[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársak! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 15. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri a munkánkat. Tisztelt Ház! Szomorú kötelességemnek kell eleget tennem azzal, hogy bejelentem, Lukáts Miklós, volt képviselőtársunk életének 77. évében elhunyt. Lukáts Miklós a rendszerváltás utáni első szabad országgyűlési választásokon a KDNP országos listájáról szerzett mandátumot, és egy cikluson keresztül volt az Országgyűlés tagja. Megbízatása alatt a Környezetvédelmi Bizottság munkáját segítette, és az Antall-kormány Miniszterelnöki Hivatalának egyházi kapcsolatokért felelős politikai államtitkára volt. Alapító tagként vett részt az újjáalakuló KDNP és a rendszerváltozás előtti egyik első civil szervezet, a Márton Áron Társaság megszervezésében. Közéleti tevékenysége elismeréseként 2019-ben megkapta a Magyar Érdemrend középkeresztje kitüntetést. Politikai pályája mellett evangélikus lelkészként szolgált. Kérem önöket, hogy néma felállással tisztelegjünk képviselőtársunk emléke előtt. [[A jelenlévők felállva tisztelegnek az elhunyt emléke előtt.]] Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Kanász-Nagy Máté, az LMP részéről. Megadom a szót képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A legfontosabb üzenettel kezdem: ma 18 órára mindenkit várunk a Kossuth tér elé [[sic!]] , aki tiltakozna a szociális törvény módosítása ellen, márpedig azt gondoljuk, hogy tiltakozni kell, és mindenkit erre a tiltakozásra szeretnénk meghívni. Önök ugyanis, tisztelt kormánypártok, azt üzenik ebben a válságos helyzetben, hogy segíts magadon, az állam nem segít. Akinek segítségre van szüksége, akinek szociális problémája van, az elől elfordítják a fejüket ezt üzeni a magyar állam azzal a törvénymódosítással, amiről holnap szavazna a parlament. Pedig ha valamikor, akkor most igazán kellene a segítség, az energiaválság, a klímaválság és a kibontakozó szociális válság időszakában; nem kevesebb segítségre, hanem több állami szerepvállalásra és felelősségvállalásra van szükség, mint eddig. Nagyon-nagyon cinikusnak tartom azt, hogy ebben a helyzetben az egyénre mutogatnak. Amikor felrobbantak a rezsiszámlák, elszabadultak az energiaárak, az infláció, most már mindenki fizetéséből legalább egyhavi jövedelmet elvesz ez az infláció kiemelten sújtja a közszolgálati munkavállalókat, pedagógusokat, szociális dolgozókat, ápolókat , akkor azt üzenik, hogy segíts magadon, oldd meg saját magad a problémáidat. A helyzet az, hogy ebben a helyzetben az egyénre mutogatni gyakorlatilag nem más, mint mások szenvedése iránti önfelmentő érzéketlenség. A magyar állam érzéketlen, a magyar állam nem akar gondoskodni, nem akar felelősséget vállalni. Persze, megkérdezhetnénk azt is, hogy akkor mire fizetjük az adókat, a hozzájárulásokat, a járulékokat, akkor mégis ezt az adót mire fogják fordítani. Az állami szociálpolitikának most már nem is így nevezik, ugye, ezt a fogalmat is leépítették, gondoskodáspolitikáról beszélnek, de tegyük helyre a dolgokat, állami szociális politikára, szociálpolitikára van szükség nagyon-nagyon sokrétű feladata és szerepe lenne. Feladata az, hogy ha keletkezik egy akut probléma, akkor gyorsan, hatékonyan, felelősségteljesen ott van az állam, segít ezt megoldani, akár úgy, hogy közvetlenül oldja meg a problémákat, akár úgy, hogy képessé teszi az egyéneket, családokat, hogy saját magukról tudjanak gondoskodni. De ez is szociálpolitika, ez is beavatkozás. Ezt a képessé tevést, az erőforrások egyénhez, közösséghez, családokhoz rendelését szintén le akarják építeni. Az állami szociálpolitikának feladata van a szegénység enyhítésében. Eurostat-adatokra hivatkoznak, én a mélyszegénység adatát emelném ki. A helyzet az, ha Magyarországon egy szegénységben élő családról beszélünk, akkor ennek a családnak nemhogy az unokái és a dédunokái, de talán az ükunokái sem lesznek azok, akik ki tudnak törni a szegénységből, ugyanis ez körülbelül a jövő évszázad végére valósulhat csak meg, a mai közállapotoknak megfelelően hat-hét generációnyi időnek kell eltelnie, amíg egy család ki tud törni a szegénységből. És ott van a társadalmi egyenlőtlenségek csökkentése, az összetartó társadalom megerősítése, egy ilyen irányú szociálpolitika. Tehát a szociálpolitika jóval kiterjedtebb feladatkörrel és szerepkörrel bír, mint „csupán” és idézőjelben mondom, hogy csupán egyéni szociális problémák orvoslása, a szociálpolitika a teljes közösségről, a teljes magyar államról, az állampolgárairól, a nemzetről szól. [[13.10]] A helyzet az, hogy a kötelezettségek egyénekre terelésével gyakorlatilag azt üzenik, hogy aki szegénynek született, az marad is a szegénységben; azt üzenik, hogy ha valaki segítségre szorul, akkor az állam elfordítja a fejét. Ha valaki a szociális szférában dolgozik, vagy éppen pedagógus, vagy éppen egészségügyi ápoló, akkor azt üzenik, hogy nem igazán számíthat saját helyzetének, bérhelyzetének javítására. Ugye, a pedagógusok kapcsán itt például az Európai Unióra mutogatnak, holott ez kormányzati felelősség lenne. Nem tudjuk, hogy miért akarják a szociális hálót továbbra is leépíteni, és azt sem tudjuk, hogy pontosan milyen szociálpolitikai intézkedések következnek a holnapi tervezett törvénymódosításból, de egyvalamit tudunk: az irány teljesen téves, ez ellen tiltakoznunk kell [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] ma 18 órától a Kossuth téren ezt meg is tesszük. Köszönöm szépen. [[Taps az LMP soraiban.]]
Válaszadásra Rétvári Bence államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az elmúlt 12 évben mi azt az irányt követtük, hogy az emberek számára az anyagi biztonságot leginkább az adhatja meg, ha munkájuk van. Sokféle segélyről beszélhetünk, és nyilván ezeknek is megvan a maga területe, de annál nagyobb anyagi biztonságot semmi sem adhat, mint ha valakinek munkája van. Míg a baloldal kormányzása a munkanélküliség növekedéséről szólt, ezzel szemben a jobboldal kormányzása alatt az elmúlt bő egy évtizedben több mint egymillióval több embernek lett munkahelye. Ez a legbiztosabb védelem szerintünk a szociális nehézségekkel szemben, ez a legbiztosabb védelem arra, ha nem szeretnénk, hogy valaki vagy valakinek a gyereke és az unokája is a szegénységgel kell hogy szembenézzen. Érdeklődéssel vártam, hogy mond egy számot, tisztelt képviselő úr, amikor a mélyszegénységről beszél [[Kanász-Nagy Máté: 600 ezer!]] , az Eurostatnak vannak erre vonatkozó számai. Ön is tudja, hogy ez egy 400 ezer fölötti szám volt 2010-ben, most pedig egy 100 ezer alatti szám volt a legutóbbi kimutatásában az Eurostatnak. Tehát, hála istennek, a mélyszegénységben élőknek a száma is radikálisan csökkenni tudott az elmúlt években, és ennek többek között az az egyik oka, hogy egymillióval többen tudnak dolgozni, és a minimálbér nem 75 ezer forint környékén van, hanem 200 ezer forintnál tart, tisztelt képviselő úr, ami most már jóval magasabb, mint az előttünk lévő korszakban az átlagbér szintje. De ha az Eurostatot más szempontból nézte volna a tisztelt képviselő úr, ott is számokkal találkozhatott volna, hogy a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés az Európai Unióban, mondjuk, az elmúlt évtized alatt hogyan változott. Az Unióban 23,9 százalékról 21,5 százalékra csökkent ez egy örömteli csökkenés, 23,9 százalékról 21 százalékra , míg Magyarországon ugyanúgy 2010 és 2020 között 31 százalékról 18 százalékra. Tehát 2010-ben jóval fölötte voltunk az uniós átlagnak, az Unióban 24 százalék körül volt, nekünk 31,5 százalék, és az évtized végére pedig, amikor mi a munkaalapú társadalmat igyekeztünk megteremteni, és radikális adócsökkentést hajtottunk végre, radikálisan emeltük a minimálbért, nekünk viszont az uniós 21,5 százalékkal szemben 18,2 százalékra sikerült leszorítani az Eurostat adatai szerint. Szerintünk ebben nemcsak a szociális intézkedések vannak meg a munkahelyteremtés, hanem az is, hogy a migráció miatt Nyugat-Európában a szociális problémáknak egy új dimenziója is megjelent, ami Magyarországon nem jelenik meg, tehát itt ez nálunk így problémát kevésbé tud jelenteni. Az is elmondható, hogy 2020-ban, tehát az évtized végére a negyedik legnagyobb volt az anyagi nélkülözésben élőknek a csökkenési aránya az Unión belül a negyedik legnagyobb! , csak három ország volt az Unión belül, ahol a szegények aránya nagyobb lépésekben csökkent, mint nálunk, Magyarországon. És ez nem véletlen, ez nem szerencse csupán, hogy így történt, tehát hogy örüljünk annak, hogy véletlenül így alakult, hanem ehhez nagyon sok intézkedést kellett tenni. Az egyik része volt ennek a munkahelyteremtés, a gazdaságélénkítés. Ezek azok a tervei a kormánynak, amelyeket önök a 2010-es évek eleje óta támadnak, és még a járványkezelés kapcsán is ezt támadták, mert önök azt mondták, hogy nem a munkahelyteremtésbe, hanem a munkanélküliségnek a támogatásába, a segélyezésbe kell fordítani azokat az összegeket, amelyeket a kormány erre fordít. Itt ellenezték a parlamentben ezeket az intézkedéseket. Ezzel szemben nekünk sikerült rekordmagas, 7,1 százalékos gazdasági növekedést hoznunk. Gazdasági növekedés, radikális minimálbér-emelés, adócsökkentés, munkahelyteremtés ez az, ami tudja a szegénységet csökkenteni, tisztelt képviselő úr. Azt pedig a legeslegesleghatározottabban visszautasítom, amit mondott arról, hogy a kormány mennyit szán és mennyit nem szán szociális célokra, a szegény emberek segítésére. Amikor elvettek a szegény emberektől, az pontosan az önök korszaka volt, tisztelt képviselő úr, a baloldal korszaka, amikor a szociális gondozóktól egyhavi bért elvettek. Egyhavi bért elvettek! Ha ehhez képest megnézi a számokat ön igyekezett kerülni a számokat, de hadd mondjak önnek számokat , a költségvetési törvényeket, az általunk megörökölt 2010-es költségvetési törvényben 325 milliárd forint volt szociális ellátásra. 325 milliárd forint! Tudja ön, hogy az elfogadott költségvetésben most mennyi szerepel a 325 milliárddal szemben? [[Kanász-Nagy Máté: GDP-arányosan!]] 1139 milliárd. 325 milliárd helyett 1139 milliárd, tisztelt képviselő úr; ez a csökkenés ön szerint, csak így hozzátenném. Tehát nem tudom, önöknél mi a növekedés, de attól szerintem a magyar embereket jobb megkímélni, mintsem az, hogy háromszorosára emeltük a szociális kiadásokat. És önök ezek után még azt mondják, hogy van munkahelyteremtés, rekordalacsony adó, rekordmértékű munkahelyteremtés [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] és mellette háromszoros szociáliskiadás-növekedés. [[Sic!]] Önöktől kell félteni a magyar embereket, nem pedig ennek a kormánynak a politikájától. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett a Mi Hazánk képviselőcsoportjának vezetője, Toroczkai László. Megadom a szót a képviselő úrnak. [[13.20]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Ismét kezd az erőszak elharapózni hazánkban. Az elmúlt hetekben több olyan hír is napvilágot látott annak ellenére, hogy a mainstream média próbálja elhallgatni az ilyen eseteket , ami azért elég nagy figyelmet kapott, tekintettel arra, hogy sok közös pont van ebben a két sajnálatos támadásban. Mind a két esetnél horrorisztikus sérüléseket szenvedtek munkába igyekvő, munkából hazatérő tisztességes magyarok, magyar emberek. Az egyik esetnél Budapesten a Népligetnél szétloccsant a feje egy villamosra várakozó embernek, mert egy őrült, egy félőrült megtámadta, legurultak a lépcsőn, és több száz embernek kellett végignéznie horrorfilmbe illő jeleneteket. Aztán néhány nappal ezelőtt hallottuk azt, hogy Székesfehérváron öt fiatalember körülvett egy munkából hazatérő, a városban köztiszteletnek örvendő festőt, és cigarettát kértek tőle. Mivel nem dohányzik a munkából hazatérő magyar ember, ezért úgy összeverték, hogy elveszítette a szeme világát, konkrétan kiverték a szemét, az kiugrott a helyéből, és másnap reggelig ott feküdt a bokorba behúzva. Ezek sajnos nem elszigetelt esetek, csak a média egy-egy ilyen esetet kap fel, de az országban nagyon sok hasonlóról tudnának még az emberek beszámolni. Ezek indokolatlan erőszakos cselekmények, olyan agresszív támadások, amit semmi nem indokol, még a kilencvenes évek elhíresült SZDSZ-es mondása, az úgynevezett megélhetési bűnözés sem indokolja ezeket a teljesen felesleges erőszakos támadásokat. Egyébként a két esetben nemcsak a horrorisztikus szál a közös szál, hanem egyéb közös szálak is vannak. Például a székesfehérvári esetnél az öt fiatalemberről tudjuk a helyi tagszervezetünknek köszönhetően , hogy cigányokról van szó. Itt a parlamentben a Mi Hazánkon kívül gyakorlatilag minden frakcióban ülnek cigány vagy roma képviselők, mind a Fidesz-, mind pedig a balliberális oldalon. Azt kérjük tőlük, hogy az ilyen esetekben szólaljanak meg. Nem az a legfontosabb, hogy lovári nyelven föl tudnake szólalni a parlamentben, hanem az, hogy például azt a 6000 milliárd forintot, amit eddig cigányprogramokra, felzárkóztatási programokra kaptak Magyarországon, költsék agresszivitás- vagy agressziókezelési tanfolyamokra. Tehát valamit egészen biztosan tenniük kellene, hogy ilyenek ne forduljanak elő. Természetesen lehet azt mondani itt a parlamentben, hogy a lovári nyelv a legfontosabb probléma ezen a területen, de elég, mondjuk, Budapesten a 4-es, 6-os villamossal tenni egy kört, már nem is kell éjszakai járatokra felülni, mert nappal is találkozik az ember ilyen indokolatlan, megmagyarázhatatlan agresszióval és támadásokkal. Ezzel egy időben azt is látjuk, hogy az M5-ös autópályán a rendőrség által közzétett videóban látható jelenetek szerint gyakorlatilag Szegedtől Budapestig végig folyamatosan lövöldöztek azok az iraki állampolgárságú migránsbűnözők, akik nemcsak az őket üldöző rendőrök életét veszélyeztették, hanem minden ott autózó emberét. Több ezer ember életét is veszélyeztethették Szegedtől Budapestig az autópályán. Ehhez képest elég kíméletesen fogták el őket. Valószínűleg a világ minden országában az erdőben szitává lőtték volna őket, hiszen a rendőrségi felvételen jól látható, hogy folyamatosan tüzelnek az őket üldöző rendőrökre. Ez azért következik be, mert Magyarországon hosszú évek, sőt évtizedek óta egy olyan liberális politika érvényesül, amely mindig a bűnözők jogait helyezi a bűnt üldöző emberek elé. Többek között azt is láthattuk, hogy 2008-ban még a Gyurcsány-kormány hozott egy olyan jogszabályt, amely szerint a magyarokat diszkriminálják, hátrányosan megkülönböztetik ebben az országban. Az úgynevezett közösség tagjai elleni erőszak azt mutatja, hogy ha nem magyar az illető, akkor általában többet kap az, aki, mondjuk, megüti. Ha a munkából hazatérő festő történetesen magyar, akkor az elkövető valószínűleg kevesebbel megússza. De már az önök kormánya, az Orbán-kormány fogadta el 2011-ben az úgynevezett jogosulatlan közbiztonsági tevékenységet büntető jogszabályt. Ennek alapján például az ásotthalmi mezőőrökből a TASZ feljelentése miatt, a magyar rendőrség nyomozása után a bíróság elítélt vádlottat csinált. A bíróság kimondta, hogy jogosulatlan közbiztonsági tevékenység volt az, hogy a hazánkba betörő, a tanyákat megtámadó illegális migránsokat ők megállítják és hívják a rendőröket. Ez teljesen elfogadhatatlan! Ezért azt kérjük a kormánytól, hogy sürgősen védje meg a tisztességes magyarokat, védje meg azokat a magyarokat, akik a bűnözőket akarják üldözni, törölje el ezt a két jogszabályt, tehát a közösség tagjai elleni erőszak című törvényt, valamint a jogosulatlan közbiztonsági tevékenységről szóló jogszabályt, védje meg a magyarokat, a parlamentben pedig tegyen rendet, mert Jámbor Andrásék sajtótájékoztatója után úgy tűnik, hogy drogtesztre is szükség van a parlamentben. Azt kérem házelnök úrtól, hogy ezt vezessék be a képviselőkre vonatkozóan. Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Ismét Rétvári Bence államtitkár urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Ház! A Fidesz-KDNP-kormány 2010-ben szigorú büntetőpolitikát hirdetett. Olyan jogszabályokat fogadtunk el, amelyek a rendőrök számára megteremtették a hatékony fellépés lehetőségét. Elfogadhatatlan volt az a 2010 előtti időkben, hogy az emberek sokszor azt érezték, hogy a törvénytisztelő polgárok hátrányban vannak a törvények megszegőivel szemben, és azoknak kellett magyarázkodniuk a bíróságon, akik a saját tulajdonukat, a saját életüket védték. Ez egy elfogadhatatlan állapot volt számunkra. Nem lehetett fenntartani ezt a fajta korábbi, balliberális kormányzat szerinti büntetőpolitikát, ezért azt mondtuk, hogy mi a törvénytisztelő embereket fogjuk megvédeni, a rendőrség kezébe pedig hatékony eszközöket fogunk adni, hogy a törvényeket betartassák, és Magyarországon az a hihetetlenül elharapódzott bűncselekményszám, ami 2010-ben volt, végre elkezdjen csökkenni, és az embereknek ne kelljen félniük, ne kelljen tartaniuk attól, hogy valamilyen bűncselekmény áldozatává válnak. Ha megnézi, hogy mennyi bűncselekményt követtek el 2010-ben, azt látja, hogy 447 186 bűncselekményt regisztráltak. Ezzel szemben a tavalyi évben a 447 ezerrel szemben 154 012-t. Tehát hála istennek, harmadára sikerült visszaszorítani a bűncselekmények számát. Pár héttel ezelőtt talán ön is olvasta a francia Ipsos nevű intézet egy egész világra kiterjedő kutatásának eredményét, amely arról szólt, hogy mennyire aggódnak az emberek a bűnözés és az erőszak miatt az országukban, mennyire félnek attól, hogy bűncselekmény áldozatai lesznek. A világban az emberek 26 százaléka tart attól, hogy bűncselekmény vagy erőszak áldozata lesz, míg ezzel a 26 százalékkal szemben Magyarországon 4 százalékot mértek ebben a kimutatásban. Ön itt támadta a magyar rendőröket, hogy rosszul léptek föl az M5-ös autópályán [[Toroczkai László: Én magukat támadtam!]] az embercsempészekkel szemben. Én szeretném megvédeni a rendőröket és elismerni azt, amit tettek, hogy végig üldözték és végül elfogták az embercsempészeket, de erre majd később térek vissza. Nos, tehát a világban ez 26 százalék, míg Magyarországon 4 százalék fél attól, hogy bűncselekmény vagy erőszak áldozata lesz. Lengyelországban is hasonló a helyzet, ott 5 százalék, Dél-Koreában 9 százalék, Németországban 15 százalék, Nagy-Britanniában 16 százalék, Kanadában 18 százalék, Franciaországban 24 százalék. Svédországban az emberek 58 százaléka tart attól, hogy bűncselekmény vagy erőszak áldozatai lesznek. Ebből is látszik, hogy hova vezet a teljesen liberális, főleg migrációs politika, oda, hogy az emberek félnek attól, hogy a saját országukban erőszak vagy bűncselekmény áldozatai lesznek. Ezért, tisztelt képviselő úr, ha valami illeti a rendőröket, az nem a kritika, hanem az elismerés. Mi ezt az elismerést idén szeptembertől béremelés formájában is igyekeztünk kifejezni. Legalább 116 ezer forinttal emelkedett a magyar rendőrök bére, másfél év múlva pedig egy következő béremelés fogja követni az idén szeptemberi béremelést. Ezzel is igyekeztünk elismerni azt a munkát, amit tesznek. Egy olyan korszakban, amikor minden bizonytalanná válik, egy háborús világban, egy gazdasági nehézségekkel küzdő időszakban a rend fenntartása, a biztonság megőrzése még inkább felértékelődik. Ami az M5-ös autópályán történt esetet illeti: ez is mutatja, mennyire fontos egyrészt a rendőrök hatékony fellépése, másrészről pedig a migráció elleni küzdelem. Az autópályán ellenőrzés alá akartak vonni egy kisbuszt, amelyet két ember vezetett, de ők nem voltak hajlandók alávetni magukat ennek, hanem ahogy ön is említette egy hosszú időn át tartó autós üldözés volt az autópályán, melynek során egyszer két, aztán három, majd megint két lövés történt. Majd hosszabb időközönként többször adtak le lövéseket az őket üldöző rendőrökre, akik követték őket. Amikor dugóba került a furgon, akkor az embercsempészek kimenekültek onnan, de utána szakszerűen elfogták őket, de nemcsak őket, hanem azokat is, akik a felvezető autóban voltak, egy BMW-ben. Elég jól megy az embercsempészeknek! Őket végül az M1-esen érték utol, de amikor megállították az autót, nem voltak hajlandók kiszállni az autóból, hiába volt a többszöri, angol nyelvű felszólítás, meg sem mozdultak. Be kellett törni az autó üvegjét, de ekkor sem voltak együttműködők, ezért erőszakkal kellett őket kivenni. Ellenálltak a megbilincselésnek is, és komoly fizikai erőkifejtés révén lehetett csak őket megbilincselni. Mint kiderült, amikor megkapták a furgont, azt kapták az embercsempész-vezetőtől üzenetként, hogy a sebességváltó mellett van egy fegyver, és használják, ha rendőrökkel találkoznának. Tisztelt Képviselő Úr! Ha valami fontos Európában jelenleg, az pontosan az ilyen agresszív embercsempész-hálózatokkal szembeni fellépés. Ezek között volt iraki állampolgár, volt török állampolgár, de német állampolgár is volt a között a hat bűnöző között, akiket elfogtak. Ezek az emberek láthatólag nemcsak a határon tudnak csatajeleneteket rendezni, hanem ha van lehetőségük rá, akár belföldön is. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[13.30]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett a Párbeszéd frakciójának tagja, Szabó Rebeka. Képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! A hétvégén ért véget a COP 27, az ENSZ éghajlatváltozási világkonferenciája. Bár a háború hírei mostanában szinte minden mást elhalványítanak, a jelenkor egyik legfontosabb kérdése továbbra is az, hogy a világ kormányai tudnake érdemben tenni valamit a már javában zajló klímakatasztrófa ellen. Mi Magyarországon a kormánypropaganda következtében sajnos egy alternatív valóságot látunk, amelyben most éppen a brüsszeli szankcióktól kell rettegni, pedig az életünket, jövőnket fenyegető valódi veszély a klímaválság és az élővilág, az ökoszisztémák válsága, ezekkel kellene szembenéznünk és megpróbálni tenni valamit ellene. Sajnos már idén látható volt, hogy hol tartunk most Európában 2022-ben. A nyári hőhullámok már nemcsak Újdelhiben és Jakartában, de Párizsban és Budapesten is elviselhetetlenek. A hónapokig tartó aszály miatt atomerőműveket kellett leállítani, mert nem volt elegendő hűtővíz. A mezőgazdasági terméshozamok drámaian visszaestek. Egyes országok már a saját menekülésüket készítik elő, mert éveken belül elmossa őket az emelkedő tengerszint. Ezek nem a jövő problémái, ez most történik velünk és a gyerekeinkkel. Nem csoda, hogy a most felnövő generációk tagjai egyre többet szoronganak és kétségbeesett akciókkal igyekeznek felhívni erre a figyelmet. Az ökológiai szempontokat negligáló, a környezet terhelését nem beárazó, csak a gazdasági növekedést hajszoló vadkapitalizmus olyan világot teremtett számukra, amely hamarosan alkalmatlan lesz az emberhez méltó életre. Itt tartunk tehát abban a globális versenyben, amiben minden tizedfokos emelkedés embertömegek halálát okozza, kezelhetetlen időjárási körülményeket, élelmiszer, ivóvíz és lakóhely nélkül maradó milliókat, országnyi kiszáradt vagy elárasztott területeket és ezrével pusztuló növény- és állatfajokat jelent. Mindennek tudatában különösen felháborító, hogy amit az Orbán-kormány eddig hozzá tudott tenni ehhez a küzdelemhez, az egy átlátszó hazugság volt. Magyarország klímabajnok ezt hangoztatta Orbán Viktor és az önjelölt zöld Áder János, amikor valaki megpróbálta cselekvésre bírni a kormányt. Nem teszünk semmit, mert már anélkül is klímabajnokok vagyunk ez volt a Fidesz válasza. Most úgy mondom, hogy Orbán Viktor is megértse: Magyarország nulla ponttal, rúgott gól nélkül kiesett ebből a bajnokságból. Az Orbán-kormány ugyanis gyakorlatilag betiltotta a szélerőművek telepítését, megadóztatta a napelemeket, és megszüntette a hálózatra kapcsolódási lehetőséget. Igen, jól hallják, a Fidesz gyakorlatilag a klímacsúccsal egy időben tette lehetetlenné az új naperőmű-kapacitások telepítését Magyarországon, és közben arról beszél, hogy majd Azerbajdzsánból hozunk megújuló energiát. De 12 éve elmaradt a beígért országos lakás-hőszigetelési program is. Semmit nem tettek az energiahatékonyság érdekében. Szabotálták az elektromos hálózatok fejlesztését, miközben a lignitkitermelést akarják fokozni. El akarják adni a védett területeket, megkönnyítik a tarvágást a védett erdőkben is, akkumulátorgyárat építenek a mezőgazdasági területekre, és tehetetlenül nézik az Alföld elsivatagosodását, pedig a várható klímapokol enyhítésében kulcsszerepe van a természetes ökoszisztémáknak, a vízkincsünknek, a talajnak, az élelmiszer-termelés fenntarthatóságának. A Párbeszéd zöldpártként ezekre már számtalanszor felhívta a figyelmet. Bár megakadályozták, hogy a klímacsúcson két ellenzéki képviselő is részt vegyen, a szembesítést nem úszták meg. A szakértői beszámoló szerint ugyanis Magyarország klímapolitikájában számottevő romlás ment végbe az elmúlt években, nincsenek gyakorlati jelei annak, hogy a magyar kormány elkötelezett lenne az üvegházhatású gázok kibocsátásának az uniós célkitűzéssel összhangban történő csökkentése mellett. Idéztem tehát a szakértői beszámolót. Még egyszer: kiesés rúgott gól nélkül, ez a magyar valóság klímaügyben. Csakhogy itt nem annyi a tét, hogy hány közepes tehetségű importfocistát tudunk majd foglalkoztatni közpénzből. Ezt a bajnokságot élet-halálra játsszák, és aki itt veszít, az tényleg mindent elveszíthet, az ország jövőjét, versenyképességét, élelmiszer-termelő potenciálját és a gazdasági állóképességét. Mivel Orbán Viktor és kormánya ahelyett, hogy jelentősen javította volna Magyarország esélyeit, a közjó és a jövő helyett a zsebük megtömését választotta, ezért a Párbeszéd folyamatosan továbbra is fel fogja hívni a figyelmet ezekre a hatalmas hibákra, és le fogja tenni az asztalra azokat a szakmai javaslatokat, amelyek kezelni tudnák legalább a klímaválságot, és mindent el fogunk követni annak érdekében, hogy ha már a Fidesz-kormánynál gyakorlatilag süket fülekre talál minden klímavédelmi és természetvédelemi javaslat, akkor legalább a választók komolyan vegyék ezt a nagyon komoly fenyegetést. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Momentum, a DK, a Párbeszéd és az LMP soraiban.]]
Válaszadásra Koncz Zsófia államtitkár asszonynak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Ami a tényeket illeti, 2010 óta egységnyi GDP előállítására 24 százalékkal kevesebb üvegházhatású gáz kibocsátása mellett képes a magyar gazdaság, miközben az ipari teljesítménye másfélszeresére nőtt. Hazánkban az egy főre jutó szén-dioxid-kibocsátás az európai uniós tagállamok között a kilencedik legjobb érték. A magyarországi áramtermelés 64 százaléka szén-dioxid-kibocsátás-mentes, 45 százaléka nukleáris, 19 százaléka megújuló energiahordozókból áll. További tények: az ország a KPMG globális kutatása alapján, amely 103 mutató alapján 32 országot vizsgált, összesítésben a 13. helyen áll a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére tett intézkedések terén. 1990 óta 34 százalékra csökkentettük a szén-dioxid-kibocsátást, amiben fontos szerepet játszott az energiaszektor. Egy fontos dologra szeretném felhívni képviselő asszony figyelmét, hiszen a Párbeszéd folyamatosan ellenzi a Paks II. beruházás megvalósítását, miközben aggódik a szén-dioxid-kibocsátásért. A Paks II. projektnek köszönhetően éves szinten 17 millió tonna szén-dioxid kibocsátása válik elkerülhetővé. Emellett a jelenleg működő paksi blokkoknak köszönhetően évente 14 millió tonna szén-dioxid-kibocsátást kerülünk el. A kettő együtt működése esetén ez több mint 30 millió tonna szén-dioxidot jelent éves szinten. Összehasonlításképpen: hazánk erdős területei évente összesen mintegy 6 millió tonna szén-dioxidot képesek elnyelni. Azt gondolom, hogy ezek az értékek magukért beszélnek. Képviselő asszony itt említette a szankciókat, meg hogy a magyar kormány most a szankciókkal mennyit foglalkozik. Azért az a helyzet, hogy ezek a szankciók, amelyek rendkívül nehéz helyzetbe hozzák nemcsak Magyarországot, hanem egész Európát is, olyan döntéseket kényszerítenek ki más európai országoktól egyaránt, hogy a szénbányákat újraindítják, a fakitermelést növelik, és gyakorlatilag komplett energiaválságot okoznak ezek a bizonyos elhibázott brüsszeli szankciók. [[Szabó Szabolcs: Akkor miért szavazta meg?]] Magyarország az elfogadott stratégiák és akciótervek mentén a mostani szankciós energiaválságban is folyamatosan halad a klímavédelmi célok elérése érdekében, és az Európai Bizottság nyári jelentése is elismerte, hogy a szankciók miatt Európa kénytelen lesz tovább támaszkodni szénkészleteire. [[Szabó Szabolcs: Az Orbán által megszavazott szankciók ez a helyes kifejezés!]] A szankciókkal kapcsolatban, mert itt hallom, hogy képviselőtársaim nagyon nagy érdeklődésre tesznek szert, igen, a szankciókkal kapcsolatban mi azon dolgozunk mindig, hogy Magyarország számára olyan kivételek álljanak elő, ami a magyar emberek, a magyar családok, a magyar gazdaság érdekét szolgálja. Ebben nagyon nagy mértékben számítunk az ellenzéki képviselőtársakra. Ehhez képest sajnos az Európai Parlamentben minden baloldali képviselő sorra szavazza meg az amúgy Magyarország számára kedvezőtlen döntéseket. [[Közbeszólások az ellenzéki sorokból. Szabó Szabolcs: A Tanács dönt erről! Az elnök jelzésére:]] Igen, egy ilyen alternatív beszélgetés alakul ki, köszönöm szépen. A COP 27-tel kapcsolatban szeretném kiemelni azt, hogy magyar sikerként értékelhető, hogy Magyarország, valamint Szlovénia és Spanyolország közös kérésére idén először került be érdemi hivatkozás a COP-zárónyilatkozat szövegébe a víz és a klíma nexus fontosságáról, illetve mi nagyon aktívan részt vettünk a szektorális kezdeményezésekben is, és ott is csatlakoztunk vízgazdálkodási, klímaalkalmazkodási, fenntartható várostervezési, valamint a klímavédelmet és általános életminőséget összekapcsoló kezdeményezésekhez is. Emellett szeretném kiemelni a kormánynak a klíma- és természetvédelmi akciótervét, amit képviselő asszony jól ismer, és ennek megfelelően támogatjuk az elektromos járművek terjedését, a CO2-kibocsátás csökkentését szolgáló „Zöld busz” programot is, amely a vidéki városok helyi járműparkjának minőségi cseréjét támogatja. Ahogy arra korábban már felhívtam a figyelmet, a kormány a jövő évi költségvetésből többletforrást biztosít többek között az energia- és klímapolitikai modernizációs rendszerhez kapcsolódó zöldgazdasági feladatokra, fenntarthatósági feladatokra és a közműszolgáltatásokra is. [[13.40]] A magyar Országgyűlés pedig a kormány kezdeményezésére az elsők között tiltotta be az egyes egyszer használatos műanyagok forgalmazását tavaly július 1-jétől. Azt gondolom, ezek a számok magukért beszélnek, úgyhogy kérem képviselő asszonyt is, hogy ebben támogassa a magyar kormány elképzeléseit. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Most a Jobbik képviselője, Brenner Koloman következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Hic Rhodus, hic salta avagy kevésbé emelkedetten: a puding próbája az evés. Navracsics miniszter úr első nekifutásra ugrott, és azt gondolom, leverte a lécet. Történt ugyanis, hogy miniszter úr megígérte, hogy az Integritás Hatóság november 19-én megkezdi a munkáját. Felelős konzervatív pártként elnökünk, Gyöngyösi Márton Schwarcz-Kiefer Patrikkal, a Régiók Bizottságának jobbikos képviselőjével egyetemben odamentek az Integritás Hatóság bejegyzett címére, ám zárt ajtókat találtak, pedig vittek egy 180 oldalas dokumentumot egy nagyon érdekes korrupciós ügyről. Az ügy Mohács fideszes polgármesteréhez fűződik, aki több mint egymilliárd forintot kapott családilag EU-forrásokból egy geresdlaki baromfitelepre, a gyanú szerint úgy egyébként, hogy hirtelen megfelezték a telket, hogy kétszer annyi EU-forráshoz jusson a fideszes polgármester úr. Erre mondják pestiesen, hogy ügyes. Na most, az ügyészség ebben az ügyben elrendelte a nyomozást, majd az Agrárminisztérium felügyelő hatósága meg elmondta egy fél oldalban, hogy nincs itt semmi látnivaló. Száz szónak is egy a vége: a puding próbája az evés, mint már mondtam, és azt gondolom, hogy önök vészesen veszélyeztetik az elmúlt 12 év egypárti túlhatalomra törő politikájukkal a magyar polgároknak járó EU-forrásokat. Tisztelt fideszes képviselőtársaim, az önök hibájából már most a felújítási alap súlyos milliárdjaitól estek el azok a magyar polgárok, akik az önök elhibázott gazdaságpolitikája miatt nagyon súlyos gazdasági és szociális válsággal néznek szembe nap mint nap, mert nekik nap mint nap be kell menni az élelmiszerboltba megvenni az élelmiszert, és majd ki kell fizetniük az önök által megemelt rezsit is. Tehát önök nagyon-nagyon komoly felelősséggel tartoznak aziránt, hogy a magyar polgárok megkapják a nekik járó EU-forrásokat. A Jobbik felelős konzervatív pártként ezért szavazta meg az összes törvényjavaslatukat, amit ennek az érdekében nyújtott be a fideszes kormány. De elvárjuk, hogy önök ne csak elbábozzák azt, hogy van egy hatóság, ahol zárt ajtókat találunk, hanem igenis kezdjék el a munkát. Bizonyítsák be, bizonyítsák be, hogy valóban korrupcióellenes ez a hatóság, és valóban el fog járni azokban az esetekben, amelyek teljesen látványosan bizonyított módon korrupciós esetek! Ráadásul azt lássuk be, hogy itt az év vége mindjárt és a felújítási alap 70 százalékát el fogja veszíteni hazánk, ha önök nem tudnak megegyezni az Európai Unióval. Jelzem, a többi miniszterelnökkel kellene Orbán Viktor miniszterelnök úrnak dűlőre jutnia, mert senki más nem dönt ebben az ügyben, bármit is állítanak Önök minden másról, hogy ki mit szavaz meg. Egy másik esetet is hadd hozzak fel, hiszen már be is nyújtotta a kormány azt a törvényjavaslatot, amely a minisztériumok átrendezéséről szól. Ennek kapcsán emlékezzünk meg Palkovics miniszter úr tevékenységéről, már csak azért is, mert épp most hozott az Alkotmánybíróság egy olyan döntést, amelyben elítéli a Magyar Tudományos Akadémia kutatóhálózatának leválasztását. Kezdettől fogva elmondtuk, hogy a kutatás és az egyetemi autonómia egy nagyon régi európai konzervatív érték. Mi ezért álltunk ki annak idején is ezek ellen a tervek ellen. Palkovics miniszter úr és ezt nagyon őszintén sajnálom, mert a Magyar Tudományos Akadémia tagja, jómagam csak a köztestületének vagyok tagja ehhez adta a nevét. Szégyen és gyalázat! Nem akkor mond le, amikor ilyen terveket kell végrehajtania, és nem akkor mond le, amikor az egyetemi világ 80 százalékát átforgatják fideszes alapítványi formába, nem akkor mond le, hanem akkor, amikor egy átrendezés miatt, amit az önök politikai kommunikációs kormányzásának hívunk, kap egy olyan minisztériumot, amely Palkovics úrnak-elvtársnak már nem felel meg. Na, akkor mond le. Hát, ez az igazi szegénységi bizonyítvány, azt gondolom, ráadásul egy olyan időszakban, amikor a magyar polgárok energiabiztonsága tényleg nagyon fontos kérdés volna, kiemelkedően fontos kérdés. Ha emlékeznek, tisztelt képviselőtársaim, néhány héttel ezelőtt önök megint leszavazták a bizottságban azt a javaslatomat, hogy ismét lehessen például szélerőműveket telepíteni hazánkban. Ebben a nagyon nehéz helyzetben önök tehát csak azt tudják bizonyítani, hogy nem, nem tudnak kormányozni. Nekünk pedig nagy felelősségünk van abban, hogy legyen tisztességes jobboldali és konzervatív alternatívája az önök fideszes egypárti túlhatalmának. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Válaszadásra Latorcai Csaba államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Mindenekelőtt szeretném előrebocsátani, hogy az Integritás Hatóság a kormánytól független szerv, így a kormányt vagy annak bármely tagját, jelen esetben Navracsics Tibor miniszter urat számonkérni egy tőle független szerv működéséért meglehetősen abszurd, úgyhogy ezt visszautasítom. Ugyanakkor jogi egyetemi alapozó tananyag, hogy ha bármilyen határidő vagy határnap munkaszüneti napra esik, úgy az a soron következő munkanaptól érvényes, tehát az Integritás Hatóság ugyan november 19-től kezdte meg a működését, ám az konkrétan azt jelenti, hogy a munkatársai a mai naptól érhetők el a székhelyükön. [[Dr. Lukács László György: Akkor megyünk!]] Minden bizonnyal tudták ezt nemcsak most, hanem szombaton is, amikor az önök pártelnöke, Gyöngyösi Márton, mint ahogy a Momentum is, ott akcióztak, színtisztán provokációs céllal. Megértem Gyöngyösi Mártont, aki új témákkal akar a hírekbe bekerülni, hiszen hevessége és átgondolatlan nyilatkozatai miatt már számos esetben hozta saját magát és a Jobbikot kínos, vállalhatatlan helyzetbe, és nyilván most új megszólalásokkal kívánja feledtetni a korábbi fiaskóit. Most elsősorban nem is arra gondolok, hogy néhány évvel ezelőtt az Országgyűlés zsidó származású tagjait akarta listázni, amelyet követően nemhogy a Jobbik kizárta volna a tagjai közül, mint tette volna minden tisztességes gondolkodású szervezet [[Vitályos Eszter: Így van! Szégyen!]] hanem még elnökükké is tették. Jelen esetben inkább arra gondolok, hogy Gyöngyösi Márton nem olyan régen még Magyarország Európai Unióból való kiléptetése mellett kampányolt. Miközben pedig Gyöngyösi Márton az Európai Unióból való kiléptetés mellett kampányolt, aközben a Jobbik európai parlamenti képviselője, Kovács Béla, vagy ahogy a Jobbikban ismert volt, KGBéla épp az Európai Unió intézményei ellen kémkedett. [[Dr. Lukács László György: A magyar hatóságok asszisztálásával!]] Ezt a bíróság is jogerősen megállapította. [[Dr. Lukács László György: A magyar hatóságok asszisztálásával!]] Ehhez képest, tisztelt képviselő úr, Gyöngyösi Márton 180 fokos pálfordulást végrehajtva, az elmúlt hetekben többször kiállt a brüsszeli szankciók mellett ennyit az energiabiztonságról [[Dr. Lukács László György: Orbán meg is szavazta mind a nyolcat!]] , mondván, hogy a szankciók szerinte működnek. A szankciók működnek, állítja a Jobbik elnöke, miközben az egész világ látja, hogy Oroszország nem rogyott meg a szankcióktól, Európa ellenben igen, és a háború vége sem jött közelebb a szankcióktól, amit pedig ígértek Brüsszelben késő tavasszal, kora nyáron. Tisztelt Országgyűlés! Magyarország Kormányának az az álláspontja, hogy békére van szükség mielőbb az orosz-ukrán háborúban, míg a Jobbik elnöke a múlt héten ismét veszélyes hevességéről tett tanúbizonyságot, amikor a Lengyelországot ért rakétatámadással összefüggésben már a vizsgálatok lezárultát megelőzően úgy nyilatkozott, hogy az oroszok rakétái csapódtak be Lengyelország területén. A Jobbik elnöke ezzel a felelőtlen nyilatkozatával éppen hogy azon politikusok táborát gyarapította, akik az orosz-ukrán háború eszkalációjában érdekeltek. [[Rétvári Bence: Így van!]] Kérem, szóljanak az elnöküknek, hogy ne tegyen háborúpárti nyilatkozatokat, mert a magyar emberek békét akarnak. Tisztelt Képviselő Úr! Kérem tehát, ne provokálják a magyar embereket, mert a magyar emberek átlátnak a Jobbikon. [[Dr. Brenner Koloman: Korrupció! Korrupció!]] Higgye el, látják az emberek ahogy az önök egykori alelnöke, Stummer János a múlt héten fogalmazott , hogy a Jobbik nem őszinte hozzájuk. Egyik nap még náci dalokkal üdvözlik a német vendégeiket, mint történt az néhány hete a jelenleg még jobbikos vezetésű jászberényi városházán, máskor pedig provokációs céllal munkaszüneti napon álbejelentéssel akarnak élni egy független hatóságnál. Döntsék el végre, hogy ragaszkodnake a kisnyilas gyökereikhez, vagy modern, XXI. századi européer pártként akarnak pózolni! A kettő nem megy egyszerre, tisztelt képviselő úr. Nézzenek mélyen magukba, és ami a legfontosabb, a háború helyett álljanak a béke pártjára, támogassák Magyarország Kormányának béketörekvéseit! Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti oldalon.]] [[13.50]]
Most a Momentum képviselőjének, Gelencsér Ferencnek adom meg a szót.
Tisztelt Házelnök Úr! Tisztelt Ház! Ausztria, Bulgária, Csehország, Észtország, Finnország, Horvátország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Németország, Szlovákia és Szlovénia: az Európai Unió olyan országai, amelyeknek van történelmi tapasztalata az orosz hadsereggel. Bizonyára nem véletlen, hogy ezen államok állam- vagy kormányfői már elutaztak Kijevbe a háború kitörése óta. Nem tudjuk, hogy mivel kényszeríti az orosz vezetés a magyar kormányt és Orbán Viktort arra, hogy ne tegye meg ugyanezt egy olyan ország kormányfőjeként, amely országnak szintén terhelt a múltja az orosz hadsereg tekintetében. Minket, a szabad generáció tagjait azonban senki sem zsarolhat, és senki sem irányíthat külföldről. Ezért megtettük, ami erkölcsileg helyes, és ami nemzetünk határon inneni és túli közösségének érdekében áll az Európai Unió és a NATO tagjaként. A múlt héten a Momentum első magyar parlamenti delegációként Kárpátaljára és Kijevbe látogatott. Rendkívül kínos, hogy egy ellenzéki pártnak kell elvégeznie a kormány feladatát. De nekünk sajnos már csak egy ilyen gyáva és inkompetens kormánypártunk és kormányfőnk van, amely, úgy tűnik, elfelejtette a saját pártjának a genezisét is. Kilenc hónapja tart a háború a szomszédunkban. Elképesztő pusztítást láttunk Kijev környékén: lebombázott lakóépületek, lemészárolt civil lakosság, rengeteg otthontalanná vált háziállat a romok között. Ezt hagyta maga után a háborús bűnös Orosz Föderáció hadserege. Épeszű ember csak a következőt kívánhatja: ne eszkalálódjon a háború, és minél előbb legyen vége. Épeszű ember csak a békében lehet érdekelt. Ennek a háborúnak azonban csak akkor lesz vége, ha a háborús bűnös Orosz Föderáció csapatai kitakarodnak Ukrajnából. A háborúhoz három dolog kell Montecuccoli szerint: pénz, pénz és pénz. Éppen ezért a Momentum örömmel fogadja, hogy Orbán Viktor és a Fidesz-KDNP európai parlamenti képviselői megszavazták az összes, Oroszországot érintő szankciót, így csökkentve az agresszor bevételeit, amit a háborús gépezetre fordíthatott volna. Rendkívül fontos lépések ezek, és az is, hogy a Fidesz szankciópárti köszönjük szépen. Az önök által megszavazott szankciók ugyanis lehetővé fogják tenni azt, hogy a szomszédos Ukrajna győzedelmeskedjen. A kormány háborúval kapcsolatos napi szintű kommunikációja azonban szembemegy azzal, amit önök a döntéshozatalkor képviselnek. Hogy erre az elképesztően oroszbarát kommunikációs álláspontra mivel kényszeríti a kormányt az orosz vezetés, azt sajnos nem tudjuk, éppen ezért örülünk, hogy ennek ellenére mégis a helyén volt az eszük, amikor megszavazták az összes szankciót. Ennyi józanság legalább még maradt önökben. Azonban ne álljunk meg itt, tisztelt képviselőtársaim! Ki kell mondani a magyar kormánynak, hogy Oroszország egy háborús bűnös állam. Elfogadhatatlan, hogy az Orosz Föderáció vérbe borította a szomszédunkat, elfogadhatatlan, hogy a háborús bűnös Orosz Föderáció miatt kárpátaljai magyarok halnak meg. Továbbá tisztelettel arra kérem önöket, hogy tüntessék el a magyar közterületekről a bombás plakátokat. Ne gyalázzák tovább a háború valódi áldozatainak emlékét! A szankciók nem bombák. A szankciók eszközök a bombák megállítására. A szankciók eszközök arra, hogy kevesebb pusztulás, kevesebb bánat, kevesebb gyötrelem sújtsa a szomszédunkat. Ezt önök is tudják, hiszen vélhetően ezért szavazták meg az összes szankciót. Önöknek is van családjuk, szüleik, házastársuk, testvéreik, gyermekeik. Önök is bármit megtennének azért, hogy biztonságban tudják a szeretteiket. Önök is fel lennének háborodva, ha egy másik ország gúnyt űzne az önök szenvedéséből, és a felháborodásuk teljesen jogos lenne. Térjenek jobb belátásra, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim! Gondoljanak csak bele, micsoda kárt okoz ez a kommunikáció a két ország kapcsolatában, a két nép között. Ez az ellenséges kommunikáció elképesztően árt a kárpátaljai magyarságnak. Nem akarhatják, hogy meggyűlöljék a magyarokat. Mit javaslunk tehát? Ha már nagyon helyesen megszavazták az összes szankciót, akkor ne a szankciók ellen kommunikáljanak, hanem arról, hogy miért döntöttek így. Nyilvánítsa a magyar kormány háborús bűnös államnak az Orosz Föderációt! Hagyjanak fel a kegyeletsértő kommunikációval, és küldjenek kormányzati delegációt Kijevbe, és hozzák helyre a magyar-ukrán kapcsolatokat! Köszönöm. [[Taps a Momentum soraiban.]]
Fürjes Balázs államtitkár úrnak adom meg a szót.
Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! Új keletű a Momentum részéről a határon túli magyarokért való aggódás. Ha ez egy gyökeres fordulatot jelent az önök politikájában, azért tulajdonképpen hálásak vagyunk. Mi sok kérdésben keressük a nemzeti egységet, és nagyon sajnáltuk azt, hogy a baloldal döntő része eddig a határon túli magyarok ügyében és a nemzethatáron átívelő egyesítésében kívül rekesztette saját magát a nemzeti egységen. Ebben a kérdésben a Momentum is így járt el. Önök azokkal vannak, és azzal a Gyurcsány Ferenccel koalícióban, aki egy szégyenletes népszavazási kampányt folytatott a határon túli magyarok kettős állampolgársága ügyében, és önök európai választásokon, illetve parlamenti választásokon rendszeresen kampányoltak határon túl az ottani magyarországi pártok ellenében induló és ellenük politizáló román vagy szlovák pártok érdekében. Tehát ha önök ezeket most úgy nyilvánítják, mint ami hibás lépés volt, és végre valóban a határon túli magyarok érdeke mellé állnak, az tulajdonképpen a magyar demokrácia számára egy hasznos lépés. Ami Oroszországot illeti: annál világosabban, ahogy a magyar kormány és a magyar Országgyűlés még az előző kormányzati ciklusban, a háború kitörése után elítélte az orosz agressziót teljesen egyértelműen, kiállt Ukrajna szuverenitása mellett, nem lehet ennél egyértelműbben állást foglalni. Magyarország álláspontja Oroszország agressziója tekintetében teljesen világos, és ön ezt pontosan tudja. Ahogy azt is pontosan tudja, hogy Magyarország minden tőle telhetőt megtesz Ukrajna segítése érdekében. Egymillió menekültet fogadtunk eddig be, akik hosszabb vagy rövidebb ideig tartózkodnak, vannak itt tartósan Magyarországon, és több tíz milliárd forintot költött a kormányzat Magyarország költségvetéséből arra, hogy Ukrajnát és a nálunk menedéket kereső ukrán állampolgárokat megsegítse. Nagyon sajnálatos az is de ha ebben is változás történik, akkor azt megint üdvözölni tudjuk , hogy önök eddig egyértelműen a háború pártján álltak a békével szemben. [[Moraj az ellenzéki pártok soraiban.]] Ahogy kitört a háború, önök és a többi baloldali párt számtalan nyilatkozatot tett, amiben azt szorgalmazta, hogy Magyarország küldjön fegyvereket és küldjön katonákat Ukrajnába, ezzel pedig belesodorta volna Magyarországot is a háborúba, és csak kiszélesítette volna a konfliktust, aminek kapcsán éppen hogy az az érdekünk, hogy szűkebben maradjon, illetve fegyverszüneti tárgyalások induljanak, fegyverszünet köttessék és elinduljanak a béketárgyalások. A szankciókról még néhány szó. Mit tesz Magyarország és a magyar kormány a szankciók ügyében? [[Dr. Brenner Koloman: Nyolcból nyolcat megszavazott!]] Ha elmondhatom én is, akkor szívesen elmondom a magyar kormány hivatalos álláspontját, bár tudom, hogy önök ezt is jobban tudják, mint mindent. [[Dr. Brenner Koloman: A tények makacs dolgok!]] Ez kétségtelenül a progresszív baloldal régi jellemzője… [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]]
A bekiabálásokat fejezzék be, legyenek szívesek!
…hogy mindenkinél mindig mindent jobban tudnak. A magyarok valahogy nem így gondolják. Szóval, mit teszünk mi? Nem fogadjuk el azokat a szankciós intézkedéseket, amelyek Magyarország és a magyar emberek számára hátrányosak, károsak, előnytelenek. Ezért eltéréseket és kivételeket követelünk és érünk el. Ezeket a brüsszeli előterjesztések nem tartalmazzák. Ezekért meg kell harcolni. Foggal-körömmel nagyon kemény tárgyalásokat folytat elsősorban Magyarország miniszterelnöke, hogy a brüsszeli előterjesztésekhez képest Magyarországra kivételek és más szabályok vonatkozzanak. Miután a magyar emberek érdekét megvédjük, miután ezeket a kivételeket és eltéréseket elérjük, sokszor olyan országok számára is, akik meg haszonélvezői ennek, de a küzdelemben csöndben vannak, utána pedig a számunkra már nem hátrányos, nemzeti érdekeinkkel nem ellentétes szankciós döntéseket, azért, hogy egyedül Magyarország ne vétózzon, és ne borítsa fel az uniós egységet, megszavazzuk. Most önöknek egyetlenegy kérdésre kellene válaszolni igen, leginkább egy kérdésre. Mivel van bajuk? Önöknek azzal van bajuk, hogy Magyarország számára a magyar embereket védő kivételeket, eltéréseket harcolunk ki, és azért megküzdünk, és nem fogadjuk el azokat a részeit az előterjesztéseknek, amelyek hátrányosak, vagy az a gondjuk, hogy egyébként pedig nem vétózunk, és nem borítjuk fel az európai egységet? Erre válaszoljanak! [[Taps a kormánypártok soraiban. Moraj az ellenzék soraiban.]] [[14.00]]
Most Tóth Bertalannak, az MSZP frakcióvezetőjének adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az a kormány, amelyik egyre több adót szed be, de ezért egyre kevesebb szolgáltatást ad, postákat zár be, csökkenti a szociális biztonságot, lerombolja az állami egészségügyet, az alkalmatlan. Az a kormány, amelyik a brutális energiaárakkal ellehetetlenít családokat, időseket, csődbe visz cégeket, veszélyezteti az önkormányzatok feladatellátását, az alkalmatlan. Az a kormány, amelyik nem tudja kifizetni a beszedett adókból a pedagógusokat, az hagyja abba a kormányzást, mert az arra alkalmatlan! Tisztelt Képviselőtársaim! Szerintem nem normális, hogy a Fidesz előbb emelte a kormány tagjainak a fizetését, mint a pedagógusokét. Orbán havi kétmilliós emelést kapott, a miniszterek fizetését is emelték. 16 államtitkár 52 százalékos emelést kapott. Köztük volt Tállai András, Dömötör Csaba, Koncz Zsófia, Rétvári Bence. Egyiküktől sem fog hitelesen hangzani, hogy a pedagógusokra sajnos nincs pénz. És azt sem tartom normálisnak, hogy most újabb milliós fizetéseket akarnak emelni, míg a tanároknak továbbra sem jut semmi. Tényleg az most a legfontosabb kérdés, hogy a fideszes érdekeket kiszolgáló Gazdasági Versenyhivatal, az energiaszámlák növelésében tevékenyen részt vevő energiahivatal, a készpénzek fideszes ellopását csendben végignéző Közbeszerzési Hatóság, a sajtószabadság csökkentésében közreműködő médiahatóság és Médiatanács, valamint a most felállt Integritás Hatóság vezetői havi sokmilliós fizetése további milliós nagyságrenddel emelkedjen? A Magyar Nemzeti Bank elnöke, Matolcsy György az Orbán-kormánnyal koprodukcióban tönkretette a forintot, nem akadályozta meg a brutális drágulást, és a devizakárosultakat illető pénzeket pedig hazavitte. Ehhez képest önök most mindezért úgy akarják jutalmazni, hogy a havi 5 milliós fizetését 6,2 millióra emelik? Tisztelt Képviselőtársaim! Ez húsz pályakezdő tanár fizetése. Önök szerint ez rendben van így? Szerintünk nincs rendben. Éppen ezért azt javasoljuk, hogy kössük a tanárok fizetését is a Magyar Nemzeti Bank elnökének fizetéséhez. Nem kérünk többet, mint hogy egy pályakezdő pedagógus fizetése érje el a Magyar Nemzeti Bank elnöke fizetésének 10 százalékát. Ha az MNB elnökének fizetése emelkedik, a pedagógusok bérének is nőnie kell, legalább ezt támogassák. Tisztelt Fideszes Képviselőtársaim! Önöknek más ügyekben is színt kell vallaniuk a héten: a svédek és finnek NATO-csatlakozásáról, az alacsony jövedelmek adóterhének csökkentéséről és a brutális energiaár-emelések eltörléséről, azokról az intézkedésekről, amelyeket a kormány vezetett be, és óriási terhet raktak az emberek, vállalkozások mindennapjaira. Amelyek miatt sötétebbek lehetnek az utcák, ritkábban jár a busz és a villamos, bezárnak színházak, elmaradnak koncertek, üresen maradnak uszodák, amelyek miatt eltűnt a környékbeli kedvenc pékség, bezárnak a posták, éttermek, hűvösebb van az orvosi rendelőkben, az iskolákban, szociális intézményekben. Amelyek miatt többszörös árat kell fizetnie egy régi építésű családi házban élő nyugdíjas házaspárnak a gázért vagy egy kizárólag áramot használó háztartásnak a villanyért. Amelyek miatt ellehetetlenült a napelemek hálózatra csatlakozása. Tisztelt Képviselőtársaim! Önök eddig elbújhattak a kormány döntései mögé, most azonban egyenként megmutathatják, melyik oldalon állnak: a NATO-szövetségeseink oldalán vagy az agresszor Putyin oldalán? Az emberek érdekeit képviselik, vagy csak Orbán és a fideszes elit érdekeinek kiszolgálói? Megszorítás vagy rezsistop? Ezek a valódi kérdések. Az MSZP, az igazi baloldal ezekben az ügyekben a jó oldalon áll. Álljanak mellénk önök is közös jövőnkért, Magyarországért! [[Taps az MSZP soraiból.]]
Dömötör Csaba államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. A háború ügyében a kormány már számtalan alkalommal egyértelművé tette álláspontját: az orosz agressziót elítéljük, az ukrán menekülteknek segítséget nyújtunk, de ami a brüsszeli döntéseket illeti, nem fogunk olyan döntéseket támogatni, amelyek húsba vágóak és károsak Európa és benne a magyar gazdaság számára. Talán úgy fogalmazott, hogy ez a kormány csökkentette a szociális biztonságot. Csak pár mondatban hadd cáfoljam az ön állítását! Az egészségügyet említette: 1600 milliárddal többet költünk az egészségügyi szektorra, mint amelyet az utolsó baloldali kormányzati évben tettünk. Folyamatban van az elmúlt évtizedek legnagyobb orvosbéremelése, mint ahogy több lépcsőben emelkedett az ápolók bére is. Szociális kiadásokra háromszor annyit költünk 2010-hez képest. A devizakárosultak ügyét említette, ez a kormány volt az, amelyik kivezette a devizahiteleket, az önök kormányzása alatt pedig egekbe szökött a devizahitel-tartozás Magyarországon, százezreket lökve ezzel adósságcsapdába. Elkötelezettek vagyunk a pedagógusok béremelése ügyében is, ezért is mondjuk azt, hogy bár voltak az elmúlt években emelések, ezek az emelések még nem elegendőek, ezért keressük annak is a módját, hogy az uniós forrásokat is fel lehessen használni a pedagógusbér-emelésre. Arra kérném önt tisztelettel, hogy ne akadályozzák az uniós források mielőbbi megérkezését még egy ok arra, hogy ne akadályozzák. Természetesen az ellenzéki pártoknak feladata, hogy folyamatosan kritizálják a kormányt, de az nem, hogy állandóan túlzó megállapításokat tegyenek, és akkor még a legenyhébb kifejezést használtam. Egyrészt azt érzékeltetik, hogy csak nálunk van probléma Európában, másrészt pedig azt, hogy a kormány nem tesz semmit. Ami a gazdaság általános állapotát illeti, mert az talán nem mellékes, a gazdaság növekedő pályán van, fölötte van az uniós átlagnak, 4 százalékos még a mostani rendkívüli helyzetben is a gazdasági növekedés. Az ipari termelés 11 százalékkal növekedett szeptembertől szeptemberig az elmúlt egy évben, és minden nehézség ellenére a foglalkoztatottság is azon rekordszint közelében van, amely 4 százalék körüli vagy 4 százalék alatti munkanélküliséget jelent, szemben az önök idejében tapasztalt 12 százalékkal. Mondhatja, hogy ezek csak makroszámok, de mit tett konkrétan a kormány? Szeretnék erre is válaszolni. Fenntartjuk a rezsicsökkentést az átlagfogyasztásig, ez havi 181 ezer forintos támogatást jelent minden családnak. Fenntartjuk a benzinárstopot, amelyet az önök árnyékkormánya kivezetett volna már augusztus végéig. Nemcsak fenntartjuk, hanem ki is bővítjük az alapvető élelmiszerekre vonatkozó árstopot, a kormány döntése értelmében ez most már a tojásra és a burgonyára is vonatkozik. Fenntartjuk a kamatstopot, sőt kiterjesztettük a kis- és közepes vállalkozásokra is, azok változó kamatozású hiteleire, ez önmagában 60 ezer magyar vállalkozást érint. Új pályázat indul a 2 ezer fő alatti településen lévő kisboltok támogatására, a cél az, hogy még ebben a rendkívüli helyzetben se kényszerüljenek bezárásra. Védeni szeretnénk minden lehetséges módon a nyugdíjakat is, ezért két alkalommal is volt idén nyugdíjemelés, emellett a napokban érkezett meg a nyugdíjprémium és az inflációs nyugdíj-kiegészítés is. És ha ez nem lenne elég, akkor visszaépítettük azt a 13. havi nyugdíjat, amelyet önök az önök kormányzása idején elvettek tőlük. És hogy a fiatalabb generációk helyzetére is utaljak, fenntartjuk a széles körű családtámogatási rendszert, sőt szeretnénk tovább erősíteni, és fenntartjuk a 25 év alatti fiataloknak biztosított szja-kedvezményt is. Ezzel szemben önök, ugye, emelnék a jövedelemadó-kulcsot, nemcsak a 25 év alattiaknak, hanem minden olyan embernek, aki többet keres, egyes javaslatok szerint már az átlagbér környékén is a magasabb adókulcs lépne életbe. Említettem pár intézkedést, amelyek alapvetően cáfolják azt, hogy a kormány ne tett volna semmit. A helyzet az, hogy a baloldal ezekhez a döntésekhez semmi, de semmi támogatást nem nyújtott. Mással voltak elfoglalva, fegyvereket, katonákat küldtek volna, kampányoltak azért, hogy ne kapjuk meg az uniós pénzeket, elzárták volna a gázcsapokat, leállították volna a paksi beruházást, és azért kampányoltak, hogy legyen globális minimumadó, tehát újabb adóemelés. Most könnyen feltehetnénk a kérdést, hogy ez meg miért van, miért történt ez így, ki érti ezt. Pedig valójában nagyon is érthető: ha a baloldali pártok milliárdos nagyságrendben kaptak támogatást külföldről, akkor ennek ez lesz az eredménye. Nem azért kaptak önök milliárdos nagyságrendben támogatást, hogy utána a szponzorok ne kérjenek semmit cserébe. Bevezettünk mi többféle árstopot, de javaslok még egy intézkedést önöknek, ez egy árustop: ne adják el a politikájukat se guruló dollárokért, se külföldi milliárdosok buksisimogatásáért, se Guy Verhofstadt mosolyáért! Ha ezt megteszik, már beljebb vagyunk. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[14.10]]
Most Komáromi Zoltán következik, a DK részéről.
Tisztelt Ház! Bár semmiféle széles körű társadalmi egyeztetés nem előzte meg ha gúnyolódni szeretnék, erről kellett volna igazán nemzeti konzultációt indítani , mégis az Országgyűlés elé került az egészségügy átalakításának tervezete. 2010-ben az Orbán-kormány egy működő egészségügyet vett át [[Közbeszólások a kormánypártok részéről.]] , amelyben a mainál több volt a háziorvos, több volt a kórházi orvos, több volt az ápoló, nem volt akkora el- és kivándorlás. Kórházbezárásokat róttak fel a 2010 előtti kormánynak, például az OPNI bezárását, csak éppen akkor gondoskodtunk a betegekről; önök pedig azóta sem nyitották újra, ezek szerint nyilvánvalóan jó döntésnek tartják ezt. Önöknek 12 évük volt arra, hogy az állítólag romokban átvett egészségügyet meggyógyítsák. Ehhez képest most éppen azért nyúltak kapkodva, előkészületlenül az egészségügyhöz, mert már önök is érzik: muszáj valamit tenni. Valamit tenni, mert eddig önök csak a válságot növelték. Ne legyenek illúzióink, a mostani átalakítási terv még a jelenleginél is nagyobb káoszt okoz majd. Az Orbán-kormány úgynevezett egészségpolitikájának köszönhető, hogy évente közel 30 ezren halnak meg azért, mert nem kapnak megfelelő orvosi ellátást. Hogy van ez? Szakmai fórumokon Takács Péter egészségügyért felelős államtitkár rendre elmondta, hogy amiben nincs egyetértés, azzal nem mennek a kormány elé; mégis mentek. Íme, néhány súlyos probléma: erős kockázatokat hordoz az alapellátási ügyelet kialakítása, átalakítása. Jelenleg a háziorvosok fele 60 évesnél idősebb, 20 százalékuk pedig elmúlt 70 éves is, nekik kellene majd este tízig ügyeletet biztosítaniuk a járási ügyeleti pontokon. Fogják ezt vállalni? Lesz elég szakember erre? Arról, hogy megszüntetnek, összevonnak háziorvosi praxisokat, hiába mondják majd, hogy teljes a lefedettség, mert ez nem az. A szakrendelők államosítása felszámolja a rendkívül fontos lakóhelyközeli orvos-beteg kapcsolatokat, és tovább csökkenti az önkormányzatok mozgásterét. Kizártnak tartom, hogy fideszes polgármesterek tapsoljanak ehhez. A betegek várhatóan többet fognak utazni, mert a tervezet a vármegyei centrumkórházakba költöztetné azokat a szakmákat, amelyek biztosítására több szakemberre van szükség. Mi lesz a többi intézménnyel? Ráadásul jövőre az lehet vármegyei kórház, amelynek van sürgősségi osztálya és öt fekvőbetegosztálya. A tervezet szerint ezek lesznek valamennyi, a vármegyében dolgozó egészségügyi szakember munkáltatói. Érdekesen hangzik ez a vármegyei kórház. Én javaslom, hogy inkább vármegyei ispotálynak nevezzék ezeket az intézményeket; csak orvos meg ápoló sokkal kevesebb lesz benne. A szakorvosokat és szakdolgozókat vezényléssel akár napi háromórás ingázásra is kényszeríthetik, és ez az ő munkájuk rovására fog menni. A béremelésről kötött miniszterelnöki megállapodást felrúgják, lehetőséget teremtenek arra, hogy az orvosok bérét akár 20 százalékkal csökkenthesse a munkáltató. Még nem tudjuk, milyen szabályok szerint, milyen törvényi felhatalmazással, milyen indokokra hivatkozva. Az ápolók béremeléséről pedig egy szó sem esik. Az úgynevezett elfekvőosztályon haldoklóknak minden körülmények között fizetni kell majd. Súlyosan embertelen eljárás, ilyet csak egy lélektelen rendőrminiszter gondolhat, orvos soha. A válság súlyos és mély. Hetente jön hír, hol zárt be valamilyen osztály, a mentők a napi feladataikat is alig tudják ellátni, nemhogy még az orvosi ügyeletet is ők szervezzék. Az Orbán-kormány szemmel láthatóan eldöntötte, hogy nem minden magyar ember egészsége és hosszú élete fontos a számára. Aki teheti, az állami ellátásból a magánegészségügybe menekül, ahol egyébként nagyrészt szintén fideszes érdekeltségek kérik el vizsgálatonként a több tízezer, akár százezer forintot. A koronavírus-járvány megmutatta, hogy nagy a baj. Közel 50 ezer ember halt meg, Orbán Viktor pedig azt ígérte, hogy aki megbetegszik, azt megvédik. A helyzet drámai, és addig az is marad, amíg Orbán Viktor a miniszterelnök. A Dobrev Klára vezette árnyékkormány valódi egyeztetésbe kezdett az egészségügy szereplőivel [[Felzúdulás a kormánypártok soraiban. Az elnök csenget.]] kész tervei vannak a fizetések rendezésére, a kórházak és a háziorvosi rendszer megmentésére. Mi eszerint cselekszünk. Nem vállalunk bűnrészességet az Orbán-kormány egészségügyet tönkretevő munkájában, a törvényjavaslatot nem fogjuk támogatni. [[Taps a DK soraiban.]]
Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Árnyékminiszter Úr! Tisztelt Ház! Az árnyékminiszter után hallgassuk meg a baloldali kormányoknak, Gyurcsány-kormányoknak a valódi egészségügyi miniszterét, hogyan emlékezett vissza arra a korszakra, amikor a baloldal vezette a kormányt és az egészségügyet. Molnár Lajos ezt mondta: „A második Gyurcsány-kormány megalakulása után rögtön nyilvánvalóvá vált, hogy nincs pénz, ezért megszorításokról kell dönteni, a legnagyobb elvonás pedig az egészségügyet érintette.” Tisztelt Árnyékminiszter Úr! Nagyon jól tudják a magyar orvosok, a magyar ápolók és a magyar emberek, a magyar betegek, hogy mi történt akkor, amikor önök vezették ezt az országot és önök irányították az egészségügyet: 600 milliárdos forráskivonás történt az egészségügyben. Emlékeznek még arra az ott dolgozó orvosok és ápolók, hogy az önök ideje volt az, amikor elvettek egyhavi bért a dolgozóktól. Ön most arról beszél, hogy béremelésre van szükség. Felhívnám a figyelmét, hogy januártól tovább fog nőni az orvosok bére, és így három év alatt körülbelül 2-2,5-szeresére fogjuk emelni az orvosok bérét. Azt is cáfolnám, amit ön mondott, hogy egyre kevesebb az orvos. 2010-ben 33 943, működési engedéllyel rendelkező orvos volt Magyarországon, 33 943, ez a szám most 38 ezer fölött van, tisztelt képviselő úr, tehát nem csökkent, hanem nőtt, négyezerrel nőtt a dolgozó orvosok száma Magyarországon. Azt is cáfolnám, amit ön mondott, hogy a külföldre menő orvosok száma emelkedett. Nem, tisztelt képviselő úr. Az önök kormányzása alatt folyamatosan emelkedett, ez így van, de 2010 óta egyharmadára csökkentettük a külföldi munkavállalást, az első alkalommal engedélyt kérő orvosok számát. Úgyhogy mind az orvoselvándorlás, mind a bérek kapcsán cáfolnám, amit ön mondott. De azért szívesen vettem volna, ha nemcsak egy, hanem több, önök által bezárt kórházról is ejt egy-két szót, ugyanis önök az egyetlen olyan kormány, amelyik kórházakat zárt be, tisztelt képviselő úr. Tették ezt úgy, akkor csökkentették a bért, és akkor zárták be a kórházakat, amikor elkezdték az emberektől is beszedni az ápolásnak, a kórházi ellátásnak, az egészségügyi ellátásnak a napi költségeit, amikor bevezették a vizitdíjat és a kórházi napidíjat. Önök azt mondták, hogy azért kell vizitdíj, hogy az orvosoknak növeljék a fizetését. Az orvosok fizetését csökkentették, a vizitdíjat beszedték. Csak a Fidesz-KDNP által kezdeményezett népszavazásnak volt köszönhető, hogy sikerült a fizetős egészségügyi modellről letérni, mert önök, amit lehet, privatizáltak, a kórház működtetését, privatizálták volna az egészségügyi kassza egy részét is, privatizáltak, amit csak értek az egészségügyben, és közben meg az emberektől szedtek be egyre több és több pénzt. Ez a modell nagyon-nagyon veszélyes útra vezetett volna minket: kórházbezárás, fizetős egészségügy és mellette privatizáció, ez az, amit önök tettek az egészségügy területén. Ön említette a járványt, tisztelt képviselő úr. Azért mégiscsak itt, az Országgyűlés előtt is nem lehet elégszer elismételni az ön szavait, tisztelt árnyékminiszter úr, aki emberkísérletnek nevezte a keleti vakcinákat, azokat a vakcinákat [[Gy. Németh Erzsébet: Így van. Dr. Komáromi Zoltán bólogat.]] , amelyek Magyarországon és most is bólogat, hogy emberkísérlet volt négyezer embernek az életét mentették meg azáltal, hogy gyorsabban és több embert tudtunk beoltani. És ha világszerte megnézi a keleti vakcinák felhasználását, más országokban, ahol ezeket használták, ott is nagyon sok ember életét lehetett ezzel megmenteni. Ezzel szemben ön azt mondja, hogy ezekre a keleti oltásokra senkit sem fog rábeszélni, és vitatkozik azzal, hogy bármelyik oltás jobb, mint a betegség. Nem tudom józan ésszel fölfogni, hogy ön ilyeneket hogyan és miként mondhatott, tisztelt képviselő úr. Ön azt mondta, hogy hosszú egyeztetésekre van szükség az egészségügyi módosítások kapcsán. Egyetértünk azzal, hogy itt egyeztetésre szükség van, ezért volt fontos, hogy számtalan szervezetnek el is küldtük, benne van ebben a Magyar Orvosi Kamara, a Magyar Egészségügyi Szakdolgozói Kamara, a Magyar Gyógyszerészi Kamara, a Magyar Rezidens Szövetség, a Magyar Kórházszövetség, a Magyarországi Munkavállalók Szociális és Egészségügyi Ágazatban Dolgozók Demokratikus Szakszervezete. Ezek a szervezetek mind korábban megkapták ezt a javaslatot, mint ahogy azt a kormány az Országgyűlésnek benyújtotta, hogy tudjunk ezekről egyeztetni. [[14.20]] Nyilván vannak olyan részei ennek a törvénynek, amit támogatnak, és vannak olyan részek, amire azt mondják, hogy nem támogatják, vagy még csak felhatalmazó rendelkezést látnak benne, és majd ami a rendeletben jön, attól teszik függővé a támogatásukat. De abban, hogy ilyesfajta lépéseket az alapellátásban és máshol meg kell tenni, általában sokan egyetértettek, és nyilvánvalóan fontos a betegek biztonsága érdekében, a gyógyítás gyorsítása érdekében ezeket a lépéseket folyamatosan megtenni. Hogy hol lehet a legjobban lépni, azt a koronavírus-járvány mutatta meg a legjobban, és hogy mit kell a leginkább tennünk [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] azt mi is tudjuk: rövidíteni a várólistákat és emelni a béreket. Ez a javaslat erről szól. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Most a Kereszténydemokrata Néppárt frakcióvezetője, Simicskó István következik. Megadom a szót képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az orosz-ukrán háború és az erre adott rossz válaszok, rossz uniós válaszok mély nyomot hagynak a világgazdaságon és így a magyar gazdaságon is. Ez mindenki számára óriási próbatétel, ha valamennyi kormányt végignézzük Európában és a világon. Az orosz-ukrán háborúról azért hadd jegyezzem meg, hiszen ez már a sokadik felszólalásom, és nagyon szomorú, hogy erről a témáról folyamatosan beszélni kell, ez azt mutatja, hogy elhúzódó háborút láthatunk, hiszen február 24e óta folyamatos harcok vannak. Rögzítsük, hogy háború helyett békére van szükség. A magyar álláspont egyértelmű szerintem valamennyi képviselőtársam, akár valamennyi frakció nevében is mondhatom -: békére van szükség. El kell kerülni azt az esetet, azt a helyzetet, amire Clausewitz már felhívta a figyelmet, hogy a háborúk egyrészt eszkalálódhatnak, tehát kiterjedhetnek, másrészt olyan erőszakspirál alakul ki, amelyben mivel nincs vége a háborúnak egyre több eszközt, egyre több fegyvert, egyre több katonát, áldozatot követelő csapásokkal számolhatunk. Tehát józanság, kellő higgadtság kell, és a béke felé kell terelni a folyamatokat, amennyire csak lehetséges. Tisztelt Képviselőtársaim! A magyar kormány, azt kell mondjam, felismerte a bajokat, és elkezdte orvosolni is a bajokat. Tehát egy aktív, cselekvőképes és kormányzóképes Fidesz-KDNP-kormányt láthatunk, hiszen nem tétlenül szemléli az eseményeket, nem tétlenül figyeli az energiaárak elszabadulását, hanem mindent megtesz a magyar gazdaság megerősítése érdekében, a magyar családok védelme érdekében. Egyrészt fontos leszögeznünk, hogy ilyen helyzetben is, válsághelyzetben is arra kell törekedni, hogy a gazdasági növekedést fenntartsuk. A recessziót mindenképpen el kell kerülni, úgy, hogy közben a költségvetési egyensúlyt is fenn kell tartani, tehát stabil maradjon az ország költségvetése, mert ez jelenti a munkahelyek védelmét is, a lehetőséget arra, hogy ezt megtegyük, és a családok támogatásának a kiszélesítését is. A mi részünkről, kereszténydemokraták részéről elsődleges cél, hogy a családok továbbra is részesüljenek támogatásban a kormány részéről. A kormány beavatkozásai miatt tehát szeretném hangsúlyozni: emiatt látunk arra esélyt, hogy jó irányba haladhatnak a dolgok, és el tudjuk kerülni, hogy a magyar gazdaság recesszióba essen. Egyébként számos európai országban ezt látjuk, hogy recesszióval számolnak. A magyar kormány bátor ebben a kérdésben is, és igen, gazdasági növekedést tervez. Nyilván egy gazdaságfilozófiai kérdés, hogy az államnak mennyire kell beavatkozni a gazdaságba, de válság idején mindenképpen érvényesíteni kell az állami beavatkozást a társadalom megvédése, a munkahelyek megvédése érdekében. Egyfajta keresztényszociális programot kell véghez vinni, válságos időszakban pedig különösen. Tisztelt Képviselőtársaim! A szankciós infláció elleni fellépés jegyében a kormány 11 intézkedésből álló akciótervet dolgozott ki az infláció letörésére és a munkahelyek megvédésére. Néhányat hadd említsek meg ebben a körben: többek között a feldolgozóipari kis- és közepes vállalkozások energiahatékonyságának javítására, a munkahelyek megmentésére és a versenyképességük növelésére pályázatot írt ki mintegy 200 milliárd forint értékben. Óriási segítség ez a kis- és közepes vállalkozások számára. A lakossági hitelekre biztosított kamatstopot kiterjeszti a kormány a kis- és közepes vállalkozások hiteleire is. Ez 2023, tehát a jövő év közepéig gyakorlatilag 800 milliárd forintnyi megtakarítást eredményez a kis- és közepes vállalkozásoknak. Meghosszabbítja a kormány a Széchenyi-kártya-programot. Gyármentő programot hirdet, melynek célja a nagyvállalatok energiahatékonysági fejlesztéseinek elősegítése, sőt, gyármentő garanciaprogramot és beruházási hitelprogramot is hirdet a kormány mintegy 100-100 milliárd forint keretösszeggel. Ez is óriási segítség a sok embernek munkát adó nagyvállalatok esetében. Sőt, a turisztikai ágazatra is figyel a kormányzat: turisztikai akciótervet dolgozott ki, a szállodák és a vendéglátóhelyek a magas rezsiszámlák ellenére is nyitva tarthatnak a téli időszakban is. Segíti őket a kormányzat, hogy tudjanak üzemelni és működni. Nem kell turizmusfejlesztési hozzájárulást fizetniük, és a SZÉP-kártyás felhasználás is bővülhet az elkövetkezendő időszakban. Tisztelt Képviselőtársaim! Végezetül hadd zárjam azzal, hogy láthatjuk, számos válságot éltünk már meg az elmúlt több mint tíz évben. Láthattuk, hogy a kormányzat minden időszakban segíti és védi a magyar családokat, a magyar embereket. Az elkövetkező időszakban valóban kulcsfontosságú lesz, hogy ezek az akciótervek megvalósulhassanak, hiszen ez jelenti azt az esélyt, azt a lehetőséget, hogy nem kell hátralépnünk, nem kell recesszióban látnunk a magyar gazdaságot, hanem feltörekvő és felszálló ágba szállhat ismét a magyar gazdaság. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Sztáray Péter államtitkár úrnak adom meg válaszadásra a szót.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Képviselő Úr! A február óta tartó ukrajnai háború és a szankciós válaszok miatt egyre súlyosabb recesszió felé rohan az európai gazdaság. Ez a folyamat a közös piac miatt jelentős hatással van Magyarországra is. A kormány alapvető feladata, hogy ebben a kritikus helyzetben segítséget nyújtson a magyarországi vállalatoknak azért, hogy tovább tudják növelni a kapacitásaikat, hiszen ma a vállalatok első számú ellensége az energiaárak rendkívüli megugrása, ami a szankciós politika egyik egyenes következménye. A kormány éppen ezért számos lépést tett a helyzet kezelése érdekében. November 15-étől a kis- és középvállalkozások hiteleire is kiterjeszti a kamatstopot, így az államilag nem támogatott, változó kamatozású kölcsönök kamatait 7,77 százalékon rögzíti. Ez a döntés 2000 milliárd forintnyi hitelállományt és 60 ezer vállalkozást érint; a jövő év közepéig pedig mintegy 80 milliárd forintot lehet megtakarítani ezzel. Ez egyben azt is jelenti, hogy átlagosan mintegy 1,5-2 millió forint maradhat egy magyarországi cég számláján. Szintén jelentős könnyítés a vállalkozásoknak, hogy 2023. január 1-jéig 3,5 százalékos, 2023 első félévében pedig évi 5 százalékos ügyfélkamattal érhetők el a Széchenyi-kártya-program hiteltermékei. A kabinet a Magyar Bankszövetséggel együtt jelenleg is dolgozik azon, hogy azok a hitelintézetek, amelyek többet kölcsönöznek, alacsonyabb bankadót fizessenek, amelyek pedig kevesebbet, azok többet. A kormány az energiaintenzív feldolgozóipari kis- és középvállalkozások számára 200 milliárd forintot különített el, ahogy ön is említette. Csak idén 75 milliárd forintot fordítunk a drasztikus energiaár-emelkedés okozta működésiköltség-növekedések kompenzálására, és további 25 milliárddal támogatjuk az energiaintenzív feldolgozóipari kkv-k energiahatékonysági beruházásait. 2022. november 2-án indult gyármentő programunk a nagyvállalkozások energiahatékonysági fejlesztéseit támogatja, Budapesten legfeljebb 30 százalékos, vidéken pedig legfeljebb akár 45 százalékos támogatási intenzitással. Olyan vállalatok regisztrálhatnak a programra, amelyek minimum 200 millió forintos fejlesztéssel bővítik az energiaellátási kapacitásukat. A legmagasabb támogatási összeg 6 milliárd forint, a program összértéke pedig 150 milliárd forint. A HIPA Nemzeti Befektetési Ügynökség által kezelt program létjogosultságát mi sem bizonyítja jobban, mint hogy mindössze 20 perc alatt 168 vállalat 200 milliárd forint igényt jelentett be az összesen 500 milliárd forintnyi megújuló energetikai beruházáshoz. Ezen vállalatokon túl 214 vállalat szintén megkezdte, de a forrás kimerülése miatt már nem tudta befejezni a regisztrációt. Mivel számunkra minden Magyarországon működő vállalat fontos, ezért ezen cégek számára is megadtuk a lehetőséget, hogy egy második körös regisztrációban részt vegyenek. A legtöbb jelentkezés az élelmiszeriparból, illetve a fémiparból érkezett, ugyanakkor a járműipar és a vegyipar is jelentős aránnyal képviselteti magát. [[14.30]] A regisztrált vállalatoknak négy hónap áll a rendelkezésére a konkrét energiahatékonysági és energiatermelési, -fejlesztési terveik kidolgozására. A gyármentő programon túl újabb segítségként 2023. január 1-jén 200 milliárd forintos keretösszegű gyármentő garancia- és hitelprogram indul el. A most indított beruházások segítségével minden esélye megvan ahhoz, hogy Magyarország erősebben kerüljön ki a válságból, mint előtte volt. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most a Fidesz képviselőjének, Zsigó Róbertnek adom meg a szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Európa és vele Magyarország is a veszélyek korát éli, ez az évtized egy világjárvánnyal kezdődött és egy háborúval folytatódott, utóbbi már lassan kilenc hónapja tart is a szomszédunkban. A magyar álláspont az első fegyver eldördülése óta világos: elítéljük az orosz támadást, kiállunk Ukrajna területi integritása mellett, és a béketárgyalások mielőbbi megkezdését sürgetjük. Emellett pedig minden támogatást megadunk a háború elől menekülőknek. Múlt heti adat, hogy már csaknem egymillióan érkeztek Magyarországra, és ennél is több ember volt már kénytelen elhagyni a szülőföldjét, és biztonságos országot keresni a maga és a családja számára. A háborúval kapcsolatban szintén a kezdetektől mondjuk és ma is tartjuk, hogy Magyarországnak ebből a háborúból ki kell maradnia. Ezért sem küldünk fegyvereket és magyar katonákat Ukrajna területére. Legalább ilyen fontos, hogy a NATO se sodródjon bele a háborúba. A védelmi szövetségnek is mindent meg kell tennie annak érdekében, hogy a béke beköszöntsön. Tisztelt Képviselőtársaim! A helyzet törékeny, hiszen a múlt héten Lengyelország területén csapódott be egy Ukrajnából indított légvédelmi rakéta, két lengyel állampolgár életét követelve. Ez is azt jelzi, hogy ha háború van, akkor valamennyi szomszédos ország veszélyben van. A NATO-tagok közötti jó kapcsolat bizonyítéka, hogy a szövetség a lehető leggyorsabban szolidaritásáról biztosította Lengyelországot, és mindent megtett az incidens tisztázásáért. Elkötelezettek vagyunk a NATO-alapszerződésben foglaltak iránt, és üdvözöljük, hogy valamennyi tagállam így tesz. Tisztelt Ház! Egyes magyar baloldali nyilatkozatokban azonban nyoma sem volt a higgadtságnak. A Jobbik elnöke, Gyöngyösi Márton vagy a momentumos Cseh Katalin is egyből a saját igazát kereste, felelőst kiáltott egy olyan ügyben, amiről órákig nem is voltak pontos információk. Egy ilyen veszélyes világpolitikai helyzetben súlyos felelőtlenség vakon vádaskodni, indulatból nyilatkozni. Csak a tények ismeretében lehet levonni a következtetéseket, ha nem ez történik, akkor pillanatok alatt veszélyes helyzetbe kerülhetünk. A történtekből az is egyértelműen látszik, hogy a szankciók nem hozták el a háború végét, a helyzet egyre feszültebb. Hiába ígérték Brüsszelben, hogy a szankciós politika elvezet a békéhez, ma nem látszik a háború vége. Ráadásul, ha valaki szankciók révén beavatkozik egy katonai konfliktusba, akkor állást is foglal, és tesz egy lépést az egyik harcoló fél irányába, vagyis a háború felé. Tisztelt Országgyűlés! Egyre több olyan intézkedést hozott Európa, amellyel maga is részévé vált a konfliktusnak. Elég csak arra gondolni, hogy míg eleinte fegyvert sem akartak szállítani, ma már pusztító fegyvereket is szállítanak. Több állam a saját területén képezi ki a harcoló ukrán katonákat. Később azt mondták, hogy nem vetnek ki energiaszankciókat, majd mégis megtették. Most ott tartunk, hogy az Unió teremtené elő a hadban álló Ukrajna gazdaságának finanszírozását. Ez egy veszélyes folyamat. Azt, hogy a szankciók nem működnek, mi sem bizonyítja jobban, mint hogy a brüsszeli politikusok elkezdtek egyszerűen másként emlékezni. Josep Borrell, az EU kül- és biztonságpolitikai főképviselője egy meredek fordulattal most ott tart, hogy szerinte idézem soha nem számítottak arra, hogy a szankciók meg tudják állítani az ukrajnai háborút. A főképviselő ezzel megkérdőjelezett egy olyan alappillért, ami ez idáig a szankciók fő indoka volt. Ráadásul, ha mégsem az volt a cél, hogy végre béke legyen, akkor mégis micsoda? Ukrajnával szomszédos országként az a legfontosabb törekvésünk, hogy a közvetlen veszélyt elhárítsuk, ehhez pedig tűzszünet kell, majd ezt követően béketárgyalás. Ez hozza el a biztonságot a térségünkbe, ez töri le a szankciós inflációt és az árakat, és ez hagyja működni az európai gazdaságokat is. Magyarország a béke pártján áll. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Dömötör Csaba államtitkár urat illeti ismét a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Engedje meg, képviselő úr, hogy elsősorban a gazdasági vonatkozásokról szóljak. Az egyes kormányok mozgásterét Európában alapvetően a háborús helyzet és az arra adott brüsszeli válaszok határozzák meg. Figyelve a vitákat, értem én persze, hogy az ellenzéki pártok megpróbálják az egészet úgy beállítani, mintha csak Magyarország nézne szembe nehézségekkel, csak hát, nem ez a helyzet. Engedjék meg, hogy pár példát hozzak ennek alátámasztására! A harmadik negyedévben Európában már nyolc tagországban esett vissza a GDP, a nemzeti termék az előző negyedévhez képest. Még az Európai Bizottság is azzal számol, hogy az eurózóna és a legtöbb uniós gazdaság recesszióba fog süllyedni a negyedik negyedévben. A legerősebb gazdaságra, a német gazdaságra az OECD jóslatai szerint 0,7 százalékos recesszió várhat, és ezt minden más gazdaság is meg fogja érezni. Az energiaárak elszálltak, és egy év alatt 42 százalékkal nőttek. Az energiaárak megugrása aztán az élelmiszerárakat is magával húzza. És még egy aggasztó következmény: a vállalatok, az európai vállalatok csökkentik termelésüket, vagy súlyosabb esetben áthelyezik a termelésüket, mert egész egyszerűen tönkreteszi a versenyképességüket az, hogy ötször-hétszer magasabb Európában az energia ára, mint mondjuk, az Egyesült Államokban. Ezek, tisztelt Ház, eléggé komor kilátások. És amikor mi ezeket a következményeket a szankciókkal hozzuk összefüggésbe, akkor a baloldali pártok vagy tagadnak, vagy cinikusan reagálnak. Tisztelettel ajánlom az ő figyelmükbe is a New York Times pár héttel ezelőtti megállapítását. Azt gondolom, hogy talán abban egyetértünk, hogy nem éppen a kormány szócsövéről van szó, a lap szerint is recesszió várható Európára, ahol is a krízisben bizonyos mértékig bizonyos mértékig! a szankciók ütnek vissza, amelyeknek Moszkvát kellett volna büntetniük. Hát, az európai gazdaságot büntetik, és ez nem szükségszerű, hogy így legyen. Ezek után nemcsak furcsa, hanem egyenesen dühítő, hogy azok a döntéshozók, akik belehajszolták a szankciókba az uniós országokat, most azt mondják, hogy nem is állították azt, hogy a szankciók majd megállítják a háborút. Hát, hogy ne mondták volna?! Ilyen egyértelmű állásfoglalást tett az Európai Bizottság elnöke, az Európai Tanács elnöke, és akkor a zárt ajtók mögött kifejtett nyomásgyakorlásról még nem is beszéltem. Szóval, ha lehetne egy kívánságunk vagy kérésünk, vagy mindkettő: lehetőség szerint ne a múlt tényeit akarják elferdíteni, hanem változtassanak azon a politikán, amely recessziós pályára tolta az európai gazdaságot! Változtatni kell, mert ami zajlik, az valamilyen formában a világ minden más térségének jobb, mint Európának, az európai gazdaságnak és az európai embereknek. Ez pedig túlságosan szörnyű állapot ahhoz, hogy tétlenek vagy némák maradjunk. Tisztelt Ház! Van még itt egy jelenség, amiről szeretnék röviden szólni. Érdekes jelenségre lettem figyelmes a mostani viták során is: a baloldali pártok állandóan jelzőket raknak a nevük mellé. Az MSZP, ha jól értem, az igazi baloldal. A Párbeszéd, illetve az LMP a zöldpárt. A Jobbik a felelős konzervatív párt. [[Zaj, közbeszólások az ellenzéki pártok soraiból, köztük Arató Gergely: Mi a Fidesz? Azt mondd meg végre!]] Mindezt a közös Gyurcsány-listáról. Amit önök, tisztelt ellenzéki képviselő hölgyek és urak, az elmúlt hónapokban bemutattak, annak nem volt köze sem az igazi baloldali politikához, sem a felelős konzervatív politikához, sem a környezetvédelemhez. Egyvalamihez viszont nagyon is volt köze: a hatalomvágyhoz és a külföldi elvárásokhoz, hogy a „megrendelés szót” ne használjam. [[Folyamatos közbeszólások az ellenzéki pártok soraiból.]] Ezért küldtek volna már rögtön az elején fegyvereket és katonákat a hadszíntérre. Ezért mondják, hogy a szankciók működnek, még akkor is, amikor már egyértelmű, hogy Európa recessziós pályán van. Ezért zárták volna el a gázcsapokat, ezért állították volna le a Paksi Atomerőmű beruházását. Ezért kampányolnak a globális minimumadóért, ami valójában egy drasztikus adóemelést jelent. És hogy miért van ez? Világos következménye lehet ez annak, hogy milliárdokat kaphattak külföldi szponzoroktól. [[14.40]] És ezek a szponzorok aligha az árnyékminiszterek csillogó szép szeméért utalnak ennyit; kérnek valamit, és amit kérnek, az nem jó az országnak. [[Arató Gergely közbeszól.]] Mi itt, a kormánypárti padsorokban nem tartjuk szükségesnek, hogy mindenféle jelzőkkel tegyük egyértelművé az identitásunkat, mert úgyis a cselekvés az, ami ezt meghatározza. És ezeknél a döntéseknél, ezeknél a cselekvéseknél egy dolog számít, az, hogy mi az ország érdeke. Nem könnyű út ez, vitákkal jár, vitákkal van kikövezve, de számunkra nincs másik. [[Zaj, közbeszólások az ellenzéki padsorokban.]] Ha egy dolgot javasolhatok önöknek, akkor lépjenek rá önök is erre az útra. Higgyék el, hogy megéri! Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Most Grexa Liliána ukrán nemzetiségi szószóló napirend előtti felszólalására kerül sor ötperces időtartamban. Megadom a szót a szószóló asszonynak, aki az első mondatokat nemzetiségi nyelven ismerteti, majd magyarra fordítja azokat. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Шановний пане Голово! Шановний пане Голово! Шановні депутати, представники національних меншин! Шановнi Гоcтi! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselők és Nemzetiségi Szószólók! Tisztelt Vendégek! Mielőtt elkezdeném „A Holodomor emlékezete” című felszólalásomat, szeretnék megemlékezni arról, hogy ma kilenc éve robbant ki Ukrajnában a méltóság forradalma, amikor is az ukrán nép nem először kiállt az országa európai jövőjéért, és azóta is nagy árat fizet mindezért, de nem adja föl. Köszöntöm Balogh István urat, Ukrajna magyarországi ideiglenes ügyvivőjét és rajta keresztül az ukrán népet a méltóság és szabadság napja alkalmából. Világszerte november utolsó szombatján emlékeznek meg a szovjet hatalom által hidegvérrel végrehajtott népirtás, a nagy ukrajnai éhínség, a holodomor ártatlan áldozatairól az ukránok, egy gyertyát gyújtva az otthonuk ablakában. A XX. század során az ukrán nép három éhínséget is elszenvedett. Ezek közül a legnagyobb áldozattal az 1932-33-as holodomor járt, melynek során több millióan éhhalált haltak, ugyanis a szovjetek először a gabonát, majd a teljes élelmiszerkészletet rekvirálták az ukrán lakosságtól. Az éhezés miatt az emberek teste felpuffadt, a bőrük kirepedezett, és vagy emberi fogyasztásra alkalmatlan dolgokkal próbálták az éhségüket csillapítani, vagy éhen haltak. A moszkvai vezetés próbálta titkolni embertelen tetteit, és utasításba adta, hogy az éhség miatt elhunyt személyek halálát ne vezessék be az anyakönyvekbe. A Szovjetunió felbomlását követően nyilvánossá és egyértelművé vált az ukránok ellen elkövetett genocídium ténye, és a magyar Országgyűlés is például, mondhatni az elsők között, 2003 novemberében, a képviselők egyhangú igen szavazatával határozatot is hozott a nagy ukrajnai éhínség áldozataira emlékezve, elítélve a népirtást és kifejezve a magyar nép szolidaritását és együttérzését a holodomor áldozatai hozzártartozóinak, leszármazottainak irányába. Mivel a magyarországi ukrán nemzetiség tagjai között is sok érintett van a holodomor kapcsán, ezért most 19 évvel, szinte napra pontosan 19 évvel eme határozat megszületését követően hálásan szeretném megköszönni mindenkinek, aki 2003-ban igennel szavazott erre a határozatra. Megtisztelőnek tartom, hogy közülük ma 56-an jelen vannak az Országházban, és személyesen is hallhatják a köszönetemet. Hálás szívvel köszönöm. Щиро дякую. És külön szeretném kiemelni Hartyányi Jaroszlava asszonyt, aki 2003-ban az Országos Ukrán Önkormányzat elnökeként, Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes urat, valamint Hargitai János és Szászfalvi László képviselő urakat, akik sokat tettek annak érde-kében, hogy előkészítsék a magyar Országgyűlés képviselőinek egyhangú, bátor és szolidáris határozatát. Tisztelt Képviselők! Tisztelt Szószólók! 1932 óta ugyan eltelt 90 év, de mintha valaki visszatekerte volna az idő kerekét. Hiszen azt látjuk, hogy Oroszország orvul megtámadta Ukrajnát, ukrán gabonaföldeket és raktárakat gyújtottak fel, sőt Oroszország a fekete-tengeri kikötők lezárásával akadályozta az ukrán gabonaexportot, veszélybe sodorva ezáltal a világ gabonaellátásának biztosítását. Hölgyeim és Uraim! Az ukrán nép idén sajnos nemcsak a holodomor emléknapja alkalmából gyújt gyertyát, hanem most már szinte mindennap, ugyanis Oroszország az energetikai rendszereket is támadja Ukrajnában. Ezért sokszor nincs áram, és gyertyával kénytelenek világítani az ukránok azért, hogy a kórházakban el tudják végezni az életmentő műtéteket, vagy az édesanyák el tudják készíteni a gyermeküknek a vacsorát, jó esetben az otthonukban, rosszabb esetben az óvóhelyen, ahova menekülnek az orosz bombák, rakéták elől. Az ukrán nép idén nemcsak az éhínségben elhunyt őseik emlékére gyújt gyertyát, hanem az Ukrajnát megtámadó agresszor elleni harc során elesett, valamint a civil célpontok elleni orosz rakétatámadások áldozatául esett fiaik, lányaik koporsója mellett is, nap mint nap. De harcolnak tovább rendületlenül a függetlenségükért. Ugyanolyan elszántan teszik mindezt, ahogy ezt megtette már sokszor a magyar nép is reménytelennek tűnő helyzetekben, akár súlyos áldozatok árán is, még akkor is, amikor az egész világ hallgatott, és csak Budapesten merték hangosan azt kiáltani: „Ruszkik, haza!” Hölgyeim és Uraim! Az ukrán nép most pont ezt kiáltja. Éppen ezért tudom, hiszem, hogy Magyarország, a magyar nép továbbra is szolidaritást vállal az ukrán néppel. Megértjük, segítjük és támogatjuk őket ebben a nehéz helyzetben, amikor a fiaik és lányaik életüket adják a hazáért és a függetlenségért, több millióan pedig rákényszerültek arra, hogy elhagyják otthonukat, szülőföldjüket. És mindeközben bízom benne, hogy az imáink is meghallgatásra találnak. Azt kívánom, hogy Isten áldjon meg minden segítő szándékú magyart, és Isten óvja Ukrajnát, Magyarországot és Európát is ezekben a vészterhes időkben! Köszönöm a figyelmet. [[Taps.]]
A kormány nevében Soltész Miklós államtitkár úr kíván reagálni. Megadom a szót.
Tisztelettel köszöntöm az ukrán közösséget és a szószóló asszonyt. Valóban, a fölvetett téma nagyon megrázó mindannyiunk számára, az a történelmi tény, és a múlt, az elmúlt évszázadnak az a szörnyűsége, amit a lenini, sztálini, kommunista-bolsevista diktatúra okozott. Annak bűnei számolatlanok voltak, milliók nyomora, milliók kényszermunkára és táborokba hurcolása és milliók pusztulása szárad az ő lelkükön, így az 1932-33-as holodomor, azaz éhhalál időszaka is. Kimondhatjuk, hogy a XX. század egyik legnagyobb tragédiája volt, kimondhatjuk, hogy a XX. század egyik legnagyobb gaztette és szégyene volt. Persze, ebben szerepet játszott sok minden. Szerepet játszott a kommunista szovjet rendszernek az a kollektivizálása, amellyel tönkretette a gazdákat, a helyi kollaboráns kommunista vezetők magatartása is, Molotov kegyetlen végrehajtó hatalma, és ki kell mondani azt is, hogy bár Ukrajna szenvedte el létszámában a legnagyobb veszteséget ez alatt az idő alatt, de érintette milliószámra a Szovjetunióban élő embereket, más népeket és nemzeteket egyaránt. Erre a szörnyűségre emlékezve a magyar Országgyűlés, és hozzáteszem, érdekes módon vagy érthető módon nemcsak a magyar Országgyűlés, hanem a volt kommunista rendszer volt országai azok, akik meghozták a döntést ezzel kapcsolatban. Milyen furcsa, hogy mindezt a világon csak 14 ország tette meg, és máig sem csatlakoztak ehhez a közös felhíváshoz. Mindemellett pedig február 24e óta, ahogy ön is mondta, sajnos újabb segítséget kell adnunk, de most teljesen más módon, kézzelfoghatóan, nem egy döntést kell meghoznunk, hanem kézzelfogható segítséget Ukrajnának, Ukrajnába, illetve az idemenekülőknek. De itt muszáj fölolvasnom azt az üzenetet, amit Szijjártó Péter néhány hónappal ezelőtt tett, mert most is érvényes: „Mi a kezdetektől fogva világosan beszélünk a szomszédban zajló háború kapcsán. A katonai agressziót elítéljük, kiállunk Ukrajna szuverenitása mellett, az életükért futó menekültek százezreit beengedjük, hazánk történetének legnagyobb humanitárius akciója keretében pedig több száz tonna élelmiszert és egyéb adományt szállítunk.” Tisztelt Országgyűlés! Látjuk, hogy a szankciók hova vezetnek. Látjuk, hogy a szankciók az agresszort nem állították meg. [[Arató Gergely: Nem szégyelled magad? Dr. Brenner Koloman és Arató Gergely: Szégyen! Szégyen!]]
Nyugalom! [[14.50]]
Látjuk, hogy a szankciók gazdasági káoszt okoznak, és ezzel azt is lehetetlenné teszik, vagy legalábbis sok tekintetben elnehezítik, hogy segítsünk azoknak az embereknek, akik akár itt, Magyarországon jelennek meg, és segítségre szorultak, és akár pedig Kárpátalján, Belső-Ukrajnában segítsünk. Viszont egy dolgot biztos, hogy segített a magyar álláspont, és sokak ezt most már egyre inkább megértik. Azáltal, hogy mi sem fegyvert, sem pedig katonát nem szállítunk, Kárpátalja a béke szigete lett. Ezáltal, hogy Kárpátalja a béke szigete, és ott nincs harc, nincs támadás, nincs olyan élethelyzet, aminek következtében akár a gazdaságot ne tudnák ott működtetni, akár a belső ukrán menekülteket ne tudnák fogadni, ez mindenképp fontos szempont. Már csak azért is fontos szempont, mert az elmúlt időszakban kialakult egy hatalmas nagy küzdelem egy újabb éhínség megakadályozása érdekében, hiszen mindannyian látjuk, hogy a Fekete-tengeren keresztül az orosz-ukrán megállapodás, a nagyhatalmak és a Törökország közötti megállapodás eredményeképpen gabonát, búzát tudnak szállítani, de sokszor ez akadozik. És hol tudunk segíteni? Magyarországon keresztül. Melyek azok a települések? Eperjeske, Záhony és Fényeslitke. Az Eperjeske-Záhony-Fényeslitke háromszög modern vasúti átrakóinak köszönhetjük, hogy most milliótonna-számra tud eljutni élelmiszer nemcsak Európába, hanem Afrikába, hogy egy újabb, nagyobb bajt megakadályozzunk. Ebben tudunk mi segíteni sok más mindenen keresztül, amit elmondtunk az elmúlt hetekben és napokban is. Köszönöm szépen szószóló asszonynak a felhívását, a figyelemfelkeltését. Mi erre azt tudjuk mondani, hogy következetesek vagyunk, tűzszünetet akarunk, béketárgyalásokat akarunk, és azt követően pedig békét akarunk. Isten áldja önöket! [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Úgy van! Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga Ferenc, Jobbik; Jakab Péter, független. A holnapi napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett Bakos Bernadett, LMP; Novák Előd, Mi Hazánk; Mellár Tamás, Párbeszéd; Dudás Róbert, Jobbik; Lőcsei Lajos, Momentum; Gurmai Zita, MSZP; Barkóczi Balázs, DK; Harrach Péter, KDNP; Dunai Mónika, Fidesz. A holnapi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Dócs Dávid, Mi Hazánk. A szerdai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Sebők Éva, Momentum.
Tisztelt Ház! Novák Katalin köztársasági elnök asszony miniszteri, valamint államtitkári megbízatás megszűnéséről szóló átiratot küldött az Országgyűlésnek. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse.
Kövér László úr, az Országgyűlés elnöke részére. Tisztelt Elnök Úr! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, a 20. cikk (3) bekezdés b) pontja, valamint a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 197. §-a alapján, a miniszterelnök javaslatára megállapítottam, hogy dr. Palkovics László technológiai és ipari miniszter megbízatása lemondására tekintettel 2022. november 14-ei hatállyal megszűnt. Továbbá az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 205. § (1) bekezdés, valamint a (4) bekezdése alapján a miniszterelnök javaslatára dr. Maróth Gáspárt, a Honvédelmi Minisztérium államtitkárát e megbízatása alól 2022. november 15-ei hatállyal felmentettem. Budapest, 2022. november 15. Tisztelettel: Novák Katalin.
Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a miniszterelnök 2/2022. [[XI. 14.]] ME rendeletében 2022. november 15-ei hatállyal a technológiai és ipari miniszter feladat- és hatáskörének gyakorlásával a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető minisztert bízta meg. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Most kivételességi javaslatokról döntünk. A kormány kezdeményezte, hogy az Országgyűlés kivételes eljárásban tárgyalja meg az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóságról és a kondicionalitási eljárás eredményes lezárása érdekében az Európai Bizottság kérésére elfogadott egyes törvények módosításáról szóló T/2033. számú előterjesztést. A kormány azt kezdeményezte, hogy módosító javaslat benyújtására a kivételes eljárást elrendelő döntés meghozatalát követő három órán belül legyen lehetőség, az összevont vitára 2022. november 22-én, kedden, első napirendi pontként kerüljön sor, az összegző módosító javaslatról való döntésre és a zárószavazásra 2022. november 22-én, kedden kerüljön sor. A házszabályi rendelkezések 62. § (1) bekezdése alapján a kivételes eljárásban történő tárgyalásról az Országgyűlés vita nélkül határoz. Felhívom figyelmüket, hogy a kivételes eljárás elrendeléséhez a képviselők több mint felének, azaz száz képviselőnek az igen szavazatára van szükség. Tisztelt Ház! Most a döntéshozatal következik. Kérdezem önöket, elfogadjáke a T/2033. számú előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház 132 igen szavazattal, 15 nem szavazat ellenében, 15 tartózkodás mellett a kivételes eljárásról döntött. Az elfogadott döntésünknek megfelelően a módosító javaslatok benyújtására ma 17 óra 57 percig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! A kormány kezdeményezte, hogy az Országgyűlés kivételes eljárásban tárgyalja meg a Magyarország minisztériumainak felsorolásáról szóló 2022. évi II. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/2099. számú előterjesztést. A kormány azt kezdeményezte, hogy módosító javaslat benyújtására a kivételes eljárást elrendelő döntés meghozatalát követő három órán belül legyen lehetőség, az összevont vitára 2022. november 22-én, kedden, második napirendi pontként kerüljön sor, az összegző módosító javaslatról való döntésre és a zárószavazásra 2022. november 22-én, kedden kerüljön sor. Ahogy az előbb említettem, a házszabályi rendelkezések szerint a kivételes eljárásról az Országgyűlés vita nélkül határoz. Az elfogadáshoz a képviselők több mint felének szavazatára van szükség. Most ismételten döntéshozatal következik. Kérdezem önöket, elfogadjáke a T/2099. számú előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását 126 igen szavazattal, 36 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Az elfogadott döntésünknek megfelelően módosító javaslatok benyújtására ma 17 óra 59 percig van lehetőség. Tisztelt Ház! Most a napirend módosítására tett indítványról döntünk. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy az Országgyűlés 2022. november 21-22-23-ai ülésének napirendi javaslata akként módosuljon, hogy az egyes egészségügyi tárgyú törvények módosításáról szóló T/2031. számú törvényjavaslat általános vitájára a lezárásig a 2022. november 23-ai, szerdai ülésnap utolsó napirendi pontjaként kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel jelezze! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. [[15.00]] Tisztelt Ház! Bejelentem, hogy a DK képviselőcsoportja javaslatot tett a napirendi javaslat kiegészítésére, amelyet a határozati házszabály 15. § (4a) bekezdése alapján visszautasítottam, tekintettel arra, hogy azt nem a 15. § (4) bekezdésének megfelelően nyújtották be, immáron sokadszor. A visszautasított javaslat benyújtója kezdeményezte az elnöki döntés hatályon kívül helyezését. Az Országgyűlés erről vita nélkül kézfelemeléssel határoz. Bejelentem továbbá, hogy Gyurcsány Ferenc frakcióvezető kezdeményezte a szavazás szavazatszámláló gép alkalmazásával történő megismétlését. Erre való tekintettel a kézfelemeléses szavazást eleve a szavazatszámláló gép alkalmazásával tartjuk meg. Az indítványnak megfelelően most kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy hatályában fenntartjae az OE-42/572-1/2022. számú elnöki döntést. Kérem, hogy a szavazatszámláló gép alkalmazásával szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy az Országgyűlés a házelnöki döntést 117 igen szavazattal, 45 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett fenntartotta. Mivel így döntött az Országgyűlés, a napirendi javaslat kiegészítésére tett javaslatról történő döntésre nem kerül sor. Bejelentem, hogy az MSZP képviselőcsoportja is javaslatot tett a napirendi javaslat kiegészítésére, amelyet a határozati házszabály 15. § (4a) bekezdése alapján szintén visszautasítottam, tekintettel arra, hogy az újból nem felelt meg a 15. § (4) bekezdésének megfelelő előírásoknak. A visszautasított javaslat benyújtója kezdeményezte az elnöki döntés hatályon kívül helyezését. Az Országgyűlés erről vita nélkül kézfelemeléssel határoz. Bejelentem továbbá, hogy Tóth Bertalan frakcióvezető kezdeményezte a szavazás szavazatszámláló gép alkalmazásával történő megismétlését. Erre való tekintettel a kézfelemeléses szavazást eleve szavazatszámláló gép alkalmazásával tartjuk meg. Az indítványnak megfelelően most kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy hatályában fenntartjae az OE-42/573-1/2022. számú elnöki döntést. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy az Országgyűlés a házelnöki döntést 116 igen szavazattal, 46 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett fenntartotta. Ennek következtében a napirendi javaslat kiegészítéséről tett javaslatról nem döntünk. Tisztelt Országgyűlés! Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a napirendi javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Házbizottsági egyetértés hiányában az elnöki jogkörben előterjesztett indítvány alapján most előterjesztés bizottsági megtárgyalásáról és döntéshozataláról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Fenntartható Fejlődés Bizottságát „A 2015-2020 közötti időszakra szóló 4. Nemzeti Környezetvédelmi Program végrehajtásáról” címmel benyújtott B/1934. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy az Országgyűlés a kijelölt bizottságot 117 igen szavazattal, 45 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodással felkérte. Tisztelt Ház! Most, 15 óra 3 perckor áttérünk az interpellációk tárgyalására, rövid technikai szünetet követően. (Szünet: 15.03 15.07 Elnök: Jakab István Jegyzők: dr. Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső)
Tisztelt Országgyűlés! Köszöntöm képviselőtársaimat. Megkérem képviselőtársaimat, hogy szíveskedjenek a helyüket elfoglalni, folytatjuk munkánkat. Köszönöm megértésüket. Tisztelt Országgyűlés! Most, 15 óra 7 perckor interpellációk következnek. Sebián-Petrovszki László, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be a területfejlesztési miniszterhez: „Miféle jogállam, ahol a jogerős bírósági ítéleteket nem hajtják végre?” címmel. Az interpelláció megválaszolásával miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Rogán Antal Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszter urat bízta meg. Az interpellációra a miniszter úr felkérésére Dömötör Csaba államtitkár úr válaszol. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Ugyan ennek a történetnek nem sok köze van a területfejlesztéshez, de mivel ennek a minisztériumnak a kereteihez tartozik a jogállam helyreállításának egyébként az önök kormánya számára reménytelen feladata, ezért az interpellációmat ide kellett benyújtanom. [[Rétvári Bence: Gumilövedék! Az a jogállam nálatok!]] Arról van szó, tisztelt Ház, hogy bírósági ítélet ellenére sem hajlandó kiadni az önök kormánya által megbízott szervező cég a tavaly augusztus 20-ai állami rendezvények számláit és szerződéseit. Elsőre közérdekűadat-igénylés keretében kértem ki az államalapításra emlékező ünnepségek szerződéseit, majd miután ezt nem adták, perre voltam kénytelen menni. Az emlékezetesen rettenetes giccsparádé iratainak kiadására a Fővárosi Törvényszék első fokon, majd a Fővárosi Ítélőtábla másodfokú ítéletében is kötelezte ezt a céget, az önök által megbízott céget. Államtitkár úr, az embereknek joguk van tudni, hogy mikor, miért és mennyit költöttek az általuk befizetett adófizetői forintokból a többek között gurulós turulról, diszkógömbös installációkról és metálos Szent Istvánról elhíresült tavalyi augusztus 20-ai rendezvényekre, ezért ezeket az adatokat a DK nyilvánosságra akarja hozni. Az adatszolgáltatásra kötelezett Visit Hungary Nemzeti Turisztikai Szervezet Nonprofit Zrt. azonban nem hajlandó teljesíteni a bíróság által kiszabott kötelezettséget. Mi lehet az a takargatnivaló, amiről nem tudhatnak a magyar emberek, akiknek az adójából ez a méregdrága borzalom megvalósult? Nyilván a haverok kaszáltak! Addig is, míg kiderül, drága államtitkár úr, hogyan képviselhetik önök Brüsszelben, hogy most már itt a jogállam, átlátható lesz a közbeszerzés, és nem lesz lopás, ha egy ilyen, látszólag egyszerű ügyben sem számít a bírósági ítélet? Várom válaszát. Köszönöm. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Dömötör Csaba államtitkár úrnak. Parancsoljon! [[15.10]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Az interpellációjában említett Szent István-napi rendezvény egy négynapos rendezvénysorozat, ennek keretében százezrek ünnepelhették méltó módon Magyarország születésnapját. Csak hogy a nagyságrendeket érzékeltessem: az augusztus 20-ai hétvégén 104 ezer vendégéjszakát töltöttek el Budapesten, és több százezren figyelték élőben az ünnepi show-t. Szeretném kiemelni, hogy a rendezvénysorozat nemzetgazdasági, turisztikai és foglalkoztatási hatása jelentős, sok munkahely megtartásához járul hozzá a vendéglátó-ágazatban. Ennek jelentőségét, azt hiszem, hogy nem kell külön hangsúlyoznom ebben a rendkívüli helyzetben. Szeretném arról tájékoztatni, hogy a 2021. évi Szent István-napi ünnepségsorozat szerződései a hatályos jogszabályoknak megfelelően nyilvánosak, ezekhez hozzá lehet férni az elektronikus közbeszerzési rendszer honlapján. Mindezen túl a Magyar Turisztikai Ügynökség részletes bontásban is közzétette a honlapján a rendezvénysorozat teljes költségét. Ami az ön által említett jogvitát illeti, szeretném felhívni a figyelmét arra, hogy az Alaptörvény mindenki számára biztosítja a jogorvoslathoz való jogot valamennyi olyan bírósági, hatósági, illetve közigazgatási döntés ellen, amely megítélése szerint jogát vagy jogos érdekét sértené. A jogorvoslati rendszer részét képezi az is, hogy a peres feleknek lehetősége van kérelem benyújtására jogerős ítéletekkel szemben. Ebben az ügyben nem történt más, mint hogy egy jogalany élt a jogszabályok adta lehetőségekkel: kezdeményezte a jogerős bírósági ítélet felülvizsgálatát, a végrehajtás felfüggesztését, amit a Kúria jóváhagyott. Annyit még hadd tegyek hozzá, tisztelt képviselő úr, hogy még mindig jobb különféle jogi eljárásokról vitatkozni vagy éppen azon, hogy milyen is volt az ünnepi rendezvények tartalma, mint arról, hogyan fordulhatott elő, hogy az augusztus 20-ai rendezvények alatt több ember életét vesztette. Nem elméleti felvetés ez, mert az önök kormányzása alatt megtörtént. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae a választ.
Köszönöm szépen. Én azt reméltem, hogy az államtitkár úr mint a jogállam helyreállításának új bajnokai között az egyik vezető, annyit fog mondani, hogy elnézést kér, szégyelli, hogy ez történt, hogy nem adtak ki szerződéseket, számlákat, tételes elszámolást a pénzekről [[Dömötör Csaba jelzésére:]] nem, amire hivatkozott a honlapon, ezek nincsenek, keretszerződés van fenn és általános összegek , és azonnal intézkedni fog, hogy ezt a jogerős bírósági ítéletet végrehajtsák, ez az önök által megbízott cég. Ehhez képest jött mindenféle mellébeszélés, másra való hivatkozás és valami 15 évvel ezelőtti eseményre való utalás. Semmi okunk nincs ezen csodálkozni, az Orbán-kormány bűnei miatt nem érkeznek az uniós pénzek Magyarországra. Önök ezek, amit most önnél láttunk. Világossá teszem, hogy a pert tovább visszük, a Kúria döntését megvárjuk, és ami a nyilvánosságra tartozik, a számlákat, a szerződéseket, ezeket nyilvánosságra is fogjuk hozni, addig nem tágítunk ebben az ügyben. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Sándor, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a miniszterelnök úrhoz: „Mégis a ’közszolgáltatásokon akarnak nyerészkedni’ a 366 postahivatal bezárásával?” címmel. Az interpelláció megválaszolásával miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Nagy Márton István gazdaságfejlesztési minisztert bízta meg. Az interpellációra miniszter úr felkérésére Fónagy János államtitkár úr válaszol. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! Az Országgyűlés november 2-ai ülésén a miniszterelnök úr azt mondta, hogy veszteséges vállalatoknak a magyar állam nem adhat támogatást, ezt egy uniós irányelv tiltja. Nos, úgy tűnik, hogy kétszeresen nem mondott igazat a miniszterelnök, hiszen a Magyar Posta az önök által oly sokat szidott 2010 előtti szocialista kormányok idején masszívan nyereséges volt, olyannyira, hogy osztalékot fizetett, sok milliárdot a magyar államnak. Aztán valóban volt néhány év, amikor veszteséges volt a posta, de az elmúlt két évben közel 25 milliárd forint nyeresége volt a Magyar Postának. Az Unió pedig nem tilt semmit, hiszen engedélyezi, hogy az egyetemes postaszolgáltatás többletköltségeit, többletterheit a magyar kormány megtérítse. Mint ahogy megtérítette ezt a korábbi időszakban is, meg fogja téríteni a következő évben is, hiszen a költségvetésben 5,6 milliárd forint van erre a feladatra beállítva. Mégis mit jelent ez a lakosság számára? Azt jelenti, hogy bizony-bizony a dolgozóknál az átirányítás sokkal nagyobb, és többletidőt vesz igénybe, az emberek a postai szolgáltatásaikat, úgymint a csekkek befizetését, postai küldemények feladását sokkal nehezebben, sokkal több energiával tudják feladni. És ezt sajnos már a tapasztalatok is mutatják, hiszen november 12e óta 210 település 366 postáját zárták be. A kistelepülések lakói vagy egy-egy város városrészei így aztán persze joggal érezhetik azt, hogy a magyar állam tulajdonképpen cserben hagyta őket, vagy mondhatjuk úgy is, hogy lemondott róluk. Pedig 2012-ben még a miniszterelnök is úgy fogalmazott, hogy nem a közszolgáltatásokon kell nyerészkedni, illetve hogy a közszolgáltatások nem arra valók, hogy abból valaki pénzt keressen, ez a szektor a profit világa. Azóta, úgy tűnik, hogy azért nagyot fordult önökkel a világ. 2010 előtt még a mai kormánypártok is kiálltak a vidéki kisposták nyitvatartása mellett. Az egyik országgyűlési képviselőjük azt mondta, hogy a posták bezárása a vidék ellehetetlenítését jelenti. Azt gondolom, hogy ez most is így kell hogy legyen. Kovács Zoltán a téma kapcsán elmondta, hogy az államnak vannak olyan feladatai, amelyek, ha veszteségesek is, bár látjuk, hogy a posta nem az volt az elmúlt két évben, akkor is el kell látnia, mert az állam attól állam, hogy a veszteséges feladatait is ellátja. Ha pedig akkoriban így nyilatkoztak, akkor kérdezem államtitkár urat: miért utalt veszteséges vállalatként a Magyar Postára a miniszterelnök, amikor a beszámoló szerint évek óta többmilliárdos nyereséget termel? Milyen uniós tiltásról beszél a miniszterelnök, amikor hosszú évek óta be van tervezve a költségvetésbe a Magyar Posta többletterheinek a kompenzálása? És miért zárják be a postákat, ha a vállalat nyereséges, a többletterheit pedig a központi költségvetés amúgy is megtéríti? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Fónagy János államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Önök előtt is ismert, hogy a szomszédban dúló háború és az elhibázott brüsszeli szankciós politika hatására elszabadultak az energiaárak Európában, aminek következtében nemcsak nálunk, hanem egész Európában rendkívüli intézkedésre kényszerültek. A magyar kormánynak is lépnie kellett, és számos más intézkedés mellett 25 százalékos gázfelhasználás-csökkentést kényszerültünk előírni az állami szerveknél és az állami tulajdonú gazdasági társaságoknál. Az elszabadult energiaárak a Magyar Postát is nehéz helyzetbe hozták, a szankciós felár a postának eddig mintegy 20 milliárd forint többletköltséget okoz. Ön is felemlítette, ön előtt is ismert, hogy a magyar állam költségvetési támogatást nem adhat a postának, ez tiltott támogatásnak minősülne. A Magyar Posta Zrt. mint egyetemes postai szolgáltató kizárólag csak az úgynevezett méltánytalan többletterhek enyhítése érdekében kaphat állami pénzt. Ennek a felső határa évi 15 millió euró. Nyilvánvaló, hogy az egyébként is meglévő és az ön állításával ellentétben meglévő működési veszteség, a plusz 20 milliárdos többletköltség kompenzálására ez a keret kevés. Ön tévesen állítja, hogy a Magyar Postának az üzemi eredménye pozitív volt, a Magyar Posta hosszú évek óta veszteséges. Az ön által említett két év nem a működési tevékenységéből, hanem egyébként a Magyar Bélyegmúzeum magyar állam történő megvásárlásának árbevételéből származott. A kormány ebben a válságos helyzetben is a posta teljes belső megújítására vállalkozik, éppen azért, hogy ezeket a veszteségeket csökkenteni tudjuk. A Magyar Posta általános szolgáltatási tevékenysége megmarad. A nemzetközi szokványok szerint Magyarország település- és lélekszámához mintegy 1500-1600 postát kell üzemeltetni. [[15.20]] Ehhez képest most 2600 üzemel, és a szünetelés figyelembevételével is mintegy 2200 posta áll a magyar lakosság rendelkezésére. Úgy látjuk, hogy a Magyar Postának az európai trendeknek megfelelő, ügyfélközpontú, versenyképes, digitális szolgáltató szemléletű, modern állami vállalattá kell válnia, hogy az ország legnagyobb postai szolgáltatási és csomaglogisztikai vállalataként megfeleljen a XXI. század követelményeinek. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae a választ. Öné a szó.
Államtitkár Úr! Az embereket, higgye el, nem érdekli, hogy a Magyar Postának miből van nyeresége. Egy dolgot néznek: hogy nyereséges, és ha nyereséges, akkor teljesen mindegy. Önök is azt szokták mondani, ha valaminek, valakinek van pénze, akkor igenis működtesse. Úgy tűnik, önöknél az elég nagy narratíva, hogy mostanában az állam a saját feladatait, illetve az ezzel járó költségeit át akarja hárítani. Látjuk, hogy a pedagógusok béremelését az Unióval akarják kifizettetni, a szociális támogatásból tulajdonképpen az állam visszalép, oldja meg az egyén, oldja meg a család a saját helyzetét. Most pedig, úgy tűnik, ez az irány, hogy a posta működtetését az önkormányzatok oldják meg, még akkor is, ha tisztelem, becsülöm azokat a városvezetőket, akik a helyben élők miatt valamilyen kompromisszumot képesek kötni ebben a témában önökkel. Államtitkár Úr! Az állam lássa el a feladatait, ne a nemzeti, jobboldali nagytőkét szolgálja ki, hanem a feladatait lássa el! Így ebben a formában a válaszát nem tudom elfogadni. [[Taps az MSZP padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Tóth Endre képviselő úr, a Momentum képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszter úrhoz: „Hogyan motiválja a pedagógusokat a kormány?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Kezdjük a közös nevezővel: a közoktatási vitanapon elhangzottak szerint abban egyetértünk, hogy motivált és megbecsült pedagógusokra van szüksége az országnak. Abban is egyetértünk, hogy ehhez jelentősen meg kell emelni a jelenlegi tanárbéreket, hiszen már az ön frakciótársa, Hargitai János is szégyenteljesen alacsonynak nevezte ezeket a béreket, sőt Novák Katalin köztársasági elnök egyenesen röhejesnek minősítette. Eddig a közös nevező, és ezek után térjük rá a különbségekre, mert önök szerint az jelentős emelésnek számít, hogy jövő januártól 10 százalékkal megemelik a pedagógusbéreket, egy olyan környezetben, amikor az infláció a 20 százalékot is meghaladja. Amikor a kenyér ára 80 százalékkal, a sajt ára 75 százalékkal, a vaj ára 71 százalékkal emelkedik, amikor a pedagógusoknak is meg kell fizetniük a Fidesz-felárral sújtott, Európa-rekorder élelmiszer-inflációt, akkor egy 10 százalékos, de még egy 21 százalékos béremelés is nem más, mint egy szépségtapasz a brutálisan romló pedagógus-életszínvonalon. A pedagógus az, aki mindig béremelés előtt áll állt egy transzparensen egy nemrégi tüntetésen. Ezt érzik most sokan a pedagógusok körében az önök ígérgetéseit hallgatva. Az oktatás válsága miatt tiltakozó tízezrek nem bizonytalan ígéreteket, több lépcsőben megvalósított toldozgatást várnak önöktől, hanem jelentős és azonnali béremelést, mert ha nem javul azonnal drasztikusan a tanári pálya megbecsültsége, akkor a következő években tovább fog nőni a pályaelhagyás, tovább öregszik a pedagógustársadalom. A kutatások szerint a következő években évente ötezer pedagógus fog nyugdíjba menni, miközben mindössze 1600 kezdő áll munkába. Joggal tehetjük fel a kérdést: ki fogja tanítani a gyermekeinket öt év múlva? A bejelentett, bizonytalan ígéreteik sajnos nem adnak választ erre a kérdésre. De hogy adjak egy tippet is itt a vége felé önöknek: javaslom, hogy kezdjenek a pedagógusok valódi megbecsülésébe, adjanak jelentős év végi jutalmat a pedagógusoknak, és most kivételesen ne a tankerületi igazgatóknak fizessenek kétmilliós jutalmakat, mint tavaly év végén, hanem valóban azokat motiválják, akik a diákokkal és a diákokért dolgoznak. Kérdezem tehát államtitkár urat: igazságosnak tartjae a tavalyi év végi jutalmazási rendszert, amely kizárólag a tankerületi vezetőkre fókuszált? Kérdezem továbbá, hogy fognake év végi jutalmat fizetni a pedagógusoknak, és ha igen, mekkora összegben. És végül: kapnake idén újra a tankerületi igazgatók motivációs elismerést vagy másfajta jutalmat a tiltakozó pedagógusok fenyegetésében szerzett elévülhetetlen érdemeik elismeréseként? Várom egyenes válaszát. [[Taps a Momentum padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence miniszterhelyettes úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Hadd idézzem önöknek a saját árnyékkormányuk árnyék-miniszterelnökét, Dobrev Klárát, aki az idén januári pedagógusbér-emelésről azt mondta, hogy a pedagógusoknak nincs szükségük választás előtti kormányzati bizsura így vélekedtek önök az idei 10 százalékos béremelésről. Ahogy ebben a parlamentben már sokszor elhangzott, a jövő évi költségvetésünk 86 milliárd forint többletet tartalmaz a jövő évre az oktatási soron, és ennek egy jelentős része ennek a 10 százalékos béremelésnek a fedezete. Ahogy a korábbiakban is elmondtuk, a rákövetkező évben is egy ilyen béremeléssel mindenképpen számolunk, de szeretnénk jóval magasabb béremelést adni, tisztelt képviselő úr. Mégpedig ezt úgy tennénk meg, hogy kormányzati forrást és európai uniós forrást öntenénk össze, pontosan azért, hogy a pedagógusok nagyobb léptékű béremelést kaphassanak már a következő évtől. Ott is már egy jóval magasabb, 20 százalékos vagy afölötti béremelés lenne, és így tovább, a következő években egyre magasabb lenne a pedagógusok bére. Ehhez arra lenne szükség, hogy legalább ebben legyen egy nemzeti minimum, egy nemzeti összefogás. Önök az elmúlt hetekben, amikor szelfizgetni kellett, akkor a pedagógusok mellett álltak, amikor szavazni kellett, akkor sajnos nem; és nemcsak itt nem, hanem az Európai Parlamentben sem. Az oktatási vitanapon itt elmondtuk önöknek, hogy hat alkalom volt önöknek arra, hogy kiálljanak a pedagógusok mellett, és segítsék azt, hogy ne csak hazai, hanem uniós forrásból is legyen pedagógusbér-emelés, és hat alkalomból hatszor ellenezték azt, hogy a pedagógusoknak magasabb mértékű béremelése legyen. Úgyhogy eléggé sajnálatos, hogy önöknek sajnos a szavazataikban nem nyilvánul meg a pedagógusokat támogató álláspontja. Mi ettől függetlenül arra törekszünk, hogy a Bizottsággal megállapodjunk: 17 javaslat került a magyar kormány és a magyar parlament elé, ezeket itt az elmúlt hetekben megszavaztuk. Sajnáljuk, hogy a magyar baloldalra abban sem számíthatunk, hogy ezeket gyorsított eljárásban szavazzuk meg, aztán amikor volt a végszavazás a törvényekről, akkor sem számíthattunk önökre, mert ha önökön múlna, nem lenne megállapodás, hanem ez a folyamat még inkább elhúzódna, és még később jutnának hozzá a pedagógusok a saját pénzükhöz. Tisztelt Képviselő Úr! Nagyon vártuk önöktől, már a vitanapon is, hogy legyen egy 180 fokos fordulat a baloldal politikájában, és végre szavazzanak a pedagógusbér-emelés mellett, ne azt hangoztassák mindenhol, hogy Magyarország diktatúra, és ha ezek a pénzek ideérkeznek, akkor ezeket a pénzeket mind ellopják Magyarországon, mert egyrészről ez nyilvánvalóan nem igaz, másrészről pedig, ha a pedagógusokhoz jut, akkor ez logikailag sem elképzelhető. De önöknek nem az számít, hogy a pedagógusok jól járjanak, hanem önöknek az számít, hogy minél nagyobb legyen a bizonytalanság, az elégedetlenség, kihasználják azt a helyzetet, hogy Európa minden országában a háború és az elhibázott szankciók miatt óriási infláció van. Ez nyilván a pedagógusoknál is jelentkezik, mint mindenki másnál is jelentkezik, hiszen mindenkit véd ugyan a rezsicsökkentés a közműszámlák tekintetében az átlagfogyasztás mértékéig 181 ezer forintos támogatással, de a boltokban mindenki mindennap tapasztalja azt az áremelkedést, ami Magyarországon is áremelkedés meg Ausztriában is meg Bulgáriában is meg Spanyolországban is meg Észtországban is meg Írországban is. Ezt a helyzetet önök nem segíteni akarják, hanem még inkább eszkalálni, ezért háborúpártiak, ezért szankciópártiak, és ezért nem a háború lezárásában és az európai uniós források felhasználásában érdekeltek, hanem mindent megtesznek ennek ellenében, tisztelt képviselő úr. Én azt javaslom önnek, hogy ne kövesse Arató Gergelyt, aki államtitkárként most, ugye, árnyékminiszter, akkor államtitkár azt mondta, hogy a tüntetés nem jó válasz a problémákra, a tárcát pedig a demonstráció nem tántorítja el eredeti szándékától. Az önök baloldali kultúrájába, úgy látszik, az ilyesfajta tüntetésekről a süketség bele van kódolva. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Mi viszont az első demonstrációs sztrájk előtt rögzítettük, hogy nekünk is ugyanaz a célunk: a bérek emelése. Kérem önt, tegyen egy ünnepélyes fogadalmat, hogy az európai parlamenti képviselőik nem szavaznak többet a pedagógusbér-emelés forrásai ellen. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a választ. Öné a szó.
Tisztelt Államtitkár Úr! Hát, ön sok mindenről beszélt, de a kérdéseimet egyáltalán nem érintette, én ugyanis a jutalmakról kérdeztem önt. Erre egyáltalán nem válaszolt, úgy gondolom, ezt nemnek vehetik a pedagógusok, tehát idén sem lesz pedagógusjutalmazás az év végén. Ez annál is inkább szomorú, mert azt láthatjuk, hogy nagyon sokan megkapják ezeket a jutalmakat, többek között ön is megkapott tavaly a kampányidőszakban egy négymilliós motivációs elismerést. Én nem tudom ezt máshogy értékelni, mint hogy ez a jutalom valójában egy júdáspénz, amit önök azért kapnak a tankerületi vezetőkkel együtt [[Rétvári Bence: Júdáspénzt! Kétmilliárd forintot kaptatok!]] hogy elárulják az oktatás ügyét, itt felnyissák a panelgyűjteményt, és folyamatosan mellébeszéljenek a parlamentben. Úgyhogy nem tudom elfogadni a válaszát. [[Taps az ellenzéki sorokból. Rétvári Bence: Dollárban kapjátok a júdáspénzt, barátom! Vitályos Eszter: Dollárban!]] [[15.30]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el a miniszterhelyettesi választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Ander Balázs, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszterhez: „Mikor fejezik be a nemzeti humántőke-állomány brutális leépítését és kiárusítását?” címmel. Az interpellációra a miniszter úr felkérésére a téma szerint hatáskörrel rendelkező minisztérium államtitkára, Koncz Zsófia államtitkár asszony válaszol. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Asszony! A foglalkoztatási törvények kapcsán a kormány újra kimutatta a foga fehérjét, hiszen ismét csavartak egyet azon a neoliberális présen, ami azokat a magyar munkavállalókat szorítja harapófogóba, akik egyébként ezt az országot a vállukon viszik. A munka törvénykönyvének tervezett módosítása értelmében a munkáltatók megtagadhatják majd a szabadság kiadását, illetve a megváltozott munkaképességű dolgozóiktól végkielégítés nélkül megszabadulhatnak olyanformán, hogy tulajdonképpen ezt a felmondást rájuk kényszerítik. Az a helyzet, hogy azon semmit nem változtattak önök, hogy a multik gyarmata hazánk, ha azt nem tekintjük változásnak, hogy ebből a gyarmatból azért egy-két tartományt a saját oligarcháiknak kiszakítottak. Emlékeztetnék mindenkit arra, hogy Orbán Viktor 2014-ben a szaúd-arábiai Rijádban az arab befektetőknek tartott konferencián úgy próbálta idecsábítani a tőketulajdonosokat, Magyarország versenyképességét úgy jellemezte, hogy itt a minőségéhez képest meglepően olcsó a munkavállaló, illetve a munka törvénykönyve rendkívül rugalmas. Le szeretném fordítani ezt fideszes fülek számára is: ez azt jelenti, hogy a magyar dolgozó alulfizetett, és azt szeretnék önök, ha a hátán fát lehetne vágni. Nem olyan régen a szociopata neoliberális felfogás hazai apostola, Orbán Viktor barátja, az iparkamara elnöke, Parragh László szintén e mellett a hitvallás mellett tette le a voksát, amikor a roncstársadalmi meddőhányót termelő bérvisszafogást jelölte meg mint tulajdonképpen versenyképességi paradigmát itt Magyarországon. Nos, államtitkár asszony, kormánypárti urak, önök stratégiai partnerséget kínálnak azoknak a multi cégeknek, amelyek sokszor bizony semmit nem törődnek a teremtett természeti értékeinkkel, illetve a hagyományos társadalmi értékek megóvásával, viszont stratégiai cselédséget kényszerítenének azokra a magyar munkavállalókra, akik bizony ezt az országot fenntartják, azokra, kérem szépen, akik korán kelnek, keményen dolgoznak, és nem segélyért tartják a markukat, azokra, akik becsülettel húzzák az igát és becsülettel adóznak. Ezekkel az emberekkel mi lesz, ha ezek a törvények hatályba lépnek? tisztelettel kérdezem. És miután ezek az emberek belebetegednek, belerokkannak a túlfeszített munkába, önök úgy eldobnák őket, mint valami hasznavehetetlen biorobotot, és ha úgy adódik, akkor bizony a hetedik bőrt is lenyúznák az Európában az egyik legtöbbet dolgozó, viszont legalacsonyabb fizetéssel rendelkező magyar munkavállalókról. Én elhiszem, hogy a munkavállalói jogok deregulációja a neoliberális fülek számára egy kedvenc fogalom, de azért felelős konzervatívként szeretném megkérdezni, hogy mikor fejezik be végre azt, hogy itt Európa közepén Dél-Amerikát csináljanak, és mikor vonják vissza, mondjuk, a törvényjavaslat ezen nagyon káros, nagyon pusztító elemeit. Várom megtisztelő válaszát. [[Dr. Brenner Koloman tapsol.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Koncz Zsófia államtitkár asszony válaszol. Öné a szó, államtitkár asszony.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Először is szeretném megköszönni önnek, hogy részt vett az egyes foglalkoztatási tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitáján, és ott is elmondta, hogy támogatásáról biztosítja a törvényjavaslatot. [[Ander Balázs: Vannak pozitív elemei.]] Én azt gondolom, hogy ön egy nagyon-nagyon fontos kérdést érint, és azt gondolom, hogy a magyar kormány számára az egyik legfontosabb célkitűzés pont a foglalkoztatáspolitikával és a munkahelyekkel kapcsolatban történt. Egyrészt egy nagyon fontos vállalást tettünk, hogy egymillió munkahelyet létrehozunk. Azt gondolom, az egy hatalmas eredmény, hogy ezt sikerült elérni, és 4,7 millió ember dolgozik ma Magyarországon. De azt gondolom, hogy ön Dél-Somogyban élőként pontosan tudja azt, hogy az MSZP-SZDSZ-kormányok idején milyen volt a magyar munkavállalók helyzete, mennyire bizonytalan volt, mennyire nehéz volt azt látni, hogy közel 12 százalék volt már a munkanélküliség 2010-ben, és gyakorlatilag az EU sereghajtójaként indultunk neki a 2010-es kormányváltás után a foglalkoztatáspolitikának. Ennek a kormánynak kiemelten fontos célkitűzése volt mindig is az, hogy a bérekre, kiemelten a minimálbér emelésére odafigyeljen, és nyolc év alatt összesen 23 500 forinttal emelték a baloldaliak, és éppen ezért nagy dolog, hogy ezt követően pedig most már 200 ezer forint a minimálbér. Tehát azt gondolom, hogy ez egy nagyon fontos eredmény. Ha azt nézzük, hogy a minimálbér reálértéke 2002-2010 között 2 százalékkal csökkent hazánkban, akkor egy nagyon-nagyon szomorú eredmény az, hogy a többi V4-es országban abban az időszakban 30 százalékos növekedés volt. Szerintem ezek olyan számok, amelyek tényleg abszolút elkeserítőek, és látszik az, hogy 2010 előtt hogyan álltak a munkavállalókhoz, a munkahelyekhez és a foglalkoztatáspolitikához. Itt 2002-2010 között minden élelmiszer áfája emelkedett a baloldal által, az élelmiszernél több mint a duplájára. A nemzeti kormány 2010-ben, pont, amit ön is mondott, segély helyett a munkaalapú társadalomra helyezte a hangsúlyt, és ahogy említettem, teljesült az egymillió új munkahely elképzelése. Azt gondolom, hogy a háború és az energiaválság ellenére pont ezért hihetetlen dolog, hogy gyakorlatilag már negyedik hónapja rekordszámba menő határérték felett alakul a munkába állók létszáma. És az is nagy dolog, hogy 2022-re 3,5 százalék lett a munkanélküliség, ami gyakorlatilag az Európai Unióban az ötödik legalacsonyabb munkanélküliségi ráta. A 2010 óta folyamatosan növekvő keresetek lépésről lépésre javítják a családok pénzügyi helyzetét és az életminőségét. Ez nekünk nagyon fontos célkitűzés. Ön említette a szabadság kiadásának a helyzetét. A szabadság kiadásának megtagadásával kapcsolatban szeretném jelezni, hogy a törvényjavaslatban foglalt módosítás leglényegesebb és garanciális jellegű újítása, hogy a munkáltatót írásbeli indokolási kötelezettség terheli a szabadság kiadása időpontjának megváltoztatása esetén. Az indokolásnak okszerűnek kell lennie, vagyis a munkáltató csak kivételesen fontos gazdasági érdeke vagy a működését közvetlenül és súlyosan érintő ok fennállása esetén élhet ezzel a jogával. A munkáltató egyoldalú intézkedését tovább korlátozzák az általános magatartási követelmények, így a tisztességes joggyakorlás, a méltányos mérlegelés követelménye és a joggal való visszaélés tilalma. Én azt gondolom, hogy rendkívül nehéz helyzetbe hozza egész Európát a jelenlegi szankciós politika. Abban szeretném kérni képviselő úr segítségét, hogy az önök pártelnöke folyamatosan hangoztatja, hogy a szankciók jók és jól működnek, kérjük, járjon közbe, és a szankciókkal kapcsolatban ne hangoztassanak és fogadjanak el a magyar emberek érdekét sértő álláspontot. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm államtitkár asszony válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Államtitkár asszony, értékelem az erőfeszítését, de ezt a választ nem tudom elfogadni. Nem tudom elfogadni egészen addig, amíg épülnek a konténervárosok hazánkban. Egészen addig nem tudom elfogadni, amíg számolatlanul érkezik az idegen munkaerő Magyarországra. És ha már ön volt oly kedves, és szóba hozta Dél-Somogyot, szűkebb pátriámat, akkor hadd említsem meg, hogy ott egyetlen üres álláshelyre 10,9 munkakereső jut. Szóval, amíg ilyen helyzetek vannak Magyarországon, addig azt hiszem, hogy az, amiről ön beszél, nem képezi le teljes mértékben a rögvalóságot. Igen, egyébként a törvényjavaslat vitája során említettem, hogy van ennek a javaslatnak számos pozitív eleme. A salátatörvények gonoszsága abban szokott rejleni, hogy az ilyen finomabb falatok közé aztán bekevernek olyanokat, amelyek viszont teljes mértékben emészthetetlenek, szerintem egyébként még jobban megmérgezik az amúgy is rossz hazai munkavállalói környezetet. Úgyhogy még egyszer szeretném megkérdezni: mikor fejezik be végre a humántőke-állomány leértékelt áron történő kiárusítását Magyarországon? Azt hiszem, hogy felelős konzervatívként ezt a kérdést újra meg újra föl kell hogy tegyem. Köszönöm. [[Szórványos taps a Momentum, a Párbeszéd, az LMP és az MSZP soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően határozathozatalra a holnapi ülésnapon kerül sor. [[15.40]] Tisztelt Országgyűlés! Jámbor András Imre, a Párbeszéd képviselője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszterhez: „Szelektív rezsiszabályok az út szélén hagyott családok” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Az elmúlt napokban több polgármester, köztük Baranyi Krisztina a IX. kerületből és Pikó András a VIII. kerületből, hívta fel a figyelmet arra, hogy sok ezer önkormányzati bérlakásban élő család egzisztenciális biztonsága került veszélybe, mert rájuk nem vonatkoznak a lakosságra érvényes rezsivédelmi szabályok. A mostani tömeges veszélyhelyzetnek több oka is van, de a legjellemzőbb, hogy az érintett épületekben a fűtést és a meleg vizet biztosító központi gázkazánhoz egyetlen közös gázóra tartozik, az állami MVM pedig a számlázáskor nem vette figyelembe az önálló lakások számát. Ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy az itt élő családoknak nyolcszoros árat kell fizetniük a gázért, amit az ő jövedelmi szintjükön fizikailag lehetetlen kigazdálkodni. 2012-ben, a rezsicsökkentés bevezetésekor már megtörtént ugyanez, akkor három évbe telt kijavítani a hibát, most azonban, hogy már ismerős a probléma és a megoldás is, el kellene érni, hogy minderre három hét is elegendő legyen. Korábban ebben az ügyben azt kértem a kormánytól, állítsa helyre az igazságosságot elsősorban a szociális bérlakásban élők körében. Aztán kiderült, hogy a probléma ennél sokkal szélesebb körű, a választókörzetben, Józsefvárosban több olyan társasház van, ahol az önkormányzat a tulajdonos, mégsem lakossági, hanem piaci árat fizettet az MVM a lakókkal a rezsiért. Több olyan lakás van, ahol azért nem kapják meg az átlag alatti fogyasztással csökkentett energiaárat, mert a feltöltőkártyás óra a szabályoknak megfelelően a vagyonkezelő és nem a lakások tulajdonában van. Azt kérem önöktől, aminek az alapnak kellene lennie egy jogállamban: oldjuk meg, hogy átlag alatti fogyasztással egyetlen lakos se fizessen átlag feletti energiaárat. Magyarországon minden lakosra közel 19 ezer dollárnyi, azaz csaknem 8 millió forintnyi megtermelt GDP jut. Másrészt ez egy rettentően pazarló működésű ország. Ebben az országban 57 milliárd forintot tud a kormány elkölteni nulla információtartalmú, viszont maximális hazugságtartalmú konzultációra. Ebben az országban a rezsinövelés előtt egy héttel módosítják a jövő évi költségvetést úgy, hogy százmilliárdot adnak propagandára, élsportra és a belföldi titkosszolgálatoknak. Ebben az országban a miniszterelnök és a külügyminiszter megengedheti magának, hogy két különböző állami különgéppel utazzon egy ázsiai gazdasági találkozóra. Ebben az országban van pénz a miniszterelnök, a miniszterek és az államtitkárok száz százalék feletti fizetésemelésére és van pénz a jegybankelnök fizetésének brutális növelésére is. Ebben az országban a négy leggazdagabb magyar cég negyedéves profitja 550 milliárd forint volt. Így tehát a kormányzat nem hivatkozhat arra, hogy nem telik néhány száz család fűtésének finanszírozására. Közép-Európában élünk, ahol a telek hidegek, a házfalak pedig, elsődlegesen az erre kapott uniós támogatásokat másra költő Orbán-kormány hibájából, jellemzően nincsenek szigetelve. Úgyhogy azt kérném, oldjuk meg végre ezt a problémát, és átlag alatti fogyasztással ne történhessen meg az, hogy valaki átlag fölött fizet. Láttuk már több esetben is, hogy ilyen korrekciót tud tenni a kormány. Azt kérem, hogy ebben az esetben is tegyék meg ezt, ne az így is sanyargatott önkormányzatoknak kelljen kifizetniük azt, hogy ezek az emberek ne kerüljenek az utcára vagy ezek a lakosok lényegében ne kerüljenek csődbe. Köszönöm. [[Taps a Párbeszéd és az MSZP padsoraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra a miniszter úr felkérésére Koncz Zsófia államtitkár asszony válaszol. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az interpellációját hallgatva mielőtt a konkrét kérdésre térek két dolog nagyon megütötte a fülemet. Az egyik a nemzeti konzultációval kapcsolatos. Azt gondolom, nagyon fontos dolog, hogy a magyar kormány Európán belül először kéri ki az emberek véleményét a szankciókról. Ez egy olyan dolog, ami nagyon fontos azzal kapcsolatban, hogy lássuk, hogyan gondolkodnak a magyar emberek. A másik, amit a titkosszolgálatokkal kapcsolatban említett. A múlt heti nemzetbiztonsági bizottsági ülés pontosan mutatja, hogy sajnos erre abszolút szükség van, mert az, hogy külföldi pénzekből finanszírozzák a kampányukat, szerintem nagyon szomorú, és egyébként azon kívül, hogy törvényellenes, morálisan is megkérdőjelezhető dolog. Azt pedig nem tudjuk, hogy mit ígértek cserébe. Amikor az energiaárakról beszélünk és arról, hogy mennyire növekednek a költségek, a kiadások a magyar családok számára, tegyük hozzá, hogy ha ezek a szankciók, illetve energetikával kapcsolatos kérdések az önök által tett ígéretek szerint alakulnának, lehet, hogy nem is lenne energia. Szerintem ezekről érdemes beszélni, ha az ember valóban aggódik a családokért. A rezsicsökkentésről is önök nagyon különbözően nyilatkoztak az elmúlt időszakban. Korábbi frakcióvezető-helyettesük, Kocsis-Cake Olivio az orosz gáz elzárását követelte, szerinte ezt a forrást „el kell tekerni, el kell zárni”. A főpolgármester, akinek ön korábban tanácsadója volt, azt mondta: „Örülök annak, hogy létrejött a szankciós csomag, és Magyarország végül is nem tudta megakadályozni.” Volt EP-képviselőjük, Jávor Benedek szerint „a mostani szankciók elégtelenek, kiterjedtebb, átfogóbb gazdasági nyomás kell, amely az energiapiacokat is érinti”. Az említett Ferencváros polgármestere 2016-ban pedig egyszerűen csak rezsihazugságnak nevezte a rezsicsökkentést, amelyre ön most az interpellációja első felét szánta. Azt gondolom, hogy ha a rezsicsökkentés önök szerint hazugság, akkor nagyon érdekes, ha ezzel kapcsolatban kérnek minket számon. Azt gondolom, azt is fontos kiemelni, hogy az önök által lelkesen támogatott brüsszeli szankciós politika mibe kerül Magyarországnak. Évente 10 milliárd euróba, a magyar költségvetésnek pedig közvetlenül 4 milliárd euróba, körülbelül 1600 milliárd forintba. Ekkora hiányt okoznak a magyar gazdaságnak a szankciók miatt egekbe szökött energiaárak, amit az országnak ki kell fizetnie. Ezt az összeget Magyarország nem tudja társadalmi célokra, például béremelésekre és adócsökkentésre költeni. Ennek fényében remélem, ön is belátja, hogy a rezsicsökkentés fenntartása igenis komoly eredmény. Magyarország Európában az első helyen van a családoknak nyújtott rezsitámogatás kapcsán, hiszen mi az átlagjövedelem 30 százalékát adjuk, az osztrákoknál ez 6 százalék. A rezsicsökkentés fenntartása a nehezebb anyagi helyzetben élő embereknek is rendkívül komoly segítség. Ahogy már korábban is említettem önnek, bár ön a felszólalásában ezt nem annyira elegánsan idézte, folyamatban vannak tárgyalások az önkormányzatokkal energetikai kérdésekben. A fővárossal, illetve a kerületi önkormányzatokkal kormánybiztosként Láng Zsolt képviselőtársunk tárgyal, az energia-veszélyhelyzeti operatív törzs is folyamatosan vizsgálja a felmerülő kérdéseket, ideértve az ön által felvetett önkormányzati bérlakások helyzetét is. Talán képviselő úr is egyetért azzal, hogy ebben a rendkívüli helyzetben a kormányzatnak, az önkormányzatoknak és a civil szférának az összefogására van szükség. Ebben szeretném kérni képviselő úrnak is a támogatását. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Megköszönöm államtitkár asszony válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae a választ.
Nem tudom elfogadni a választ. Csodálatos gyöngyszemek voltak ebben a válaszban. Nekem a kedvencem talán az, hogy nem lenne energia, ha az ellenzék jutott volna kormányra. Szerintem ez a fizika törvényeivel kicsit ellentétes talán. De ha magát a szankciós politikát nézzük, vezessük már végig, hogy mi történt az energiapiacon az elmúlt években. Az az európai tőzsdei liberalizáció, amit a Bizottság csinált, és amit önök mindig kihagynak, pedig egyébként, ha valamit lehetne támadni, akkor ezt kéne támadni, az vitte fel az energiaárakat tavaly novemberben. Ha a holland gáztőzsde árfolyamát megnézzük, attól függetlenül, hogy hogyan változtak a szankciók, így ugrál föl, aztán így ugrál le. [[Kezével mutatja.]] Tehát ha csak a szankciókon múlna, hogy milyen az energiaár jelenleg a világban, akkor nem ingadozhatna ez a dolog. Számos tényező járul hozzá ezekhez. Én egyébként a rezsicsökkentést soha nem elleneztem, ilyen mondatot tőlem nem fog találni, úgyhogy talán jogos a kérdésem. Végtére is az lenne a kérdésem: meg tudjáke ígérni azt, hogy megoldják ezt a problémát? Mert ez volt a kérdésem, és szerintem egy felelős kormánynak erre a kérdésre tudnia kellene válaszolni. [[Taps a Párbeszéd padsoraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Ha jól érzékeltem, képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Szabadi István, a Mi Hazánk képviselője, interpellációt nyújtott be a külgazdasági és külügyminiszterhez: „Mi az igazság a stratégiai földgázkészlet beszerzésével kapcsolatban?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! A miniszterelnök úr a választások előtt azt ígérte a magyar családok számára, hogy a rezsicsökkentést az olcsó orosz gáz segítségével tudja majd megvédeni, melynek feltételeit az oroszokkal tavaly októberben évi 4,5 milliárd köbméter gáz szállítására megkötött hosszú távú megállapodás biztosítja. Ehhez képest júliusban a rezsicsökkentés korlátozásáról döntött, október végén pedig kénytelen volt elismerni, hogy az oroszokkal megkötött gázszerződés ára az európai tőzsdei árakhoz, mégpedig a holland TTF gáztőzsde áraihoz igazodik, és Brüsszelt okolta azért, hogy az oroszokkal nem lehetett fix áras szerződést kötni. Miniszterelnök úr Vlagyimir Putyin orosz elnökkel február 1-jén megtartott közös sajtótájékoztatóján azt is kijelentette: nagyon közel kerültek a megállapodáshoz, hogy egymilliárd köbméterrel több legyen az éves garantált orosz gáz Magyarországon. [[15.50]] Három nappal később a Kossuth rádióban a plusz 1 milliárd köbméter gáz beszerzéséről azt nyilatkozta, idézem: „majdnem eljutottunk a megállapodásig, még a külügyminiszter úrnak futnia kell egy-két kört”. Ez a megállapodás februárban minden bizonnyal nem jött létre, mert a július 13-án kihirdetett energetikai veszélyhelyzeti intézkedések között szerepelt 700 millió köbméter pótlólagos gáz beszerzése, emellett az energiahivatal adatai alapján a gáztárolókban június közepén az előző évekhez képest feleannyi gáz volt, ezért volt érthetetlen, hogy miért adtak el 500 millió köbméter gázt Szerbiának. A holland TTF tőzsdei jegyzései júniustól meredeken emelkedni kezdtek, és augusztusban tetőztek, amikor megawattóránként 340 eurót kellett fizetni a gázért. Ehhez hozzájárult az is, hogy a brüsszeli gázalku június 23-án előírta a tagállamok számára, hogy október 1-jéig a gáztárolókat legalább az előző ötévi átlagos gázfogyasztás 35 százalékáig töltsék fel, ami a földgáz iránti keresletet és az árakat is megnövelte. A különleges földgázkészlet létrehozásáról a 260/2022. [[VII. 21.]] számú kormányrendelet döntött, amely szerint a vásárlást 1,85 milliárd eurónyi hitelből finanszírozták meg, ebből kiszámolható, hogy a 700 millió köbméter gáz beszerzése nagyjából 740 milliárd Ft-ba került, ami köbméterenként ezer forint feletti árat jelent. Kérem tisztelt válaszukat azzal kapcsolatban, hogy a választások előtt tett ígéretükkel szemben miért nem állapodtak meg februárban a plusz 1 milliárd köbméter gáz beszerzéséről, és miért vártak a stratégiai földgázkészlet beszerzésével a betárolási időszakig, amikor köztudottan magasak az árak. Köszönöm. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Sztáray Péter András államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Először is szeretném leszögezni azt, hogy a magyar-orosz hosszú távú földgázbeszerzési szerződés tavaly szeptemberi aláírásával Magyarország stabil hosszú távú ellátásának alapját teremtettük meg, mind a korábbi hosszú távú szerződésnél, mind a rövid távú piaci szerződéseknél kedvezőbb kondíciókkal. Akkor is hangsúlyoztuk, hogy infrastrukturális örökségünk okán a vezetékes földgáz továbbra is meghatározó ellátási forrás marad hazánkban, éppúgy, mint a régió többi országában. A másik fontos szempont, hogy az elmúlt 12 évben rengeteget tett a kormány a diverzifikáció érdekében, mind a beszerzési útvonalak, mind a források tekintetében. Kiépítettük hét szomszéd közül hat felé az interkonnektorokat. Az nem rajtunk múlt, hogy a szükséges infrastruktúra a határunkon túl nem épült meg, illetve nem születtek meg bizonyos beruházási döntések, mint például a romániai Neptun-gázmezővel kapcsolatban. A február óta tartó orosz-ukrán háború, és az erre válaszul adott szankciós intézkedések következtében az energiaárak az egekbe emelkedtek, a nyár folyamán mintegy tízszeres növekedést mutattak ’21 azonos időszakához képest. Mindehhez szállításikapacitás-korlátok is társulnak, például az Északi Áramlattal kapcsolatos incidens miatt. Számos európai ország számára kihívás volt a földgáztárolók következő téli szezonra való feltöltése. Az európai országok többségében a magyarországinál kisebb tárolókapacitás áll rendelkezésre, ami azt jelenti, hogy Magyarország fogyasztásarányosan az egyik legnagyobb tárolótöltöttséggel rendelkezik. Az elmúlt évtized földgázinfrastruktúra-fejlesztéseinek köszönhetően hazánk több mint 6 milliárd köbméteres tárolókapacitással rendelkezik. Éves földgázfelhasználásunk 10 milliárd köbméter körüli, mint köztudott. Több mint 5,5 milliárd köbméter letárolt földgázzal a tárolótöltöttség novemberben elérte a 87 százalékos töltöttségi szintet, amely a teljes éves fogyasztás csaknem 55 százalékát fedezi. Ugyanakkor az uniós átlag a 30 százalékot sem éri el. Mindez a hosszú távú földgázszállítási szerződésnek és a pótlólagos forrásoknak köszönhető. A Külgazdasági és Külügyminisztérium folyamatosan követi és elemzi az európai és a regionális ellátásbiztonsági helyzetet és az azt befolyásoló körülményeket. A kormány annak érdekében hozza meg döntéseit, hogy a magyar lakosság és az ipar földgázellátása minden körülmények között biztosított legyen. Ezért kezdődtek egyeztetések korábban, az orosz-ukrán háború kitörése előtt még pótlólagos források beszerzéséről, és ezért döntött a július 6-ai ülésén a kormány arról, hogy felhatalmazást ad az állami földgázkereskedőnek és a Magyar Szénhidrogén Készletező Szövetségnek, hogy a meglévő hosszú távú szerződéseken felül vásároljanak földgázt. A kormány legfontosabb célja mindig és különösen ezekben a rendkívüli időkben energiaellátási és energiaválság, háború idején az, hogy biztosítsa az ország energiaellátását, hogy megvédje a magyar társadalmat, és megakadályozza, hogy a magyar emberek fizessék meg a háború árát. A kormány akkor és attól vásárol földgázt, akinek rendelkezésére áll a forrás megfelelő áron, és aki képes hazánkba szállítani a szükséges földgázmennyiséget. A hosszú távú szerződés, az addicionális földgázmennyiség, valamint a folyamatosan hazánkba érkező importföldgáz együttesen megteremtették hazánk téli ellátásbiztonságát. A kormány mindent megtett az elmúlt hónapokban és hetekben ennek érdekében. Az előttünk álló időszakban is olyan energiapolitikát fogunk képviselni, hogy az ország energiaellátásának biztonságát semmi se veszélyeztesse. Kérem a válasz elfogadását. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A válaszát azért sem tudom elfogadni, mert az azonnali tőzsdei áron végrehajtott stratégiai földgázkészlet beszerzésének az államháztartásra nézve súlyos következményei vannak, az ügylethez ugyanis hazai bankok nyújtottak hitelt, ami megnövelte az államháztartási hiányt és az államadósságot, emiatt a 2022. évi hiánycélt 4,9 százalékról 6,1 százalékra kellett módosítani. Másrészt súlyos következményei lesznek és lehetnek annak, ha nem fogják a lakossági piaci árakat csökkenteni vagy legalább a torz adatok alapján meghozott átlagfogyasztási mértéket megemelni, ezért tisztelt képviselőtársaimat és államtitkár urat is arra kérem, hogy még mindig nem késő a túl alacsony átlagfogyasztási mértéket módosítani, azaz megemelni, hogy annak a közel vagy majdnem másfél millió magyar embernek, akinek korszerűtlen a családi háza, a költségvetése ne kerüljön súlyos veszélybe, illetve ne dőljön be. Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm. Ha jól érzékeltem, képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszter úrhoz: „Ötven százalékos élelmiszerinfláció mellett mikor kapnak végre a pedagógusok, a szociális dolgozók béremelést?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Ház! Tisztelt Országgyűlés! Varga Mihály egy hete büszkén közölte, hogy az Európai Bizottság szerint 5,5 százalék lesz idén a magyar gazdaság növekedése. Három héttel korábban az Amerikai-Magyar Kereskedelmi Kamara által szervezett üzleti fórumon azt mondta, hogy saját számításaik szerint 4,5 százalék lesz a növekedés. Mindkét közléssel azt kívánta jelezni a gazdasági világ és a befektetők felé, hogy a magyar gazdaság ép és egészséges, virul, a kedves befektetők nyugodjanak meg. Csak a helyzet az, hogy Varga Mihály pénzügyminisztert nem a befektetők bízták meg, nem őket kellene megnyugtatni, hanem a magyar adófizető polgárokat. Ők pedig, ellentétben az állítólag viruló gazdasággal, éppen óriási, 20-25 százalékos reáljövedelem-veszteséget szenvednek el az elszabadult infláció miatt; különösen a közalkalmazottak, akik elég nehezen tudják megfogadni Orbán Viktor végletekig cinikus tanácsát, hogy ha megugrik az energiaszámlájuk, akkor keressenek többet. Hogyan, ha a kormány nem emeli a fizetésüket? Tehát a magyar gazdaság 4-5 százalékkal növekszik, az infláció pedig 20-22 százalékkal magasabb a tervezettnél. Ennek következménye, hogy a költségvetésben iszonyú, több ezer milliárd forintos inflációs extraprofit halmozódik fel. Hiszen ahogy szintén Varga Mihálytól tudjuk, idén szeptember végéig csak az áfából 30 százalékkal, 1170 milliárd forinttal több folyt be kilenc hónap alatt, mint tavaly, miközben a növekedés csak 4-5 százalék. Tehát ennek 80-85 százaléka inflációs extraprofit. Ha a többi adónemnél is hasonló a helyzet, akkor éves szinten akár 3000-4000 milliárd forint is lehet a költségvetés inflációs extraprofitja. Ezért jogosan merül fel a kérdés: miért nem forgatja vissza ezt az extraprofitot a kormány azokra, akiket megkárosít, legalább azokra, akikért felelős, a saját dolgozóira, a közszolgáltatások fenntartóira? [[16.00]] A válasz szerintünk egyébként az, hogy ez a kormány neoliberális elveket vall, és valójában csak a nagy profitokat, a multinacionális vállalatokat és a gazdag embereket képviseli. Ezért az infláció letörésének az árát teljes egészében a bérből élőkre akarja hárítani, ezt több kormányzati szereplő is bevallotta, amikor arról beszéltek, hogy nem szabad a béreket emelni. Pedig az államnak kutya kötelessége volna a sok ezer milliárdos inflációs extraprofitból azonnal emelni a szociális dolgozók, a tanárok, az önkormányzati dolgozók és más közszolgálati dolgozók bérét legalább az infláció mértékével, de inkább végrehajtva a 12 éve lemaradt bérrendezést, egységes, jóval magasabb bértáblát kialakítva. Ha a saját fizetésüket meg tudták emelni, talán ez is menni fog, és ne mutogassanak az Unióra, az inflációs extraprofitban ennek a szükséges forrása megtalálható. Kérdezem tehát miniszter urat: végrehajtjáke a régóta esedékes bérrendezést a közszférában, egységes bértáblát létrehozva, legalább 50 százalékkal magasabb béreket és folyamatos bérfejlesztést garantálva, vagy továbbra is csak a saját fizetésük emeléséig terjed a képességük? Tisztelettel várom a válaszát.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Mint ahogy ön is tudja, bármilyen bevétel, ami többletként befolyik a költségvetésbe, jelentkezik, az rögtön a Rezsivédelmi Alapba és a Honvédelmi Alapba kerül, pontosan azért, hogy meg tudjuk védeni a rezsicsökkentést. Minden magyar családot az átlagfogyasztás mértékéig 181 ezer forintig terjedően segít a rezsicsökkentés, hogy ne kelljen kifizetni a valós piaci árakat, hanem a 2013-as piaci árak mínusz 25 százalékos áron tudnak gázzal fűteni az emberek vagy villanyáramot felhasználni. De mit tesz az LMP mindeközben, tisztelt képviselő úr? Nézzük meg az önök költségvetési módosító indítványait! Miket nyújtottak be önök tulajdonképpen? 150 milliárd forinttal növelték volna a termékdíjtételeknek a költségvetési tételét, ez egy 3,5-szeres emelés, magyarul, önök az élelmiszerek árát ezekkel a termékdíjakkal emelték volna, 150 milliárd forint értékben. De nemcsak itt, hanem áfabevételből is 250 milliárd pluszt javasoltak önök a saját módosító javaslataikban, ami szintén az emberektől vett volna el, és az élelmiszerek árát, amelyeknek csökkentett áfaértéke van, ezek szerint önök megemelték volna, és 250 milliárd forint pluszáfával számoltak volna. De nem ragadtak le itt, mert a rezsi mellé önök újabb terhet bevezettek volna az emberek számára: 300 milliárd forintos vagyonadót vezettek volna be. Nem elég az embereknek a gázszámla, nem elég az embereknek a villanyszámla, hanem még egy pluszadóval, a vagyonuk után a lakásukat még egy vagyonadóval is megterhelték volna. De hogy egy ilyen nehéz helyzetben még nehezebb helyzetet eredményezzenek, hogy az emberek még a munkahelyüket se érezzék biztonságban, ezért önök a társaságiadó-bevételt 450 milliárd forinttal megemelték volna. 450 milliárd forintot róttak volna ki a magyar munkáltatókra, amit ők lehet, hogy sok esetben csak úgy gazdálkodtak volna ki, tisztelt képviselő úr, hogy adott esetben munkahelyeket szüntettek volna meg. Tehát önök tovább emelték volna az élelmiszerek árát, a rezsi mellé az ingatlantulajdonosoknak további terheket róttak volna ki, és még a munkahelyeket is veszélybe sodorták volna. Nem elég a háború, nem elég a brüsszeli szankciók, nem elég az, hogy Európa szinte minden országában rekordmagas az infláció, és soha nem látott mértékű az áremelkedés, önök még ezekkel az adójavaslataikkal tovább rontották volna a magyar emberek helyzetét. Ami a kormány gazdasági intézkedéseit és az ország GDP-növekedését illeti, tisztelt képviselő úr, itt a harmadik negyedéves adatokat összevetjük valóban az előző év azonos időszakával, akkor azt láthatjuk, hogy Magyarországot csak Ciprus, Portugália, Románia és Lengyelország előzte meg, mi 4,1 százalékos növekedést hoztunk, ez az a gazdaságpolitika, amire önök 12 éve mondják, hogy fél éven belül szakadékhoz és összeomláshoz vezet. Nos, ez most az ötödik legjobb eredményt hozta az Unióból, 4,1 százalékot, ezzel szemben az uniós átlag 2,4 százalék, és van olyan ország, aki már most mínuszban van, de nagyon sokan közelítenek a nulla felé. Tisztelt képviselő úr, ebből látszik, hogy mi a különbség az önök javaslatai és a mi teljesítményünk között, amit most már az Eurostat is elismer. Ezen túlmenően önök nem támogatták azt sem, amikor hitelmoratóriumot akartunk bevezetni, azt mondták, ez egy kommunista dolog, ezt mondták az árstopra is, ezt mondták a benzinársapkára is, a minimálbér-emelést, családiadó-visszatérítést mind-mind nem támogatták itt a parlamentben a baloldal részéről, mert azt mondták, a minimálbér-emelés túl nagy teher a vállalkozásoknak, a családiadó-visszatérítést szintén nem támogatták az idei év elején. Tisztelt Képviselő Úr! Mi valóban, ami többlet volt, azt igyekeztünk az idei év elején az emberek számára béremelésként is biztosítani, ezért volt a pedagógusoknál is 10 százalékos, a szociális dolgozóknál is 20 százalékos, az ápolóknál is 21 százalékos emelés, ezért volt a pedagógusbér-emelés mellett orvosibér-emelés is, az orvosi béremelés tavaly, idén és jövőre összesen 2-2,5-szeresére emeli az orvosok bérét, amit lehetett, béremelésre is fordítottunk. Sajnáljuk, hogy most ennek egy jó részét szankciós felárra fordítjuk. Ezért mondjuk, hogy legyen mihamarabb béke, legyen vége a szankcióknak, és újra nem szankciós felárra, hanem fizetésemelésre tudjuk ezeket a forrásokat fordítani. Köszönöm szépen.
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a választ. Öné a szó.
Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A helyzet az, hogy a választ nem tudom elfogadni és nemcsak azért, mert hamis állításoktól hemzsegett a válasza, hanem azt gondolom, hogy az alapkérdésre nem adott választ: lesze béremelés, mikor és milyen mértékű? Amit ön mond, azt tökéletesen meg tudom magyarázni, ott van, 3 százalékos inflációval tervezték az ez évi költségvetést, úgyhogy azt gondolom, hogy nem kell nagyon magyarázni azt, hogy hol van itt az a pluszbevétel, amivel egyébként mi joggal számoltunk, ha nem is ilyen mértékben, de már a költségvetés tárgyalásakor. A vagyonadó nagyon hangzatosan hangzik az ön szájából, de ugye, a részletekben rejlik az igazság. Milliárdos vagyonokra vetettünk volna ki vagyonadókat, ráadásul, azt gondolom, hogy sokat vitatkoztunk arról, hogy a multinacionális cégek mennyire nem veszik ki a részüket a közteherviselésből. Úgyhogy még most is tudom tartani azt az álláspontunkat, hogy meg kéne emelni. Azt gondolom, hogy a vezetők bérére jutott, a közalkalmazottak bérére is kell hogy jusson. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el a miniszterhelyettesi választ. Elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Szatmáry Kristóf, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a gazdaságfejlesztési miniszterhez: „Hogyan segíti a Kormány által bevezetett kamatstop a magyar vállalkozások megerősítését?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Tudjuk jól, a háború és az elhibázott szankciós politika miatt egész Európa szenved. Az energiaárak elszabadultak, az infláció régen látott magasságokban sajnos. A magyar lakosság jelentős segítséget kaphat a kormánytól a rezsicsökkentés átlagfogyasztásig való fenntartásával, de mi a helyzet a vállalkozásokkal? Sajnos, ők is megszenvedik a kialakult helyzetet, nőttek a vállalkozók energia-, beszállítási, szállítási költségei, az infláció miatt pedig a hitelek is jelentősen drágultak. Szerencsére a magyar kormány elkötelezett az infláció megfékezése, a recesszió elkerülése és a vállalkozások megerősítésében, ennek tudható be az, hogy döntés született a lakossági kamatstopon túl az államilag nem támogatott, változó kamatozású, forintalapú kis- és középvállalkozói hitelekre való kamatstop kiterjesztéséről. Az intézkedéseknek köszönhetően a vállalkozói kamatstop összesen mintegy 80 milliárd forintos tehercsökkenést eredményez a hazai vállalkozásoknál. Jövőre is folytatódik a Széchenyi Kártya program, ami kedvező hiteltermékeket is biztosít a vállalkozásoknak, mindamellett nagy segítséget jelent, hogy a kormány idén is folytatja, jobban mondva: fenntartja a tavaly eldöntött adócsökkentéseket, amelyek mintegy 600 milliárd forinttal csökkentik a munkáltatói adókat. Míg a legtöbb uniós országban egyébként ezek az adóterhelések nőttek, Magyarországon a legnagyobb mértékben csökkentek az elmúlt évhez képest. A nemzeti kormány intézkedései ezekben a nehéz időkben is élesen szemben állnak, elkülöníthetők a korábbi baloldali kormányoknak az elhibázott gazdaságpolitikájától. És tényleg csak emlékeztetőül hoznám ide azokat az éveket, amikor a baloldal pusztán fejőstehénnek vagy egyszerűen potenciális bűnözőknek tekintette a hazai kis- és középvállalkozásokat. És iderémlik még Gyurcsány Ferencnek az az üzenete, amely úgy szólt, hogy akinek nem teszik, annak el lehet innen menni. [[16.10]] A Fidesz és a nemzeti kormány szerencsére nem így gondolkodik, számunkra a hazai kis- és közepes vállalkozások, amelyek egyben sokszor családi vállalkozások is, a hazai gazdaság gerincét adják. Az ő sikerük az ország sikere is, ezért kell mindent megtennünk közösen azért, hogy a hazai vállalkozások az előttünk álló nehéz időszakot túléljék, és segítsük azokat a fejlesztéseket, amelyeket ők indítanak el. Ennek tükrében is kérdezem tisztelt államtitkár urat, mivel a legnagyobb probléma továbbra is a szankciós infláció, hogyan segíti a kormány a már bevezetett kamatstoppal a magyar vállalkozásokat. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Fónagy János államtitkár úr válaszol. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Képviselőtársam! A szomszédban folyó háború és az arra hozott hibás szankciók következtében energia- és inflációs válság alakult ki Európában, egekbe szöktek a beszerzési és szállítási költségek, növekszik az energia- és munkabérköltség, a hitelek kamatai is drasztikusan megemelkedtek. A magyar kormány mindent elkövetett és elkövet annak érdekében, hogy ne a magyar emberek és ne a magyar vállalkozások fizessék meg a háború és Brüsszel átgondolatlan szankcióinak árát, a szankciós energiafelárat. Korábban már számos intézkedést hozott a kormány a magyar családok megsegítésére: fenntartotta a rezsicsökkentést az átlagfogyasztásig, ezzel átlagosan havi 181 ezer forintot spórolva meg a családoknak, árstopot hirdettünk a legalapvetőbb élelmiszerekre, az üzemanyagra, végül bevezettük a kamatstopot, s összeállítottunk egy 11 pontos akciótervet. A Magyar Kereskedelmi és Iparkamara és a Vállalkozók Országos Szövetségének kérésére a kamatstopot kiterjesztette a kormány a kis- és közepes vállalkozások hiteleire is, miközben támogatást nyújt az energiaintenzív feldolgozóipari kis- és középvállalkozások működésiköltség-növekedésének kompenzálására, valamint energiahatékonysági beruházásaira, meghosszabbítva a Széchenyi-kártya hitelprogramját, valamint gyármentő programot is hirdettünk. A kamatstop vállalatokra történő kiterjesztésének célja az infláció megfékezése, a recesszió elkerülése és a vállalkozások megerősítése. A vállalkozások államilag nem támogatott, változó kamatozású, forintalapú hiteleit érintő kamatstop november 15-étől került bevezetésre, s 2023. június 30-áig lesz érvényben. A kormány döntése értelmében a hazai kis- és középvállalatok érintett hitelei alapjául szolgáló kamat mértéke nem lehet magasabb, mint a 2022. június 28-ai fordulónapra átszámított bankközi kamat, a háromhavi BUBOR mértéke, azaz 7,77 százalék. Az intézkedés mintegy 2000 milliárd forintnyi hitelállományt és 60 ezer vállalkozást érint, így a jövő év közepéig a kis- és közepes vállalkozások összességben mintegy 80 milliárd forintot takaríthatnak meg; ez cégenként mintegy 1,5-2 millió forintot jelent. Az intézkedés költségei a bankokat terhelik, számukra ez megítélésünk szerint kigazdálkodható, hiszen az emelkedő kamatok számukra extraprofitot is jelentenek. A kormány célja, hogy erősebben jöjjünk ki a válságból, mint ahogy belementünk. Ez legutóbb, a koronavírus-járvány esetében sikerült. Az uniós szöszmötölés és a baloldali megszorító és munkanélküliséget teremtő politika helyett a kormánynak az a célja, hogy folytatódjon a magyar gazdaság felzárkózása, kerüljük el a recessziót, és hogy továbbra is az uniós átlagot 2-3 százalékkal meghaladó növekedést érjünk el. Fontos cél a magyar munkahelyek megőrzése, valamint a családtámogatási rendszer, azaz a demográfiai célok fenntartása. A jövő év végére az egy számjegyű infláció újbóli elérése is elengedhetetlenül szükséges a gazdaság normális mederbe tereléséhez. Ehhez kérjük képviselőtársaim és a magyar parlament támogatását is. Köszönöm, elnök úr, a lehetőséget. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. A választ elfogadom, már csak azért is, mert jól láthatólag a kormány folyamatosan figyeli a fejleményeket, s az itt államtitkár úr által is elmondottakon túl épp a múlt héten jelentett be egy újabb szektorra, a turizmusra és a vendéglátás területére egy olyan akciótervet, amely próbál segíteni az ugyancsak nehéz helyzetbe került hazai vendéglátósok és szálláshelyfenntartók tekintetében a turizmusfejlesztési hozzájárulás elengedésével és bizonyos adminisztrációs protokollok bevezetésének elhalasztásával. Tehát jól látható módon a kormány folyamatosan tud reagálni erre. Azt gondolom, hogy akár nemzeti minimumot is lehetne a hazai vállalkozások érdekében létrehozni. Valóban, a szankciók, az uniós források mielőbbi elérhetőségének megteremtése a vállalkozásoknak és az energiabiztonság megteremtése a fő cél. Ebben továbbra is számíthat a kormány a Fidesz-frakció támogatására. Köszönöm szépen a választ, még egyszer, elfogadom. [[Dr. Fónagy János: Köszönöm szépen. Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr a választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Móring József Attila, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszter úrhoz: „Mikor kíván változtatni végre az Európai Unió a migrációs politikáján?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Az év első tíz hónapjában mintegy 276 ezer illegális határátlépést jelentettek az Európai Unió külső határain. Nő a migrációs nyomás Európa déli határainál, Magyarországra pedig az idén már 230 ezren próbáltak bejutni, míg tavaly egész évben 120 ezren. A migránsok megjelenése veszélyt jelent Európa közbiztonságára, közegészségügyi helyzetére. A határvédelem európai érdek. Aki az európai határt védi, az európai embereket védelmezi. Ha nem sikerül megvédeni az Európai Unió külső határait, akkor újra lesznek belső határok, annak pedig kedvezőtlen gazdasági következményei lesznek. A legnagyobb migrációs nyomás továbbra is a nyugat-balkáni térségre nehezedik. Az idei évben mért sikeres belépés a tavalyi év azonos időszakához képest jelentős emelkedést mutat. A magyar rendőrség számai, amelyek ráadásul jóval meghaladják a Frontexét, hiszen a kísérleteket is számontartják, szintén a helyzet súlyosbodását jelzik. Magyarország Ausztriával és Szerbiával közösen próbálja meg felvenni a harcot a migránsáradattal. Cél a védelmi vonal kitolása, ami a gyakorlatban a szerb-északmacedón határ fokozottabb őrzését jelenti. Az Európai Unió vezetői sem tétlenkednek. Az uniós döntéshozók Szerbiát bírnák rá az Európai Unióval összhangban lévő vízumpolitikára, amely csak azon kibocsátó országok polgárait tarthatja vissza a repülőúttól, amelyeknek vízummentességi megállapodása van déli szomszédunkkal. Szinte kizárt, hogy az összeurópai megoldást kereső decemberi belügyminiszteri tárgyalóasztalnál megnyugtató megoldás szülessen. Várható inkább, hogy az Európai Unió tagállamainak nagyobb része ismét a kvóta felé fog fordulni, ami rossz hír azon országok számára, amelyek vonakodnának bármilyen szétosztási mechanizmust elfogadni. Messze nincs egység tehát az EU-ban. Fokozódik a migrációs nyomás a déli határon, és már az Iszlám Állam is igyekszik kihasználni a helyzetet. A hatékony határvédelem miatt feltorlódnak a magyar határon a migránsok, ezért élhetetlenné válnak a határ menti települések. Eközben embercsempészbandák harcolnak a területekért. A megoldást továbbra is az jelentené, ha az Európai Unió szakítana a bevándorlást szükségesnek tartó, elhibázott migrációs politikájával. Eközben Magyarország fokozza a határvédelem hatékonyságát, zajlik a határkerítés erősítése, illetve a télre már több mint ezer határvadász áll szolgálatba. A magyar határvédelem költségei meghaladják a 600 milliárd forintot, az Európai Unió pedig annak ellenére sem nyújtott ehhez megfelelő pénzügyi segítséget, hogy Magyarország egyben az Európai Unió külső határait is védi. Akciófilmekbe illő hajsza zajlott a múlt héten Budapest határában, rendőrökre lőttek menekülő embercsempészek. Az elkövetőket elfogták, sérülés szerencsére nem történt. Szintén a múlt héten történt, hogy egy szerb embercsempész autójában magukat afgán állampolgárnak valló 13 illegális migránssal két gépjárművel ütközött egy vasúti átjáróban Hegyeshalomnál. Mielőtt a rendőrök megállították az autót, egy vasúti átjárónál megelőzte a vasúti tilos jelzés miatt feltorlódott gépkocsisort. [[16.20]] Mint látjuk, egyre többször fordul elő, hogy nem engedelmeskednek a rendőröknek az embercsempészek [[Arató Gergely: Idő!]] menekülni kezdenek, és közben súlyos, nemegyszer halálos balesetet okoznak. [[Arató Gergely: Még egy perc, de hadd beszéljen…]] Kérdezem ezért tisztelt államtitkár urat, mikor kíván változtatni végre az Európai Unió a migrációs politikáján. Köszönöm szépen, és elnézést az időtúllépésért. [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Varju László: Itt nem mínuszolnak…]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt láthatjuk, hogy nemcsak hogy nem akar Brüsszel változtatni a migrációpárti álláspontján, hanem időről időre meg is erősíti. A magyar baloldali pártokat is magába foglaló európai baloldali frakció, a Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége levelet küldött az Európai Bizottság elnökének és alelnökének is, amelyben azt mondták, hogy a migráció kapcsán a humanitárius vízumok kiállítását fel kell gyorsítani, a humanitárius folyosók felállítását szintén fel kell gyorsítani, és előnyben kell részesíteni a családegyesítéseket. Tudja, amikor pár héttel ezelőtt Luxemburgban jártam, ott mondák el a belügyminiszterek, hogy hogyan élnek vissza ezekkel a lehetőségekkel most is egyes országokban, hiszen aki humanitárius vízumot kap, azt veszik észre, hogy visszamegy a saját országába, majd visszajön Európába, márpedig ha humanitárius vízuma van, akkor nem tudna visszatérni, hiszen üldöznék a saját országában. Másrészről pedig elmondták, hogy azt az embertelen módot is választják az illegális migráció szervezői, hogy sokszor egy kísérő nélküli kiskorút juttatnak el Európába, országonként több ezres nagyságrendben, számosságban, aki persze lehet, hogy 17,5 évesen kiskorú, és amint ő megkap egy gyorsított eljárásban egy tartózkodási jogcímet, abban a pillanatban az összes rokona bejelentkezik, és az egyből hirtelen öt-hat-hét ember lesz. Tehát folyamatosan láthatjuk, hogy Brüsszel mindig újabb és újabb javaslatokkal áll elő, amelyek lényege az illegális migráció tervszerűvé tétele, intézményesítése és az illegális migránsok Európán belüli szétosztása. Mindegyik javaslatnak ez a vége, és erről láthatólag nem akarnak letenni, márpedig látható, hogy az illegális migráció felgyorsítása nem Európa biztonságos jövője. A nyomás óriási, ezt ön is mondta. Elmondhatjuk, hogy most már több mint 240 ezer kísérlet volt idén a magyar déli határon, hogy átjussanak illegális migránsok. Ez azt jelenti, hogy napokon belül kétszer annyi kísérlet lesz idén, mint ami tavaly egész évben volt, pedig még messze nem is vagyunk az év végén. 2500 embercsempész ül jelenleg is a magyar börtönökben, akiket elkapnak, akik egyre agresszívebbek. Ön is mondta, utalt rá, az M5-ös autópályán rendőrökre lőttek; a déli határon ez már október végén is előfordult, hogy a rendőrök irányába lőttek, amikor megközelítették őket a rendőrök, akkor könnygázzal fújták le őket, tehát nem menekültek, hanem visszatámadtak a rendőrökre. Jól látjuk, hogy abban az esetben, ha nem követi az Európai Unió azt, amit Magyarország követ útként, tehát ha nem zárja le a külső határait, abban az esetben a belső határok fognak újra felépülni, mert látjuk, hogy országról országra, ideiglenesen, átmenetileg, de egyre hosszabb időre hogyan léptetnek életbe újabb és újabb belső határellenőrzéseket, márpedig azért jött létre az Unió, hogy ne legyenek belső határok. [[Arató Gergely közbeszól.]] De hogyha a migrációt nem állítjuk meg a külső határnál, akkor ez szét fogja verni az Uniónak ezt a belső szervezetrendszerét. Azért állítják föl újra a belső határokat, mert nem tudják már kezelni, Ausztriában sem, máshol sem tudják már kezelni azt az óriási számú illegális migránst, aki odaérkezett. Ezért belső határellenőrzéssel próbálkoznak, hogy úgy akkor talán tudják csökkenteni a nyomást. Tehát ez ezért létfontosságú az Unió alapvető értékeinek fenntartása szempontjából és a belső szabad mozgás szempontjából is. És egy másik megközelítést hadd mondjak még önnek! Amikor az olasz választások előtt álltunk, akkor azt mondta az Európai Bizottság elnöke, hogy ha rossz irányba mennek a dolgok, meglesznek az eszközeik arra, hogy mint Magyarország és Lengyelország esetében, majd megfordítják az olasz politikát. És láttuk, megalakult az új jobboldali olasz kormány, és nem engedi be csőstöl az illegális migránsokat szállító hajókat az olasz kikötőkbe; rögtön meg is támadták őket. Ha alapvetően demokratikusan gondolkodnának Brüsszelben, akkor azt mondanák: ha az olaszok egy bevándorlást ellenző álláspont mellett foglaltak helyet, akkor Brüsszel álláspontja is ebbe az irányba tolódik el. De nem ezt mondják, hanem azt mondják, hogy majd mi az olaszok nemzeti álláspontját akarjuk kikényszeríteni, hogy újra a baloldali, migrációpárti irányba menjen. Nem az európai embereket akarják képviselni, nem arra reagálnak, hogy ha az európai emberek más politikát várnak el, akkor ők módosítják a politikájukat, hanem rá akarják erőszakolni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Brüsszelből a migrációt minden országra, teljes mértékben antidemokratikusan. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae a miniszterhelyettesi választ.
Köszönöm szépen. Azzal fogadom el a választ, hogy kérjük a kormányt, hogy tartson ki továbbra is e mellett a következetes álláspont mellett, amit 2015 óta képviselünk, illetve hogy kövessenek el mindent annak érdekében, hogy azokat a költségeket, amelyek felmerültek, és már meghaladják a 600 milliárd forintot, ezt valamilyen formában, legalább részben, az Európai Unió fizesse meg Magyarország számára. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr a miniszterhelyettesi választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be a miniszterelnök úrhoz: „Úgy fogják megcsinálni Paks2 informatikai rendszerét is, mint a KRÉTA-t?” címmel. Az interpelláció megválaszolásával miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter urat bízta meg. Az interpellációra miniszter úr felkérésére Sztáray Péter András államtitkár úr válaszol. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Két hete elég pikáns ízelítőt kaptunk abból, hogy milyen következményekkel jár, ha egy korrupt kormány egy fontos informatikai fejlesztést is a haverokra bíz szakértők helyett. A Palkovics László bukott miniszter jóbarátja által készített rendszert önök tették kötelezővé a közoktatásban, Önök költöttek el rá közel 40 milliárd forint közpénzt, hogy aztán kiderüljön: a rendszert egy OKJ-s hekkerképző tanfolyam első óráján is játszi könnyedséggel fel lehet törni, és el lehet belőle lopni a diákok, tanárok, iskolák adatait. Azon túl, hogy egy európai demokráciában ilyen soha nem történhetne meg, hiszen egy ilyen komoly informatikai fejlesztést nem is kaphatna meg egy haveri cég, és egy ilyen adatvédelmi incidensnek nagyon komoly következményei lennének, a közpénzek ilyenfajta pazarlásának pedig büntetőjogi következményei is, és arról szólnának most a hírek, hogy hogyan halad a nyomozás, kit vittek el vezetőszáron, és kiknek kell felelniük azért, hogy 40 milliárd forint közpénzt kidobtak az ablakon, és azért hogy egyébként érzékeny adatok kerülhettek, kerültek nyilvánosságra, ezen túl az a helyzet, hogy Magyarországon ez már nem is hír, és ez a legborzasztóbb. Ez egy normális kedd vagy szerda önöknél: megint elloptak valamit, és megint nem működik valami. Ugyanezt a fideszes szakértelmet látjuk, beszéljünk akár a forint árfolyamáról, akár arról, hogy beengedték az oroszokat a külügybe, és szabadon működhetnek a hekkerek a Külügyminisztériumon belül ha már a Külügyminisztérium államtitkárát jelölték ki válaszolni , vagy éppen abban, hogy ész nélkül rohannak bele egy drága, rossz minőségű, és úgy tűnik, hogy sose megvalósuló paksi beruházásba. Úgy tűnik, hogy önök erre képesek. Az az orbáni modell, hogy a morális mélységeket intellektuális szakadékokba kell rejteni, hogy mi azon vitatkozhassunk, hogy önök gonoszságból vagy ostobaságból teszik tönkre az országot. Ezúttal tanárok és diákok adatait lophatták el önök miatt, de ki tudja, hogy ezek után mi vár még az országra hasonló fejlesztések nyomában. Hogyan akarnak önök hidat, vasúti átjárót vagy éppen atomerőművet építeni, ha a közoktatásnak fejlesztett informatikai rendszerüket fel lehetett törni egy tamagocsiról? Hogyan akarják önök megcsinálni mondjuk Paks II. informatikai rendszerét, ha nem sikerült 40 milliárdból egy biztonságos rendszerbe foglalniuk azt, hogy Pistikének négy darab hármasa van, két darab négyese, és hiányzott a nyelvtanóráról? Mikor fogják a hekkerek saját egészségügyi adataikkal zsarolni a magyar embereket, amiket elloptak az önök egészségügyi informatikai rendszeréből, vagy adótitkokkal zsarolni őket, mert a NAV rendszere is lyukas? És végül, milyen veszélyeket tartogat még az ország részére az önök kormányzóképtelensége? [[Taps a DK padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Sztáray Péter András államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. A paksi projekt érintettsége kapcsán a KKM részéről én fogok válaszolni, és azt szeretném leszögezni, hogy ez a projekt a nemzetközi követelményeken alapul, rendkívül szigorú biztonsági előírások, nemzetközi szabványok alapján épül majd föl a két új blokk, és mindez összhangban van a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség ajánlásaival és szabályaival. Az atomerőmű tervezése során úgynevezett fizikai védelmi terv is készült, ugyanis a védelmi szempontoknak már a tervezés lehető legkorábbi fázisában is nagyon szigorúan meg kell jelenniük. [[16.30]] Ennek része az úgynevezett programozható rendszerek védelme. A terv összeállításakor a szakemberek figyelembe vettek minden olyan vonatkozó jogszabályt, az Országos Atomenergia Hivatal útmutatóit, szabványt, illetve nemzetközi ajánlásokat és jó gyakorlatokat, amelyek szavatolják azt, hogy biztonságosan épüljön fel az atomerőmű. Az OAH 2021 nyarán ennek következtében jóvá is hagyta az elkészített dokumentációt, és kiadta a fizikai védelmi engedélyt. A blokkokat tehát az informatikai rendszerek megfelelő védelmére, kibertámadásokra is felkészítik. Ennek érdekében olyan független rendszereket építenek ki, amelyek garantálják, hogy kívülről ne lehessen beavatkozni az erőmű működésébe. Ugyanez a gyakorlat a Paksi Atomerőmű üzemelő blokkjánál is. Végezetül szeretném hangsúlyozni, az új atomerőmű irányítástechnikáját a francia-német Framatome-Siemens konzorcium szállítja, és készíti el a blokkvezérlő berendezést. A nagy presztízsű nyugati beszállítókkal szembeni elvárások közé tartozik az információbiztonsági követelményeknek való szigorú megfelelés is. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Megkérdezem a képviselőt, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Tisztelt Ház! Tanúi voltunk a Fenntartható Fejlődés Bizottságában, amikor beszámoltak az atomerőmű-projektről, és tanúi voltunk itt az Országgyűlésben, hogy az Országos Atomenergia Hivatal vezetője lemondott, majd önök egy törvénymódosítással neveztek ki egy megbízható kádert a szakemberek helyett az Atomenergia Hivatal élére. Úgyhogy, államtitkár úr, ne haragudjon, de ha ön az OAH-engedélyekre hivatkozik, amelyek ez után a vezetőváltás után gyorsultak föl, akkor finoman szólva is bizonytalan vagyok. Ráadásul az is kiderült, hogy úgy adták ki a létesítési engedélyt, hogy pont a frissített biztonsági jelentés nem áll még rendelkezésre, azt utólag kérték csak be, miután már megadták az engedélyt. Úgyhogy azt kell mondanom, államtitkár úr, hogy sajnos semmilyen garanciát nem látunk arra, hogy Paks biztonsági rendszereit magasabb színvonalon és átláthatóbb módon készítik el, mint ahogy ez történt más informatikai beruházásokkal, például a KRÉTA-val, és arról talán nem érdemes beszélni, hogy milyen következményei lesznek, ha majd egy atomerőmű biztonsági rendszere lesz informatikailag sebezhető. Így a válaszát nem tudom elfogadni. [[Taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációk tárgyalásának végére értünk, most azonnali kérdésekkel folytatjuk munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Varju László, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a gazdaságfejlesztési miniszternek: „Hogyan képzelik ezt?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Fónagy János államtitkárt jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen kéri a választ. [[Jelzésre:]] Öné a szó, képviselő úr.
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Többször sürgettem azonnali segítséget a Tungsram Részvénytársaságnak, amelynek központja egyébként Újpesten a választókerületemben van, de az országban számos helyen működik. A céget 2018-ban vásárolták ki, a GE volt korábban a tulajdonosa, de az új tulajdonos belekezdett egy átalakításba, és bár a pandémia és a gazdasági válság következményeként számos nehézség adódott, de az önök stratégiai partnereként működve mégis megoldhatatlan feladat elé került a cégcsoport. A cég segítséget kért, de ez süket fülekre talált. Helyzetüket a cég bedőlése esetére a munka törvénykönyvének és a szociális törvénynek napirenden lévő módosításával önök előrelátóan egyébként még meg is nehezítették. Segítség helyett pedig a cég legnagyobb hitelezője, az Eximbank inkasszót nyújtott be a vállalat bankszámlájára. De ha ez még nem volt elég, akkor a cég csődvédelmet kért, kilábalási tervet dolgozott ki, ezt azonban az Eximbank nem fogadta el. Ezt követően a vállalat több befektetővel tárgyalt, köztük a válságmenedzselésben is tapasztalt svájci céggel, amely tőkét is biztosított volna a cég adósságrendezéséhez. Az Eximbank azonban a svájci partnerrel sem volt hajlandó tárgyalni, csődegyezségi tárgyaláson pedig a Tungsram új ajánlatát elutasította, és így végképp a felszámolásba taszította, és ez így elkerülhetetlenné vált. Kérdezem tehát: miért és kinek az utasítására tették ezt? Kinek áll útjában a Tungsram? Ki akarja fillérekért megszerezni, hogy aztán az eddig megtagadott, akár majd nagyvonalúan újra megítélt állami segítséggel virágozhasson fel. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Államtitkár úr, nehéz mindezt másképp értékelni, mint hogy önöknek nem egyszerűen közömbös volt a nagy múltú társaság sorsa, hanem állami tulajdonú bankon keresztül tették tönkre. Kérem tehát, hogy a kérdéseimre világos válaszokat kapjak. Köszönöm. [[Taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr, tájékoztatom, hogy kettő perc az ön időkerete. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A Tungsram sajnálatos története, évszázados története, úgy gondolom, hogy többségünk előtt ismert. Ami a dologban új, a GE tevékenységét is ismerjük, és az azóta bekövetkezett eseményeket. Az ön kérdésfeltevésében is benne volt a válasz, mindenki úgy járt el, ahogy az adott jogszabályok az adott eljárási rendben megkövetelték, és azok az intézmények, amelyeket ön kárhoztat, üzleti döntési körükben hozták meg azokat a döntéseket, amelyeket meghoztak. Ami a kérdésében nyilvánvaló, és ezt ön is elismerte, hogy ami a Tungsram jelenlegi helyzetével kapcsolatos munkaügyi kérdéseket illeti, ott a megfelelő intézkedések megtörténnek, illetve megtörténtek. Jelenleg sem önnek, sem nekem nem áll semmilyen olyan információ rendelkezésre, hogy a Tungsram jövőbeli sorsa az ön által vázolt, egyébként sajnálatos folyamat kimenetelét mennyiben befolyásolja. Ahogy eddig is, a jövőben is a Tungsram gazdasági helyzetének megítélése, esetleges további gazdasági cselekmények vagy a jogszabályból eredő következmények ezeknek a normáknak eddig is megfeleltek és a jövőben is meg fognak felelni. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót egyperces időkeretben. Parancsoljon!
Elnök úrnak köszönöm szépen az előbbi türelmét is, de azt meg kell állapítanom sajnálattal, államtitkár úr, hogy nem válaszolt arra a kérdésre, hogy kinek az érdeke felszámoltatni a Tungsramot, hiszen jogszabályok betartása mellett is az Eximbanknak megvolt a lehetősége arra, hogy ezen változtasson, de nem változtatott, sőt a felszámolásba lökte a Tungsramot. Éppen ezért azt gondolom, hogy ebben helytelenül jártak el; már csak azért is, mert itt az elmúlt órában is hallottuk azt, hogy önök milyen gyármentő programmal rendelkeznek. Ennek egyik példájaként tudom felhozni akár támogatásként, hiszen van az országban olyan autógyár, amelynek a támogatása Magyarországnak 120 milliárdba kerül, azaz ezer fő esetén 120 millió forintba fejenként. Ez a mentőprogram nem jár olyanoknak, akik egyébként munkahelymegőrzéssel, -megmentéssel foglalkoznak. Végtelenül sajnálom és tiltakozom az önök eljárása ellen. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Megismételni tudom, tisztelt képviselő úr, amit az előbb mondtam, hogy az ügyben eljáró állami intézmények, pénzintézetek, köztük az Exim a jogszabályoknak megfelelően járt el, az Exim önálló üzleti döntési körében hozta meg az ön által kifogásolt döntéseket. Az ön véleményét én tiszteletben tartom, ugyanakkor kérem, hogy ön is tartsa tiszteletben egy önálló banknak az önálló üzleti döntéseit. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[16.40]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Vajda Zoltán, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Magyar Nemzeti Bank elnökének: „Hogyan sikerült ezt így összehozni?” címmel. A Magyar Nemzeti Bank elnöke távolléte miatt válaszadásra Virág Barnabás alelnök urat jogosította fel, akit ezúttal köszöntök az Országgyűlésben. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen az elnök úrtól kéri a választ.
Elfogadom.
Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Alelnök Úr! A Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény alapján a jegybank elsődleges feladata az árstabilitás elérése és fenntartása. Ezen túlmenően egyebek mellett az is a Nemzeti Bank feladata, hogy az árstabilitási cél elérésének veszélyeztetése nélkül a rendelkezésre álló eszközökkel támogassa a kormány gazdaságpolitikáját. Nos, tisztelt alelnök úr, ezekben a feladatokban az MNB elvérzett, nem hajtotta végre, illetve rosszul hajtotta végre a feladatát, hiszen éves alapon számolva 21,9 százalék volt az infláció októberben. Az EU-ban ez a harmadik legmagasabb! Egy év alatt 5 százalékról 21,9 százalékra nőtt az infláció. De ha az élelmiszereket nézzük, még brutálisabb az áremelkedés: 4 százalékról nőtt 45 százalékra. Magyarországon pedig a kenyér áránál 82,8 százalékos a drágulás, több mint duplája a más uniós országokban regisztráltaknak. S ott van még a rezsinövekedés, amelyek esetében is nagyon erősen nőttek az árak. Az árstabilitás fenntartásával kapcsolatos harcot tehát az MNB csúnyán elbukta. A kormány gazdaságpolitikájának köszönhetően pedig eljutottunk a recesszió előszobájába. A gazdaság teljesítménye a harmadik negyedévben az előző negyedévhez viszonyítva csökkent. És azt is látjuk, hogy az utóbbi hónapokban a forint árfolyammozgására már nem képes hatással lenni a jegybank. A magyarországi monetáris politika későn reagált a gyorsuló inflációra, így ez évben már a környező országokhoz képest a legnagyobb alapkamat-emelést hajtotta végre, mégis a magyar fizetőeszköz értékelődött le a térségben a legnagyobb mértékben. Ezzel a piac kimondta, hogy hiteltelennek tartja a jegybank és a kormány gazdaságpolitikáját. Mindezek alapján kérdezem alelnök urat, hogyan sikerült ezt így maguknak összehozni. Milyen magyarázatot tud adni a sok tíz éve nem látott drágulásra, és miért nem képes azt megfékezni a jegybank? S végül: ön szerint ilyenkor szükségese, indokolte, illetve erkölcsöse megemelni a jegybankelnök fizetését havi 1,2 millió forinttal? Önök kérték ezt a fizetésemelést? Várom válaszát. Köszönöm. [[Taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Változatlanul két perc az időkeret. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Virág Barnabás alelnök úrnak. Parancsoljon, alelnök úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Először is engedje meg, hogy kicsit pontosítsam a jegybanktörvénnyel kapcsolatos felsorolását. A kettő között, tehát az árstabilitás és a magyar kormány gazdaságpolitikájának a támogatása között van még a pénzügyi stabilitás. Azt gondolom, ezen a szűrőn keresztül érdemes értékelni azt, ami jelen pillanatban a magyar gazdaságban, Magyarországon zajlik. Szeretném kezdeni az inflációval. Mindannyian tudjuk, hogy az infláció legfőbb oka most a világban és azon belül kifejezetten Európában a háború. Az európai országokban az infláció kétharmada az élelmiszerár-emelkedésből és az energiaár-emelkedésből adódik. A kétharmada! Így van ez Magyarországon is, ahol közel 60 százalékos ez az arány. A világ több mint 50 országában két számjegyű inflációt látunk. Ha ez alapján értékelünk, akkor megbukott a Fed, megbukott az EKB, és megbukott még nagyon-nagyon sok jegybank, tehát ha elfogadjuk azt az értékelést, amit ön kiállított. Még egyszer szeretném hangsúlyozni, hogy jelen pillanatban a háború az infláció legfőbb oka. A Magyar Nemzeti Bank a kialakuló magas inflációs környezetre Európában legelsőként reagált 2021 júniusában, azóta a legnagyobb kamatemeléseket hajtotta végre, pontosan azért, hogy az árstabilitást a magyar gazdaságban minél gyorsabban képesek legyünk helyreállítani. Egy gondolat a pénzügyi stabilitásról: 2020 óta olyan világban élünk, ahol egymást követi egy közegészségügyi válság, a koronavírus-válság, majd pedig egy rendkívüli háborús helyzet a szomszédunkban. Ebben az időszakban a Magyar Nemzeti Bank 11 000 milliárd forinttal támogatta a magyar gazdaság szerepelőit, 11 000 milliárd forinttal segítette a magyar gazdaságot egy olyan időszakban, amikor ezek a rendkívüli események történtek. Ennek köszönhetően a magyar gazdaság sikeresen lábalt ki a koronavírus-járványból, és azt gondolom, sikeresen fogunk kilábalni ebből a háborús válságközegből is, újból helyreállítva az árstabilitásunkat. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, alelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak egy percben. Parancsoljon!
Tisztelt Alelnök Úr! Ön vagy félrebeszélt, de legalábbis mellébeszélt, mert pontosan tudják önök is, hogy a mai két számjegyű infláció gyökereit nem a nemzetközi körülményekben és főleg nem az Ukrajnában zajló tragikus háború földrajzi közelségében kell keresni. Hiszen 2020 januárjában, tehát a járvány kitörése előtt Magyarországon 4,7 százalék volt a fogyasztói árindex, a tagországok között már akkor is a legmagasabb, és csaknem háromszorosa az uniós átlagnak. Ugyanígy a forintárfolyam folyamatos leértékelése is zajlott a kormány és a jegybank szándékával egyezően, egészen ez év tavaszáig. S mivel nem válaszolt a kérdésemre, ezért most még egyszer megkérdezem öntől: önök kérték ezt a bődületes fizetésemelést? Miért nem tud kijönni Matolcsy havi 5 milliós fizetésből? Kérdezze már meg a főnökét! Megérdemlik önök és a jegybank vezetői a fizetésemelést ilyen teljesítmény után? Húsz pályakezdő tanár fizetését megérdemlik? Köszönöm. [[Taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg az alelnök urat egy percben. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy én is kiegészítsem az ön adatait pontosabb számokkal. Ne egyhavi adat alapján próbáljon értékítéletet elvégezni! A 2017 és 2021 eleje közötti négy évben az átlagos inflációnk 3 százalék volt. Magyarországon 3 százalék az inflációs cél. Tehát először volt képes az elmúlt két évtizedben a magyar jegybank elérni az inflációs célját ebben a négy évben, Európában egyedülálló módon. Tehát a többi jegybank nem volt képes erre. Azt gondolom, hogy ezt a tények kapcsán fontos hozzátenni. Ezt követte 2020 elejétől az a rendkívüli válságkezelés, amelynek következtében 11 000 milliárd forinttal segítettük a magyar gazdaság szereplőit. A fizetésemeléssel kapcsolatos kérdést én nem szeretném kommentálni. A jegybanktörvény módosítását értelemszerűen a kormány kezdeményezi, az ezzel kapcsolatos döntést a kormány hozta meg, illetve a parlament fogja megszavazni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, alelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Bedő Dávid, Gelencsér Ferenc, Szabó Szabolcs és Tompos Márton Kristóf, a Momentum képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Kérem, válaszoljon, Miniszterelnök Úr!” címmel. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Momentum frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így miniszterelnök úrnak távolléte miatt a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Most a Momentum következő képviselőjének felszólalására kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Orosz Anna, a Momentum képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Mit tesz a magyar nők egyenlőségéért, biztonságáért a Fidesz, és mikor ratifikálják az Isztambuli egyezményt?” címmel. Miniszter asszony távolléte miatt válaszadásra Répássy Róbert államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszter asszonytól kéri a választ.
Igen, elfogadom.
Igen. Öné a szó.
Köszönöm. Tisztelt Államtitkár Úr! A héten van a nők elleni erőszak megszüntetésének világnapja. Ez alkalomból mindenekelőtt szeretném köszönteni a karzaton helyet foglaló nőjogi szervezetek képviselőit. Hálásak vagyunk a munkájukért, amelyet a nők elleni erőszak áldozataiért nap mint nap tesznek. Pont tíz év telt el Varga István fideszes képviselő hírhedtté vált felszólalása óta. Itt, ebben a Házban tíz évvel ezelőtt szó szerint a következőt mondta: „Talán az anyáknak vissza kéne térniük a gyereknevelés mellé, szülni két-három vagy inkább négy-öt gyereket, és akkor fel sem merülhetne a családon belüli erőszak.” Ahelyett, hogy önök párttársuk szellemiségével szemben kiépítettek volna egy olyan rendszert, amely biztosítja a nők esélyegyenlőségét az élet minden területén, amely biztosítja az erőszak megelőzését és az áldozatok védelmét, 12 év kormányzás után még mindig hetente kell olvasnunk a hírekben, hogy az ország melyik szegletében vertek éppen holtra egy fiatal nőt, feleséget, anyát, nagymamát, idős nőt. (A jegyzői székben dr. Szűcs Lajost dr. Vinnai Győző váltja fel.) Megbízható és rendszerezetten gyűjtött adatok híján a civilekre és az Európai Unióra kell támaszkodnunk, ha tiszta képet akarunk kapni a témában. Az Unió Alapjogi Ügynökségének reprezentatív adatai szerint Magyarországon élete során minden ötödik nő szenved el testi vagy szexuális erőszakot partnere részéről. Jelen pillanatban hazánkban körülbelül 220 ezer nő él olyan párkapcsolatban, ahol partnere bántalmazza, mégis csupán az esetek 5 ezreléke jelenik meg a rendőrségi statisztikákban. Konkrét esetek, például Renner Erika és Orosz Bernadett esete is azt bizonyítja, hogy a magyar intézményrendszer távolról sincs felkészülve az áldozatok szakszerű és érzékeny segítésére, amely évekkel elhúzza szenvedésüket és testi-lelki felépülésüket. [[16.50]] Mindeközben Varga Judit politikai hisztinek nevezte az isztambuli egyezményt, és kijelentette: a nők nagyon jól vannak Magyarországon, nem kell választaniuk a család és a munka között, a kormány pedig keményen fellép [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a családon belüli erőszak ellen is. A kérdéseim ezért önhöz a következők. Ha állításuk igaz volna, akkor hogy lehet ilyen alacsony a büntetőeljárások aránya? [[Az elnök ismét csenget.]] Hogyan tudnak eredményesen fellépni a családon belüli erőszak ellen, ha a mai napig nincsen hivatalosan vezetett, rendszerezett statisztikai adatgyűjtés az ilyen esetekről? Mit tesz a magyar nők egyenlőségéért és biztonságáért a Fidesz-kormány, és mikor ratifikálják végre az isztambuli egyezményt? Várom válaszait. [[Taps a Momentum és a Párbeszéd padsoraiban.]]
Képviselő Asszony! Kettő perc a felszólalási időkeret. Kérem, legközelebb szíveskedjen bemérni! Nem túl nehéz ez. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Répássy Róbert államtitkár úrnak, aki az azonnali kérdésre válaszol.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Örülök, hogy jól emlékszik a múltra, mint ahogyan mi is jól emlékszünk arra, hogy az önök szövetségese, Gyurcsány Ferenc az öregecskedő feleségek lecseréléséről értekezett, amikor miniszterelnök volt. [[Közbeszólások a Momentum padsoraiban.]] Tisztelt Ház! Mindenekelőtt szeretném leszögezni, hogy Magyarország kiemelt figyelmet fordít a családok, a gyermekek és a nők védelmére, ahogyan azt az Alaptörvény is előírja. Az Alaptörvény XV. cikk (5) bekezdése értelmében: „Magyarország külön intézkedésekkel védi a családokat, a gyermekeket, a nőket, az időseket és a fogyatékkal élőket.” Nemzeti jogrendünk számos jogi biztosítékot tartalmaz, és a kormány jelentős lépéseket tesz az áldozatok támogatása érdekében. A kormány meggyőződése szerint a kapcsolati erőszakkal és a nők elleni erőszakkal szembeni fellépés hatékonysága nem egyezmények ratifikálásában, hanem a tényleges intézkedések megvalósulásában mérhető. A magyar kormány a nők elleni erőszak minden formája elleni hatékony fellépést az egyik legfontosabb prioritásnak tekinti, és ez a cél folyamatosan tükröződik és érvényesül a kormány jogalkotási törekvéseiben. Szeretném jelezni, hogy az igazságügyi tárca honlapján megjelent egy áttekintő táblázat, amely az Európa Tanács nőkkel szembeni erőszak és kapcsolati erőszak küzdelméről és azok megelőzéséről szóló isztambuli egyezmény alapján készült, és részletesen bemutatja azokat a magyar jogi eszközöket, amelyek a nők védelmét és a kapcsolati erőszak elleni küzdelmet szolgálják. Az említett táblázatból világosan kitűnik, hogy az isztambuli egyezmény jogalkotási feladatot előíró rendelkezéseivel a magyar jogrendszer összhangban van, tehát a nemzeti jogunk biztosítja a szükséges jogi garanciákat. Kérem a válaszom elfogadását.
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő asszonynak egyperces időkeretben.
Államtitkár úr, ha ezek az intézkedések bármit is érnének, akkor szerintem egyetértünk abban, hogy nem halna meg hetente egy nő és havonta egy gyermek a családon belüli erőszak következtében, és akkor nem kellett volna Renner Erikának, Orosz Bernadettnek és sok más, borzalmakat átélő nőnek ennyit szenvednie. Nem igazán érdekelnek bennünket sem a 2010 előtti kifogások, sem bármilyen más kifogás. Az a kérdésem, hogy mikor lesz végre megbízható és részletes adatbázis, mikor lesz rendszeres, értő és érzékeny felkészítése az érintett hatóságoknak, mikor lesz minden ágazatra kiterjedő jelzőrendszer, és mikor lépnek végre életbe a civilek által sürgetett jogszabály-módosítások. Viszont a nők esélyegyenlőségéhez az is szükséges, hogy a miniszterelnök ne a felesége dolgának tekintse a rezsiszámlák befizetését, és hogy a fideszes politikusok ne a feleségeik szoknyája mögé bújva magyarázzák bizonyítványukat, amikor kokainozáson vagy éppen kurvázáson [[sic!]] kapják őket. Köszönöm szépen. [[Az elnök csenget. Taps a Momentum padsoraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg az államtitkár urat.
Tisztelt Képviselő Asszony! Azt nem tudom, hogy az a szó, amit ön használt, az Országgyűlés méltóságának megfelele, de ezt nem én döntöm el, majd a házelnök eldönti, gondolom. [[Orosz Anna: Jaj, jaj! Közbeszólások a Momentum padsoraiban.]] Tisztelt Képviselő Asszony! Kiemelendő, hogy az áldozatsegítés a kormány egyik legfontosabb prioritása, ennek jegyében az Igazságügyi Minisztérium a 2020. évet az áldozatsegítés évének nyilvánította, különös figyelemmel a következő célkitűzésekre: átfogóbb és célzottabb segítségnyújtás az áldozatok számára, szoros együttműködés a különböző egyházi és egyéb nem kormányzati szervezetekkel, országos médiakampány indítása az áldozatok hatékonyabb elérése érdekében, az áldozattá válás hatékonyabb megelőzéséhez való hozzájárulás, a családok, a gyermekek, a nők ideértve az áldozatokat védelmének növelése érdekében. Tisztelt Képviselő Asszony! A kormány célkitűzése szerint 2025-ig minden megyeszékhelyen áldozatsegítő központot fogunk nyitni. Már a megyeszékhelyek több mint felében van ilyen áldozatsegítő központ, ahol a családban előforduló [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] mindenféle bűncselekménnyel kapcsolatban tudnak segítséget kapni a rászorulók, az áldozatok. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Képviselő asszonynak csak annyit, hogy a stílus maga az ember. Tisztelt Országgyűlés! Brenner Koloman, Lukács László György és Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” címmel. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Jobbik frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így a miniszterelnök úrnak távolléte miatt a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Valódi válságkezelés helyett miért a magyar vállalkozókat és a polgárokat károsítják meg?” címmel. Miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Orbán Balázs urat, a miniszterelnök politikai igazgatóját jogosította fel. Tekintettel arra, hogy a Jobbik frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy a kérdést feltevő képviselő elfogadja a helyettes válaszadót, a képviselő urat illeti a szó az azonnali kérdés feltételére. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Politikai igazgató urat kettő olyan, konkrét kormánypárti ígérettel szeretném szembesíteni, amely kétségkívül elhangzott, válsághelyzetre reagál, és amely, úgy gondolom, számonkérhető. Egyrészt, a benzinkutak tekintetében most már kétszáz felé jár az a kútszám, amely az ellátásbiztonságra hivatkozva nem kapja meg a szükséges ellátást a MOL részéről, nem egy-két hétre, hanem akár korlátlan ideig is fenntartják ezt az intézkedést, ugyanakkor korábban határozott kormányzati szándék volt a kis benzinkutak megtartása. A második negyedévben az idesorolható támogatás még úgy-ahogy megérkezett, a harmadik negyedévben már csak részben, a negyedik negyedév tekintetében pedig nincs is konkrét információ. Adódik tehát a kérdés, hogy ha volt korábban ilyen kormánypárti ígéret ráadásul igen magas szintről érkezett , akkor ennek a betartása, betartatása hogyan, miként és milyen formában várható. Ami viszont egészen brutális, hogy ebből a helyzetből kifolyólag a kis boltok is nagyon-nagyon nehéz helyzetbe kerültek. Szeretném emlékeztetni, hogy míg a 90-es évek közepén 160 ezer bolt volt az országban, ezek száma később 110 ezerre, most pedig 100 ezer alá csökkent, és azt is látjuk, hogy ezzel párhuzamosan a multi cégek persze erősödnek, de a magyar kisbolt, kisvállalkozó, aki a hátán viszi a nemzetgazdaságot, aki a munkahelyek kétharmadát biztosítja kisvállalkozóként ebben az országban, nem kapja meg a megfelelő támogatást. Elhangzott egy ígéret, hogy december közepéig írnak ki egy pályázatot, amely majd jövőre mintegy 8 milliárd forintos keretben támogatja az érintett kisboltokat, csak bizonyos lakosságszám alatti településeken. A kérdésem teljesen egyértelmű: hány kisbolt, hány kisvállalkozás megsegítését tervezik ebből a nagyon-nagyon szerény, nagyon-nagyon szűkös keretből? Várom érdemi válaszát. [[Taps az ellenzéki pártok padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Balázs úrnak, a miniszterelnök úr politikai igazgatójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Az első kérdésére, az üzemanyag-ellátásra vonatkozóan: egyrészt fenntartjuk az árstopok politikáját, ami egész Európában a legolcsóbb üzemanyagárakat jelenti a magyar lakosság számára, ennek ellenére igaz az, hogy az elhibázott szankciós politika és a háború nagyon komoly, súlyos problémákat okoz szerte Európában. A mi legfontosabb szándékunk az árak alacsonyan tartása mellett a biztonságos üzemanyag-ellátás biztosítása. Ezért a magyar olajcég is úgy hozta meg ezeket a sajnálatos módon korlátozó döntéseket, hogy az üzemanyag-ellátás az ország egész területén egyenletesen biztosított maradjon. Ez a legfontosabb prioritás, ami minden mást meg kell hogy előzzön. Ha a baloldalon múlna, már rég elzárták volna az olajszállító vezetékeket, és ők az árstopokat sem támogatták volna. Ami a kis benzinkutak támogatására vonatkozó kérdést illeti, ott arról tudom tájékoztatni, hogy valóban volt kormányzati segítség köszönöm, hogy ezt ön is elismerte , természetesen az ő helyzetük, amikor az árstopokra vonatkozó politika a harmadik negyedévet megelőzően változott, akkor üzleti értelemben sokkal könnyebbé vált, amit a mostani helyzet újra megváltoztatott. [[17.00]] Tehát most újra át kell gondolni azt, hogy a kormányzat miképpen, milyen módon, milyen mértékben és milyen eszközökön keresztül tud támogatást nyújtani a számukra, de a nyitottság és a kormányzati szándék a mi részünkről továbbra is változatlan. A kérdése második felére vonatkozóan engedje meg, hogy egyet nem értésemet fejezzem ki! Magyarország Kormánya számára nagyon fontos a kis- és közepes vállalkozói réteg segítése az energiaválság és a nehéz gazdasági helyzet esetén is. A rendelkezésemre álló második időszakban fogok válaszolni erre vonatkozó kérdésére. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen igazgató úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak, egyben megköszönöm együttműködésüket. Az ülés vezetését átadom Lezsák Sándor alelnök úrnak. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.)
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Igazgató Úr! Ön abban a szerencsés helyzetben van, hogy a baloldalról fölösleges tovább beszélnie, hiszen egy jobboldali, alapvetően konzervatív gondolkodású képviselő kérdezi önt, aki számára különösen fontos a családok, a magyar kisvállalkozások, tehát a nemzetünket megtartó és a hátukon cipelő magyar intézmények támogatása. Éppen ezért fejezem ki elégedetlenségemet, hogy önök most kezdik el átgondolni a furcsán megfordult helyzet után az érintett kisvállalkozások támogatását. Az a kérésem, hogy napokon belül álljanak elő valamivel. Ahogy korábban a benzinársapkára vonatkozó felvetésünket, Dudás Róbert képviselőtársam felvetését egy héten belül megvalósították, így az a követelésünk, hogy most is tegyék ezt. A kisboltok tekintetében pedig az a határozott felszólításom, hogy a 8 milliárdos keret mögé tegyenek egy nullát legalább, terjesszék ki mindezt az összes településtípuson lévő kisbolt, kisüzem, kisvállalkozás tekintetében, és segítsék a munkahelyek megőrzését, ne csak a multi cégek, a multi közületek, hanem végre a magyar vállalkozások esetében is. Ez a családok megtartása szempontjából létfontosságú.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. A viszonválaszra megadom a szót a miniszterelnök úr politikai igazgatójának.
Szép délutánt kívánok, jó estét, alelnök úr! Köszönöm szépen a szót. Egy kis feszültséget is hadd vigyek a rendszerbe: lehet, hogy ön konzervatív beállítódású képviselő, de azért mégiscsak Gyurcsány Ferenc parlamenti listájának 9. helyéről ül itt az Országgyűlésben. Tehát fáj-fáj, de attól még a tények tények. [[Z. Kárpát Dániel: Válaszolni kellene inkább!]] Na most, az előző részben az üzemanyag-ellátásra vonatkozó kérdését megválaszoltuk. Kérem, ne keverje ide azt a kérdéselemet! Magyarország Kormánya számos kis- és közepes vállalkozásokat támogató programot hirdetett, szeretnénk ezeket továbbra is nyújtani, sőt a továbbiakban is bővíteni. Az első: energiatámogatást nyújtunk energiaintenzív kis- és közepes vállalkozásoknak, 9 ezer vállalkozáson tudunk segíteni. Vállalkozói kamatstop: november 15-étől terjesztettük ki. Ez 80 milliárd forintos tehercsökkenést eredményez. Meghosszabbítottuk a Széchenyi Kártya hitelprogramot, gyármentő programot indítottunk, a bankokat ösztönözni fogjuk a hitelek kihelyezésére, több ezer falusi kisboltot segítettünk a „Magyar falu” program legújabb pályázatán keresztül, és turisztikai akciótervet is indítottunk a kisvállalkozások megsegítésére. Kérem, legyen partner abban, hogy ezek az intézkedések elérjenek a vállalkozásokhoz, és továbbiakkal tudjuk bővíteni azokat a jövőben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Tordai Bence, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Orbán Balázs urat, a miniszterelnök politikai igazgatóját jogosította fel. Tekintettel arra, hogy a Párbeszéd frakcióvezetője előzetesen nem nyilatkozott a személyes válaszadási kérelemről, ezért ezt a határozati házszabály alapján úgy kell tekinteni, hogy a kérdésfeltevő képviselő személyes válaszadást nem kér, ezért Tordai Bence képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Politikai Igazgató Úr! Az előző azonnali kérdésemben Rétvári Bence államtitkártól megtudtuk, hogy a kormány a jelenlegi energiaválság miatti tömeges fagyhalálok megelőzésére gyakorlatilag semmit nem kíván tenni. Évek óta kérdezzük, hogy elfogadhatóe önök számára az, hogy Magyarországon évente több száz ember veszíti életét kihűlés miatt. Gyakorlatilag a cselekvésből az látszik, hogy önöknek ez teljesen rendben van, hiába mondta azt Orbán Viktor nagyon büszkén, hogy mi itt nem fogunk megfagyni, kinek mit intézett a kormánya. Most akkor kérdezném, hogy mit intéz a kormány ezen a télen, amikor az energiaválság miatt azok, akik nem fagynak meg, egy jelentős része azért nem fog megfagyni, mert átáll mindenféle olcsó tüzelőanyagra, fűtőanyagra, szilárd tüzelésre, és ezen belül is egyre inkább az egészségkárosító, de éghető anyagok eltüzelésére. Magyarországon már így is évente 13 ezer körüli azoknak az embereknek a száma, akik a légszennyezettség miatt veszítik el az életüket, és több mint tíz éve a magyar kormány ellen kötelezettségszegési eljárás van az Unióban amiatt, mert nem tesznek ebben az ügyben semmilyen érdemi előrelépést. Tavaly februárban az Európai Bíróság is elítélte önöket azért, mert a magyar emberek egészségét tökéletesen semmibe véve továbbra is hagyják a légszennyezettséget ilyen elképesztő magasságokban szárnyalni, ami szív- és érrendszeri, légzőrendszeri és daganatos megbetegedéseken keresztül átlagosan tíz évet vesz el ezeknek az embereknek az életéből, vagy ha úgy jobban értik, akkor egy magyar emberre vetítve 600 ezer forintos gazdasági kárt okoz. Az a kérdésem, politikai igazgató úr, hogy teszneke valamit a légszennyezettség csökkentése érde-kében, illetve a várható brutálisan megugró légszennyezettségi adatok megfékezése érdekében. Kíváncsian várom válaszát. [[Taps az MSZP soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Orbán Balázs úrnak, a miniszterelnök politikai igazgatójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Nagyon érdekes érvelési rendszert használt, mert ön úgy tett, mintha két, egyébként egymással részben ellentmondásban lévő dolog esetén ne lenne ellentmondás. Ebben az energiaválságban és ebben a nagyon nehéz gazdasági helyzetben, ami Európa valamennyi országát sújtja, nagyon fontos az, hogy a rászorulók, a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő társadalmi csoportok milyen kormányzati támogatást kapnak. Szerintem ebben az összefüggésben Magyarországnak nincs oka szégyenkeznie, de a kormány azon dolgozik, hogy további támogatást tudjon nyújtani. (A jegyzői székben Hiszékeny Dezsőt Szabó Sándor váltja fel.) De engedje meg, hogy egy-két adattal alátámasszam a mondanivalómat, egyrészt, mert már a válságot megelőző időszakban több millió fővel csökkent azoknak a száma, akiknek egy váratlan kiadás jelentős nehézséget okoz. A szegénységi kockázatnak kitettek aránya 1,2 millió fővel csökkent. Ez Európában az egyik legjobb eredmény. Ez azért fontos, mert nyilván aki jobb anyagi helyzetben él, az talán könnyebben tud ebben a nehéz helyzetben boldogulni. De célzott intézkedésekkel is segítünk. Az első és legfontosabb a rezsicsökkentés, amit ön és baloldali szövetségesei folyamatosan támadnak. Ez valóban azt jelenti, hogy minden magyar család 181 ezer forintnak megfelelő támogatást kap a magyar költségvetéstől a megnövekedett rezsiköltségek fedezésére. Tudom, hogy ez leegyszerűsítően hangzik, de itt mégiscsak arról van szó, hogy ha ezt a támogatást a magyar költségvetés nem adná oda, akkor a családoknak kellene kigazdálkodnia, és borzalmas szociális helyzet állna elő. Ez az összeg egyébként európai összehasonlításban, jövedelmi, vagyoni viszonyokkal mérve a legmagasabb összeg, és további egyéb támogatásokban is gondolkodunk. Azt gondoljuk, hogy a legfontosabb ebben a helyzetben is, hogy a legalacsonyabb szinten lévő legalsóbb társadalmi csoportok speciális segítséget kapjanak. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen. Tordai Bence képviselő urat megilleti az egyperces viszonválasz.
Igazgató úr elrontotta az igemódot, nem feltételes mód, nem borzalmas szociális helyzet állna elő, hanem áll elő, sőt már állt elő, az igeidőt is elrontotta. Az a helyzet, hogy a maguk rezsicsökkentése azokat segíti a legkevésbé, akiknek a leginkább szükségük lenne erre. Ahogy a végén elismerte, külön intézkedésekre lenne szükség. Ez az, ami téren semmit nem tesznek önök. Az emberek vizes fával fűtenek, kezelt fával fűtenek, szeméttel fűtenek, műanyaggal, ruhával, ronggyal, mindennel fűtenek, ami éghető, és önök erre a jelenségre semmilyen válasszal nem álltak elő. Úgy látszik, még most sincs ötletük arra, hogy hogyan lehet a pusztító légszennyezettséget megfékezni, ami mondom több mint tízezer ember életét veszi el minden évben. Igen, minél rosszabb a helyzet, annál inkább kéne figyelni nemcsak arra, hogy legyen mivel fűteni, hanem amivel fűtenek, az aztán ne vegye el más emberek életét. [[Taps az MSZP soraiból.]]
Köszönöm szépen, Tordai Bence képviselő úr. Viszonválasz megilleti az igazgató urat is. [[17.10]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Nagyon nehéz helyzet, mert mindig kényelmetlenül érzem magam, hogy itt vagyunk az Országház falai között, és azt halljuk, hogy baloldali pártok támadják a rezsicsökkentés intézkedését. Mindig újra és újra elmondjuk, hogy talán ez nem a megfelelő út, talán a rezsicsökkentés megvédésében kellene a kormányzati oldalt például a brüsszeli tárgyalások során támogatni. A dolognak, ugye, van egy másik oldala is: vagy a rászorulókon segítünk, vagy pedig zöldenergia-fordulatot hajtunk végre. Önök a kettőt egyszerre szeretnék. Én felhívnám arra a figyelmet, hogy ezzel érdemes óvatosan bánni, mert pont a legalsóbb társadalmi csoportok számára, ha azt a zöldenergia-fordulatot, amelynek szabályozási oldalát Brüsszel, annak ellenére, hogy ilyen nehéz helyzetben vagyunk, továbbra is nyomja, akkor azok a társadalmi problémák, amelyeket ön is felhozott, nem csökkennének, hanem nőnének. Tehát az ön által felhozott javaslatok nem zöldjavaslatok, azok méregzöld javaslatok, nagyon óvatosan kell vele bánni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] pont a legalsó társadalmi csoportok védelmében. [[Tordai Bence: Miről beszélsz?]] Tehát arra szeretném kérni önöket, hogy ne támadják, hanem támogassák [[Az elnök ismét csenget.]] a rezsicsökkentés politikáját. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Toroczkai László, a Mi Hazánk képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mire van pénz, miniszterelnök úr?” címmel. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Mi Hazánk frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így miniszterelnök úrnak távolléte miatt a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Most a Mi Hazánk frakciójának soron következő képviselője tesz fel azonnali kérdést. Megadom a szót Dúró Dórának, a Mi Hazánk képviselőjének, aki azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Csökkent a termékenység, mit tesz a kormány?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Orbán Balázst, a miniszterelnök úr politikai igazgatóját jogosította fel. Tekintettel arra, hogy a Mi Hazánk frakcióvezetője előzetesen nem nyilatkozott a személyes válaszadási kérelemről, ezért ezt a határozati házszabály alapján úgy kell tekinteni, hogy a kérdést feltevő képviselő személyes válaszadást nem kér. Ezért megadom a szót Dúró Dóra képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Politikai Igazgató Úr! Bekövetkezett az, amitől tartani lehetett: 2011 után a KSH legfrissebben nyilvánosságra hozott adatai alapján a tavalyi 1,59-ről idén szeptemberben 1,54-re csökkent a teljes termékenységi arányszám Magyarországon. A lépéskényszer a kormány részéről már januárban is látszott egyébként, amikor egy évtizedek óta nem látott, brutális, 20 százalékos mértékű születésszám-csökkenést tapasztalhattunk, amit ugyanakkor kormányzati cselekvés nem követett. Rengeteg figyelmeztetés érkezett a civil szférából is, mi magunk is felszólaltunk többször ebben az ügyben, hogy a kormánynak lépnie kell, de a Magyar Nemzeti Bank is még májusban megfogalmazott egy javaslatcsomagot arra vonatkozóan, hogy mit kellene tennie a kormánynak azért, hogy ne a nemzethalál felé tartson továbbra is a magyar társadalom. Az is nyilvánvaló régóta, hogy a 35 évesek körében soha nem volt ilyen magas a gyermektelenek aránya. Tehát az intő jelek már régóta mutatkoztak, a kormány mégsem tett semmit. Ráadásul a múlt héten a Demográfia című folyóiratban megjelent egy tanulmány, amit egyébként az egyik minisztérium is támogatott, és ebben a tanulmányban azt is olvashatjuk, hogy a korrigált, tehát befejezett termékenység valószínűleg nem is növekedett az elmúlt tíz évben sem. Tehát ha azt a számot nézzük, hogy az életük során összesen hány gyermeket hoznak világra a magyar nők, akkor e tekintetben valószínűleg nem történt előrelépés az elmúlt tíz évben sem. Az a kérdésem, politikai igazgató úr, hogy milyen radikális intézkedéseket fog hozni a kormány, hogy ezt a problémát, amely a magyarság legnagyobb problémája, orvosolni tudjuk. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Orbán Balázsnak, a miniszterelnök úr politikai igazgatójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Magyarországon családbarát kormány van, mi a demográfiai problémát valódi nemzetstratégiai problémának hívjuk, és ennek megoldását nem a tömeges bevándorlásban, hanem a családok támogatásában látjuk. Ha megnézzük az adatokat engedje meg, hogy az elmúlt 12 évről úgy általánosságban beszéljek, mert ebből lehet igazán megérteni, hogy pontosan milyen helyzetben vagyunk jelenleg , a mostani szülőképes korú 20-39 éves generációba tartozók, az 1981 és 2000 között születettek száma lényegesen alacsonyabb, mint a korábbi generációké; 2010-ben 1 millió 448 ezer főről beszélünk, most már 1 millió 200 főről. Ez 20 százalékos csökkenést jelent. Ennek ellenére, a sikeres családtámogatási rendszernek köszönhetően a születésszámok nem estek vissza ezzel arányos mértékben, tehát tavaly nem csupán 73 ezer gyermek született volna, amit a fenti arányok alapján várni lehetett, hanem 20 ezerrel több. Nagyjából erre képes az a termékenységi arányszám természetesen a havi adatokban vannak változások , amit ön is említett, ez az 1,55-1,6 közötti arányszám. A mi célunk az, hogy ezt az arányszámot tovább erősítsük. Miniszterelnök úr itt a parlamentben is tett vállalást arra vonatkozóan, hogy egyrészt ebben a nagyon nehéz gazdasági helyzetben is a családtámogatási rendszer legfontosabb elemeit fenntartjuk, sőt további elemekkel igyekszünk azokat kiegészíteni, amelyek részben pont azokra a problémákra kívánnak megoldást mutatni, amelyeket ön is a felszólalásában felvetett, tehát hogy az első gyermek megszületését előrehozzuk, ráadásul a nők egyébként kívánatos munkaerőpiaci integrációjával ez ne legyen konfliktusban, hanem összesimuljon. Köszönöm szépen, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Viszonválasz illeti meg Dúró Dóra képviselő asszonyt.
Köszönöm a válaszát, politikai igazgató úr. Ugyanakkor én szeretném, ha nemcsak az elmúlt 12 évről, hanem, mondjuk, a következő 12 évről is ejtenénk néhány szót, és azt néznénk meg, hogy a következő 12 évben hogyan tudjuk például ezt a 2,1-es arányt elérni, amit egyébként a miniszterelnök úr kitűzött 2030-ra célként. Ugyanakkor az már most látszik, hogy ez nem fog sikerülni, hiszen az elmúlt 12 év növekedési ütemét meg kellene háromszoroznunk a következő, addig hátralévő 8 évben ahhoz, hogy ezt elérjük. Másrészt a kormányzat részéről nem elfogadható az, hogy meg tudják magyarázni, miért nem sikerül a demográfiai fordulatot végrehajtani Magyarországon. Önök úgy vállalták a kormányzást, hogy háború van, hogy ilyen gazdasági helyzet van, önöknek azt is vállalni kell, hogy ilyen körülmények között is felívelő pályára állítsák a magyar demográfiát, például a munkaerőpiaci helyzet megkönnyítésével vagy a GDP-arányos családtámogatások növelésével, mert azt is hozzá kell tenni, hogy GDP-arányosan 2009 és 2017 között nem nőttek a családtámogatások. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Viszonválasz megilleti igazgató urat is.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Az utolsó mondatával nagyon erőteljesen vitatkoznék, az egész egyszerűen nem igaz, az egy módszertani, számításbeli trükk. Valójában az a helyzet, hogy 2021-22-ben, ha megnézzük az Eurostat-adatokat, akkor Magyarország költi messze a legtöbbet családtámogatási rendszerekre. Csak a számítási módok a hagyományos családtámogatási politika eszközeit, amit más nyugat-európai országok visznek, számítják bele, és az adókedvezményeket meg az egyéb magyar költségvetésből más módokon juttatott forrásokat nem. Tehát azt a számot érdemes figyelni. Abban önnek teljesen igaza van, hogy ez a szám annak ellenére, hogy piacvezető Európában, további növelésre szorul. És erre vonatkozik az a kormányzati vállalás is, hogy annak ellenére, hogy mindenhol máshol Európában egyre kevesebbet költenek a családok támogatására, Magyarországon ezzel ellentétes folyamatok lesznek. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] És ebben a nehéz gazdasági helyzetben sem adjuk fel céljainkat, és megpróbáljuk a demográfiai fordulatot elérni, illetőleg, ha elértük, megerősíteni Magyarországon. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök Úr?” [[17.20]] Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy az LMP frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így miniszterelnök úrnak távolléte miatt a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Most az LMP-frakció soron következő, kérdést feltenni kívánó képviselője, vagyis Kanász-Nagy Máté képviselő úr következik, aki azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Most akkor honnan fúj a szél?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Orbán Balázst, a miniszterelnök úr politikai igazgatóját jogosította fel. Tekintettel arra, hogy az LMP frakcióvezetője előzetesen nem nyilatkozott a személyes válaszadási kérelemről, ezért ezt a határozati házszabály alapján úgy kell tekinteni, hogy a kérdésfeltevő képviselő személyes válaszadást nem kér. Ezért Kanász-Nagy Máté képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Politikai Igazgató Úr! Kétségbeesett kéréssel fordulok az ön irányába, illetve a kormány irányába. Kérem, segítsen nekem tisztázni a helyzetet. Most akkor a kormányon belül honnan fúj a szél? Honnan fúj a szél Palkovics László távozása után? Mi a kormány álláspontja jelenleg, jelen pillanatban a szélenergia engedélyezésével kapcsolatban? A szélenergia olcsó, tiszta, megfizethető energiát biztosít, pláne az energiaválság kellős közepén óriási szükség lenne arra, ha a szél energiáját is ki tudnánk használni. A szakértői vélemények, tanulmányok, tudományos munkák alapján akár az ország energiaigényének 10 százalékát is biztosíthatnák a szélerőművek. Csakhogy 2016 óta az önök kormánya betiltotta a szélturbinák üzembe helyezését; az a néhány szélturbina működhet, ami korábbról működik, de az alig 1-2 százaléknyi energiát biztosít. Bőven-bőven ki lehetne használni ezeket a kapacitásokat, illetve feljebb lehetne vinni. Orbán Viktor néhány héttel ezelőtt még az én azonnali kérdésemre ismerte el, hogy kormányon belül vita van a szélenergiával kapcsolatban. Látszott az, hogy ebben a vitában Palkovics László képviselte a támogató álláspontot, aki még a lemondása előtti hetekben is a szélenergia engedélyezéséről, illetve támogatásáról beszélt. Hát, úgy tűnik, hogy Orbán Viktor nyerte meg kormányon belül ezt a csatát, hiszen Palkovics László távozni kényszerült. A kérdés viszont adott: Palkovics László távozása után hogy állunk? Bevalljáke, hogy önök tényleg nem akarják a szélenergiát engedélyezni, vagy Palkovics László távozása ellenére mégis beállhat valamilyen fordulat, és engedélyezni fogják a szélenergiát, vagyis a 2016-os rendeletet el fogják törölni? Ezekre a kérdésekre várom a választ. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Orbán Balázs úrnak, a miniszterelnök úr politikai igazgatójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Azt tudom önnek mondani, hogy a szél Lantos Csaba felől fúj, tehát ha minden a tervek szerint alakul, akkor önnek is lesz lehetősége itt az Országház épületében is megkérdezni az energiaügyi minisztert ez irányú terveiről. Ha megengedi, én egy, lehet, hogy ön által rosszmájúnak minősített, de azért mégiscsak a tények talaján álló megjegyzést tennék ezzel kapcsolatban. Önök zöldpártként definiálják saját magukat, és az elmúlt hetek felszólalásai kapcsán én mindig azt hallottam, hogy önök egytípusú megújuló energiaforrásról beszélnek, ez a szélenergia. Na most, ha egy magát zöldpártként definiáló párt nem általában a megújuló energiaforrások fontosságáról beszél azt már csak zárójelben teszem hozzá, hogy alapvetően tagadja a nukleáris energia szükségességét, ami köztudomású, hogy mint kiegyenlítő energia kulcsfontosságú a megújulóenergia-kapacitások bővítése szempontjából, de ezt a zárójelet le is zárom , hanem önök egyetlenegy megújuló energiaforrás támogatásáról beszélnek minden egyes alkalommal, akkor az nem egy zöldpárti fordulat vagy egy zöldpárti követelés, hanem az ipari lobbi ipari lobbi! , annak pedig szerintem nincs helye itt a Házban. Mi nem ipari lobbi szempontjából közelítjük meg ezt a kérdést, hanem abból a szempontból közelítjük meg ezt a kérdést, hogy Magyarország zöldenergia-ellátását milyen energiaforrásokból tudjuk támogatni. Azt gondoljuk, hogy kiegyenlítő energiát hazai forrásból kell tudni előállítanunk, így atomenergiára szükség van. Vizsgálják felül, ez az első lépés, a Pakssal kapcsolatos álláspontjukat! A második: Magyarország esetében, ezt minden szakértő elismeri, a napenergiának mint megújuló energiaforrásnak a körülményei sokkal kedvezőbbek, mint minden másnak, tehát nekünk az első és legfontosabb célunk az [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] , hogy a napenergia-kapacitásokat bővítsük. Ez irányba léptünk el, és ez irányba szeretnénk az önök támogatását is kérni. Köszönöm szépen, hogy meghallgatott.
Köszönöm szépen. Viszonválaszra adom meg a szót Kanász-Nagy Máté képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Úgy látszik, akkor nem követi eléggé az LMP megszólalásait, hiszen a napenergiáról is nagyon sokat szoktunk beszélni. Ugye, ez az az energiaforrás, amit eddig is megadóztattak, büntetőadóval illették, majd az elmúlt hetek fejleménye ez is megtiltják a rendszerbe való betáplálást, és ezzel gyakorlatilag nagyon nehéz helyzetbe hozták azokat a családokat vagy vállalkozásokat, akik az épületeik, háztartásuk tetejére szeretnének újonnan felszerelni napelemeket. A szélenergiával kapcsolatban akkor jól érteme, hogy most, hogy nincs ipari vagy energiaügyi miniszter, jelenleg a kormánynak nincs erről véleménye, nincs erről álláspontja, meg kell várni az új minisztert, hogy legyen erről vélemény kialakítva? De egyébként nagyon kíváncsi vagyok az ön véleményére, nyilván mint a miniszterelnök politikai igazgatója ad tanácsokat ez ügyben miniszterelnök úrnak. Ön mit gondol: a 2016-os rendeletet hatályában kell hagyni vagy el kell törölni? Ez egy igen/nem eldöntendő kérdés. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Viszonválasz megilleti a miniszterelnök úr politikai igazgatóját is.
Köszönöm. Szerencsére az élet bonyolultabb, és az időkeretek megengedik, hogy ennél összetettebben válaszoljak erre a kérdésre. Egész egyszerűen az, hogy a napenergia kapcsán a kormány ellehetetlenítené a magyarországi állapotokat, nem igaz. Tehát hogy lehetetlenítenénk el, ha 2021-ben a naperőművek által termelt villamos energia mennyisége 54 százalékkal emelkedett; 2014 óta 0,2 százalékról 11 százalékra emelkedett az energiamixben a napenergia aránya? Az milyen ellehetetlenítés, ami Európa legnagyobb arányú bővítését eredményezi? Tehát valami gond van vagy az adókészülékkel, vagy a vevőkészülékkel, úgyhogy javaslom a hibát először kijavítani. A szélenergia kapcsán én azt gondolom, hogy az első és legfontosabb a napenergia, aztán a geotermikus energiaforrások kihasználása, és utána lehet beszélgetni a szélenergia kiterjesztéséről, de ott is ezek a szélerőműparkok szerintem olyan környezeti terhelést okoznak, amivel érdemes nagyon csínján bánni. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Egy-egy szélerőműnek a telepítése elfogadható, de ezeknek a parkoknak a létrehozása szerintem a környezeti ártalmakat figyelembe véve inkább probléma. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Győrffy Balázs, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az agrárminiszter úrnak: „Baloldali merénylet, szankciók a gazdálkodókkal szemben?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Farkas Sándor államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a minisztertől személyesen kéri a választ.
Elfogadom, köszönöm.
Öné a szó, Győrffy Balázs képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Az agrárium a koronavírus-járvány alatt is, azt gondolom, egészen kiválóan helytállt, és az elmúlt időszak aszályos időszakában is erejét megfeszítve, de biztosította az ország élelmiszer-ellátását, és bizony itt az energiaszankciók mellett is nagyon sokat kell dolgozni azért, hogy talpon maradjon az ágazat vagy annak egyes részei. Nagy segítség volt, hogy a kormányzat támogatását mindvégig érezhettük, és hogy a kormányzat próbálta kordában tartani az európai uniós szankciós törekvéseket, ami a mi ágazatunkat is erősen érinti, gondoljunk akár csak a műtrágya árára. Mindeközben Márki-Zay Péter, a dollárbaloldal megbukott miniszterelnök-jelöltje mit tesz? Hódmezővásárhelyi polgármesterként éppen a gazdákat igyekszik megsarcolni. [[17.30]] Egy régi álmát váltja most valóra, hisz már két évvel ezelőtt is próbált erre kísérletet tenni. Elárulja a gazdálkodókat, földtulajdonosokat, több tíz millió forintot kíván tőlük bevasalni hektáronként tízezer forintos nagyságrendben, arra hivatkozva, hogy szociális érdekeket szolgál ki, miközben több száz millió forintot költ például a városháza tornyának csinosítgatására, szökőkutakra, de akár jutalmakra is. Idézem a polgármestert: „A legtehetősebb emberek elmúlt években keletkezett extra bevételeiből kérünk segítséget a legrászorultabbak részére.” Nem tudom, milyen extra bevételre gondol Márki-Zay Péter, miközben a megyéjében közel százezer hektárra jelentettek be aszálykárt. Más településeken egyébként legalább a helyi gazdákat mentesítették a kötelezettség alól, itt ilyesmi nem történt. Márki-Zay Pétert láthatóan csak a guruló dollárok érdeklik. Sajnálattal vettük tudomásul, hogy miközben a kamara és a Magosz is felszólította a baloldali képviselőket, a hódmezővásárhelyi közgyűlés mégiscsak elfogadta ezt a javaslatot és hatályba is fog lépni úgy, hogy egyébként nem kell nagy jósnak lenni mindez be fog épülni az élelmiszerek árába is. Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Kérdezem, hogy számíthate a gazdatársadalom a kormányzat figyelmére ebben a kritikus helyzetben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Farkas Sándor államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm, hogy a földadó témáját idehozta a parlament elé, mert úgy gondolom, hogy ebben az időszakban adókkal sújtani a gazdálkodókat olyan merénylet, ami ellen fel kell lépni és döntést kell hozni. Miért is mondom ezt? Ön is utalt erre. Történelmi aszály sújtotta az országot, különösen igaz ez az alföldi megyékre és térségre. Az energiaválság következtében folyamatosan emelkednek az inputanyagok árai, így a mezőgazdaság termelési költségei, ami magával hozza az élelmiszerek drágulását, amiről kérdezzük mindig, hogy miért történik. A tavalyihoz képest a műtrágya ára a háromszorosára növekedett, a növényvédő szerek 17 százalékkal emelkedtek, a takarmányok 39 százalékkal lettek drágábbak. Ehhez jöttek még az állattartó telepeknek és a kertészeti telepeknek a villamosenergia-költségei, amelyek szintén mintegy 60 százalékkal nőttek. Mindez azt jelenti, hogy ezek a költségek a jövő évben is meg fognak jelenni sajnos az árakban, sőt a földtulajdonos megadóztatása a földbérleti díjak emelkedését is magával fogja hozni, így azok a gazdák, akik bérelt földeken dolgoznak, újabb költségekkel kell hogy számoljanak. Az ön által említett példa sajnos nem egyedi. Hódmezővásárhely mellett éppen ezen a héten, csütörtökön a szentesi önkormányzati testület átvette Márki-Zay Péter guruló dolláros elképzelését, és szintén földadók bevezetését terjesztette elő. Biztos vagyok benne, hogy ez valamennyi baloldali vezetésű város esetében is napirendre fog kerülni. Teljesen elhibázott politikának, sőt felelőtlenségnek tartom azt, hogy ilyen körülmények között sarcolják meg a helyi gazdákat, és ezzel nemcsak megsarcolják, hanem egy olyan újabb társadalmi feszültséget okoznak, egy olyan helyzetet, amelyet rendkívül nehéz kezelni, nemcsak a helyzetet kezelni, hanem a gazdálkodást folytatni.
Köszönöm szépen, Farkas Sándor államtitkár úr. Viszonválasz illeti meg Győrffy Balázs képviselő urat.
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr támogató szavait. Azt gondolom, hogy a gazdák nem felejtenek, és tudják, ki áll mellettük és ki az, aki ellenük dolgozik. Egyébként valóban a példa rossz értelemben véve ragadós, és egészen extrém elképzelésekről is hallani, akár aranykoronánként ezerforintos földadóról, ami egy jobb minőségű terület esetén akár 40 ezer forint is lehet, az uniós támogatásnak akár a felét is elviheti. Régi időket idéző gondolatok ezek: aki egy kicsit is ügyesebb, attól el kell venni, azokat a gazdákat, akik előrébb tartanak, meg kell adóztatni, a kulákmozgalom ezek szerint újra a baloldal fejében szöget ütött, és újra az a céljuk, hogy egyfajta mezőgazdasági járulék is hisz így hívták annak idején a kulákadót újra bevezetésre kerüljön. Abban bízom, hogy a kormány elkötelezett a magyar gazdatársadalom mellett, és azt tudom mondani, hogy a kamara és a Magosz is a gazdálkodók pártján áll. Nem engedjük, nem engedhetjük, hogy a baloldal ellehetetlenítse őket. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Győrffy Balázs képviselő úr. Viszonválasz megilleti az államtitkár urat is.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Úr! Az elmúlt néhány évtized tapasztalatai alapján pontosan tudjuk, hogy mi a baloldal véleménye a földet művelő gazdákról. Úgy tűnik, ahogy ön is néhány utalást tett rá, hogy 80 év sem volt elegendő ahhoz, hogy a gondolkodásmódjuk ebben megváltozzon. A magyar kormány az elmúlt 12 évben olyan agrárpolitikát folytatott, amelynek középpontjában a hatékonyság, a versenyképesség növelése és nem utolsósorban a biztonságos élelmiszer-ellátás van. A legnehezebb időszakokban is a gazdák oldalán állunk, mert a munkájuk nélkül nem lenne az előbb említett biztonságos és friss élelmiszer a magyar emberek asztalán. Tiltakozom a földadó bármilyen formája ellen, és meg fogjuk védeni a helyi gazdálkodókat a baloldali városvezetők elhibázott politikájával szemben. Kérem ebben az együttműködését, tisztelt képviselő úr. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Az azonnali kérdések órája letelt, a napirendi pontot lezártam. Áttérünk a sima kérdésekre. Varga Zoltán, a DK képviselője [[Dr. Vejkey Imre: Elnök úr!]] kérdést kíván feltenni a technológiai és ipari miniszternek: „Miért éri meg nekünk, magyar adófizetőknek a debreceni BMW beruházás? Nem önöknek, nekünk!” címmel. [[Dr. Vejkey Imre újból jelentkezik.]] A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Szijjártó… [[Jelzésre:]] Bocsánat, tévedtem. Bár az azonnali kérdések órájában már letelt az egy óra, a kör nem zárult le, ezért a KDNP kérdése következik, amit megkeresek mindjárt. Elnézést a hibáért. Vejkey Imre, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszter asszonynak: „Mit rejteget még a dollárbaloldal titkos finanszírozása?” címmel. A miniszter asszony távolléte miatt válaszadásra Répássy Róbert államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen, köszönöm szépen.
Elfogadja. Vejkey Imre képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! A magyar titkosszolgálatok vezetői a baloldali pártok külföldi finanszírozásával kapcsolatban a Nemzetbiztonsági Bizottság múlt heti ülésén megtették első jelentésüket. Megdöbbentő részletek derültek ki. Az országgyűlési kampány időszakától hangos mostanában a sajtó, pontosabban a baloldal titkos pártfinanszírozásától. A rendszerváltás óta eltelt három évtizedben ugyanis nem volt arra példa, ami a legutóbbi magyar választási kampányban megtörtént. Nem fordult elő, hogy külföldi magánszemély vagy cégek kampánytámogatással próbálták volna befolyásolni a választások kimenetelét. A baloldal miniszterelnök-jelöltje, Márki-Zay Péter azóta be is jelentette, hogy több száz millió forint kampánypénzt kapott külföldről. Nem titok továbbá az sem, hogy a baloldal a pénzt Soros György egyik szervezetétől, az Action for Democracytől kapta. Ha eddig elkerülte volna a magyar állampolgárok figyelmét, akkor már ők is mostanra megtudhatták, hogy a pártok működéséről szóló törvény egyértelműen fogalmaz: a pártok nem fogadhatnak el külföldről érkező támogatásokat. Ezt a népszuverenitásra alapozott elvet játszotta ki a baloldal azzal, hogy a bukott miniszterelnök-jelölt szervezete kapta a pénzt, amely nem pártként működik. Ettől függetlenül aktív részese volt a baloldali kampánynak, az összes baloldali plakáton ott volt Márki-Zay mozgalmának logója is. Sokan firtatják azóta is, hogy Soros György mégis mit kért a baloldaltól a sok száz millióért cserébe. Nyilvánvaló, hogy egy üzletember mindig olyat kér cserébe, ami az érdekeivel egybeesik. Mint tudjuk, Soros az elmúlt évtizedekben mindig kihasználta a válságokat, hogy azon kereshessen. Nem tesz azonban másként egy választási kampányban sem vagy akár egy borzalmakkal teli háborús időszakban sem. Államtitkár úr, kérem, szíveskedjen kifejteni álláspontját ebben a kérdésben. Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen. Megadom a szót válaszadásra Répássy Róbert államtitkár úrnak. [[17.40]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Egy néhány héttel ezelőtt megjelent cikkben olvastam, hogy Joe Biden amerikai elnök meghosszabbította a külföldi választási beavatkozás folyamatos veszélye miatt kiadott nemzeti veszélyhelyzeti rendeletet. Tehát az Egyesült Államokban a külföldi választási beavatkozás miatt veszélyhelyzeti rendeletet adott ki az elnök. Az Egyesült Államok külügyminisztériumának szóvivője a szuverenitás elleni támadásnak nevezte a külföldi finanszírozást, amelyet fedőszervezeteken keresztül hajtottak végre, és azt mondta, hogy ez egy olyan törekvés, amely arra irányul, hogy a világ népei ne tudják megválasztani azokat a kormányokat, amelyeket a legalkalmasabbnak látnak arra, hogy képviseljék őket, képviseljék az érdekeiket, és képviseljék az értékeiket. Nos, teljes mértékben egyet tudunk érteni ezzel a megközelítéssel, tehát valóban az a magatartás, hogy külföldi pénzből próbálják befolyásolni egy ország demokratikus választását, ez teljesen megengedhetetlen. A világ demokratikus országaiban tilos ilyen akciókat végrehajtani, nem tolerálhatják a demokráciák, hogy beavatkozzanak a választásaikba. Tehát természetesen az Egyesült Államokban nem arra a finanszírozóra gondoltak, akiről ön beszélt, hanem egy másik finanszírozóra gondoltak, de úgy gondolom, hogy a magyar Országgyűlés Nemzetbiztonsági Bizottsága is hasonló okból vizsgálja ezt az ügyet. Azon túl, hogy a nemzetbiztonsági érdekeket sérthette ez a külföldi finanszírozás, még számos bűncselekmény gyanúja felmerül, akár a sikkasztás, a pénzmosás, a személyes adatokkal való visszaélés vagy a költségvetési csalás gyanúja. Ezek miatt mind nyomozás folyik ezekben az ügyekben. Tehát itt az ideje, hogy kivizsgálják a hatóságok és az Országgyűlés, hogy mi történt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Viszonválasz illeti Vejkey képviselő urat.
Tisztelt Államtitkár Úr! A magyarok úgy gondolják, hogy a baloldalnak ez az eljárása nemcsak törvénytelen volt, hanem erkölcsileg is teljességgel helytelen és szégyentelen. Szégyentelen a magyar polgárok átverése azzal, hogy külföldről kaptak nagy összegeket. A megismert tények megdöbbentőek. A helyzet azonban sokkal súlyosabb, mint ahogyan azt az eddigi nyilatkozatokból gondolni lehet. Kocsis Máté ezért is kezdeményezte a titkosszolgálati anyag minősítésének feloldását, joga van ugyanis tudni a magyar embereknek, hogy mi is történt valójában. A Fidesz frakcióvezetője közzétett egy augusztus végén készült hangfelvételt, amin Márki-Zay Péter amerikai kampánypénzek céljáról beszélt. A felvételen elhangzik, hogy a kampánynak 100 millió forint lesz a szaldója, azaz a maradéka, sőt nem is nulláról indultak, mert csak a júniusi amerikai forrásból kapott támogatási összeg több száz millió forint volt. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Viszonválasz illeti meg államtitkár urat is.
Köszönöm a szót. Képviselő Úr! Ez az egész ügy a magyar törvények szerint jogellenes. Tehát az Európai Unió szinte valamennyi tagállamában tiltják a külföldi kampányfinanszírozást. 1990 óta Magyarországon is politikai konszenzus volt arról, hogy nem lehet Magyarországon politikai kampányt külföldről finanszírozni. Egyébként a baloldali pártok összesen a magyar államtól hivatalosan 810 millió forintot kaptak a kampányra, de úgy látszik, hogy ez nem volt elég, és ennek a többszöröse érkezett külföldről a kampányuk finanszírozására. Tehát függetlenül attól, hogy a baloldal miként kommunikál, a Nemzetbiztonsági Bizottság ülésén még az ő képviselőik is támogatták a titkosítás feloldására vonatkozó javaslatot, hiszen nem tudnak kitérni a felelősség elől, és nem tudják kihúzni magukat a nyilvánosság kontrollja alól, ezért szükséges, hogy minél hamarabb nyilvánosságra kerüljenek az ott elhangzottak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Répássy Róbert államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Akkor most térünk át a kérdésekre! Megismétlem, hogy Varga Zoltán, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a technológiai és ipari miniszter úrnak: „Miért éri meg nekünk, magyar adófizetőknek a debreceni BMW beruházás? Nem önöknek, nekünk!” címmel. A kérdésre miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter úr kérésére Sztáray Péter András államtitkár úr fog válaszolni. Varga Zoltán képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Félig-meddig jó hírrel jöttem, hiszen épül már Debrecenben a majdan ezer főt foglalkoztató BMW-gyár, ami valóban szépen hangzik egészen addig, amíg meg nem kapargatjuk a felszínt. Ugyanis négy éve állapodtak meg a céggel, ám az alapkövét csak idén nyáron sikerült lerakni, ami a 2023-as évi tervezett átadást eleve két évvel csúsztatja. A gyár körüli fejlesztések a költségvetésnek eddig, írd és mondd, nagyjából 120 milliárd forintjába kerültek, azaz minden egyes munkahelyre 120 millió forintos támogatás jut, természetesen a magyar adófizetők pénzéből. Ha egy picit még matekozunk, akkor a magyar állampolgároknak az aggastyánoktól a csecsemőkig fejenként 12 ezer forintjába kerül a beruházás. Mindez úgy, hozzá kell hogy tegyem, hogy persze 22 milliárdnyi megbízás jut Garancsi cégeinek, sőt Mészáros Lőrinc pedig 55 milliárd forintból, kilométerenként 3,5 milliárd forintért építhet oda vasútvonalat. Hozzá kell tegyem, vasútvonal ilyen drágán Magyarországon még nem épült. Ez önmagában meg kell hogy érje persze a magyar adófizetőknek, és nyilvánvalóan a brüsszeli döntéshozók számára pedig meggyőzően demonstrálja majd a magyar kormány korrupcióellenes elkötelezettségét is. És ma már nem titok, a gyár építését egy török óriáscég végzi majd, aki a sajtó szerint általában Távol-Keletről érkező vendégmunkásokat foglalkoztat, embertelen körülmények között, sok esetben bódévárosokban élve, és méltánytalanul alacsony bérekért. Van, aki szerint ez nem más, mint modern kori rabszolgamunka. Persze az ezer munkahely, hozzá kell tegyem, valóban jól hangzik, de nem tudhatjuk, hogy vajon a majdan elkészülő gyárban valójában hány magyar dolgozót foglalkoztat majd a BMW. Kérdezem tehát államtitkár urat, miért is éri meg nekünk, hogy ilyen képtelenül drágán létesülnek munkahelyek Magyarországon. Milyen tenderen nyerte el Garancsi, illetve Mészáros cége a gyár körüli munkálatokat? Ellenőrzike a török cég által majd foglalkoztatott vendégmunkások élet- és munkakörülményeit? Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Varga Zoltán képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Sztáray Péter András államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Ha nagyon röviden kellene válaszolni a kérdésre, hogy miért éri meg a magyar adófizetőknek ez a beruházás, akkor annyit lehetne mondani, hogy ez a BMW-gyár a jövő autóiparát hozza el hazánkba. Mint azt ön is jól tudja, az autóiparban egy globális forradalom zajlik, a hagyományos meghajtás dominanciája megtört, és az elektromos megoldások felé tolódott el a hangsúly. Mi, magyarok eddig ebben a folyamatban világszinten is éllovasok voltunk, és az a tény, hogy a BMW elektromobilitási stratégiájának legfontosabb eleme Debrecenben valósul meg, világosan azt mutatja, hogy Magyarország pozíciója ezen a területen jelentősen tovább fog erősödni az elkövetkező években. Ami a vendégmunkások kérdését illeti, a kivitelezői tenderek nyertesei feladataik ellátása során a hatályos jogszabályok szerint kizárólag munkavállalói engedéllyel rendelkező munkavállalókat alkalmazhatnak. Az elhelyezésükre, az ideiglenes lakóhelyükre vonatkozó minden építési tevékenység engedélyköteles. Fontos megemlíteni, hogy az építőipari munkák jelentős részét magyar székhelyű cégekre bízták. A területen jelenleg is több magyar cég dolgozik, ezáltal nagyon sok hazai munkavállaló részt vesz az építési munkálatokban. Tisztelt Képviselő Úr! A debreceni BMW-gyár mintaként is szolgálhat a szektor számára. Az első olyan gyár lesz a világon, amely a gyártás során teljesen elszakad a fosszilis energiahordozóktól. A fenntarthatósághoz szükséges paradigmaváltást többek között zöldenergia felhasználásával és a körkörösség folyamatos biztosításával érik el, azaz a gyártáshoz használt alapanyagokat és erőforrásokat lehetőség szerint újra felhasználják. Ennek eredményeként a magyar gazdaság teljesítménye is ismét úgy fog emelkedni, hogy közben a károsanyag-kibocsátásunkat csökkenő pályán tudjuk tartani. Tehát nem is kérdés, hogy miért éri meg a magyar adófizetőknek a BMW debreceni beruházása. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Sztáray államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Sándor, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Bezáró kórházak, megszűnő elfekvők, széthulló szociális rendszer?” címmel. Szabó Sándor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az Orbán-kormány elmúlt 12 évében folyamatosan csökkentette a szociális kiadásokat. Így volt ez akkor is, amikor nem volt válság, így volt ez azt követően, amikor jött a Covid, vagy most, amikor rekordinfláció vagy rezsiemelés sújtja a lakosságot. [[17.50]] Sem a gazdasági fellendülés időszakában, sem a Covid idején a családi ellátások összege, úgymint a gyes, a családi pótlék, a gyet összege nem növekedett, és hát azt is elmondhatjuk, hogy nem segít a helyzeten a 40 százalékos élelmiszerár-emelkedés vagy a 20 százalékos rekordinfláció sem. Most pedig sorra nyújtja be a kormány azokat a törvényjavaslatokat, melyekkel tovább csökkentik az állami szerepvállalást, látjuk, zárnak be a posták, a kormányablakok, de már most azt is tudjuk: az egészségügy átalakítása miatt kórházak, esetleges szakrendelők zárnak be, vagy elfekvőket fognak megszüntetni. Mindez sajnos összhangban van a szociális törvény módosításával, azzal, hogy az állam hátrébb vonul a szociális biztonság garantálásában, hogy éppen törvénybe iktatják, hogy tulajdonképpen segítséget legkevésbé az államtól várjon az állampolgár. Az elfekvők szociális rendszerből való átemelése szakmailag akár indokolt is lehetne, vitára is lehetne bocsátani, ugyanakkor pontosan tudjuk, hogy nem erről van szó, egy brutálisan kivéreztetett szociális ellátórendszerbe terelik az amúgy is kiszolgáltatott embereket, ahol sem elég szakember, sem megfelelő körülmények nincsenek arra, hogy a szociális rendszer még több ember ápolását biztosítsa. Így aztán sokkal többet fognak az emberek fizetni az ápolásért, nagyon sok esetben embereket fognak hazaküldeni, akik nem igényelnek további gyógyintézeti ellátást, mindez vélhetőleg súlyos következményekkel fog járni. Mindezek miatt kérdezem államtitkár urat: mi lesz a betegekkel, hova és mennyiért fogják felvenni az ápolásra szorulókat? Lesze elegendő ápoló az ellátásukra, mennyi pénzt spórol az állam az átalakítással, mennyit jelent ez a költségvetésnek, és egyáltalán minek fizetünk tb-t, ha ilyen átalakításokat terveznek? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm, Szabó Sándor úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Már az első mondata is nagyon könnyen cáfolható, a többi pedig szintén: ön azt mondta, hogy az elmúlt években csökkent a szociális ráfordításoknak a mértéke. Nos, abban a költségvetésben, amit önök fogadtak el, tisztelt képviselő úr, 325 milliárd forint volt a szociális ellátások mértéke, 325 milliárd; az általunk legutóbb elfogadott költségvetésben 1326 milliárd forint, 1001 milliárd forinttal több. Több mint háromszorosa a szociális sorokon szereplő költségvetési összeg, amire ön azt mondta, hogy folyamatosan csökkent, minden évben csökkent, válság idején is csökkent, nem válság idején is csökkent. Nézze meg a számokat, ha ön szerint az 1326 kisebb, mint a 325, akkor ebben az esetben önnek igaza van, de akkor ön egy megújult matematikai modellt vezet be egyúttal a magyar közbeszédben. A mi álláspontunk szerint ez 1001 milliárd forinttal több, többek között azért is, mert az otthoni segítségnyújtástól, a házi segítségnyújtástól kezdve a gyermekek otthongondozási díjáig olyan új és új segítségformákat vezettünk be, amelyek milliárdos, tízmilliárd forintos többletet is biztosítottak a rászorulóknak. A családok számára pedig a családi adókedvezmény, a babaváró támogatás, a CSOK olyan támogatások, amelyekről ön direkt nem tett említést, de amelyek szintén a családokat segítik. Ami a szakápolási központokat illeti, tisztelt képviselő úr, mindenki továbbra is természetesen ugyanazt a gondoskodást meg fogja kapni, mint a korábbiakban, csak van a kórházaknak olykor-olykor olyan része, több kórházban is, ahol olyan gondozottakat ápolnak, akik nem egészségügyi gondoskodásra szorulnak már, hanem szociális gondoskodásra. Nem egy intenzív orvosi jelenlétre, egészségügyi ápoló személyzetnek a jelenlétére szorulnak, hanem olyan az állapotuk, akár a betegség vagy más okán, hogy valóban segítségre szorulnak, tehát egy intézményben kell segíteni őket, de az az intézmény nem egy kórház. Ezért azt mondjuk, aki szociális ellátásra szorul, az szociális intézménybe kerüljön, aki pedig egészségügyi ellátásra szorul, azt továbbra is egészségügyi intézményben fogja az állam továbbra is ellátni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Rétvári államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Sebők Éva, a Momentum képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Ismételt kérdés az orosházi Dr. László Elek Kórház és Rendelőintézetről?” címmel. Sebők Éva képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársak! Ha jól sejtem, akkor tisztelt államtitkár úr fog majd válaszolni. Augusztus eleje óta próbálok egy nagyon-nagyon egyszerű kérdésre választ kapni: adott időpontban melyik osztályon, milyen munkakörben, hányan dolgoznak az orosházi kórház és rendelőintézetben? Augusztus óta nem jutok egyről a kettőre; nyújtottam be írásbeli kérdést, amelyre pont Rétvári államtitkár úr válaszolt, aki csak a kérdést nem válaszolta meg. Ezután közérdekűadat-igényléssel fordultam a kórházhoz, akik közölték, hogy nem rendelkeznek az adattal. Én több mint tíz évet húztam le munkaügyi területen, pontosan tudom, hogy egy ilyen intézménynek állománytáblája kell hogy legyen, bértervezése kell hogy legyen, költségvetési terve kell hogy legyen, ezekből egy második osztályos diák informatikai tudásával körülbelül két óra alatt össze lehet dobni azt az adattáblát, amit én kértem. Ismételten írásban kérdéssel fordultam a Belügyminisztériumhoz, akik ismételten egy nesze semmi, fogd meg jól választ adtak. Az az állítás a kórházigazgató részéről, hogy nem rendelkeznek az adatokkal, ezzel kapcsolatban én két elképzelhető forgatókönyvet látok. Az egyik forgatókönyv az, hogy igazat mond, a másik pedig, hogy hazudik. Amennyiben hazudik, akkor is igaz lesz, amennyiben pedig igazat mond, akkor is igaz lesz az a tény, hogy ilyen kijelentések után, én azt gondolom, hogy egy normális országban ezt a kórházigazgatót közös megegyezéssel nem szabad a továbbiakban engedni kórházat igazgatni. Én kérdezném Rétvári urat, hogy elfogadhatónak tartjae, hogy ezt az egyszerű kérdést egy kórházigazgató ma Magyarországon ne tudja megválaszolni, és milyen intézkedéseket kívánnak tenni annak érdekében, hogy a jövőben ezt ne mondhassa egy kórházigazgató. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Sebők Éva képviselő asszony. Válaszadásra kérem Rétvári Bence államtitkár urat.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! A kórházak is a jogszabályok szerint működnek, ha a jogszabályok szerint ön feltesz egy pontos kérdést, azt meg tudják válaszolni. Ha olyan kérdést tesz föl, ami nem értelmezhető a kórház szempontjából, akkor nyilván nem tudja azt megválaszolni. Pontos kérdésekre… nagyon sok képviselőtársa itt nap mint nap felszólal a parlamentben, elmondják, hogy milyen válaszokat kapnak, tehát egyáltalán nem mondhatjuk azt, hogy ne lenne ebben adatszolgáltatás. Ezeknek az adatoknak egy jó része nyilvános is, amiket a kórházak is a saját honlapjaikon nyilvánosságra hoznak, tehát azt hiszem, eléggé ismertek és átláthatóak ezek a számok, ezért ha ön feltesz pontos kérdéseket, arra törvényi határidőben választ fog kapni. Sőt, önök ugyan nem támogatták, de itt elfogadtunk egy törvénymódosítást az önök támogatása nélkül is, amely még gyorsabbá, költségtérítés szempontjából még könnyebbé tette a közérdekűadat-igényléseket, ez nem változtatja meg azt, hogy nyilván pontosan kell megfogalmazni azt, hogy mit kérdeznek, és olyat kell megkérdezni egy kórháztól, amire tud választ adni, nyilván olyat nem, amire nem tud válaszolni. Ön sajnos nem szavazott a saját igényével párhuzamosan. Ha ott legalább támogatta volna ezt a javaslatot, kicsit hitelesebb lenne a felszólalása, de ott a politikai szempont ezt felülírta meg a frakciófegyelem, hogy akadályozzák Magyarország és az Európai Bizottság közötti megállapodást, ezért ezeket a javaslatokat nem támogatták, majd felálltak, hogy miért nincs szélesebb körű információszabadság. Én országos adatot viszont tudok önnek mondani, tisztelt képviselő asszony, hogy a dolgozó orvosok száma Magyarországon, ha megnézte, 2010-ben 33 943 volt, tehát 34 ezer alatti szám, most pedig egy 38 ezer fölötti számot talál, tisztelt képviselő asszony, tehát hála istennek, nőtt a dolgozó orvosok száma. És ha megnézi az ő fizetési adataikat, akkor abban is láthat különbséget. Egy kezdő orvos Magyarországon 2010. január 1-jén 129 500 forintos bruttó alapbérrel rendelkezett, ez most 619 ezer forint. [[Sebők Éva: Az orosházi fül-orr-gégészet?]] Egy több mint 40 éve dolgozó orvos pedig 2010-ben egy 262 ezer forintos bruttó alapbérrel rendelkezett, ez most 2 millió 142 ezer forint. [[Sebők Éva: Nem ez a kérdés.]] Úgyhogy ezekben viszont pozitív elmozdulás volt az elmúlt években. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Rétvári államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Varga Ferenc, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Mennyire segítette a családbarát kormány az elmúlt időszakban a nevelőszülőket?” címmel. Varga Ferenc képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Önök előszeretettel hangoztatják, hogy családbarát kormányként segítik a magyar családokat. Fel szeretném hívni a figyelmét, hogy az országunkban nagyjából húszezer olyan gyermek van, akinek nem adatik meg, hogy családban nőhessen fel és itt szocializálódhasson. És itt jön képbe a nevelőszülői rendszer vagy a nevelőszülők fontossága, azon nevelőszülők fontossága, akikkel véleményem szerint az elmúlt időszakban rendkívül mostohán bánt a kormány. Ugyanis a gyermekek után járó ellátmányt 2008 óta, azaz 14 éve nem emelték, és ez idő alatt jelentős gazdasági és társadalmi változások mentek végbe országunkban. Csak az infláció 2008-2021 között 53 százalék volt kumulált értékben. [[18.00]] Persze látom, hogy önöknek ez már kezd kínos lenni, és látom, hogy egy hangzatos, 25 százalékos ellátmányemeléssel készülnek, azonban az igazság az, hogy ez nem is egy emelés, hanem csak egy korrekció, és bár a 25 százalék jól hangzik, a valóságban ez az összeg 10 687 forintot jelent. A nevelőszülők nagy része elkeseredett, hiszen ott tartanak, hogy választaniuk kell a gyermekek nevelése és a megélhetésük között. Mit gondolnak, ez az emelés elegendő ahhoz, hogy a szülők megfelelő anyagi körülményekkel vagy anyagi körülmények között neveljék ezeket a gyermekeket? Önök szerint plusz 10 687 forint elegendő? Mert szerintem nem. Mit tesz a kormány, ha ebben a gazdasági és szociális válságban a nevelőszülők végső elkeseredésükben visszaadják ezeket a gyermekeket az intézeteknek? Önök szerint ez mennyire családbarát? Várom válaszát. Köszönöm. [[Szórványos taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, Varga Ferenc képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Szerintem egyetértünk abban, hogy azoknak a gyerekeknek is segítenünk kell, akiknek a saját, vér szerinti szüleik nem tudják a családi körülményeket megteremteni, és ezt a nevelőszülőknél tesszük. Az egyik legjobb utat választjuk, hiszen itt mégiscsak családias körülmények között tudnak nevelkedni ezek a gyerekek. Fontos célunk is volt, ön is utalt rá, hogy körülbelül 23 ezer gyermek él a gyermekvédelemben, és nekik a 70 százaléka nevelőszülőknél él már. A 12 évesnél fiatalabb gyermekeknek csaknem 90 százaléka nevelőszülőknél él. Tehát azt hiszem, fontos, hogy nemcsak a legeslegfiatalabbak, hanem 12 éves korig szinte mindenki most már nevelőszülőknél tud felnőni. Ez annak is köszönhető, hogy az elmúlt években, az elmúlt évtizedben a férőhelyszámot 35 százalékkal tudtuk emelni. Tehát az a támogatási forma, amit mi kidolgoztunk, amit mi növeltünk, az segítette azt, hogy több nevelőszülő legyen Magyarországon. Nagyon jó lett volna, ha a Jobbik is ebben a segítségünkre van, de sajnos amikor megszavaztuk azt, hogy egységes nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony jöjjön létre, azt a Jobbik nem támogatta. Amikor ebben benne volt, hogy a nevelőszülői bér a minimálbér összegével indexált, tehát azzal együtt emelkedik, a Jobbik nem támogatta. Amikor ebben megszavaztuk, hogy teljes körű egészség- és nyugdíjbiztosítási jogosultságot is kapjanak a nevelőszülők, a Jobbik ezt nem támogatta. Amikor megszavaztuk, hogy a nevelt gyermekek után is járjon adó- és járulékkedvezmény, ezt a Jobbik nem támogatta. Ha ezeket önök megszavazták volna, talán most az aggodalmuk vagy a segítő szándékuk is hitelesebb lenne. Ezen túlmenően mi egyébként 2015-től és 2016-tól is ingyenes intézményi gyermekétkeztetésre, ingyenes tankönyvellátásra nyújtottunk további segítséget. 2020. január 1-jétől gyedet is igénybe vehetnek a nevelőszülők, utazási kedvezményre is jogosultak erre ön is utalt 2020 óta. Tehát szinte minden évben igyekeztünk emelni ezeket a kedvezményeket. És még egy számsort hadd mondjak el! Az egy gyermekről gondoskodó nevelőszülő nettó 15 ezer forintot kapott a kormányzásunk elején, most 100 ezer forintot, a három gyermekről gondoskodó nevelőszülő nettó 45 ezer forintot kapott a kormányzásunk elején, most bruttó 180 ezer forintot. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Berki Sándor, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Kap plusz forrást az Országos Mentőszolgálat az ügyeleti rendszer ellátásához?” címmel. Berki Sándor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A nemrég benyújtott szociális és egészségügyi tárgyú törvénymódosítások tartalmazzák az Országos Mentőszolgálat feladatkörének kiterjesztését. A módosítások értelmében vidéken este tíz után az OMSZ fog felelni az ügyeleti rendszer működtetéséért, miközben a jelenlegi 300 ügyeleti központ helyett összesen 102 marad. Ezzel a kormány komoly terhet ró az amúgy is rendkívül leterhelt Országos Mentőszolgálatra. Nem látszik világosan, hogy az OMSZ a jelenlegi keretek között hogyan tudja ellátni ezt a feladatot. Elég, ha csak a messze nem elégséges számú mentőautóra vagy a pluszfeladatok elvégzéséhez szükséges, de egyelőre hiányzó munkaerőre gondolunk. Éppen ezek miatt a hiányosságok miatt lett az ügyeleti rendszer az elmúlt években sok helyen kiszervezve a magánellátóknak, akik viszont gyakran nem a megfelelő színvonalon látták el a feladatukat. Az világos tehát, hogy az új rendszer zökkenőmentes működtetése forrásbevonás nélkül elképzelhetetlen. Korábban 60 százalékos béremelést ígértek a mentődolgozók számára, az elmúlt években csupán nettó néhány ezer forintos emelésre futotta a kormányzat részéről. További kérdéseket vet fel az a mód, ahogyan a kormány az ügyeleti rendszer átalakítását a Hajdú-Bihar megyei mintaprojekt sikerességével igazolja. Információim szerint az OMSZ az éjszakai ügyeletet ott is csak más megyékből történő munkaerő-átvezényléssel tudta megoldani. Amennyiben ez így van, nyilvánvaló, hogy ez országos szintű működés esetén nem lesz lehetséges. Tisztelt Államtitkár Úr! A fentiek fényében kérem tájékoztatását: felmértee a kormány azt, hogy az ügyeleti rendszer ellátásához kapcsolódóan hány további mentőápolóra és mentőautóra lesz szükség? Várhatóe, hogy az OMSZ pluszforrásokat kap, és ha igen, milyen mértékűt? Hajlandóe a kormány közzétenni a Hajdú-Bihar megyei modell részletes dokumentációját, az ügyeleti rendszer ellátásához kapcsolódó megyei adatokat? Válaszát köszönöm.
Köszönöm szépen, Berki Sándor képviselő úr. A válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A héten még lesz lehetőségünk hosszan beszélni erről az átalakításról, engedje meg, hogy csak a főbb számokat elmondjam, hogyan indulunk ennek a folyamatnak neki. Az elmúlt években 107 mentőállomást felújítottunk, és 34 teljesen új mentőállomást is építettünk. Ön egy fél mondattal azt mondta, hogy rosszabbak a mentőautóknak az adatai, mint korábban. Nem tudom, ezt honnan veszi. Tíz évvel ezelőtt 8,3 év volt egy mentőautó átlagéletkora, most 4,7-4,8 év, tehát közel felére csökkent a mentőautók átlagéletkora. Közel ezer új mentőautót szereztünk be az elmúlt években, amelyek mind-mind korszerű felszereltségűek. Ha megnézi a mentőszolgálat költségvetését, azt látja, hogy kormányzásunk kezdetén ez 26,7 milliárd forint volt, és ezzel a 26,7 milliárd forinttal szemben most 65,4 milliárd forint. Tehát jóval magasabb a mentőszolgálat költségvetése, körülbelül két és félszeresére emelkedett. Ön beszélt arról, hogy nem volt csak pár ezer forintos béremelkedés. Tisztelt képviselő úr, egy mentőápoló a kormányzásunk kezdetén 173 ezer forintot keresett alapilletmény- és mozgóbérelemekkel, pótlékokkal együtt, most idén ez a 173 ezer forint 472 ezer forint; azért ez érezhető emelkedés. Egy mentőtiszt esetében 242 ezer forintról 671 ezer forintra emelkedett a becsült átlagkereset, ez alapilletmény mozgóbérelemekkel és pótlékokkal együtt, tehát ez egy érezhető növekedés. És valóban, ahogy ön is utalt rá, a törvényjavaslat és a módosítás iránya az, hogy este tíz után, amikor nyilván kevesebb ügyeleti megkeresés van, mint tíz előtt, akkor utána a Hajdú-Bihar megyei példa nyomán a mentőszolgálat legyen az, amelyik egyfajta diszpécserszolgálatként triázsolja a beteget, tehát megállapítja, hogy mire van szüksége az illetőnek, valóban egy mentőautót, egy rohamkocsit kell kiküldeni, vagy más módon lehet segíteni [[Az elnök jelzi az időkeret leteltét.]] , és így bízunk benne, hogy minél többekhez, minél gyorsabban és rugalmasabban jut el az ügyeleti ellátás. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Rétvári államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Dócs Dávid, a Mi Hazánk képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Nógrád kiemelt figyelmet érdemel” címmel. Dócs Dávid képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Nógrád legjellemzőbb vállalkozási formája az agráriumban tapasztalható, hiszen erre épül gyakorlatilag a megye gazdaságának nagy része, ezért annak szereplői kiemelt figyelmet érdemelnek, de természetesen országosan is egy nagyon fontos kérdésről beszélünk. Éppen ezért a kérdésem a területalapú támogatások előlegkifizetésére irányul, hiszen a Magyar Közlöny és más hivatalos szervek forrásai szerint is az előlegek kifizetése október 17-én kezdődött meg. Az idei nyáron tapasztalható súlyos aszálykárok, a jelentősen megnövekedett árú inputanyagok, az őszi vetések és a talajmunkák lényegesen magasabb költségei most különösen felértékelték a területalapú támogatások fontosságát és szerepét a magyar mezőgazdaságban, hiszen sok gazdálkodó utolsó mentsvárként várja az őt megillető összeget, melyből a jövő évi gazdálkodásának, termelésének az alapjait szeretné letenni. Várni várják, de nem kapják, hiszen eltelt több mint egy hónap, s a legjelentősebb része a gazdálkodóknak nem jutott még hozzá az őt megillető forrásokhoz. [[18.10]] Természetesen tisztában vagyunk az egyre inkább elmélyülő válsággal, az államháztartás nehézségeivel, az állami, országos szinten bevezetett spórolási intézkedésekkel, de a jövő évi kenyéren, a magyar agráriumon nem lehet spórolni, hiszen ha a gazdálkodók nem kapják meg időben a várt előlegeket, akkor a munkákat sem tudják időben elvégezni, s mivel a legtöbb gazdának nincsenek tartalékai, a bevételek nagy részét visszaforgatják a saját gazdaságukra, ezért sok esetben komoly likviditási problémával is szemben állhatnak. A kedvezményes hiteltermékek és banki konstrukciók megoldásként szolgálhatnak rövid távon, de ne adósítsuk el a magyar agrárium szereplőit. Éppen ezért kérdésem tehát, hogy főként az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott, több mint 300 milliárd forintos keretösszeggel bíró egységes területalapú [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] támogatási kifizetések hol tartanak összegszerűen. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Mi Hazánk padsoraiból.]]
Köszönöm, Dócs Dávid képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Farkas Sándor miniszterhelyettes úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm képviselőtársam kérdését, amelyben a mezőgazdasági termelők számára oly fontos előlegfizetéssel kapcsolatos aggályainak adott hangot. A kérdéskörrel kapcsolatban szeretném tájékoztatni önt, hogy a Magyar Államkincstár az előzetesen meghatározott ütemterv és a korábbi években kialakult gyakorlat alapján idén is kiemelt prioritásként kezeli az uniós források, közvetlen támogatások kifizetését. Ennek keretében október 15e után minden olyan kérelem esetében, ahol az adminisztratív és a helyszíni ellenőrzés nem talált hibát, kezdeményezik az előlegfizetést. Fontos kiemelni, hogy a Magyar Államkincstárnak nincs mérlegelési jogköre, így az aszály által jobban érintett, nehézségekkel küzdő termelőket nem tudja priorizálni. Az előlegfizetés kezdete óta hat jogcímen mintegy 160 ezer kérelmet érintően 196 milliárd forint kifizetésre került. A legjelentősebb tételt az egységes területalapú támogatás tette ki, ahol 132 ezer ügyfél 173 milliárd forint támogatásban részesült. A második legjelentősebb termeléshez kötött a tejhasznútehén-támogatás, ahol 2800 termelő 16,5 milliárd forintot kapott. Nógrád megyét érintően eddig 2,7 milliárd forint előleg fizetésére került sor, amelyből mintegy 2300 termelő részesült. Az egységes területalapú támogatás keretében 2,3 milliárd, a tejtámogatás révén pedig 345 millió forint jutott a termelőkhöz. Biztosíthatom képviselő urat, hogy az idei rendkívüli aszályhelyzetre és az energiaválságra tekintettel a kormány továbbra is mindent megtesz a gazdálkodók pénzügyi likviditásának biztosítása érdekében. Kérem tájékoztatóm elfogadását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Bakos Bernadett, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Elváráse az új közlekedésért felelős miniszterrel szemben, hogy támogassa a klímabérletet?” címmel. A kérdésre miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Lázár János építési és beruházási miniszter felkérésére Nagy Bálint államtitkár úr fog válaszolni. Bakos Bernadett képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány az elmúlt 12 évben elhibázott, autóközpontú közlekedéspolitikát folytatott. A közúti közlekedést túlzottan támogatta, a közösségi közlekedés számára viszont nem nyújtott megfelelő forrásokat. A vasútvonalak korszerűsítése helyett autópályák épültek, a vonzó közösségi közlekedési tarifarendszer helyett pedig hatósági üzemanyagárat vezettek be. Nem csoda, hogy a közlekedési kibocsátások vészesen nőttek: 2013-2019 között az üvegházhatású gázok kibocsátása az ágazatban 46 százalékkal nőtt, jóval meghaladva az EU-ban ugyanezen időszakban tapasztalt 8 százalékos növekedést. A benzinfogyasztás újabb és újabb rekordokat dönt jelenleg is. A közösségi közlekedés fejlesztésével hatékonyan lehetne csökkenteni az energiafogyasztást és a környezetterhelést is. Ennek egyik eszköze a klímabérlet bevezetése lenne, amivel havonta 5 ezer forintért minden közösségi közlekedési eszközzel utazhatnánk. Palkovics miniszter úr korábban úgy nyilatkozott, hogy a klímabérlethez hasonló, német 9 eurós bérlet hatalmas siker. A Technológiai és Ipari Minisztérium pedig vizsgálta a klímabérletet, de a kormány a mai napig nem hozott döntést a hazai bevezetésről. Azok, akik vizsgálták a klímabérletet, mára távoztak a kormányból. A közlekedési ágazat zöldszempontú korszerűsítése szempontjából Vitézy Dávid jelentett még némi reményt, de már ő is távozott. A kérdésem: államtitkár úr milyen elvárásokkal él az új, közlekedésért felelős miniszterrel szemben, mit vár tőle a közösségi közlekedés fejlesztése és a közlekedésimód-váltás elősegítése érdekében? Illetve mi az álláspontjuk a klímabérletről? Hogyan értékelik a Technológiai és Ipari Minisztériumban elvégzett vizsgálatot, és támogatjáke a klímabérlet bevezetését? Válaszát előre is köszönöm.
Köszönöm szépen, Bakos Bernadett képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Nagy Bálint államtitkár úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! December 1-jét követően fog a tárcánkhoz kerülni a közlekedési szakterület, és ezt követően minden érintett szakemberrel és érdekképviseleti szervezettel e tekintetben is egyeztetést fogunk folytatni. Ennek az egyeztetésnek az eredményéről be fogunk számolni, azonban annyit szeretnék itt is megjegyezni, hogy Lázár János országgyűlési képviselőként az az országgyűlési képviselő, aki a Hódmezővásárhely és Szeged közötti traim-train megépítésével hozzávetőleg 390 tonna szén-monoxid-megtakarítást eredményezett a projekt tekintetében. Úgyhogy azt gondolom, biztos lehet abban képviselő asszony is, hogy mindent meg fogunk tenni annak érdekében már az egyeztetés folyamán, hogy a lehető legjobb megoldás szülessen. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Tünde, a Fidesz képviselő asszonya, kérdést kíván feltenni a területfejlesztési miniszter úrnak: „Milyen újabb eredményei vannak a fejlesztéseknek az innovatív Zónákon belüli?” címmel. Szabó Tünde képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! A hosszú távú gazdaságfejlesztési programok érdekében a kormány nemrégiben négy gazdaságfejlesztési zónát hozott létre a gazdaság- és társadalomfejlesztés, az elvándorlás csökkentése és a gazdasági zónák népességmegtartó erejének a növelése érdekében. [[Sic!]] Ismeretes, hogy a zónák célkitűzése a hosszú távú stratégiai célok megvalósítása, valamint az, hogy eközben a megyék ne egymás riválisai legyenek, hanem a közös felzárkózás felé indulhassanak el. Az északkelet-magyarországi gazdaságfejlesztési zóna számtalan egyedi lehetősége, gazdasági, társadalmi, környezeti, történelmi adottságai révén kitörési pontként szolgálhat a minőségi felzárkózáshoz, a komplex hatású fejlesztésekhez. Örömmel jelentem, hogy az északkelet-magyarországi zónában, így Nyíregyházán és térségében is az elmúlt években szemmel is jól látható gazdasági növekedés indult meg a zónán belül is az együttműködések révén. Például az idei év eddigi legnagyobb beruházását a W-Scope dél-koreai vállalat hajtja végre városunkban; emellett a LEGO is úgy határozott, hogy 50 százalékkal növeli a nyíregyházi gyárának termelési területét. És egy másik fontos eredmény pedig, hogy az Electrolux a legnagyobb beruházását hajtja végre itt. Tisztelt Államtitkár Úr! Az elhangzottak is megerősítik, hogy elengedhetetlen a folyamatos együttműködés a zónák között is, emellett pedig kiemelten fontos a partnerség erősítése. Ezért ezzel kapcsolatban is kérdezem, hogy országos szinten milyen újabb eredményei vannak a fejlesztéseknek az innovatív zónákon belüli együttműködéseknek köszönhetően, és mindezek tekintetében mi várható a folytatás kapcsán. Köszönöm szépen megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Szabó Tünde képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Latorcai Csaba államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! A kormány szándékai szerint a gazdaságfejlesztési zónák meghatározó szerepet töltenek be a gazdaság megerősítésében, növekedésének a koronavírus-világjárvány utáni gyors helyreállításában. Létrehozásuk hosszú távú célja az összehangolt fejlődés és a partnerség elősegítése. Hazánk a 2014-2020-as fejlesztési ciklusban a területi alapú fejlesztésre rendelkezésre álló forrásokat kiemelkedően jól használta fel a régiók közötti különbségek csökkentésére, versenyképességük növelésére. [[18.20]] Így a 2021-27-es ciklus forrásainak felhasználásakor továbbra is a gazdaságfejlesztés, a versenyképesség, az infrastruktúra-fejlesztés és a munkahelyteremtés lesz a fókuszban. Ezen belül a gazdaságfejlesztés és az infokommunikáció esetében az előző időszakhoz képest jelentősen több a forrás, közel 2300 milliárd forint, településfejlesztésre és helyi turisztikai fejlesztésekre pedig több mint 1300 milliárd forintot fordítunk. Ezen területek forrásai az előző ciklushoz képest közel háromszorosára emelkednek. Tisztelt Képviselő Asszony! Ami az északkelet-magyarországi gazdaságfejlesztési zónát illeti, 2022 februárjában együttműködési megállapodást írtunk alá az érintett megyék kereskedelmi és iparkamarai elnökeivel. A partnerség célja, hogy az európai uniós gazdaság- és vállalkozásfejlesztési pályázati források eredményesebb felhasználásának érdekében együttes erővel gyorsítsuk az együttműködést a magyarországi beszállítói háttér növelésében, a magyar tulajdonú vállalatok további fejlesztésében. Továbbra is azon dolgozunk, hogy a zóna húzóágazatai többek között a jármű- és gépipar, a műanyag- és gumiipar, illetve az elektronikai és információs technológiai szektor fellendítsék a térséget, és így a zónák nemzetközi összehasonlításban is versenyképes gazdasági egységként fejlődhessenek. Az imént elmondottakból tisztán látszik, mi mindenre lennénk még képesek, ha a baloldal nem nehezítené meg a dolgunkat a jogosan nekünk járó európai uniós pénzek hazahozatalának akadályozásával. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Latorcai Csaba államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirenden belüli utolsó kérdés következik. Móring József Attila, a KDNP képviselője, kérdést kíván feltenni a területfejlesztési miniszter úrnak: „Támogatjae a Kormány a dél-balatoniak elképzeléseit?” címmel. Móring József Attila jegyző úr, képviselő úr következik.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Csisztafürdő Somogy megyében a Balaton déli partjához közel, a Fonyódtól mindössze öt kilométerre fekvő Buzsák településhez tartozik. A fürdő földből feltörő 42 fokos, ásványi anyagokban gazdag, hidrokarbonátos, kénes gyógyhatású meleg vize számos egészségügyi probléma kezelésében segít. Kedvező összetétele alkalmassá teszi mozgásszervi és reumatikus betegségek, nőgyógyászati, bőrgyógyászati, bél- és gyomorpanaszok kezelésére. Közkedvelt a gyógyulni vágyók, illetve a relaxációs céllal érkező szenior korosztály részére. Jellemzően ők látogatják. Ez a vendégkör viszont szeretettel és folyamatosan igénybe veszi a fürdő szolgáltatásait. A dél-balatoni régió fürdőszolgáltatásokban ellátatlan. A Balaton déli partján Keszthelytől Siófokig nincs fürdő, amely a nyári ideális strandidőn kívül komoly hátrányt jelent a turizmusból élőknek, a szálláshely-szolgáltatóknak és a vendéglátósoknak egyaránt. A hűvös, esős, szeles idő kizavarja a fürdőzőket a tóból, és ha ez több napon át tart, akkor akár a hazautazás mellett is döntenek, komoly anyagi hátrányt hagyva maguk mögött. Ebben az időben a fürdő forgalma sokszorosára nő, amit sajnos már nem tud kiszolgálni. Természetesen a fürdő kapacitásának növelése több szempontból is fontos lenne, hiszen nemcsak a nyári időszakban, hanem a szezon nyújtásában, sőt a holtszezon megrövidítésében is fontos szerephez juthat; az egész éves Balaton fontos pillére már most is. A fürdő másik nagy előnye az elhelyezkedése. Közel van a Balatonhoz, kiépített kerékpárút vezet hozzá, illetve most is épül egy út, valamint idén elkészült az átadásra került balatonfenyvesi kisvasút csisztapusztai megállóhoz vezető szakasza is, így könnyen megközelíthető kerékpárral, vasúton vagy autóval, az autópálya-lehajtótól mindössze tíz perc utazással. Csisztafürdő fejlesztésével egy sajátos hagyományokat és gyógyszolgáltatást megőrző és az ezt a kínálatot kiegészítő fürdőegyüttes sikertörténetté válhat, szolgálva a szűkebb régió igényeit, de vélhetően a hazai fürdők hírnevét is. Mindezek alapján tisztelettel kérdezem államtitkár urat, hogy támogatjae a kormány a dél-balatoniak elképzeléseit. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Latorcai Csaba államtitkár úrnak adom meg a szót válaszadásra.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! A Balaton kiemelt üdülőkörzet az országos fejlesztési és területfejlesztési koncepcióban kiemelt fejlesztési térség, melynek fejlesztése kitüntetett figyelmet kap mind a területfejlesztési tervekben, mind a területfejlesztési célú támogatáspolitikában. A Balaton kiemelt üdülőkörzet fejlesztése feladatként jelöli ki a vendégforgalom területi szétterítését, továbbá a háttérterületek adottságain alapuló alternatív turisztikai termékek kínálatának fejlesztését a parttól távolabbi településeken. A koncepció emellett kiemeli a gyógyvizek hasznosítását és a ráépülő gyógyfürdők szolgáltatásai fejlesztésének fontosságát. Ezekből az ön által említett Csisztafürdő is részesül. Szeretném hangsúlyozni, hogy a 2030-ig szóló turizmusstratégia is jelentős célként kezeli az egészségturizmust és ezen belül a gyógyfürdők fejlesztését. A dél-balatoni térség a 2014-20-as fejlesztési ciklusban a tervezetthez képest is nagyobb támogatásban részesült. A TOP keretében csak Somogy megyében közel 25 milliárd forintnyi támogatással segítettük a Balaton kiemelt üdülőkörzet fejlődését. Az előttünk álló 2021-27-es uniós fejlesztési időszakra vonatkozóan tovább folytatjuk a helyi és térségi turisztikai fejlesztések bővítését a TOP Plusz keretein belül. A kormány szándéka lehetőséget biztosítani a gyógyfürdőkhöz, a fürdőkhöz, a gyógyhelyekhez kapcsolódó szolgáltatások fejlesztésére, a helyi, térségi jelentőségű fürdők, gyógyfürdők energetikai célú fejlesztéseire is. Tisztelt Képviselő Úr! Bízom benne, hogy az eddigi jó gyakorlat és az elkövetkező időszak tovább fogja erősíteni a dél-balatoni térség fejlődését, egyúttal hozzájárulva a tótól távolabb eső települések, így például a Buzsákhoz tartozó Csisztafürdő fejlesztéséhez, hátrányainak ledolgozásához, és segíteni fogjuk versenyképességük növelését. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Latorcai Csaba államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az állami vagyonnal való gazdálkodás hatékonyságának növelése érdekében egyes vagyongazdálkodást érintő törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/1622. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. november 17-én tartott ülésén megtárgyalta a T/1622. irományszámú, az állami vagyonnal való gazdálkodás hatékonyságnövelése érdekében egyes vagyongazdálkodást érintő törvények módosításáról szóló törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 27 igen szavazattal, 4 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat célja az elmúlt időszak vagyongazdálkodási tapasztalatait felhasználva olyan törvénymódosító rendelkezések megalkotása, amelyek a jelen gazdasági nehézségeinek ellensúlyozása érdekében vezetnek be változtatásokat az állami vagyongazdálkodásban a minél hatékonyabb és egységes szemléletű megoldások biztosítása érdekében. A törvényjavaslat a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. tulajdonosijog-gyakorlói pozíciójának megerősítésével egységes tulajdonosijog-gyakorlási rendszert hoz létre az ingatlanok tekintetében. Célul tűzi ki az állami feladatellátást követlenül szolgáló és stratégiai szempontból jelentős vagyon állami portfólióban tartását, ugyanakkor a kidolgozott hatékony értékesítési és hasznosítási stratégia biztosítja, hogy a feladatellátást közvetlenül nem szolgáló vagyonelemek értékesítése és hasznosítása útján az állam bevételei növelhetők, a kiadások pedig csökkenthetők legyenek. Mindezt egyszerűbb, de továbbra is transzparens módon. A törvénymódosítás egyúttal lehetővé teszi azt is, hogy az állami vagyon hasznosítására irányuló szerződés 25 éves határozott időre is köthető legyen abban az esetben, ha a hasznosításra jogosult vállalja az érintett állami vagyon gyarapítását szolgáló beruházás megvalósítását, és a beruházás megtérülési ideje ezt kifejezetten indokolja. A 25 éves határozott időtartam egy alkalommal, legfeljebb öt évvel meghosszabbítható abban az esetben, ha a hasznosításra jogosult valamennyi kötelezettségét szerződésszerűen, késedelem nélkül teljesítette. Az elhangzottak ismeretében úgy vélem, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Héjj Dávid képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztők nevében itt ülő Fónagy államtitkár urat, hogy kíváne most hozzászólni, vagy később. [[Dr. Fónagy János jelzésére:]] A zárszóban. Köszönöm szépen, államtitkár úr. [[18.30]] Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Elsőként megadnám a szót annak, aki jelentkezett, de nem jelentkezett senki. Tehát még egyszer megkérdezem: kíváne valaki hozzászólni? [[Nincs jelzés.]] Nem kíván senki élni a felszólalás lehetőségével, ezért ezt a vitaszakaszt lezárom, és megadom a szót az előterjesztőnek, Fónagy János államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az önök előtt fekvő törvényjavaslat célja, hogy az elmúlt időszak vagyongazdálkodási tapasztalatait felhasználva olyan szabályozást hozzunk létre, amely alkalmas a jelen gazdasági nehézségeinek ellensúlyozására a hatékony és egységes szemléletű megoldások biztosításán keresztül. A parlamenti bizottsági munka során a törvényjavaslatnak az állam törvényes öröklésére vonatkozó rendelkezései átdolgozásra és további pontosításra kerültek. A módosítási javaslat értelmében az örökhagyó tulajdonát képező belföldi ingatlan tekintetében a termőföldvagyon kivételével és az ingatlanon található azon ingó dolog tekintetében, amely az örökhagyó tulajdonában állt halálakor, az ingatlan fekvése szerinti települési önkormányzat a törvényes örökös. Az önkormányzatokat megilleti az örökség visszautasításának joga. Az új szabályozást a 2023. július 1-jén vagy azt követően megnyíló öröklés vonatkozásában kell majd alkalmazni. A parlamenti döntéshozatal során megfogalmazott törvényalkotási bizottsági módosító javaslat a normaszövegben további nyelvi és jogtechnikai koherencia megteremtését szolgáló kodifikációs, nyelvhelyességi pontosításokat is végrehajtott. Ezúton is köszönöm a bizottság támogató szakmai munkáját, mellyel hozzájárult a törvényjavaslat szövegének egyértelműsítéséhez, pontosításához és annak szakmai szempontú kiegészítéséhez. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat által kitűzött szabályozási cél előmozdítja az állami vagyonnal való gazdálkodás további racionalizálását. Ezért kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a T/1622. számú törvényjavaslatot s annak összegző módosító javaslatát támogatni szíveskedjenek. Köszönöm a figyelmüket. Elnök úr, köszönöm a lehetőséget. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Fónagy államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most pedig soron következik a 2025. évi Oszakai Világkiállításon történő magyar megjelenés sikeres megvalósításához kapcsolódó rendelkezésekről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/1611. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Ezért megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. november 17-én tartott ülésén megtárgyalta a 2025. évi oszakai világkiállításon történő magyar megjelenés sikeres megvalósításához kapcsolódó rendelkezésekről szóló T/1611. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 26 igen szavazattal, 6 nem szavazat ellenében és 4 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat célja a gazdaság és a turizmus élénkítése, valamint a magyar honosságú gazdasági társaságok nemzetközi piacra jutásának elősegítése céljából a 2025. évi oszakai világkiállításon történő magyar megjelenéshez szükséges nemzetközi színvonalú, összetett szolgáltatásokat biztosítani képes kiállítási pavilon létrehozásához, valamint Magyarországnak a világkiállításon történő sikeres megjelenéséhez szükséges szervezési feladatok megvalósítása. A 2025. évi oszakai világkiállításon történő magyar megjelenéshez kiemelkedően fontos közérdek fűződik, amelynek érvényesülése érdekében kötendő szerződések halasztást nem tűrő szerződéseknek minősülnek. A 2025. évi oszakai világkiállításon történő magyar megjelenés sikeres megvalósításához kapcsolódó rendelkezésekről szóló törvényjavaslat e közérdek maradéktalan érvényesülése érdekében született, figyelembe véve azt a körülményt, hogy a világkiállítás megnyitásáig még hátralévő két és fél év kifejezetten rövid idő ennek teljes körű előkészítésére. Tisztelt Ház! Hazánk részvétele az Osaka Expo 2025 kiállításon egyedülálló lehetőség diplomáciai, gazdasági és turisztikai szempontból is. Általános cél a japán-magyar diplomáciai, gazdasági és kulturális kapcsolatok ápolása és fejlesztése, valamint újabb gazdasági együttműködések elősegítése, kereskedelmi kapcsolatok fejlesztése és természetesen az országimázs erősítése is. Ezen célokon túl a jövőben Magyarország nagyobb hangsúlyt kíván fektetni a világkiállításokban rejlő üzleti lehetőségek kiaknázására is. A magyar megjelenés a világkiállításon egyedülálló, kiemelt lehetőséget biztosít a hazai innovatív kis- és középvállalkozásoknak nemzetközi terjeszkedésük szempontjából. A kiállításon induló üzleti partnerségek segítségével lehetőség nyílhat a magyar állam gazdasági kapcsolatainak regionális erősítésére, a magyar vállalatok termékeinek és szolgáltatásainak széles körű bemutatására és ezzel az egyes iparágak exportteljesítményének növelésére is. Az elhangzottak ismeretében úgy vélem, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Héjj Dávid képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztők nevében itt ülő Tuzson Bence államtitkár urat, hogy most vagy később kíván felszólalni. [[Tuzson Bence: Később, köszönöm, elnök úr.]] Később, köszönöm szépen. Írásban előre senki nem jelentkezett, a képernyőn jelentkező nincsen, a Gazdasági Bizottság nem állított előadót. Tisztelt Országgyűlés! A vitaszakaszt lezárom, és megadom a szót az előterjesztők nevében Tuzson Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Héjj Dávid képviselő úr tökéletesen összefoglalta a törvény célját, ezért csak röviden szeretnék szólni. Jelentős jogszabályról van szó annak érdekében, hogy Magyarország megfelelő képviseletet kapjon ezen a világkiállításon. Ritkán rendeznek olyan világkiállítást, amely egy teljesen átfogó kiállítás, és ezen mindenképpen fontos Magyarország részvétele mind gazdasági, mind kulturális okoknál fogva. Ezért kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy ezt a törvényjavaslatot, amely egyszerűsíti a világkiállítás megszervezését, támogatni szíveskedjen. Egy dologra szeretném csak felhívni a figyelmet. Ez a mostani jogszabály felhívja arra is a figyelmet, hogy a magyar közbeszerzési szabályozás, illetve az európai közbeszerzési szabályozás nem feltétlenül alkalmas nem Magyarországon való kivitelezések megszervezésére. Ezért is szükséges a közbeszerzés szabályainak e tekintetben való egyszerűsítése ebben az esetben, ami egyébként benne marad a közbeszerzési törvény keretei között. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Kérem a képviselőtársaimat, hogy támogassák az indítványt. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Tuzson Bence államtitkár úr. A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a területi közigazgatás működésével, az ingatlan-nyilvántartással és a területfejlesztéssel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/1617. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Salacz László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. [[18.40]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. november 17-én megtárgyalta a területi közigazgatás működésével, az ingatlan-nyilvántartással és területfejlesztéssel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/1617. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 27 igen szavazattal, 6 nem szavazat ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja a bürokráciacsökkentés, az állampolgárok és a vállalkozások költségeinek csökkentése, valamint az elektronikus ügyintézés lehetőségeinek további szélesítése. A törvényjavaslat fontos eleme a 2022. év elején e-bejelentő néven bevezetett adatváltozás-kezelési szolgáltatásra vonatkozó módosítás is, amely egyszerűsíti az állampolgárok név-, cím- és egyéb adatainak változásbejelentését a közművek felé, valamint a közműátírási folyamatot. A villamosenergia- és földgázágazat csatlakozása gyakorlatilag teljeskörűen megvalósult, valamint jelentős számú távhő- és víziközmű-szolgáltató csatlakozása is megtörtént. Ugyanakkor annak érdekében, hogy a legmagasabb minőségű szolgáltatásokat kapják az állampolgárok, cél valamennyi szolgáltató csatlakozása az e-bejelentőhöz, hiszen ezáltal bárki igénybe veheti az egyszerűbb, gyorsabb ügyintézést biztosító online szolgáltatást, függetlenül attól, hogy Magyarország mely településén szeretné a közműszolgáltatókkal kapcsolatos ügyeket intézni. A törvényjavaslat ezt a célt szolgálja azzal, hogy az e-bejelentőhöz történő kötelező csatlakozást írja elő a közműszolgáltatóknak 2023. január 1-jétől, az elektronikus hírközlési szolgáltatóknak pedig 2023. július 1-jétől. Az állampolgároknak számos előnyük származik abból, ha az összes közmű- és elektronikus hírközlési szolgáltató elérhető lesz az AVSZ-en keresztül. Az igénybevétel ingyenes, az állampolgárok egy csatornán, egy helyen jelenthetik be egyszerre minden szolgáltató felé adatváltozásaikat, például e-mail-cím- vagy névváltozás. Költözés esetén egyszerűen kezdeményezhetik az érintett közműszolgáltatóknál a közműátírást, felhasználóváltozást. Egy biztonságos elektronikus ügyintézési csatorna igénybevételével kezdeményezhetik az ügyintézést. A Törvényalkotási Bizottság saját módosító javaslata érdemi és technikai módosításokat is tartalmaz. A főbb módosítások a következők. A Tftv. 11. § (1) bekezdés a) pontjának a-g alponttal való kiegészítése a területfejlesztési tervezéssel összefüggő feladatok ellátása keretében biztosítja a területi megközelítésű operatív programok alapját képező integrált területi programok készítését és azok végrehajtását, integrálva azokat a megyei önkormányzat és a Fővárosi Önkormányzat területfejlesztési feladatai közé. A feladat finanszírozása a területi megközelítésű operatív programból történik. A technikai módosítások a következők, melyeken túl szükséges a területfejlesztésért felelős miniszter feladatkörének egyértelműsítése és pontos megjelenítése a Tftv.-ben: az Országos Területfejlesztési Érdekegyeztető Fórum tagjai közé indokolt az összes kiemelt térségi fejlesztési tanács elnökeit jelölni. Az alapvető jogok biztosának jelzése alapján a munkaügyi bírság közvetett jogvédő funkciójára tekintettel nem javasolt, hogy a fizetési kedvezmény biztosításának lehetősége a bírság elengedésére, mérséklésére is kiterjedjen. A bírság elengedése, mérséklése a szabályozás céljával kifejezetten ellentétes lenne, különösen azon esetben, amikor a munkaügyi bírság kiszabása kötelező, ezért fizetési kedvezmény helyett a szűkebb terjedelmű részletfizetés kerül szabályozásra. A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény alapján, ha a Bányafelügyelet törli a bányatelket, a törlés tényét a nyilvántartásban átvezeti, és véglegessé vált törlő határozattal megkeresi az ingatlanügyi hatóságot, a bányatelek-bejegyzés ingatlan-nyilvántartásból történő törlése végett. Ha tehát a törölt bányászati jog esetén sikertelen a bányászati jog megpályáztatása, akkor a bányatelket törölni kell, ami számos ingatlant érinthet, és így a törvényi kötelezettség végrehajtása jelentős összegű díjfizetést keletkeztet a Bányafelügyelet részéről. A fentiek okán indokolt az illetékről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosításáról, valamint a hiteles tulajdonilap-másolat igazgatási szolgáltatási díjáról szóló 1996. évi LXXXV. törvény kiegészítése a bányatelek törlése kapcsán. Tisztelt Ház! Az elhangzottakra tekintettel kérem, szavazatukkal támogassák a javaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, Salacz László képviselő úr. Megkérdezem György István államtitkár urat, hogy most vagy később kíván felszólalni. [[Dr. György István: Később.]] Később. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi Bizottság nem állított előadót. Képviselői felszólalásra írásban előre senki nem jelentkezett. Most sem látok a monitoron jelentkezőt, ezért a vitaszakaszt lezárom, és akkor most megadom a szót amennyiben szólni kíván György István államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A fővárosi és megyei kormányhivatalok a Miniszterelnökség irányítása mellett rendszeresen áttekintik az általuk ellátott feladat- és hatásköröket, és javaslatokat tesznek azok hatékonyabb, racionálisabb ellátására. A törvénymódosítás a kormányhivatalok által 2022 tavaszán tett több száz javaslaton alapszik. Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja, hogy mind az állampolgárok és vállalkozások, mind a hatóságok számára további közigazgatási hatósági eljárásokban váljon az ügyintézés egyszerűbbé és gyorsabbá. Ennek keretében az elektronikus ügyintézés kiterjesztésével több jogszabályból hatályon kívül helyezésre kerülnek egyes papíralapú ügyintézésre vonatkozó szabályok. A kormány évek óta azon dolgozik, hogy az állampolgárok életét könnyítő intézkedéseket hozzon. Többször került a tisztelt Ház elé ilyen módosító csomag, volt 138 törvényt módosító csomag is. Ez a törvényjavaslat most 30 törvény módosítására tesz javaslatot. Salacz képviselő úr részletesen ismertette azokat a javaslatokat, amelyek a törvényjavaslat-csomag lényegét érintik. Ezeket nem szeretném most megismételni, pusztán azt szeretném elmondani a tisztelt Háznak, hogy a törvényjavaslat megküldésre került az Országos Bírósági Hivatalnak, a Kúriának, az Alapvető Jogok Biztosa Hivatalának, a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóságnak, az Energetikai és Közműszabályozási Hivatalnak, a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságnak, valamint a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága részére. Tulajdonképpen a megkeresett szervek többsége tartalmi észrevételt nem tett, pusztán kodifikációs és technikai módosításokat tartalmazó javaslatokat fogalmaztak meg néhányan. Kettő olyan javaslat volt, amely érdeminek mondható. Az egyik a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága részéről ezt is ismertette már Salacz képviselő úr , a másik pedig az Alapvető Jogok Biztosa Hivatalától, ahol a bírság mérséklése, illetőleg elengedése tekintetében tett észrevételt, jelezve, hogy a bírság jogpolitikai célja nem teljesülne akkor, hogyha a mérséklést vagy az elengedést támogatnánk, ezért TAB-módosítóban itt részletfizetési kedvezmény szerepel, és már mérséklés és elengedés nem. Miután képviselői módosító indítvány nem érkezett, ezért ezekre most természetesen így nem tudok reagálni, de az elmondottakra tekintettel ismételten arra kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy támogassa és szavazza meg a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, György István államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. [[18.50]] Most pedig soron következik a Magyarország biztonságát szolgáló egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/1620. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi véleménynek az ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Salacz László képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. november 17-én tartott ülésén megtárgyalta a Magyarország biztonságát szolgáló egyes törvények módosításáról szóló T/1620. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 27 igen szavazattal, 11 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő javaslat egy főleg rendvédelmi elemekből álló salátatörvény, mely a szociális biztonság erősítésére irányuló módosításokat is tartalmaz. A javaslat korábbi vitái során éppen ezek a szociális témájú rendelkezések kapták a legnagyobb hangsúlyt. A Törvényalkotási Bizottság által elfogadott összegző módosító javaslat finomítja a szociális törvény 2. §-át érintő változásokat. Egyrészt pontosítja a szociális feladatok ellátásában közreműködő szereplők rendszerét, másrészt a felelősség mellett megjeleníti a feladatellátás terén fennálló képességeket és lehetőségeket is. Ezenkívül a Törvényalkotási Bizottság által benyújtott módosító kiegészíti a Honvédkórház átszervezéséhez szükséges módosításokat, meghatározza a rendvédelemben dolgozók foglalkoztatási lehetőségei között megjelenő önként vállalt túlszolgálat és önként vállalt túlmunka szabályait, tartalmazza a Magyar Művészeti Akadémia taglétszámának megemeléséhez szükséges módosításokat, valamint átveszi és pontosítja a részletes vitaszakaszban képviselői indítványként benyújtott nevelési ellátmányra vonatkozó szabályokat. Több helyen kodifikációs módosítások is történtek a javaslatban. Tisztelt Képviselőtársaim! A javaslat vitái során már bőven volt lehetőség álláspontjaink ütköztetésére, a vitatott pontokon több változtatást is eszközöltünk, melyek eredményeként egy kiforrottabb javaslatot tudunk szavazásra bocsátani. Kérem, hogy támogassák a javaslat elfogadását. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, Salacz László képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A Törvényalkotási Bizottság ülésén kisebbségi vélemény is megfogalmazódott. Ennek ismertetésére megkérem Gy. Németh Erzsébet képviselő asszonyt.
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! A Törvényalkotási Bizottság kisebbségi véleménye a T/1620. számú törvényjavaslat során teljesen más volt, mint ami végül is a bizottság többsége által elfogadásra került. Az egyik ez az ominózus, a szociális törvény módosításával kapcsolatos kérdés. A bizottság elé bekerült módosító javaslatból kikerült az egyházak felelőssége ebből a bizonyos hierarchiából. A bizottsági ülésen kisebbségi véleményként megfogalmazódott, hogy továbbra sem értünk egyet azzal, ami a törvényjavaslatból kiderül, miszerint az egyén az, aki a szociális gondoskodásért igazából felelős, és csak ennek a sornak a legvégén van a magyar állam. A bizottsági ülésen elhangzott az ott jelen lévő Felkai államtitkár úrtól a következő, és most itt kérdezném a kormány képviselőjét, az előterjesztőt, hogy hogyan vélekedik az államtitkár úr bizottsági ülésen elhangzott mondatáról, ugyanis az volt a fő kérdés, hogy hogyan kerülhet át az egészségügyi ellátásból a szociális ellátásba az egyén. Államtitkár úr a kérdésünkre azt válaszolta, hogy ha az egyén nem ért egyet azzal, hogy átkerüljön a szociális ellátórendszerbe, akkor egészen egyszerűen, ha ő ezt nem vállalja, szó szerint idézem most: „ha nem vállalja, akkor ott marad”. Magyarul, így gondoljae a kormány, hogy amennyiben valaki nem vállalja, hogy a fizetős szociális ellátásba átkerül az egészségügyi ellátásból, akkor ott maradhat az egészségügyi ágazatban? Ahogy Salacz alelnök úr, képviselőtársam elmondta a bizottság részéről, pontosan ezek a vitapontok voltak a legélesebbek, amelyekről ő beszélt. Kisebbségi véleményként megfogalmazódott, hogy nem értünk egyet azzal, hogy a Honvédkórház átalakítását és szétdarabolását egy ilyen salátatörvényben fejezi be és végzi el ezt a munkát a kormányzat. Illetve szintén vitattuk azt, hogy a Magyar Művészeti Akadémia működésére teljesen új szabályokat egy ilyen összegző módosító indítványban kelle megfogalmazni, nem pedig az Országgyűlés plenáris ülésén lehetne erről egy normális vitát lefolytatni, megbeszélni azt, hogy mit is gondolunk a Magyar Művészeti Akadémiáról. A szintén a bizottság elé került 60. és 63. pontban kerülne sor egy új szabályozásra, amely a hivatásos állománynál, illetve a rendvédelmi alkalmazottaknál vezetné be az úgynevezett önként vállalt túlszolgálatot. Erről az eredeti javaslatban nem volt szó. Az előterjesztő képviseletében államtitkár úr akkor ott elmondta, hogy mivel ez létezik a közszolgálatban is, szerinte ezért nem probléma, ha ezt most a fegyveres rendvédelmi alkalmazottaknál, illetve a hivatásos állománynál szintén bevezetnék. A mi véleményünk pedig az, hogy egy ilyen szoros függelmi viszonyban lévő szakmánál, hivatásnál egészen egyszerűen nem lehet önkéntes túlórát ilyen módon elrendelni. Azt gondolom, hogy ez a törvényjavaslat több sebből vérzik, úgy, ahogy ezt kisebbségi véleményként a bizottság ellenzéki tagjai meg is fogalmazták, és csak bízom abban, hogy ha van még rá mód, akkor a kormányzat megfontolja, hogy tényleg ez a legjobb módjae annak, hogy teljesen átírják a szociális ellátásról szóló részt, illetve a már említett másik három ügyben is alapvető változásokat eszközölnek egy ilyen salátatörvényben. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Gy. Németh Erzsébet képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Fülöp Attila előterjesztőt, hogy most vagy később kíván felszólalni. [[Jelzésre:]] Később. Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Honvédelmi és Rendészeti Bizottság nem állított előadót. Írásban előre senki nem jelentkezett, a monitoron jelentkezőt nem látok, ezért a vitaszakaszt lezárom. Megadom a szót az előterjesztőnek, Fülöp Attila államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az előttünk lévő törvényjavaslat alapvetően biztonsági, rendészeti célú törvények módosítását tartalmazó javaslatcsomag, amelynek alapvető célja, hogy szerteágazó eszközökkel és célok mentén, de mégiscsak azt hivatott szolgálni, hogy a magyar emberek, honfitársaink szociális és fizikai biztonsága szavatolásra kerüljön a jövőben is. Ennek a törvényjavaslatnak, törvénycsomagnak része a szociális törvény módosítása is. Erről az általános vita kapcsán is bőven volt alkalom beszélni, ezért engedje meg, képviselő asszony és tisztelt Ház, hogy röviden ennek az okát el tudjam még egyszer mondani, illetve azokat a feltételezéseket vagy azokat a kétségeket, amelyek, úgy látom, még e körül vannak, megpróbáljam szétoszlatni vagy eloszlatni. Az egyik, ami kisebbségi véleményként megfogalmazódott, hogy itt az egyént rakjuk az első helyre. A mostani módosító indítvány kapcsán a megfogalmazás úgy hangzik, hogy mindenki felelős önmagáért. Ma az Alaptörvény ennél bővebbet is rögzít, ott azt mondjuk, hogy mindenki felelős önmagáért, képességei és lehetőségei szerint köteles az állami és közösségi feladatok ellátásához hozzájárulni. Ehhez képest a szociális törvény módosítása kevesebbet fog tartalmazni, de ez nem arról szól, hogy valakinek a saját magáért vállalt szociális gondoskodásáról beszélünk, hanem arról szól, hogy a szociális biztonság megteremtéséről beszélünk. Nem arról szól, hogy az önkormányzat vagy az állam kivonulna erről a területről. [[19.00]] Ha valaki a szociális törvényt végigolvassa, akkor tudja, hogy a 2. § után következik még egy 150 oldalas törvény, amelyben egyértelműen rögzítésre kerül, ez után a módosítás után is egyértelműen rögzítésre kerül, hogy mi az önkormányzat feladata és mi az állam feladata. Ebben egy paragrafusnyi változás sincsen. Az elmúlt években a magyar állam többletforrást biztosított a szociális területre. Nem sorolta magát hátrébb, hanem egy dolgot keresett: olyan együttműködőket, akik a terepen meg tudják fogni azoknak a kezét, és a legjobb ellátást tudják nyújtani azoknak, akiknek erre szükségük van. A magyar állam idei költségvetésében, az idei büdzsében 1140 milliárd került szociális, gyerekjóléti és gyermekvédelmi célú kiadásokra elkülönítésre. Ez 2010-ben 325 milliárd forint volt. Ez az összeg annak a három és félszerese. Ez azt jelenti, hogy fejlesztünk, többet nyújtunk, de természetesen, mivel ez a terület mindig a gondokról szól, mindig van helye a többletforrásoknak. Nem alakul át mert ez is elhangzott teljes mértékben a szociális ellátó rész, mint amit az előbb mondtam, mind a segélyek, mind a szolgáltatások tekintetében ugyanúgy rögzítjük a jogosultságokat, és ugyanúgy rögzítjük az ellátási szinteket. (Az elnöki széket Dúró Dóra, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Még egyet szeretnék itt a módosítók kapcsán kiemelni. Most már a gyermekvédelmi törvény módosítása rögzíti a nevelőszülők esetében az ellátmány díjának az emelését mintegy 25 százalékkal a TAB-módosító után. Úgyhogy úgy gondolom, hogy ez egy örömteli és jó hír azoknak a nevelőszülőknek, akik a gyermekvédelemben áldozatos és megfeszített munkát végeznek, azt gondolom, hogy ez a fajta ellátmánydíj-emelés, ami majd végül is a rájuk bízott gyermekekhez tud eljutni, mert nekik tudnak belőle vásárolni, az mégiscsak a gyermekvédelemben élő mintegy 23 ezer gyermek életszínvonalának a javítását fogja eredményezni. Mindezt figyelembe véve arra kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy az előttünk lévő törvényt az előzőekben elmondottak alapján támogatni szíveskedjenek. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik az egyes adótörvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/1614. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Salacz Lászlónak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. november 17-én tartott ülésén megtárgyalta a T/1614. számú, az egyes adótörvények módosításáról szóló törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 26 igen szavazattal, 8 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat célja az adminisztráció egyszerűsítése; az európai uniós jogharmonizáció és a gazdaság fehérítése érdekében szükséges adómódosításokat tartalmazza. Ezen túlmenően az előterjesztés javaslatot tesz olyan szükséges módosításokra is, amelyek a változó ágazati jogszabályok, valamint a jogalkalmazás során felmerülő kérdések miatt váltak szükségessé. Az adminisztráció egyszerűsítései közül kiemelendők az átalányadózást érintő egyszerűsítések. Az új kata bevezetése után az átalányadózás jelenti a legegyszerűbb adózási formát az egyéni vállalkozók számára. Több mint 150 ezren választották már ezt az adózási formát. Ezen körnek kívánjuk az adminisztrációt egyszerűsíteni a bevallások számának csökkentésével és a személyi jövedelemadó és a járulék, valamint a szociális hozzájárulási adó megfizetésének összehangolásával, illetve egyes adminisztratív korlátozások eltörlésével. A jogharmonizációs intézkedések körében kiemelkedő jelentőségű a társaságiadó-információkat tartalmazó jelentésre vonatkozó európai uniós irányelv átültetése, mely alapján a 750 millió euró árbevételt meghaladó vállalkozásoknak külön jelentésben kell nyilvánosságra hozniuk a társasági adóval kapcsolatos információkat. A javaslat szerint pénzügyi tranzakciós illeték alóli mentességben részesülnek az egységes adatbeviteli megoldás útján benyújtott vagy a fizetési kérelemmel kezdeményezett azonnali fizetési tranzakciók, amelyek új tranzakcióként jelennek meg a pénzforgalomban. Ezek az új típusú technikai megoldások lehetővé teszik, hogy az azonnali átutalásokat a készpénzhez és a bankkártyához hasonlóan kényelmesen, elektronikusan, ügyfélbarát módon lehessen használni bolti és internetes vásárlásnál, valamint számlafizetésnél. Ezeket az átutalásokat a tranzakciós lebonyolításhoz használt szabványos üzenetek különböztetik meg a hagyományos módon indított azonnali átutalásoktól, ezáltal a tranzakcióban érintett szolgáltatók tudni fogják, hogy mely tranzakciókra vonatkozik a mentesség. A javaslat szerint a nem magyar piacokra irányuló fizetési és egyéb, a pénzügyi tranzakciós illeték tárgyába tartozó műveletek a jövőben mentesülnek a pénzügyi tranzakciós illeték alól. Ezzel megvalósítható a tranzakciós illeték célországalapúvá alakításának egyik lába, azaz a külföldre irányuló, külföldi illetőségű személynek nyújtott szolgáltatások mentessé válnak. A magánszemély ügyfél illetőségét a személyi jövedelemadózás szabályait figyelembe véve, a szervezetek külföldi illetőségét a székhely tényleges üzletvezetési helye szerint kell megállapítani. Összegzésként elmondható, hogy a törvényjavaslat előremutató rendelkezéseket tartalmaz, ezért az elhangzottak ismeretében úgy vélem, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztő képviseletében Izer Norbert államtitkár urat. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy a végén kíván válaszolni az elhangzottakra. Akkor így előterjesztői expozéra itt nem kerül sor, a képviselői felszólalások következnek. A kijelölt Gazdasági Bizottság nem állított előadót. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki felszólalni a vitában. [[Nem érkezik jelzés.]] Mivel jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem akkor az előterjesztőt, hogy kíváne most élni a felszólalás lehetőségével. [[Izer Norbert: Nem, köszönöm.]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván. Így tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az 1222. évi Aranybulla jelentőségéről és az Aranybulla Napjáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A Kocsis Máté, Fidesz, Simicskó István, KDNP, Hende Csaba, Fidesz, Vejkey Imre, KDNP, Illés Boglárka, Fidesz, és Varga Judit, Fidesz, képviselők által benyújtott előterjesztés T/1778. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Megkérdezem az előterjesztők képviseletében jelen lévő Hende Csaba képviselő urat, hogy kíváne felszólalni a vita megkezdésekor. [[Jelzésre:]] Jelzi képviselő úr, hogy nem kíván. Megkérdezem, hogy a kormány részéről kíváne felszólalni Répássy államtitkár úr. [[Jelzésre:]] Ő él a felszólalás lehetőségével. Mielőtt megadnám a szót államtitkár úrnak, felhívom a figyelmét, hogy a vitában történő felszólalásra mindösszesen 15 perces időkeret áll államtitkár úr rendelkezésére. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök asszony. Csak nagyon röviden szeretném megerősíteni, hogy a kormány támogatja a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm.
Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi Bizottság nem állított előadót. Képviselői felszólalásra jelentkezett Hende Csaba képviselő úr. Parancsoljon!
Előterjesztőként szeretnék majd.
Válaszolni kíván a végén? [[Hende Csaba: Igen.]] Rendben. Mivel felszólalásra senki nem jelentkezett, a vitát lezárom. Az előterjesztő jelezte, hogy válaszolni kíván, így megadom a szót Hende Csaba képviselő úrnak. Parancsoljon! [[19.10]]
Köszönöm a szót, elnök asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Rendkívül nagy örömömre szolgál, hogy teljes egyetértés övezte a törvényjavaslatunkat a vita során, és bizony átsütött ezen a vitán az a jogosan érzett nemzeti büszkeség, amelyet a fölött a vitathatatlan történelmi tény fölött érzünk, hogy ezelőtt éppen 800 esztendővel Magyarország, az akkori magyar állam a jogállamiság és az alkotmányosság egy olyan minőségi szintjére lépett, amely az akkori Európa egyik legélenjáróbb országává tette a mi hazánkat. Ebből a szempontból különösen jó erre visszagondolni, amikor manapság sokan és sokszor leckéztetik Magyarországot jogállamisági kérdésekben, köztük olyan államok is, amelyek adott esetben az Aranybulla kibocsátását követően mintegy 700 esztendővel nem 200, hanem 700 esztendővel jöttek létre, de ezt csak zárójelben mondom. Nagyon fontosnak érzem, hogy ezentúl minden esztendőben módunk lesz megemlékezni április 24-én, Szent György napján, ami amúgy is a tavasz, az újrakezdés napja, az Aranybulla megszületéséről annak kihirdetésének történeti hagyományban meghatározott napján. Még egyszer köszönöm minden frakció és minden felszólaló képviselő támogatását, és kérem, hogy a holnapi zárószavazáson szíveskedjenek támogatni egyhangúlag a javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik az egyes igazságügyi tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/1621. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Illés Boglárka képviselő asszonynak adok szót a bizottság képviseletében, 15 perces időkeretben. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. november 17-én megtárgyalta az egyes igazságügyi tárgyú törvények módosításáról szóló T/1621. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 28 igen szavazattal, 6 nem szavazat ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat kitér az iparjogvédelemre, ezáltal a szellemi tulajdon védelmére, a szerzői jogok védelmére, a közjegyzők működésére és az általuk foganatosított, így feladatkörükkel érintett eljárásokra, a tisztességes piaci magatartásra, a digitalizációval kapcsolatos körülményekre, a hagyatéki eljárásra és végül, de nem utolsósorban a gyermektartással kapcsolatos kötelezettségekre. A javaslatban foglalt módosítások egyrészt jogharmonizációs célú rendelkezések, másrészt a jogalkalmazási gyakorlatban felmerült kérdéseket rendezik. A Törvényalkotási Bizottság egy módosítót fogadott el a javaslathoz, amely nyelvhelyességi és technikai pontosítások mellett kiegészítéseket is megfogalmazott. Az elfogadott összegző módosító javaslatból kiemelném a fegyelmi eljárások során előterjesztésre kerülő elfogultsági kifogásokat. Azért emelem ki, mert az elmúlt időszakban a jogalkalmazói visszajelzések alapján drasztikusan megnőtt a számuk, és ez indokolta a módosítást. A módosítás alapján az elfogultsági kifogás előterjesztésére, elbírálására és a folyamatban lévő fegyelmi eljárásra gyakorolt hatására vonatkozó részletszabályok módosulnak annak érdekében, hogy az alaptalanul előterjesztett elfogultsági kifogások miatti elhúzódást elkerüljék. Tekintettel arra, hogy az érintett javaslat vezérszónoki felszólalásának keretein belül is a javaslat mellett érvelhettem, az akkor elmondottakat nem ismételve, csupán a javaslat kidolgozottságában előrelépve bátorítom önöket a javaslat támogatására. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíváne felszólalni. [[Dr. Répássy Róbert jelzésére:]] Répássy Róbert államtitkár úr jelzi, hogy kíván élni a lehetőséggel. Megadom a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök asszony. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! Először is engedjék meg, hogy megköszönjem a képviselőknek, hogy érdemi módon vettek részt a törvényjavaslat vitájában. A vita során mindig hangzik el észrevétel, kritika a törvényjavaslattal kapcsolatosan, így azokra szeretnék válaszolni a következőkben. Sebián-Petrovszki László képviselő úr a javaslat általános vitája során a versenytörvény módosítása kapcsán kifogásolta az összefonódás-ellenőrzési küszöbszám emelését, és a módosítás mögött hátsó szándékot sejtett, erről azonban nincs szó. A Gazdasági Versenyhivatal véges humán erőforrásokkal rendelkezik, ugyanakkor az összefonódások vizsgálata mellett egyéb kiemelt vizsgálatokat is folytat, például versenykorlátozó megállapodásokkal és az erőfölénnyel való visszaéléssel kapcsolatban. A rendelkezésre álló erőforrások leghatékonyabb kiaknázása érdekében minden uniós versenyhatóságnak, így a GVH-nak is lehetősége van prioritásokat meghatározni, ami által a rendelkezésre álló erőforrásait a leghatékonyabb módon tudja allokálni. Ez a módosítás jogpolitikai aspektusa. Pragmatikus oldalról látni kell, hogy az összefonódási küszöbszámok részben 2005-ben, részben pedig 2017-ben kerültek megállapításra, és bár laikus szemmel mind a jelenlegi, mind az emelt küszöb magasnak tűnhet, azonban a piaci versenyre országos szinten érdemi hatást gyakorló összefonódások jellemzően ezen küszöb fölé esnek. Szabó Sándor képviselő úr kifogásolta a szellemitulajdon-jogi szabályok módosításának gyakoriságát, ugyanakkor azt is, hogy a törvényjavaslat egy 2011-es törvénymódosításhoz kapcsolódóan rendez bizonyos kérdéseket. Jelezhető, hogy a szellemitulajdon-jogi jogszabályok gyakori változásának az oka magából a jogterület természetéből fakad, hiszen a jogosultak kizárólagos jogai és a társadalom hozzáférése közötti egyensúly megteremtése folyamatos munkát igényel; másrészről a jogterület a nemzetközi és uniós jog által erősen meghatározott. A 2011. évi módosításhoz kötődő jelenlegi módosítási javaslat tekintetében fontos kiemelni, hogy a lajstromozási eljárásokkal kapcsolatos kezdeményezések jellemzően vagy a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala, vagy szakmai szervezet részéről érkeznek a tárcánkhoz. A konkrét kérdésben erre 2022 nyarán került sor, így ezt leghamarabb a 2022. őszi, tehát a jelen ülésszakban lehetett az Országgyűlés elé terjeszteni. A bírósági végrehajtásról szóló törvényt érintően több észrevétel is elhangzott az általános vitában. Sebián-Petrovszki László képviselő úr figyelmét szeretném felhívni arra, hogy a kormány több olyan rendkívüli intézkedést, köztük pénzügyi és szociális jellegű intézkedéseket is hozott, amelyek együttesen képesek voltak a veszélyhelyzet miatt nehéz helyzetbe jutott állampolgárok és családjaik támogatására. Fontos annak hangsúlyozása is, hogy a kormány az elmúlt két évben szinte folyamatosan a törvényi szabályoktól eltérve, az adósok számára kedvezőbb módon szabályozta a végrehajtási eljárásokat. Mindezeken túlmenően a törvényjavaslat már a benyújtásakor is tartalmazott számos, az adósok számára kedvező módosítási javaslatot. Ilyen például, hogy a módosítást követően a nyugdíjfolyósító szerv által nem havi rendszerességgel járó és ekként nem havi rendszerességgel folyósított kifizetésekből kizárólag a gyermektartásdíj-követelés és csak egyes polgári jogi igények összege vonható le. Ezen túl a törvényjavaslat már a benyújtásakor tartalmazta azt a módosítást, miszerint minden kárpótlási célú életjáradék mentessé válik a letiltás alól. Tekintettel arra, hogy a Vht. által tartalmazott, végrehajtás alól mentes legkisebb összeg nagyon alacsonynak számított, a törvénymódosítás 60 ezer forintban állapítja meg azt az összeget, amely mentes a végrehajtás alól. E módosítást kiegészítve megemelésre kerül az az összeghatár is, amely felett korlátlanul letiltható a jövedelem. Z. Kárpát Dániel képviselő úr úgy fogalmazott, hogy ne a bankok, ne a végrehajtók oldalára álljon a kormány, másrészt javasolta, hogy a meg nem fizetett gyermektartásdíjakat az állam előlegezze meg. Szeretném felhívni a képviselő úr figyelmét, hogy a bankok a végrehajtási eljárások kevesebb mint 10 százalékában végrehajtást kérők, vagyis a követelések 90 százaléka egyéb, főként magánjogi jellegű tartozásokból tevődik össze. A jogerős és végrehajtható bírósági, hatósági határozatoknak érvényt kell tudni szerezni, amely a jogbiztonság szempontjából kiemelten fontos. A gyermektartásdíj-követelések behajtása tekintetében kiemelhető, hogy ha a gyermektartásdíj-követelés végrehajtására kerül sor, az a végrehajtás soron kívüli, és minden szempontból elsőbbséget élvez. [[19.20]] 2022. január 1-jétől él az a rendelkezés, hogy ha bármilyen összeg befolyik a végrehajtás során, akkor a gyermektartásdíj-követelés kielégítése élvez abszolút elsőbbséget, vagyis a végrehajtás költségei sem előzik azt meg. Továbbá már az ideiglenes intézkedés tárgyában hozott végzés alapján is kibocsáthat a bíróság letiltó végzést a tartásdíj fizetésére kötelezettel szemben. Amennyiben a bírósági végrehajtás során a gyermektartásdíj-követelés nem hajtható be, mert például az adós vagyontalan, akkor a gyermektartásdíj jogosultja kérheti a gyermektartásdíj állam általi megelőlegezését. Az állam által megelőlegezett összegeket az állami adó- és vámhatóság hajtja be az adóstól. A Törvényalkotási Bizottság módosító szándéka tekintetében kiemelhető, hogy annak a végrehajtási törvény módosítását érintő része további, az adósok számára kedvező módosítási javaslatokkal is kiegészítené a törvényjavaslatot. Így a törvényjavaslat olyan szabályokkal egészülne ki, amelyek az önkéntes teljesítés lehetőségét szélesítik, és a részletfizetések szabályainak módosításával ösztönzik az adósokat az önkéntes teljesítésre. Felhívom a figyelmet arra is, hogy a módosító javaslat tartalmazza azt is, hogy az 500 ezer forintot meg nem haladó tartozások esetén az ingatlan végrehajtási joggal történő megterhelését követően, annak értékesítése iránt a végrehajtó nem intézkedhet. Ily módon elkerülhetővé válik, hogy akár egy számla vagy parkolásipótdíj-tartozás behajtása érdekében ingatlan árverezésére sor kerülhessen. A Törvényalkotási Bizottság módosító javaslata ezt meghaladóan szövegpontosító és korrekciós javaslatokat tartalmaz. Összefoglalva az eddig elmondottakat, engedjék meg, hogy kiemeljem a megszavazandó javaslatban található legfontosabb változásokat. A jövőben az adós akkor is kérhetne részletfizetést, ha az összes tartozásának tőkeösszege a 2 millió forintot nem haladja meg a jelenleg hatályos 500 ezer forinttal szemben, vagy ha zálogjog is terheli a lakóingatlanát, akkor is kérheti a részletfizetést, ha a 3 millió forintot nem haladja meg a tartozása a hatályos 1 millió forinttal szemben. A részletfizetést pedig a hatályos hat hónappal szemben a természetes személyek legfeljebb egy évre is kérhetnék. Remélem, hogy ezen módosítások irányvonalával pártállástól függetlenül, valamennyien egyet tudnak érteni, ezért kérem, hogy a javaslat zárószavazása során a támogatásukról biztosítsák azt. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Államtitkár urat tájékoztatom, hogy egy esetleges zárszó elmondására hét perc áll majd rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. Kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. [[Senki sem jelentkezik.]] Mivel felszólalásra senki nem jelentkezett, a vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, hogy kíváne válaszolni. [[Dr. Répássy Róbert: Nem, köszönöm.]] Mivel nincs mire, ezért értelemszerűen jelzi, hogy nem kíván válaszolni. Tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes igazságügyi együttműködési tárgyú nemzetközi szerződések kihirdetéséről szóló törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/1609. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor 15 perces időkeretben. Megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. november 17-én megtárgyalta az egyes igazságügyi együttműködési tárgyú nemzetközi szerződések kihirdetéséről szóló törvények módosításáról szóló T/1609. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 29 igen szavazattal, 2 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat módosít három hágai egyezményt kihirdető jogszabályt. Az első a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, Hágában, az 1980. évi október 25. napján kelt szerződés kihirdetéséről szóló 1986. évi 14. törvényerejű rendelet, amely egy új paragrafussal egészül ki. Ennek értelmében a törvényerejű rendelet I. melléklete tartalmazza azon államok felsorolását és azok tekintetében a hatálybalépés időpontját, amelyek csatlakozásának az elfogadásáról szóló nyilatkozat az egyezmény 38. cikk (4) bekezdése alapján 2014. október 14. napja előtt letétbe helyezésre került. A szerződés 8. cikke értelmében az államok egyezményhez való csatlakozása csak azon szerződő államokkal való viszonylatban lesz érvényes, amelyek kinyilvánították, hogy elfogadják a csatlakozást. Magyarország az egyezményhez való csatlakozása óta számos állam csatlakozását elfogadta. A csatlakozások elfogadásáról szóló nyilatkozatokat a nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 10. § (1) bekezdés d) pontja értelmében a kihirdető jogszabálynak tartalmaznia kell. Miután a kihirdető jogszabály módosítására a csatlakozások elfogadása idején nem került sor, a javaslat ezt a hiányosságot pótolja. 2014. október 14-én hirdette ki az Európai Unió Bírósága az 1/13. számú véleményét, amelyben megállapította, hogy a hágai gyermekelviteli egyezményhez harmadik államok által történő csatlakozás elfogadása az EU kizárólagos külső hatáskörébe tartozik. Figyelemmel arra viszont, hogy az egyezménynek csak államok lehetnek részesei, az EU maga nem, hanem a harmadik államok csatlakozásának elfogadása úgy történik, hogy az Európai Unió Tanácsának határozata jogosítja és kötelezi a tagállamokat, hogy a csatlakozás elfogadásáról szóló nyilatkozatot megtegyék azzal, hogy ezt az EU nevében teszik. Az Európai Unió kizárólagos hatáskörére tekintettel kifejezetten az uniós jogba ütközne, ha harmadik állam csatlakozásának elfogadása tekintetében valamelyik tagállam belső jogi aktust fogadna el. Ezért a kihirdető törvényerejű rendelet javaslat szerinti melléklete csak a 2014. október 14e előtt elfogadott csatlakozásokat tartalmazza. A második módosított jogszabály a polgári és kereskedelmi ügyekben külföldön történő bizonyításfelvételről szóló, Hágában, 1970. március 17. napján kelt egyezmény kihirdetéséről szóló 2004. évi CXVI. törvény. A 3. § a megtett magyar fenntartások és nyilatkozatok angol nyelvű szövegét tartalmazza. Az nsz-törvény 10. § (2) bekezdése értelmében ugyanis, ha a szerződés hiteles szövege, illetve a szerződéshez fűzött fenntartások, nyilatkozatok hiteles szövege kizárólag idegen nyelvű, a kihirdető jogszabály azok szövegét egyrészt az egyik hiteles nyelven, másrészt hivatalos magyar nyelvű fordításban tartalmazza. A hágai bizonyításfelvételi egyezmény hiteles nyelve a francia és az angol, ezért a javaslat a kihirdető törvényt kiegészíti a nyilatkozatok angol nyelvű szövegével. A hágai bizonyításfelvételi egyezmény 23. cikkéhez tett magyar nyilatkozatot a nemzetközi magánjogról szóló 2017. évi XXVIII. törvény 131. §-a értelmében módosította. A nemzetközi magánjogról szóló törvény elfogadását követően az egyezmény letéteményesének, Hollandia külügyminisztériumának értesítése a nyilatkozat módosításáról elmaradt. A javaslat elfogadását követően a letéteményes értesítésére sor kerül. A hágai bizonyításfelvételi egyezmény 39. cikke értelmében az államok egyezményhez való csatlakozása csak azon szerződő államokkal való viszonylatban lesz érvényes, amelyek kinyilvánították, hogy elfogadják a csatlakozást. Magyarország egyezményhez való csatlakozása óta számos állam csatlakozását elfogadta, a csatlakozások elfogadásáról szóló nyilatkozatot az nsz-törvény 10. § (1) bekezdés d) pontja értelmében a kihirdető jogszabálynak tartalmaznia kell. Miután a kihirdető jogszabály módosítására a csatlakozások elfogadása idején nem került sor, a javaslat ezt a hiányosságot pótolja. A kihirdető törvény I. melléklete tartalmazza azon államok felsorolását és azok tekintetében a hatálybalépés időpontját, amelyek csatlakozásának az elfogadásáról szóló nyilatkozat letétbe helyezésre került a javaslat hatálybalépéséig. [[19.30]] A kihirdető törvény 4/A. § (2) bekezdése tartalmazza azon államok felsorolását, amelyek közelmúltbeli csatlakozását Magyarország a javaslat alapján fogadta el. A harmadik javaslat kiegészíti a polgári és kereskedelmi ügyekben keletkezett bírósági és bíróságon kívüli iratok külföldön történő kézbesítéséről szóló, Hágában, 1965. november 15. napján kelt egyezmény kihirdetéséről és a nemzetközi kézbesítést szabályozó egyes törvények módosításáról szóló 2005. évi XXXVI. törvényt az egyezményhez tett magyar fenntartások és nyilatkozatok angol nyelvű szövegével. A hágai kézbesítési egyezmény hiteles nyelve a francia és az angol, ezért szükséges a magyar fenntartások és nyilatkozatok angol nyelvű szövegének kihirdetése. A hágai kézbesítési egyezmény 5. cikk (3) bekezdéséhez tett magyar nyilatkozatot az Nmj. törvény 132. §-a érdemben módosította. Az Nmj. törvény elfogadását követően az egyezmény letéteményesének, Hollandia külügyminisztériumának értesítése a nyilatkozat módosításáról elmaradt. A javaslat elfogadását követően a letéteményes értesítésére sor kerül. A szóban forgó törvényjavaslathoz képviselői módosító javaslat nem érkezett, valamint a részletes vitára kijelölt Külügyi Bizottság sem fogalmazott meg további módosításra irányuló szándékot. A Törvényalkotási Bizottság egy módosítót fogadott el a javaslathoz, amely szövegpontosító és kodifikációs technikai módosításokat tartalmaz. Az elhangzottak értelmében kérem a tisztelt Házat, hogy szavazatával támogassa a javaslatot, és egyben köszönöm, hogy meghallgattak. Köszönöm, elnök asszony.
Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy él a lehetőséggel. Megadom a szót Répássy Róbert államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök asszony. Tisztelt Országgyűlés! Az egyes igazságügyi együttműködési tárgyú nemzetközi szerződések kihirdetéséről szóló törvények módosításáról szóló T/1609. számú törvényjavaslat egyes nemzetközi polgári igazságügyi együttműködési tárgyú nemzetközi szerződések kihirdetéséről szóló törvények módosítására irányul, a nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvénynek való megfelelés érdekében. A törvényjavaslattal összefüggésben sem az általános, sem a részletes vita során nem merült fel érdemi észrevétel, kifogás. A Törvényalkotási Bizottság módosító javaslata is kizárólag kodifikációs és szövegpontosító javításokat tartalmaz. Mindezekre figyelemmel kérem önöket, hogy a törvényjavaslatot és a módosító javaslatot szavazatukkal szíveskedjenek támogatni. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Külügyi Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. [[Senki sem jelentkezik.]] Mivel felszólalásra senki nem jelentkezett, a vitát lezárom. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván válaszolni, mivel nem hangzott el felszólalás. Tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a szomszédos országban fennálló fegyveres konfliktus, illetve humanitárius katasztrófa magyarországi következményeinek elhárításáról és kezeléséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/1791. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. no-vember 17-én megtárgyalta a szomszédos országban fennálló fegyveres konfliktus, illetve humanitárius katasztrófa magyarországi következményeinek elhárításáról és kezeléséről szóló T/1791. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 27 igen szavazattal, 12 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az Ukrajna területén fennálló fegyveres konfliktusra, illetve humanitárius katasztrófára tekintettel, valamint ezek magyarországi következményeinek az elhárítása és kezelése érdekében Magyarország Kormánya a 180/2022. [[V. 24.]] kormányrendelettel az ország egész területére veszélyhelyzetet hirdetett ki. A szomszédos országban fennálló fegyveres konfliktus, illetve humanitárius katasztrófa magyarországi következményeinek elhárításáról szóló 2022. évi VI. törvény 2. § (1) bekezdésében az Országgyűlés az Alaptörvény 53. cikk (3) bekezdése alapján felhatalmazta a kormányt, hogy a veszélyhelyzetben az Alaptörvény 53. cikk (1) és (2) bekezdése szerinti kormányrendeletek hatályát a 2022. évi VI. törvény hatályvesztéséig meghosszabbítsa. A 2022. évi VI. törvény 2022. november 1-jén hatályát vesztette. 2022. november 1-jén hatályba lépett Magyarország Alaptörvénye kilencedik módosításának azon része, amely az Alaptörvény különleges jogrenddel, így a veszélyhelyzettel kapcsolatos szabályait koncepcionális jelleggel átalakítja. Az Ukrajna területén fennálló fegyveres konfliktus, illetve humanitárius katasztrófa, valamint ezek magyarországi következményei az elmúlt időszakban nem változtak, így immár az új alkotmányos szabályok szerint a kormány az Ukrajna területén fennálló fegyveres konfliktusra, illetve humanitárius katasztrófára tekintettel, valamint ezek magyarországi következményeinek az elhárítása és kezelése érdekében a veszélyhelyzet kihirdetéséről és egyes veszélyhelyzeti szabályokról szóló 424/2022. [[X. 28.]] kormányrendelettel új veszélyhelyzetet hirdetett ki 2022. november 1-jei hatálybalépéssel. A veszélyhelyzet 30 napra hirdethető ki az Alaptörvény kilencedik módosítása értelmében. Az Országgyűlés felhatalmazása alapján a kormány a veszélyhelyzetet meghosszabbíthatja, ha a veszélyhelyzet kihirdetésére okot adó körülmény továbbra is fennáll. Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja, hogy jóváhagyja a 425/2022. [[X. 28.]] kormányrendeletet, amellyel a kormány a korábbi veszélyhelyzetek ideje alatt kiadott és még hatályban volt 107 kormányrendeletet újból hatályba léptesse, és felhatalmazást adjon a kormánynak, hogy a veszélyhelyzetet az Alaptörvény 51. cikk (3) bekezdése alapján meghosszabbítsa a törvényjavaslat hatályvesztéséig. A Törvényalkotási Bizottság saját módosító javaslata érdemi és technikai módosításokat is tartalmaz. A módosítás a jogalkotásról szóló törvény előírásaira figyelemmel pontosítja a felhatalmazást megadó rendelkezés szövegezését annak érdekében, hogy abból egyértelműen kitűnjön, hogy a veszélyhelyzetet kihirdető kormányrendelet hatályát a felhatalmazás időkeretére tekintettel a kormány mely időpontig tarthatja fenn. Összhangban a törvényjavaslat indoklásával, a normaszöveg egyértelművé teszi azon jogi igényt, hogy a veszélyhelyzet során kiadott kormányrendeletek hatálybalépéséről és a veszélyhelyzeti intézkedésekről szóló 425/2022. [[X. 28.]] kormányrendelet szerinti kormányrendeletek hatályvesztéséhez köthető joghatások nem álltak be, és azok folytonosan alkalmazandók továbbra is. Tisztelt Ház! Az elhangzottakra tekintettel kérem, szavazatukkal támogassák a javaslatot. Köszönöm a szót, tisztelt elnök asszony.
Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] Répássy államtitkár úr jelzi, hogy él a lehetőséggel. Megadom a szót államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök asszony. Tisztelt Országgyűlés! Az Alaptörvény 51. cikke egyértelműen megállapítja, idézem: „A kormány szomszédos országban fennálló fegyveres konfliktus, háborús helyzet vagy humanitárius katasztrófa, továbbá az életet és vagyonbiztonságot veszélyeztető súlyos esemény, különösen elemi csapás vagy ipari szerencsétlenség esetén, valamint ezek következményeinek az elhárítása érdekében veszélyhelyzetet hirdethet ki.” Az Alaptörvény szerinti lehetőség egyben felelősség is, a kormány felelős azért, hogy a különleges helyzetek bekövetkezése esetén az ország biztonságát szavatolja, a különleges helyzetek következményeit kezelje. [[19.40]] Magyarország közvetlen szomszédjában, Ukrajna területén lassan egy éve háború dúl. A háború közelsége miatt súlyos és aggodalomra okot adó hírek érkeznek szövetségeseinktől is. A háború humanitárius és gazdasági hatásai pedig mindennapjaink részévé váltak, amely ellen a kormánynak minden eszközzel kötelessége fellépni. Tisztelt Ház! A különleges jogrend fenntartása egy speciális eszköz a kormány kezében arra, hogy a magyar emberek biztonságának, megélhetésének és munkahelyének védelmét késedelem nélkül biztosítsa. Nem az Országgyűlés megkerülése a kormány célja a veszélyhelyzet fenntartásával, ahogyan ezt az ellenzéki képviselők sokszor hangoztatják. A különleges jogrend annak a biztosítéka, hogy a kormány bármely váratlan esetben hatékonyan és gyorsan fel tudjon lépni a veszélyhelyzetet kiváltó események kezelése és elhárítása érdekében. Álláspontom szerint a törvényjavaslat vitája során nem hangzott el olyan érv, amely kétségbe vonta volna a különleges jogrend fenntartásának szükségességét, ezért tisztelettel kérem önöket, hogy támogassák a tárgyalt törvényjavaslatot, és ahogyan ezt az Alaptörvény kilencedik módosítása bevezette, immár kétharmados többséggel, az Alaptörvény 51. cikk (4) bekezdése szerint biztosítsák annak lehetőségét, hogy a veszélyhelyzet időtartamát a kormány meghosszabbíthassa. Köszönöm a figyelmüket.
Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. [[Nincs jelentkező.]] Mivel senki nem jelentkezett hozzászólásra, a vitát lezárom. Államtitkár úr, gondolom, nem kíván válaszolni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem kíván, így tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk, most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga Ferenc képviselő úr, a Jobbik frakciójából: „Meddig még?” címmel. Megadom a szót öt percben. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Első felszólalásomban tettem önöknek egy ígéretet, miszerint romaügyben én leszek a kormány lelkiismerete, és most ennek az ígéretemnek szeretnék eleget tenni, és felhívni a figyelmet valami olyasmire, amit eddig a Parlament falain belül senki nem tett meg. Felelős országgyűlési képviselőként tisztában vagyok vele, hogy nem szabad minden provokációnak felülni, és azzal is tisztában vagyok, hogy ha túl sokszor emelem szóbeszéddé azt, amit egyesek tesznek, akkor nekik állítok ezzel színpadot. De most úgy érzem, hogy átléptek egy határt; egy olyan határt, amely, ha a kormánypártok nem lépnek, akkor súlyos és visszafordíthatatlan következményekhez fog vezetni. Szögezzük le rögtön a beszédem elején, hogy a bűn és bűnözés minden lehetséges formáját elítéljük származástól függetlenül, és annak, aki ma Magyarországon bűnt követ el, a jelenleg hatályos jogszabályok szerint kell felelnie, és ez alól nem lehet kibúvó senkinek sem. Tudják, van itt egy párt, a Mi Hazánk Mozgalom, aminek a cigánysággal kapcsolatos politikája semmi más célt nem szolgál, csak azt, hogy magyar és magyar embert egymás ellen fordítva politikai tőkét kovácsolnak maguknak. Ők ma a gyűlölet vámszedői. A problémára a megoldás nem az, hogy önjelölt rendfenntartók masíroznak félelmet keltve, hanem az, hogy önök megemelik a rendőrlétszámot, és komolyan veszik a lakossági bejelentéseket. Kezdjék, mondjuk, ott, hogy kiszorítják a telepekről a dizájnerdrog-terjesztőket, akiknek a tevékenysége miatt rengeteg fiatal veszíti az életét. Hozzám is érkeznek panaszok, hozzám is elér, hogy nagyon sokszor nem elég hatékony a rendőrség, de nem azért, mert nem akarnak tenni, nem azért, mert lusták a rendőrök, hanem azért, mert kevesen vannak. Kevesen vannak, mert nincs tisztességes fizetésük, és önök megvonták tőlük a korkedvezményes nyugdíjba vonulás lehetőségét is. Kevesen vannak, és minél kevesebben vannak, annál rosszabb lesz a közbiztonság. Amíg ezen önök nem változtatnak, addig lesznek olyanok, akik a saját kezükbe akarják venni a törvényt. De újra megismétlem: nem az a megoldás, hogy felvonulnak a magyar önvédelmi mozgalom tagjai, frusztrációjukat egy egész cigánytelepen kiélve. Nem az a megoldás, hogy félelmet keltenek több száz ártatlan cigányban, ezzel is mélyítve a két társadalmi csoport között az árkot. A lehető leghatározottabban elutasítom a politikai haszonszerzésre használt gyűlöletkeltést. A nyíltan cigányellenes, a cigányság ellen uszító magatartást elítélem, és azzal szemben a törvény minden lehetséges eszközével küzdeni fogok. Hat hónapja ülök itt ezen a széken, de én ez alatt a hat hónap alatt ettől a párttól több cigányozást hallottam, mint értelmes javaslatot, és mindezt abban a Házban teszik, ahol előttünk igazi hazafik ültek, és építették ezt az országot, nemzetiségi hovatartozástól függetlenül. Első felszólalásomban azt is elmondtam, hogy ül önök között egy ember, Sztojka Attila, Farkas Flóriánnak az utódja, aki a felzárkózás kulcsával a kezében képviseli a hazai cigányság ügyét. Én megkértem rá, hogy hasson önökre, kényszerítse ki önökből, hogy lépjenek végre valami pozitívat az ügyben, de Sztojka Attila csak hallgat, csendben nézi, ahogy önök, számomra egyre nyilvánvalóbb módon együttműködnek azokkal, akik a saját népünknek a nyomorán kívánnak politikai hasznot kovácsolni. Tudják, egykoron a Jobbik az a párt, akinek jelenleg a frakciójában ülök, ebben a kérdésben ugyanazon az úton indult el, mint amin most a Mi Hazánk halad. Az elmúlt évtizedben azonban megtapasztalták, hogy ez az út hibás, nem hoz se rendet, se békét a felek között. A megoldás az oktatásban a példamutatás, a rend terén az egyenruhások bérének rendezése, a cigányság részéről pedig az, hogy ki kell mondani, hogy elhatárolódunk mindennemű bűnözéstől. A társadalom részéről pedig a megoldás a segítő kéz. Remélem, hogy a kormány is segítő kezet nyújt, és nem áll be a gyűlölet vámszedői mögé. Tisztelt Kormánypártok! Nekem nem szokásom önök felé felszólításokat eszközölni, de ha önöknek valóban fontos a magyar cigányság, akkor felszólítom önöket, hogy tegyenek valamit a gyűlölet vámszedőinek felvonulásai ellen, és lépjenek végre a rendőrök bérének emelése érdekében is. Ha ezt nem teszik meg, akkor az a gyanúm, hogy önöknek a magyar cigányság csak egy eszköz, egy olyan eszköz, amelyet nyomorban tartva fel tudnak használni választások megnyerésére és arra, hogyha kell, akkor tökéletes ellenségkép legyen a többségi társadalom szemében, egy önök által okozott gazdasági és szociális válság kellős közepén. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Jakab Péter független képviselő. Megadom a szót öt percben. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Képviselőtársak, most őszintén: önök tényleg hülyének nézik az embert?! Én nem tudom, hogy mióta hallgatjuk már önöktől azt, hogy a magyar családok örüljenek, de nagyon, és legyenek irtózatosan hálásak, merthogy az átlag magyar család önöktől jelenleg havonta 180 ezer forintos támogatást kap azért, hogy ki tudja fizetni az emelt összegű rezsit. Nézzék, én járom az országot, rengeteg emberrel találkozom, de még egyetlen családot sem találtam, aki azt mondta volna, hogy köszönjük szépen, megérkezett a pénz. Egyet sem találtam, pedig szükségük lenne rá, de nem úgy, hogy Orbán bemondja a rádióban, hanem úgy, hogy megérkezik a számlára. Nem érkezik meg! Képviselőtársak, vége van! Önök április 3-án hazudtak a magyaroknak, most pedig lebuktak, kiderült, hogy a király meztelen. Kiderült, hogy nincs itt semmiféle rezsicsökkentés, nincs itt semmiféle havi 180 ezer forintos támogatás, van helyette brutális gázáremelés, áramáremelés, élelmiszer-drágulás, megszorítás. Jönnek itt önök azzal, hogy jaj, hát, a háborús infláció tehet mindenről. Hát persze, hogyne! Tény, Magyarországon van háborús infláció, csak tudják, ez nálunk nem az orosz-ukrán háború miatt van, hanem az Orbán-Brüsszel-háború miatt, ami 12 éve tart, és vesztésre állunk olyannyira, hogy az Európai Unió most már több ezer milliárd forintot tart vissza Magyarországtól az önök kapzsisága miatt; több ezer milliárd forintot, amiből már réges-rég kezelnünk kéne a válságot. [[19.50]] A német kormány 65 milliárd euróval segíti a németeket, emelt összegű családi pótlékkal, lakhatási támogatással, rezsi-hozzájárulással. Önök meg törvényt hoznak arról, hogy ezekben az időkben a magyar államnak nem kötelessége segítenie a szegényeken?! Hát, micsoda válságkezelés az ilyen, nem szégyellik magukat?! Sőt, nemcsak hogy nem segítenek a szegényeken, de még nyerészkednek is rajtuk. Amikor valaki bemegy a boltba, és megveszi az ezerforintos kenyeret, vagy bemegy a postára már ha van még egyáltalán , és befizeti a sárga csekket, önök a legcsóróbbtól is beszedik a 27 százalékos áfát, minél drágább az élet, annál többet. Csak az idei évben önök több mint ezermilliárd forinttal több áfát szedtek be a lakosságtól a drágulásnak köszönhetően. Ez ám a nyerészkedés, képviselőtársak! Jól megy a biznisz, ugye, mások nyomorán?! Ezért nem kezelik a válságot, nyerészkednek a magyarokon meg mutogatnak: Soros a hibás, Brüsszel a hibás, a háború a hibás, a szankció a hibás. Hadd kérdezzem már meg: más országot nem érint a háború? Lengyelországot, Szlovákiát, Romániát nem érinti a háború? Dehogynem érinti, de mégis nálunk drágul legjobban az élelmiszer, nálunk romlik legjobban a pénz értéke, nálunk etetik hatósági áras csirke far-háttal a jónépet, és nálunk nincs még cukor sem a boltok polcain; nemsokára majd tojás meg krumpli sem lesz. Igen, képviselőtársak, mindenhol van válság, csak máshol a kormány kezeli, nálunk meg okozza. Máshol a kormány uniós pénzből küzd a válság ellen, önök meg a magyarok pénzéből küzdenek az Unió ellen; nagyon nem mindegy. Nemzeti konzultációt indítanak meg nyolcmilliárdos plakátkampányt, teleszórják az országot mindenféle bugyuta bombás plakátokkal, hogy meg kell állítani Brüsszelt?! De amikor a tanárok béremeléséről van szó, akkor Gulyás Gergelynek azért mégiscsak van bőr a pofáján belemondani a kamerába, hogy akkor lesz pénz béremelésre, ha Brüsszel ideadja a rávalót?! Nagyon érdekes, amikor a miniszterelnök béremeléséről volt szó, amikor Orbán fizetését a kétszeresére kellett emelni, amikor az államtitkároknak meg a minisztereknek 800 ezer forintos béremelést adtak, akkor nem vártak brüsszeli pénzre, az ment hazai forrásból is, ugye?! Na, hát, elmennek önök a jó büdös… szóval oda, képviselőtársak, oda! És igen, most én is követelhetném, hogyne követelhetném, hogy engedjék el az áfát meg a rendszerhasználati díjat, hogy olcsóbb legyen a rezsi. Követelhetném, hogy adóztassák agyon a Mészáros-féle semmirekellő milliárdosokat. Követelhetném, hogy adják oda készpénzben a családoknak azt a havi 180 ezer forintot, amiről önök itt hadoválnak. Csak az a helyzet, képviselőtársak, hogy ismerem önöket, mint a rossz pénzt, tudom jól, hogy önökről minden lepereg, tudom jól, hogy önök képtelenek bármiben is engedni, képtelenek rá. Úgyhogy innentől kezdve itt valójában egyvalamit kell követelni, de azt kutya kötelessége megtennie minden ellenzéki képviselőnek: a parlament oszlassa föl önmagát, és legyen új választás Magyarországon, most már az igazság birtokában. A Nép Pártján Mozgalom az ehhez szükséges javaslatot benyújtotta az Országgyűlés elé, önöknek egy feladata van, szavazzák meg az ország érdekében, már ha ez jelent még önöknek bármit is. Maradok a nép pártján.
Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat, az Országgyűlés reggel 9 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom.