[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 17. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket is és mindazokat, akik figyelemmel kísérik mai munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Kevés népe van a világnak, amely nemzeti gyásznapot is számontart. Mint annyi mindenben, mi ebben is a kevesek közé tartozunk; több gyásznapon is kénytelenek vagyunk felidézni hazánk és a magyarság tragédiáit. Holnap az 1956. októberi forradalom és szabadságharc vérbe fojtásának emléknapjára, a kommunista diktatúra jármából fejét felemelő és néhány napra kitörő, a szabadság mindennel összehasonlíthatatlan érzését megismerő magyar nép újra járomba hajtására emlékezünk. Azokra az ismert és ismeretlen hősökre emlékezünk, akik életüket áldozták azért, hogy ma egy független és demokratikus jogállamban élhessünk. A visszaemlékezésekből tudjuk, hogy 1956. november 4-e ködös, már a telet idéző vasárnap volt. Az emberek békésen és reménykedve várták a hétfői napot, a munkakezdést. Az ország dolgozni, élni akart, megmutatni, hogy képes a romokból a hazát újjáépíteni. Sajnos erre esélye sem volt. Többszörös árulás áldozatai lettünk. A két nagyhatalom, az Amerikai Egyesült Államok és a Szovjetunió már korábban megegyezett sorsunkról, a belső árulás és az ország eladása pedig végleg megpecsételte a forradalom sorsát. A bekövetkező végzet feltarthatatlanul közeledett.A szabad Kossuth és Petőfi rádió hajnali műsorát 5 óra 20 perckor tragikus szózat szakította félbe: „Figyelem! Figyelem! Itt Nagy Imre beszél. Ma hajnalban a szovjet csapatok támadást indítottak fővárosunk ellen azzal a nyilvánvaló szándékkal, hogy megdöntsék a törvényes magyar demokratikus kormányt. Csapataink harcban állnak. A kormány a helyén van. Ezt közlöm az ország népével és a világ közvéleményével.” A Himnusz és a Szózat felcsendülő hangjai ritkán voltak ilyen aktuálisak. Az önkény, a szovjet tankok eltiporták 1956 októberének csodálatos forradalmát. November 4-e után a terror soha nem látott hulláma következett. Fiatalok sokaságát hurcolták el a Szovjetunióba, százaknak a bitófa jutott osztályrészül; több mint kétszázezren hazánk elhagyására kényszerültek, nekik az emigráció, az idegenbeli sors lett életük része, és sokak már csak holtukban érinthették meg újra a magyar földet. Emlékezzünk azokra az ismert és ismeretlen magyar hősökre, áldozatokra, akik mindenüket feláldozták hazánk sorsának jobbra fordításáért. Kérem, álljanak fel, és ne feledjék, ha emlékezetünkben megtartjuk őket, örökké élni fognak! [[A teremben lévők néma felállással adóznak az áldozatok emlékének.]] Köszönöm szépen. Foglaljanak helyet! Tisztelt Országgyűlés! 192 évvel ezelőtt, 1825. november 3-án gróf Széchenyi István birtokainak évi jövedelmét felajánlotta a Magyar Tudós Társaság alapításának céljára, lehetővé téve ezzel a Magyar Tudományos Akadémia megalapítását. Az Országgyűlés 2003-ban törvénnyel deklarálta e nap jelentőségét, felvállalva, hogy a tudománynak a társadalomban betöltött szerepét kiemelkedően fontosnak, a tudomány művelése és fejlesztése érdekében végzett tevékenységet elismerésre és támogatásra méltónak tartja. A 2003. évi XCIII. törvény értelmében ez a nap a magyar tudomány ünnepe. Az ünnepnapot egy hónapon át tartó országos tudományos programsorozat követi, amely igyekszik az érdeklődők számára minél szélesebbre tárni a tudás kapuját. A magyar kutatók, tudósok évszázadok óta jelentős mértékben járulnak hozzá az emberiség tudományos ismereteinek gyarapításához, emellett meghatározó szerepet töltenek be a hazai és a nemzetközi felsőoktatásban, a gazdasági életben is. Ehhez Magyarország Alaptörvényében biztosítja a tudományos kutatás és művészeti alkotás szabadságát, továbbá a tanulás és a tanítás szabadságát is. Tisztelt Képviselőtársaim! A néhai magyar tudósok közül hadd emeljem most ki Arany Jánost, akinek idén ünnepeljük születése 200. évfordulóját. A magyar irodalom egyik legkiemelkedőbb egyénisége mint irodalomtudós és tudományszervező töltötte be a Magyar Tudományos Akadémia főtitkári posztját. Ő és a hozzá hasonló személyiségek ékesítik a magyar tudomány panteonját és szolgálnak példaképül a jelen és a jövő tudósainak számára. Tisztelettel és elismeréssel gondolunk valamennyiükre. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A két megemlékezést követően rátérünk mai programunkra. Soron következik a víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/17996. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiük számára elérhető. Elsőként megadom a szót Szabó Zsolt államtitkár úrnak, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr! Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő törvényjavaslat a víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvény módosításáról szól, továbbá ehhez kapcsolódóan a hozzákapcsolódó végrehajtási rendelet, valamint a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal miniszter részére történő, víziközmű-szolgáltatáshoz kapcsolódó adatszolgáltatásának rendjét szabályozza. A szóban forgó törvényjavaslat elsősorban a Nemzeti Fejlesztési Programiroda által megvalósított országos hatáskörű közhiteles víziközmű-kataszter elkészítéséhez, annak az adatbázis-üzemeltetéséhez tartalmának folyamatos frissítésének alapjait fekteti le. Ezáltal a nemzeti víziközmű-nyilvántartás és az előbb említett víziközmű-kataszter közötti kapcsolat is megteremtődik.A víziközmű-szolgáltatásról szóló törvény kiegészítése meghatározza az érintett rendszerek között átadandó adatok körét, a kialakítandó kapcsolat módját, valamint intézkedik a részletszabályok kialakításáról. A módosítás eredményeképpen létrejön a nemzeti víziközmű-nyilvántartás és a közhiteles nyilvántartás közti kapcsolat, vagyis az utóbbi adatbázis bekapcsolódik közvetlenül az adatkezelési rendszerbe. Meghatározásra kerül továbbá, hogy a közhiteles adatnyilvántartás adatait a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal vezetheti a jövőt illetően. Az egységes közhiteles adattartalom a nemzeti víziközmű-nyilvántartásban keletkezik, amelyet szintén a MEKH kezel a jövőt illetően, és a MEKH közvetíti és továbbítja közvetlenül a közhiteles regisztrált adatbázis-tartalom felé, létrejőve az előbbi törvény, az iménti törvény által említett adatkapcsolat.A hivatal adatszolgáltatásának részletszabályait az NFM-rendelet tartalmazza. A jelen törvénymódosítás egyúttal biztosítja azt is, hogy a nemzeti fejlesztési miniszter és a vízgazdálkodásért felelős miniszter számára a jogszabály-módosítás kapcsán létrejövő adattartalom további adattal azonos hozzáférési és megismerhetőségi lehetőséget teremtsen. [[9.10]] Az integrált közcélú víziközmű-adatbázis, amely az előző adattartalomnak egy felülkezelt rendszere, a közigazgatási és közszolgáltatás-fejlesztési operatív programból kerül megvalósításra európai uniós és részben a magyar kormány által biztosított forrásból. Az úgynevezett IKVA-val megvalósítandó közpolitikai cél a szolgáltatási szemlélet és az etikus működés megteremtése a közszolgáltatásban, amelyhez a közszolgáltatások települési és víziközműrendszer-szintű adatait tartalmazó integrált ügyfélközponti információs adatbázis kialakítására kerül sor, és utána a használatbavételével megteremtődik a hozzáférés biztosítása viszont-adatáramlás formájában. A két rendszer együttesen azt tudja biztosítani, hogy a magyarországi víziközmű-szolgáltatás valamennyi eleméről, legyen az önkormányzati, állami vagy éppen közműszolgáltatói tulajdonban, kezelésben, valamennyi információ rendelkezésünkre fog állni, ez a jövőt illetően a fejlesztések biztosítása érdekében és a rekonstrukciós alap biztosítása érdekében mindenképpen fontos. Az európai uniós szabályoknak való megfelelést is szolgálja ez a rendszerkialakítás úgy, hogy a VIKKA-projekt megvalósítását követő fenntartási időszakban, valamint azt követően a kialakított adatbázis működtetése révén folyamatos információkat tudunk biztosítani valamennyi európai uniós fejlesztés megvalósulását követően. A fentiekre tekintettel a törvényjavaslat legfőbb célja, hogy megalkossa azt az integrált közcélú víziközmű-adatbázist, amivel meg tudjuk valósítani azokat a kötelező feladatainkat, amivel az EU-s fejlesztések irányában tartozunk. Másrészt a törvényjavaslat szolgálja a bürokráciacsökkentést is, ugyanis az integrált közcélú víziközmű-adatbázis megvalósításával egy olyan komplett informatikai rendszer jön létre, amely felhasználja a szolgáltatási tevékenységhez kapcsolódóan a víziközmű-szolgáltatók és az ellátásért felelősök, valamint a víziközmű-szolgáltatás felügyeletét ellátó szervezet érdekkörében keletkezett adatokat. Ezáltal egy olyan egységes, modern, stabil és hivatali munkát segítő adatbázis jön létre, amely nélkülözhetetlen a víziközmű-szolgáltatás területén hatósági feladatokat ellátó szervezetek irányában, például a díjmegállapítási jogkört gyakorló irányában vagy az egyéb ágazati feladatokat, közműszolgáltatásokat végzők irányában egyaránt. Maga az adatbázis lehetővé teszi, hogy a víziközmű-szolgáltatók a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal részére történő adatszolgáltatást egyablakos rendszerben nyújtsák be, automatikus módon, továbbá az érintett szervezetek az IKVA-adatbázison keresztül férjenek hozzá a szükséges adatokhoz, ami a tevékenységükhöz, a fejlesztési terveikhez és a működésükhöz szükséges, ezáltal jelentősen csökkentve az adminisztrációs terheiket. Ez az új rendszer lehetővé teszi az okosmérő jövőbeni bevezetését, annak kialakítását, megfelelő adattartalmat és alapot jelent a rendszer kialakítására. Hangsúlyozni szeretném, hogy személyes adatok tárolása, gyűjtése a rendszerben nem történik, ez tisztán egy szakmai adatbázisrendszer lesz, ami tisztán a közszolgáltatáshoz szükséges eszközöknek a komplex átvilágítását és áttekintését fogja szabályozni. Az önök előtt fekvő törvényjavaslat, a víziközmű-ágazati jogszabály kisebb terjedelmű, azonban az ágazatban integrált informatikai rendszer létrehozását elősegítő módosításokat tartalmazza. Kérem a tisztelt Házat, hogy mind a vita során, mind pedig a szavazás során támogassák a rendszer létrejöttét. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Dunai Mónika képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz képviselőcsoportja támogatja a benyújtott törvényjavaslatot, mert annak elfogadásával, a digitalizáció és az elektronikus adatbázisok bevezetésével tovább csökkennek a bürokratikus terhek, összhangban a Fidesz bürokráciacsökkentési céljaival. A törvényjavaslat négy cél elérését szolgálja. Megteremti a jogszabályi hátterét az integrált közcélú víziközmű-adatbázisnak, vagyis az IKVA-nak, és az országos közhiteles víziközmű-kataszter elkészítésének, vagyis a VIKKA-nak. Továbbá biztosítja az úgynevezett okosmérés feltételeit a víziközmű-szolgáltatás területén is, továbbá kisebb pontosító módosításokat tartalmaz, a víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvényben. Nézzük ezek közül az elsőt érintő módosításokat, vagyis az integrált közcélú víziközmű-adatbázissal kapcsolatos változtatásokat. A 2014-20 közötti programozási időszakban a közigazgatás- és közszolgáltatás-fejlesztési operatív program keretében megvalósul a közigazgatás, valamint a helyi közszolgáltatási szféra fejlesztése. Ez elsődleges céljának tekinti az elektronikai ügyintézés és informatikai alkalmazások közigazgatáson belüli mind szélesebb körű felhasználását. Cél az ügyintézés határidejének csökkentése és az adatokon alapuló, megalapozottabb döntéshozatal. Az IKVA szorosan kapcsolódik a 2014-2020 közötti időszakra vonatkozó közigazgatási és közszolgáltatás-fejlesztési stratégiában is megfogalmazott szolgáltató állam megteremtéséhez és a közszolgáltatások színvonalának javításához. A megvalósítandó közpolitikai cél a szolgáltatási szemlélet és az etikus működés megerősítése a közigazgatásban, amelyhez a közszolgáltatások települési és víziközműrendszer-szintű adatokat tartalmazó integrált, ügyfélközpontú információs bázis kialakításán és használatbavételén keresztül járul hozzá. Tisztelt Képviselőtársaim! Nézzük a második témát, vagyis a VIKKA-t, az országos közhiteles vizíközmű-katasztert érintő változásokat. A VIKKA is egyike azon új informatikai alkalmazásoknak, amely adattartalma révén információt biztosít a víziközmű-ágazat ellátásáért felelősöknek és a víziközmű-szolgáltatóknak a döntések meghozatalához. A VIKKA-t a Nemzeti Fejlesztési Programiroda Nonprofit Kft. a 2007-2013-as programozási időszakban megvalósította. Azonban a létrehozott adatbázis közhitelességgel kapcsolatos problémájának kezelésére a mai napig nem került sor. Az ezzel kapcsolatban indított szabálytalansági eljárás, valamint az emiatt jelentkező visszafizetési kötelezettség bekövetkezésének elhárítása miatt szükséges a jogi szabályozás módosítása. Jelen törvényjavaslat harmadik nagy témaköre az okosméréseket szabályozza. Az előterjesztés az Európai Bizottság C(2012) 8675. számú végrehajtási határozatával jóváhagyott derogációs kérelem részét képező nemzeti terv alapján végrehajtandó intelligens hálózati mintaprojekt jogszabályi kereteit teremti meg a víziközmű-szolgáltatások területén. A mintaprojekt végrehajtását a KOM, vagyis a Központi Okos Mérés Zrt. végzi. Ezzel a villamosenergia-szektort követően a vízi közmű területén is elérhetővé válik az elektronikus fogyasztásmérés. Azt gondolom, azt gondoljuk, hogy ez a jövő útja. A fentieken túl az előterjesztés tartalmazza a víziközmű-szolgáltatásokról szóló 2011. évi CCIX. törvény kisebb pontosító módosításait. Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz képviselőcsoportja támogatja a törvényjavaslatot, mert az jelentős mértékben hozzájárul a víziközmű-ágazat szakpolitikai, stratégiai és fejlesztéspolitikai megalapozásához. Ezen felül elfogadásával tovább csökkennek a bürokratikus terhek, ez pedig teljes mértékben összhangban van a Fidesz képviselőcsoportjának célkitűzéseivel. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[9.20]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Heringes Anita képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Államtitkár Úr! Ismételten egy olyan törvény fekszik előttünk, amely ha az elmúlt hét és fél év tapasztalatai az önök kormányzásával kapcsolatban nem lenne mögöttünk, akkor nagyon-nagyon jó dolgokat is tartalmaz. Csakhogy mögöttünk van, és a tapasztalat nagy úr, ezért mindig fenntartásokkal kezelünk már minden olyan projektet, amelyben a Fidesz által előtérbe helyezett személyek neve a környéken megjelenik, merthogy legalább tudjuk, hogy akkor ezeknél az ügyeknél valahol pénz, közpénz fog eltűnni. Az első dolog a víziközmű-szolgáltatás rendszerének a módosítása. Alapvetően természetesen jó és korrekt dolog, hogy létre kell hoznunk egy olyan térképet, egy olyan informatikai rendszert, ahol látható, lekérhető és mindenki számára elérhető, hogy hol, milyen csatornahálózat, vízhálózat található a földben, hol van bekötés, melyik utcán hogy jönnek a bekötések, melyik lakásban milyen cső lett bevezetve, milyen korú, milyen állapotú. Ezt nyilván föl kell mérni, és amikor egy építkezés elindul, akkor ez nagyon-nagy segítséget tud jelenteni a hálózatfejlesztésnél. Csak a víziközmű-szektor tönkretételével sajnos ezeknek a cégeknek, amelyek magát a szolgáltatást végzik, és egyébként helyi szinten az egész rendszert fenntartják, és amikor hiba történik, akkor javítják, nem nagyon van már pénzük arra, hogy ezt a rendszert létrehozzák, hogy ezeket az adatokat létrehozzák, felmérjék, feltöltsék, és meg tudják csinálni. Sem az emberállományuk, sem a költségvetésük nem engedi ezt meg. Ezért valahogy meg kéne oldanunk ezt a kérdést úgy, hogy a víziközmű-szolgáltatóknak legyen lehetőségük megcsinálni, hogy az adatok a kezükben legyenek, hogy fel tudják tölteni ebbe a rendszerbe, hogy legyen ember, aki ezt meg tudja csinálni, mert jelen pillanatban munkaerőhiányban szenvednek, mert nem tudnak ennyi munkabért kifizetni a víziközmű-szolgáltató cégek. Éppen ezért mondom, hogy alapvetően jó ötletek vannak ebben. Lehetne jól is csinálni, csak ahhoz a legtöbb esetben, ahogy a piacon szokták mondani, pénz is kell, hogy normálisan meg lehessen csinálni ezt a rendszert. Azt gondolom, önök is tudják, hogy a víziközmű-szolgáltató szektor eléggé ki lett zsigerelve az elmúlt hét évben, mindent megtett ez a kormányzat azért, hogy a lehető legjobban tönkretegye ezt a szektort is, mint egyébként sok közszolgáltatáshoz kapcsolódó szektort. Az okosmérés természetesen a jövő, ez nem kérdés. Ez is egy nagyon jó projekt és egy nagyon jó ötlet, ami, azt gondolom, hogy támogatandó, hiszen az Unió is támogatja ezeket a projekteket. Ebben rengeteg pénz is van. Ki lettek választva azok a települések, ahol a mintaprojektek megvalósításra kerülnek. Ha jól megnézzük ezt az okoshálózati szektort és azokat a fiatalokat és kevésbé fiatalokat, akik e mögött a projekt mögött állnak, ha nem találnánk meg ismételten Fürjes Balázs nevét ebben a szektorban, akkor még azt is mondanám, hogy valószínűleg valami jót szeretnénk csinálni. Csak sajnos ennek az úrnak a neve már fémjelzi azt, hogy az embernek egy kicsit megkérdőjeleződik a fejében, hogy nem az fog-e történni, hogy megint európai uniós pénzeket vagy közpénzt fognak nem úgy felhasználni, ahogy az a nagykönyvben meg van írva. Éppen ezért mondom, hogy persze az okosmérést nemcsak a víziközmű-, nemcsak az elektromos, villanyszektorra, hanem a hulladékszállításra is nagyon-nagyon jól föl lehetne használni, és egy olyan projektet lehetne létrehozni, ami működik minden közszolgáltatási területen. Csak az látszik, és az a félelmünk, hogy ezek a mintaprojektek nem fognak másról szólni, mint hogy több száz millió forintért egy-egy mintaprojektnél fölmérik, hogy megvalósítható-e ez a dolog. De a megvalósítás már nem fog megtörténni, hanem csak felmérik a projektben, hogy megvalósítható-e. Innentől kezdve el lesz költve a pénz majd tanulmányokra, el lesz költve a pénz majd marketingre meg kommunikációra, meg ahogy látjuk, a településen létrehozott cégek felügyelőbizottsági és igazgatósági tagjainak a jó fizetésére. Sajnos ezt találtam és ezt láttam Pakson is, amikor jeleztük, hogy törvénytelenül lett létrehozva az a cég, amelyik ezt a projektet végezte volna a városunkban. Azért volt ez nagyon felháborító, mert az ötlet jó, a projekt jó, az egész, amit az Unió kitalált erre, egy nagyon-nagyon jó történet, ez a jövő, ennek kéne lenni minden területen. Csak amikor azt látja az ember, hogy a cél az, hogy egyes kormánypárthoz közeli emberek kistafírungozása fontosabb, mint hogy a történet jól működjön, akkor elkeseredik. Éppen ezért mondom, hogy nagyon-nagyon elkeserítő, hogy lát az ember jó törekvéseket, ebben a törvénymódosító javaslatban is jó ötletek vannak, olyan dolgok, amik megkerülhetetlenek, elkerülhetetlenek, meg kell csináljuk; az egyikhez pénz kell, a másikhoz pedig már a pénz megvan, egy dolog van: nem szabad hazalopni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Földi László képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Kedves Képviselőtársaim! A Fidesz-KDNP-kormányzás egyik fontos célkitűzése az egyszerűsítés, a digitalizáció, a bürokratikus akadályok lebontása és a párhuzamosságok megszüntetése. Azt szeretnénk, hogy az állam intézményei és polgárai minél gyorsabban és hatékonyabban tudják intézni az ügyeiket. Az előttünk fekvő előterjesztés szerint az „integrált közcélú víziközmű-adatbázis” elnevezésű projektet a közigazgatási és közszolgáltatás-fejlesztési operatív program kormányrendelete nevesíti. Az a célja, hogy a vízi közműveknél és a hatóságoknál keletkezett információk egy adatbázist alkossanak. A VIKKA az országos közhiteles víziközműrendszer-kataszter. Ennek köszönhetően a jövőben az ország összes településére és víziközmű-rendszerére kiterjedően naprakész információk állnak majd rendelkezésre. Nem elhanyagolható előnye ennek az is, hogy általa a vízdíj és a csatornadíj hatósági ára minden eddiginél hitelesebb módon kerülhet megállapításra. Az előttünk fekvő törvényjavaslat több cél együttes elérését is szolgálja. A 2014-2020 programozási időszakban a közigazgatási és közszolgáltatás-fejlesztési operatív program keretében kerül megvalósításra, amely elsődleges céljának tekinti az elektronikai ügyintézés és informatikai alkalmazások közigazgatáson belüli mind szélesebb körű felhasználását, elősegítve az ügyintézés határidejének csökkentését és az adatokon alapuló, megalapozottabb döntéshozatalt. A másik fontos része ennek az előterjesztésnek, amiről államtitkár úr és fideszes vezérszónok képviselőtársam is beszélt, a VIKKA-val kapcsolatos. Nem kívánok erre külön kitérni, mert mindketten teljes egészében kimerítették ennek az ügyét, és hasonlóképpen az okosméréssel kapcsolatban is, valamint azokkal a technikai módosításokkal kapcsolatban, amelyek a CCIX. törvényt módosítják. A törvénymódosítási javaslat hátterében az a jogalkotói, sőt országszervező elv áll, hogy az államnak nem bonyolítania, hanem intéznie kell közös ügyeinket. Ebbe beletartozik az is, hogy ha egy témát illetően több, eddig egymástól elszigetelt rendszerben, párhuzamosságokat teremtve keletkeztek egymással fedésben lévő adatbázisok, akkor azokat integráljuk. Ez teszi lehetővé a felelős döntéshozatalt, hiszen olyan világban élünk, ahol minden állami szintű határozatot közhiteles információk sokaságának elemzésével kell megalapozni. Tisztelt Képviselőtársaim! A KDNP-frakció támogatja az előttünk lévő törvénytervezetet, és arra kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy szintén támogassák ezt az előterjesztést. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Kepli Lajos képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt hiszem, abban nagyjából egységesek vagyunk és egységesek voltak az eddigi felszólalások is, hogy ebben a törvényjavaslatban támogatható elképzeléseket találunk. Az integrált közcélú víziközmű-adatbázis létrehozása egy olyan alapvető feladat, amely nélkül a víziközmű-ágazatban sem tervezni, fejleszteni, sem engedélyezni, ellenőrizni nem lehet biztonsággal. Azt gondolom, hogy ennek az adatbázisnak már régen léteznie kellene, de természetesen az, hogy most létrejön, ez üdvözlendő, és örömmel tölt el minket, amennyiben ez a funkcióját a megfelelő mértékben el fogja látni. [[9.30]] Ugye, azt mondja az indokolás, hogy az ország összes településére és víziközmű-rendszerére kiterjedően naprakész információk fognak rendelkezésre állni a víziközmű-szolgáltatásra kiterjedő engedélyezési, felügyeleti és ellenőrzési hatósági feladatokhoz, az ellátás, a fenntartás és fejlesztések finanszírozási, tervezési, valamint rendszerszintű szervezési feladataihoz. Tehát jó néhány feladatot és területet felsorol, ahol segítséget tud nyújtani ez az adatbázis. Az engedélyezésnél nyilvánvalóan egyértelmű, ahhoz, hogy tudjuk hol milyen hálózatok, víziközmű-hálózatok állnak rendelkezésre, hová lehet esetleg egy beruházás során rákötni, ahhoz egy térképes adatbázis szükségeltetik arról, hogy milyen víziközmű-rendszereink vannak. Ezek a víziközmű-rendszerek sajnos jórészt elavultak, régiek, különösen az ivóvízvezetékek tekintetében, amelyek karbantartása, fejlesztése folyamatosan történik, de leginkább tűzoltó jelleggel. Hiszen azt tapasztaljuk, hogy ahol már a vezetékek annyira elöregedtek, hogy csőtörés következik be, ott egy-egy szakaszon kicserélik ezeket a vezetékeket, utána pedig nagyobb beruházás ezt nem követi, hanem amikor mellette a következő időszakban egy másik csőtörés következik be, akkor ott is kicserélik. És így fokozatosan, darabonként lesz az egész vízvezeték-hálózat kicserélve. Ez nyilván költségben sokkal nagyobb összköltséget jelent, ha egyszerre nem is okoz akkora megterhelést a szolgáltató költségvetésének, mintha egyben, egy nagy beruházás keretében lenne egy nagyobb vezetékszakasz kicserélve. Ugyanis ezeket a vezetékeket előbb-utóbb egyértelműen ki kell majd cserélni, hiszen nem felelnek meg a modern kor követelményeinek, azonkívül a hosszú évek használata már elöregítette azokat. Tehát ehhez is nyilvánvalóan kell egy olyan rendszer, kell egy olyan adatbázis, amelyből tudjuk, hogy hol milyen állapotúak például ezek a vezetékek, milyen korúak, milyen kapacitást lehet rájuk kötni. Most például számos helyen, különösen nálunk, a Balaton-parton épülnek, gombamód szaporodnak az apartmanházak. Ezek egy város meglévő infrastruktúrájára épülnek rá. Abból lehet tudni, hogy elbír-e ekkora terhelést egy szennyvízhálózat vagy egy ivóvízvezeték, hogy nyilvánvalóan van egy adatbázis, ahol kiderül, hogy ott milyen vezetékek létesültek annak idején. Tehát tényleg számtalan előnye van a felhasználásának. Az is ide van írva, hogy a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal ennek alapján tudjon hiteles adatokat szolgáltatni a víz- és csatornadíj hatósági árának megállapításához. Szintén nagyon fontos a hatósági ármegállapítás, azt teszi lehetővé, hogy megfelelő áron jusson a lakosság megfelelő minőségű víziközmű-szolgáltatáshoz. Az ár tekintetében, már többször volt róla szó itt a parlamentben is, bár nem jelen törvényjavaslat feladata ezt orvosolni, azért nem árt felhívni arra a figyelmet, hogy az ország egyes területei között az ivóvíz-szolgáltatás és a csatornaszolgáltatás díjaiban milyen különbségek vannak. Akár többszörösét teheti ki az ivóvíz köbméterenkénti ára, díja az ország egyik részében, mint a másikban. Ennek egységesítésére vagy legalább közelítésére, ugye, voltak már elképzelések vagy javaslatok, hogy hogyan lehetne megoldani. De nyilvánvalóan, akinél kedvezőbb árú az ivóvíz, annak ezen az áron kell továbbra is biztosítani, tehát itt csak a drágább ivóvízdíjak csökkentése jöhetne szóba. Ahhoz pedig a forrást természetesen elő kell teremteni, és az államnak kell előteremteni, hogy még kedvezőbb áron tudjon esetleg ivóvíz-szolgáltatást biztosítani, illetve, hogy ne legyenek ilyen egyenlőtlenségek attól függően, hogy valaki földrajzilag hol, mely vidéken lakik, és akár a többszörösét kelljen ezekért a szolgáltatásokért fizetni. Egyébként az okos-mérőrendszerek is, amikről szintén szó van ebben a törvényjavaslatban, akár erre is megoldást jelenthetnek. Hiszen a fogyasztás optimalizálása szintén a díj mérséklődéséhez vezethet hosszabb távon. Ezeknek a rendszereknek a kiépítése természetesen a Jobbik által is rendkívüli módon szorgalmazandó és támogatandó. Reméljük, hogy minél hamarabb az ország minél nagyobb vagy egész területén kiépülhetnek ezek az úgynevezett okos mérési rendszerek a víziközmű-ágazatban is, ahogy a villamosenergia- és más ágazatokban is. Hiszen nagyon fontos és óriási megtakarításokat eredményezhet, ha a fogyasztások az igények mentén kerülnek összehangolásra, és természetesen az ellenőrzést is megkönnyítik ezek a központosított okos mérési rendszerek és maga az adatbázis, amit létrehoznak ennek a törvénynek a hatálybalépésével. Úgyhogy összességében számunkra támogatható törvényjavaslat fekszik előttünk. Szeretnénk, ha nemcsak kötelező direktívák átvételével vagy olyan adatbázis létrehozásával próbálná a kormány a víziközmű-ágazat helyzetét és ezzel a lakosság víziközmű-ellátottságát vagy a szolgáltatás minőségét javítani, amely, mondjuk, alapvető egy vízi közmű ágazati tervezéséhez, hanem valóban arra is odafigyelnénk, hogy hogyan lehetne még optimálisabbá tenni egyrészt magának a hálózatnak az állapotát, hogy minél újabb, minél korszerűbb hálózat álljon rendelkezésre, minél hatékonyabban lehessen az elöregedett berendezéseket, vezetékeket kicserélni, másrészt pedig, hogy mindenhol az országban megfelelő minőségű szolgáltatáshoz jussanak hozzá az állampolgárok. A megfelelő minőségű ivóvízhez való jog, azt hiszem, egy olyan alapvető jog, amihez minden magyar embernek joga van, attól függetlenül, hogy egy alföldi tanyán él vagy egy nagyvárosban. Mindenkinek egészséges ivóvízhez kell jutnia. Sajnos, ez jelen pillanatban nincs így, hiszen az Alföldön sok helyen okoz problémát az arzénos ivóvíz, illetve más helyen más szennyezések. Ha nem áll rendelkezésre megfelelő minőségű és mennyiségű vezetékes víz, akkor akár a nitrátos kútvizek is problémát okozhatnak. Természetesen a víziközmű-szolgáltatás ma már, főleg az ivóvíz-szolgáltatást tekintve, szinte teljes lefedettségű az országban. Azért mondom, hogy szinte, mert a tanyavilágban vannak erre azért kivételek. Viszont a szennyvízszolgáltatás, a szennyvízrákötés, szennyvízbekötés még mindig kívánalmakat hagy maga után. Sok helyen nem volt érdemes egy központi nagy szennyvízberuházási projekt keretében ezeket megvalósítani, főleg, ahol elszórt aprófalvas területek vannak, és nem lehet ezt gazdaságosan egy központi rendszerrel megoldani. Ott a házi, egyedi berendezések elterjedését kellene szorgalmazni, hogy ott se kerülhessen tisztítatlan szennyvíz ki a környezetbe. Természetesen ez környezetvédelmi érdek, ez vízgazdálkodási érdek, ehhez is hozzájárulhat egy olyan víziközmű-adatbázis, amely tartalmazza mindazokat az adatokat, amelyek indokolják és alátámasztják, hogy hol lehet és hol nem lehet ezeket a vonalas létesítményeket központilag megvalósítani, és hol kell ezeket akár államilag támogatott helyi, egyedi berendezésekkel pótolni. A Jobbik a jogszabály elfogadását támogatja. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most van lehetőség kétperces hozzászólásra. Megadom a szót az MSZP képviselőcsoportjából Józsa István képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt hiszem, örömmel regisztrálhatjuk, hogy a digitális világ, még közkeletűbb nyelven a számítógépesítés utolérte a fő víziközmű-szolgáltatást, azaz a vízellátó és csatornarendszereket is. Nem ennyire örömteli az a tény, hogy egy 2012-es európai bizottsági végrehajtási határozat átültetését is csak most tartalmazza ez a törvény. Tehát azt mondhatjuk, hogy ez egy pici lépés abba az irányba, hogy a mai számítástechnikai, digitális világ jelentette előnyöket a vízszolgáltatás, a csatornarendszerek működtetése területén is Magyarország is hasznosítani tudja. Azért azon túl, hogy ebben jelentős elmaradásban van a kormányzat, hadd tegyem hozzá, hogy az egész működtetését tekintve is meglehetősen jól látható diszkrepancia figyelhető meg. Amíg a legfelső szinten, gondolok itt Áder János világraszóló javaslataira, amelyek nagyon helyesek egyébként, a víz felértékelésére és a vízgazdálkodás fontosságára, ugyanakkor a hazai gyakorlat nagyon vontatottan követi ezeket a ténylegesen előremutató elveket. [[9.40]] Tehát én azt szeretném javasolni a kormányzatnak, hogy ne hagyja abba ezt a munkát, ami a víz, a vízi közművek területén előttünk áll, mert ez a lemaradások egy kis részének a pótlására alkalmas, a többit meg ezután kell teljesíteni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Kérdezem önöket, hogy kíván-e valaki a vitában felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen, megadom a szót Heringes Anita képviselő asszonynak, az MSZP képviselőcsoportjából, ismételt felszólalásra. Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm a szót. Meg szeretném ragadni az alkalmat, hogy felhívjam ezekre a problémákra a figyelmüket. Hiszen ahányszor a víziközmű-szektorról beszélünk, muszáj beszélnünk arról is, hogy milyen állapotban van Magyarországon a vízhálózat. És bármennyire jómódú egy település, a mai napon is látható, hogy sajnos a hálózatunk eléggé elöregedett, komoly problémákat jelent pont a szolgáltatás is már. Hiszen fel kéne újítanunk ezeket a hálózatokat, erre kéne tudnunk pénzt adni a szolgáltató szektornak, merthogy ezen víziközmű-szolgáltató cégek nagy része önkormányzati tulajdonú cég. És pont azért, amit elmondtam, hogy az elmúlt időszakban ki lettek zsigerelve ezek a cégek, éppen ezért nagyon nehézzé teszi például egy hiba bejelentését is már, ami egy apróság lenne, vagy amikor egy lakosnak bármi problémája van a víziközmű-szolgáltatással, csőtörést észlel, vagy bármi ilyen gondot vesz észre otthon, akkor nehezen tud az ügyfélszolgálatok felé fordulni. Hiszen pont azért, mert nagyon-nagyon kevés pénze maradt ennek a szolgáltató szektornak, ezért hol csökkentettek nagyot? Nyilván az ügyfélszolgálatokon. És sok esetben megtörténik az, amikor a lakos felhívja az ügyfélszolgálatot, akkor egy teljesen más településen csörög a telefon, így azt sem tudják beazonosítani, hogy hová kell kimenni a problémát megoldani. Sajnos, a problémamegoldásra is napokat kell várni, éppen ezért szerintem komolyabban kéne beszélnünk erről a szektorról újra. Át kéne gondolnunk az egész törvényt. Ugye, önök vezették be a közműadót, pont erre a szektorra, a legjobban nekik fájt, hiszen ők azok, akik a legnagyobb összeget kell hogy fizessék, merthogy a hálózat hosszához képest fizetik ezt az adót a szolgáltatók. Találnunk kéne egy megoldást arra, hogy a fejlesztésekre is legyen pénz, hogy a csöveket ki lehessen cserélni, hogy minden lakoshoz eljuthasson a csatornahálózat, a szennyvízhálózat, az ivóvízhálózat, merthogy sajnos még az én választókerületemben is van olyan város, ahol a város nem minden területén van ivóvízhálózat. Azt gondolom, hogy ez a XXI. században nem megengedhető Magyarországon, éppen ezért arra kellene most igazán pénzt fordítanunk, hogy ezeket a hálózatokat rendbe tegyük, a csövek cseréjére legyen pénz, az ügyfélszolgálatokra legyen annyi pénz, hogy a lakosságnak könnyű legyen egy probléma bejelentése minél hamarabb. Legyen annyi ember, aki minél hamarabb oda tud érni a megfelelő eszközökkel, kijavítani ezeket a hibákat, mert ez az igazán bosszantó problémák egyike. A lakosság érzi ezeket a problémákat, mert tipikusan az a szektor, amit mindennap használ, és tipikusan az a terület, ami a mindennapokban tudja dühíteni, sérteni őket. Ezért még egyszer szeretném elmondani, hogy az okoshálózatok létrehozása nagyon-nagyon jó ötlet, az okosmérések nagyon-nagyon jó ötlet, de az a baj, hogy Magyarországon még alapvető problémákkal küzdünk. Ezeket a problémákat is meg kéne oldanunk, ezekre is meg kell találnunk a pénzt és a megoldást. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Ugyancsak az MSZP képviselőcsoportjából Józsa István képviselő úr jelentkezett felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretném fokozottan hangsúlyozni, hogy a víznek az ügye, a vízellátás kérdése, a csatornázás kérdése Magyarország további életének, fejlődésének valóban egyik kulcseleme. Tehát az, hogy önök - igazából kényszerűségből, az uniós jogharmonizáció okozta szorítás hatására - idehozták ezt a víziközmű-szolgáltatásról szóló törvényjavaslatot, azt hiszem, hogy nagyon helyes. Tehát ez mindenképpen dicséretes, de azt azért mindenkinek látnia kell, hogy messze nem elégséges. Amikor arról szól ez a törvényjavaslat, hogy az integrált közcélú víziközmű-adatbázis üzemeltetője is bekerül azon szervezetek közé, amelyek feladataik ellátásához és az ahhoz szükséges mértékben a víziközmű-térképi nyilvántartás tartamát díjmentesen megismerhetik, akkor ez a mondat rögtön takarja, hogy létezzen már megfelelő szinten a víziközmű-térképi nyilvántartásnak egy digitális formája, mert sajnos ma Magyarországon ez nem tekinthető teljes körűnek. Olyan szintű technikai, számítástechnikai kistafírozásban részesüljön az adatbázis üzemeltetője, amivel képessé is válik arra, hogy ilyen interaktív feladatok elvégzésére, információellátásra alkalmas legyen. Ez csak a külső, a fogyasztók részéről történő igénybevétel, de legalább ilyen fontos maguknak az üzemeltetőknek, a vízi közműveknek nyújtott informatikai szolgáltatás. Ugyanis a vízellátás biztonsága, az ellátás minőségi színvonala jelentősen javítható, ha a tervszerű, megelőző karbantartás, ha a fejlesztések egy valóban élő, naprakész, jól működő digitális adatbázisra épülnek, amelyekbe nemcsak a térképi nyilvántartás tartozik bele, hanem ezzel párhuzamosan az is, hogy melyik vezetékszakasz milyen állapotban van, mikor építették, mikor részesült a szükséges időszakos karbantartásban, mikorra tervezik a következő karbantartást. Tehát az egész műszaki, technológiai folyamatot, ami jelen esetben nemcsak biztonság, hanem egy nagyon szigorú minőségi kritérium is, hogy egészséges legyen az az ivóvíz, véletlenül se keveredjen bele semmi - mint annak idején Miskolcon, ahol egy-egy nagyobb esőzés alkalmával oda nem való anyagokat is belemosott a víz az ivóvízgyűjtő területbe -, tehát ezeket az ivóvízminőséggel összefüggő kérdéseket is a digitális háttér fejlesztésével igenis javítani lehet. Ez a hazai ellátás színvonalának a javítása, de erre a kormányzatnak pénzeket kéne áldoznia, ahogy itt elhangzott Heringes Anita képviselőtársam előterjesztésében, ez most oda van téve, mint egy csomag, hogy tessék, csináljátok meg, de hogy miből, mikorra, ebből már semmi nem látszik. Én elfogadom, hogy erről nem egy törvénynek kell rendelkeznie, hogy miből valósítsák meg ezeket a kötelezettségeket az érintettek, de gondoskodjon a kormányzat róla, hogy egy hatósági áras rendszerben, amikor még különadó is terheli ezeket a szolgáltatókat, akkor egy ilyen előremutató feladatra rendesen biztosítson forrást, mert különben az egész rendszernek az állapota romlani fog, ha valahonnan máshonnan kell forrást elvenni erre a digitális fejlesztési célra. Tehát a gondolatom lényege, amit elkezdtem, hogy itt szükség van egy olyan fejlesztésre, aminek az útját ez a törvény kijelöli. A kormánynak jó esetben biztosítania kell hozzá a forrásokat, megfelelő pénzeket, de ezt követően nemcsak azt eredményezheti ennek a törvényjavaslatnak a megvalósítása, hogy a hazai szolgáltatás színvonala javul, hanem úgy gondolom, hogy a világpiacon is értékesíthető tudás áll elő Magyarországon. Tehát ha egységbe szeretnénk összefogni azt, amit Áder János köztársasági elnök hirdet világviszonylatban, és tényleg úgy tekintenek Magyarországra, mint ahol érdemben foglalkoznak a víznek az ügyével, problémájával, akkor ennek révén mellé lehet tenni azt a világpiacon is hasznosítható tudást, terméket, ami a magyarokhoz eddig is közel állt, mert a magyar vízgazdálkodási szakemberek ismertek voltak a világban. [[9.50]] Ezzel a digitális fejlesztéssel pedig ez a portfólió, ez a tudásprofil meglátásom szerint érdemben kiegészíthető, illetve ezzel érhető el az, hogy a korszerűségnek arra a szintjére emelkedjen, amivel továbbra is az élvonalban tudunk maradni. A Magyar Szocialista Párt mint a modernizáció iránt elkötelezett párt, nagyon fontosnak tartja, hogy az ilyen törvényi kezdeményezések ne maradjanak a papíron, a leírt, törvényben rögzített színvonalon, hanem ténylegesen kerüljenek át a gyakorlatba. A hozzászólásom pont ezt a célt szolgálta, hogy ne álljunk meg a hazai alkalmazásnál, azt mielőbb realizáljuk, és adjunk lehetőséget olyan fejlesztésekre is, amelynek révén ez a tudás ki tud lépni a világpiacra is. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kétperces felszólalásra Kepli Lajos képviselő úr következik, a Jobbik képviselőcsoportjából. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Érdemel azért még néhány szót, egy kettőperces felszólalás erejéig mindenképpen, hogy a javaslat indoklásában is olvasható, hogy itt egy 2015-ben lezárult pályázatról van szó, amely a VIKKA létrehozására irányult, egy 10 milliárd forintos pályázatról. Ez az egész törvényjavaslat tulajdonképpen azért született és azért hever itt előttünk jelen pillanatban, hogy ne kelljen ezt a 10 milliárd forintot vagy legalábbis annak csak egy részét kelljen esetlegesen visszafizetni, ha szabálytalanságokat tár fel az ellenőrzés, hiszen az adatok kezelését nem sikerült megfelelően rendezni. Remélhetően ez a törvényjavaslat majd rendezni fogja, de azért kérdésként felmerül, hogy ha 2015-ben lezárult a projekt, akkor miért most, 2017 végén van itt a Ház előtt ez a törvényjavaslat, mi történt az elmúlt időszakban, és miért csak akkor, amikor már nyomás nehezedik az Európai Unió felől a kormányra e tekintetben. Hiszen itt valaki elvállalt egy projektet egy pályázaton keresztül 10 milliárd forint értékben, azt jól-rosszul, valahogy végrehajtotta, de az üzemeltetés feltételei már nem állnak rendelkezésre. Ehhez képest mégis felvették a pénzt, a támogatást, ami 10 milliárd forint erre a pályázati összegre járt. A rendszer viszont üzemképtelen anélkül, hogy az adatok kezelését megfelelően, jogszabályilag rendezné a kormány. Tehát gyakorlatilag itt volt egy kétéves szünet körülbelül, ami alatt nem tudjuk, mi történt, és nyilván a pályázat-ellenőrzési eljárás sem történt meg. A kérdésünk az a kormány felé, hogy ennek kapcsán várható-e, hogy akár a támogatás egy részét vagy akár az egészét az Európai Unió részére vissza kelljen fizetni. Köszönöm. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Mivel további felszólalása senki sem jelentkezett, az általános vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, hogy kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen. Államtitkár úr, öné a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Nagyon szépen köszönöm képviselőtársaimnak azokat az értékes hozzászólásokat, amelyek elhangzottak. Annak is nagyon örülök, hogy képviselőtársaim átlátják, hogy egy integrált informatikai rendszer mint alap egy 4-5 ezer milliárd forint értékű vagyon kezelésénél elengedhetetlen. Az elmúlt időszakban, az elmúlt néhány évben ez az az ágazat, amely a legtöbb fejlesztési innovációt kapta, hiszen több mint 2 ezer milliárd forint értékű új fejlesztésre került sor, és nemcsak a 2 ezer lakosegyenérték fölötti települések, hanem az az alatti települések is részesültek ebben. Ha területenként összefogtak, akkor ezek a fejlesztések elértek a kisebb településekhez. Továbbá csak említeném, hogy például a vidékfejlesztési programban kimondottan kevés vagy kis fogyasztással rendelkező települések számára került kiírásra 150 millió forintig pályázati lehetőség. Maga az ágazat fejlesztés szempontjából rengeteget fejlődött az elmúlt években, megfelelünk minden előírásnak. Azonban egy dolgot ne felejtsünk el: ez egy rendszer. A rendszer egy folyamatos működést jelent. Ez a folyamatos működés akár száz vagy több mint száz évre visszatekintőleg fennáll. Ha belegondolunk abba a dologba, hogy ez 2010 előtt is fennállt, és bizonyos problémák akkor is felmerültek, úgy gondolom, helyes az a gondolkodás, ha minden frakció egyformán támogatja ezt a törvénytervezetet. Elkészültek már a programnak bizonyos részei, de pont azért, mert folynak a fejlesztések, ezeknek a részeknek az egyeztetése folyamatos volt. Például a MEKH-hel mint hivatallal történtek egyeztetések. Tehát nincs mulasztás a rendszer bevezetését illetően, hanem épp a két rendszer összekapcsolására, kiegészítve az okosméréshez szükséges rendszerelemekkel, és az energiahivatal, valamint a Nemzeti Fejlesztési Programiroda és a különböző víziközmű-szolgáltatókkal való rendszer összekapcsolására került sor, és most összeállt a jogi, törvényi, jogszabályi, valamint működési alapja ennek az egésznek. Nincs gond magával a rendszerrel, nagyon nagy szükség van rá, mint ahogy a kedves képviselőtársaim is ezt említették. A kormánynak egy fontos célja van, és ezt ki kell emelni. Ne legyen az, hogy karbantartás, ott valami gond van, aztán hirtelen felújításra kerül sor, de már nem is felújítás, hanem rekonstrukció, és a végén csere. Épp azért az ágazat pontos vagyonának áttekintése, rendszerbeni szemlélete, annak a kezelése szempontjából fontos ez az információs rendszer. Hogy mennyire érdekes a víziközmű-szolgáltatók különböző helyzete, jelen pillanatban az energiahivatal, a MEKH nyilvántartása alapján a vízközmű-ágazat plusz 2 milliárd nyereséggel dolgozik összességében minden víziközmű-szolgáltatót illetően. Amit érdemes megvizsgálni, hogy mi az oka ezeknek az eltéréseknek. Igen, gondolkodunk azon a dolgon, és elkészült a stratégia a Fejlesztési Minisztériumban, amely az ágazat fejlesztési elképzeléseit és a működését tudja biztosítani. Nagyon fontos információ az, hogy a fejlesztési gördülőterveket minden önkormányzat, minden víziközmű-szolgáltató elkészíti folyamatosan. Ezt nyilván is tartjuk és látjuk, azonban ezeknek a jogos vagy nem jogos témáját, hogy milyen forrásból és hogyan valósul meg, ez a rendszer egy biztos alapot fog ehhez a területhez is nyújtani. Az okosmérés kiemelt ágazat. Heringes Anita képviselőtársam említette a hulladék területét. A hulladék területén az okosmérés folyamatában már előbb járunk. A rendszer, az új rendszer bevezetése folyamatban van. Arra is szeretném képviselőtársaim figyelmét felhívni, bár nem a törvényhez tartozik, hogy az elmúlt időszakban a pályázatok tartalmát, a soft költségek maximális szintjét épp ez a kormány szabályozta. Épp mi voltunk azok, akik nem engedik azt, hogy egy pályázat 50 százaléka soft költségekre kerüljön kifizetésre. A szabályokat meg lehet nézni, annak számszaki, tartalmi adatait lehet ellenőrizni. Ezért csak jelezném, hogy ez az informatikai fejlesztési csomag is valós alapba, működő, közhiteles alapba, bárki számára kezelhető alapba kerül betételre és fejlesztésre. Még egyszer szeretném elmondani, ami nagyon fontos, hogy ez az informatikai rendszer egy olyan alapot teremt a víziközmű-ágazatban, ami alkalmas mind a működési, mind a fejlesztési alapinformációk elérésére, és alkalmas arra, hogy hosszú távon egy működőképes és tartósan fejlődésre képes víziközmű-ágazatot hozzunk létre. Tisztelettel kérem képviselőtársaimat, hogy a szavazás során támogassák az előterjesztést. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására ma 16 óráig van lehetőség. Most soron következik a fiatalok életkezdési támogatásának kiterjesztésével kapcsolatos törvénymódosításokról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/17997. számon a Ház informatikai hálózatán mindenki számára elérhető. [[10.00]] Elsőként megadom a szót Hornung Ágnes államtitkár asszonynak, a Nemzetgazdasági Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előadójának. Parancsoljon, államtitkár asszony!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! A kormány a gyermekvállalást ösztönző akcióterv részeként döntött a fiatalok életkezdési támogatásának külföldön élő magyar állampolgárokra történő kiterjesztéséről. Jelen törvényjavaslat értelmében tehát a fiatalok életkezdési támogatásáról szóló törvény hatálya kibővül a 2017. június 30-a után született, nem Magyarország területén élő, hazai anyakönyvvel rendelkező, magyar állampolgárságú gyermekekkel, valamint a kettős állampolgárságot nem elismerő nemzeti szabályozásokra tekintettel a Szlovákiában és Ukrajnában élő, magyarigazolvánnyal rendelkező gyermekekkel. Az életvitelszerűen nem Magyarország területén élő új, kibővített jogosulti kör két módon is igényelheti majd a 42 500 forintos életkezdési támogatást. Egyrészt az anyasági támogatás kérvényezésekor egyidejűleg a fiatalok életkezdési támogatása is automatikusan jár. Másrészt az anyasági támogatási kérvénytől elkülönülten, a konzulátusokon vagy a Magyar Államkincstár ügyfélszolgálatának valamelyikén is kérvényezhető lesz majd a támogatás. A Magyarország területén élőkhöz hasonlóan a külföldi gyermekek is 18. életévük betöltése után férhetnek hozzá a támogatáshoz, amely addig az infláció mértékével kamatozik. A szülők, hozzátartozók jelenleg is dönthetnek úgy, hogy gyermekük részére Start-számlát nyitnak. Az ezen elhelyezett összegből a Kincstár automatikusan babakötvényt vásárol és helyez el a Start-számlán, amely infláció fölött 3 százalékkal kamatozik, ezenkívül a hozzátartozói befizetések 10 százalékának megfelelő, évi maximum 6000 forintos támogatást is ad az állam. Tehát még egyszer: két konstrukció kerül a mostani törvényjavaslattal kibővítésre. Egyrészt a fiatalok életkezdési támogatása, másrészt pedig a Start-számla, amely automatikusan babakötvény vásárlásához kötött. Ezek most már nemcsak a Magyarországon élőkre, hanem a külföldön élőkre, külföldön született gyermekekre is kiterjesztésre kerülnek. Az eljárás mindkét esetben megegyezik, tehát a Start-számla nyitása ugyanazon eljárás alapján történik a belföldön és a külföldön élő magyar gyermekek esetén is. A jogosulti kör kibővítésétől függetlenül is szükségessé vált a fiatalok életkezdési támogatásáról szóló törvény módosítása további, egyes folyamatok, rendelkezések és pontosítások miatt. Ehhez több módosítás történt még a jogosulti kör bővítésén túl. Ezekből alapvetően kettőt emelnék ki. Az egyik: a konstrukció könnyebb áttekinthetősége érdekében a törvényjavaslat tartalmazza a kincstári letéti Start-számla nevének módosítását életkezdési letéti számlára; másrészt pedig annak érdekében, hogy a Magyar Államkincstárnak ne kelljen lezáratlan és inaktív számlák egyre bővülő tömegét kezelnie hosszú évtizedekig, a törvényjavaslat kimondja, hogy amennyiben a fiatal felnőtt 18. életévének betöltését követő 5 éven belül, vagyis 23. születésnapjáig sem rendelkezne a letéti számla felől, és nem kéri az állami támogatás kifizetését, a letéti számlát a Kincstár lezárja.Röviden ennyit szerettem volna elmondani az előterjesztéssel kapcsolatban, és kérem a tisztelt Házat, hogy támogassák a javaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! A vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Dunai Mónika képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Mélyen tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz képviselőcsoportja támogat minden olyan javaslatot, amely a magyar családok gyermekvállalását ösztönzi. A jelen törvényjavaslat a gyermekvállalást ösztönző akcióterv részeként az életkezdési támogatást és a Start-számla-nyitás lehetőségét a nem Magyarországon élő magyar gyermekekre is ki kívánja terjeszteni. Támogatjuk teljes mértékben ezt a kezdeményezést, mert számunkra minden magyar gyermek egyformán számít és egyformán fontos. Minden gyermek és minden magyar család nemzetünk része. Tisztelt Képviselőtársaim! A 2013. december 1-jétől bevezetett babakötvény, hivatalos nevén az úgynevezett életkezdési támogatás lényege, hogy az újszülött részére a Magyar Államkincstárnál megnyitott, Start-értékpapírszámlán felhalmozott összegeket 19 éves futamidejű állampapírba fektetik. Az így összegyűlt, kamatokkal - 3 százalékos kamattal - növelt megtakarítást a 18. életévét betöltött gyermek veheti fel, és jogszabályban meghatározott célokra - tanulmányokra, lakhatásra, pályakezdésre vagy éppen gyermekvállalásra - fordíthatja. A gyermek születésekor automatikusan sor kerül a gyűjtőszámla megnyitására, amelyre a központi költségvetés egy 42 500 forintos induló támogatást folyósít, amelyet később a szülők, ha úgy döntenek, a kincstári letéti Start-számla megnyitásával saját befizetéseikkel is kiegészíthetnek. Ezek után a költségvetés a kamat mellett 10 százalékos, de legfeljebb évi 6000 forint összegű támogatást is biztosít. A jelen törvénymódosítás célja az, hogy a babakötvényt kiterjesszük a külföldön élő magyar állampolgárok gyermekeire és a magyarigazolvánnyal rendelkező gyermekekre is. A kormány döntése szerint 2018. január 1-jétől a babakötvényt a határon túli magyarlakta területeken élő vagy az Európai Unió valamely más tagállamában ideiglenesen munkát vállaló, illetve ott tartósan letelepedett magyar állampolgárságú szülők gyermekei után is igénybe lehet majd venni. Az intézkedéssel ugyanaz a cél, és ugyanazon személyi kör elérését célozza, mint az anyasági támogatás esetében. A magyar állam és a magyar nemzet határokon átnyúló gondoskodását azon magyar édesanyákról és magyar családok felé, akik nem Magyarországon hozzák világra gyermekeiket. A jogosultak körének kibővítése a következők szerint lesz szabályozva a jövőben a törvényjavaslat szerint. Eddig a Fétám-törvény a Magyarországon lakóhellyel rendelkező, magyar állampolgárságú gyermekekre volt hatályos. Jelen előterjesztés értelmében a fiatalok életkezdési támogatására jogosultak köre az életvitelszerűen nem Magyarország területén élő gyermekekre is kiterjed majd. Az igény benyújtásához megfogalmazott előfeltétel a gyermek magyar állampolgársága, amely alól kivételt képeznek az anyasági támogatással azonos módon, a kettős állampolgárságot nem elismerő nemzeti szabályozásokra tekintettel a Szlovákiában és Ukrajnában élő, magyarigazolvánnyal rendelkező gyermekek. A fentiek alapján tehát a kör az anyasági támogatás jogosulti köréhez hasonlóan a következőképpen kerül bővítésre. Magyarország területén kívül élő magyar gyermekek azon köre is megkapja ezt a támogatást, akik a hazai anyakönyvezési szabályok szerint anyakönyvezett magyar állampolgárok, és azok is, akik nem magyar állampolgárságúak, de magyarigazolvánnyal rendelkeznek, vagyis akik a kettős állampolgárságot nem elismerő országokban élnek. A jelen törvénymódosítás életkezdési támogatási változásai a következők lesznek. Az életkezdési támogatás 42 500 forintos összegére a 2018. évtől kezdve lettek volna jogosultak a külföldön született és ott élő magyar emberek. Mivel azonban az életkezdési támogatás alapesetben az anyasági támogatás igénylésével egyidejűleg automatikusan nyílik meg, és az anyasági támogatásra 2018. január 1. napjától jogosulttá váló kör a 2017. június 30. napját követően született gyermekeket jelenti, ezért az életkezdési támogatást a 2017. június 30. napját követően külföldön született és ott élő magyar gyermekekre is kiterjesztjük.Az életkezdési támogatás igénylésének menete a következő lesz. Az életvitelszerűen nem Magyarország területén élő új, kibővített jogosulti kör számára a törvényjavaslat törekszik a támogatás igénylésével, elbírálásával és folyósításával kapcsolatosan olyan speciális eljárási szabályok megalkotására, amelyek által a jogosultak a saját helyzetükhöz igazodó, egyúttal a lehető legegyszerűbb eljárásban jutnak hozzá az őket megillető támogatásokhoz. [[10.10]] Ennek megfelelően alapesetben az anyasági támogatás megállapítása esetén a fiatalok életkezdési támogatása egyidejűleg automatikusan jár. Többek között ezért is igazítottuk a jogosulti kört is az anyasági támogatásra jogosultak köréhez. Emellett az előterjesztés megteremti annak lehetőségét is, hogy az életkezdési támogatás az anyasági támogatás igénylésétől elkülönülten, a konzulátusokon vagy a Magyar Államkincstár ügyfélszolgálatainak valamelyikén is kérvényezhető legyen. Erre külön formanyomtatványt állapít meg a fiatalok életkezdési támogatásával összefüggő igazolásokról és adatszolgáltatásoktól szóló NGM-rendelet. Az anyasági támogatás igénybenyújtásán kívül a külön igényelhető életkezdési letéti számla megnyitására irányuló kérelmek ügyében indult eljárásban pedig a Kincstár jár el, ahogy ezt az államtitkár asszony is részletesen kifejtette. A Start-számla nyitásával kapcsolatos változások. A szülők, a hozzátartozók jelenleg úgy dönthetnek, hogy gyermekük részére Start-számlát nyitnak. Az ezen elhelyezett összegből a Kincstár automatikusan babakötvényt vásárol és helyez el a Start-számlán; az infláció 3 százalékos kamatát, ezen kívül a hozzátartozói befizetések 10 százalékának megfelelő, évi maximum 6 ezer forintos támogatást fizet az állam. Start-számla nyitása esetén az életkezdési támogatásra jogosult, vagyis 2017. június 30. napját követően született, külföldön élő magyar gyermekeknél az addig az úgynevezett életkezdési letéti számlán elhelyezett életkezdési támogatás átkerül a Start-számlára.A 2017. július 1-jét megelőzően született, életkezdési támogatásra nem jogosult, külföldön élő magyar gyermekek esetén is megteremti a javaslat a Start-számla nyitásának feltételeit. Ezen Start-számlák ugyanúgy 25 ezer forint kezdő befizetéssel nyithatók, mint az életkezdési támogatásra nem jogosult, vagyis 2006. január 1. napját megelőzően született belföldi gyermekek esetében is. Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz képviselőcsoportja, amint mondtam, igen hangsúlyozott és nagyon fontos törvényjavaslatnak tartja a jelen előterjesztést. A magyar nemzet részeként tekintünk a határainkon túli magyar családokra és a határon túl élő magyar családok gyermekeire. Gondoskodásunk nemcsak a határainkon belül élő gyermekekre terjed ki, hanem minden magyar gyermekre, hiszen ez nemzetpolitikai érdekünk is. Ez alapján elfogadásra javasoljuk a parlamentnek. Remélem, hogy ebből össznemzeti ügy lesz. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Államtitkár Asszony! A javaslat lényege, hogy a babakötvény a határon túl született gyermekek után is igénybe vehető legyen, és külföldön is igénybe vehetik majd azt. Ennek érdekében bevezetik a „belföldi gyermek” és a „külföldi gyermek” fogalmakat. Külföldi az a gyermek, akit itthon anyakönyveztek, illetve olyan nem magyar állampolgár, aki a szomszédos államokban él és magyarigazolvánnyal rendelkezik, ha esetében elveszítené a magyar állampolgárság felvételével a lakóhely szerinti állampolgárságát. Hasonlóan szétválasztják a szülő fogalmát. Külföldi szülő az, aki külföldi gyermek szülője. Itt meg kell jegyeznem, hogy szerintem azért lesznek problémák a rendszerben, mert ma Magyarországon előfordul, hogy van olyan, hogy a külföldön született gyermekeket egy évig nem tudják anyakönyvezni itthon, úgyhogy a rendszeren kell még segíteni; vagy ha netán - a sajtóból értesültünk róla - vannak olyanok, amikor hazatértek külföldről, külföldön munkát vállaltak, majd úgy döntenek, hogy hazajönnének, akkor van olyan, hogy több mint fél évig nem tudják a szükséges iratokat itthon beszerezni, mert a hatóság nem képes arra, hogy a rendszert kezelje. Ez a javaslat alapvetően a 2017. június 30. után született gyermekekre vonatkozik. Az ő esetükben automatikusan kerül az első átutalási összeg a számlájukra. A korábban születetteknek csak abban az esetben, ha a szülő befizetett 25 ezer forintot, ahogy a babakötvény 2006-os bevezetése előtti gyermekek esetében. Új elem, hogy a külföldi gyermekek életkezdési letéti számláján jóváírt állami támogatás mértékéről a Kincstár évente értesítést küld ki. Itt meg kell jegyeznem, hogy a Magyarországon született gyermekek miért nem kapnak ilyen értesítést, hogy a számlájukon mennyi pénz van. Megfontolandó lenne, hogy ezt az itthoni szülőknek is kellene tudni. Korábban passziválásra kerültek a külföldre költözött gyermekek számlái. Most törlésre kerül a külföldre település idejére korábban érvényben lévő korlátozás, és a jövőben akkor is aktívak maradnak a számlák, és a befizetés is jóváírható rajtuk. Érdekes, hogy az indoklás nem tér ki arra a lényeges módosításra, ami viszont a sajtóhírekben szerepelt, miszerint eltörlik azt a korlátozást, hogy a pénzt csak tanulmányokra, lakhatásra, pályakezdésre, a gyermekvállalás feltételeinek megteremtésére vagy jogszabályban meghatározott más célra lehet majd fordítani. Új dolog, hogy a fiatal felnőttek 23 éves korukig kérhetik az életkezdési letéti számlán lévő összeg kifizetését. Ahogy az indoklásban is szerepel, a kormány a gyermekvállalást ösztönző akcióterv részeként az életkezdési támogatást és a Start-számla-nyitás lehetőségét a nem Magyarországon élő magyar gyermekekre is ki kívánja terjeszteni. Itt azért megállnék egy pillanatra a gyermekvállalást ösztönző programnál, mert itt néhány adatot hadd mondjak el. Jó néhány éven belül az egyik legnagyobb és legfontosabb probléma lesz Magyarországon, bár úgy hiszem, hogy ma is igazi probléma, de még súlyosabb probléma lesz a demográfiai helyzet. Néhány adatot hadd soroljak fel! 1975-ben - ha 100 évre visszamenőleg nézzük a születési adatokat, de én direkt a legmagasabbat választottam ki - 194 200 gyermek született Magyarországon. Ha megnézzük az adatokat, általában azt látjuk, hogy majdnem kiegyensúlyozott a fiúgyermekek és a lánygyermekek születése. A lánygyermekek felé való tolódás 1-2 százalékot jelent, 51-52 százalék 48 százalék arányában a fiúgyermekekkel szemben, de vegyük azt, hogy 50-50 százalék a születési arány. Akkor azt mondhatjuk, hogy 97 120 fiúgyermek és 97 ezer lánygyermek születhetett ’75-ben. Azért ’75-öt választottam ki, mert ez a korosztály most az utolsó pillanatban van ahhoz, amikor még gyermeket vállalhat, 42 évesek. De nézzünk meg egy másik adatot: 1998-ban volt az első év, amikor 100 ezer alá ment a gyermekszületésszám. Akkor 97 304 gyermek született, ami azt jelenti, hogy 48 652 fiú és a fele lány. Fogom mondani, hogy miért érdekesek ezek az adatok. Majd 2008-ban újra 99 149 gyermek született. Ez volt az utolsó év, amikor a közelébe kerültünk a 100 ezres születésszámnak, majd 2010-ben alig haladta meg a 90 335-öt, ez a válság utáni időszak két éve. Látszik, hogy azonnal drasztikusan csökkent a születésszám. Majd 2011-ben 88 689 gyermek született. Ez az az év, amikor soha nem látott mélységekbe kerültünk gyermekszületésszámban, majd sikerült visszatornázni 91 ezerre, és 2017-ben 93 063 gyermek született, és az idei évben a mutatók azt mutatják, hogy újra csökkenés történt, újra csökkenni fog a gyermekszületésszám. Azért érdekesek ezek az adatok, mert ha a ’85-öst nézem, akkor 130 200 gyermek született. Ez a korosztály most 32 éves. Ha azokat az adatokat nézzük, hogy kitolódik a nők szülési ideje, akkor pont most ez a korosztály az, amelyik az első vagy a második gyermeket most már megszüli. 1990-ben - 27 éves korosztály - 125 679 gyermek született. Visszatérek 1975-re. 1975-ben 97 ezer nő született, 1990-ben 62 ezer és 2011-ben 44 ezer nő, ami azt jelenti, hogy ha 1,5-tel megszorozzuk, a mostani születési rátával, akkor 2035-2041 környékén 67 ezer gyermek fog születni Magyarországon, 65 ezer és 67 ezer gyermek. [[10.20]] Ha valami nagyon drasztikus pozitív beavatkozás nem történik az adott kormányok részéről, ez lesz a mi nemzetünk tragédiája. És az utóbbi években hiába kommunikálja a kormány, hiába kiabálja nap mint nap, hogy ők ennyi milliárdot költöttek és így költöttek - nem, tisztelt képviselőtársaim, nem volt sikeres a családpolitikájuk. El kell mondani, hogy sőt, nem is lesz sikeres, ha a számokat nézzük. És akkor itt újra bele kell abba is menni, ugyebár, amire ez a törvényjavaslat készült, 2018 a választások éve lesz, és kellene már valami kis támogatást adni a hazánkból elmenekült fiataloknak, akik, ugyebár, csak kalandvágyból mentek el Magyarországról, de mi nagyon jól tudjuk, hogy nem kalandvágyból, hanem megélhetési problémák miatt, sőt a legújabb felmérések szerint már a politikai helyzet az, ami nem tetszik a mostani fiatalságnak és középkorosztálynak; el kell mondani, hogy minden hatodik magyar megszületett gyermek külföldön születik. Sőt, most már nem Debrecen a második legnagyobb magyar város, hanem London, mert Londonban már többen élnek magyarok, mint Debrecenben. Lényegében jól látjuk, hogy ezt a támogatási formát, amivel egyet lehet érteni, hogy minden magyar gyermeknek járjon ez a juttatás - lényegében kimondhatjuk, hogy ugyebár, 2006-ban került ez a támogatási forma bevezetésre, a szocialista kormány idején -, már régen meg lehetett volna tenni, ahhoz képest érdekes módon 2018 előtt tesszük meg; kellene némi kis pozitív javulás a kinn élő családoknak is. Mivel egyre több gyermek születik külföldön, ezért nem mellékes az intézkedés költségvetési kihatása sem. A külföldön élő családok közül a csak magyar állampolgárságúak 2016-ban 14 ezer újszülöttet anyakönyveztek. Ez nem a teljes létszám, mert azt sejtjük, hogy a tényleges létszám ennél sokkal magasabb; hozzáteszem, hogy elég nehéz is megmondani, mert a kormány részéről elég nehéz, sok esetben ki kell perelni az adatokat. Írásbeli kérdéssel én magam is megtettem többször, hogy szerettem volna megtudni, hogy az utóbbi években hány gyermek született külföldön, és az EMMI-től azt a választ kaptam legutóbb is, hogy nem tudják megmondani, ehhez képest a KSH meg tud adatokat produkálni. Ezért nem értjük, és mondhatom azt, hogy legtöbb esetben maga a kormány gátolja azt meg, hogy adatokhoz juthassunk. A kormány pedig a kiterjesztésre való hivatkozással emelte meg 600 millió forinttal a 2018-as költségvetés vonatkozó előirányzatát a törvényjavaslat tárgyalása során. Szeptember elején kérdeztem rá írásbeli kérdésemben, hogy mi a helyzet a beígért intézkedéssel, akkor beismerték, hogy még az előkészítés alatt áll az ügy. Hozzátették, hogy a kormány fontos célnak tartja az öngondoskodást, és hogy a szülők a gyermekeikről gondoskodjanak. Az Alaptörvény is rendelkezik róla, hogy a szülőnek kötelessége eltartani a gyermekét, a gyermeknek kötelessége eltartani a szüleit; a kormánynak meg kötelessége - ez már nincs benne az Alaptörvényben - lenne olyan megélhetést biztosítani, hogy mindenki ezt az alapvető jogát tudja biztosítani a szüleinek meg a gyermekeinek. Ennek eszközének tekinti a kormány a fiatalok életkezdési támogatását és a Start-számlát, amelyet 2012-2013-ban két lépcsőben megújított. Elsőként 2012 októberében szorosan összekapcsolta az állampapír-vásárlásokkal a konstrukcióját, így az állam által garantált biztos befektetési formát öltött, második lépésben pedig 2013 decemberétől a Start-számla kezelését egyszerűbbé tevő, legalább a gyermek 18. születésnapjáig kamatozó, 19 éves futamidejű állampapírral, babakötvénnyel került összekötésre a Start-számla. Érdekes, bár teljesen támogatható, hogy eltörlik azt az amúgy is nehezen ellenőrizhető - ezt már említettem az imént - korlátozást, hogy a pénzt csak tanulmányokra, lakhatásra, pályakezdésre, a gyermekvállalás feltételeinek megteremtésére vagy jogszabályban meghatározott más célra lehet fordítani. Ugyanakkor meglepő, hogy a kormány más területen, például a legszegényebb gyermekek juttatásainál mindent utalványban ad, mindent számonkér, de a középosztályt is elérő juttatásoknál vagy a felső osztályt elérő juttatásoknál már ennyire nem bánunk szigorúan ezekkel a támogatási formákkal. Módosító javaslatot fogunk benyújtani, ami arra vonatkozik, hogy ugyebár 2006-ban nyitották meg az első számlákat, a szocialista kormányzat vezette be, viszont ez az összeg, a 42 500 forint azóta nem változott. Azért aki gyermeket nevel és végigköveti ennek a számlának az úgymond pályáját, mondhatjuk azt, hogy mire a gyermek betölti a 18. életévét, ez az összeg, nem tudom, hogy mire lesz elég, úgyhogy módosító javaslatunkban az első utalási összeget 65 ezer forintban állapítanánk meg, a további két utalási összeget pedig 70 ezer forintban a 2018-ban született gyermekek esetén. Én azt gondolom, hogy ha a kormányzat támogatni akarja és egyformán akarja a gyermekeket támogatni, akkor arra is figyelnie kellene, hogy 2006 óta ugyanúgy jártunk ezzel az összeggel, mint a családi pótlékkal, hogy több mint 40 százalékát elveszítette reálértéken, és megfontolandó lenne a kormány részéről, hogy ezt a módosító javaslatunkat támogassa, hogy ne a 42 500 forintos számlával indítsuk el ezeket a gyerekeket. Sőt, azon is el kellene gondolkodni, hogy visszamenőlegesen megnézni, hogy hány gyermek született külföldön az elmúlt tíz évben, megfontolandó lenne, hogy ne csak a 2017 közepétől vagy a 2018-tól született gyermekek után járjon ez, hanem visszamenőlegesen is kellene, akik külföldön születtek; ugyebár durvább számítások szerint már 800-900 ezer magyar honfitársunkról beszélünk, aki az életkörülményei javításai miatt elhagyta az országot, egy kicsit kedvezőbb számítások szerint 600 ezer emberről beszélünk. Felhoznám megint azokat az adatokat, hogy 2018-ban - ez a legújabb felmérés -, ha Magyarországon nincs kormányváltás, újabb egymillió ember akarja ezt az országot elhagyni. Mondom: nemzetünk tragédiája ezek a születési számok lesznek, drasztikus pozitív beavatkozásokra van szükség, mert ezek a számok - férfiak nem tudnak még szülni, ezt csak a nők tudják megtenni, hála a jó égnek, ha férfiak tudnák, akkor még ezt is elvennék tőlünk, de hála a jó égnek, nem tudják, viszont azok az adatok -, amelyeket felsoroltam, azt vetítik előre, hogy nem fogunk tudni sikert elérni gyermekszületésszámban, ha nem tudjuk a külföldre vándorolt magyarjainkat visszahívni, meg ha nem tudunk olyan oktatás-, szociál-, gazdaság- és egészségügyi politikát folytatni ebben az országban, hogy az emberek úgy érezzék, hogy biztonságban vannak, és érdemes ennek a hazának gyermeket szülni. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nagyon furcsa hangulatúak ezek a viták, ahol látszólag babakötvényről, a Start-számla kiterjesztéséről beszélünk, valójában ugyanakkor a nemzethalál víziója jelenik meg előttünk, és remélem, hogy ezt el lehet hessegetni, gyarapodásba lehet majd fordítani a jelenlegi helyzetet. De azt látjuk, hogy nem feltétlenül szemlélhetjük úgy a gyermekvállalást, hogy érdemes-e ennek a hazának gyermeket vállalni; ha elődeink így tettek volna az évszázadok során, akkor lehet, hogy ma ebben a parlamentben nem magyar nyelven vagy éppen nem mi vitatkozhatnánk erről a nagyon fontos kérdésről. Amúgy én azt örömmel veszem és látom, hogy a képviselőtársaim egy jó része, mérhető része szívén viseli ezen kérdésnek a sorsát, de vissza kell hogy szúrjak annyiban, hogy 27 év elbarmolt, elárult gazdaságpolitikája és politikája Magyarországon állította elő azt a helyzetet, amiben most vagyunk, és bizony itt dicshimnuszokat senki nem zenghet. Tehát én abszolút támogatom a babakötvény kiterjesztését, az összes hasonló megoldás kiterjesztését a jelenlegi határainkon túl élő magyar családokra, az ott megszületendő és megszülető magyar gyermekekre, ugyanakkor azt látom, hogy a kormány megint kozmetikázik, és nem túl bátor módon. Tehát ugyanazt csinálja, mint amit az alapvető élelmiszerek áfacsökkentése tekintetében megtett, hogy nem teljes körben és nem a magyar emberek pénztárcáját kímélő módon foganatosított csökkentéseket, hanem kiválasztott egy-egy népszerűnek mondható termékcsoportot, például a fogyasztói kosár 5-6-7 százalékát érintő módon, és aztán ezt a minimális engedményt megpróbálta rendszerszintű könnyítésként eladni különböző médiaeszközökön keresztül. [[10.30]] Látható, hogy ez tökéletes kudarcot vallott. Volt egyébként olyan áfacsökkentett termék, amelynek az ára növekedett. Egy darabig ezt tagadták, aztán most már nem is csinálnak titkot belőle. Itt is azt látom, hogy akkora demográfiai katasztrófa, olyan demográfiai tél közepén vagyunk, hogy tulajdonképpen ezzel a javaslattal is adnak egy aszpirint a haldoklónak. És én támogatni fogom ezt. Tehát nem látok olyan ellenérvet, ami miatt itt vitatkozni lehetne erről, hiszen szerintem normális magyar ember egyértelműen minden eszközt alá akar rendelni a gyarapodásnak és egyébként annak a közös magyarságtudatnak, ami át kellene hogy hasson mindenkit itt, ebben az országban és jelenlegi határainkon kívül is. De azt látom közben, hogy más frontokon ez a kormányzat az elmúlt nyolc évben és most már kétszer elmúlt nyolc év tekintetében minden kormányzat adós maradt. Adós maradt példának okáért a gyermeknevelési cikkek áfájának drasztikus csökkentésével. Ma egész Európában a gyermeknevelési cikkek áfatartama Magyarországon a legmagasabb, ebből kifolyólag áruk is igen magas. Pedig ha komolyan gondoljuk azt, hogy könnyíteni szeretnénk a gyermekvállalást, erősíteni a gyermekvállalási hajlandóságot, akkor nekünk kötelező lenne ezen a fronton beavatkozni. Érthetetlen számomra, remélem, hogy képviselőtársaim majd választ adnak erre, hogy ez a kormányzat nyolc év alatt miért nem tudott forrásokat rendelni ide. Hát, nem kerülne olyan sokba; tulajdonképpen néhány milliárd vagy 1-2-10 milliárd forintról beszélünk, ami ugyanakkor a gyermeket nevelő családok számára elképesztő elriasztó teherként jelenik meg. Nem azt mondom, hogy önmagában ez bárkit lebeszél a gyermekvállalásról, de itt egy multifaktoriális kérdésről van szó, öt-hat tényező egymásra hatása befolyásolja azt, hogy valaki adott esetben az első mellé vállalja a másodikat vagy a második után a harmadik gyermeket. Hozzáteszem, bizonyos szegmensekben és társadalmi csoportokban az a kérdés, hogy az első gyermek megszületik-e, és ez az igazi elképesztően nagy probléma. Ha pedig a jelenlegi határainkon túl élő családokról beszélünk, akkor kétfelé érdemes bontani a kérdést. Vannak az elszakított országrészeink, ahol saját választásuktól függetlenül magyar testvéreink élnek, küzdenek az asszimilációs törekvések és egyebek ellen, magyar gyermekeket vállalnak, őket magyarul taníttatják. Azt látjuk, hogy eközben Magyarország jelenlegi kormánya a Bethlen Gábor Alapba az utóbbi hét év regnálása többségében kevesebb pénzforrást rendel, mint amennyi, mondjuk, a brit visszatérítés összege, amiből ez a kormány is a költségvetésben Nagy-Britannia különböző gazdáit, mezőgazdasági vállalkozóit támogatta. De most idehozhatnám nagyon demagóg módon a Várba költözés tervezett összkiadását, ami szintén meghaladja a Bethlen Gábor Alapba egy év alatt tehát az összes elcsatolt részen élő magyar család támogatására szolgáló forrástömeg egészét. Tehát ezek a brutális összevetések elég kijózanítóak kellene hogy legyenek. Azt szeretném ebből kihozni, hogy egy átgondolt költségvetési politikával itt százmilliárdokat kellene a családtámogatás más lábaihoz rendelni, hiszen a családi adókedvezmények rendszerét én nemcsak hogy támogatom, nemcsak hogy megtartanám, de ki is terjeszteném nyilvánvaló módon. Van ugyanakkor egy olyan pont, egy olyan szegmens, amit tökéletesen rosszul kezel a kormány. Elképesztő farizeus módon nem hajlandó tudomást venni arról, hogy az otthonteremtési válság, a lakhatási válság vezet magyar gyermekek ezreinek meg nem születéséhez minden egyes esztendőben. És kiállnak a kormány államtitkárai, miniszterei, és rendre elmondják nekem azt az elképesztő őrültséget, amit még egyikük sem tudott megmagyarázni, hogy szerintük a magyar emberek jellemző módon szeretik a saját ingatlantulajdont, és éppen ezért, mondjuk, egy bérlakásprogram, bérlakásrendszer létjogosultsága helyett inkább azokat kívánják támogatni, akik saját otthonra akarnak és - hozzáteszem - tudnak szert tenni. Persze, mindenki szereti a saját ingatlantulajdont, csak azt felejtik el, hogy a CSOK ilyetén kiterjesztésével a társadalom azon felső, maximum egynegyedét támogatják, akinek anyagi lehetőségei megengedik azt, hogy saját ingatlantulajdonra tegyen szert. Ugyanakkor egy hatalmas embertömeg van Magyarországon, aki vállalna gyermeket, ugyanakkor nem képes saját élettérre, saját lakhelyre szert tenni, beköltözne egy bérlakásba, de nincs ilyen elérhető áron a piacon, mert Budapesten 120 ezer forint alatt normális méretű és minőségű albérletet nem igazán talál az ember, hogyha gyermeket is nevelne benne. Eközben azt látjuk, hogy a bérlakásszegmenst tökéletesen elhanyagolta az a kormányzat, amelynek költségvetési tervezetében bőven lenne erre elegendő pénz. Mire lenne jó az a bérlakásprogram, aminek koncepcióját a Jobbik egyébként leteszi minden évben az asztalra, a kormányzat pedig minden évben lesöpri? Nyilván bérlakások tízezreinek építésén keresztül, ez hosszú távú, tehát nem egy-két év alatt értendő a tízezer, de ha évente csak pár ezret tudunk foganatosítani, mondjuk, a teljes ingatlanállomány évi 1 százalékát meg tudjuk pluszban nyomni bérlakások tekintetében, akkor az évtizedes távlatban már mérhető és érzékelhető átrendeződést hoz. Mindez garantált megrendelést ad a magyar építőiparnak, a magyar kisvállalkozóknak, beszállítóknak. Központi anyagbeszerzéssel kontrollálható az, hogy a lehető legnagyobb mértékben hazai alapanyagokat vonjunk mindebbe. A bérleti díjak kimunkálása során maximum a mostani piaci árak harmadáig-feléig szabad elmenni, és lehetővé lehetne, illetve kellene tenni, hogy 8-10 éves futamidő után az érintett ingatlan a család saját tulajdonába kerüljön. Ezzel tehát érdemben lehetne lassítani a kivándorlási spirált, mert tízezrek hagyják el ezt az országot azért, hogy egy későbbi leendő ingatlantulajdonra szert tudjanak tenni a kinti fizetésükből. Csak azt a folyamatot nem modellezte a kormányzat, hogy a számításaikat kint megtaláló fiatalok egy jó része kint is marad, egy idő után esze ágában sincs hazajönni ebbe a részben önök által is depresszióssá tett országba. A másik faktor pedig az, hogy ha a külföldön dolgozó magyar fiatal adott esetben ott találja meg élete párját, mert ne legyünk álszentek, bőven adódnak ilyen szituációk, ha ott születik gyermek, ott kerül bölcsődébe, óvodába, ott indulnak be szocializációs folyamatok, abból hazaköltöző magyar család már nagyon-nagyon ritkán jön létre. Ezekkel a folyamatokkal szembesülni kellene, ez pártok fölött álló kérdés, elképesztően fontos nemzetstratégiai kérdés. Tehát én elismerem ezt a törekvést, ezt a kozmetikai jellegű gesztusértékűt, és én az ilyen gesztusokat támogatom. Szeretném hozzátenni ugyanakkor, hogy elképesztően hiányolom az önök rendszeréből azokat a bátor, lélekbátorságra valló lépéseket, amelyek érdemben tudnák az élve születések számát gyarapítani, lassítani a kivándorlási spirált, még egyszer mondom, egy bérlakásprogrammal, mondjuk, megrendelést adni a magyar építőiparnak, magyar vállalkozóknak. Értetlenül állok az előtt, hogy az ezen szisztéma beindításához szükséges, maximum 100 milliárd forintnyi forrást hogyan nem tudják összegereblyézni a saját költségvetésükben. Mi a Jobbik szakértőivel mintegy 600 milliárdnyi olyan költést találtunk az önök büdzséjében, amely vagy tökéletesen homályos célokra kerül elkülönítésre vagy - bocsássanak meg érte - nettó marhaságokra vagy piramisépítésekre, olyan presztízsberuházásokra, amelyekre nem lenne szükség Magyarországon, és messze nem csak a stadionok egy részére gondolok, mert a tömegsport támogatására, mondjuk, elementáris szükség volna. De számtalan olyan egyéb tervezetet látunk, ami bőven felülvizsgálható lenne. Vagy éppen minisztériumok olyan dologi kereteire, amely keretek csökkentése nem érintené magyar dolgozók bérkeretét, tehát nem sodorna veszélybe munkahelyeket, de a fiatalok életkezdése tekintetében elképesztő lehetőségeket rejtene magában az, hogyha változtatnának, ha mernének változtatni. Nagyon remélem, hogy amellett, hogy biztosítjuk támogatásunkról ezt a tervezetet, választ kapunk arra, hogy a demográfiai tél közepette milyen lépésekre meri elszánni magát ez a kormányzat, hiszen ennél fontosabb kérdés Magyarország életében jelen pillanatban nincs, nem található. Köszönöm a lehetőséget.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most van lehetőség kettőperces felszólalásra. Megadom a szót az MSZP képviselőcsoportjából Józsa István képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Igazán jó érzés számomra, az MSZP-frakció tagja számára, hogy az MSZP-kormány által elkezdett babakötvényt ilyen szépen felkarolja az egyébként jobboldali konzervatív, nemzeti radikális, időnként fasisztoid aktuális kormány. Tehát a babakötvény bizonyos szegmensben, sajnos egyre szűkebb szegmensben egy jó dolog.Most a problémám pont ez, hogy a kormányzati politika eredményeként egyre szűkül ez a szegmens, ahol jó, mert akiknek a kormányzat kedvez, a felső 10 százalék, azokat nem érdekli, tehát azok nem bajlódnak ilyesmivel, mert indifferens a számukra, a népesség kétharmada, talán 70 százalék meg nehezen tud vele mit kezdeni, mert hozzátenni legalábbis nem tud. Egy nagyon sokatmondó OECD-felmérés szerint a magyar népesség 70 százaléka nem tud mit kezdeni egy 200 eurós rendkívüli kiadással; tehát nemhogy megtakarítása nincs, hanem még egy ilyen rendkívüli kiadást se tud lekezelni. [[10.40]] Tehát ennek a 70 százaléknak megint kétséges, hogy hogyan tudja hasznosítani ezt a babakötvényt, legalábbis abban a leszűkített tartományban, amire a törvény lehetőséget ad, és van a fölső 10 százalék. Tehát marad egy olyan 20-25 százaléknyi népesség, akit ez valóban a céljaihoz közelebb tud vinni. Azt szeretném, hogy erre a leszűkített tartalomra tekintettel ennek az orvoslását találja meg a kormány. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak kettőperces felszólalásra jelentkezett a Jobbik képviselőcsoportjából Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! MSZP-s képviselőtársam szakmai mondandójával nagyrészt egyetértek, ugyanakkor a stigmáktól óva inteném őt, főleg egy ilyen vitában, hiszen pont a hasonló bélyegek osztogatása közepette önök és a fideszes kormányzatok szabotálták el a magyar családtámogatási rendszer megújítását az elmúlt 27 évben, tehát nem hiszem, hogy ez vezetne a megoldás felé; az sokkal inkább, ha szakmailag sikerülne tisztázni, hogy mi ezen kedvezményrendszer célja. A határainkon kívülrekedt testvéreinkről már beszéltem pár szót azt illetően, hogy igen, számukra nagyon fontos lenne adott esetben a Bethlen Gábor Alap felturbózásával olyan támogatási formákat kidolgozni, amelyek érdemben tudják a családok mindennapi életét megkönnyíteni. Tudom, hogy az alap jelen pillanatban másról szól és máshogy működik, de kiterjesztése nem lehetetlen. Ugyanakkor érdemes lenne egy olyan motivációs rendszert kidolgozni, ami mérhető módon tudna segíteni kivándorolt magyar családoknak a hazatérésben. Nyilván nem a babkötvény lesz az. Nem hiszem, hogy egy babakötvény mentén arról kellene vitatkozni, hogy ez szocialista vagy fideszes vívmány, hiszen a családi pótléknál sem vizsgáljuk azt, hogy éppen melyik kormány regnált, amikor azt bevezették. Ha van egy jó rendszer, akkor annak kiterjesztéséről érdemes vitatkozni, költségvetési források hozzárendeléséről. Magam azt is támogatom, hogy ez az összeg csak a tanulmányok, a lakhatás, a pályakezdés, illetve a gyermekvállalás feltételeinek megteremtése tekintetében legyen felhasználható, viszont elementáris igény lenne azon válaszok megszerzésére, hogy az otthonteremtési szegmensben, tehát az egyéb lábak tekintetében miért ennyire bátortalan ez a kormányzat, miért nem mer megmozdulni az utóbbi években. A CSOK kiterjesztése szintén eladható a szerencsésebb társadalmi osztályok felé, de lássuk be, hogy azon bázist, ahol a legnagyobb gyermekvállalási hajlandóság mutatkozna, tulajdonképpen egyáltalán nem érinti. Ezekre kell tehát választ találni, és úgy gondolom, hogy tisztességes szakmai válaszokat összpárti támogatás tudna övezni. Nagyon remélem, hogy ezek ebben a fázisban még elérhetők. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ismételt felszólalásra az MSZP képviselőcsoportjából Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak adok szót. Parancsoljon!
Köszönöm. Próbálok, elnök úr, nagyon rövid lenni. Csak a jegyzőkönyv kedvéért: ugyebár, ha ezt az előterjesztést megnézzük, akkor látjuk, hogy Balog Zoltán emberi erőforrások minisztere volt a kezdeményező, és a Népjóléti bizottság tárgyalja ezt a módosítót. Szeretném megjegyezni, hogy sem az EMMI-től nem látunk itt képviselőt, sem a Népjóléti bizottság tagjai közül sem vett részt senki a vitában. Így el kell mondani, hogy ennyire fontos a magyar parlament és a magyar kormány részére a családtámogatás. Azért elvártuk volna, hogy az EMMI képviseletében és a Népjóléti bizottság képviseletében is részt vegyen a vitán képviselő. Tudom, hogy péntek van, tudom, hogy őszi szünet van, de azt gondolom, hogy ezért kapjuk a fizetésünket, hogy a magyar parlamentben a munkánkat elvégezzük. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Ugyancsak ismételt felszólalásra jelentkezett a Fidesz képviselőcsoportjából Dunai Mónika képviselő asszony. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Államtitkár Úr! Kedves Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy először Bangóné Borbély Ildikó iménti felszólalására reagáljak. Azt gondolom, hogy nem kellene megsértenie az itt jelen lévő két államtitkárt. Azt gondolom, hogy minden kérdésben, egyikük legalább biztosan minden kérdésre tud válaszolni, akár az ön kérdéseire, akár a többi képviselőtársunk kérdésére. Azt gondolom, hogy maga a javaslat a lényeg, amelyet tárgyalunk. Engedtessék meg eldönteni, hogy a kormány melyik államtitkárát mikor melyik ülésre küldi el. Egész biztos, hogy olyan államtitkárokat küld, akik mindenben kompetensek, minden kérdésre tudnak válaszolni, amely itt, a mai ülésen előfordulhat. Nos, alapjában véve a vezérszónoki kör ellenzéki felszólalásaira szeretnék reagálni. Az nagyon jó, hogy a demográfiai fordulat elérését mind a két ellenzéki frakció felszólalásában említette. Azonban azt a látszatot keltették mind a ketten, mintha a magyar kormány családpolitikai intézkedéseinek ez az egyetlen szelete lenne, hogy a babakötvényt kiterjeszti a határon túl születő magyar gyermekekre. Mi nem csak ezzel az egy eszközzel, de igen, be kell hogy valljuk, minden lehetséges eszközzel, kicsi eszköz is eszköz, kevesebb embert érintő eszköz is annak az útját szolgálja és azt a célt szolgálja, hogy igenis, több magyar gyermek szülessen határainkon belül és határainkon kívül is. Hogy csak a legfontosabbakat említsem, azért ne menjünk el az olyan családtámogatások mellett, mint a családi adókedvezmény rendszere vagy a gyed extra, a gyed extrán belül pedig… - és akkor önök mondják, hogy miből tudják a gyermekeket nevelni a magyar családok, az MSZP éppen hogy megnyirbálta a gyed és a gyes rendszerét. Mi pedig már azt is lehetővé tettük, hogy ahol három év alatti gyermek van egy családban, akár kettő vagy három ikrek esetén, de egyébként is ez lehetséges, akkor több gyermek után is igénybe vehesse a gyed összegét, sőt még mellette el is mehet dolgozni, ha úgy dönt család, és mellette a támogatást is megkapja. Azt gondolom, hogy nekünk minden eszközt fel kell ahhoz használnunk, hogy a magyar családok érezzék azt a biztonságot, ami a hátuk mögött van. Márpedig a magyar kormány nemcsak a szavak szintjén, hanem a költségvetések és a törvények szintjén is a családok mögött áll. A családpolitikai intézkedéseinknek még szintén nagyon fontos elemei: tudjuk nagyon jól, hogy a bölcsődei és az óvodai étkezést szinte mindenkinek, a szülők 90 százalékának ingyenessé tettük, vagy a tankönyveket most már a középiskola első osztályáig bezárólag ingyenessé tettük. A másik, ami nagyon fontos, hogy legyen a családoknak munkájuk, tehát hogy a munkanélküliség minél kisebb számú legyen. Nos, ebben is azért a szocialista időszak 12 százalékos munkanélkülisége után néhány év alatt… [[Közbeszólásra:]] Lehet itt nyolcévezni meg hétévezni, igen, jogos is. Hét év alatt 4,3 százalékra csökkentettük le a munkanélküliséget. A másik, amit Z. Kárpát Dániel is mondott: a CSOK és az otthonteremtés. Igen fontos célkitűzésünk valóban, hogy otthonhoz jussanak, mert csak így fognak gyermeket vállalni a családok, ha anyagi biztonságuk, tehát állásuk van, ha megkapják azokat a segítő juttatásokat a gyermeknevelésben, a bölcsődékben, az óvodákban, az iskolákban, amelyet a magyar gazdaság lehetővé tesz, és évről évre egyre többet tesz lehetővé a magyar gazdaság fejlődése. Ön is mondott néhány jó példát, amelyen érdemes elgondolkodni. Az áfacsökkentéssel azonban nem volt teljesen igazságos a kormánnyal szemben, hiszen először valóban egy nagyon szűk kör volt, de utána ezt bővítettük, tehát évről évre lehet látni, hogy egyre több élelmiszer és más termék kerül a csökkentett 5 százalékos áfa körébe, merthogy ezt teszi lehetővé a magyar gazdaság. Remélem, hogy a következő években ez a folyamat folytatódik, és egyre több kör kerül majd az áfa 5 százalékos körébe. Bangóné Borbély Ildikó említette a születésszámokat. Abban egyetértünk, hogy ezt a folyamatot meg kell állítani, és abban is egyetértünk, hogy a megállítás után ösztönözni kell, hogy még több gyermek legyen, tehát megforduljon ez a születésszám. Azonban ne legyünk igazságtalanok a ma felnőtt nőivel és családjaival szemben! Ajánlom figyelmébe a puszta számok mellett a születési ráta számait is. [[10.50]] Hiszen nagyon jól tudjuk, hogy ma Magyarországon sokkal kevesebb szülőképes nő és felnőtt ember él. Azt gondolom, a legpontosabb szám az, ha a születési rátát vesszük alapul. Ebben is lehet látni, hogy eredményt értünk el, és az a családpolitika, amit a kormány folytat, nem mondom, hogy hatalmas, hétmérföldes lépésekkel, de lépésről lépésre, évről évre azt biztosítja, hogy Magyarországon nő a születések száma, a születési ráta. Mondok néhány számot: 1,23 volt a születési ráta még néhány évvel ezelőtt, ez ma már 1,49, és az a célunk, hogy ez 2030-ig elérje a 2-t, sőt meghaladja azt, legyen 2,1. Ugyanis a születési ráta az a szám, amikor az adott népességhez viszonyítjuk a születések számát. Egy kisebb létszámú szülőképes női csoporttól értelemszerűen nem várhatjuk el, hogy sokkal több gyermeke szülessen, mint a hetvenes években, amikor nagyon sok gyermek született. Ezek azok a mérőszámok, amelyeken jól lehet követni azt, hogy a jelen szülőképes nőihez viszonyítva mennyire növekszik a születések száma. Az már politikai és nem szakmai észrevétel, hogy nem tudom, mennyire tekinthető hitelesnek az MSZP magyar családpolitikát ostorozó és kritizáló véleménye. Természetesen joguk van hozzá, ez a feladatuk, egészen biztos, de azt gondolom, hogy a magyar emberek nemcsak a szavak alapján, hanem a saját pénztárcájukon és a saját gondolataikon keresztül is át tudnak látni a szitán. Egy olyan párt vezérszónoka beszél itt családpolitikai krachról meg katasztrófáról, amelynél az otthonteremtési lehetőségek bezárultak, amely időszakban az otthonteremtés szinte lehetetlen volt, akik otthonhoz akartak jutni, azokat önök devizahitelekbe sodorták, amelyből a Fidesz-kormány intézkedései segítettek kilábolni az embereket, önök a gyedet is le akarták csökkenteni, elvettek egyhavi bért az emberektől, a tankönyvek árai az egekbe szöktek, szinte rémálom volt minden tanévkezdés, már augusztus 1-jétől spóroltak rá az emberek, hogy meg tudják venni a tankönyveket, s akkor a rezsiköltségekről még nem is beszéltünk. Világosan látható, és látják is az emberek, hiába mondom én, hiába mondja ön, nem ez alapján fogják eldönteni, hogy ki tett valóban a magyar családokért és a gyermekek születésszámának a növeléséért, hanem a saját tapasztalataik alapján fognak dönteni. Végezetül még egy gondolatot engedjenek meg nekem. Bangóné Borbély Ildikó valahogy úgy fogalmazott, hogy jó lenne, ha 1 millióval több magyar lenne, illetve hogy ne legyen kevesebb 1 millióval a magyarok száma. Azzal a céllal, hogy 1 millióval több magyar legyen Magyarországon, egyetérthetünk. Viszont az önök politizálása kapcsán ez sajnos hamarabb meg tudna valósulni. Ha az MSZP kerülne hatalomra, akkor szerintem pár év alatt, egy-két évtized alatt 1 millióval több ember élne Magyarországon, de ők nem magyar emberek lennének, hanem bizonytalan eredetű, nem tudjuk, milyen személyazonosságú, nem tudjuk, honnan jött emberek, mert önök a Soros-tervet szeretnék végrehajtani. [[Dr. Józsa István, miközben tapsol: Bravó! Bravó! Még kétszer kérjük!]] Nekünk pedig az a célunk - igaz, hogy ezt nem tudjuk pár év alatt elérni, de igyekezni fogunk -, hogy 1 millióval több magyar magyar ember éljen Magyarországon. Ez a célunk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Ugyancsak ismételt felszólalásra Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak adok szót, a Jobbik képviselőcsoportjából.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nehéz megszólalnom, hiszen hölgy szólt előttem, és meg kell adnom, és meg is szeretném adni neki a tiszteletet, tehát nehogy sértésnek vegye, amit mondok, de a Soros-tervet idehozni legalább annyira alpári, mint amikor az MSZP képviselője stigmatizál és fasisztázik egy olyan vitában, amely a legnagyobb katasztrófánkról szól. Képviselő Asszony! Eddig Magyarországon az utóbbi tíz évben egyedül önök telepítettek be idegeneket Magyarországra, senki más. Hát önök, az önök itt ülő barátai adtak el letelepedési kötvényt idegeneknek. Nekem ne mondja azt, hogy az a migráns nem olyan migráns, mert van jó migráns meg rossz migráns! Önök a családtagokkal együtt tízezres nagyságrendben adtak el letelepedési jogot Magyarországon idegeneknek. Ha már idehozza ezt, akkor vállalja annak a következményeit, hogy esetleg visszacsapások fogják érni. De én nem ezekről szeretnék elsősorban beszélni, mert teljesen jogosan ekézte az MSZP-s gazdaságpolitikát, vagy MSZP-SZDSZ-est annak idején, egyetértek vele, bár hozzáteszem, a minimálbér egy jó darabig adómentes volt, amit aztán önök megszüntettek, s az adójóváírás kivezetésével is nagyon nehéz helyzetbe hozták azokat a családokat, amely körben egyébként a legtöbb gyermek születik Magyarországon. S még az MSZP-nek az általam sok szempontból hazaárulónak minősített gazdaságpolitikai ciklusai során sem volt 27 százalékos az általános forgalmi adó Magyarországon. Tehát önök azért egy nagyon sajátos versenyfutásba kezdtek azt illetően, hogy ki roppantsa meg jobban a magyar családokat. S ahogy a Bokros-csomag lenyomata látszik a korfán is, tehát annak az egy-két évnek a lenyomata tökéletesen látszik, hogy utána mennyivel kevesebb gyermek született, hát azt kell mondjam, hogy most sem látszik az az éles növekmény, amiről beszélni tetszett, hiszen volt egy utolsó, végre növekedést mutató év, aztán az azt követő év tizenkét hónapjából tízet vizsgálva mind a tízben csökkent az élve születések száma az előző kiugróbb időszakhoz képest. Én nagyon szeretném, ha igaz lenne az, amit a Fidesz képviselői mondanak a folyamatos lassú emelkedésről, én ezt támogatom. Én a kormány minden lépését támogatom, ami efelé vezet, csak a statisztikai adatok jelen pillanatban nem ezt mutatják. Szóba került itt még a munkanélküliség is. Hát, a munkanélküliség mitől csökkent az utóbbi években? Attól, hogy a magyar gazdaság hiper üzemmódban pörgött, és annyi aktív munkahely jött létre a piacon? A helyzet az, hogy három ponton tetszettek hamisítani a statisztikát, egyrészt beleszámolták a diákmunkásokat is az aktív munkavállalók körébe ugyanolyan súllyal, mint bárki mást a munkaerőpiacon, beleszámoltak olyan közmunkásokat is, akik adott esetben hetente csak egy órát dolgoznak, hiszen ez a statisztikai mérés alsó határa, a heti egy óra, így szól jelen pillanatban az a szabály, amely megállapítja, hogy ezt a statisztikai sort hogy kell összeállítani, harmadsorban pedig külföldön dolgozó honfitársaink egy részét is ideszámolták. Persze, hogy alacsonyabb a munkanélküliség, ha százezrek kimenekülnek külföldre munkahelyet keresni és nem itt keresik a munkahelyet. Hát persze, hogy nem itt jelennek meg a munkanélküliségi statisztikában! Ez pofonegyszerű! Ha még 2 millióan kivándorolnak, akkor még alacsonyabb lesz a munkanélküliség. Tehát ne induljunk már ki ilyen elképesztő gazdaságpolitikai 1.0-s tévedésekből, mert ezzel nem egy jó bizonyítványt állítanak ki magukról, hanem bizony azt a nem is egyébként tévképzetet erősítik meg, hogy bizonyos alapvető folyamatokat egyszerűen nem látnak át. Valóban az a cél, hogy otthonhoz jussanak magyar emberek, de továbbra sem kaptunk arra választ, hogy miért a saját tulajdonú otthon a legerősebb otthon, egy bérlemény, egy bérlakás miért nem lehet olyan otthon, ahova gyermeket vállalnak magyar emberek. Jelen pillanatban sokszor azért marad el a gyermekvállalás, mert a szülőkkel kényszerből együtt élnek magyar fiatalok, nem tudnak leválni, nem tudják próbálgatni magukat, elkezdeni egy saját életet adott esetben egy bérlakásban, ami aztán, ha kölcsönös megelégedettség adódik, akkor a saját tulajdonukká is válhat. Tessék megnézni az osztrák rendszert, a német rendszert, ennek bőven vannak nagyon olcsón átvehető elemei olyan multiplikátor hatásokkal, amelyek visszapörgetik a költségvetésbe két cikluson belül az idepörgetett milliárdokat. Tehát bőven lennének lehetőségek. Az áfacsökkentés tekintetében az alapvető élelmiszereket illetően nem akarok inkorrekt lenni és nem mondom azt, hogy semmilyen változás nem történt, csak azt mondom, ha megvizsgáljuk egy átlagos érintett család fogyasztói kosarát, még mindig nem hiszem, hogy a 10 százalékot eléri az a termékkör, amire ezt kiterjesztették, és mivel nem egészítették ki ezt az egészet egy olyan monitoringrendszerrel, amely figyeli, vizsgálja, hogy a kereskedők valós piaci folyamatok alapján nyelik-e le a különbözetet, vagy csak azért, mert úgy gondolják, hogy ők ezt megtehetik következmények nélkül, így nem tudott árcsökkenésbe átcsapni az áfacsökkentés. Azt is látjuk, hogy persze a termékenységi ráta növekménye üdvös dolog. Én magam ennek nagyon örülök - bár vannak kétségeim, hiszen Európában hol találunk 2,1,-2,2-t? Sőt, Olaszországban bizonyos, súlyosan baloldali többségű tartományokban 1,0 alá csökkent a termékenységi ráta, tehát családonként egy gyermek átlagosan nem jön világra. Tehát ez Európa kihalásának jövőképe. Nagyon remélem, hogy nem efelé mozdul el a kontinens. De azt is kell látni, hogy hiába emelkedik a ráta, ha a bázis közben folyamatosan szűkül. Ha a gyermeket vállalni képesek száma folyamatosan szűkül, akkor az ő köreikben nagyon dicséretes, ha nő a hajlandóság, de ezt alá is kéne támasztani megfelelő motivátorokkal. És még így sem fog a reprodukáláshoz szükséges élve születések száma létrejönni. [[11.00]] Tehát nagyon-nagyon súlyos problémát vett a nyakába az, aki ezt meg akarja oldani. Itt az előbb sutymorogtam, hogy ha mindenki jól csinálja a dolgát, pártok fölötti döntések születnek, kormányok kitartanak emellett, attól függetlenül, hogy éppen milyen a színezet, akkor is 30 évünkbe fog kerülni, hogy megállítsuk a zuhanást - jó esetben. Ennyire súlyos a helyzet. Éppen ezért, ha nem Fidesz-kormány lenne, én egy más színezetű kormányt, sőt egy Jobbik-kormányt is óva intenék attól, hogy dicshimnuszokat zengjen, mert itt senki nem állíthat ki jeles bizonyítványt addig, amíg ezt a zuhanást nem sikerült megállítani. És még egyszer mondom, az élve születések száma tekintetében a vizsgált utolsó időszakban tíz hónapból tízben csökkentek a számok. Ez elképesztő önmérsékletre kellene intsen bennünket. Most kellene hogy eljöjjön az a pont, hogy pártoktól függetlenül összeálljon egy szakértői bizottság, megfogalmazza az ajánlásokat, amiket 20-30 éven keresztül mindenki betart, kezdve a családpolitikától, az otthonteremtésen át, Alaptörvényben rögzíteni az egész csomagot, és figyelni arra, hogy a gazdasági lábai is adottak legyenek. Ez lenne most a feladatunk. Úgy érzem, hogy egy apró lépést megteszünk ezzel a javaslattal, de ha a hasonló, stigmákkal teli viták folytatódnak, akkor úgy érzem, utódaink teljes joggal fogják majd feltenni a kérdést: ezt csináltátok ti a parlamentben, amikor még meg lehetett volna oldani ezt az egészet? Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Mivel mindegyik vezérszónok ismételt felszólalása is elhangzott, innen szeretném jelezni, hogy élek a házszabály adta lehetőséggel, és további ismételt felszólalásra csak kétperces felszólalás keretében tudok szót adni, illetve adok szót.Arra is fölhívom szíves figyelmüket, hogy szeretném, ha visszatérnének abba a mederbe, amit a törvényjavaslat tárgyalása követel, vagyis a fiatalok életkezdési támogatásának kiterjesztésével kapcsolatos törvénymódosítást tárgyaljuk. Tudom, hogy az általános vitába sok minden belefér, ennek ellenére, aki nem erre tér vissza, attól meg fogom vonni a szót. Ezzel az előterjesztéssel élve Józsa István képviselő úrnak adok szót, az MSZP képviselőcsoportjából.
Köszönöm szépen, elnök úr. Különös számomra, hogy pont egy ilyen nyugalmasnak számító pénteki napon jutott eszébe elnök úrnak, hogy a házszabálynak ezt…
Képviselő úr, arra kérem, hogy ne bíráljon. Erre van önnek lehetősége adott feltételek között. Amennyiben bírálni akarja az ülésvezetésemet, abban az esetben kénytelen vagyok öntől most rögtön megvonni a szót és figyelmeztetni.
Elnök úr, nagyon szépen kérem, hallja meg a szavaim. Az előterjesztésről szeretném elmondani, hogy egy péntek délelőtt ennek kifejtésére rendkívül jó lehetőség van.Ami az előterjesztés szűken vett tartalmát illeti, az az, hogy azzal együtt, hogy a babakötvény kiterjesztését, mivel ezt egy MSZP-kormány indította annak idején el, és nagyon fontosnak tartjuk a gondozását, kiterjesztését, egy kicsit, hogy mondjam, kampányízű, hogy kevesebb mint fél évvel a választás előtt kerül kiterjesztésre a határon túli magyarokra. Azzal együtt, hogy én személyemben rendkívüli módon elkötelezett vagyok a határon túliak iránt, különösen erdélyi, székelyföldi testvéreink iránt, már csak azért is, mert a családom névadó tagja is Székelyföldről jött el több mint 200 évvel ezelőtt, és ma is személyesen is támogatok felsőfokú tanulmányaiban egy diákot, aki erre rászorul.Azzal együtt, Romániában nincs tandíj. Mondjuk, szorosan vett tandíj Magyarországon sincs, és azon keresztül kapcsolódik a babakötvényhez, hogy a babakötvény felhasználásának szigorítása, leszűkítése az oktatási célú felhasználást is tartalmazza. Itt azért szeretnék kritikával élni, hogy Magyarországon nem tandíjnak hívják, hanem költségtérítéses tanulmányoknak, de sajnos a felsőoktatásban részt vevők több mint fele kénytelen tandíjat fizetni. Azaz kiszámlázzák neki a költségtérítést, ami félévenként 300 ezer forint körül van.Tehát, ha valaki optimális esetben az egészet fel tudja venni, és ne adj’ isten, tandíjas tanulmányokat folytat, akkor jó esetben egy fél évre is elegendő, amit 18 éven keresztül összerakosgat a babakötvény keretében. Ezzel csak arra szerettem volna felhívni a figyelmet, hogy van mit tenni. Ha a költségvetés arányait az ország fejlődésének szem előtt tartásával raknák össze, akkor az oktatásra, felsőoktatásra sokkal többet kellene áldozni. A taót, amiről úgy gondolják, hogy magánpénz, mi biztosak vagyunk benne, hogy közpénz, mert ha nem tao formájában adnák oda sport- és egyéb célokra, akkor az a költségvetés bevétele lenne… - tehát taóból ugyanannyit költenek el, engednek el a költségvetésből, mint amennyit felsőoktatásra fordítanak. Úgy gondolom, ezen mindenképpen változtatni kell. Az ország jövője, a mai fiatalok oktatási támogatása sokkal többet érdemel. Ez az arány, hogy körülbelül a felsőoktatás fele tandíjas, azaz költségtérítéses, meglátásom szerint tarthatatlan, ez ellentétben van a jövőről való felelős gondolkodással. Köszönöm szépen. [[Bangóné Borbély Ildikó tapsol.]]
Köszönöm szépen. Kétperces felszólalásra Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony következik. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm, elnök úr. Értettem a célzást, úgyhogy kivettem a 15 perces megszólalásomat. Csak reagálni szeretnék néhány dologra. A most 18 év alattiak több mint 50 százaléka akarja elhagyni hazánkat. Az imént említettem, hogy ha a választások ’18-ban nem úgy alakulnak, körülbelül 1 millió ember akarja ezt az országot elhagyni.Igaza van Dunai Mónika képviselőtársamnak, nincs demográfiai fordulat. Vagy mondhatnánk úgy, hogy továbbra is tragikusak a születésszámok Magyarországon, mert nem értek el a családtámogatási rendszerrel olyan fordulatot, amit nap mint nap belekiabálnak a képünkbe a médián keresztül. Azért, ha a bölcsődét felhozzuk, azt elfelejtette képviselőtársam elmondani, hogy a bölcsődék fizetőssé tételét ez a kormány tette meg - fizetőssé tette a bölcsődét.A tankönyvekről mint gyakorló anyuka én már nagyon sokat elmondtam. Kedves képviselőtársam, higgye el, jobban örülnénk, ha fizetni kellene érte, mint hogy ilyen tankönyveket, használhatatlan, agymosott tankönyveket adnak a gyerekeknek. Ráadásul, mondom, legtöbb esetben használhatatlanok. A tanévet úgy kezdjük, hogy egy hónapig radírozunk, ha egyáltalán van értelme a radírozásnak. Kedves Képviselőtársam! Gondolja, hogy egy elsős, másodikos, harmadikos, negyedikes gyermeknek olyan tankönyvekből kell tanulni, ahol nem húzhat alá, nem írhat bele s a többi, és mondhatnám a problémákat, amit gyakorló anyukaként átélünk évről évre.Az otthonteremtésnél csak annyit szeretnék mondani, hogy egyre elterjedtebb Magyarországon is az a fogalom, hogy mamahotel. Lassan a 30 éves korosztály, a fiatalok többsége 30 évesen még otthon lakik, és legtöbb esetben nem azért, mert annyira szeret az édesanyjával, édesapjával lakni, amúgy reméljük, hogy az is megvan, csak egyszerűen álmodni sem merhet Magyarországon új lakásról vagy egyáltalán önálló lakásról. Úgyhogy lehet vitatkozni itt, azt gondolom, egy kicsit visszafogottan kellene a kormánypártnak. Megdöbbenten hallgattam a menekültes hozzászólását. Nem gondoltam volna, hogy értelmes emberek ennek a falnak a keretein belül idáig süllyednek. [[Dr. Józsa István tapsol.]]
Köszönöm szépen. Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Megkérdezem Hornung Ágnes államtitkár asszonyt, hogy kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, államtitkár asszony! [[11.10]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselők! Én a tárgyhoz kapcsolódóan szeretnék pár részletet megvilágítani, illetve pár tényt elmondani, ami szerintem nem mindig a valóságnak megfelelően hangzott el az előttem szóló vitákban. Először is az elvándorlásról. Ez most alapvetően egy generációs probléma, hiszen most nőtt fel az a generáció, aki beszél nyelveket, aki a szabad határokon keresztül a szabad munkaerő-áramlás, a szabad tőke áramlása mellett ki tud menni külföldre és ott tud munkát vállalni. [[Bangóné Borbély Ildikó: Nyelvtudás nélkül is mennek!]] Ez amúgy nem egy magyar fenomén, ez az Európai Unió többi államában is előfordul, és ez, ahogy nézzük, periodikus, van elvándorlás és van visszavándorlás, és ez az, amit megfelelő intézkedésekkel ösztönözni is lehet. A másik ilyen kérdés, ami részben csak a tárgyhoz kapcsolódik, illetve sokkal jobban a tárgyhoz kapcsolódik, a demográfia kérdése. Itt egyetértés volt a felszólalók között abban, hogy a demográfia ma egy kiemelt probléma. Ez nem ma lett probléma, hanem már évek óta kezdődött. Az, hogy a születésszám ilyen alacsony szintre csökkent, az egy folyamat eredménye volt. Ezt a folyamatot szerette volna ez a kormány megállítani, felismerte ezt a helyzetet, és számos olyan intézkedést hozott a demográfiai csomag részeként már korábban is, ami ezt a trendet megfordítja, és amely a nagycsaládosokat segíti.Ha párat szeretnék ebből kiemelni, akkor az adórendszerben számos olyan intézkedés született, amely a nagycsaládosokat segíti, amellett a fiatalok az életkezdésükhöz kaptak támogatást, a friss házasok kedvezményét is említhetném. Számos olyan kedvezmény volt, amely az óvoda-, bölcsődeépítést, a szülők, illetve a gyesen lévő anyák munkába történő visszatérését segíti. Ha csak a mostani intézkedések közül említenék párat, amik az elmúlt egy-két évben születtek, nem szabad elfeledkezni a családi otthonteremtési kedvezményről, az ingyenes tankönyv-, illetve étkezési támogatásról, illetve a mostani demográfiai csomag részeként született meg a hitelelengedés, illetve a diákhitel-elengedés, valamint a babakötvény kiterjesztése is, amelyet a jelen napirendi pont alatt tárgyal az Országgyűlés.Ha már a babakötvényről volt szó, akkor itt is pár félreérthető dolgot, vagy ami nem teljesen megfelelően hangzott el, szeretnék kitisztázni. Egyrészt én azt gondolom - és ebben is egyetértettünk -, hogy ez egy jó kezdeményezés. Az, hogy Magyarországon van életkezdési támogatás, az egy jó kezdeményezés. Az, hogy a magyar állampolgárok nyithatnak Start-számlát, amelyet az állam egyébként babakötvénybe fektet, az egy jó kezdeményezés. Ezt most nemcsak az itt, Magyarországon, hanem a külföldön élők is meg fogják tudni tenni, tehát azok a honfitársaink, akik külföldre vándoroltak, ugyanolyan feltételek mellett tudják ezeket az állampapír-konstrukciókat igénybe venni, mint a Magyarországon élő magyar állampolgárok.Ha már ezt említettem, akkor szeretném azt is rendbe tenni, hogy ez a törvényjavaslat egy nemzetgazdasági minisztériumi törvényjavaslat, ugyanis bár a demográfiai csomaghoz kapcsolódik, mégis egy állampapírpiaci konstrukció a babakötvény, tehát ennek a technikai részleteit a Nemzetgazdasági Minisztérium kezeli, és ezért a mi előterjesztésünkként került az Országgyűlés elé. Még egy téma volt, ami elhangzott ma, és amihez szeretnék pár szót szólni, az pedig az otthonteremtés. Az, hogy az épített új lakások száma lecsökkent, nagyon sok tényezőnek köszönhető, de leginkább a válságnak köszönhető, és azt láttuk, hogy a válság után csökkent jelentősen az épített új lakások száma, tehát ma nagyon-nagyon kevés az új lakások száma, illetve az az építőipari kapacitás, amivel új lakásokat lehet építeni. Ez is egy olyan trend, amelyet nem egy év, nem két év megfordítani, hanem egy hosszú idő megfordítani, és ez is egy olyan terület, amellyel kapcsolatban a kormány számos intézkedést hozott, amely segíti az otthonteremtést. Ebből a legkiemeltebb a családi otthonteremtési kedvezmény, amely nemcsak a demográfiai mutatókon, nemcsak a gazdasági mutatókon segít, hanem az épített új lakások számán is segít. Pont tegnap jelentette meg a KSH az épített új lakások számával kapcsolatos statisztikáját, amiben az látszik, hogy 2016-ban már jelentősen, több mint kétszeresére, 2017 első kilenc hónapjában pedig 52 százalékkal nőtt az új lakások száma, illetve 33 százalékkal nőtt az építési engedélyek száma. Ez már azt vetíti előre, hogy ez a trend, amit itt többen említettek, már megfordulóban van. Ahogy említettem, ez nem egy rövid távú folyamat, hanem egy hosszú távú folyamat, tehát ez a folyamat elkezdődött, és az elkövetkezendő években a pozitív hatásokon keresztül az újlakás-építések száma is jelentősen növekedni fog. Ezt számos kormányzati intézkedés is támogatja. Mindezekkel együtt azt gondolom, és hangsúlyoznám még egyszer, hogy ami most az asztalunkon van, a fiatalok életkezdési támogatásáról szóló törvény, az egy jó konstrukció, és ismételten kérem és köszönöm a támogatásukat ezzel kapcsolatban. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! A módosító javaslatok benyújtására ma 16 óráig van lehetőség. Soron következik a Magyar Művészeti Akadémiáról szóló 2011. évi CIX. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/17999. számon a Ház informatikai hálózatán mindenki számára elérhető. Elsőként megadom a szót Csepreghy Nándor államtitkár úrnak, a Miniszterelnökség államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt fekvő törvényjavaslat egyszerre két kormányzati programba is illeszkedik, az egyik a bürokráciacsökkentés programja, a másik pedig a közgyűjtemény-rendezői tevékenység. Magának a törvényjavaslatnak a célja, hogy a Magyar Művészeti Akadémia eddigi közfeladatai mellett egy további feladatot vállalhasson magára, nevezetesen, hogy segíteni tudja a kulturális örökségvédelem területét különböző szakértői és tudományos tevékenység ellátásán keresztül. Ennek érdekében, hogy ezt megtehesse, a kulturális örökségvédelem tudományos gyűjteményei a Magyar Művészeti Akadémia fenntartásába kerülnének az Építészeti Múzeum már ott lévő gyűjteménye mellé.Az MMA önállóvá váló köztestület költségvetési szerveként szándékozik a gyűjteményeket fenntartani, kezelni, illetve kutathatóvá tenni a tudományos feladatellátásban érintettek számára, „Magyar Építészeti Múzeum és Műemlékvédelmi Dokumentációs Központ” elnevezéssel, ezzel is kifejezve az építészet története és a műemlékvédelem iránti elkötelezettségét. Tisztelt Országgyűlés! Fontosnak tartom kiemelni, hogy a Magyar Építészeti Múzeum és az azzal egyesített kulturális örökségvédelmi tudományos gyűjtemények továbbra is állami tulajdonban maradnak, tehát a közérdek maximálisan érvényesül a magánérdek felett. A Magyar Művészeti Akadémia ebben a tekintetben lényegében vagyonkezelői és fenntartói feladatokat fog ellátni. Ehhez szükséges, hogy a rájuk vonatkozó törvényi felhatalmazást az Országgyűlés adja meg, ezért is kéri a kormány, hogy a Magyar Országgyűlés vitassa meg és fogadja el a Magyar Művészeti Akadémiáról szóló törvény módosítását. Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Dunai Mónika képviselő asszony. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A kulturális örökségvédelem tudományos gyűjteményeiről 2017 őszén úgy döntött a kormány, hogy a Magyar Művészeti Akadémia fenntartásába helyezi az Építészeti Múzeum gyűjteményei mellé, és ehhez tudományos kutatókat is rendel. A Fidesz képviselőcsoportja részéről üdvözlendő és támogatandó ez a javaslat, mert az a kulturális örökségvédelem szakmai megerősítését célozza. A kulturális örökségvédelem feladatellátását a Magyar Művészeti Akadémia a törvényjavaslat szerint tudományos és szakértői feladatokkal is segíteni fogja a továbbiakban. Önállóvá váló köztestületi költségvetési szervként kívánja a Magyar Művészeti Akadémia a gyűjteményeket a jövőben fenntartani, illetve a kapcsolódó tudományos feladatellátásban részt venni „Magyar Építészeti Múzeum és Műemlékvédelmi Dokumentációs Központ” néven. [[11.20]] Ezzel is kifejezve az építészet története és a műemlékek védelme iránti elkötelezettségét. A közfeladatként történő feladatellátáshoz törvényi felhatalmazás szükséges. Ezért a Miniszterelnökségtől a Magyar Művészeti Akadémiához kerülő közfeladat átadása érdekében szükséges a Magyar Művészeti Akadémiáról szóló 2011. évi CIX. törvény ez irányú jelen módosítása. A részletes szabályokat és a jogutódlás kérdését az egyes központi hivatalok és költségvetési szervi formában működő minisztériumi háttérintézmények felülvizsgálatával összefüggő jogutódlásáról, valamint egyes közfeladatok átvételéről szóló 378/2016. kormányrendelet módosítása tartalmazza. Amely szerint a Magyar Művészeti Akadémia közfeladatként egyrészt ellátja a műemlékvédelmi tudományos gyűjtemények kezelésével, gyarapításával, közzétételével, nyilvánosan hozzáférhető kutatószolgálat működtetésével összefüggő feladatokat, másrészt közreműködik a kulturális örökségvédelem területét érintő szakértői és tudományos tevékenységekben, illetve az ismeretterjesztéssel és közművelődéssel kapcsolatos feladatok ellátásában is eljár. Tisztelt Képviselőtársaim! A kulturális örökség védelme kiemelt feladat, és a Fidesz-frakció minden olyan javaslatot támogat, amely ezt a célt valósítja meg, ezt célozza meg. Kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy úgyszintén támogassák a benyújtott törvényjavaslatot. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Józsa István képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Remélem, hogy az, hogy vezérszónoknak titulál, nem annak előrevetítése, hogy majd később ne adhasson számomra szót, mert ha a 15 percet meghaladná a vezérszónoki lehetőségem, mondjuk, 30 percre, akkor érthető lenne, hogy a további hozzászólások mellőzésére szólítanak fel, de amikor ugyanúgy 15 perc a vezérszónoki hozzászólás, mint bárki másnak a hozzászólási lehetősége, aki akárhányszor megnyomhatja a gombot a 15 perces hozzászólás…
Képviselő úr! Önnek van lehetősége bírálni mindazt, ami a házszabályban foglaltak alapján nekem lehetőségként adatott, arra nincs lehetősége, hogy a vezérszónoki felszólalásában burkoltan bírálja a vezetői stílusomat. Arra van lehetősége, hogy ügyrendi javaslat formájában… [[Dr. Józsa István közbeszól.]] Ön nem kért ügyrendben, úgyhogy, képviselő úr, a továbbiakban nem adok önnek szót. [[Dr. Józsa István: Milyen továbbiakban?]] Másodszor figyelmeztettem, képviselő úr, ha nem vette volna észre, és akit másodszor figyelmeztetnek…
De kedves elnök úr, ön megvonhatja tőlem a szót, a második kísérletemnél. Ez az első!
Nem, képviselő úr, én megvonhatom az elsőnél is, amennyiben…
Ez az első kísérletem.
Képviselő úr, ne vitatkozzunk egymással! Megvontam öntől a szót.
Hát, ez skandalum! Ez skandalum!
Foglaljon helyet! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy van-e felszólalás. Józsa képviselő úr, nem adok önnek szót! [[Dr. Józsa István: Nem érdemeltem ki az egész ülésre!]] Ezen napirend keretében nem adok önnek szót. [[Dr. Józsa István: Ezt nem mondta eddig!]] Akkor most pontosítom. Nem adok önnek szót. [[Dr. Józsa István: De nincs rá oka!]] Képviselő úr, nem így kellett volna elkezdeni, de vitát sem nyitok erre vonatkozóan. Tessék menni az ügyrendi bizottsághoz, és akkor ott panasszal élni! Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki a vitában felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, hogy kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Nem kíván. Tájékoztatom tisztelt képviselőtársaimat, hogy a módosító javaslatok benyújtására a mai napon 16 óráig van lehetőség. Most soron következik a Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvény és a világörökségről szóló 2011. évi LXXVII. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/18000. számon a parlament informatikai hálózatán elérhető. Megadom a szót Csepreghy Nándor államtitkár úrnak, a Miniszterelnökség államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm szépen a szót és a figyelmet. A világörökségről szóló 2011-ben az Országgyűlés által elfogadott törvény nem csupán a világörökség védelmének a fontosságát és a hazai feladatrendszerét határozta meg, ennél többet is mondott. Azt is állította, és azt is egyértelműen kijelentette, hogy miként kell a világörökségi terület megőrzéséhez a közérdek maximális érvényesülése okán hozzájárulni, és milyen feladatok kapcsolódnak ehhez.A nemzeti kulturális örökség elemeinek megőrzése különböző feltétlen kötelezettségeket állapít meg. Érdemes arra visszautalni, hogy Magyarország 1985-ben vált az UNESCO teljes jogú tagjává, és 1987-től, akkor a budapesti és a hollókői helyszínek beemelésével lényegében világörökségi helyszínek is létrejöttek, illetve bejegyzésre kerültek Magyarországon. A hazai és a nemzetközi világörökségi, illetve az elmúlt 30 évben elvégzett örökségvédelmi munka jelenleg ott tart, hogy tíz különböző helyszín, ezek közül nyolc bejegyzett örökségvédelmi helyszín van Magyarországon, mivel a fővárosban kettő is található. Ezek körében szerepelnek kultúrtájaink, illetve azok a történelmi tájak, amelyek az ember és a természet kölcsönhatása révén alakultak ki, és úgymond emberkéz alkotta területekről beszélünk, amelyek többek között a tokaj-hegyaljai történelmi borvidék vagy a Hortobágyi Nemzeti Park. Idetartoznak az épített örökségvédelem különböző épületegyüttesei, ezek közül csak a kiemelkedőeket megemlítem, mint például a budai Várnegyed, illetve a Pannonhalmi Bencés Főapátság. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Azt gondoljuk, hogy a világörökségi helyszíneknek a megőrzése közérdek, és emiatt azt is fontosnak tartja a kormány, hogy a magyarországi világörökségi helyszíneken lévő ingatlanok tulajdonosi szerkezete a legkisebb kockázatot okozza a világörökségi helyszín megóvására vonatkozó közfeladat tekintetében, és erősítse ott, ahol erre törvényi lehetőség van, az államot mint tulajdonosként eljáró főhatóságot. Ennek érdekében a Nemzeti Földalapról szóló törvény és a világörökségről szóló törvény módosítását kezdeményezi a kormány az Országgyűlés előtt azzal a kiegészítéssel, hogy a mindenkori magyar állam elővásárlási jogot szerezhessen, és ezáltal biztosíthassa, hogy területcserék, illetve adásvételek során ott, ahol az örökségvédelmi, illetve világörökségi védettség indokolt, az érvényesülhessen, kizárólag úgy, hogy állami tulajdonszerzés történik. Ehhez szükséges az a párhuzamos elvi megerősítés is, amely alapján a világörökségi védelmi szempont is bekerül a már meglévő földbirtok-politikai irányelvek közé, ezért a Nemzeti Földalapról szóló törvény a világörökségi oltalom fontosságával kerülne kiegészítésre, és ezzel egyúttal erősödik a két törvény közötti összhang is. Fontosnak véljük hangsúlyozni, hogy a termőföldterületek és a lakáscélú ingatlanok adásvétele, illetve adott módosítása nem tartozik ez alá a szabályozás alá. Ezeken a területeken változatlan marad a kormány szándékai szerint az eddig hatályos szabályozás. Az állami elővásárlási jog gyakorlásának jogosultsága attól függ majd a jövőben, hogy a világörökségi oltalom melyik miniszter feladatkörébe tartozó oltalmi szabályozásokon alapszik, így az vagy a természetvédelemért felelős miniszter hatáskörébe tartozik, vagy az örökségvédelemért felelős miniszter hatálya alá, illetve döntési jogkörébe és feladatkörébe tartozik a jövőben. Így az előzőekben elmondottak alapján kérem tisztelettel az Országgyűlést, hogy a világörökségi értékek megóvása érdekében, garantálva a közérdek maximális érvényesülését az esetlegesen a világörökségi szempontokkal szembemenő magánérdek felett, biztosítsa és nyújtson arra lehetőséget, hogy a törvénymódosítás ehhez a törvényi felhatalmazást is megadja a magyar kormánynak. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka L. Simon László képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat rövid, ugyanakkor fontos, és azt gondolom, hogy érdemes vele itt foglalkoznunk, de vezérszónoki felszólalásomban én is próbálok nagyon röviden reagálni az elmondottakra, hiszen államtitkár úr minden fontos dolgot elmondott a törvényjavaslattal kapcsolatosan. [[11.30]] Ahogyan azt hallottuk, az előttünk fekvő törvényjavaslat az elővásárlási jog telepítésének eszközével kívánja tovább erősíteni a világörökségi státuszú területek védelmét. A nemzetközi egyezményen alapuló státusz önmagában semmilyen védelmet nem biztosít az azt elnyert helyszíneknek. A világörökségi területek védelméről a világörökségi egyezményben részes államok kötelesek gondoskodni. Az előttünk fekvő javaslat annak bizonyítéka, hogy a kormány a felelősséget is vállalja mindezekért a világörökségi címmel rendelkező területekért. Egyetértünk az előterjesztővel abban, hogy az elővásárlási jogot a lakóingatlanok és a termőföld esetében nem indokolt bevezetni. Tudjuk jól, hogy a termőföldek adásvétele és használatuk a világörökségi területek tekintetében is kellő szigorúsággal szabályozott, ráadásul mind a termőföld, mind pedig a lakóingatlanok esetében nehézkes lenne bevezetni, majd később adott esetben érvényesíteni egy ilyen jellegű rendelkezést. Ezzel együtt mindannyian kíváncsian várjuk a rendeletet az elővásárlási jog bejegyzésének részletszabályaival és az érintett ingatlanok listájával. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Elnök Úr! Összefoglalva azt tudom mondani, hogy a Fidesz-frakció a törvényjavaslatban leírt módosításokkal egyetért. Kérem képviselőtársaimat, hogy hazánk világörökségi státuszú területeinek teljesebb védelme érdekében támogassák a javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Józsa István képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. A Nemzeti Földalapról szóló törvény és a világörökség összefüggése érdekes törvény-előterjesztést eredményezett. Azzal, hogy Magyarországon gondozzák a világörökség területeit, igazából semmi bajunk nincs. Ez egy támogatható, nagyon helyes törekvés. Az, hogy a világörökségről szóló 2011. évi törvény új szakasszal egészül ki, amelyben a világörökségi helyszínen található egyes ingatlanok tekintetében az állam elővásárlási joga kerül rögzítésre, ez valóban szolgálhatja ezeknek a területeknek a fokozott védelmét. Ugyanakkor az elővásárlási jog nem érint minden világörökségi helyszínen található ingatlant, értelemszerűen kivételt képeznek ez alól a lakhatás céljára szolgáló épületek és a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvény szerinti földek. E rendelkezések alapján tehát lehet olyan világörökségi helyszínen fekvő ingatlan is, amely tekintetében nem áll fenn az állam elővásárlási joga, tehát nem biztosítja azt a védelmet, amit ettől a jogtól, az elővásárlási jog biztosításától várni lehetne.A törvényjavaslat felhatalmazást ad kormányrendeletben meghatározni az egyes részletes eljárási szabályokat is. Ez általában szokásos, hogy kormányrendelet határozná meg a jogalkotás úgymond megkönnyítése céljából, hogy az elővásárlási jogra vonatkozó nyilatkozattétel felhívására irányuló megkeresést hova és miképpen kell benyújtani, és hogy maga az elővásárlási jog ingatlan-nyilvántartásba való bevezetése iránt ki és hogyan kell hogy intézkedjen, ki jogosult erre, valamint ez a rendelet határozhatná meg az érintett ingatlanok pontos adatait is, mivel a törvény csak az egyes világörökségi helyszíneket rögzíti, és az azokon fekvő valamennyi ingatlant vagy azok adatait már nem tartalmazza. Ez így magában jó is lenne, ha nem arra gondolhatna a nyájas olvasó, amit már tapasztalt itt a Fidesz-törvénykezés egyes elemeinél, hogy ezzel nemcsak a világörökséget akarják védeni, hanem a saját fideszes beavatkozási lehetőséget is megteremteni, hogy jó, megvédi az elővásárlási jog keretében az állam ezt a területet, kiveszi úgymond a szabadforgalmi területek közül, a szabadpiaci forgalomból, ezzel lehetőséget biztosít arra, hogy mint állami tulajdon, a sajátos hasznosítási keretek között esetleg a piacitól eltérő, ne adj’ isten, csókosok irányába történő átcsoportosítása is lehetővé váljon. Ez az a rész, ami miatt ez meglehetősen aggályos. Magyarország 1985 óta vesz részt az UNESCO-együttműködésben, a világörökségi együttműködésben. A ’85 most azért érdekes, mert az UNESCO-ból az Amerikai Egyesült Államok épp az idén vonul ki, tehát kicsit különös ennek a megítélése. Lehet, hogy csak pénzügyi okai vannak, hogy ők voltak a legnagyobb befizetők, de ezt követően fokozott figyelmet igényel, hogy a világörökségi együttműködés hogyan alakul a továbbiakat illetően. Ezek között ami már elfogadott, 1987-ben a Budapest a Duna-partokkal, a Budai Várnegyed és az Andrássy út, szintén 1987-ben Hollókő-Ófalu és környezete, mind a kettő kulturális jellegűek, 1995-ben természeti kategóriában az Aggteleki-karszt és a Szlovák-karszt barlangjai kerültek a világörökség körébe, 1996-ban az ezeréves Pannonhalmi Bencés Főapátság és természeti környezete, de a kulturális kategóriában, 1999-ben a Hortobágyi Nemzeti Park, a puszta, érdekes módon ez is a kulturális kategóriában, hatodikként időrendben 2000-ben a pécsi ókeresztény kazamaták, temetők kulturális kategóriában, hetedikként 2001-ben a Fertő-tó és környéke mint kultúrtáj, és nyolcadikként 2002-ben a tokaji történelmi borvidék mint kultúrtáj. Ezen túlmenően a Magyar Közlönyben megjelent legújabb rendelet szerint tíz helyszínt terjeszt elő a világörökségi lista várományosai közé Magyarország. Ezeket nem sorolnám fel teljes egészében, bár azért azt mutatja, hogy Magyarország mennyire gazdag a hányatott történelmünk ellenére kulturális örökségben, amelyek igenis védelemre méltóak, és kiemelt részei lehetnek a világörökségnek is. Csak címszavakban mondanám: a Római Birodalom határa, a Limes, Lechner Ödön építészeti alkotásai a szecesszió jegyében, Esztergom és Visegrád középkori magyar királyi központok, Balaton-felvidék kultúrtáj, Tihanyi-félsziget, Tapolcai-medence, Káli-medence, Hévízi-tó természetvédelmi területe, Balatonfüred műemlékvédelmi területe, Keszthely a Festetics-kastéllyal. Hasonlóképpen bekerült a várományosok közé a magyarországi tájházak hálózata, amely a sajátos népi építészet megőrzése szempontjából igen jelentős lenne, a Mezőhegyesi Állami Ménesbirtok, a Felső-Tisza-vidéki fa harangtornyok, a komáromi erődrendszer, a budai termálkarsztforrások barlangrendszere és az ipolytarnóci őslénylelőhely. Teljesen érthetetlen ugyanakkor, hogy miért most kell a világörökségi törvényt módosítani. Amit elmondtam, abból látszik, hogy ez évről évre átgondolt folyamat, jól halad az örökség gondozása, bővítése. Nem nagyon érthető, hogy miért most kerül sor e törvény módosítására. A javaslatból nem lehet pontosan tudni, hogy mely ingatlanokról gondolkodnak, vagy mondjuk úgy, gondoskodnak, akarnak gondoskodni a törvény által, mert azt majd a kormányrendelet fogja kijelölni.A Fidesz 2017-re teljesen megszüntette az önálló műemlékvédelmet, és bezárta a gyakorlati, valamint a tudományos műemléki munka alapját képező gyűjteményeket is, a tervtárat, a fotótárat, könyvtárat, irattárat, mindent. A szakmai megalapozottság biztosítására képes háttérintézmény megszüntetésével teljesen függő helyzetbe hozta a korábban már a helyi építésigazgatásba áthelyezett hatósági szakembereket is. [[11.40]] Vajon ez a fokozott védelem milyen valós forrásokkal bír, hogy szükség esetén ténylegesen gyakorolni lehessen az elővásárlási jogot? Az nem látható, hogy ez ténylegesen a valós védelmet, kulturális védelmet hogyan fogja növelni. Mindezek alapján, ha ez a vitában kiderülne - eddig nem nagyon hallottunk ilyen érvet - akkor akár támogatható is lenne. Jelen formájában ott ez a nagy kérdőjel, hogy miért pont most ez a nagy buzgalom e tekintetben. Köszönöm a szót.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Földi László képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Kedves Képviselőtársaim! A világörökségről szóló 2011. évi LXXVII. törvény nem csupán kötelezettségeket fogalmaz meg, hanem egyértelműen kimondja, hogy a világörökségi terület megőrzéséhez közérdek fűződik. Ezen törvény módosítása megteremti annak lehetőségét, hogy kiemelkedő, egyetemes érték megőrzését elősegítse azzal is, hogy a magyar államnak elővásárlási jogot biztosít a helyszínen lévő területcserék adásvétele során, azonban a termőföldterületek és lakáscélú ingatlanok adásvételére a módosítás nem vonatkozik, ezért érintetlenül hagyja az abban már kialakult gyakorlatot. A törvénymódosítás az államot a mindenki mást megelőző, első helyi elővásárlási jog gyakorlásával ruházza fel. A Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvény módosításával kerül megerősítésre a magyarországi világörökségi helyszíneken lévő ingatlanok tulajdonosi szerkezetének kívánt szabályozása. Bár a termőföld a világörökség-törvényben elrendelt elővásárlási joggal nem érintett, világörökség-védelmi szempontból azonban bekerül a földbirtok-politikai irányelvek közé. Ezen módosítással megteremtődik az összhang a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvény, a Nemzeti Földalapról szóló törvény és a világörökségről szóló törvény között. Tisztelt Képviselőtársaim! A KDNP frakciója támogatja ezen törvények módosítását, és arra kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy önök is támogassák ezen törvény módosítását. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most van lehetőség kettőperces felszólalásra. Megadom a szót Gőgös Zoltán képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportjából, parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr, a szót. Én is csak azt szeretném jelezni, hogy elviekben nyilván ezzel a törvénnyel semmi baj nincs, csak nem tudjuk, mire vonatkozik. Ez az egyik baj vele, tehát jó lenne tudni, hogy konkrétan milyen értékesítések indultak el, mondjuk, ilyen területen. Magánértékesítések nyilván, mert alapvetően az államnak ott keletkezik elővásárlási joga, ahol magántulajdonban levő dolgokat kívánna megvenni másik magántulajdonos elől, hogy az a védettség ott megfelelő legyen. Tehát ezt lenne jó tudni, hogy milyen kezdeményezések vannak, ami ezt a törvényt generálta. Mert az NFA-nak általában, nyilván ezért is vették ki a földet, mert arra általában elővásárlási joga van, nem kell külön erre a világörökségi dologra kihegyezni, ugyan belterületeken nem. Tehát például a belterületeken levő, akár földterületek vagy erdőrészek, vagy egyéb, ami mondjuk, ilyen dolgokat érint - parkok, s a többi -, nyilván ezzel érdemes foglalkozni, sőt kell is. De azért azt is hadd mondjam el, államtitkár úr, hogy ilyen típusú elővásárlási joga például a nemzeti parkoknak is van a saját területükön, és összesen arra volt jó az a történet - én most a Balaton-felvidéket tudom konkrétan -, hogy megnehezítse például a kisebb szőlőbirtokok eladását. Mert plusz egy idő volt, amire visszaírt a nemzeti park, hogy köszöni szépen, de nem kéri. Nyilván nem teheti meg - tehát ez más szituáció, mint ahol arról volt szó; és általában azért nem kérte, mert nem lett volna rá pénze. Ez a másik feltétel, hogy ennek a forrásoldalát is oda kell rakni, de a forrásoldalról is csak akkor lehet beszélni, ha tudjuk, hogy mégis mik ezek. Nincs olyan bolond ember, aki azt mondaná egy ilyen jogszabályra, hogy ne legyen az államnak elővásárlási joga olyanokban, ami nemcsak Magyarországon védett, hanem mondjuk, világszinten is, de jó lenne, ha a törvényjavaslat kapcsán ezek azért nagyjából kiderülnének, mert sokkal könnyebb lenne a döntést meghozni akkor. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e valaki még élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Az általános vitát lezárom. Csepreghy Nándor államtitkár úrnak adok szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Engedjék meg, hogy elsőként megköszönjem L. Simon képviselő úr és Földi képviselő úr, illetve frakcióik támogató hozzászólását. Józsa képviselő úr esetében nehéz volt eldönteni, hogy támogató vagy kritikus a hozzászólás. Engedjék meg, hogy néhány felmerült kérdésre - ahogy Gőgös képviselő úrnak is - válaszoljak.Egyrészt a lakáscélú ingatlanok valóban nem szerepelnek az elővásárlással érintett ingatlanok tekintetében. Azonban ott, ahol lakáscélú ingatlan, mondjuk, önálló lakóépület áll, ott az állam egyrészt az építésügyi szabályokkal, másrészt az örökségvédelmi szabályokkal tudja azt befolyásolni, hogy ahhoz a magántulajdonos hogyan, miként járulhat hozzá. Itt értelemszerűen a világörökségi területen lévő nagyobb volumenű, léptékű ingatlanokról beszélünk, ahol keletkeztetünk egy elővásárlási jogot.Az csak egy politikai észrevétel volt, gondolom, az ön részéről, hogy itt a Fidesz bármit saját magának akar bebiztosítani. Azért azt javaslom képviselő úrnak, hogy ha ezt megtehetem a házszabály megsértése nélkül, azért több bizalommal legyen a saját pártjával a 2018-as választásokra nézve. Mi a kormány részéről egy olyan szabályozást szeretnénk elfogadni, ami minden kormánynak megadja a lehetőséget, aki éppen aktuálisan az örökségvédelem feladatával kell hogy megbirkózzon, hogy ezt az elővásárlási jogot érvényesíthesse.Annyiban kijavítanám képviselő urat, hogy a várományosi listán nem 10, hanem 11 helyszín szerepel. Ennek a pontos listáját át fogom önnek küldeni ismertetés okán. Gőgös képviselő úr is megkérdezte és ön is az aktualitását. Többek között most van egy GINOP-pályázat kiírás alatt, aminek az a célja, hogy kifejezetten a világörökségi területen lévő ingatlanoknak a fejlesztésére, illetve felújítására, rekonstrukciójára lehet ezt felhasználni. Ahogy önök is tudják, két kategória van. Egyrészt az épített, másrészt a természeti védelem kategóriájába tartozó, és konkrétan Pécsett merült fel az a probléma, hogy nincs egyértelműen elhatárolva a világörökségi magterület és a világörökség védelmi területe egymástól, tehát hogy hol lehet felhasználni ezeket a területeket. A kormány úgy gondolta, hogy ha ennek okán hozzányúl a szabályozáshoz, akkor a teljes világörökségi törvény hatálya alá tartozó, nem épített örökség kategóriájába tartozó területek vonatkozásában is származtat egy elővásárlási jogot. Azonban itt rendezni szükséges - és ez a későbbi kormányrendeletnek lesz a feladata -, hogy ott, ahol az állam több lépcsőben is beléphet mint elővásárlási jogosult, mi az erősorrend az elővásárlásra jogosultak között, és határozza meg azt a számot is, azt az időintervallumot, ahány nap alatt neki kötelezően reagálnia kell, tehát kiszámítható legyen ott, ahol ilyen típusú területet vásárolnak, adnak-vesznek, hogy ott az államnak 21 nap a várható - most ez a tervezetben szereplő szám -, ami alatt neki reagálni kell erre a kérdésre. Remélem, hogy teljeskörűen tudtam válaszolni, elnök úr. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A módosító javaslatok benyújtására ma 16 óráig van lehetőség. Most soron következik a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/18002. számon az informatikai hálózatunkon elérhető. Elsőként megadom a szót Csepreghy Nándor államtitkár úrnak, a Miniszterelnökség államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm szépen az ismételt szólási lehetőséget. A mai harmadik, hasonló témakörben megfogalmazott kormányzati álláspontra és egyben az utolsóra kerülne sor. A kulturális örökség védelméről szóló törvény értelmében a kulturális örökség a nemzet egészének közös szellemi értékét hordozza magában. Ezért megóvása mindenkinek kötelessége, és ez kiemelt feladat a mindenkori magyar állam tekintetében. Ez a kötelezettség a szabályok állandó és folyamatos monitoringját írja elő, és esetlegesen szükségessé teheti és teszi is az éppen aktuális hatályos szabályozás felülvizsgálatát. Most arra kérjük a tisztelt Országgyűlést, hogy ennek a monitoringozási és felülvizsgálati feladatnak a jegyében vitassa meg és fontolja meg, hogy a kulturális örökség védelméről szóló törvény és egyes kapcsolódó törvények módosítása aktuális-e. Részleteiben az Országgyűlés előtt lévő törvénytervezet összesen négy törvény módosítását célozza. Ezek az alábbiak: elsőként a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló törvény; a második a kulturális örökség védelméről szóló; a harmadik a körözési nyilvántartási rendszerről és a személyes dolgok felkutatásáról és azonosításáról; míg a negyedik az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény és a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló törvény. Ezeket javasolja a kormány ezzel a mai javaslatával módosítani. A tervezet legtöbb elemében a kulturális örökség védelméről szóló törvény pontosítására irányul, a régészeti örökség és a kulturális javak védelmével kapcsolatos szabályok egyszerűsítését szolgálja. [[11.50]] Tisztelt Ház! A kulturális örökség védelméről szóló törvény közelmúltbeli módosításai azt szolgálták, hogy a régészeti lelőhelyek védelmét minél jobban össze lehessen hangolni a beruházásokkal. Az elmúlt évek talán egyik nagy vitája volt az, hogyan, miként szerez érvényt a kormány egyszerre a beruházások minél gyorsabb kivitelezhetőségének, ettől kezdve termőre fordulásának, és miként szerez érvényt a kulturális örökség védelmi feltárására hivatott szervek munkájának és lehetőségeinek. A kulturális örökség védelméről szóló törvény jelenlegi módosításáról szóló törvényjavaslat elsősorban a beruházásokhoz kapcsolódó régészeti feltárásokat strukturálja, szabályozza újra, és lényegében folytatja a 2016-ban megkezdett szabályozást vagy zárja azt le bizonyos tekintetben. A törvényjavaslat régészeti örökség védelmére vonatkozó részének lényegi elemei a következők. 1. A régészeti feladatellátás szaktevékenységeit kizárólag közfeladatot ellátó állami vagy önkormányzati fenntartású, feltárásra jogosult intézmények, vagyis múzeumok végezhetik, tehát magát a munkát, amikor az indokolttá válik különböző szabályok alapján, csak a múzeumok tevékenységében lehet ellátni. 2. Határozottan elválasztásra kerül a régészeti feladatellátás szaktevékenységi része, tehát a feltárás elvégzése, a dokumentálás, a régésztechnikusi feladatellátás és a járulékos kiegészítő tevékenység, például a régészeti munkát megalapozó vagy előkészítő földmunka és régészeti bontómunka, amelyről belátható, hogy sokkal kisebb régészeti szakismeretet igényel. 3. A régészeti feladatellátás koordinációs feladatait a jövőben a Magyar Nemzeti Múzeum fogja ellátni. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! A kulturális örökség védelméről szóló törvény kulturális javakkal kapcsolatos módosításának indoka elsősorban az elmúlt évek hatósági, hivatali és ügyféltapasztalatain alapszik. Az új szabályozások részben az egyszerűsítésre, a bürokráciacsökkentésre irányulnak a végleges és ideiglenes kiviteli engedélyezés terén, részben pedig az eddig hiányzó szabályozást állapítják meg, többek között a lopott műtárgyak visszaszolgáltatásának ügyében. A módosítás céljai között szerepel az állami költségvetési források hatékonyabb és észszerűbb felhasználása, így a védett kulturális javak állami elővásárlásijog-gyakorlásának kiszélesítésével az állami közgyűjtemények és a „Nemzeti kastély- és várprogram” megvalósításáért, valamint az állami örökségi helyszíneket kezelő felelős szervezetek részére is lehetővé tevő, a szerzeményezés ezen módját biztosító rendelkezések kapcsán. A módosítás a koherens és egyértelmű szabályozást biztosító módosítások megtételét és jogszabályalkotásra irányuló felhatalmazó rendelkezések pontosítását szolgálja. A módosítás kiterjed az eltűnt kulturális javak körözésének elrendelésére is, amely indokolttá teszi a körözés nyilvántartási rendszeréről és a személyek, dolgok felkutatásáról és azonosításáról szóló törvény módosítását. Ezeken a pontokon kérjük a tisztelt Országgyűlés támogatását. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Dunai Mónika képviselő asszony. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Kulturális örökségünk a nemzet egészének közös szellemi értékeit hordozza, ezért annak megóvása mindannyiunk kötelessége. E kötelezettségből ered a régészeti lelőhelyek védelme, amelynek legfontosabb lehetősége a lelőhelyek fizikai valójában történő megtartása, és ha ez valamilyen okból nem lehetséges, akkor a régészeti feltárás. A kulturális örökség védelméről szóló törvény közelmúltbeli módosításai azt szolgálták, hogy a régészeti lelőhelyek védelmét minél jobban össze lehessen hangolni a beruházások, különösen a kiemelt állami beruházások, ezeken belül pedig a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű közlekedési infrastruktúra-beruházások előkészítésével és kivitelezésével. Ennek eredményeként a régészeti feladatellátás struktúrája egyre bonyolultabbá vált. Jelen törvény jelen módosítása elsősorban a beruházásokhoz kapcsolódó régészeti feltárások struktúráját egyszerűsíti, és a 2016-ban megkezdődött átalakításokat zárja le. A Fidesz képviselőcsoportja támogatja a benyújtott javaslatot, egyetértünk annak céljaival. Támogatjuk a törvényjavaslat régészeti örökségvédelemre vonatkozó részének lényegi elemeit, amelyeket az államtitkár az expozéjában már részletesen ismertetett. A régészeti feladatellátásra vonatkozó szabályozásnak a jelen törvény szerint vannak olyan elemei, amelyek megmaradnak a jövőben is. Ezek például: a nagyberuházások körének megtartása; nagyberuházás esetén előzetes régészeti dokumentáció, vagyis ERD készítése; az ERD körének és strukturáltságának egyszerűsített és a teljes ERD megtartása vagy például az ellenőrzött hatósági árképzés. És vannak az előterjesztésnek általunk szintén támogatott változó elemei is. Ezek a következők: a cégek egyáltalán nem vehetnek részt a régészeti feltárás szaktevékenységi részében. A cégek feladata: kizárólag bontómunkára vagy geodéziai és térinformatikai feladatok ellátásába vonhatók be. Az akkreditációs szabályok eltörlése is ilyen eleme, ilyen változó eleme a törvényjavaslatnak. A nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű közlekedési infrastruktúra-beruházások régészeti feladatellátására vonatkozó eltérő szabályozás hatályon kívül helyezése, illetve a nagyberuházásos szabályok közé rendelése szintén egy ilyen eleme, módosítása a jelenlegihez képest. Ezek közé tartozik még, hogy a Budavári Nonprofit Kft. feladata a továbbiakban kizárólag az ERD készítése lesz. A koordinációs feladatokat a Magyar Nemzeti Múzeum látja el a továbbiakban, és a Magyar Nemzeti Múzeum veszi át a Budavári Nonprofit Kft. azon feladatát, amely szerint, ha nincs más feltáró kapacitás, akkor elvégzi a nagyberuházáshoz kapcsolódó régészeti feltárást. A törvénytervezetben foglalt rendelkezések maradéktalan végrehajtására a Magyar Nemzeti Múzeumot és a megyei hatókörű városi múzeumokat fel kell készíteni.A kulturális örökség védelméről szóló törvény kulturális javakkal kapcsolatos módosításának indoka elsősorban az elmúlt évek hatósági, hivatali és ügyféli tapasztalatain alapul. Az új szabályozások részben az egyszerűsítésre, a bürokráciacsökkentésre irányulnak a végleges és ideiglenes kiviteli engedélyezés terén, részben pedig hiányzó szabályozást állapítanak meg, így például a lopott műtárgyak restitúciója ügyében. A módosítás céljai között szerepel az állami költségvetési források hatékonyabb és észszerűbb felhasználása is. A védett kulturális javak állami elővásárlásijog-gyakorlásának kiszélesítésével az állami közgyűjtemények és a „Nemzeti kastély- és várprogram” megvalósításáért, valamint az állami örökségi helyszínek kezelésért felelős szervezetek részére is lehetővé válik a szerzeményezés ezen módja. A módosítás kiterjed az eltűnt kulturális javak körözésének elrendelésére is, amely indokolttá teszi a körözési nyilvántartási rendszerről és a személyek, dolgok felkutatásáról és azonosításáról szóló 2013. évi LXXXVIII. törvény módosítását is. A tárcaközi egyeztetések eredményeként kialakult közös álláspontot tükrözi ez az előterjesztés. Üdvözlendő részünkről az a konszenzusos egyeztetési folyamat is, amellyel a Megyei Jogú Városok Szövetsége és megyei jogú, megyei hatókörű múzeumok, intézmények, valamint a Magyar Nemzeti Múzeum is nyitottan áll ehhez a törvénymódosításhoz. Tehát a Fidesz képviselőcsoportja támogatja a törvény módosítását, és üdvözöljük a széles körű konszenzus keresését és megtalálását az érintett intézményekkel. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]] [[12.00]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Józsa István képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Egy igen fontos napirendi ponthoz érkeztünk, és nagyon örülök, hogy kifejthetem a véleményt, ugyanis egy múltjára sokat adó nemzet - márpedig a magyar ilyen - számára a régészeti feltárások intézése, bonyolítása, törvényi garanciái rendkívül meghatározók. Ezzel együtt az elmúlt - mondjuk úgy - húsz évben ez a terület azért elég különös hullámokat ért meg. Volt, amikor ez talán túlzottan is exponálva lett; mi úgy érezzük, hogy az utóbbi időben kicsit a súlyánál kisebb garanciákat kapott. Tehát a régészeti feladatellátást a korábbi módosítások során már elválasztották a régészeti földmunkáktól. Valóban ez két különböző feladat, ezzel együtt nehéz egyik nélkül a másikat végezni. A régészeti feladatellátás a beruházások régészetileg érintett területének lelőhely-felderítése és a megelőző régészeti feltárása, valamint ettől elkülönítve a régészeti földmunka, mind a kettő szükséges a régészeti feladatellátáshoz, de önmagában nem a feltárás része a szakmai munka. A régészeti feladatellátást mint tudományos módszerrel végzett tevékenységet a fentiek szerint a jövőben csak múzeumok végezhetik. A régészeti földmunkát viszont mint jellemzően kivitelezői feladatot főszabály szerint a beruházó által kivállalkozott - mondjuk - szakmai cég; na nem úgy szakmai, hogy szakmai régészeti, hanem szakmai földmunkás cég. A Miniszterelnökséget vezető miniszter döntése szerint a jövőben nemcsak a megelőző régészeti feltárások, hanem a közigazgatási törvény szerinti nagyberuházások régészeti feladatellátását is csak múzeumok végezhetnék, amelyek hiányzó kapacitásaik pótlására kizárólag állami és önkormányzati fenntartású, feltárásra jogosult intézményeket vonhatnak be a feladatellátásba, és a továbbiakban a szaktevékenységek végzésében a szervezetek, gazdasági társaságok már nem működhetnek közre.A régészeti feltárás nélkülözhetetlen része a régészeti bontómunka - az a határterület, hogy mi a régészeti és mi a földmunka -, amely azonban részben földmunkás-kapacitást igényel, részben hozzáértő muzeológust. A gazdasági társaságok, cégek ebbe a tevékenységbe lesznek bevonhatóak, mivel a múzeumok és a Budavári Ingatlanfejlesztő és Üzemeltető Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság önmagában nem tudják megoldani a változó létszámigények miatt elsősorban idénymunkában jelentkező és idénymunkát vállaló munkavállalók közalkalmazotti alkalmazását vagy megbízását. Tehát itt adódott egy elég komoly áthidalandó probléma.Az előterjesztő nem kívánja fenntartani az akkreditáció intézményét. Ez egy érdekes dolog. A feltárásra jogosultak akkreditációja önmagában nem sarkallta ugyan arra a múzeumokat, fenntartókat, hogy intézményeik kapacitásait jelentősen vagy egyáltalán növeljék. Tehát ilyen értelemben egy tartalommal meg nem telt jogosultság lett az akkreditáció. A jelen javaslat szerint viszont a cégek akkreditációjára nincs szükség, tekintettel arra, hogy a továbbiakban régészeti szaktevékenységet - például régészeti feltárás vezetését - nem láthatnak el cégek. Az akkreditációs rendszer a közigazgatási törvény 2015. január 1-jén hatályba lépett módosítása alapján állott elő. A 2015 tavaszán kiadott engedélyek három évre szóltak vagy szólnak, mert még nem járt le teljesen. Az előterjesztő jelen tervezetet az akkreditációs engedélyek lejártát követően javasolja hatályba léptetni, ezzel akar biztosítani egy szükséges felkészülési időt. Aztán majd meglátjuk, hogy ez mire lesz alkalmas, mert a felkészüléshez nemcsak idő kell, hanem pénz is.A kulturális hatóság által 2004 óta vezetett lopott és eltűnt kulturális javak nyilvántartása alapján már több lopott tárgy megkerülése is előmozdítható volt. Tehát ez egy működő, eredményt hozó változtatás. Több esetben is azonban a bűncselekmények elévülte vagy egyéb körülmények miatt a felbukkant lopott tárgyak sorsának rendezése nem történhetett meg megnyugtató módon, vagy csak nagyon drágán, mint például a Seuso-kincsek, mert az azért így a feketedoboz-elv alapján, ha nem sértem a házszabályt, hogy logikai összefüggések kifejtésébe kezdek, az időrendet tekintve valamikor az előkerült a földből, ismertté vált, aztán eltűnt az országból. Tehát szükségszerűen jogszerűtlen cselekedetnek kellett bekövetkeznie ahhoz, hogy fellelhető legyen valahol külföldön, külföldi aukciós területen. De ebbe most nem akarnék belemenni.Az új rendezés az ilyen ügyeket hivatott megoldani nemzetközi egyezmény, illetve vonatkozó európai uniós közösségi szabályozásból átvett megoldásokkal. Ez alapján az előkerült lopott kulturális tárgy az eredeti tulajdonosa részére visszaadandó, azzal, hogy a visszaadó felet kártalanítás illeti meg, ha a szerzés során kellő gondossággal és körültekintéssel járt el. Most ez nem mindegy, hogy ez a kártalanítás milyen mértékű és ki határozza meg ezt a mértéket, mert lehet neki a kellő gondosság során felmerült költségekkel arányos térítés, és lehet, ami a Seuso-kincseknél, az eszmei érték alapján, ami természetesen többszöröse az ellopatásba fektetett anyagi ráfordításnak.A javaslat szerint a külföldi kölcsönzési hozzájárulás és a kiviteli engedélyezés tartalmilag azonos feltételeket vizsgál, ezért a kettős engedélyezés fenntartása csak a legszükségesebb mértékben indokolt, azaz semennyire. Az elmúlt időszak hivatali szervezeti változásai miatt az állami elővásárlási jog gyakorlása során az államnak a következőkre volt joga. Az állami elővásárlási jog gyakorlására történő felajánlást továbbra is a kulturális javak hatóságánál, azaz a Miniszterelnökségen kell az érintetteknek megtenni, ami azért érdekes, mert ebben a nagy intézménymegszüntetési akcióban - nem akarom azt mondani, őrületben - ezek az intézmények megszűntek, ahova lehet fordulni. Úgyhogy most a Miniszterelnökséghez kell fordulni. Hogy azon belül az ki lesz, ez most még nehezen kideríthető a külső szemlélő számára.A Miniszterelnökség kijelöli a jog gyakorlására az irányítása alatt álló örökségvédelmi háttérintézményt - a Budavári, Eszterháza, Helikon Kastélymúzeum, Gödöllői Királyi Kastély s a többi Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaságokból valamelyiket - vagy az állami közgyűjteményt. A kijelölt örökségvédelmi háttérintézmény vagy állami közgyűjtemény a feltárásra válaszként nyilatkozik az állami elővásárlási jog gyakorlásáról, és pénzügyileg a műtárgy átvételével együtt lebonyolítja az adásvételt, vagy lemondó nyilatkozatot tesz, ha a jogvesztő határidőn belül nem nyilatkozik.Ez egy meglehetősen nagy kockázat, ugyanis itt nemcsak egy kulturális zsűrizést, örökségérték-mérést kell elvégezni, hanem az egyéb törvényi előírásoknak megfelelően a fedezetet is biztosítani kell. [[12.10]] gyanis ha anélkül nyilatkozik valaki, akkor egy másik törvényt megszeg, hogy fedezet nélküli kötelezettséget vállal, ami szintén nem egy elfogadható joggyakorlat. A kijelölt örökségvédelmi háttérintézmény vagy az állami közgyűjtemény kiértesíti a Miniszterelnökséget az állami elővásárlási jog gyakorlásáról. Ez nagyon jó, csak… Na, mindegy. Szóval, itt ez nem látszik működőképesnek. Ez nem látszik működőképesnek. „A nem kiviteli engedélyköteles tárgyak esetén a továbbiakban a hatóság már nem - a kiviteli engedélyezéssel azonos, időigényesebb eljárás keretében jár el és - műtárgykísérő igazolást állít ki, hanem egy gyorsabb eljárás keretében igazolja , hogy az érintett tárgy nem tartozik az örökségvédelmi jogszabályok szerint kiviteli engedélyköteles kulturális javak körébe.”Azért itt javasolnám felhívni a figyelmet a digitális technológia fokozott alkalmazására, ugyanis ezt beazonosítani, hogy miről milyen zsűrivélemény történt, és arról milyen engedély adható ki, na, ezt gyalogmódszerekkel nehéz garantáltan jól végezni. Tehát javasolnám, hogy komoly számítástechnikai támogatást, adatbázist, fényképes, digitális azonosítást kapjanak ezek a nemzeti kincset érintő műtárgyak. Az egész előterjesztéshez el kívánom mondani, hogy 2010 óta meglehetősen hányattatott ennek a területnek a szabályozása, bizonyos törvényi módosításokban kevéssé értelmes és káros módosításokat is végrehajtottak a kulturális örökségvédelemmel kapcsolatban. Ahol a gazdasági és fejlesztési érdekek a történelmi és régészeti érdekek elé kerültek - volt erre is példa -, ott, mi úgy érezzük, ha nem is törvényszerűen, de megvan a lehetősége annak, hogy a történelmi és régészeti értékek sérüljenek, esetleg eltűnjenek. A gazdasági lobbi érdekét teljesítve a régészeti örökség védelmét esetenként a legszükségesebb törvényi minimumra szorították. A gazdasági lobbi vélt érdeke, hogy a régészeti örökség védelmét így lehet időben gyorsítani és pénzben olcsóbbá tenni, ami a kulturális megközelítésnek nagyon gyakran ellentmond. Az MSZP-frakció nem ért egyet azzal a folyamattal, hogy a kulturális örökségvédelmet ilyen mértékben háttérbe szorítják. Azt elfogadjuk, hogy volt benne némi bürokratizmus, tehát gyorsabbá, gördülékenyebbé kellett tenni, de ilyen mértékben szétverni, ez már nagyon nagy kockázatokat hordoz. Nem értünk egyet azzal, hogy a múltunk feltárt vagy éppen feltáratlan, feltárásra váró kincseit pusztán a gazdasági érdekek vagy szervezési, beruházásszervezési gondok miatt veszni vagy veszélyeztetni hagyjuk. Tehát mi a kulturális, a műemlékmegvédési megközelítés erősítését tartanánk szükségesnek, és attól tartunk, hogy jelen előterjesztés nem ad kellő garanciát arra, hogy a védendő értékeink valóban megmaradjanak és méltó helyre kerüljenek. Köszönöm a szót.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kérdezem a képviselőtársaimat, hogy kíván-e valaki még a vitában felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem Csepreghy Nándor államtitkár urat, hogy kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Asszony! Köszönöm szépen a Fidesz-frakció támogatását. Józsa képviselő úrnak pedig meg szeretném köszönni, hogy lényegében szó szerint, talán az előterjesztőnél is bővebben felolvasta és bemutatta az előterjesztést. [[Dr. Józsa István: Kommentáltam is!]] Engedje meg, hogy csak két kérdésére [[Dr. Józsa István: Kommentáltam!]] reagáljak és hívjam fel a figyelmét. Egyrészt kvázi problémaként vetette fel, hogy az akkreditáció intézményét megszüntetjük. Igen, ahogy ön is elmondta utána, pont azért, mert cégek már ilyen típusú munkát nem végezhetnek, hanem ezeket múzeumok fogják elvégezni; a múzeumok - talán ön által sem megkérdőjelezhető módon - rendelkeznek azzal a szakmai tudással és kapacitással, amivel ezt a munkát el tudják végezni. Illetve a Seuso-kincsek kapcsán tennék egy megjegyzést, amelyek a történeti ismereteim szerint a 80-as években hagyták el Magyarországot. Talán az MSZP jogelőd pártjára tekintettel házon belül körbekérdezhetne, hogy ki és mit tudott erről az állampárt részéről, és milyen szerepe volt az akkori állampártnak abban, hogy Magyarországról ezek a műkincsek elkerültek. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Dunai Mónika tapsol. Dr. Józsa István: Ez nem volt egy elegáns megjegyzés!]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. A módosító javaslatok benyújtására ma 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! A mai napirendi pontjaink tárgyalásának a végére értünk. Napirend utáni felszólalásra senki sem jelentkezett. Megköszönöm egész napi munkájukat. Az Országgyűlés jövő héten hétfőn 11 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom. [[Az ülésnap 12 óra 16 perckor ért véget.]]