7. Vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 355/2019 Sb., o státním rozpočtu České republiky na rok 2020, ve znění zákona č. 129/2020 Sb. /sněmovní tisk 833/ - zkrácené jednání Před projednáním vládního návrhu zákona, kterým se mění zákon č. 355/2019 Sb., o státním rozpočtu České republiky na rok 2020, ve znění zákona č. 129/2020 Sb., sněmovní tisk 833, zkrácené jednání, bychom podle § 99 odst. 5 měli posoudit, zda jsou podmínky pro projednání zmíněného návrhu zákona ve zkráceném jednání. Otevírám k tomuto obecnou rozpravu. Ptám se, zda má někdo zájem o vystoupení. Nikoho nevidím. Obecnou rozpravu končím. Přistoupíme k hlasování. Já jsem přivolal kolegy z předsálí. Přednesu návrh usnesení: "Poslanecká sněmovna konstatuje, že nadále existují podmínky pro projednání vládního návrhu zákona, kterým se mění zákon č. 355/2019 Sb., o státním rozpočtu České republiky na rok 2020, ve znění zákona č. 129/2020 Sb., sněmovní tisk 833, ve zkráceném jednání." Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování číslo 73, přihlášeno 99, pro 88, proti nikdo. Návrh usnesení byl schválen. [[(20.00 hodin)]] Přistoupíme tedy k projednání tohoto bodu. Přeložený návrh uvede místopředsedkyně vlády a ministryně financí Alena Schillerová. Prosím, paní ministryně, ujměte se slova.
Děkuji za slovo, pane předsedo. Dámy a pánové, dovolte mi, abych vám představila v pořadí druhou novelu zákona o státním rozpočtu na rok 2020. První novela zákona o státním rozpočtu byla schválena 24. března 2020 při odhadu poklesu reálného HDP o 5,1 %. Nyní předkládám druhou novelu, která řeší propad ekonomiky o 5,6 %. Druhá novela zabezpečuje zvýšení měsíční platby státu za jednoho státního pojištěnce o 22 mld. (?) a stabilizuje zdravotní péči v ČR, která se obzvlášť v této krizové době ukazuje být jako naprosto klíčovou prioritou. Současně je navýšena vládní rezerva rozpočtová, která slouží v této době jako finanční zdroj pro naprostou většinu opatření, kterými ČR vyvažuje negativní ekonomické dopady epidemie. Na příjmové straně státního rozpočtu se zejména promítá dopad ve výši vypláceného kompenzačního bonusu pro OSVČ. V této novele není navrženo žádné snížení výdajů v rozpočtových kapitolách s ohledem na časové hledisko. Vláda se rozhodla, že provede analýzu čerpání výdajů nároků z nespotřebovaných výdajů včetně očekávaných úspor v oblasti omezení provozu úřadů, a to podle pokladního plnění k 30. dubnu 2020. Případné snížení výdajů provede v následujících měsících ve své kompetenci s účelovým určením na další krizová opatření. Státní rozpočet bude po této novele počítat s celkovými příjmy 1 428,2 mld. korun, což je další pokles o 60,1 mld. korun, a výdaji ve výši 1 728,2 mld. korun, to je nárůst o 39,9 mld. korun. Deficit státního rozpočtu navrhuji ve výši 300 mld. korun. Navýšení deficitu nevidím jako rizikové, protože je naše ekonomika i její veřejné rozpočty, ale i měnová politika v dobré kondici, díky níž tuto situaci jako možná jedna z prvních zemí EU ustojíme. Jen velmi málo světových ekonomik má tak příznivou konstelaci vše zvládnout. Světové obchodní fórum dokonce označilo makroekonomickou kondici ČR za nejlepší na světě. Mix velmi nízké míry nezaměstnanosti, nízkého veřejného zadlužení a jeho přebytkového hospodaření, vlastní měnová politika a mimořádně zdravý bankovní sektor přímo předurčují k úspěšnému překonání současného stavu. Dovolila bych si vás na závěr požádat o podporu tohoto vládního návrhu, který je pro další vývoj v naší zemi nezbytně důležitý. Děkuji vám.
Hezký večer, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, děkuji paní místopředsedkyně vlády a ministryni financí Aleně Schillerové za úvodní slovo. Konstatuji, že rozpočtový výbor, jemuž byl vládní návrh zákona přikázán rozhodnutím předsedy, jej projednal a přijal usnesení, které vám bylo doručeno jako sněmovní tisk 833/1. Nyní prosím, aby se slova ujala zpravodajka rozpočtového výboru, paní předsedkyně poslankyně Miloslava Vostrá, informovala nás o projednání tohoto návrhu ve výboru a případné pozměňovací návrhy odůvodnila. Paní předsedkyně, máte slovo.
Vážený pane místopředsedo, vážené kolegyně, vážení kolegové, dovolte, abych vás seznámila s návrhem usnesení, tak jak ho přijal na svém jednání rozpočtový výbor. Ten Poslanecké sněmovně Parlamentu navrhuje Poslanecké sněmovně I. aby se o návrhu zákona konala obecná rozprava; II. navrhuje Poslanecké sněmovně, aby se vedla podrobná rozprava ke všem částem návrhu zákona; III. navrhuje, aby Poslanecká sněmovna své jednání ukončila nejpozději do 24 hodin dne 22. dubna 2020; IV. doporučuje Poslanecké sněmovně Parlamentu ČR, aby s vládním návrhem, kterým se mění zákon číslo 355/2019 Sb., o státním rozpočtu ČR na rok 2020, ve znění zákona číslo 129/2020 Sb., sněmovní tisk 833, vyslovila souhlas ve znění pozměňovacích návrhů přijatých Poslaneckou sněmovnou; V. zmocnil zpravodajku výboru, aby vás s tímto usnesením seznámila a ve spolupráci s legislativním odborem Kanceláře Poslanecké sněmovny provedla příslušné legislativně technické úpravy. Chtěla bych ještě na závěr říci, že rozpočtový výbor neprojednal žádný pozměňovací návrh k tomuto návrhu novely zákona o státním rozpočtu. V té době žádný nebyl podán. Děkuji.
Děkuji paní zpravodajce. A budeme rozhodovat o tom, zda povedeme obecnou rozpravu a to hlasováním číslo 74, které jsem zahájil, a ptám se, kdo je pro to, abychom vedli i obecnou i podrobnou rozpravu. Kdo je proti? Děkuji vám. V hlasování číslo 74 z přítomných 100 pro 75, proti nikdo. Povedeme tedy obě rozpravy. A o tom, jak, rozhodneme ještě na návrh kolegy Kubíčka, který se hlásí do rozpravy, aby nám přednesl procedurální návrh.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Tak jako obvykle navrhuji zkrácení doby, která rozpravu pro poslance na pět minut v obecné i podrobné rozpravě.
Děkuji. Rozhodneme v hlasování číslo 75, které jsem zahájil, a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. V hlasování číslo 75 z přítomných 99 pro 58, proti 6. Návrh byl přijat. Povedeme tedy rozpravu podle tohoto rozhodnutí. Prvním přihlášeným s přednostním právem je pan poslanec Miroslav Kalousek, připraví se Věra Kovářová, která bude přednášet stanovisko klubu. Pane předsedo, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážené dámy, vážení pánové, já budu, ač se to týká státního rozpočtu, velmi stručný, protože část té rozpravy jsme si odbyli při diskusi o zákonu o rozpočtové odpovědnosti. Takže jenom v bodech. Nevyčítám vládě propad příjmů, je způsoben krizí, za to vláda nemůže. Nevyčítám vládě výdaje na intervence mířící do ekonomiky, které mají zmírnit dopad krize, ty jsou nezbytné. Uměl bych diskutovat o jejich výši a efektivitě, ale prostě nezbytné jsou. Takže tohle jsou dvě věci v té bilanci na příjmové i výdajové straně, které bych klidně podpořil. Jenže ony v té bilanci jsou i jiné věci. Je tam především reflexe té šestileté rozpočtové politiky vlády, která nebyla odpovědná, která snižovala odolnost státního rozpočtu, kde mandatorní výdaje rostly rychleji, než rostly příjmy z velmi dobrého hospodářského vývoje, a kde výdajové priority, když to řeknu jaksi velmi zdrženlivě, mnohem víc sledovaly volební preference než efektivitu veřejných výdajů, prostě byly to úplatky voličům. Vláda rozdávala i v dobrých časech peníze, které neměla, na priority, které byly špatné. Ty samozřejmě dále jsou součástí tohoto rozpočtu, a proto ho nemůžeme podpořit.
Děkuji panu poslanci Kalouskovi. Nyní paní poslankyně Věra Kovářová, připraví se pan poslanec Václav Klaus. Já doufám, že bude klid. Paní kolegyně, než vám udělím slovo, jestli někdo diskutuje jiné téma, prosím, v předsálí. Prosím, máte slovo.
Vážené kolegyně, vážení kolegové, dovolte, abych přednesla stanovisko klubu STAN k návrhu toho, že bude schodek činit 300 miliard korun. Jak zde již zaznělo, výpadek, který by měl být, výpadek příjmu, který by měl být ve výši 140 mld., bude způsoben dopady koronavirové krize. Z toho návrhu nám vyplývá, že na rozjezd ekonomiky, případně na podporu zdravotních pojišťoven by mělo jít 120 miliard korun, což jsou 2 % loňského HDP. Pokud se podíváme na to, jak to funguje v zahraničí, tak Německo plánuje vydat na stimulaci ekonomiky cirka 5 % HDP. A tady musím souhlasit s kolegou Kalouskem, vláda byla nezodpovědná v době růstu, kdy vznikaly deficity, kdežto Německo bude hradit stimulaci ekonomiky z přebytků minulých let. Pokud bychom si tedy půjčili 300 miliard korun, tak dluh k HDP by činil 40 %, což je samozřejmě přijatelné. Ale pojďme se tedy řídit spíše tím vzorem Německa. Pokud bychom do ekonomiky napumpovali tolik co Německo, tak by to vyžadovalo dalších 250 miliard korun. Pak by deficit činil 430 miliard, což by k HDP činilo pořád únosných 43 %. Myslím si, že těch 120 miliard je namířeno správným směrem. Jsou to rychlá opatření na podporu těch, kteří byli postiženi právně oním výpadkem buď příjmů, anebo zavřené výroby a podobně. K tomu, abychom ekonomiku nakopli, aby se dostala k velkému růstu, si myslím, že těch 300 miliard nebude rozhodně stačit, a myslím si, že paní ministryně přijde ještě do Sněmovny s vyšším schodkem. Historie krizí nám ukazuje, že pro zvládnutí krize záleží na třech faktorech. Za prvé je to struktura průmyslu - a zde máme průmysl závislý na lidské práci. Za druhé je to struktura firemního sektoru - a tady také nejsme moc silní, protože máme velmi málo velkých firem, které mají dostatečné rezervy. A tak na podporu ekonomiky a nastartování by nám mohl pomoci třetí faktor a to je účinnost fiskálních stimulů. Tedy, jak zaznívá z vládních řad, pojďme se k růstu proinvestovat. A myslím si, a v tom musím souhlasit, že je možné využít i to nízké zadlužení. Musím říct, že česká vláda se snaží činit kroky k tomu, aby dopady na hospodářství nebyly tak velké. S těmi kroky samozřejmě vesměs souhlasíme, vládní návrhy jsme podporovali. Musíme ovšem také konstatovat, že některé kroky byly chaotické, byrokratické, pomalé a dost často zatím neřešily ten nejdůležitější a největší problém ekonomiky, a to je nedostatek likvidity. Zatím se ukazovalo, že řada OSVČ na peníze nedosáhne, ale to se doufám změní přijetím některých pozměňovacích návrhů v oblasti kompenzačního bonusu. V rámci Antiviru, tedy kurzarbeitu, se proplácejí peníze zpětně a s velkou spoluúčastí zaměstnavatelů. Na fixní náklady to zatím vypadá, že se nepřispěje, a z programu COVID I a COVID II moc peněz firmy ještě neviděly. Proto je opravdu nutné, abychom rychle a teď nastartovali růst investic do naší ekonomiky. To, co zaznívalo z úst pana premiéra, že budeme stavět dálnice a přehrady za 200 miliard, tak to si myslím, že není to úplně správné řešení. Dálnice ano, ale jen do určité míry. Myslím, co by rychle mohlo pomoci naší ekonomice, co by mohlo nastartovat naši ekonomiku, by mohla být rychlá pomoc do menších investic. Pan ministr Havlíček říkal, že bude důležité podporovat investice, a to především ty investice, které jsou připravené. A kdo má investice připravené, jsou obce a města. Pojďme se tedy vrátit o obnovit ten projekt hladové zdi, hladové zdi pro regiony. Je to důležité proto, že tam bude možné zaměstnat lidi a zároveň investice budou nejužitečnější. Je potřeba pomoct malým a středním firmám. Obce mají připravenou se stavebním povolením, dokonce vysoutěženou, celou řadu projektů. Předali jsme panu premiérovi seznam, z kterého bylo jasně vidět, kolik projektů na mateřské a základní školy je připraveno. Dále by se mohlo investovat do chodníků. Podívejte se na převis na SFDI, obrovský převis. Ať vláda rychle reaguje a pustí peníze tam, do projektů, které zůstaly pod čarou. Do vysokorychlostního internetu, do výstavby dostupného bydlení a podobně. Myslím si, že pokud by se vláda vydala tímto směrem, tak pomůže regionům, malým firmám, řemeslníkům a pomůže rozhýbat ekonomiku napříč celou Českou republikou. Za klub STAN musím konstatovat, že návrh na schodek ve výši 300 miliard náš klub podpoří, ale chce se mi říci, dnes naposled. A to z toho důvodu - [[Ministryně Schillerová reaguje mimo mikrofon.]] Dnes naposled. Dnes naposled. Vidím, že paní ministryně je jako minule, kdy jsme podpořili schodek 200 milionů, překvapena. Ale budeme očekávat od vlády - to, že jste hovořila, paní ministryně o škrtech, v pořádku, ty nikdo moc nechce v některých oblastech. Ale alespoň byste mohla začít hovořit o úsporách. Říkala jste, že pár miliard úspor nikoho nezachrání. Svým způsobem máte pravdu, ale i snaha se hodnotí. My budeme očekávat za to, že podpoříme vládu, budeme očekávat, že vláda přijde kromě těch opatření, která mají rychle reagovat na tu závažnou ekonomickou situaci, že vláda přijde s tím, co je načase říci - jak nakopne investičně ekonomiku. A myslím si, že by se ta opatření dala rozdělit do tří skupin. Potřebujeme reagovat rychle, tedy operativní řešení. Pak by vláda měla mít střednědobou strategii a potom z dlouhodobého pohledu. Nyní mezi ta operativní opatření lze samozřejmě zařadit ještě běžící programy, jako jsou COVID, Antivirus a Pětadvacítka. Ale ještě je možné doplnit realokace finančních prostředků právě do dotačních titulů, které jsou připraveny k realizaci, které skončily pod čarou. Jestliže tam pustíte peníze, okamžitě můžou firmy nastoupit do obcí a měst a můžou začít stavět, mohou zaměstnat řemeslníky, instalatéry, zedníky a já nevím koho všeho. Dále potom by bylo dobré, a myslím, že to tady také už zaznívalo, realokovat peníze Evropské unie na ty projekty, které jsou potřeba - řekněme si, jsou to mateřské školy, základní školy - z těch evropských dotačních titulů. Kromě toho je možné dát na komunitní centra, sociální bydlení. Samozřejmě také na silnice druhých a třetích tříd, hasičárny, vybavení jednotek a podobně. Těch programů, kam se dá investovat, je celá řada. Můžu vám zde předat náš podklad, který by vám jistě pomohl při tom rozhodování. V rámci vládní rozpočtové rezervy by bylo dobré vyčlenit minimálně 10 miliard korun právě na ony projekty, o kterých jsem hovořila, na ty dotační tituly na různých ministerstvech, ať je to Ministerstvo školství, Ministerstvo pro místní rozvoj, Ministerstvo životního prostředí. Nejsou to sice dálnice, ale můžou to být dálnice k prosperitě v regionech. [[(20.20 hodin)]] Dále bychom chtěli, aby vláda vytyčila dlouhodobě nosná odvětví ekonomiky, která mají přínos v podobě vyšší přidané hodnoty, jako jsou nanotechnologie, biotechnologie, Průmysl 4.0, a tato odvětví následně podporovat za účelem oživení české ekonomiky po dobu trvání pandemie. Vážené dámy, vážení pánové, vzhledem k tomu, co jsem zde zmiňovala, připravili jsme návrh doprovodného usnesení, kde budeme vyzývat vládu a žádat, aby připravila ta řešení jak z operativního hlediska, tedy rychlou reakci, ze střednědobého pohledu a také z pohledu dlouhodobého. Pokud vláda předloží takovéto návrhy a bude je realizovat, tak můžeme uvažovat o tom, že pokud by se nalilo do investic 250 miliard korun, ten schodek by se ještě zvýšil, tak možná bychom zvážili i další navýšení schodku státního rozpočtu. Děkuji za pozornost.
Děkuji paní poslankyni Věře Kovářové. Nyní s přednostním právem Tomio Okamura a pak připravený Václav Klaus následuje. Prosím, pane místopředsedo, máte slovo.
Vážené dámy a pánové, máme tady před sebou vládní návrh na zadlužení občanů České republiky o dalších 100 miliard korun a schodek se má tím pádem letos vyšplhat na astronomických 300 miliard korun za rok. Hnutí SPD akceptuje, že řešení pandemie koronaviru a jejích následků vyžaduje prohloubení státního dluhu, ale požadujeme od vlády zároveň odpovědnou analýzu a odpovědné hospodaření. Pokud vláda nebude škrtat výdaje na nepřizpůsobivé, solární barony, inkluzi apod., hnutí SPD zvýšení zadlužení státu o 100 miliard požadované vládou nepodpoří. Je nutné škrtnout nesmyslné výdaje v rozpočtu. A budu konkrétní, co tím má SPD na mysli. Těmi výdaji jsou např. platby solárním baronům, nákupy expanzivních amerických vrtulníků pro armádu, rozbujelá státní byrokracie, inkluze ve školství, platby politickým neziskovkám. My nemáme vůbec problém s neziskovkami, které se starají o staré lidi, o potřebné, o invalidy, o děti, ale ty politické neziskovky s politickým programem, tam je potřeba škrtnout veškerou veřejnou podporu. To jsou ty, co propagují gender, multi-kulti, Evropskou unii, a to nic nepřináší, zvláště v době nouze. Dále chceme, aby se škrtly neadresné sociální dávky nepřizpůsobivým - tato novela zákona nám už tady leží rok a vláda to pořád odkládá apod. A všechny tyto peníze - a musím říci, že souhrnem jde o částku významně převyšující 100 miliard korun, a jsou to právě peníze, o které vláda tady žádá navýšit zadlužení občanů. A my říkáme ano, přesuňme peníze na investice a k potřebným a slušným občanům, ale vždyť ty peníze v rozpočtu jsou! Stačí, aby vláda škrtla ty peníze, které teď vyplácí na nepotřebné věci, a abychom je přemístili. Ale vláda to udělat nechce, radši chce zadlužit. Poslanci SPD při nedávném schvalování schodku na 200 miliard podpořili všechny návrhy na rozšíření pomoci pro OSVČ, zaměstnance, občany a firmy. A také jsme v této souvislosti předložili vlastní pozměňovací návrhy. To, že i díky návrhům a tlaku SPD byla řada pozitivní pomoci přijata, to je dobře, ale celkově je vládní podpora liknavá, nedostatečná a panuje v tom zmatek, a to i ve srovnání s ostatními státy, které jsou postiženy teď nouzovým stavem. No a vláda nyní žádá po necelém měsíci prohloubení dluhu o dalších 100 miliard. A já tady jasně zopakuji, že pokud vláda ANO, ČSSD a KSČM ve Sněmovně nepředloží konkrétní návrhy na škrty ve výdajové části rozpočtu tak, jak jsem o tom hovořil, tak potom tento krok k dalšímu zadlužování státu o 100 miliard hlasováním naši poslanci nepodpoří. Děkuji za pozornost.
Děkuji místopředsedovi Poslanecké sněmovny Tomio Okamurovi. Nyní pan poslanec Václav Klaus, připraví se pan poslanec Ferjenčík. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Dobrý den. Já bych také rád vyjádřil stanovisko hnutí Trikolóra k vládním ekonomickým opatřením. Já jsem se zdržel toho, abych tady vystupoval u těch jednotlivých bodů, kterých bylo asi 60, což taky o něčem svědčí, jak chrlíte ty zákony, že to pomalu ani ty počítače nestihnou psát, z důvodu zbytečnosti. Protože nakonec došlo k tomu, že vždycky byl prohlasován vládní návrh vládní většinou, přestože ta argumentace dle mého názoru tady dneska byla často velice trefná, věcná a konkrétní. Ukázala se taky zbytečnost Senátu, který vlastně jenom tu proceduru zdržel a tady nás zase všechny nutil ještě jednou podebatovat nad tím, co už se jednou podebatovalo, a z toho důvodu jsem se také zdržel různých drobných vylepšení a trumfování se, že ten navrhne 26 tisíc, ten druhý 27 a ten 27,5 a podobně, co tady předvádí politická konkurence. A nechtěl jsem také zdržovat, protože minule se tady po půlnoci projednávaly tak důležité body, jako že třeba v Teplicích nebyly volby, což mi trošku připomínalo film Hoří, má panenko, když neměli tu tombolu, tak co na tom jako hlasovat, volby nebyly. Nebo nesmyslné úpravy nesmyslného zákona o realitních kancelářích, který jsme vůbec neměli přijímat, pak se tady v potu tváře po půlnoci nějak odsunoval. Tak bych si s dovolením dovolil zhodnotit ekonomická opatření vlády v této těžké krizi. Nebudu hodnotit složitost a pomalost těch postupů, na to jsou tady tisíce expertů, kteří to kritizují. Ta situace není lehká, tomu rozumím. Ale když to řeknu věcně, tak vy prostě tisknete peníze jako diktátor Mugabe v Zimbabwe. To je jediné opatření, které vy v této krizi děláte, a tváříte se, že se nic neděje, že zachováte sociální stát, že všechna předimenzovanost toho, do čeho ten stát lifruje peníze, je v pořádku a vy to udržíte. Když tu mluvím o šetření tvrdém, třeba státu a jeho orgánů, tak se na mě konkrétně koukáte jak na Marťana. Takže vytisknete bilion nebo trilion korun, a nic. To vám musím říci, že tohle je cesta do pekel a nevydržíte s tím ani do voleb. Leda tedy, jak teďka předseda Hamáček má ten červený svetr, ta popularita roste, tak že by byly ty předčasný, to byste možná vydrželi. Necháváte lidi doma, zvyšujete skokově různé podpory, včera to ošetřovné nebo tu nemocenskou dětí, takže tady musím poprvé v životě ve Sněmovně souhlasit s panem Bláhou, co tady řekl. Ale jediná naděje, jak společnost ozdravit, je nechat a podpořit to životaschopné, vrátit se k práci, seškrtat všechny zbytné výdaje, které jsme si mohli dovolit v dobách luxusu a blahobytu. Takže abych to shrnul, jak jsem podporoval opatření vlády a budu je hájit, tady proti těm různým vyšetřovacím komisím, co už na vás chystají, ve zdravotní oblasti, jak jsem poměrně skeptický teď k tomu plánu uvolňování těch opatření, o tom budeme mluvit za chvíli v tom bodě uvolnění opatření, tak z hlediska těchto ekonomických opatření, která přidáváte, s vámi zásadně nesouhlasím, myslím, že jsou z dlouhodobého hlediska velice špatná a velice devastující pro Českou republiku, a nepodpoříme to.
Děkuji panu poslanci Václavu Klausovi, nyní pan poslanec Mikuláš Ferjenčík. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Vážené kolegyně, vážení kolegové, my celkem chápeme, proč ten schodek je tak vysoký. Ostatně už když se projednávalo to první navýšení na 200 miliard, tak my jsme navrhovali více peněz především proto, aby bylo na podporu těch nejmenších živnostníků. Z toho důvodu pro nás bude rozhodující v tom finálním hlasování to, jak se vláda postaví k našim návrhům v rámci tisku o kompenzačním bonusu, jestli skutečně ty ohrožené skupiny vláda podpoří, jestli se ukáže, že mají zájem podpořit malé živnostníky, jestli mají zájem kompenzovat ty nájmy a další fixní náklady firem, které stát zavřel, jestli má vláda zájem o to podpořit dohodáře, kteří odváděli odvody, jestli vláda podpoří lidi, co byli OSVČ i na vedlejší činnost, ale přitom teď přišli o podstatnou část svých příjmů. [[(20.30 hodin)]] Je tam celá řada pozměňovacích návrhů, které cílí především na ty nejmenší a nejohroženější, a to jsou podle nás lidi, které by stát měl v téhle těžké době podpořit. A myslíme si, že pro řadu skupin tady byla ta podpora zatím zcela nedostatečná, a podle toho, jak se vláda postaví k těmto našim návrhům, tak se my postavíme k tomu návrhu na zvýšení dluhu, protože nechceme dát bianko šek vládě na to, aby podpořila jen ty největší korporace. Děkuji za pozornost.
Děkuji Mikuláši Ferjenčíkovi, nyní pan poslanec Jan Skopeček, přihlášený do obecné rozpravy. Máte slovo, pane poslanče.
Děkuji pěkně. Já taky budu velmi stručný, protože jsme se už dneska o fiskální politice a o rozpočtové politice bavili dlouze při projednávání zákona o rozpočtové odpovědnosti. Moje hlavní výhrada k té stávající dnešní novele zákona o státním rozpočtu je vlastně velmi podobná, obdobná výhradě, kterou jsem tu přednášel při první novele státního rozpočtu na letošní rok, a sice že ani v té první, ani v té nynější novele zákona nevidím alespoň elementární snahu, symbolickou snahu nalézt jakékoliv úspory, nejsou rušeny ani ty nejpopulističtější výdaje, které si tato vláda schválila. Přitom je zřejmé, že každá firma, každý podnikatel, každá rodina v této době přehodnocuje výdaje a ptá se, zda výdaje, které naplánovala na začátku roku, jsou v kontextu dnešní krize stále stejně prioritní, nebo jestli náhodou neexistují výdaje, které je potřeba zaplatit jako důležitější, nebo jestli je možné nějaké výdaje třeba odložit na další roky, až zase bude ekonomicky lépe. Přitom chci ubezpečit, že nikdo dneska vládu nenutí šetřit na investicích, nikdo, ani opozice, nenutí vládu šetřit na pomoci firmám, postiženým lidem, které jakkoliv zasáhla koronavirová krize, ale myslím, že se všichni shodneme, že velikost provozních výdajů státu, rozpočtová vata, která v tomto rozpočtu je, bezesporu alespoň elementární úspory umožňuje, a mě velmi mrzí, že na ně vláda, paní ministryně rezignovala v absolutní míře. Státní rozpočet je bezesporu odrazem hospodářské politiky. Já rozumím tomu, že v té první, krátké fázi té koronavirové krize je to o tom, že ten rozpočet reflektuje nějaké přímé platby, přímou pomoc postiženým firmám, postiženým lidem, že ten fiskální impuls a pomoc vlády je na té výdajové straně rozpočtu snahou, jak my ekonomové říkáme, podpořit poptávkovou stranu naší ekonomiky. Nicméně si myslím a jsem přesvědčen, že vláda v tom střednědobém až dlouhodobém období musí přijít s jinou strategií, sofistikovanější strategií, a opustit ty přímé platby podnikatelům a lidem, ale spíše se zaměřit na nabídkovou stranu ekonomiky, to znamená, daně spíše snížit, udělat ten fiskální impuls nikoliv jenom prostřednictvím větších výdajů, ale především prostřednictvím nižších daní, nižších povinných odvodů. Připomínáme si to neustále, máme jedny z nejvyšších odvodů zaměstnavatelů za své zaměstnance, zdražujeme tak uměle pracovní sílu, což se projeví mimo jiné v těch krizových dobách tím, že budeme mít vyšší nezaměstnanost, než bychom mohli mít, kdyby ty odvody zaměstnavatelů za zaměstnance byly alespoň tak nízké, jako jsou v průměru v rámci vyspělých zemí OECD. Tam jsme skutečně na rekordní výši. Vždycky se říká, že jakákoliv krize je i příležitostí s tím udělat něco pozitivního do budoucna, odrazit se kvalitativně někam dopředu. Já s tím částečně souhlasím. To by ale vláda v těch nadcházejících měsících musela najít odvahu na to, aby přistoupila k deregulaci naší přeregulované ekonomiky, aby odstranila co největší míru subvencí a dotací, kterými je naše ekonomika zaplevelena, a musela by mít odvahu přehodnotit takové věci, jako je Zelená klimatická dohoda Evropské unie, která dál zatěžuje naše průmyslové podniky, automobilový průmysl a další sektory, které jsou pro naši ekonomiku důležité. Chce to deregulovat, zjednodušit daně, zrušit úřady, které nepotřebujeme, a ty ušetřené peníze by bezesporu sloužily k tomu, že by schodky veřejných financí nemusely být tak vysoké, jak je plánuje paní ministryně financí. Děkuji za pozornost, já tuto novelu nepodpořím.
Děkuji a nyní s přednostním právem pan poslanec Marian Jurečka, připraví se Radim Fiala. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Děkuji. Vážený pane předsedající, kolegyně, kolegové, pěkný večer. Já za KDU-ČSL od začátku této krize, v okamžiku, kdy jsme věděli, že nás to bude stát nemalé finanční prostředky, tak říkáme, že kdo rychle dává, dvakrát dává. A jelikož tady poslední čtyři týdny navrhujeme opatření, která cílí na pomoc domácnostem v rámci ošetřovného, cílí na pomoc firmám, živnostníkům, ať už je to podpora kurzarbeitu, ať už jsou to eseróčka, lidé na dohody, ať už jsou to pendleři a tak dále, tak je logické, že prostě s tím jsou také spojené výdaje státního rozpočtu. Takže my podpoříme to zvýšení schodku o dalších 100 miliard korun, ale musím říct, že nám chybí, opravdu, určitá strategie vlády v tento okamžik, aby řekla, v tento okamžik cílíme na tyto konkrétní kritické body, ale zároveň také jsme připraveni udělat určitou inventuru toho, co je a není zbytné. Nemusí to být škrty, nebo tupé škrty, ať to nazývá kdo chce jakým termínem, ale třeba ty otázky, jestli je vláda schopna udělat nějakou parametrickou úpravu inkluze, jestli je schopna dokázat ušetřit v rámci digitalizace, víme, že ta digitalizace logicky z důvodu legislativních změn, které jsme provedli, má nastupovat do státní správy, a tak dále, a tak dále. Takže jsou tady věci, které by bylo dobré, aby se uměly vybalancovat a umělo se říci, jak kde dokážeme být efektivnější, a především bych byl rád, aby ta pomoc, o které tady všichni mluvíme a snažíme se ji také podporovat, hlasujeme pro ni, aby byla prostě opravdu, opravdu rychlejší, protože to je to, s čím se nejvíc potýkáme dneska, co nám dneska dávají zpětnou vazbu podnikatelé. Takže tolik stručně a velmi rychle stanovisko za KDU-ČSL. A také vnímáme to, že je důležité být teď vstřícný a rychlý, protože samozřejmě je tady určitá situace i na finančním trhu, kdy je tady stále dobrá poptávka po dluhopisech České republiky, které dokážeme emitovat za velmi dobrých podmínek s nízkými úrokovými sazbami, což prostě už třeba v dalším čase, třeba za několik měsíců, takováto situace být nemusí. Takže tolik za nás, za KDU-ČSL. Díky.
Děkuji panu poslanci Marianu Jurečkovi, nyní pan poslanec Radim Fiala. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážené kolegyně, vážení kolegové, dovolte mi také velmi krátce zrekapitulovat stanovisko za hnutí SPD. Na začátek musím říct, že jsem asi už velmi špatný analytik, protože když se tady zvyšoval deficit státního rozpočtu, nevím, jak je to dlouho, týden nebo kolik, nebo čtrnáct dní nebo tři týdny, tak jsem paní ministryni říkal, že doufám, že tady nebudete stát v červnu a nebudeme to zvyšovat o 100 miliard. A jsem špatný analytik, protože uplynuly tři týdny, a už tady stojíme a zvyšujeme deficit státního rozpočtu o 100 miliard. Mě to trošku děsí, protože mám pocit - a teď se to budu snažit změkčit a říct to velmi diplomaticky - že z toho pro mě plyne jakási malá kompetentnost Ministerstva financí dopočítat se toho skutečného schodku, jaký doopravdy bude. Už víme, jak dlouho bude nouzový stav, pravděpodobně víme, kolik peněz půjde do kterého programu, víme, co se bude dít, a já si myslím, že by Ministerstvo financí už nemělo chodit sem dvakrát, třikrát a zvyšovat na čtyři sta, na čtyři sta padesát a podobně, že by mělo přijít už jenom s jednou variantou, která bude konečná a závěrečná. My, za hnutí SPD musím říct, že nám nevadí ten schodek státního rozpočtu, my chceme podpořit českou ekonomiku, české firmy, české podnikatele, nicméně na druhé straně bychom čekali, a teď se velmi důkladně a důsledně budu vyvarovávat slova škrty - nechceme škrty, ale chceme úspory. Úspory v některých věcech, které už tady zrekapituloval můj kolega Tomio Okamura, protože aspoň ta snaha by byla u té vlády viditelná, že prostě když se zvyšuje deficit státního rozpočtu na jedné straně, tak na druhé straně se bude snažit šetřit a ušetří některé výdaje, které nejsou v roce 2021 bezpodmínečně nutné, a takových výdajů je skutečně mnoho. [[(20.40 hodin)]] Také si myslím, že by tato situace měla sloužit Ministerstvu financí k tomu, aby některé výdaje dlouhodobě přehodnotilo. Protože si myslím, že některé výdaje opravdu nejsou nutné, nejsou bezpodmínečně nutné ani dlouhodobě. A myslím, že je to skvělý odrazový můstek, tato situace, pro to, aby si Ministerstvo financí takovou zpětnou analýzu udělalo a snažilo se rozpočty sestavovat pro Českou republiku daleko šetrněji a ekonomičtěji. Takže jak už jsem řekl, my bychom rádi podpořili tento deficit, ale tím, že není ani vidět snaha vlády šetřit, tak my ten deficit nepodpoříme a u tohoto hlasování se zdržíme. Na jednu stranu bychom chtěli peníze pustit do ekonomiky, na druhou stranu vidíme, že jde jenom o zvyšování deficitu a nejde ani o žádnou revizi na druhé straně na příjmové straně, na výdajové straně rozpočtu. Z toho důvodu se hnutí SPD zdrží hlasování u tohoto zákona. Děkuji.
Děkuji. Ještě další přednostní právo pan předseda klubu ODS Zbyněk Stanjura, zatím poslední přihlášený do obecné rozpravy. Máte slovo.
Mnohé řekli mí předřečníci, já to nebudu úplně opakovat. Hlavní důvod, proč ten návrh zákona nemůžeme podpořit a také se zdržíme, že nemáme tu křišťálovou kouli, kterou podle mne měla pan ministryně, tak se na ni podívala a říká: Tak ne 200, ale 300. Není důležité to číslo v této chvíli, ale že vlastně vůbec nevíme, jak to číslo vzniklo. Mohli jsme klidně počkat na data za duben, květen, červen. Na začátku července bychom mohli mít výsledky rozpočtu za první pololetí. Mohli bychom mít už výsledky výdajů těch mimořádných pomocí např. živnostníkům, protože doufám, že do té doby už bude vše otevřeno, a tím pádem kompenzační bonus skončí. A mohli bychom racionálně debatovat o tom, kolik to číslo vlastně bude, z jakých důvodů, co jsme způsobili my jako Parlament České republiky svým rozhodnutím, kde jsme vládě vyhověli v návrhu, kde ne. Tomu rozumím a na takovou debatu se těším, že ona přijde. A musí přijít. Protože musí předcházet debatě o rozpočtu na příští rok. Dneska je to úplně zbytečný návrh zákona! Já vůbec nerozumím, proč ho tady po třech týdnech projednáváme. To je ten hlavní důvod. Že nejsme schopni kompetentně posoudit, zda to číslo je dobře, nebo špatně. To znamená, říkám zcela otevřeně, máme velké pochybnosti, ale nemáme dostatek dat a údajů k tomu, abychom řekli: paní ministryně má pravdu, nebo paní ministryně se mýlí. Proč ho vlastně projednáváme? Jestli paní ministryně přijde na mikrofon teď a řekne: je to poslední novela státního rozpočtu v tomto roce, tak bych tomu rozuměl. Ale podle mě nemůže přijít, protože by slibovala něco, co se slíbit nedá. Tak paní ministryně, proč po třech týdnech? To tady budeme kdy? Ve variabilním týdnu znova projednávat novelu? Nebo na příští schůzi? A na přespříští schůzi? Bude to standardní bod? Pak navrhuji, ať dáme do jednacího řádu "na každé schůzi bod číslo 1 je změna státního rozpočtu", ať se nemusíme dohadovat, kdy tím začneme a jak budeme pokračovat. To je to, co tomu návrhu vyčítám, že o tom se skutečně nedá vést normální debata. Když debatujeme o státním rozpočtu, kapitolu po kapitole, my říkáme, my to vidíme jinak, tady by se peníze daly ušetřit, tady by se mohly investovat jinam - to dneska nejsme schopni udělat. Takže proč vlastně ten rozpočet máme? Abychom si udělali další čárku, že máme 30 zákonů v legislativní nouzi? Já jsem ten důvod nepochopil. Myslím si, že kdybychom tu novelu nepřijali, tak to nezastaví žádný z podpůrných programů, které jsme schválili. Nezastaví. Nebo vy víte, jaké budou daňové příjmy za květen? My to fakt nevíme. Poslední čísla, která jsme měli jako členové rozpočtového výboru, byla k 10. dubnu. Je to dekádní, myslím, že to je rozumné, nepotřebujeme to každý den. Ale podle našich odhadů a podle našich ekonomických expertů ten dopad nepřijde hned v dubnu. Bude i v dalších měsících. Právě proto, že ty zavřené provozovny nebudou produkovat žádné příjmy. Takže těžko o tom vést vážnou debatu. Tak paní ministryně, jako jednoduchý důvod - proč to vlastně projednáváme? Kromě toho, že chcete mít asi zářez na pažbě, že jste protlačila Poslaneckou sněmovnou další návrh zákona? Já tomu vůbec nerozumím! Protože skutečně se nedá vést normální politická debata, jako se vede u rozpočtu. Tam se buď shodneme, nebo neshodneme. Tam máme politické priority. Ale kromě toho, že si fakt myslím, že to je takhle z té křišťálové koule, protože nevím, jaká nová data přišla za ty tři nebo čtyři týdny - myslím, že 24. března jsme to projednávali, ten návrh státního rozpočtu, ne? Dvacátého čtvrtého. Nic se podle mě nestalo, nejsme o nic chytřejší, co se týče vývoje daňových příjmů a ostatních příjmů státního rozpočtu. Ale co mě děsilo nejvíc, co jsem opakovaně slyšel od paní ministryně, že vlastně nenajde jednu korunu zbytečných výdajů. Paní ministryně říká, že to nebude hledat, že není důvod. A pak argumentuje zcela falešně a zcela nefér. A ptá se, takové ty řečnické otázky: Copak někdo z vás chce snížit důchody? Tak já vám odpovím: Ne, paní ministryně! To nemusíte používat tento argument! Vůbec! Vyřízeno! Nikdo to nenavrhuje! Nemusíte proti tomu bojovat! Copak někdo z vás chce snížit investice státu? Ne, paní ministryně, vyřízeno! Nemusíte za to bojovat, na tom je shoda v Poslanecké sněmovně. Copak někdo z vás nepodporuje ta opatření, pro která jste dneska, včera, předevčírem hlasovali? Ne, paní ministryně! Tak s kým vlastně bojujete, o co bojujete a proč to tady máme? Vy po nás chcete, abychom to odhlasovali, [[nesrozumitelné]]dobře, mám 300 miliard schodek. Nevíme proč, nevíme, kdy příště a kde se to vlastně zastaví. Já nebudu navrhovat [[nesrozumitelné]]rozpočtu jako zrušme slevy na jízdném. Není třeba. Ony se nebudou čerpat. Nikdo nikam nejezdí. To je vyřešeno. O tom se taky nebudeme přít. To je prostě vyřešeno. Myslím, že propad jízdného u všech typů veřejné dopravy je evidentní. Takže o tom se nebavme. Bavme se o ostatních věcech. Bavme se o té byrokracii! Budeme mít za chvilku bod, kdy se budeme ptát tady pana ministra Havlíčka na jeho slavné programy COVID I a COVID II, a já bych řekl, že bychom to měli zarámovat jako exemplární případ české byrokracie! Jak se to dělat nemá. Ale my pořád vymýšlíme nová razítka. Jedno razítko jste nenavrhla zrušit za tu dobu vy nebo vaši kolegové ve vládě! Jediný formulář jste nenavrhla zrušit z těch, které platily před začátkem krize, abychom si rozuměli. Nic z toho nepřišlo! To není normální. To fakt není normální. A neříkejte nám své argumenty: já tady nechci škrtat 150 miliard. To nikdo po vás nechce! Taková oblíbená politická pirueta - oponent to neřekl, ale já o to silněji budu říkat, že jsem proti tomu. Tak pokud máte oprávněné obavy z toho, co opozice podpoří, tak řekněte, co si myslíte, že opozice nepodpoří. To máme asi 30. zákon v legislativní nouzi. Ano, některé jsme nepodpořili, ty úplně nejhorší. Některé nakonec nedopadly, což je dobře, ale naprostou většinu těch zákonů opozice podpořila jako celek. Přestože neprošly její pozměňující návrhy, které podle přesvědčení opozice vylepšily by ty návrhy. A nebyli jsme tak pyšní jako vy. Přestože to nebylo po našem, tak jsme podpořili. Často jsme řekli radši 500, i když pro nás 700 nebo 900 je lepší, když si vzpomenu na návrh např. SPD u toho kompenzačního bonusu. Přesto jsme podpořili těch 500. Tak jako jednoduché. Ten návrh zákona je úplně k ničemu. Pokud chcete, tak si ho schvalte, a pak se těším na příští úvodní slovo. Na to, co budete říkat vy, kteří dneska budete pro. My se prostě zdržíme, protože to nemá žádný smysl dneska měnit zákon o státním rozpočtu.
To byl pan předseda klubu ODS Zbyněk Stanjura. Nyní ještě jednou pan kolega Miroslav Kalousek. Máte slovo, pane předsedo.
Promiňte, já nechci zdržovat, ale prostě neodolám, abych kolegovi Stanjurovi neřekl, jaký je ve vší úctě nemístný optimista. On řekl slevy na jízdném, to je vyřízeno, nikdo nikam nejezdí. Ono i v tomhle návrhu je 4,5 miliardy, a jen co skončí omezení volného pohybu osob, tak se z toho bude čerpat. I kdyby všichni důchodci seděli doma, tak dopravci budou vykazovat jejich ježdění, to už se Jančurové postarají.
Děkuji. Nikdo další se do obecné rozpravy nehlásí, obecnou rozpravu končím. Ptám se na závěrečná slova. Paní ministryně ano, paní zpravodajka nemá zájem. Tak závěrečné slovo ministryně financí paní Schillerová. Prosím.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. No, ten důvod. My nejsme ve standardní době, pane předsedo Stanjuro. My nevedeme debatu o standardním procesu. Ta doba je nestandardní a i to schvalování rozpočtu je nestandardní. Když jsem tady byla před měsícem s tím 200miliardovým schodkem, tak jsem vám jasně řekla, že největší neznámá je čas. Že nevíme rozsah, nevíme rozsah škod, nevíme dobu trvání. A teď jsme se posunuli. A samozřejmě posunuli jsme se i v tom, že jsme zpřesnili propad příjmů. Čili ten schodek není o tom, že budeme mít dalších 100 miliard, ale je o tom, že se nám propadají příjmy o dalších 60 miliard a že jsme makroekonomickou predikci zpřesnili z minus 5,1 na minus 5,6 propadu, a tím pádem z těch původních 80 miliard musíme přičíst minus 60 a jsme na minus 40. Takže ono toho moc nezbude v té vládní rozpočtové rezervě. Dneska už víme zhruba, zhruba, kolik budou výdaje per měsíc, ať je to Antivirus, ať je to Pětadvacítka. Schválili jste tady, nebo budete schvalovat, pardon, ty státní pojištěnce, to je nějakých 22 miliard. A samozřejmě s tím já musím takto operovat. To znamená, že v tuto chvíli, a já jsem přesvědčena, že tak jak jsme to udělali, je to dobře. Kdybych se před měsícem podívala do té koule, jak říkáte, a přišla s 300 miliardami, tak taky by to mohlo zahýbat s finančními trhy. Takhle jsme se připravili. Dneska jsme prodali za dalších 74 miliard s úrokem pod 1,2 - myslím, že 1,13 - což je prostě pořád dobře. To znamená postupně... Mezitím se schválila novela zákona o České národní bance. A připravujeme se samozřejmě i na tom dluhopisovém finančním trhu. I to je důležité. Nemůžete vletět a prostě okamžitě s tím takhle zahýbat. Takže ten čas a ta neznámá je prostě to, co pracuje proti nám. A ten čas já nemám. A můžete mě tady zas přijít napadat a tak dále, že to je tak či onak. Prostě není čas jednat s jednotlivými ministry a hádat se s nimi o to či o ono. Takhle jsme se dohodli na vládě. Tak to chce i premiér. Proto se k 30. dubnu udělá pokladní plnění, udělají se nespotřebované výdaje, vázané, nevázané. A jdeme do tvrdých debat. Protože samozřejmě ekonomika nejede na sto procent a resorty neutrácejí na sto procent. To čtvrtletí už nám ukáže prostě nějaký výhled a budeme se o tom bavit. Ale já vám neřeknu, že jsem tady naposled. Já to nevím, jestli jsem tady naposled. Výbor pro rozpočtové prognózy vydal v pondělí hodnocení naší makroekonomické ministerské predikce a řekl, že je optimistická. Řekl to poprvé za dva a půl roku, že je optimistická. To znamená, oni vidí ten propad ještě větší. To znamená to je tolik neznámých, že v tuto chvíli není možné říct, jak se to prostě bude vyvíjet dál. Já samozřejmě budu ráda, když se to bude vyvíjet lépe. Ale pořád čtu různé nápady v médiích, na kterých nejsme ani domluveni a které by znamenaly samozřejmě... A já budu bojovat proti takovým nápadům. Já jsem proti plošným odpouštěním vůči všem, to znamená všem, i těm, kteří problémy nemají. Naopak my musíme cílit tu pomoc na ty nejzranitelnější. A to jsem přesvědčena o tom, že děláme. Teď nechci do vás rýpat, že mi vyčítáte, že nevím, jestli to mělo být 300 miliard před měsícem, nebo nemělo. Vy zas víte, že portfoliová záruka má být 33 %. To se tady můžeme takhle špičkovat. A špičkovat se asi ještě nějakou dobu budeme. Takže nebudu to takhle dělat. [[Reakce v sále.]] Dobře, tak strefujete se do jízdného. Souhlasím s vámi, že si myslím, že se to spotřebovává. Už to ukázalo to první čtvrtletí. Ale možná že tam po tom 30. dubnu najdeme nějaké úspory. Nebudou to desítky miliard. Nebudou. Takový fiskální prostor tam není. To jako ministryně financí odpovědně vím. A to, že se pořád strefujete do úředníků... Ježiš, myslíte si, že tam najdu desítky miliard? V těch provozech, v kterých jsme už snížili v řádném rozpočtu o 10 %? Úředníky jsme snížili téměř na stav roku 2013. Tak mám snižovat policisty? Brát jim peníze? Nebo mám snižovat... Vždyť i ty krajské hygienické stanice jsou úředníci. Tak tam mám snižovat? Nebo úřady práce, které teď procesují Antivirus? Nebo i ti finančáci, které vím, jak nesnášíte, kteří teď procesují, a sami jste řekli, že dobře, Pětadvacítku? Takže do koho? Myslíte si, že tam prostě najdu miliardy? Možná dvě tři. Že jim to vezmu na odměnách. To možná tam najdu, že prostě tam nějaké rezervy seberu a tak dále. A má to smysl? Pomůže mi tohle? Možná to uděláme. Já nevím. My se o tom budeme bavit po tom 30. dubnu, budeme posuzovat to, jakým způsobem kdo je doma a tak dál. Ale desítky miliard tam prostě nenajdeme. To říkám úplně zodpovědně. A vytváříme si teď fiskální prostor, abychom mohli zaplatit zdravotníky. Chceme tam zvyšovat platy. Budeme se bavit na vládě o sociálních službách, aby se to tam dorovnalo. Čili je celá řada položek. Ke každé přistupujeme... Proto mám ten systém ITA, že v podstatě teď kromě těch pojištěnců nedáváme do rozpočtu nic. Všechno je ve vládní rozpočtové rezervě. A o každé té položce prostě rozhoduje... já mám úplně minimální kompetenci, nemám ani tu běžnou, kterou mám jako ministryně financí mimo tento nouzový stav, a o každé položce rozhoduje vláda ve sboru. Debatujeme o ní, chceme ji doloženou a tak dále. To je jediný systém, který se teď dá udržet. Takže budeme tu analýzu dělat, ale prostě vzniká to za pochodu. A teď si vytváříme fiskální prostor. A já skutečně nevím, jestli tady jsem naposled. A nebudu vám říkat, jestli jsem tady naposled. Děkuju.
Děkuji místopředsedkyni vlády a ministryni financí Aleně Schillerové. Jsme po skončené rozpravě, ale s přednostním právem se hlásí předseda klubu ODS Zbyněk Stanjura. Máte slovo.
Kolegové zatleskali. Proč ne. Ale ta čísla nesedí, paní ministryně. Nejdřív ta čísla. Zhoršili jsme makroekonomický výhled o půl procenta HDP z minus 5,1 na minus 5,6. Interpretuji to dobře, paní ministryně, co jste říkala? Paní ministryně, půl procenta jste říkala. [[Ano.]] Půl procenta HDP, když to zaokrouhlím, je 30 miliard. Je to tak? Je to tak. 6 bilionů, tak to dělte, počítejte procenta, půl procenta. Já myslím, že to jsou docela jednoduché počty. O 30 miliard se sníží HDP, a proto je 60 miliard výpadku příjmů. Už jenom ta dvě čísla absolutně nesedí. Můžete tleskat, ale nefunguje to tak. Všimněte si, že paní ministryně opět použila politický faul. A já ji nešpičkuji. Já chci seriózně debatovat. A říká: Co ti úředníci? Paní ministryně, přečtěte si stenozáznam mého vystoupení. Já jsem o úřednících neřekl ani slovo. Já jsem mluvil o formulářích, byrokracii, razítkách. To je úplně něco jiného. Nebo pro vás jsou úředníci formuláře, razítka, potvrzení? Pro mě ne. Tak proč tak argumentujete? Co jste si to vymyslela za příběh? Tak si to aspoň přečtěte, nebo poslouchejte, co říkám, a pak polemizujte s tím. Já jsem říkal, že jste neodstranili jediné razítko, jediný formulář, jedinou byrokratickou překážku. To jsou podle mě zbytečné věci. To nejsou ti lidé, kteří musejí podle těch zákonů vymáhat to razítko, ten formulář, to potvrzení. A já chci, abychom v tomhle zmenšovali. O úřednících tam nepadlo ani slovo. Ale vy hned řeknete: To mám propustit ty policisty? Kdo to navrhoval, paní ministryně? Mluvil tady dneska někdo o snížení počtu policistů? Tak používejte fér argumenty. Tohle je absolutně nefér! To není žádné špičkování. To je prostě faul. To je na žlutou kartu. Ještě jednou, a je to na červenou kartu!
Protože byla ukončena obecná rozprava a paní zpravodajka nevyužila své právo závěrečného slova, otevírám podrobnou rozpravu, do které je jako první přihlášená paní poslankyně Věra Kovářová. Připraví se Vojtěch Munzar. Prosím, paní poslankyně, máte slovo.
Děkuji. Vážené kolegyně, vážení kolegové, dovolte, abych se přihlásila ke sněmovnímu dokumentu 5050, což je návrh doprovodného usnesení, a to zní: "Poslanecká sněmovna žádá vládu České republiky, aby 1. přehodnotila financování a předfinancování projektů spolufinancovaných z prostředků Evropské unie a část nezávazkovaných finančních prostředků realokovala do oblastí, ve kterých jsou připraveny investiční projekty k okamžité realizaci, a v souvislosti s tímto přesunem vyčlenila ze státního rozpočtu finanční prostředky na kofinancování; 2. v rámci vládní rozpočtové rezervy vyčlenila 10 mld. Kč, které budou určeny pro obce a města na financování investičních projektů připravených k okamžité realizaci a na podporu malých a středních podniků nad rámec programu COVID pro vytvoření poptávky v regionech v rámci národních programů; [[(21.00 hodin)]] 3. přehodnotila výdajové priority ve prospěch domácích smysluplných projektů, které oživí domácí poptávku a spotřebu v horizontu trvání negativních dopadů epidemie koronaviru SARS-CoV-2; 4. určila dlouhodobá nosná odvětví domácí ekonomiky, která budou podporována z důvodu přínosu vyšší přidané hodnoty těchto odvětví a dlouhodobého přínosu; 5. předložila dlouhodobou strategii podpory domácího průmyslu a odvětví s vyšší přidanou hodnotou, jako jsou například nanotechnologie, Průmysl 4+, a předložila tuto strategii Poslanecké sněmovně do 31. 12. 2020." Děkuji.
Děkuji. Pan poslanec Munzar v podrobné rozpravě. Prosím, máte slovo.
Děkuji, pane předsedající. Dobrý večer, dámy a pánové, vážená paní ministryně, vážená vládo. Já chci vystoupit také s návrhem doprovodného usnesení, které se týká už takového evergreenu, o kterém jsem tady mluvil před těmi čtrnácti dny, třemi týdny u předchozího projednávání změny státního rozpočtu, a to je plánovaný prodej kovů ze Správy státních hmotných rezerv. Jak víte, Ministerstvo průmyslu a obchodu připravuje prodej hliníku, mědi, zinku původně v hodnotě zhruba 0,6 mld. korun pro tento rok, ale problém je, že díky epidemii, díky tomu, že se celosvětově snižuje průmyslová výroba, tak rapidně klesá poptávka po těchto komoditách a ceny rapidně klesají. Když se podíváte na londýnskou burzu od začátku roku, tak ten pokles je značný a i předseda Správy státních hmotných rezerv pan Švagr říká, že už dneska jsou burzovní ceny 13 % pod evidenčními cenami. Pan ministr veřejně říkal minulý nebo předminulý týden, že z prodeje necukne, a připravuje prodej se ztrátou, takže doslova za každou cenu. Ale já si myslím, že nejsme v takové ekonomické kondici a náš státní rozpočet není v takové ekonomické kondici, abychom dělali obchody se značnou ztrátou. To není zodpovědné. [[Ministryně financí mluví k poslanci od stolku zpravodajů.]] Paní ministryně, já bych to s dovolením dořekl. To není skutečně zodpovědné chování, lidově řečeno bych řekl, že to je ekonomická hloupost. A prosím, pane ministře, vy říkáte, že dnes potřebujeme ve Správě hmotných rezerv jiné věci, což je samozřejmě také pravda, nicméně vy se za to dneska trochu schováváte, protože ten prodej jste připravovali už před ekonomickou krizí, před epidemií, takže to je dneska pouze argument, za který se podle mého názoru schováváte. Takže pokud vláda nedokáže sama situaci vyhodnotit, tak je namístě, aby jí Poslanecká sněmovna dala určitý mantinel. A tím mantinelem je neprodávat tyto kovy ze Správy hmotných rezerv se ztrátou. A já kvituji, že i koaliční partner hnutí ANO ČSSD veřejně prodej kritizuje, tak doufám, že moje doprovodné usnesení podpoří. A to doprovodné usnesení zní: "Poslanecká sněmovna vyzývá vládu České republiky, aby před případným prodejem kovů ze strategických zásob Správy státních hmotných rezerv vyhodnotila aktuální situaci na trhu, aktuální cenu těchto komodit ve srovnání s cenou jejich nákupu a v případě ztráty tento prodej nerealizovala." Toto usnesení podle mě zajišťuje to, aby se neprodávalo se ztrátou, takže děkuji za případnou podporu tohoto usnesení.
Děkuji. A zatím poslední přihlášený v podrobné rozpravě je pan poslanec Mikuláš Ferjenčík. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Vážené kolegyně, vážení kolegové, já se hlásím ke sněmovnímu dokumentu 5051, což je také návrh doprovodného usnesení. Chtěl jsem zmínit dvě témata, která považuji za podstatná ve vztahu ke státnímu rozpočtu a k probíhající krizi. Za prvé je to otázka, jaké věci se mají měnit. Teď je velká debata o zdanění nemovitostí. Já si myslím, že je namístě nezapomenout ani na věci s nějakým střednědobým horizontem, a tady vidíme jako obrovský problém současné zdanění práce, kde práce včetně daní a dalších odvodů je zdaněná naprosto disproporčně vůči všemu ostatnímu. Už dneska i sociální demokracie navrhuje, aby stát odpouštěl firmám odvody z práce, což jsme navrhovali už x měsíců zpátky, pomalu dva měsíce zpátky, tak jsem rád, že už to dobublalo aspoň do části vládní koalice. Ale problém je potřeba řešit dlouhodobě, ne jenom v horizontu krize. A druhá věc je, že je ta krize současně i nějaká příležitost pro Českou republiku. Pokud se stát chystá obrovským způsobem intervenovat do české ekonomiky, tak by to podle našeho názoru měl dělat s cílem zvýšit přidanou hodnotu, kterou produkuje naše ekonomika, a stejně tak snížit odliv kapitálu, který je dneska jeden z vážných ekonomických problémů, kterými naše země trpí. Z toho důvodu navrhuji toto doprovodné usnesení: "Poslanecká sněmovna 1. upozorňuje vládu na silnou závislost veřejných rozpočtů na zdanění práce, která v posledních letech výrazně narostla a v letech krize se projevuje velmi rychlým výpadkem příjmů státního rozpočtu; 2. vyzývá vládu, aby připravila opatření v oblasti daňové i hospodářské politiky, která by závislost veřejných rozpočtů na zdanění práce zmírnila; 3. apeluje na vládu, aby využila současné krize k transformaci českého hospodářství na znalostní ekonomiku." Podrobnější odůvodnění je ve sněmovním dokumentu 5051. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Hlásí se ještě někdo do podrobné rozpravy? Do podrobné rozpravy se nikdo nehlásí, podrobnou rozpravu končím. Ptám se, jestli je zájem o závěrečná slova. Paní ministryně nemá zájem. Paní zpravodajka také nemá zájem o závěrečné slovo. Takže končím druhé čtení tohoto návrhu a přerušuji tento bod do doby, než budeme mít projednány další body ve třetím čtení. A nyní se dostáváme k bodům ve třetím čtení, konkrétně k bodu