Ainoaan käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 2. asia. Käsittelyn pohjana on perustuslakivaliokunnan mietintö PeVM 8/2021 vp. — Edustaja Kinnunen.
Arvoisa herra puhemies! Tämä on tänään perustuslakivaliokunnassa käsitelty asia. Jälkitarkastuksessa oli asetus liittyen ravitsemusliikkeisiin. Tässä asetuksessa Pohjois-Pohjanmaan maakunta ja Kittilän kunta jäivät pois sulkutoimenpiteiden piiristä. Tämä muutos on tullut voimaan 9.4. Tässä, kun avaamme Suomea ja samalla rajoitamme eri asioita, on tärkeää, että kun epidemiatilanne paranee, niin myöskin tarkastellaan rajoitusten välttämättömyyttä, ja tässä valtioneuvosto on seurannut näiden rajoitusten välttämättömyysedellytysten täyttymistä esimerkillisellä tavalla ja luopunut rajoituksesta, kun se ei ole enää välttämätön. Perustuslakivaliokunta toki muistutti edelleen siitä, että rajoituksissa tulisi alueellisesti hienosyisemmin rajata alueita ja myöskin eriyttää erityyppiset ravitsemusliikkeet toisistaan, kun tehdään rajoituksia. Koska saimme THL:n tuoreen arvion tilanteesta, niin valiokunta päätyi siihen, että tämä asetus kumotaan Pohjois-Savon maakunnan osalta, koska siellä tautitilanne oli parantunut merkittävällä tavalla. Myöskin jatkossa on tärkeää, että näihin alueisiin palataan, kun tilanteet muuttuvat, mutta myös katsotaan alueita — laajoja, erilaisia alueita, myöskin maakuntia — hienojakoisemmin ja ravintoloita tyypeittäin.
Edustaja Rantanen.
Arvoisa puhemies! Täällä on jo moneen otteeseen tälläkin viikolla puhuttu siitä, että maakuntia pienempien alueiden osalta ja hienosyisemmin pitäisi kyetä säätelemään tilannetta, jotta ei suotta aiheuteta ongelmia yrittäjille, jotka ovat olleet näiden rajoitusten piirissä jo pitkään ja joilla näin ollen myöskin on elanto tiukassa. Olisin tiedustellut, osaako perustuslakivaliokunnan jäsen, edustaja Kinnunen, kenties vastata siihen, kun en itse tiedä, että nyt kun tämä asetus on annettu silloin 9.4. ja nyt sitten perustuslakivaliokunta on kumonnut tämän Pohjois-Savon osalta, muodostuuko tästä valtiolle korvausvelvollisuus Pohjois-Savon osalta tältä osin, kun nyt perustuslakivaliokunta tämän kumosi ja se on viime viikolla saatettu voimaan. Tiedättekö tätä asiaa? — Kiitos.
Edustaja Hoskonen.
Arvoisa herra puhemies! Tämä ravintoloiden ja ravitsemisliikkeiden tilanne on kyllä kieltämättä herättänyt minussa kummastusta vain siltä osin, että vaikka ymmärrän sen, että alueelliset koordinaatioryhmät kyllä tekevät omat linjauksensa itsenäisesti siitä, onko alue, mitä käsitellään, vaikka nyt Pohjois-Karjala, vielä kiihtymisvaiheessa vai onko se perusvaiheessa — että paikallinen harkintahan siinä totta kai on se tärkein — niin toivoisin, arvoisa puhemies, ja myös kaikille edustajakollegoille ja maakunnan ihmisille sinne, että kun meillä on, niin kuin perustuslakivaliokunnan lausunnossakin sanotaan, erilaisia alueita, niin ei laitettaisi varmuuden vuoksi koko Suomea kiinni. Esimerkiksi kun kotikunnassani Ilomantsissa en muista edes, milloin se viimeinen koronatapaus oli, siitä on jo kauan aikaa, niin miksi meidän pitää olla karanteenissa, kun ei ole koronaa nähtykään?
Aivan!
Siellä oli aikanaan tartuntoja kaikkiaan, jos oikein muistan tilastoja, 31 kappaletta, ja ne ovat olleet ja menneet ajat sitten. On kohtuutonta, että tällaiset alueet joutuvat kärsimään siitä, että jollakin alueella sitä koronaa taas on. Toivon tässä viranomaisille tarkkuutta ja viisautta siinä, että toimitaan oikein.
Näin. — Ja edustaja Kinnunen.
Arvoisa herra puhemies! Tästä korvausasiasta ei ollut puhetta perustuslakivaliokunnassa, eli minulla ei ole siihen vastausta. Valiokunnassa oli keskustelua siitä, että THL:n arvio kohdistuu koko valtakunnan näkökulmasta vaikkapa siihen maakuntaan ja sairaanhoitopiirin oma arvio on sitten taas maakunnan sisäistä arviota ja siellä myöskin tunnetaan ne alueen pienemmät osat ja ominaispiirteet paremmin. Puhetta oli myös siitä, että on tärkeää, että THL ja sairaanhoitopiirit ovat tiiviissä vuoropuhelussa keskenään, että syntyy yhtenäinen kuva asiasta.
Ensimmäiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 3. asia. Käsittelyn pohjana on hallintovaliokunnan mietintö HaVM 4/2021 vp. Nyt päätetään lakiehdotuksen sisällöstä. — Valiokunnan puheenjohtaja, edustaja Purra.
Arvoisa herra puhemies! Esittelen valiokunnan mietinnön. Kyseessä on valtion virkamatkoilla sattuneiden vahinkojen korvaamisesta annetun lain muuttaminen ja väliaikainen muuttaminen. Tämä olisi väliaikaisesti ja osin toistaiseksi voimassa. Vahinkona voitaisiin korvata valtion virkamiehelle sekä hänen mukana seuraavalle perheenjäsenelleen sekä eräille virkamieheen rinnastettaville henkilöille koronapandemian vuoksi ulkomailla annetusta rokotteesta aiheutuneet haittavaikutukset samoin edellytyksin kuin Suomessa annetusta rokotteesta korvattaisiin lääkevahinkona. Lakia sovellettaisiin myös siviili- ja sotilaallisissa kriisinhallintatehtävissä oleviin henkilöihin. Lakia on jo tähän mennessä sovellettu kriisinhallintatehtävissä tapahtuneisiin matkavahinkoihin. Perustelujen mukaan on kuitenkin havaittu tarpeelliseksi säätää selvyyden vuoksi asiasta nimenomaisesti. Valiokunta pitää tärkeänä, että rokotevahinkona korvataan koronapandemian vuoksi ulkomailla annetusta rokotteesta aiheutuneet vahingot vastaavasti kuin rokotevahinko korvataan Suomessa annetusta rokotteesta. Valiokunta korostaa, että rokotevahinkona sairauden tai vamman perusteella maksettavan korvauksen saamisen edellytyksenä on, että sairaus tai vamma on aiheutunut sellaisesta rokotteesta, jonka Euroopan lääkevirasto on hyväksynyt rokotteeksi ja jolle Euroopan komissio on antanut myyntiluvan. Minkään muun pandemian torjumiseksi annettavan rokotteen aiheuttamaa rokotevahinkoa ei korvata säädettävän lain nojalla. Valiokunnan mukaan tämä tieto on saatettava tehokkaasti ulkomailla rokotettavien, lain soveltamisalaan kuuluvien tietoon ja lisäksi on huolehdittava, ettei heille anneta muuta kuin tässä laissa tarkoitettua hyväksyttyä rokotetta. Suomen ulkomaanedustuksessa sekä muissa tehtävissä ulkomailla on yhteensä yli 2 000 valtioon palvelussuhteessa olevaa henkilöä ja heidän mukanaan seuraavaa perheenjäsentä. Sotilaalliseen kriisinhallintaan osallistuu vajaat 400 sotilasta, ja kriisinhallinnan asiantuntijoita on noin 110. Lisäksi pitkillä ulkomaan virkamatkoilla on muun muassa poliisin, Rajavartiolaitoksen, Ilmatieteen laitoksen ja Puolustusvoimien palveluksessa olevia henkilöitä. Valiokunta toteaa, että valtio on työnantajana velvollinen huolehtimaan työntekijöidensä turvallisuudesta ja terveydestä myös silloin, kun nämä ovat työssä ulkomailla. Tämä merkitsee myös sitä, että ulkomailla oleskelevilla on oltava asianmukainen mahdollisuus osallistua koronarokotuksiin. Ulkomailla työskenteleville tarjotaan mahdollisuus ottaa rokote kohdemaassa tai tulla rokotettavaksi Suomeen. Valiokunnan mielestä rokottamisesta tulisi vastaisuudessa huolehtia ulkomailla vallitsevat olosuhteet ja muut eri seikat huomioon ottaen etukäteen ennen ulkomaan tehtäviin siirtymistä. Säädettävän lain kiireellisyys johtuu erityisesti siitä, että kansainvälisissä kriisinhallintaoperaatioissa tarvitaan niihin osallistuvien koronarokottamista sekä kriisinhallintahenkilöstön terveys- ja työturvallisuuden vuoksi että toiminnan jatkamiseksi näissä operaatioissa. Saadun selvityksen mukaan esimerkiksi UNIFIL-operaatiossa koko henkilöstön rokottaminen on edellytyksenä osallistumiselle operaatioon vastaisuudessa. Mikäli Suomi ei pysty takaamaan riittävää vakuutusturvaa rokotteiden mahdollisten haittavaikutusten varalta, saatetaan Suomen toiminta operaatiossa joutua lopettamaan. Asian valiokuntakäsittelyn yhteydessä ilmenneen perusteella tämä koskee etenkin sotilaallisen kriisinhallinnan operaatioita. Työ- ja terveysturvallisuuden kannalta valiokunta korostaa, että Suomi toimii sotilaallisissa kriisinhallinnan operaatioissa korkean riskitason alueilla. Siviilikriisinhallinnan asiantuntijoista 94 on tällä hetkellä toimialueellaan, ja heistä lähes puolet työskentelee korkean turvallisuusriskin toimialueilla. Hallintovaliokunta pitää lakiehdotusta tarpeellisena ja tarkoituksenmukaisena ja puoltaa lakiehdotuksen hyväksymistä muuttamattomana lukuun ottamatta pientä teknistä voimaantulosäännöksen muutosta. Mietintö on yksimielinen.
Näin. — Edustaja Rantanen.
Arvoisa puhemies! Tämä laki tuli kiireellisenä käsittelyyn. Oletettavastikin tämä asia on herännyt siinä kohtaa, kun Suomeen tuotiin vainajana eräs siviilikriisinhallinnan henkilö, joka oli menehtynyt koronaan. On sinänsä hyvä, että tämä asia on nyt huomioitu, mutta yhtä tärkeää on huomioida se, että me emme voi Suomessa toimia sillä tavalla, että me lähetämme täältä ihmisiä erittäin alikehittyneisiin olosuhteisiin aivan toisenlaisen terveydenhuollon ympäristöön kuin mihin suomalainen on tottunut. Mielestäni on erittäin tärkeää, että ne, jotka eivät ole vielä Suomesta poistuneet näihin operaatioihin ja tehtäviin, tulisivat rokotetuiksi Suomessa ennen kuin he lähtevät näihin. Nythän tilanne on se, että meillä on maailmalla, niin kuin tästä mietinnöstä käy ilmi, useita satoja henkilöitä, ja on selvää, että heidän rokottamisensa on haastavaa toteuttaa Suomesta käsin. Mutta pidän kyllä outona sellaista ajatusta, että me tukeutuisimme pelkästään muiden maiden hyväntekeväisyyteen siinä, että meidän miehemme saisivat rokotteet — kyllä nämä asiat täytyy eritoten näissä tilanteissa, joissa ihmisiä lähetetään ympäri maailmaa, muun muassa syvälle Afrikkaan, operaatioihin ja tehtäviin, hoitaa niin, että me emme laittaisi heitä sinne ilman asianmukaista rokotesuojaa. Toivon, että tämä asia tulee hoidetuksi nyt — kuten tässä valiokuntakin toteaa, että näin olisi hyvä jatkossa tehdä. Tämä on hyvä asia nyt ottaa puheeksi. On myöskin varmasti asianmukaista seurata sitä tilannetta, millainen meidän henkilöstömme tilanne ulkomailla on, miten nämä rokotukset kaikille etenevät ja saavatko he niitä oikeasti. On erinomaista, että tämä on voimassa. Mutta itselleni tulee huoli siitä, että jos meillä on vaikka Afrikan maissa henkilöitä ja heidän rokotteensa, rokotesuojansa ja korvausmahdollisuutensa rokotehaitasta liittyvät näihin neljään Euroopan lääkeviraston hyväksymään rokotteeseen, niin onko heillä mahdollisuuksia saada näitä siellä tehtävillä ollessansa. Tätä on syytä kyllä seurata. Mutta on erinomaista, että tämä laki on näin nopsasti mennyt eduskunnasta läpi ja siltä osin on omalta osaltansa turvaamassa tilannetta. — Kiitos.
Näin. — Ja edustaja Hoskonen.
Arvoisa herra puhemies! Lyhyesti vain sen verran edustaja Rantasen hyvän puheenvuoron jälkeen, että kun Suomesta lähetetään erilaisiin vaikka rauhanturvatehtäviin taikka moniin muihin kansainvälisiin tehtäviin ihmisiä, niin on itsestään selvää, että täällä pitää heille sen rokotesuojan olla täydellinen, ennen kuin heidät lähetetään. Tämä edustaja Rantasen mainitsema valitettava esimerkki kuvaa parhaiten sitä, miten vaarallisesta taudista on kysymys kuin korona on. Ihmettelen tässä maassa sitä käytyä keskustelua, että moni suhtautuu siihen ehkä välinpitämättömästi, että tämä nyt on pikkuinen flunssa, mutta tämä edustaja Rantasen kertoma erinomainen esimerkki kuvaa sen, että tämä on todella vakava asia, johon pitää suhtautua suurella vakavuudella, kun ihmisiä lähetetään Suomesta erilaisiin kansainvälisiin tehtäviin. Rokotesuojan pitää olla täydellinen, vakuutusturvan pitää olla täydellinen siltä varalta, jos jotain sattuu, että hänestä pidetään huolta ihan viime hetkeen asti ja palautetaan terveenä kotiin, kun tehtävä päättyy, ja sitten jos joitain onnettomuuksia sattuu, niin häntä suojaa vakuutusturva, etteivät esimerkiksi mahdolliset perheenjäsenet jää vaikeuksiin sen takia, että perheenjäsen on ollut kansainvälisissä tehtävissä. Ja lopuksi, arvoisa puhemies, toivon todella, että tämä nyt käyty keskustelu olkoon niille epäileville tuomaille myös viesti, että tämän taudin kanssa ei ole leikkiminen. Tämä on vakava tauti. Tunnen omassa perhepiirissäni muutamia henkilöitä — ei ihan nyt perhepiirissä, mutta tuttavapiirissäni — jotka ovat tämän taudin sairastaneet, ja kyllä heidän kertomuksensa ovat olleet ihan sydäntä särkeviä. Todella vakavista oireista on ollut kysymys. Ja, luojan kiitos, kyseiset ihmiset voivat tällä hetkellä hyvin, käyvät jo töissä, mutta sanoivat kyllä kaikki henkilökohtaisesti — keskustelin asiasta viimeksi maanantai-iltana, kun tänne ajelin ja tapasin sattumoisin ystäväni Joensuun kaupungin lähellä autohuoltoasemalla, kun autoa tankkasin, ja hän sanoi hyvin — että kyllä oli semmoinen tauti, että tämä on otettava vakavasti. Olkoon tämä hyvin nopeasti ja hyvin säädetty laki esimerkki siitä, että tämä otetaan vakavasti. Hallintovaliokunnalle isot kiitokset, että hommassa toimittiin todella nopeasti ja tehokkaasti.