37. Vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 435/2004 Sb., o zaměstnanosti, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 251/2005 Sb., o inspekci práce, ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 262/2006 Sb., zákoník práce, ve znění pozdějších předpisů /sněmovní tisk 964/ - prvé čtení podle § 90 odst. 2 Upozorňuji, že je navrženo, abychom s návrhem zákona vyslovili souhlas již v prvém čtení. Z pověření vlády předložený návrh uvede ministryně práce a sociálních věcí Michaela Marksová. Prosím, paní ministryně, ujměte se slova.
Děkuji za slovo. Vážený pane místopředsedo, poslankyně a poslanci, cílem tohoto návrhu zákona je provedení transpozice směrnice Evropského parlamentu a Rady o prosazování směrnice číslo 96/71/ES o vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb a o změně nařízení číslo 1024/2012 o správní spolupráci prostřednictvím systému pro výměnu informací o vnitřním trhu, která byla přijata zejména za účelem předcházení, zamezení a boje proti zneužívání a obcházení příslušných pravidel, kterého se dopouštějí podniky, které nekalým nebo podvodným způsobem využívají výhod volného pohybu služeb v rámci EU. V zákoně o inspekci práce se Státnímu úřadu inspekce práce stanoví nové pravomoci při kontrole dodržování právních předpisů při výkonu práce v rámci nadnárodního poskytování služeb a v oblasti přeshraniční komunikace. Dále se nově ukotvují pravidla pro doručování a plnění informačních povinností v rámci přeshraniční spolupráce včetně Evropské komise. V zákoníku práce se stávající úprava vysílání k výkonu práce v rámci nadnárodního poskytování služeb doplňuje o institut ručení za úhradu dlužné odměny a dalších částek neposkytnutých vysílajícím zaměstnavatelem, a to tou osobou, ke které byl zaměstnanec vyslán. V zákoně o zaměstnanosti se navrhuje úprava spočívající ve změně zaměstnavatelem povinně evidovaných informací u některých vyslaných zaměstnanců a rozšiřuje se povinnost mít v místě pracoviště kopie dokladů prokazujících existenci pracovněprávního vztahu i na vysílajícího zaměstnavatele v rámci nadnárodního poskytování služeb. Jak už tady bylo řečeno, s ohledem na délku legislativního procesu už došlo k tomu, že lhůta pro transpozici směrnice Evropského parlamentu uplynula dne 18. června 2016, a proto vláda z důvodu co nejrychlejšího přijetí předložila návrh zákona Sněmovně s návrhem na vyslovení souhlasu již v prvním čtení. Děkuji.
Já vám děkuji, paní ministryně. Prosím, aby se slova ujala zpravodajka pro prvé čtení poslankyně Pavlína Nytrová. Prosím.
Paní ministryně tady velmi podrobně popsala daný materiál. Mám tady připravené čtyři stránky, ale je zbytečné, abych se opakovala. Takže doplním pouze to, co nebylo řečeno. Navrhovaná novela zákona nebude mít hlubší dopad, hlubší hospodářský ani finanční dopad, na státní rozpočet a ostatní veřejné rozpočty. Na právnické nebo fyzické osoby přijímající na území České republiky národně poskytované služby má navrhovaný zákon dopad, neboť v navrhovaném zákoně stanovených podmínek může těmto příjemcům služeb vzniknout ručení za úhradu minimální mzdy příslušné nejnižší úrovně zaručené mzdy a příplatky práce přes čas. Právní úprava posiluje informovanost národně vyslaných zaměstnanců o jejich pracovních právech a povinnostech v České republice a přispěje tak i ke zvýšení jejich pracovněprávních jistot. Zbytek zde byl již řečen. Takže s ohledem na potřebu urychleně zajistit transpozici směrnice Evropského parlamentu je třeba, aby Sněmovna s návrhem zákona vyslovila souhlas už v prvním čtení. Děkuji za pozornost.
Já vám děkuji. Než otevřu rozpravu, přečtu omluvy. Od 18.15 do konce jednacího dne z osobních důvodů se omlouvá pan poslanec Karel Fiedler, dnes od 18.30 do 21.00 z pracovních důvodů se omlouvá pan poslanec Martin Sedlář a dále od 17.30 do konce jednání z osobních důvodů se omlouvá pan poslanec Josef Uhlík. Já tady otevírám obecnou rozpravu, do které eviduji s přednostním právem pana poslance Kučeru. Prosím.
Dobrý den a děkuji za slovo. Já bych na základě dohody dvou poslaneckých klubů TOP 09 a ODS chtěl vznést veto na projednání tohoto bodu dle § 90. Děkuji.
Děkuji. Vzhledem k tomu, že bylo vzneseno veto, tak nebudeme dále pokračovat podle § 90. Je tedy otevřena rozprava a jako první je přihlášena paní poslankyně Adamová a po ní pan poslanec Opálka. Prosím, paní poslankyně, máte slovo.
Děkuji za slovo ještě jednou. Hezký podvečer, dámy a pánové. K této harmonizační novele zákona o zaměstnanosti bych měla jednu zásadní výhradu. Co se týče kodifikace spolupráce členských zemí při výměně informací důležitých pro kontrolu přeshraničního poskytování služeb, tak tam určitě výhrady nemáme. Stejně tak při postupu spolupráce při vymáhání uložených pokut za porušení povinností v této oblasti. Nicméně novela zavádí také institut ručení za vyplácení mzdy, kdy odběratel služby poskytnuté v jiné členské zemi, než je sídlo dodavatele, ručí za vyplacení mzdy zaměstnancům dodavatele. To je absolutně nepřijatelné a je to opravdu něco, co ani směrnice nepožaduje, pouze umožňuje, a my v tomto případě jsme opět papežštější než papež, protože si vkládáme do našich zákonů něco, co se opravdu může velmi vymstít v budoucnu. Pokud by navrhované znění nabylo platnosti, byla by česká firma, která si např. nechala namontovat zařízení ve svém výrobním objektu od polské firmy, ručitelem, že polská firma zaplatí svým zaměstnancům mzdu za vykonanou práci, a v případě nevyplacení mzdy by ji musela zaměstnancům dodavatele zaplatit i přesto, že již třeba dodavateli uhradila cenu zakázky. Já myslím, že z toho je jasná absurdita celého tohoto opatření. Podle návrhu se odběratel sice může administrativně náročným způsobem z této odpovědnosti vyvinit, ale to nic nemění na principiální nepřijatelnosti takovéhoto navrhovaného ustanovení. Jak se např. bude dokazovat, že mzda nebyla vyplacena, v jaké výši by ji měl odběratel uhradit atd., to návrh vůbec neřeší. Ale tím nechci naznačit, že i kdyby to řešil, tak by to pak bylo přijatelné. Podle mne je to principiálně nepřijatelné a navíc špatně legislativně zpracované. Nebudu tedy sice dávat návrh na zamítnutí, ale rozhodně bychom se touto částí novely měli velmi důkladně zabývat ve výborech. Myslím si, že v tomto případě novela nemá být přiřknuta pouze výboru sociálnímu, ale měl by se jí zabývat i hospodářský výbor. Takže navrhuji rovnou i projednání v hospodářském výboru. A rozhodně bychom tedy neměli připustit, a jsem ráda, že tady bylo veto vzneseno, abychom takto zásadní novinku do našeho právního řádu projednávali ve zrychleném - jenom v prvním čtení. Pro podnikatele to je určitě důležité a je to další návrh, který výrazně ztěžuje ekonomickou spolupráci mezi firmami z různých členských zemí. V podstatě ho můžeme vnímat jako ohrožení jednotného trhu Evropské unie. Myslím si, že bychom se k tomu měli postavit důsledně. Takže pokud bude následně tady tato konkrétní pasáž v novele zákona o zaměstnanosti stále platná, tak určitě budu navrhovat pozměňovací návrh, kterým ji úplně zruším a vyjmu. Děkuji za pozornost.
Děkuji paní poslankyni Adamové. Nyní pan poslanec Miroslav Opálka. Dále se připraví pan poslanec Zavadil. Prosím, máte slovo.
Děkuji. Pane místopředsedo, vážená paní ministryně, kolegyně a kolegové, dneska snad už z mé strany naposledy učiním pár poznámek i k tomuto návrhu. Napřed bych chtěl poznamenat, že pracovní právo je postiženo obrovskou škálou novel. Zákon o zaměstnanosti platí od roku 2004 a již v této chvíli byl 64krát novelizován. Když si vezmu toto volební období, tak v roce 2014 dvě novely, 2015 - pět novel, 2016 - tento rok už tři novely a dva zákony teď projednáváme souběžně v Poslanecké sněmovně. Víte, nevím, jak se na to dívají právníci a zejména zaměstnavatelé, kterých se to týká, ale taková ta salámová metoda, kousek po kousku, si nemyslím, že přispívá k právnímu vědomí a prostředí kvalitně. Máme na stole jakoby pouze harmonizaci. Ale když se podíváte do důvodové zprávy, tak směrnice Evropského parlamentu a Rady byla schválena 15. května 2014. A v ní se říká, že lhůta pro naše transpoziční konání uplyne 18. června 2016. Takže dva roky a jeden měsíc jsme nezvládli tuto harmonizaci projednat a schválit. Dneska máme prosinec a šturmujeme, proto návrh, aby to bylo projednáno ve zrychleném čtení, v devadesátce. Ta byla zavetována, takže snad nám nebudou hrozit sankce, ale když už to tak dopadlo, tak bych chtěl doporučit Ministerstvu práce a sociálních věcí, předpokládám, že bude žádat o zkrácení lhůty, aby k tomuto zákonu připojila ten pozměňovací návrh paní ministryně, který jste počítala k sněmovnímu tisku 911, aby tedy šel k sněmovnímu tisku 964, to je ten příspěvek státu dle § 78 zákona o zaměstnanosti, kde jde o příspěvek pro zdravotně znevýhodněné a zdravotně postižené. Myslím si, že tady je daleko větší naděje, že vyhovíme, i když v diskusi k tomuto pozměňovacímu návrhu na výboru ještě budu mít delší řeč, než abychom čekali na nejistý zákon pod sněmovním tiskem 964, který se opravdu musí souběžně projednávat i se zákoníkem práce. Toť vše, co jsem chtěl poznamenat. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu poslanci Miroslavu Opálkovi. Nyní pan poslanec Jaroslav Zavadil, zatím poslední přihlášený v obecné rozpravě. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji, pane místopředsedo. Dámy a pánové, chtěl bych vzhledem k tomu, že [[aby?]] vládní zákon, nebo návrh zákona, kterým se mění zákon číslo 435, o zaměstnanosti, ve znění pozdějších předpisů, zákon číslo 251/2005 Sb., o inspekci práce, ve znění pozdějších předpisů, a zákon číslo 262/2006 Sb., zákoník práce, ve znění pozdějších předpisů, byl projednán v co nejkratší době, navrhuji zkrátit lhůtu pro jeho projednání ve výborech o 30 dnů a požádám vás o podporu.
Děkuji za návrh. Ptám se, jestli je ještě někdo v rozpravě. Paní poslankyně Hnyková? Není tomu tak. V tom případě rozpravu končím. Ptám se na závěrečná slova. Paní ministryně? Nemá zájem. Paní zpravodajka? Nemá zájem. Nepadl žádný návrh na vrácení nebo na zamítnutí. Budeme se tedy zabývat přikázáním výborům k projednání. Organizační výbor navrhl přikázat předložený návrh k projednání výboru pro sociální politiku jako výboru garančnímu. Navrhuje někdo přikázání jinému výboru jako garančnímu výboru? Není tomu tak. Rozhodneme v hlasování číslo 129. Já vás nejdřív odhlásím. Požádám vás o novou registraci. Prosím, přihlaste se svými identifikačními kartami. Zagonguji, protože přede mnou předsedající Jan Bartošek vás požádal o klid ve sněmovně a o diskuse v předsálí, takže počkám, až kolegové přijdou. Jakmile se ustálí počet příchozích, rozhodneme v hlasování pořadové číslo 129 o přikázání výboru pro sociální politiku jako výboru garančnímu. Zahájil jsem hlasování číslo 129 a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 129. Z přítomných 118 pro 116, proti nikdo. Návrh byl přijat. Konstatuji, že tento návrh byl přikázán k projednání výboru pro sociální politiku jako výboru garančnímu. Organizační výbor nenavrhl přikázat tento návrh dalším výborům. Ptám se, jestli má někdo zájem. Není tomu tak. A - paní kolegyně Adamová. Omlouvám se, nezaznamenal jsem váš návrh.
Já už jsem jej říkala sice ve svém příspěvku, nicméně jej ráda zopakuji, protože navrhuji, aby tuto novelu projednával i výbor hospodářský, neboť si myslím, že se opravdu významně dotkne právě této oblasti.
Děkuji, paní poslankyně. Omlouvám se, že jsem to nezachytil. Rozhodneme v hlasování 130, a to přikázání výboru hospodářskému jako dalšímu výboru. Kdo je pro? Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 130. Z přítomných 122 poslanců pro 39, proti 40. Návrh nebyl přijat. Nyní budeme hlasovat o návrhu na zkrácení lhůty k projednání, jak navrhl pan kolega Zavadil. Rozhodneme v hlasování číslo 131, které jsem zahájil, a ptám se, kdo je pro zkrácení lhůty k projednání. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 131. Z přítomných 123 poslanců pro 98, proti 12. Návrh byl přijat. Konstatuji, že návrh byl přikázán k projednání výboru pro sociální politiku jako garančnímu výboru a lhůta k projednání ve výborech byla zkrácena na 30 dnů. Děkuji paní ministryni, děkuji paní zpravodajce a končím bod číslo 37. Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, budeme pokračovat dalším bodem a to je bod číslo