale kazni za 100% in takrat so se tudi številne nesreče zmanjšale. V tem sklicu je parlament sprejel sicer nov zakon v pravilih cestnega prometa, ki govori tudi o teh kaznih, vendar so se drastično povečale kazni samo za vožnjo v nasprotno smer na avtocesti in za vožnjo pod vplivom alkohola. Pri ostalih pa so bila povišanja bistveno nižja, nekje okoli 20%. Tako, da, zaradi tega, da ne izničimo izjemno pomembnih in pogumnih odločitev tukaj v parlamentu na račun tega, da mogoče kakšen policist kdaj opravi svoje delo na način, ki recimo tistemu, ki ga kaznuje ni najbolj všeč, bi bilo kot sem povedal izjemno neodgovorno. V Poslanski skupini Socialnih demokratov še enkrat pozdravljamo odločitev Odbora za promet, ki ni podprl tega zakona.
Hvala lepa. V imenu Slovenske demokratske stranke bo predstavil stališče gospod mag. Andrej Vizjak.
Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani predsednik, zakon o pravilih cestnega prometa, ki je bil spreje lani decembra in začel veljati sredi letošnjega leta, kakor tudi vsi prejšnji zakoni, ki so povečevali kazni za določene prekrške pravil cestnega prometa ali varnosti cestnega prometa so drastično torej zviševali te kazni in so na koncu privedli do ene pretirane situacije. Kazni za prometne prekrške, še posebej tiste manjše so v Sloveniji zelo visoke, previsoke za kupno moč našega prebivalstva in v primerjavi z drugimi državami Evropske unije recimo Nemčijo, Avstrijo daleč višje. To je pravzaprav rezultat neke logike nekaterih ozko gledajočih strokovnjakov pod narekovaji, ki vidijo zgolj v kaznovalni politiki, zgolj v višjih globah sredstvo, s katerim mislijo, da bodo dosegli zmanjševanje števila prekrškov oziroma ravnanje ljudi kot nekih robotov, ki se bodo držali vseh neumnosti, ki jih seveda predpiše bodisi in postavi ne nazadnje upravljavec cest v obliki cestnih označb. Danes imamo slovenske ceste pisane kot novoletna jelka razno raznih znakov, ki so bolj ali manj nedomišljeno, nestrokovno postavljeni. In držati se vseh nemogočih omejitev je seveda prava umetnost in nima nobene veze z zagotavljanjem varnosti pogosto. Pogosto so namreč te označbe postavljene nestrokovno in so postavljene ne vem, ko bo, kaj bo šele prišlo, konkretno v kakšnih delih, ki se še niso začela. Tukaj so številne omejitve. Omejitve in označbe naselij, kjer se pravzaprav naselje še sploh ne začne. In vsled tega seveda policisti radi uporabljajo prav te nedomišljeno postavljene znake kot razlog za kaznovanje, bodisi prevelike hitrosti, bodisi kakšnih drugih prekrškov, čeprav evidentno ne gre za ogrožanje nikogar zaradi 5, 10 ali 15 km hitrejše vožnje. In prav zaradi tega smo v Slovenski demokratski stranki predlagali, da se v primerih manjših prekrškov, kadar je evidentno, da ne gre za ogrožanje varnosti v cestnem prometu izreče najprej opomin in šele, če pride do ponovitve prekrška v roku enega leta, se izreče predpisana globa. S tem želimo na nek način napraviti strogo kaznovalno zakonodajo nekoliko bližje ljudem. Jaz sem pravzaprav razočaran, da številni odgovorni na Ministrstvu za notranje zadeve in na Ministrstvu za promet živijo v nekem zaprtem virtualnem svetu oddaljenih od problemov ljudi. Žal mi je, spoštovani kolegi iz koalicijskih vrst, tudi vi očitno živite v takem virtualnem svetu. Očitno se vas ne dotaknejo problemi tistih državljanov, ki so bili v zadnjem obdobju oglobljeni, kljub temu da niso storili nič takšnega kar bi ogrožalo varnost cestnega prometa. Ustavljeni o bili iz nekega grma tik ob tabli naselja čeprav tam ni bilo nobenega naselja. Ustavljeni so bili pred cestninskimi postajami kjer so nemogoče omejitve. Ustavljeni so bili zaradi takšnega in drugačnega razloga in niso ogrožali varnosti vendar so bili oglobljeni in seveda bili posledica oziroma sankcija neizprosnih določb, ki ste jih sprejeli decembra in so bile uveljavljene s 1. 7. letos. Torej, spoštovani, želimo narediti zakonodajo s področja kaznovalne politike in prekrškov v cestnem prometu nekoliko bolj življenjsko in nekoliko bližje stvarnosti. Ljudje, spoštovani niso stroji, ljudje ne bodo ravnali po vseh nemogočih označbah, ki jih vidijo na cestah in nimajo nobene veze z zdravo pametjo. In ti ljudje so kaznovani in seveda predlagamo ni predlagali smo, da se te kazni vsaj nekoliko omilijo za tiste prekrške, ki ne ogrožajo varnosti v cestnem prometu. Glasovali ste na odboru proti takšnim rešitvam, koalicijski poslanci, poslanci iz vrst Socialnih demokratov, poslanci iz vrst Liberalnih demokratov, poslanci iz vrst DeSUS-a in seveda preprečili sprejem tega zakona, ki odseva potrebe in pričakovanja ljudi. Jaz menim,da ste s tem naredili slabo uslugo tistim, ki so jih v zadnjem obdobju seveda preganjali po nepotrebnem organi pregona in tudi tistim, ki jih še bodo v prihodnjih dneh.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Zares ima besedo gospod Franco Juri.
Hvala za besedo, gospod predsednik, spoštovane kolegice in kolegi. Naj uvodoma povem, da večina članov in članic v Poslanski skupini Zares pozdravlja današnjo odločitev matičnega delovnega telesa, ki danes ni podprla SDS-ovega predloga rešitev novele zakona o pravilih cestnega prometa katerega glavni namen je bil, kot sem omenil že pri prvi obravnavi, da bi se za nekatere prekrške s katerimi se po njihovih besedah neposredno ne ogroža varnosti cestnega prometa in tudi s katerimi se ne povzroči škodljivih posledic v prometu pri prvič storjenem prekršku namesto globe izreka opomin. V kolikor bi udeleženec cestnega prometa ponovil prekršek v obdobju enega leta in mu uradna oseba ne bi izrekla opozorila pa bi se kaznoval s predpisano globo. Za novelo so se v Slovenski demokratski stranki odločili, ker novi zakon določa precej ostrejše kazni od prej veljavnega zakona o varnosti cestnega prometa, ki se je uporabljal vse do 30. 6. 2011. Ob tem pa predlagatelj pozabi omeniti, da so se kazni drastično povišale prav leta 2008, to je v času prejšnje vlade Janeza Janše. V Poslanski skupini Zares se sicer lahko strinjamo s pomisleki SDS o višini kazni, ki jih je uvedel nov zakon, ki so jih uvedli v Zakonu o varnosti cestnega prometa. Že ob sprejemu smo v Zares-u predlagali da bi bilo najbolj korektno višino kazni prilagoditi višini osebnih prejemkov oziroma premoženjskemu stanju kršitelja cestno prometnih predpisov. Našega predloga takrat žal ni podprla nobena poslanska skupina zato smo se umaknili in nismo pri tem vztrajali. No, ponovno izražam presenečenje, da je Poslanska skupina SDS tik pred predčasnimi volitvami Državnemu zboru predložila novelo zakona s katero nasprotujejo višino sedaj predpisanih kazni ne da bi jih zniževali, vpeljujejo pa zgolj enoletne odpuste. Ponovno poudarjam, da bi v primeru sprejema vsebine prišlo v nasprotju s splošnim Zakonom o prekrških do uvedbe nesistemskih sprememb oziroma vpeljavi opominov z enoletnim odpustkom. Veljaven zakon o pravilih cestnega prometa zasleduje temeljne cilje prometno varnostne politike države, to so zmanjšanje števila prometnih nesreč v katerih so osebe poškodovane in prometnih nesreč s smrtnim izidom. Zato s ponosom in pokončno držo kot del zakonodajnega telesa ponovno izražam zadovoljstvo, da tako nesistemske rešitve na odboru niso bile sprejete. Preventiva in sprememba miselnosti slovenskih voznikov je tista, ki jo moramo v bodoče zasledovati brez kakršnihkoli odpustkov, saj, kot je dejal kolega na odboru, v kolikor zakon pomeni rešitev enega življenja, rešitev ene invalidnosti nedvomno ustrezno dosega svoj namen. Skratka, v Poslanski skupini Zares menimo, da je varnost naših državljanov in naših otrok na cestah bistveno bolj pomembna kot ena sama, ali sto ali tisoč predvolilnih točk. Zato tega predloga nismo podprli.
Hvala lepa. V imenu Slovenske ljudske stranke bo predstavil stališče gospod Janez Ribič.
Spoštovani poslanke in poslanci. Lepo pozdravljeni. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke obžalujemo, da je ta parlament z zavrnitvijo zakona na odboru, po krivdi koalicije v razpadu, zamudil priložnost, da bi ob predčasnem zaključku mandata s tem drobnim ukrepom olajšal življenje državljankam in državljanom. V tem mandatu smo poslanci Slovenske ljudske stranke tudi sami predlagali, da je treba za najhujše prekrške, ki imajo za posledico hude poškodbe in celo smrt, ko je na primer za vožnjo v nasprotno smer po avtocesti nujno zagroziti dovolj visoke in učinkovite kazni, da bi učinkovale preprečevalno. Vendar ponovno opozarjamo, da to ni dovolj za varnost na cestah, važna je preventivna vzgoja, usposabljanje za varno vožnjo in pa seveda varneje in ustrezno opremljene in označene ceste. Pri sprejemanju novih cestnih pravil smo imeli veliko pripomb in predlogov. Opozarjali smo, da morajo biti kazni smiselne in sorazmerne, glede na težo prekrška in glede na morebitne posledice. Zakonska novela posega v pred kratkim uveljavljene predpise, ki pa so dejansko povzročili veliko negodovanja in pripomb. Tudi na našo poslansko skupino se obračajo državljani in državljanke ter navajajo primere, ki dejansko kažejo na pretirano inkasantsko vnemo organov pri pobiranju kazni za prekrške. S predlagano novelo so kolegi poslanci predlagali, da bi se za majhne prekrške, s katerimi se neposredno ne ogroža varnost cestnega prometa in tudi s katerimi se ne povzroči škodljivih posledic v prometu, pri prvem storjenem prekršku namesto globe izrekel opomin. To gotovo ne bi ogrozilo varnosti na cestah in povzročilo več nesreč, zato je nemogoče razumeti, da je bil tak pozitiven zakon s takimi neprepričljivimi ugovori zato zavrnjen na samem odboru. Hvala.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavil stališče gospod Anton Urh.
Hvala za besedo. Spoštovani gospod predsednik, spoštovani državni sekretar. Spoštovani poslanke in poslanci. Pravilno je ugotovil predlagatelj, da smo tudi poslanci DeSUS-a sodelovali pri odločitvi, da ta zakon ni prišel oziroma da je zakon končan v taki obliki kot je. Na to sem kot poslanec DeSUS-a sigurno tudi ponosen. Predlagatelj ali predlagatelji govorijo, da so višine kazni v določenih primerih previsoke. Tu se sprašujem kakšna pa je ta prava višina kazni, da bi bila sprejemljiva. Za nas navadne ljudi je vsaka globa, vsaka kazen visoka ali previsoka, vendar to pa je odraz tega, da so kazni takrat, kadar ne spoštujemo pravil in pa zakonov, ki pa za pravil cestnega prometa moramo spoštovati. Poglejte cesta se ne sprašuje kdo ima in kakšno denarnico ima, kdo je šibki in kdo ni. Cesta in promet na cesti zahtevata pravila, ki so določena. In to naj nam bo vodilo. Noben zakon ni dober in noben zakon ni sprejemljiv za navadne ljudi, tudi ta zakon mogoče ne, vendar če zakon o cestnih pravilih rešuje vsaj eno življenje, če rešuje tragedije, potem ima ta zakon oziroma je ta zakon dobil tudi svoj namen. Ko je zadnji nastop v temu sklicu Državnega zbora, potem samo še nekaj. Če bomo spoštovali vsa cestno prometna pravila, tako kot jih zakonodajalec govori, potem se nam ni treba bati o višini kazni in tudi ne o varni vožnji. Zato želim vsem uporabnikom slovenskih cest varno in previdno vožnjo, prav tako vam spoštovane poslanke in poslanci. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Slovenske nacionalne stranke bo predstavil stališče gospod Silven Majhenič.
Spoštovani gospod predsednik. Ta zakon ne posega v najhujše prekrške ampak v tisti del zakonodaje, ko gre za prekrške, ki so takšne narave ko se ne ogroža nikogar in gre za prekršek, ki bi ga lahko policist kategoriziral z opominom. Zakon ne izključuje alkoholiziranih in tistih voznikov, ki so pod vplivom nedovoljenih substanc. Nihče si ne želi, da se struktura voznikov zniža ampak da se kultura voznikov zniža ampak zviša, vendar kot vidimo, da represivni ukrepi niso učinkoviti. Kaj nam ponuja aktualni zakon? Ponuja to, kot smo videli da občine v svojih proračunih planirajo prihodek iz naslova prekrškov. Kot je razvidno iz primera Mestne občine Ljubljana in to kar za 5,2 milijona evrov. Da se pošilja leto in več stare odločbe o plačilih in kazenskih točkah za nazaj in teh je ljubljanska mestna občina poslala v mesecu juniju preko 11 tisoč. Kot vidimo se lovi voznike le na manjših prekrških, v naseljih, kjer se postavljajo radarji, kar z znaki, ki omejujejo dovoljeno hitrost. Hitrost sigurno ubija ampak če pa se upošteva omejitve in pravila v prometu in se prilagaja hitrost razmeram na cesti se bodo nesreče tudi z manjšale. Udeleženci v prometu smo vsi, tako vozniki avtomobilov, zelo nevarni so motoristi in kolesarji pa tudi pešci morajo spoštovani pravila, ki se tičejo tudi njih. Ni pa logično, če gremo čez mejo, kjer je promet še gostejši, nesreč najbrž ni manj, saj če spremljamo promet po Evropi ugotavljamo, da se tam dogajajo nesreče še težje kot pri nas, v verižnih trčenjih je udeleženo kar sto in več vozil, ko so na cesti razmere slabe z meglo in poledico. Kaj hočem povedati? Kljub temu, da imajo tam standard nekajkrat višji, imajo nižje kazni in ne zvišujejo kazni kljub povečanju nesreč, ko analizirajo stanje in ne odreagirajo panično. Siguren sem, da je v slabih razmerah na cestah pri nas ta preventiva in spoštovanje ko so razmere slabe prisotna, pri naših voznikih, bolj kot pri tujih voznikih. Kdo pri nas vozi in krši? V glavnem tujci, še posebej tovornjakarji, ki ne upoštevajo na avtocesti in v predorih nobenih opozoril in moram reči, da še nisem videl, da bi koga od teh kršiteljev policisti ustavili. Kaznovati ljudi denarno in še z odvzemom točk, v končni fazi z odvzemom vozniškega dovoljenja na malih prekrških ni produktivno. Nekateri vemo, da represija zmeraj ne doseže namena, kaj pa ko kdo ne more plačati in teh je bilo vedno veliko, tudi takrat, ko so bile kazni še nižje. Bomo na ta račun zgradili zapore? Za večjo kapaciteto ljudi zapirali in jih na ta račun še spravljali ob službo? Kar se pa tiče opominov, tu ni problema, kajti policija že dolgo spremlja delo slehernega policista in ni bojazni, da kolega, ki bo drugi dan v službi ali čez teden dni, ne bi imel podatka, če bo ustavil istega kršitelja, v vsakem primeru pa bi imel pogojni opomin večji učinek kot pa izrečena denarna kazen, to vedo vsi strokovnjaki, ki se s tem profesionalno ukvarjajo. Če nimaš ustrezne zimske opreme in če povzročaš motnje v prometu, je 500 evrov in 5 kazenskih točk. Poglejte, če si se danes pripeljal v parlament, zjutraj, zdaj zvečer, ko greste domov, boste se peljali, nekateri imate slabe razmere na cestah, pa nimate zimske opreme, to vas bo koštalo, če boste ovirali promet 500 evrov in 5 kazenskih točk. Tako da bi bilo prav, da o tem vsi razmislimo. Očitno bivša koalicija dela slabo uslugo Slovenkam in Slovencem. Vsi se strinjamo, da je treba prometne nesreče zmanjšati, ne nazadnje ste imeli možnosti, da bi se zavarovali železniški prehodi, kjer se je zgodilo največ nesreč s smrtnim izidom, pa niste naredili nič, tako, da nas danes ne boste prepričali, da razumete problem prometa in vzroke nesreč, ker temu niste znali nikoli prisluhniti, kolegice in kolegi iz bivše koalicije. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije bo stališče predstavil gospod mag. Bojan Sajovic.
Hvala lepa gospod predsednik za besedo. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije smo vedno podpirali vse razprave, upoštevali vsa mnenja, ki se nanašajo na prometno varnost v prometu. Dejstvo je, da smo zakonodajo o kateri danes govorimo in želimo spreminjati, sprejeli kakšno leto nazaj, uveljavljena pa je bila z julijem letošnjega leta. Rezultati prometne varnosti v Sloveniji so dobri in se izboljšujejo, število žrtev v prometu je manjše in to je pomembno in potrebno sporočilo. Zdi se nam prezgodaj, da bi že po nekaj mesecih, neko rešitev, ki v praksi deluje, spreminjali na boljše ali na slabše, s pozornostjo in skrbjo pa smo prisluhnili vsem težavam, ki jih te zakonske rešitve, ki jih je predlagalo Ministrstvo za promet, povzročajo. Na drugi strni gredo naša razmišljanja tudi v to smer, da seveda časa za spremembo te rešitve bo še kar nekaj in da tik neposredno pred volitvami odpirati te problematike, ki bo postala predvolilna tema, ni ne pametno, ne modro. Odločitev vsakega od nas, takrat ko storimo prekršek, ko potem tudi plačamo kazen, je seveda predvsem v naših glavah, v naših rokah za volanom in pa na naših stopalkah. Kazni so seveda v teh težkih časih visoke, marsikdaj tudi previsoke in boleče, ampak moram vam povedati iz osebnih izkušenj, imel sem priliko biti na kar nekaterih pogrebih, kjer so bile žrtve mladi udeleženci v prometu in moram reči, da takrat biti prisoten, pa čeprav nič dolžen in nič kriv, največja kazen, zato v Poslanskem klubu Liberalne demokracije ocenjujemo, da ta trenutek še ni primeren za spremembo rešitev, na vsak način pa so nam blizu tista razmišljanja, ki omogočajo ljudem, ki znajdejo v stiski, omogočimo nek razumen, mogoče tudi podaljšan rok plačila kazni. Do tedaj pa odločitev, kako bomo ravnali v prometu, koliko prekrškov storili, je predvsem v naših rokah, stopalkah in pa glavah.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. V skladu z razlago Komisije za poslovnik z dne 9. decembra 2009, Državni zbor ugotavlja da je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ZDRAVSTVENEM VARSTVU IN ZDRAVSTVENEM ZAVAROVANJU, PO SKRAJŠANEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina enajstih poslank in poslancev s prvopodpisano gospo Majdo Širca Ravnikar. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici predlagateljev predloga zakona, gospe Majdi Širca Ravnikar. Prosim.
Spoštovani. Novela odgovarja na vprašanje kaj se zgodi v primerih, ko starši po katerih so otroci zavarovani nimajo poravnanih obveznosti, seveda za področje zdravstvenega zavarovanja. Namreč, če prispevki niso poravnani otroci ne morejo priti do celotne zdravniške pomoči temveč le do nujne. To pomeni, da dandanes otroci, mladostniki nimajo zagotovljenih vseh zdravstvenih storitev. Deležni so le nujne ne pa tudi ostale zdravstvene pomoči in kot danes že rečeno, otrok lahko dobi mavec ne pa tudi rehabilitacije po zlomu ali poškodbi, dobi lahko zdravilo za infekcijo ali kar koli ne pa možnosti daljšega zdravljenja astme ali pa bolezni, ki jo mora zdraviti. Ta resnica je še posebej hudo udarila v zadnjem kriznem času zato lahko rečemo, da s to novelo dobesedno rešujemo čas, narekoval jo je čas saj se srečujemo z vse večjim neplačevanjem prispevkov kar je posebno vprašanje in na temu mestu bi veljalo poudariti tudi to, celostno vprašanje, neplačevanja prispevkov bo uredila novela, če bo sprejeta v Državnemu svetu, ki se dotika tega vprašanja. Ampak mi se ukvarjamo z vprašanjem otrokovih pravic, zapisanih v konvenciji združenih narodov otrokovih pravicah, ki ne loči med nujno in ostalo zdravniško pomočjo, govorimo tudi o 54. in 56. členu Ustave pa konec koncev govorimo o moralnih načelih in etičnih načelih, ki jih ta družba zna zagovarjati in ki jih mora zagovarjati. In, če govorim o etičnih načelih poudarjam, da praksa ko se zdravnik, ko se zdravniki in zdravstveno osebje srečujejo s situacijami, ko ne bi smeli ponujati pomoči in zdravljenja tudi za ne nujno zdravstveno pomočjo delujejo na etični pogon, to vemo. Ampak če zdravniški delavci, ki poskrbijo za otroke brez urejenega zavarovanja vseeno nudijo pomoč vedno tvegajo, da bi bili kaznovani zaradi izvajanja storitev brez finančnega pokritja. In etično in zgolj na ta način delovat je potrebno delovati skladno z zakoni in zato je sprememba tega 78. člena več kot nujna. Poudarjam, da zato nismo v to prepričani samo poslanci in poslanke ampak, da so k tej spremembi dobesedno vpili tako v združenju za pravice bolnih otrok, kot v združenju za državljanski nadzor javnega zdravstva kot v poročilu varuha človekovih pravic v svetovalnih centrih. Sam posvet, ki je bil plod in rezultat tovrstnih pritožb in opažanj, ki so se dogajale na terenu, ki se dogajajo v Državnemu svetu je prinesel zaključke, tako rekoč navodilo, da je potrebno poseči z novelo v ta zakon. In v temu smislu verjamem, da ne bo večjih problemov tudi v Državnemu zboru pri temu premiku. Marsikdo bo dejal kot smo poslušali že na samih sejah odbora da je potrebno poiskati tudi druge rešitve, da tukaj niso samo otroci, da so tudi starši, da so matere in tako naprej in da je sistem še posebej pri samozaposlenih ko ne morejo plačevati zaradi takšnih in drugačnih razlogov krivičen in da ustvarja nove krivice. Ampak, vendarle to so vprašanja, ki jih v enem členu ne moremo reševati kar je povedala že sama Vlada. Vlada je v svojem projektu in svojem videnju, kako naprej, pripravila tudi tovrstne rešitve. Pripravila je strategijo, ampak kaj nam pomaga strategija, ko smo v stanju, v katerem smo, in ko zakonodaja s področja strategije in celotnega videnja, zabeleženega vse tja do leta 2020, ta trenutek ne more biti izpeljana. Lahko pa izpeljemo nekaj, kar ni celostno, je pa izjemno pomembno. Konec koncev odpravlja diskriminatornost, zagovarja ustavo, konvencijo in nas spravi tudi z našo lastno vestjo. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zdravstvo kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo podpredsednici odbora, gospe mag. Andreji Rihter.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Kolegice in kolegi! Odbor Državnega zbora Republike Slovenije za zdravstvo je na svoji 10. redni seji, dne 13. oktobra 2011, kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, ki ga je po skrajšanem postopku v zakonodajni postopek predložila skupina poslancev s prvopodpisano Majdo Širca Ravnikar, ki je v imenu predlagateljev podala uvodno obrazložitev. Pri tem je poudarila, da je obstoječi Zakon o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju v 15. členu določil kategorijo zavarovancev, ki jih razvrščamo v 25. kategorijo. V 20. členu je določeno, da so otroci zavarovani kot družinski člani zavarovanca, pod pogoji, kot jih določa zakon. Na podlagi obstoječega 78.a člena pa se zavarovancem in njihovim družinskim članom v času, ko nimajo poravnanih prispevkov, zadržijo njihove pravice do zdravstvenih storitev in denarnih dajatev iz obveznega zdravstvenega zavarovanja. Do takrat lahko uveljavljajo na račun obveznega zdravstvenega zavarovanja le nujna zdravljenja. Cilj navedenega predloga zakona je zato omogočiti popolno uveljavljanje otrokovih pravic na področju zdravja iz naslova obveznega zdravstvenega zavarovanja. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je v nadaljevanju obrazložila pisno mnenje in podala pripombe k 1. in 2. členu predloga zakona. Poudarila je, da je temeljni smisel in namen predloga zakona ureditev varstva pravic otrok, saj predlog zakona določa, da otrokom v času, ko njihovi družinski člani nimajo poravnanih prispevkov za zdravstveno zavarovanje, niso zadržane pravice do zdravstvenih storitev. Opozorila pa je, da je treba določbo predlaganega novega drugega odstavka, če naj bi bila v celoti v korist otrok, dopolniti tako, da bi pravilo, po katerem se pravice ne zadržijo, vključevalo poleg pravic do zdravstvenih storitev tudi pravice do denarnih dajatev iz naslova obveznega zdravstvenega zavarovanja. Predstavnik Ministrstva za zdravje, državni sekretar, je predstavil mnenje Vlade in poudaril, da Vlada navedeni predlog zakona podpira. Ministrstvo za zdravje se navedenega problema zaveda in podpira vsakršne spremembe, ki bi pripeljale do njegove čim hitrejše rešitve. Ob tem pa predlagatelje zakona opozarja, da je predlagani tretji odstavek napačen in odvečen. V nadaljevanju je mnenje Državnega sveta Republike Slovenije, Komisije za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide, predstavil gospod Peter Požun in poudaril, da je komisija navedeni predlog zakona obravnavala na svoji 61. redni seji in ga v celoti tudi podpira. Predlagatelje pa poziva, naj v zakonodajnem postopku z amandmaji s strani kvalificiranih predlagateljev besedilo predloga zakona izčistijo, nomotehnično uredijo, predvsem pa predlagani tretji odstavek dopolnijo. Pisno mnenje k predlogu zakona je odboru posredoval tudi Zavod za zdravstveno zavarovanje Slovenije. Na seji je bil prisoten gospod direktor Samo Fakin, ki je predstavil mnenje in se pritrdilno opredelil do predloga zakona. V razpravi so se člani odbora strinjali, da je treba navedeni problem rešiti, vsekakor pa je treba pričeti z reformami na področju zdravstva in zdravstvenega zavarovanja, kar čaka novo vlado. Odbor za zdravstvo je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona in jih v celoti sprejel. Z vključitvijo amandmajev v zakonski predlog je tako določil besedilo dopolnjenega predloga zakona, ki je sestavni del tega poročila. Hvala lepa.
Hvala lepa. Za uvodno obrazložitev mnenja dajem besedo predstavniku Vlade. Imate besedo, gospod dr. Ivan Eržen, državni sekretar Ministrstva za zdravje.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane članice in člani Državni zbora. Vlada Republike Slovenije se zaveda problemov, ki so povezani z neustreznimi rešitvami glede zavarovanja posameznih kategorij zavarovancev, tako kot je to zdaj opredeljeno v zakonu o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju. Teh nepravilnosti ali otežkočene dostopnosti zaradi neustreznega obravnavanja posameznih kategorij zavarovancev je več, ne samo ta za katero se je skupina poslancev odločila, da bo intervenirala s predlogom novele zakona. Zaradi tega je vlada tudi podprla rešitve, ki jih je v zvezi z reformnimi procesi na področju zdravstvenega varstva in zdravstvenega zavarovanja predlagalo Ministrstvo za zdravje. Na žalost pa ni bilo dovolj časa, da bi te spremembe, ki smo jih pripravili pripeljali tudi v ta visoki zbor in vam predlagali, da o njih odločite in omogočite v bodoče boljše in bolj pravično zdravstveno zavarovanje in ustrezno dostopnost do pravic v zvezi z zdravstvenim zavarovanjem. Tako nam ne preostane drugega, kot da podpremo in smo veseli, da je do te pobude prišlo, da vsaj eno skupino zavarovancev, ki je bila, tudi kar se tiče tudi duha samega zakona, neustrezno obravnavana, saj imamo mi v zakonu zapisano, da so vse pravice, ki jih imajo otroci oziroma mladostniki do 18. leta na voljo brezplačno, torej brezplačno, brez kakršnegakoli doplačila. In vsi vemo, da so otroci in mladostniki do tega tudi res upravičeni in ta administrativna zapora, ki je nastala je pravzaprav nevredna našega sistema oziroma naše opredelitve, ki je definitivno, da smo podporniki vseh rešitev, ki omogočajo enakopravno in pravično obravnavo skupin, ki so bodisi zaradi svojega socialnega položaja ali zaradi svojih lastnosti bolj ranljive. Zato mi podpiramo to rešitev in predlagamo Državnemu zboru, da to novelo, skupaj z amandmaji podpre. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. V imenu Slovenske demokratske stranke ima besedo gospod France Cukjati.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Kolegice in kolegi. Zakon, ki je pred nami rešuje vprašanje zdravstvenega varstva otrok, katerih starši imajo to smolo, da jim zakonodajalec ne plačuje socialnih prispevkov. Za te otroke je vprašanje sicer pomembno, in glede naše gospodarske situacije, vse bolj aktualno, a z vidika celotne in vse težje problematike zdravstvenega varstva je to le en kamenček v mozaiku, ki se vse bolj resno podira. Koncem leta bo zdravstvena blagajna imela 55 milijonov evrov primanjkljaja, 18 milijonov bo krila iz lastnih rezerv, 37 milijonov pa zmanjkalo. Zato se bodo podaljšali plačilni roki, bolnišnice in zdravstveni domovi pa bodo plačani z vse večjim zamikom. Zdravstvena blagajna napoveduje tudi manjši delež plačevanja nekaterih zdravstvenih storitev, za zobne proteze, ne nujne prevoze, zdravila z vmesne liste, očala in podobno, bo blagajna plačevala pol manj, kot doslej, breme plačevanja zdravstva se torej stihijsko prenaša na dopolnilno zdravstveno zavarovanje in s tem neposredno pleča zavarovancev. To pa se vse bolj opazno dogaja že vrsto let. Leta 2006 smo za zdravstvo porabili 2,4 milijarde evrov, lani pa že 3,2 milijardi. Leta 2006 torej 8,3% bruto družbenega proizvoda, lani pa že 9 procentov BDP. Obvezno zdravstveno zavarovanje je leta 2006 prispevalo 80 procentov teh sredstev, lani pa le še 70 procentov, ostalo je šlo iz žepa zavarovancev, 14 procentov iz dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja, 16 pa iz neposrednih plačil. Iz leta v leto se stanje na področju zdravstvenega zavarovanja nevarno slabša, za vladno politiko na tem področju očitno nimamo srče. Najprej je minister Miklavčič zagotavljal, da bo do konca leta 2009 Državni zbor sprejel Zakon o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, nato je bila obljuba do konca 2010, minister Marušič pa je to obljubo podaljšal do konca 2011. No, sedaj se lahko izgovarja na predčasne volitve, a to nam nič ne pomaga. Problem, ki bi moral biti že davno rešen se bo v tem času še zaostril in v naslednjem letu lahko pričakujemo 200 milijonsko izgubo zdravstvene blagajne. Izgube pravzaprav ne bo, ker se ne bomo mogli več zadolževati, bomo pa imeli stagnacijo in upadanje zdravstvenega varstva z odpuščanjem zaposlenih, ukinjanjem posameznih ambulant, zapiranjem dežurnih služb in bolnišničnih oddelkov, skratka manj zdravstvenih storitev. Vse to pa stihijsko, zmedeno, boleče, kajti že davno bi morali racionalizirati zdravstveno službo, posodobiti njeno vodenje, sprejeti racionalno košarico zdravstvenih pravic in preoblikovati dopolnilno zdravstveno zavarovanje. Vsega tega se zaveda tudi minister, tako prejšnji kot sedanji. Vse to je tudi obljubljal, tako prejšnji kot sedanji. A od samih obljub se ne da živeti. Tudi na področju zdravstva smo v tem mandatu imeli smolo. Zakon sam pa bomo podprli, čeprav popravlja en sam kamenček v razbarvanem mozaiku zdravstvenega varstva, pa še to le provizorično. Bolj trajna rešitev bi že bila, če bi delodajalce podvrgli strogi disciplini plačevanja socialnih prispevkov.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupin Zares bo predstavila stališče gospa Majda Širca Ravnikar.
Hvala. Če nadaljujem z mojim predhodnikom. Res je, ta novela rešuje en kamen, en del problema, en kamenček, ker ko govorimo o pravicah in spoštovanju Ustave, govorimo o težkih vprašanjih in o nujnosti poprave le teh. Je pa tudi res, da so tudi drugi pristopi potrebni in že pri vprašanju, kako se soočati s tem neplačevanjem in možnostjo celostne oskrbe zdravstvenega varovanja otrok, je bilo več rešitev, med drugim tudi tista, ki jo je predlagal varuh, ki na nek način govori o univerzalni in celotni zaščiti, ali celo o avtomatizmu zdravstvenega zavarovanja pri tem, ko govorim o otrocih. Res je, število ljudi, ki najmanj eno leto nimajo urejenega obveznega zdravstvenega zavarovanja v zadnjem času narašča, od leta 2008, ko smo se soočali s približno 1780 primerov, do naslednjega leta, ko jih je bilo že 100 več in konec koncev do konca lanskega, ko jih je bilo 4860. Tudi uradnih podatkov o vzrokih zdravniki nimajo, je pa res, da se med nezavarovanimi nahaja vse več samostojnih podjetnikov. In verjamem, da vprašanja nediscipline plačevanja ali pa sploh možnosti odpusta neplačevanja prispevkov, kot jih zdaj vsebuje zakon in jih mimogrede rešuje ali odpravlja zakon vložen v Državnem svetu, ki črta člen, ki možnosti, da zavod za zdravstveno zavarovanje odpiše prispevke za zdravstveno zavarovanje v določenih primerih. Skratka tudi to je neka pot, ki bo poskušala sanirati obstoječe stanje. Nedvomno je mi saniramo tisto kar so nam vsi priporočali, kar sami vemo, da je potrebno poskrbeti, da otroci naj ne bi delili usode svojih staršev neplačnikov oziroma da morajo biti vedno v celoti zaščiteni in da morajo biti otroci in mladostniki, da jim mora biti na voljo vse zdravstvene storitve, ne le nujne. Kot pravim praksa, kot sem že prej povedala, praksa je pokazala na tiste pomoči, ki so jih zdravstveni delavci na etični pogon na korektno ravnanje pomagali ampak so bila nelegalna, so mnogokrat zašla v težave in to enostavno ne smemo niti dopuščati, da se dela nekaj na črno, četudi je to v dobro, kajti če so že sprejemali tudi tisto kar je več kot nujna zdravstvena pomoč, so bile težave že pri pisanju receptov. Kakorkoli že kamenček, kamen, sprememba pomeni, da spoštujemo svoje, ne samo zakonske, ustavne dolžnosti ampak da primerno, pravilno poskrbimo tudi za otroke in mladoletnike. Vprašanje na kakšen način sanirati tudi druge primere, ki izhajajo iz dejstva, da prispevki niso poravnani pravim, da se rešuje drugje, danes ga na "horuk" obljubljajo marsikateri, ki pravijo, da bodo v bodoče v kolikor ne bodo ti prispevki plačani ljudje tako rekoč izbrisani iz registra tega prostora ali pa kar izgnani, zagotovo pa zelo kaznovani. Pristopi so lahko tukaj različni, rečeno in ponovno ponavljam v državnem svetu je en sistem že ponuja določeno rešitev in vsi tisti, ki skrbijo za to še posebej pa za zdravo družbo bojo nedvomno znali poiskati odgovore tudi za vse ostale, ne samo za otroke. Hvala.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo stališče predstavil gospod Jakob Presečnik.
Hvala lepa za besedo gospod predsednik, spoštovani gospod državni sekretar, kolegice in kolegi. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke podpira predlog zakona, ki bo omogočil popolno uveljavljanje otrokovih pravic na področju zdravja. Zdravljenje mora poleg osnovnega zdravljenja vključevati tudi druge storitve zdravstvenih ustanov, kot tudi zdravstveno rehabilitacijo iz naslova obveznega zdravstvenega zavarovanja ter tudi pravice do denarnih dajatev ne glede na to, če so prispevki plačani s strani delodajalca oziroma s strni zavezanca po katerem so otroci zavarovani. Pri tem opozarjamo, da ne bi smeli urejati sprememb samo otrokom, pastorkam, bratom, sestram in otrokom brez staršev ampak tudi drugim ožjim in širšim družinskim članom, kot jih navaja 20. člen kot družinske člane zavarovanca, ki živijo z zavarovancem v skupnem gospodinjstvu. Ministrstvo za zdravje je podobno rešitev, kot nam je poznano že predvidevalo v okviru priprave zakonodaje s področja zdravstva na temelju dokumenta nadgradnja zdravstvenega sistema do leta 2020. Poslanci poslanske skupine Slovenske ljudske stranke želimo ob razpravi ob tem zakonu poudariti, da je treba pri iskanju rešitev upoštevati dejstvo, da se velik del zavarovancev, ki jih omenja 78. a člen in ki ne zmorejo plačati svojih obveznosti, kot na primer samostojni podjetniki, niso znašli v težavah po lastni krivdi. V večini primerov so postali žrtve slabih gospodarskih razmer, izgubili delavno mesto in iskali rešitev za preživetje v samozaposlitvi. Znašli so se v začaranem krogu, saj nenadno in solventno zanje ne predstavlja lahko rešljive situacije. Poslanci SLS verjamemo, da bo predlog zakona s sprejetim amandmajem o drugi obravnavi sprejet, saj ga podpirajo tudi združenje za pravice bolnih otrok, združenje za državljanski nadzor javnega zdravstva, državni svet in Vlada. Poslanci Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bomo rešitve problema za varovanje otrok podprli ob zavedanju, da čaka kot eden prvih in nujnih ukrepov nov sklic parlamenta, hitra priprava in sprejem ukrepov za stabilizacijo zdravstvene blagajne kot tudi ukrepi pokojninske in socialne politike. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo stališče predstavil gospod mag. Vasja Klavora.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik, gospod državni sekretar, spoštovane poslanke in poslanci. Čeprav je bila naša želja ob začetku tega mandata, da bomo prišli do nove reforme zdravstvenega sistema nam žal to ni uspelo. Vidimo, da je veliko težav v tem in morda je to grenak priokus danes, tik pred zdajci, ko se poslavljamo in ko moramo priznati še enkrat, da nam to ni uspelo. Zato sem izredno vesel, da je na tej zadnji točki, pa čeprav tik pred zdajci, brez kakršnega koli drugega priokusa postavljena na dnevni red ta točka predlagateljev naj se ta predlog zakona sprejme. Predlog govori o tisti najbolj ranljivi skupini slovenskega prebivalstva, o otrocih. Mislim, da ne bo nobenega izmed nas, ki tega ne bo podprl. Ne bom ponavljal kaj ta zakon prinaša, ne bom govoril o tem ampak podprl ga je Odbor za zdravstvo našega Državnega zbora podpira ga Vlada in enoglasno ga podpira tudi poslanska skupina DeSUS. Hvala.
hvala lepa. V imenu Slovenske nacionalne stranke bo predstavil stališče gospod Miran Györek.
Hvala za besedo gospod predsednik, kolegice in kolegi. V Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke menimo, da je sprejemanje predloga Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju le metanje peska v oči oziroma sladkanje s predvolilnimi bombončki in trkanje na vest najrevnejših in najšibkejših volivcev. Namen zakonodajalca bi moral biti v prvi vrsti sistematično odpravljanje nepravilnosti, nelogičnih napačnih ureditev ne pa kršenje razpadajočega sistema polnega anomalij in kontradiktornosti. Če se povrnem konkretno k predlogu zakona povem lahko naslednje: Že sedaj Ustava in veljavna zakonodaja omogočata zdravljenje, ki urgentno pomoč potrebuje pa naj bodo pacienti otroci ali odrasli. Do zdravniške obravnave so upravičeni prav vsi, ki takšno pomoč potrebujejo pa naj so bodisi zavarovani ali ne. Zato se sprašujem v čem je smisel sprejemanja predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju in kaj je nujna zdravstvena pomoč predvsem takrat, ko govorimo o otrocih? Ko gre za zdravstvene težave menim, da je vsak obisk otroka s straši pri zdravniku na nek način iskanje nujne zdravniške pomoči. Saj ne gredo starši s svojimi otroci k zdravniku zato, ker ne vedo kaj bi si začeli ali pa jim je dolgčas. Saj otroci niso stimulanti. In, ko pri otrocih moramo zdaj sprejemati eno takšno dodatno novelo zakona se mi zdi to dejansko predvolilni namen predlagatelja pa naj mi predlagateljica ne zameri, ne mislim nič v slabem smislu. V prvi vrsti bi morali razmisliti kaj je potrebno storiti da bi trajno odpravili nedoslednosti neplačevanja prispevkov, kako bi izterjali zapadle neplačane prispevke oziroma kako bi zaostrili plačilno disciplino, ki se pravzaprav ne disciplino, ki se z vsakim dnem še povečuje. Nikakor ne moremo rešiti problema le s kozmetičnimi korekturami, če celovito in dosledno ne posežemo v sistem za katerega moramo reči, da je slab, če že ne zelo slab. Sprašujem se zakaj sistem že danes ne upošteva določb Ustave katera naj bi kot najvišji pravni akt moderne države zagotavljale med drugim tudi varovanje temeljnih človekovih pravic in svoboščin, kar pravico do zdravstvenega in socialnega varstva vsekakor v prvi vrsti je. V drugem odstavku 50. člena Ustave namreč piše: Država ureja obvezno zdravstveno, pokojninsko, invalidsko in drugo socialno zavarovanje ter skrbi za njihovo delovanje. Prvi odstavke 51. člena Ustave pa pravi: Vsakdo ima pravico do zdravstvenega varstva. Torej, kakšne zakone je treba tu sprejemati? Zakaj naj bi si poslanci še jemali sedaj pravico in sprejemali še dodatne zakone, če nam državljanom to omogoča že Ustava. Mogoče bi bilo potrebno razmisliti kaj je narobe z našo državo, da ne varuje in ne izvršuje kar je zapisano v njeni temeljni listini, to je Ustava Republike Slovenije. Hvala.
Hvala lepa. V imenu Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije bo stališče predstavil gospod mag. Borut Sajovic.
Hvala lepa predsednik. Prijazen pozdrav tudi državnemu sekretarju. Kadar človek v življenju ne more postoriti vsega, je dobro, da popravi ali pa opravi vsaj tisto kar se popraviti da. Seveda zdravstveni sistem je široka zgodba. Podobna široka zgodba je tudi pokojninski sistem, katerega smo se dotikali, pa nismo bili uspešni. V tej državi se je treba zavedati preprostega dejstva, da lahko delimo tisto, kar v pokojninsko in zdravstveno blagajno vplačamo. Da pa morajo biti otroci zadnji tisti, ki čutijo javnofinančne zadrega, tako zdravstvene kot kakšne druge blagajne. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije se strinjamo z razmislekom predlagateljev. Smo bili tudi eni od podpisnikov. Če je že volja vseh, da zadevo pred razpustom, pred dokončanjem mandata opravimo, potem seveda ni in ne bo to ne zasluga predlagateljev, ne zasluga podpisnikov, ampak zasluga vseh nas, ki bomo pritisnili na tipko, da smo tak zakon sprejeli. Prepričan sem, da, ker je do glasovanja še nekaj ur, da imamo to možnost in priložnost za pozitivno sporočilo v korist otrok prav vsi. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu nepovezanih poslancev bo stališče predstavil gospod Andrej Magajna.
Spoštovani. V Poslanski skupini Nepovezanih poslancev bomo seveda podprli predlog zakona o spremembah zakona. Pridružujemo se vsem tem, ki zagovarjamo v bistvu načelo univerzalnega zdravstva in nediskriminatornega obravnavanja otrok. Če tega ne bi storili bi dejansko imeli spet kategorijo otrok, ki bi bila sicer deležna tiste osnovne zdravstvene pomoči, ne pa to, kar ostali otroci. To nediskriminatornost s tem odpravljamo, čeprav kot je že generalni sekretar ministrstva opozoril, nismo s tem vseh kategorij zajeli. Še ena opomba. Kar tri leta Ministrstvo za pravosodje in Ministrstvo za delo ni rešilo vprašanja neplačnikov, kar je v mnogih naših sosednjih državah že zdavnaj urejeno in tega sploh ne more biti. Zanimivo, da se v treh letih to ni dalo urediti, čeprav smo že prvo leto na to mnogi opozarjali tu v parlamentu. V mnogih dokumentih strankarskih programih je na prvo mesto oziroma na vidno mesto postavljeno načelo univerzalnega zdravstvenega sistema, pa kot kaže tudi tu imamo različne interpretacije kaj to pomeni, čeprav ne bi smelo biti tako različnih interpretacij. In tudi to je prispevek ta novela oziroma sprememba, da bomo to odpravili.
Hvala lepa. Preden dam besedo še gospe dr. Andreji Črnak Meglič, ki bo predstavila stališče v imenu Poslanske skupin Socialnih demokratov vas samo obveščam, da je tokrat sprotno glasovanje, in da ni amandmajev. Po tem stališču se bomo približali glasovanju. Torej, v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov bo stališče predstavila dr. Andreja Črnak Meglič.
Gospod predsednik, gospod državni sekretar, kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni. Obstoječi zdravstveni sistem v Sloveniji je zaradi spremenjenih okoliščin napak in pa pomanjkljivosti v delovanju sistema, nujno potreben prenove. To dejstvo je še dodatno razkrila gospodarska kriza, ki je pokazala pomanjkljivosti, ki vplivajo na uresničevanje pravic do zdravstvenih storitev in denarnih dajatev iz zdravstvenega zavarovanja, še posebej pri zagotavljanju zdravstvenega varstva otrok. V praksi se namreč dogaja, da otroci zavarovancev, ki jim delodajalec ne poravnava prispevkov za obvezno zdravstveno zavarovanje, ne morejo priti do zdravniške pomoči, razen v nujnih primerih. Res sicer je, da že v izhodišču ne bi smelo prihajati do izogiba plačila obveznosti plačila prispevkov za zdravstveno zavarovanje, ki pa je pogosto žal posledica slabih gospodarskih razmer, v katerih se posamezni zavarovanci, zlasti samostojni podjetniki, niso znašli po lastni krivdi in imajo zato oni in družinski člani, ki so zavarovani po njih, omejen dostop do zdravstvenih storitev. Vendar pa s predlagano spremembo Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, ki jo sprejemamo po skrajšanem postopku, ne moremo reševati tega problema, ki bi imel tudi ne nezanemarljive finančne posledice, vsaj v višini 10 milijonov evrov. Zapisana pa je celovita reforma sistema in sicer v gradivu, ki ga je že obravnavala tudi Vlada, nadgradnja zdravstvenega sistema do leta 2020, ki ga je pripravilo Ministrstvo za zdravje. V njem je zapisana zakonska rešitve, s katero bi bili v primeru neplačila prispevka upravičenci, uveljavljali ti pravice do zdravstvenih storitev in denarnih dajatev iz naslova obveznega zdravstvenega zavarovanja vsi družinski člani zavarovanca. Samo upamo lahko, da bodo takšne rešitve zapisane v dokumentu, privzete s strani naslednje vlade. Socialni demokrati smo mnenja, da je treba zakonsko ureditev, ki krši otrokom z ustavo zagotovljene pravice, nemudoma spremeniti, zato smo tudi sopodpisali predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, katerega namen je omogočiti polno uveljavljanje otrokovih pravic na področju zdravja iz naslova obveznega zdravstvenega zavarovanja. Predlog zakona namreč določa, da otrokom v času, ko njihovi družinski člani nimajo poravnanih prispevkov, niso zadržane pravice do zdravstvene storitve. K varovanju pravic otrok se je naša država zavezala tudi s sprejemom konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah, na podlagi katere si moramo vsi prizadevati za to, da bodo imeli otroci omogočeno najvišjo dosegljivo raven zdravja in storitev, ki jih omogoča zdravstveni sistem. Zakaj Socialni demokrati menimo, da je poleg naštetega treba predlagano novelo sprejeti? Najprej, otroci ne morejo vplivati na izpolnjevanje zakonsko določenih obveznosti delodajalcev, četudi so to njihovi starši, po katerih so zavarovani. Otroci, drugič, nimajo možnosti zavarovanja kot posebna kategorija upravičencev. In tretjič, omeniti je potrebno tudi neenak dostop do zdravja otrok oziroma do zdravstvenih storitev, ki jih omogoča že veljavna zakonodaja. Nekateri otroci, že na podlagi obstoječega zakona, imajo namreč zagotovljen dostop do vseh zdravstvenih storitev, ne glede na plačilo prispevka, pod pogojem, da se šolajo, medtem ko drugi, o teh danes govorimo, ne. Socialni demokrati smo prepričani, da je potrebno ne glede na prihajajoče celovite zakonske spremembe zdravstvenega varstva in zdravstvenega zavarovanja, pravice otrok nemudoma urediti. Visoka podpora predlaganim spremembam zakona je bila izkazana tudi ob obravnavi gradiva na Odboru za zdravstvo, v okviru katerega smo sprejeli amandmaje, s katerimi smo izboljšali vsebino predlaganih določb. Kot je videti, nihče ne bo nasprotoval predlaganemu zakonu, kar nas lahko samo veseli. Vsi se strinjamo, da so otroci naša prihodnost in zgolj z negovanjem njihovega zdravja lahko pričakujemo, da se bodo ustrezno razvijali in uresničevali svoje potenciale. Zato, kot že rečeno, svojo podporo zakonu obljubljamo tudi Socialni demokrati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem 2. obravnavo predloga zakona v okviru skrajšanega postopka. Prehajamo na 3. obravnavo predloga zakona, to je na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Prosim vas, če pred glasovanjem preverite delovanje vaših glasovalnih naprav. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 61, proti nihče. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKA DNEVNEGA REDA - TO JE NA OBRAVNAVO MANDATNO VOLILNIH ZADEV. Prehajamo na obravnavo predloga Vlade Republike Slovenije za imenovanje direktorja agencije za zavarovalni nadzor s predlogom sklepa. Predlog je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predlog je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delavno telo, ki je zboru pisno poročala in predložila predlog sklepa. Sledi predstavitev stališ poslanskih skupin. Gospod Barovič.
Spoštovani gospod predsednik, če že, ste izsili obravnavo vseh teh točk, imamo pred seboj predlog Vlade Republike Slovenije za imenovanje direktorja. Pač nisem imel časa ob vsej te gneči, ki smo jo imeli prebrati tega ampak ali se vam ne zdi vredno, da bi nam to kdo povedal in predstavil, da je to predlog Vlade? Ne vem. Vprašam. Če je to predlog Vlade, če bi bil moj predlog bi povedal, moj predlog je za to in za to. Jaz zahtevam oziroma dajem proceduralni predlog v imenu Slovenske nacionalne stranke, da se zahteva od predstavnikov Vlade, da pridejo in predstavijo svoj predlog. Prosim, če daste proceduralni predlog na glasovanje.
Spoštovani gospod poslanec Bogdan Barovič ali predlagate, da o tem glasujemo v skladu z drugim odstavkom, 66. člena Poslovnika Državnega zbora.
Spoštovani gospod predsednik tako kot boste rekli, boljši poznavalec ste v tem času, to vam moram reči, ste zelo dobro vodili, čeprav ste imeli sto dni niti ne mira ampak garanja in če ste tako rekli, potem tako.
Razumem, da na glasovanje dajemo proceduralni predlog, da mora podati dopolnilno obrazložitev k temu predlogu predstavnik Vlade oziroma predlagatelj. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 24 in proti 33 poslank oziroma poslanec. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 33.]] Predlog ni sprejet. Nadaljujemo in dajem besedo predstavnikom poslanskih skupin. Besedo dajem gospodu Jakobu Presečniku za predstavitev stališča poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Se odpoveduje. Besedo dajem gospodu Ivanu Grillu za predstavitev stališča poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa za besedo spoštovani gospod predsednik. Tudi v Slovenski demokratski stranki protestiramo nad tem, da Vlada ni hotela ali ni želela predstaviti tega svojega predloga, kajti tudi na današnji nujni seji Mandatno-volilne komisije ni bilo predstavnika Vlade, kjer bi lahko dobili dodatna pojasnila o predlaganem kandidatu. To kaže nekaj kar se v Sloveniji očitno še ni dogajalo ampak sedaj pred iztekom mandata pa to postaja praksa. Samo nekaj ur nas loči, ko bo predsednik Republike razpustil Državni zbor in samo nekaj ur preden bo Državni zbor v tej sestavi razpuščen Vlada Republike Slovenije in njena koalicija formalna in neformalna izvajata kadrovanje ljudi na ključne položaje. Izkoristiti hočete zadnje ure svojega zavoženega mandata, da postavite na odgovorne položaje ljudi, ki sodijo v vaš miselni okvir. Pri tem pa se ne ozirate na to, da je takšna ravnanja nehigienično, da je v nasprotju z demokratičnimi načeli in kar je še najbolj zaskrbljujoče, to je tudi v nasprotju z Ustavo Republike Slovenije. Vlada Republike Slovenije, ki ji je bila 20. septembra izglasovana nezaupnica je izgubila z Ustavo in z zakoni določena pooblastila in bi morala upravljati samo še tekoče posle. Med tekoče posle pa zagotovo ne sodi kadrovanje na ključne položaje. Žal Vlada Republike Slovenije ne upošteva svojih omejenih pristojnosti in krši Ustavo Republike Slovenije, pri tem pa ji v koaliciji, formalni in tudi neformalni, pomagate. Tudi pri potrjevanju direktorja Agencije za zavarovanje in nadzor se danes dogajajo podobne stvari. Kljub temu, da Vlada nima več pooblastil je imenovala na ta položaj novo osebo in ta predlog poslala v potrditev, v Državni zbor. V Slovenski demokratski stranki smo predlagali, da se ta postopek prepusti v odločanje naslednji Vladi in naslednjemu sklicu Državnega zbora pa je bil naš predlog s strani koalicije zavrnjen. S tem vladajoča koalicija prevzemate vso odgovornost, če bo potrditev gospoda Simonitija doživela v primeru pritožbe na sodišču razveljavitev. To bo lahko njemu pustilo nehvaležni pečat v nadaljnji karieri pa za to seveda ne bo sam prav nič kriv. V Slovenski demokratski stranki se ne opredeljujemo do njegovih strokovnih kompetenc ampak odločno nasprotujemo takšnemu načinu kadrovanja samo nekaj ur pred razpustom. V Slovenski demokratski stranki tega predloga ne bomo podprli in predlagamo, da se tako odločite tudi v ostalih poslanskih skupinah. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi, če vas lepo prosim v korektnem odnosu do tistega ki predstavlja stališče, ki nastopi da bi bilo malo več pozornosti. Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Sledi razprava poslank in poslancev. Besedo ima gospa mag. Melita Župevc. Se odpoveduje. Gospod Matjaž Han? Se odpoveduje. Gospod Bojan Kontič?
Hvala lepa. Saj sem tudi sam razmišljal, da bi se odpovedal ampak, ko poslušam argumente zakaj zavrniti predlog vlade se seveda moram oglasiti. Zdaj, dodatni argumenti Vlade, ki naj bi bili v podkrepitev temu predlogu zanesljivo ne bi zalegli pri tistih, ki so glasovali proti na mandatno-volilni komisiji in pri tistih, ki boste glasovali proti na seji Državnega zbora. Naj pa povem, da na mandatno-volilni komisiji pravzaprav ni bilo dodatnih zahtev po dodatnih argumentih, morda zato, ker ni bilo predstavnika Vlade vendar moram povedati, da je seja komisije potekala tako, da smo imeli najprej redno sejo, po redni seji pa izredno sejo na kateri smo obravnavali ta predlog. Vlada in pristojni minister s sodelavci zelo težko načrtujejo delo v temu primeru in tako je bilo tudi tokrat. Ne gre za izogibanje, imamo državno sekretarko zdaj tukaj med nami vendar pravih pozivov k dodatni argumentaciji ni bilo čeprav bi ne bili upoštevani, to vemo naprej. Ampak, ko nekdo reče, da kandidature ne bo podprl zaradi tega, da bo zaščitil kandidata potem pa to zveni, ne bom uporabil izraza. Zato, ker je pravzaprav kandidat dober, nimamo nič proti kandidatu, ker ga pa predlaga Vlada, ki opravlja tekoče posle in ker gre za zaključek mandata je pa neprimerno tega kandidata potrditi. To seveda ni pravi argument, pravi argument bi bil nestrinjanje s kandidatom zaradi tega, ker ne izpolnjuje strokovnih kriterijev ali česarkoli podobnega. In umeščati ga v miselne okvirje ali v okvirje kakršenkoli že je neumestno do kandidata, ki ga hkrati želite na nek način zaščititi. Postopek imenovanja traja nekaj časa in se ni začel takrat, ko navajate, ampak je postopek tekel. Prišli smo v situacijo, ko je potrebno o tem odločiti na seji državnega zbora. Državni zbor ima polna pooblastila in normalno deluje, sprejema odločitve, nasprotno, dolžan je sprejemati odločitve, sploh tiste kadrovske, ki so vezane na rok, to je pač potrebno storiti in to so naša pooblastila, ki jih moramo tudi dejansko izvajati. Zdaj je to na koncu mandata, na začetku mandata, na sredi mandata, sploh ni pomembno. Pomembno je, da je to takrat, ko je v skladu z zakonodajo, ki predpisuje mandate. To je podobno, spoštovane kolegice in kolegi, kot bi dejali, da gol v nogometu v podaljšku ne velja. Velja pa še kako velja. In včasih vzame vse tri točke. In tako je tudi pri glasovanju v državnem zboru. Dokler državni zbor ima mandat, mora ta mandat izvrševati pa nam je to všeč ali pa ne. Mi smo to dolžni storiti, Mandatno-volilna komisija je predlog pripravila in državni zbor se o tem predlogu glede na to, da je razširjena seja, s to točko dnevnega reda, mora odločiti. Jaz bom vsekakor ta predlog podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa. Predhodni nastop je izzvenel, mi smo [[?]] dolžni, po domače včasih rečejo "mus" je samo umreti. Če pa so okoliščine čudne, potem pa se je bolje vprašati in včasih tudi ustaviti. Namreč, ko gledam ta predlog vlade ugotavljam, da je bil razpis 10. 6. 2011 in da je agencij za zavarovalni nadzor 31. 8. 2011 izvedla postopek ugotavljanja strokovne sposobnosti, zadnji test. In takrat ste tiste postopke izvedli. Predlog pride na mizo zadnjo minuto pred 12. Dejansko moram reči, da je verjetno kandidat žrtev. Da ga niste hoteli potrditi v državnem zboru v rednih rokih in normalnih časih, ampak sedaj, ko se vam je sistem zrušil, ko smo doživeli implozijo tega sistema levičarskega, pač ga dajete naprej, ker je manj slaba rešitev od tistega, kar ste verjetno načrtovali in taktizirali. Verjetno bi bil ta razpis razveljavljen, če bi vam mandat tekel naprej. In glejte, agencija za zavarovalni nadzor ima in bi morala imeti večjo težo. Zavarovalnice so pri nas pač v neki povezavi tudi z bančnim sistemom in oba dva sistema nista zdrava. Mi smo imeli v zavarovalništvu v preteklosti ogromno nepravilnosti, afer, ki so se sicer potlačile, zato ker so pač zavarovalnice dobro stoječe firme, ker tam komitenti stalno rizike plačujejo in zaradi tega pač so nekateri zavarovalniški šefi veliki bossi. Država pa od zavarovalnic pri nas ni imela tistega, kar bi morala imeti. Glejte, sedaj, ko se govori, da bo nekdanji direktor Vzajemne, gospod Marko Jaklič, vemo kakšne afere so tam bile, kakšna samovolja, s tistega denarja si je verjetno ta črna gradnja, ne vem koliko milijonov evrov vredna, postavil, in potem ga je Janković dal na Lekarne Ljubljana, kjer je zopet pripravljal črno privatizacijo, sedaj pa čujemo, da bo tudi on v ministrski ekipi gospoda Jankovića, sami problematični ljudje, bi jih imeli za ministre, in vi tiho, mirno gledate in odobravate in dokler se take stvari ne razčistijo in dokler je v zavarovalništvu toliko problemov, ampak problemov v tem smislu, da se dela pod mizo, da se odvaja državni denar, da slišimo cel kup stvari tudi v zvezi z zavarovalnico Triglav in težnjami direktorja, ki je praktično že zavozil po tirnicah Nade Klemenčič, po naših informacijah, do takrat je treba dobro premisliti, ampak imeti možnost. Jaz tudi gospoda kandidata ne poznam, vidim, da je že v prvo službo, ko je šel, je bil že tako direktor pravne službe, tako da s tega stališča je verjetno imel stalno dobre povezave, ampak na tak način se tako odgovornih mest in ob takšnem stanju v zavarovalnicah ne da popolnjevati. To bodite sigurni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo dajem gospodu Dušanu Kumru. Se odpoveduje, hvala lepa. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o imenovanju Sergeja Simonitija za direktorja Agencije za zavarovalni nadzor. Položaj nastopi s 1.1.2012. Obrazložitve glasu v imenu poslanske skupine? Potem odpiram prijavo za obrazložitve glasu v imenu poslanske skupine. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo stališče predstavil gospod Rudolf Petan.
Hvala za besedo, gospod predsednik, spoštovani. Torej, naše mnenje je takšno še, kot je že bilo najavljeno, torej mi menimo, da ta točka ni primerna za obravnavo, ampak če ste jo izsilili, potem pač smo pri tem in seveda mi tega predloga ne bomo podprli. Želel bi pa povedati sledeče, da razmišljanje o tem, da če kandidat izpolnjuje vse formalne pogoje, tudi strokovne pogoje, da se pač potem mora glasovati, seveda ni čisto tako enostavno, tu se namreč postavlja še eno drugo vprašanje. Ali je predlagatelj, to se pravi Vlada, a ima vse strokovne kvalifikacije, da sploh predlaga takšen predlog? To ni predlog za vodenje slaščičarne, to je predlog za vodenje zavarovalniškega nadzora in to je prvi nadzornik na področju zavarovalništva in zavarovalnice so del finančnega sistema, finančni sistem v Sloveniji je pa trenutno v takšni situaciji, kot še nikoli ni bil pa tudi daleč naokoli bi našli težko takšno primerjavo. Seveda so nekateri tudi slabši, ampak s tistimi se ni dobro primerjati. In dejstvo je,da ta Vlada opravlja samo tekoče posle in zakaj sem rekel prej, da če Vlada ima vse strokovne podlage, da to predlaga, zato ker niti Vlada ne ve, kaj so tekoči posli, v tem je problem. Se pravi, če niti ne vejo na Vladi, kaj so tekoči posli, kako lahko potem predlagajo tako pomembno funkcijo za 6 let. Nihče danes tu ni govoril o imenu, nihče in tudi jaz ne mislim, niti slučajno. Gre pa za druge stvari, ki so bolj pomembne in Vlada v tem trenutku nima vseh strokovnih kvalifikacij in podlag, da lahko predlaga tako pomemben kadrovski predlog in je prav grozljivo kako Vlada v tem trenutku kadruje po dolgem in počez in nastavlja ljudi zakaj to ni nujno, da niti sama ve, niti sama ne ve če ima zato vse ustrezne kvalifikacije glede na to, da ima omejene možnosti za vsebinsko delo in da niti sama ne ve ali mora priti v parlament ali ne. Zdaj je v temu primeru imamo predstavnika Vlade, to drži ampak na drugih točkah in tudi pri točki, ko je Vlada odgovarjala na vprašanja poslancev je bila tako slaba zasedba, tako da smo dobili občutek, da Vlada res ne ve ali mora še priti v parlament ali ne. In, zato je zelo neodgovorno, da prihaja s takšnim predlogom v temu času v parlament. Mi bomo seveda nasprotovali takšnemu predlogu. Hvala.
vala lepa. Končali smo obrazložitve glasu v imenu poslanske skupine. Želi kdo v lastnem imenu obrazložiti svoj glas? Ne želi. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 1. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo predloga sklepa o imenovanju članov sveta fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila mandatno-volilna komisija. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima v imenu Slovenske nacionalne stranke gospod Zmago Jelinčič Plemeniti.
Prav lep dober večer. Danes bomo glasovali o eni zadevi, ki se ji reče vladno poseganje in protežiranje človeka, ki je zelo vprašljiv, če nežno rečem. Drugi kandidati so v redu vendar pa nikakor mi ne gre in ne gre Slovenski nacionalni stranki v račun, da je kandidat pod številko trinajst dr. Gregor Jurak. Namreč, nekaj je informacij o temu gospodu; s strani Policijske uprave Ljubljana, sektor kriminalistične policije z dne 12. 6. 2009 je podal ovadbo zoper Gregorja Juraka zaradi kaznivega dejanja zlorabe kaznivega položaja po četrtem in tretjem odstavku 261. člena Kazenskega zakonika. Pa nič hudega, gospod minister za šolstvo in šport, ga je predlagal in ga predlaga še kar naprej. Drugič, s strani za šport pristojnega ministrstva so bila na državni zbor poslana opozorila s strani tega ministrstva o nezakonitem ravnanju takratnega direktorja Gregorja Juraka in nezakonitih izplačilih za njegovo delo na njegovo osebno podjetje, o nezakonitem ravnanju tega direktorja in nezakonitih izplačilih nagrad zadelo. Komisija za preprečevanje korupcije je ugotovila nezakonita izplačila za njegovo delo na račun njegovega podjetja s strani fundacije za šport kjer je bil on direktor. Računsko sodišče je ugotovilo nezakonita izplačila nagrad za njegovo delo. Podjetništvo, ki ga izvajata gospod preko Zveze za šport, otrok in mladine z dejavnostmi na fakulteti za šport ravno tako brez pravne podlage kjer je bil zaposlen tudi tukaj je bil ovaden. In vendar, gospod Lukšič sodi, da je ta gospod primeren in ga je predlagal na pozicije strokovnega sveta Vlade Republike Slovenije za šport, za enega od treh kandidatov. Človek se vpraša kaj sploh se gre Ministrstvo za šolstvo. Ali res moramo povsod svoje prijatelje tlačit noter? Ali res morajo tiste, za katere ni važno, ali so obdolženi, obsojeni na sodišču in tako naprej - ti ljudje bodo mirno opravljali svoje čudno delo še naprej. Seveda za tem stoji gospod Lukšič. Navkljub temu, da je bilo ministrstvo opozorjeno kar nekajkrat, tako s strani Komisija za preprečevanje korupcije, s strani Računskega sodišča, s strani Fundacije za šport, s strani Policijske uprave, gospod Lukšič stoji za tem človekom in ni pomembno, kaj počne, glavno je, da je "naš". In glavno je, da ga spravimo še zadnji trenutek na to delovno mesto. Skoraj prepričan sem, da bo koalicija seveda glasovala za tega "svojega" kandidata in ga podprla, vendar mislim, da bo treba sprožiti - upam, da bo kakšna druga konstalacija vodila državo, tako da svinjarije ne bodo več mogoče. Zato da bodo tudi tisti koalicijski gospodje, ki so podpirali razne goljufe, kaznovani in poklicani na odgovornost, pa naj bodo to bivši ministri ali bivši poslanci ali kaj podobnega. Mislim, da česa takega ne smemo podpreti. Dejstvo je, da se glasuje v kompletu za vse skupaj, in ravno to je bil namen gospoda Lukšiča - da v tem kompletu pač rečemo, no, ja, saj drugi so v redu, bo že nekako. Ne bo že nekako! Zato, ker se je tri leta govorilo, bo že nekako, je država v takem stanju. In zato vsaj zdaj ne moremo tega potrditi. V Slovenski nacionalni stranki bomo glasovali proti.
Hvala. Stališče Poslanskega kluba LDS bo predstavil mag. Borut Sajovic.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije bomo glasovali tako kot vedno, vsak v skladu s svojo vestjo in prepričanjem. Dejstvo pa je, da tu na tehtnici kar nekaj razmišljanj. Na eni strani smo bili deležni klicev kar nekaj občanov, nekaterih županov iz različnih političnih opcij, da Fundacija za šport deli pomembna sredstva in da ne bi bilo prav, če postopki, ki se morajo začeti in razpisati proti koncu leta, v začetku leta, ki prihaja, ne bi bili dokončani, kajti številne investicije so potrebne financiranja, v različnih slovenskih občinah čakajo na potrebna soinvestitorska sredstva. Na drugi strani, ko govorimo o kandidatih, o imenih in postopkih, bi bilo zagotovo bolj prav, če bi odločali o vsakem kandidatu kot posamezniku, posebej. Prepričani smo tudi, da slovenska športna scena premore veliko število različnih imen in da bi kakšnega kandidat, ki buri in moti, lahko zamenjali s številnimi športnimi delavci, ki področje poznajo in so si to v preteklosti zaslužili. Želel bi tudi opozoriti na to, da kar se tiče slovenskega športa, moramo gledati, da so zastopane vse organizacije in vse sfere. S področja športa in rekreacije vseh občank in občanov smo mogoče prezrli tudi tako imenovano Športno unijo Slovenije. Športna unija združuje 75.000 rekreativk in rekreativcev. Vodimo tudi številne projekte, ki so namenjeni mladim, najmlajšim, združujemo šport vseh generacij. In pomembno je razmisliti, zakaj tudi, recimo, taka organizacija, kot je Športna unija, ki premore obsežno članstvo, nima zastopnika. Enostavno, dilem je kar nekaj, odločitev pa bomo, tako kot vedno, sprejeli vsak s svojim videnjem problematike in stvari. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Ivan Grill.
Še enkrat hvala lepa za besedo. Tudi ta točka dnevnega reda, ko boste imenovali novo sestavo članov Sveta Fundacije za šport ste v koaliciji dokazali, da želite zadnje dni pred razpustom Državnega zbora postaviti svoje ljudi na odgovorna mesta. Prav nobene potrebe ni, da se tik pred iztekom mandata vlade in Državnega zbora postavlja novo sestavo Sveta Fundacije za šport. V Državni zbor smo dobili obvestilo Fundacije za šport, da je bilo 11. 10. v obstoječi sestavi opravljeno tisto nujno potrebno delo od razpisov do sprejetja finančnega načrta, kar zagotavlja da vse tudi vnaprej poteka nemoteno. Tako, da kakršnakoli opravičila da je treba novo sestavo sprejeti zato, da bo delo potekalo nemudoma, niso upravičene. V tej sestavi članov, ki se danes sprejema, je bila s strani Vlade predlagana oseba, ki je moralno več kot sporna. Gre za gospoda Juraka, za katerega je Komisija za preprečevanje korupcije v svojem mnenju ugotovila elemente korupcije. Prav tako je nepravilnosti ugotovilo Računsko sodišče. Gospod Jurak si je, ko je bil še direktor Fundacije za šport nezakonito izplačeval več 10 tisoč evrov na svoje podjetje. Tudi policija je po opravljeni preiskavi poslala ovadbo tožilstvu. Tožilec pa je na podlagi svoje pristojnosti ovadbo zavrnil z obrazložitvijo, da v tem dejanju ni bilo ugotovljenega naklepa. Ali je takšna zavrnitev ovadbe v ponos pravni državi naj si vsak presodi sam. kot v posmeh vsem tem ugotovitvam je bil gospod Jurak ponovno predlagan s strani Vlade in gospoda Lukšiča v nov predlog za Svet Fundacije za šport. V Slovenski demokratski stranki odločno protestiramo takšnim predlogom in bomo glasovali proti. Kot pa sem že povedal, naj še enkrat tukaj opozorimo, da ima obstoječa sestava Sveta vsa potrebna pooblastila da svojo funkcijo opravlja naprej in ni nobenih opravičljivih razlogov, da je treba hiteti z imenovanjem nove sestave sveta, kajti vse kar je treba na tem področju narediti, lahko obstoječi Svet naredi. To bi bilo higienično, da v naslednji sestavi Državni zbor opravi ponovno presojo tistih kandidatov, ki so primerni za ta položaj in o tem tudi odloči. Še enkrat. V Slovenski demokratski stranki tega predloga ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke ima besedo gospod Jakob Presečnik.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Še enkrat vsi lepo pozdravljeni. Glede na to, da sem trdno prepričan, in v poslanski skupini, da pri nobenem od imenovanj ne sme pasti nobena senca dvoma na samo imenovanje ali skupine kandidatov ali posameznikov, bomo zaradi tega glasovali proti temu predlogu. In še en drug razlog je, da je naše prepričanje, da gre pri imenovanju članov Sveta Fundacije za neke vrste uzurpacijo nekaterih institucij s področja športa pri imenovanju oziroma pri teh postopkih imenovanja. Zaradi tega, kot sem uvodoma rekel, bomo v poslanski skupini glasovali proti temu predlogu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Sledi razprava poslank in poslancev. Besedo ima mag. Melita Župevc - ne bo razpravljala. Gospod Matjaž Han - ne bo razpravljal. Gospod Bojan Kontič - ne bo razpravljal. Gospod Ivan Grill - ne bo razpravljal. Mag. Borut Sajovic - ne bo razpravljal. Dušan Kumer - ne bo razpravljal. Zaključujem razpravo, in prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o imenovanju članov Sveta Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji. Želi katera poslanska skupina obrazložiti svoj glas? Proceduralno, izvolite gospod Grill.
Hvala lepa za besedo, spoštovani gospod podpredsednik. Glede na to, da smo na Mandatno-volilni komisiji glasovali poimensko o vsakem kandidatu posebej, bi predlagal, da tudi Državni zbor danes oziroma sedaj, pri tem glasovanju, odloča o vsakem kandidatu posebej in ne v paketu. Hvala lepa.
Gospod Grill, rad bi vas opozoril, da imamo predlog, ki nam ga je vložila Mandatno-volilna komisija. Ta predlog vsebuje sklep o imenovanju članov Sveta fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji. Samo o tem predlogu lahko glasujemo, o drugem ne, lahko smo pa seveda za ali proti in potem eventualno sforsiramo kakšen drug sklep, samo mi imamo samo enega in samo o tem lahko glasujemo. Želi še kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? Dajem prijavo za obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine, prijavite se, prosim. Gospod Bogdan Barovič v imenu Poslanske skupine SNS.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Sicer je predsednik gospod Zmago Jelinčič povedal, kakšno je naše stališče, ne zdi pa se nam prav in to so vaše besede od včeraj, ne vaše, ampak vaše politične opcije, da zaradi nekaterih dejstev za enega od članov in ta dejstva so dejstva, niso domneve, moramo glasovati v paketu in zaradi tega izločiti nekatere druge, ki pa so najbrž že upravičeni postati član te fundacije. To je prvič. Zato je nam težko glasovati zdaj proti vsem. In drugič, glede na to, da imamo mi veliko ustavo in malo ustavo, ki se ji reče Poslovnik, bi bil zelo vesel, pa ni to zdaj obremenitev vas, ampak kako je mogoče, da komisija odloča na en način, torej o vsakem posebej, danes pa o vseh skupaj. A smo res že čisto razpuščeni, ali kaj? Če je komisija glasovala o vsakemu posebej, bi bilo pošteno, da bi danes glasovali tudi mi o vsakemu posebej, oziroma to je tako, kot če bi komisija glasovala o vseh skupaj, pa bi danes mi zahtevali da glasujemo o vsakemu posebej ali pa bi bil predlog, da glasujemo o vsakemu posebej. Enostavna logika, ki je jaz, oprostite, res ne razumem. Odločitev na komisiji je enakovredna, če pa bi na komisiji recimo zavrnili, pa danes tako kot nismo smeli pri 1. točki, o Zakonu o prometu, sploh, lahko smo povedali svoje, ampak komisija je zavrgla, čao, in če bi komisija rekla ne, ne glede na kakšen način, danes spet ne bi smeli odločati, tako da te stvari so, oprostite, malo čudne, gospod predsednik, jaz ne bi rad diskreditiral 5, 6, 7 ljudi zaradi enega, govorim ne domnev, ampak zaradi enega človeka, o katerem podatki so dejstva. Morate me razumeti, gospod podpredsednik, ne želim ovirati, ampak Slovenska nacionalna stranka bo zato, če boste takole uvedli kar skupinsko glasovanje, pač rekla ne in podrla, če bo takšna volja, sistem vseh ljudi, med katerimi verjamem, da so zelo sposobni in zaželeni v tej fundaciji, tako da se mi res ne zdi pošteno, da komisija glasuje posamično, mi glasujemo za vse skupaj. Tukaj, tudi če ne bi hotel mora človek pomisliti na to,da se nekaj čudnega dogaja in ravno zaradi tega se opravičujem vsem tistim, za katere menimo, da bi bili dobri kandidati, ampak naj se zahvalijo tistim, ki so dali takšen predlog,da bomo zaradi nekih dejstev o enem človeku, zavrgli vse. Vsaj kar se tiče Slovenske nacionalne stranke. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Barovič, ne znam drugega kot ponoviti odločitev, ki sledi poslovniškim rešitvam. Predlog je dan in o predlogu moramo mi glasovati, mi nimamo možnosti sami spreminjati predloga. Gospod Grill, izvolite. Proceduralno, ali obrazložitev? Obrazložitev v imenu poslanske skupine, izvolite.
Hvala lepa.
V svojem imenu. Samo en moment, ali želi še kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? Ne. Gospod Grill, izvolite v osebnem imenu.
Hvala lepa. Poglejte, glasoval bom proti takšnemu predlogu iz dveh razlogov, prvič, ker je v temu paketu tudi gospod Jurak za katerega dokumenti kažejo, da je več kot moralno sporen in pa drugi razlog, ki je pa ravno tako utemeljen je pa ta dopis, ki smo ga v Državni zbor dobili s strani fundacije za šport kjer so nas obvestili, da svet fundacije za šport, to je obstoječi, ki vse funkcije upravlja izvaja, tako piše, izvajamo vse s pravnimi akti določene naloge. Na redni seji 11. oktobra 2011 je svet fundacije sprejel finančni načrt, delovni načrt in javni razpis fundacije za pridobitev denarnih sredstev za leto 2012. Imenoval je tudi ustrezna delovna telesa in komisije, ki bodo skrbela za izvajanje vseh opravil in nalog v zvezi z objavo in izvedo javnega razpisa. Odpiranje, vrednotenje in analiza vlog bo opravljena predvidoma do 20. 12. 2011 njihovo finančno vrednotenje z razdelitvijo sredstev bo izvedeno do 5. 2. 2012. To pomeni ,da ni nobene potrebe, da se danes imenuje nova sestava fundacije za šport oziroma sveta fundacije za šport še posebej, ker je v temu predlogu več kot moralna oporečna oseba. Zato seveda kot sem povedal, sam tega predloga ne bom podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti svoj glas v osebnem imenu? Ne želi zato zaključujem razpravo in obrazložitev glasu in prehajamo na glasovanje o predlogu sklepa o imenovanju članov sveta Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, 31 jih je glasovalo za, 22 proti. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 22.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. In prehajam ona točko C. - to je predlog sklepa o spremembah sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika ter članov in namestnikov članov Preiskovalne komisije za ugotovitev politične odgovornosti zaradi suma vpletenosti pri financiranju spornih menedžerski prevzemov in pomanjkljive prevzemne zakonodaje. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni zato prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o spremembah sklepa o spremembah sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika ter članov in namestnikov članov navedene Preiskovalne komisije. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, 52 jih je glasovalo za, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Prehajamo na točko Č - to je na Predlog Sklepa o spremembah in dopolnitvah Sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika ter članov in namestnikov članov Preiskovalne komisije za ugotovitev politične odgovornosti pri pripravi in izvedbi gradbenih investicij na področju izgradnje avtocest in objektov gospodarske javne infrastrukture, financiranih s sredstvi državnega proračuna. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni zato prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o spremembah in dopolnitvah sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika ter članov in namestnikov članov navedene Preiskovalne komisije. Glasujemo. Glasovalo je 60 poslank in poslancev, 53 jih je glasovalo za, proti nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklepa sprejet. Prehajamo na točko D - to je na obravnavo predloga Sklepa o spremembah Sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika ter članov in namestnikov članov Preiskovalne komisije za ugotovitev politične odgovornosti pri pripravi in izvedbi nekaterih projektov Mestne občine Ljubljana, Stanovanjskega sklada Republike Slovenije, Univerze na Primorskem in javnih zdravstvenih objektov financiranih iz državnega oziroma proračuna Mestne občine Ljubljana.Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni, zato prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o spremembah sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika ter članov in namestnikov članov navedene preiskovalne komisije. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da jezbor predlagani sklep sprejel. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o spremembi sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika ter članov in namestnikov članov Preiskovalne komisije za ugotovitev politične odgovornosti nosilcev javnih funkcij v zadevi Patria. Predlog sklepa je v obravnavo zboru preložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o spremembi sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika ter članov in namestnikov članov navedene preiskovalne komisije. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 54, proti nihče. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Zaključujem to točko dnevnega reda. Spoštovane kolegice poslanke, spoštovani kolegi poslanci, gospe in gospodje. Današnja iztekajoča se 49. izredna seja Državnega zbora je verjetno zadnja seje petega sklica pred volitvami in pred konstituiranjem novoizvoljenega Državnega zbora. Zato mi dovolite, da ob tej priložnosti spregovorim nekaj besed zahvale. V tem mandatu je bilo opravljeno veliko dela, ki ni bilo vedno lahko. Iztekajoči se mandata je zaznamovalo pestro delo in veliko odločitev, v največji meri pa predvsem soočenje z globalno, finančno, gospodarsko krizo ter iskanje izhodov iz nje. Zaznamovale pa so ga tudi 20-obletnice številnih dogodkov, ki so pomembno vplivali na razvoj in potek procesa osamosvajanja Slovenije ter razvoj slovenske parlamentarne demokracije in nam omogočili, da smo iz naroda prerasli v nacijo. Vodenje Državnega zbora sem za kratko obdobje prevzel od uspešnega predhodnika dr. Pavla Gantarja in to v izjemno živahnem obdobju, zaznamovanim z nemirnim političnem vzdušjem in razburkanimi ter zaostrenimi gospodarskimi okoliščinami. Kljub temu pa sem se ves čas trudil zaupano mi funkcijo opravljati vestno, odgovorno po svojih najboljših močeh in vedno kot prvi med enakimi. Prepričan sem, da bi bilo moje delo brez vaše podpore in brez podpore sodelavk in sodelavcev v Državnem zboru bistveno težje. Zato mi dovolite, da vsem kolegicam poslankam, kolegom poslancem, podpredsednikom Državnega zbora, predstavnicam in predstavnikom vlade, generalni sekretarki Državnega zbora, vsem sodelavkam in sodelavcem služb Državnega zbora, vsem ustanovam in posameznikom, vključno s civilno družbo pa tudi predstavnicam in predstavnikom medijev izrečem prisrčna in iskrena hvala za sodelovanje in pomoč. Želim vam vse dobro in da ostanemo prijatelji in da pozabimo na kakšno, včasih tudi ostro ali bolj neprijazno besedo. S tem zaključujem 49. izredno sejo Državnega zbora. Vse najboljše in srečno, kamorkoli nas bo peljala naša nadaljnja življenjska pot. Kolegice in kolegi, ob koncu 5. mandata Državnega zbora, vabim vse poslanke in poslance k skupinskemu fotografiranju. Vabim vas, da se zberemo v krogu okoli govornice, saj bo fotografiranje potekalo z balkona. Naj bo ta fotografija lep spomin na opravljeno delo in preživet čas v Državnem zboru. Vsem, ki spremljajo naše delo, bodisi s kamero, fotoaparatom ali tipkovnico, hvala lepa. [[Aplavz.]]