[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Ház! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 14. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek a segítségemre. Köszöntöm a kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri a munkánkat. Tisztelt Ház! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett az MSZP frakcióvezetője, Tóth Bertalan úr: „Tegyünk igazságot!” címmel. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Aki mások pénzéből él, az végső soron szolga - mondta ezt a jelenlegi miniszterelnök a múlt héten. És innen üzenem neki, hogy az adófizetők pénzéből fizetett miniszterelnök és miniszterek valóban a szolgálatra lettek megválasztva, az egész nemzet szolgálatára. Ennek ellenére azt látjuk, hogy önök 2010 óta egy olyan Magyarországot építenek, ahol a választott szolgákból urak, a választókból pedig szolgák, alattvalók lettek. Ma már önök nem azért dolgoznak, hogy a választóknak jobb legyen, hanem azért, hogy egy szűk uralkodó elitnek, önöknek, családjuknak, barátaiknak jobb legyen az élete. És közben önök lenézik, szolgának tekintik a kétkezi dolgozó embereket, az orvosokat, az ápolókat, a kisnyugdíjasokat, közalkalmazottakat, pedagógusokat, köztisztviselőket. Ennek a világnak véget kell vetni. Ezért mondjuk azt: tegyünk igazságot! Mi abban hiszünk, hogy a társadalom minden tagja értékes. Nem akarunk olyan országban élni, ahol a társadalom kettészakad uralkodó osztályra és munkásosztályra. Emlékeznek még arra az időszakra, amikor Alcsútdobozról egy fiatalemberből egyetemista lett? Igaz, volt külső segítsége: Soros György - biztos ismerik [[Közbeszólások az MSZP soraiból: Úgy van!]] , egy amerikai milliárdos. És ma, a XXI. században, mondjuk, Csenyétéről, Magyarország legszegényebb településéről egy fiatalemberből lehet-e egyetemista? Megválaszoljam? Nem. Igazságot kell tenni, mert az országban hatalmas a szakadék a gazdagok és a szegények, a nagyurak és az átlagemberek között. Mert valóban megérdemli az átlagfizetés hússzorosát Matolcsy György, az unortodoxia géniusza, a közpénzjelleg-eltüntetés világbajnoka? Felér vajon húsz pedagógus vagy harminc ápoló fizetésével az ő fizetése? Tényleg jár a miniszterelnök gázszerelőjének több horvátországi luxusnyaraló, luxusjacht? Tényleg jár a miniszterelnök lányának és vejének százmilliós villa a budai hegyoldalban? [[Közbeszólás az ellenzék soraiból: Több!]] Megválaszoljam? Nem. És mindeközben több millió magyar ember fizetési hátralékkal küzd, nem tudja befizetni a számláit, adósságokba veri magát, hogy meg tudjon élni. Több millió magyar ember nem képes kifizetni egy váratlan kiadást, nem tud gyógyszert venni a szüleinek, nem tud ruhát venni a gyermekeinek, és ha otthonában vagy állataiban kár keletkezik, nem tudja kifizetni, mert arra sincs pénze, hogy biztosítást kössön. Mindeközben az adó a gazdagoknak kedvez, az átlagember pedig nem tud félretenni. Nagyon sok ember fagyoskodik a saját otthonában, mert nincs pénze fűtésre vagy tűzifára. Minden negyedik családot nélkülözésre kényszerít az urizáló fideszes elit. De amit végképp nem tudunk elfogadni, az az, hogy abban a munkaalapú társadalomban, ahogy önök nevezik, a nélkülözők többsége olyan családban él, ahol a családfőnek van munkája, sőt van olyan család, nagyon sok család, ahol két kereső is van, mégsem tudnak megélni. Egyre inkább nő a dolgozó, de nélkülöző családok száma. És akkor nem kell csodálkozni azon, hogy százezrek hagyták és hagyják el ezt az országot, mert nemcsak az a baj, hogy kevés a fizetés, hanem az is, hogy nem tudnak belőle megélni. És mindeközben önök még a mindennapjaikba is bele akarnak szólni. Ezért mondjuk, hogy a munkához több fizetés kell, és méltó munkakörülmények. Tisztelt fideszes Urak! Ne az állami vezetők fizetését emeljék több millió forintra, hanem a keményen dolgozó emberek fizetését emeljék meg! Mi olyan országot szeretnénk, ahol a családok ki tudják fizetni a számláikat, be tudják fűteni az otthonaikat, meg tudják venni a gyermekeiknek a ruhát, és a gyógyszert, ha betegek. Mi olyan országot szeretnénk, ahol a családoknak nem arra kellene félretenni pénzt, hogy meg tudjanak venni egy repülőjegyet, ha a gyermekeiket vagy az unokáikat szeretnék meglátogatni. Olyan országot szeretnénk, ahol a vezetők nem uralkodnak, hanem szolgálnak. Tisztelt Képviselőtársaim! Ehhez kormányváltásra van szükség, és arra, hogy a rajtunk uralkodó fideszes újgazdagokat egyszer s mindenkorra elzavarjuk - közös jövőnkért, egy igazságos Magyarországért. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Válaszadásra Dömötör Csaba államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Szerintem a politikának nemcsak Magyarországon, hanem máshol is fontos sarokpontja, hogy az egyes politikai erők mit gondolnak az igazságosságról - ilyen értelemben örülök, hogy ezt a kérdést felvetette. Szerintünk Magyarország akkor igazságos, ha mindenkinek ad esélyt a jó és jobb életre. Akkor lehet igazságos ez az ország, ha mindenkinek van munkája, aki munkából szeretne élni, és meg is éri nekik dolgozni. Ezért szeretném felhívni a figyelmét pár olyan dologra, amelyet kifelejtett a felszólalásából, például arra, hogy 2010-hez képest, ahhoz képest, amikor önök letették a kormányrudat, 62 százalékkal nőtt Magyarországon a nettó átlagkereset. 55 hónapja az infláció fölött emelkednek a bérek. Az elmúlt egy évben 13 százalékkal nőttek az átlagkeresetek Magyarországon. Ha a minimálbért nézzük, akkor 88 százalékkal magasabb ahhoz az időszakhoz képest, amikor önök letették a kormányrudat, a szakmunkás-minimálbér pedig a duplája. Sajnálom, hogy ön ezt kifelejtette a felszólalásból. Mi ezt gondoljuk. De azt is tudjuk, hogy az MSZP hogyan érvényesítette az igazságosság elvét: egyhavi bér elvételével, egyhavi nyugdíj elvételével, megemelt energiaárakkal, elképesztően magas adókulcsokkal. Az önök időszakában - és ez a lényeg - sokkal jobban megérte segélyből élni, mint dolgozni. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Nem igaz!]] 2010-ben 500 ezer volt azoknak a száma, akik valamilyen segélyért folyamodtak Magyarországon. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Hol volt az igazságos, amikor a munkából élők közül sokan akár 36 százalékos szja-t is fizettek? Hol volt az igazságos, amikor még az adót is megadóztatták a félszuperbruttó nevű förmedvénnyel? Hol volt az igazságos, amikor ezek után még fizetőssé tették volna az egészségügyet? Hol volt ez igazságos? Ennek a korszaknak, tisztelt frakcióvezető úr, Gyurcsány Ferenc a szimbóluma, és sok minden volt aztán, de azzal elég kevesen vádolták és most is elég kevesen vádolják, hogy az igazságosság bajnoka lenne. És azért hozom fel az ő személyét itt, mert teljesen egyértelmű az elmúlt napok történései alapján, hogy Gyurcsány Ferenc visszatért, és maga alá gyűri a teljes baloldalt. Így a Szocialista Párt most úgy áll, hogy se miniszterelnök-jelöltje, se székháza, se elképzelése, van viszont egy Gyurcsány Ference régi pompájában. Az, hogy az MSZP hogyan intézi belső ügyeit, egy ponton túl az MSZP-re tartozik, belügy. [[Dr. Varga László: Ezt előre leírta neked valaki? Korózs Lajos: És ti hogyan intézitek?]] De az már nem, hogy hogyan intézi az MSZP Czeglédy Csaba ügyét. És itt kanyarodunk vissza az ön által is emlegetett igazságosság kérdéséhez, mert szinte napról napra derülnek ki új részletek a szocialista politikus bűnszervezetével kapcsolatban. A legújabb hírek szerint nemcsak rengeteget diákot károsított meg, hanem nyugdíjasokat is megkárosított. A szocialisták tehát két leginkább kiszolgáltatott csoportot semmiznek ki: a diákokat és a nyugdíjasokat. Eközben Czeglédy Csaba ausztriai széfjében még aranyrögöket is találnak. Na, ez a szocialista igazságosság legfőbb példája! Adóemelés itthon, aranyrög maguknak a külföldi széfben. Nehéz ehhez az Országgyűléshez méltó szavakat, minősítéseket találni, főleg ha nem tudjuk kizárni, hogy az eltüntetett pénzekből a baloldal kampányait is finanszírozták. Tényleg az a fő kérdés [[Bangóné Borbély Ildikó közbeszól.]] , hogy az eltűnt hárommilliárdból áramlott-e az MSZP-s pártkasszákba. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Mindezek miatt, ha az igazságosság fontos, továbbra is azt kérjük önöktől, hogy tisztázzák ezt a rendkívül súlyos botrányt, Czeglédy Csaba botrányát. [[13.20]] És azt is kérjük, hogy a pozíciókért való marakodás mellett, helyett találjanak időt arra, hogy kártalanítsák azokat, akiket politikustársuk átvert. [[Bangóné Borbély Ildikó: Szégyen vagy!]] Ha valóban fontos önöknek az igazságosság, akkor nem hagyhatnak időseket és diákokat az út szélén. [[Bangóné Borbély Ildikó: Az Origót nem olvastad? Farkas Flóriánt mikor kéritek fel? Dr. Varga László: Simonkával és Farkas Flóriánnal mi lesz?]] Mutassanak arra, kérem, példát! Váltsák be mindenekelőtt Czeglédy Csaba aranyrögét, és kérjük, ezzel kezdjék meg a kártalanítást! Ehhez kívánunk sok sikert és kitartást. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Örülök, hogy Bangóné képviselő asszony is beérkezett a terembe. Ha nem láttam volna, akkor is hallottam, tehát… [[Bangóné Borbély Ildikó közbeszól.]] De nem vagyok kíváncsi az ön kommentárjára, és szerintem senki a teremben. [[Dr. Varga László: Az teljesen mindegy! Derültség és közbeszólások az MSZP padsoraiban. Bangóné Borbély Ildikó közbeszól.]] Majd ha szót kér, akkor jelentkezzen, legyen szíves, majd megadom önnek a szót! Most Szél Bernadett frakcióvezető asszony következik, az LMP részéről: „A kormány magára hagyta a magyar egészségügyet” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Akiknek dolguk lett volna, elfelejtették, hogy a növekedéshez három dolog kell: egészség, tudás és felelős kormányzás. A felelős kormányzás elsősorban felelős vezetőket jelent. Olyan vezetőket, akik komolyan veszik az embereket, és vállalják, hogy az adott lehetőségekből a legegészségesebb és legképzettebb közösséget szervezik meg. Mit kapunk azonban felelős kormányzat helyett? Egyfajta menekülő kormányzást. Egyetlen kormány sem bújhat ki a felelősség alól, és nem hozakodhat elő azzal a nevetséges érvvel, hogy az állam rossz gazda. Valójában mindig a kormány a rossz gazda. Tisztelt fideszes Képviselőtársaim! Önöknek most tapsolniuk kellene, de páran bólogattak, mert felismerték, hogy nem Szél Bernadett szavait hallották, hanem Orbán Viktor szavait hallották még 2008-tól, és tudják, vannak olyan dolgok az életben, amik változnak, és vannak olyan dolgok, amik nem változnak. Három dolog semmiképpen sem változott: egészségügy nélkül nincsen növekedés semmilyen országban. Az is mindig igaz, hogy a kormány, mindig az adott kormány felelős az egészségügyért. És az is nagy igazság, hogy az a kormány, amely nem vállalja a felelősséget a dolgaiért, az egy menekülő kormány.Ami viszont változott, az a Fidesz. Amit önök még ellenzékben pontosan tudtak, azt kormányra kerülve teljes mértékben elfelejtették. Tudják, én most itt tényekről fogok beszélni. Tény az, hogy 18 órás várakozás van jelenleg egy sürgősségi osztályon. Tény az, hogy a Fidesz fizetőssé tette az egészségügyet. Nincs még egy olyan ország a térségben, ahol az emberek a magánvagyonukból annyit fizetnének egészségügyre, mint Magyarországon; már akinek van magánvagyona. Fideszes képviselők beszélnek halálgyárakká vált kórházakról, és arról, hogy aki nem tudja megvásárolni a maszek egészségügyet, az belehal. Tény az, hogy otthonápolásban érintett jelenleg 54 ezer polgártársunk, ők ápolási díjat kapnak. Ez körülbelül 30-40 ezer forint. Mire elég ez a 30-40 ezer forint, tisztelt képviselőtársaim? Hogyan hagyhatják most már hét éve, hogy ezek az emberek, akik éjt nappallá téve dolgoznak a beteg rokonukért, 30-40 ezer forintot kapjanak?! Tény az is, hogy félmillió magyar embernek nincsen háziorvosa, és az is tény, hogy ahol nincsen betöltött praxis, ott kétszer akkora a halálozás, mint más helyeken. Az is tény, hogy miközben küzdünk azért, hogy ebben az országban háziorvosok legyenek, önök próbálnak innoválni az e-receptekkel, de ezt is sikerül úgy bevezetni, hogy kapom a leveleket, hogy akinek nincs lejárt személyije , annak 8 ezer forintot kell fizetni azért, hogy egy új személyije legyen, mert e-személyi is kell hozzá. Miért nem tudnak valamit már rendesen megcsinálni? Tény az is, hogy egyre hosszabbak a kórházi várólisták, hadd idézzek néhány adatot: lehet, hogy önök nem tudják, de szeretném elmondani, hogy egy csípőprotézis-műtétre közel 300 napot kell várni, egy gerincstabilizáló műtétre egy évet; egy szürkehályogműtétre pedig öt hónapot kellett várni. De mondok még önöknek tényeket: egész Európában nincs annyi daganatos megbetegedés, mint itt, Magyarországon. És önök, tisztelt Fidesz, fogják magukat, fölteszik a kezüket, és azt mondják, hogy tessenek igénybe venni a magánegészségügyet. Ugyanis legutóbb Orbán Viktor, a jelenlegi kormányfő azt mondta, hogy - figyeljenek, nem a magyar kormány, azt mondta -, a magyar állam nem tudja biztosítani 10 millió magyar ember egészségügyi ellátását, ezért ő örül annak, hogy a magánegészségügy egyre több feladatot átvállal a közegészségügytől. Fatális tévedés! Egyrészt 2008-ban még kiosztotta volna saját magát Orbán Viktor: nem az állam, hanem a kormány a felelős. Szeretném, hogy a jelenlegi kormányfő átérezze a felelősségét az ő kormányzásának ezzel kapcsolatban is. De föl kell tennem a kérdést is, hogy korrekt-e, hogy a magyar embereket kétszer fizettetik. Ez a nemzet Európa legtöbb adót, járulékot fizető országainak egyike. Ma egy átlagbéres dolgozó évente negyedmillió forint egészségügyi járulékot fizet be. Korrekt dolog-e az, hogy ezeket az embereket kétszer fizettetik? Egyszer befizeti a járulékot, utána el kell mennie a magánegészségügybe, ha életben akar maradni. Hogy működik ez, tisztelt képviselőtársaim?! Ma egész nap az LMP parlamenti frakciója az egészségüggyel kapcsolatos problémákkal kapcsolatban fogja számonkérni a magyar kormányt. Ez a nap számunkra erről fog szólni. Az viszont biztos, hogy a Szél-kormánynak az első intézkedése lesz megváltoztatni az egészségügyi ellátást és finanszírozást. [[Felzúdulás a kormánypártok padsoraiban.]] Egyrészt az egészségügyhöz két dolog kell: pénz és bátorság. Bátorságban nálunk egyáltalán nincsen hiba, és ahogy minden évben az alternatív költségvetésünket elkészítettük, önök pontosan tudják, hogy mi finanszírozni is tudnánk az egészségügyet. Csakhogy önök ott, tisztelt fideszes képviselőtársaim, ezeket a módosítókat mindig leszavazták. Marad a kormányfő, aki a magánegészségügyet népszerűsíti, egyébként közpénzen. Másrészt mi tudjuk, hogy az idő életekbe kerül. Ezért pontosan tudjuk, hogy a kórházakat tehermentesíteni kell, praxisközösségeket kell létrehozni, és az otthonápolásban minimálbért kell bevezetni.
Válaszadásra Rétvári Bence államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Frakcióvezető Asszony! Vagy Szél Kormányfőjelölt Asszony! Nem tudom, hogy kell szólítani pontosan. [[Közbeszólás az MSZP padsoraiból: Szélvész!]] Rendkívül sok mindent kihagyott a felszólalásából, tisztelt képviselő asszony. Nem is tudom, hogy hol kezdjem a helyreigazítását annak, amiről ön beszélt. A magyar kormány mindenekelőtt igyekszik megbecsülni az orvosoknak és az ápolóknak a munkáját; a háziorvosoknak, védőnőknek és mindenki másnak, aki az egészségügyben dolgozik. Ezért indítottunk be egy olyan béremelési programot, amely november 1-jén, holnapután érkezik a következő fázisába; holnaputántól a magyar orvosok a magyar kórházakban 100 ezer forinttal fognak többet keresni, azok az ápolók, akik szintén ott dolgoznak, a tavalyi 26,5 százalék után újabb 12 százalékos jövedelemnövekedést fognak kapni. Ez kiterjed az alapbérre és a különböző mozgóbér-elemekre egyaránt. Ez az ápolókra, szakdolgozókra vonatkozóan folytatódik a következő években. Jövőre 8, aztán megint 8 százalékkal fog bővülni az ő fizetésük. A szakdolgozók, az ápolók összesen 65,5 százalékos bérnövekedést kapnak így négy év alatt, az orvosok pedig 207 ezer forintot. Nem hiszem, hogy a képviselő asszony vagy bárki más tud olyan időszakot említeni az elmúlt 27 év történetéből, amikor két, illetőleg négy év alatt az orvosok és az ápolók ilyen mértékű bérnövekedést kaphattak. Arra emlékszünk, amikor egyhavi bért elvett minden magyar orvostól és minden magyar ápolótól az akkori Gyurcsány-Bajnai-kabinet, ilyesfajta emelkedésekről viszont nem beszélhetünk. Képviselő asszony elmondta, hogy mennyit kell várni egyes beavatkozásokra, de elfelejtette mondani, hogy mennyivel kell kevesebbet várni, mint 2012-ben. Térdprotézisműtétre ma 438 nappal kell kevesebbet várni, mint 2012-ben. Csípőprotézis-műtétre ma 298 nappal kell kevesebbet várni, mint 2012-ben. [[Dr. Szél Bernadett a fejével nemet int.]] Ne rázza a fejét, tisztelt képviselő asszony! Ez ugyanabból a dokumentumból van, amit ön idézett. [[Dr. Szél Bernadett: Azt csinálok a fejemmel, amit akarok!]] Ugyanazt vettem elő, csak ön az első oldalát olvasta, én pedig az utolsót is elolvasom. Ebben szerepel az is, hogy szürkehályogműtétre ma 259 nappal kevesebbet kell várni, mint amennyit kellett 2012-ben; gerincműtétre pedig 236 nappal kell kevesebbet várni, mint 2012-ben kellett. [[Dr. Szél Bernadett: Tehát már csak öt hónapot kell várni.]] Ugyanabból az adatbázisból van, tisztelt képviselő asszony. Ha a Szél-kormány lett volna kormányon, ezek a pozitív eredmények biztosan nem történtek volna meg a magyar egészségügyben. Ezek ugyanis nem maguktól történtek, tisztelt képviselő asszony, hanem egy program, egy várólista-csökkentési program keretében, amelybe a kormány több tíz milliárd forintot és egy átlátható rendszert vitt bele, hiszen ugyanolyan fontos volt benne, anonim módon az interneten mindenki követheti a várólistán elfoglalt saját pozícióját. Ezért vannak ezek a nagymértékű csökkenések. [[13.30]] Abban is torzított, tisztelt képviselő asszony, hogy bárkinek 8 ezer forintért az e-recept rendszerében ki kéne váltani e-személyit, hiszen a régi személyivel és a tajkártyával ugyanúgy ingyenesen ki lehet ezeket váltani. Ilyen álhíreket ne terjesszen, tisztelt képviselő asszony, mert beteg embereket ijeszt meg vele, hogy nem tudják kiváltani a gyógyszerüket, miközben ki tudják váltani a gyógyszerüket, csak a tajkártyát kell a személyi mellett vinni. Ilyen apró csúsztatásokkal nem biztos, hogy ön a választók körében hitelesebb lesz. Ami a fizetős egészségügyet illeti, tisztelt képviselő asszony: a Fidesz-KDNP volt az, amely 2008 márciusában ellenzékből megakadályozta azt, hogy Magyarországon fizetős egészségügyet vezessenek be. S önök szinte mindnyájan, szerintem az LMP is, pár héttel, pár hónappal ezelőtt aláírt egy közös nagy ellenzéki, az MSZP-től Gyurcsány Ferencen át a Jobbikig tartó tervet a magyar egészségügyre [[Zaj az ellenzéki oldalon.]] , amelyben a fizetős egészségügy kidolgozásának különböző irányai is benne vannak. Önök tehát ezt szeretnék Magyarországon, tehát a fizetős egészségügynek a növelését. Ami az ápolási díjat illeti, képviselő asszony: ön csak azt felejtette el mondani, hogy a Fidesz-KDNP növelte az ápolási díjat, sőt egy kiemelt ápolásidíj-kategóriát is bevezetett, amivel a legsúlyosabb betegeket már valóban nem - mint ahogy ezelőtt pár évvel - 28-30 ezer forintból, hanem, bár még mindig kevésből, már legalább 50 ezer forint fölötti összegből tudja valaki ápolni, ha ott van a hozzátartozója, az édesanyja, a gyereke, akit ápolni szeretne. Szeretnénk többet? Persze, hogy szeretnénk. De azért a huszon-egynéhány ezer forintnál az 50 ezer forint fölötti összeg mégiscsak egy nagyobb juttatás, amit kaphatnak azok, akik otthon ápolják a hozzátartozóikat. Praxispályázatok, tisztelt képviselő asszony: a Fidesz-KDNP tudta kidolgozni azt a praxispályázati rendszert, amit az idén 1 milliárd forinttal már meg is kellett emelnünk, mert túlpályáztak a háziorvosok, hogy olyan körzetekben töltsenek be állást, ahol adott esetben már évek óta nincs háziorvos. Ha öt évig üresen áll egy praxis, 20 millió forint vissza nem térítendő támogatást kap egy háziorvos. Erre azért volt lehetőség, mert mi nem kivontunk az egészségügyi rendszerből, hanem többletforrást biztosítottunk, összesen 891 milliárd forintnyit az Egészségbiztosítási Alapban. Ezeket ön a költségvetési törvényben egyszer sem szavazta meg. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most a Jobbik képviselője, Z. Kárpát Dániel következik, aki „Meddig még?” címmel adja elő a napirend előtti hozzászólását. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Jobbik az utóbbi hetekben megint összehívta a devizahiteles kerekasztalt annak érdekében, hogy egy megoldatlan társadalmi, szociális katasztrófahelyzet okán egy asztalhoz ültesse a civilszervezeti vezetőket, tehát az érintetteket, a magyar politikai pártok vezetőit, a kormány, illetve a Bankszövetség képviselőit. Talán nem árulok el meglepetést azzal, ha elárulom, hogy a kormányzó pártok képviselői megint csak nem tették tiszteletüket ezen az eseményen, tehát megint nem volt elég bátorság bennük ahhoz, hogy szembenézzenek a károsultakkal, miközben óriásplakáttól a televízióstúdiókon keresztül mindenhol azt hirdetik, hogy elszámoltatták a bankokat és megoldották ezt a problémát. Azt is el kell hogy mondjam, ez a probléma alapjaiban ott tart, hogy egy 10 milliós hitelből hiába törlesztett valaki akár 15 millió forintot is, az árfolyamváltozás és egyéb tényezők miatt a felvett összegnél magasabb tartozása is maradhatott. Erre a helyzetre mondták azt a Fidesz-KDNP képviselői, hogy ez így rendben és ők megoldották. Ha körbenézünk a környező országokban, jellemző módon azt látjuk, hogy a felvételkori árfolyam irányában történő átváltás felé mozdultak el ezek az országok. Most a napokban megjelent hír, hogy Horvátországban éppen a frankhitelesek javára hoztak döntéseket annak okán, hogy szerintük a frankhitelesek nem kaptak meg minden fontos információt a szerződéskötés előtt. Tehát ki merték mondani azt, amit Magyarország Kormánya csak szőrmentén érintett, mielőtt lepaktált volna a bankrendszerrel. S azt is el kell hogy mondjuk, jellemző módon ilyenkor egy kormányzati válasz miről szokott szólni, tehát hogy előre segítsem a dolgokat, hogy mire nem érdemes hosszabban kitérni. Az árfolyamgátról szoktak beszélni, ami átmenetileg talán levegőt hozhatott néhány hitelesnek, tehát ne vitassunk el mindent, csakhogy ez a levegőt jelentő teher most kamatostul szakad a károsultak nyakába, mert a kormány az eltelt öt esztendő alatt nem tett semmit. A Nemzeti Eszközkezelőt szokták felhozni megoldásként, ahol elveszik az embertől az ingatlantulajdonát, és az államhoz kerül át ez a tulajdonjog. Aztán ha jön egy következő színezetű kormány, és mondjuk, nem a Jobbik-kormány lenne az - bár ilyet ne tételezzünk fel -, akkor adott esetben ez a bérleti jog is veszélybe kerülhetne. De megoldásként hivatkozni arra, hogy valakitől elveszik az ingatlanhoz fűződő tulajdonjogát, egész egyszerűen nevetséges. Amikor egyes államtitkáraik pedig az ország legnagyobb bérlakásprogramjának nevezik ezt, ahol tömegesen veszik el emberek ingatlanját, az pedig egyenesen vérlázító. Beszélhetnénk még, s önök szoktak is beszélni a végtörlesztés lehetőségéről, de a nekem válaszoló államtitkártól én csak egy egymondatos indoklást szeretnék kérni: milyen etikai, jogi, gazdasági vagy egyéb norma indokolhatja azt, hogy egyes állampolgárok 180 forintos árfolyamon törleszthetnek, mások pedig 256 forintos piaci árfolyamú forintosítással kellett hogy szembesüljenek, amit ez a kormány hozott meg, talált ki, miután lepaktált a Bankszövetséggel, és az EBRD-vel is egy olyan megállapodást kötött, amelynek értelmében újabb „terheket” nem rak az érintett kereskedelmi bankokra, a károsultak javát pedig nem szolgálja? S azt látjuk, hogy eközben a kormányzat elmulasztotta átnézni a közjegyzőkről szóló jogszabályokat, a közjegyzői törvényt, azt, hogy adott esetben a papírok, dokumentumok törvényességének vizsgálata, a mögöttük fekvő piaci folyamatok vizsgálata megtörtént-e - álláspontom szerint egyértelmű, hogy nem -, nem vizsgálták meg azt, hogy az érintett kereskedelmi bankok hogy jutottak hozzá biztosítási pénzekhez a bedőlt szerződések után, nem vizsgálták meg azt, hogy az elváló zálogjog tekintetében olyan helyzetek állhattak elő, amik most a híreket töltik meg, hogy 5 milliós hitelfelvétel után 33 millió forintot követelnek magyar családokon, magyar embereken. Önök nem tudják megindokolni, hogy normális piaci folyamatok vezettek ide. Semmiféle piaci folyamat nem vezethet egy 5 milliós tartozás 33 millióra duzzadásához, nemhogy ahhoz, hogy kétféle végrehajtó követelje ugyanazt a tartozást. De most a napokban sikerült még ezt az önök által teremtett őskáoszt is fokozni, amikor egy lakossági fórumon a Fidesz egyik prominense kijelentette: nehogy már ránk tessék ezt a felelősséget hárítani, amihez semmi közünk nem volt, nem is mi voltunk kormányon. Egészen elképesztő szavak ezek, és én nem ezt a prominenst hibáztatom, hiszen ő azt mondja, amit a pártja mond. Teljesen egyértelmű, hogy már 2001-ben, amikor az egyoldalú szerződésmódosításokat önök lehetővé tették, akkor szabadult ki azt a bizonyos szellem a palackból, de majdnem nyolc év kormányzás után még mindig arra hivatkozni, hogy mikor szaporodott fel a devizahitel-állomány, nos, valóban volt egy balliberális szabadrabló időszak, amikor ez megtörténhetett, de önök elszabotálták ennek a kezelését, piaci árfolyamon forintosítottak, kifosztották az adósokat. De most az utolsó pillanatban, mielőtt a károsultak igazságot tesznek a választásokon, még mindig lenne lehetőségük tisztességesen rendezni ezt a helyzetet. Adódik tehát a kérdés: meddig még, meddig húzzák még ezt az elképesztő hazárdjátékot? [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Válaszadásra Völner Pál államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban visszanyúlt a kezdetekhez, amikor 2001-et emlegette, de ha a tényeket is figyelembe venné, akkor tudhatná, hogy 2001-ben külön családtámogatási, lakásvásárlási rendszer volt Magyarországon, 30 millió forintig államilag támogatott forinthitelt tudtak igénybe venni a lakásvásárlók. Majd jött a balliberális kormányzat, amelynek a prominensei még gyorsan éltek ezzel a lehetőséggel, aztán bezárták ezt a kaput a széles tömegek előtt, és elkezdték ajánlani a bankok a devizahiteleket, mondhatni, hogy erőn felül, hiszen például gépjárművásárlásnál a személyi igazolvány is elegendő volt a vásárláshoz. Ezzel egy kicsit az emberek felelősségérzetét is csökkentették. S akkor előállt az a helyzet, amikor több százezer család 2010-re oda jutott, hogy nem tudta törleszteni a részleteket, hogy az árfolyamok elszabadulása miatt krízishelyzet állt elő, s 2008 és 2010 között az előző kormány semmilyen érdemi lépést nem tett ezeknek az adósoknak a megsegítésére. Képviselő úr jól felmondta a leckét. Az árfolyamgát bevezetése valóban rengeteget segített az adósoknak, s a végtörlesztés lehetőségének a megnyitása, amit egyébként egyéb bankhitellel is ki lehetett váltani, szintén nagy lehetőséget nyújtott. Akkor mintegy 130 ezer család menekült meg a devizahitel nyomasztó súlya alól. S emellett kúriai döntések, a luxemburgi bíróság döntése, az Alkotmánybíróság döntése alapján kialakult az a jogi keretrendszer, amely mentén nem az államra zúdult rá egy kártérítési igény, amit a nemzetközi fórumokon elbuktunk volna, hanem a jog létező keretei között, az uniós jognak, a hazai jognak, az Alaptörvénynek eleget téve tudtunk olyan szabályokat hozni, amelyek ezt a kérdést a korábbi súlyához képest mára gyakorlatilag kezelhetővé tették. [[13.40]] Valóban, a legelesettebbeknek, azoknak, akiknek a tartozása meghaladta az ingatlan értékét, csak olyan lehetőségek állnak rendelkezésükre, mint például a Nemzeti Eszközkezelő, amely 36 ezer adósnak, családnak segített, hogy amikor kilakoltatnák őket egy olyan ingatlanból, ahol nem tudják kifizetni a vételárat, az állam megvásárolta, és kedvezményes bérleti díjért ott lakhatnak. Azoknak pedig, akik képesek gyakorlatilag megfelelő kereset mellett törleszteni tartozásaikat, különböző más jogszabályokkal segítettünk, többek között a fairbank-törvénnyel, ahol a kamatkülönbözeteket, amelyeket egyoldalúan emeltek a bankok, ráterheltük a bankokra, ezeket vissza kellett fizetniük, el kellett számolniuk; az árfolyamátváltásból eredő tisztességtelen hasznot vissza kellett juttatni az adósoknak. Megjegyzem egyébként, hogy az önök frakciója sem szavazott meg minden adóssegítő törvényt. Megvannak a névsorok, kigyűjtések, itt vannak a dossziémban; ha kell, akkor nagyon szívesen rendelkezésére bocsátom a képviselő úrnak itt a felszólalás végén, vagy tanulmányozhatja az akkori iratokat. Önök nem támogatták az adósok mentését, nem támogatták ezeknek az intézkedéseknek a meghozatalát.Megjegyzem, a forintosítás volt az áttörés, ami talán végképp megoldotta ezt a kérdéskört a jog keretei között. Megjegyzem, az akkori árfolyam is alacsonyabb volt, mint a jelenlegi árfolyam, tehát az adósok jelenleg is kedvezőbb helyzetben vannak, mint ha ez nem történt volna meg. Emellett természetesen a jegybank is hatalmas erőfeszítéseket tett. Tudjuk, hogy a kamatok a 2010-es szinthez képes messze-messze lejjebb vannak, és kisebb terheket jelentenek az adósoknak. Összességében elmondható, hogy mintegy 1000 milliárd forinttal csökkent az a teher, ami az adósokat terhelte, 25-30 százalékkal csökkentek a törlesztőrészletek. Gyakorlatilag azok számára, akik ma is nehéz helyzetben vannak, most is itt van a tisztelt Ház előtt egy javaslat, ahol Harrach Péter, Hollik István és Szászfalvi László képviselő urak javasolják, hogy a kilakoltatási moratórium a korábbi december 1-től március 1-ig terjedő időszak helyett november 15-től április 30-ig terjedjen. Ez biztosítja mind a gazdasági élet működését, mind pedig a legnehezebb helyzetben lévők megsegítését. Remélem, képviselő úr is és frakciója is meg fogja ezt szavazni. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportjának tagja, Hollik István képviselő úr következik: „A Soros terv veszélyezteti Magyarország biztonságát” címmel. Képviselő úré a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az elmúlt héten három olyan esemény is történt, amely mellett, úgy gondolom, nem mehetünk el szó nélkül. Az első, hogy a magyar és a nemzetközi sajtóban is részletek jelentek meg az úgynevezett DCLeaks aktákból, amely Soros György és hálózatának belső levelezését, feljegyzéseit tette ki az internetre. Ezekből az aktákból és dokumentumokból alapvetően három dolgot tudhattunk meg. Az első, hogy Soros György és hálózata jelentős befolyással bír Brüsszelben az Európai Unió vezetőire. Azt is megtudtuk, hogy listázzák az európai parlamenti képviselőket, és meghatározzák, hogy kik a nyílt társadalom ügyének támogatói, egyben a Soros-hálózat szövetségesei. A 751 európai parlamenti képviselőből 226-an vannak ilyenek, köztük egyébként magyar ellenzéki képviselők is. A feljegyzések szerint a 2014-es európai parlamenti választások előtt ez a hálózat 6 millió dollárt adományozott 90 civil szervezetnek annak érdekében, hogy tetszésük szerint befolyásolják az európai döntéshozatalt. Ezek után persze nem véletlen, hogy Soros György személyesen az EU legfontosabb vezetőivel tudott zárt ajtók mögött tárgyalni, és nyilván azon sem kell csodálkoznunk, hogy a múlt héten az Európai Parlament LIBE bizottsága egy bevándorlási és kvótapárti javaslatot fogadott el, hiszen az ott ülő képviselők többsége rajta van Soros György szövetségeseinek listáján. Azt is megtudhattuk ezekből az aktákból, hogy ez a hálózat aktívan támadta és támadja a magyar kormányt, a Fidesz-KDNP-t és a magyar bevándorláspolitikát. Támogatja és ösztönzi a Magyarországot elítélő jelentéseket, fellép a Soros-egyetem és a magyarországi Soros-szervezetek támogatása érdekében. Sőt, egyes dokumentumokból kiderül, hogy magyar kormánypárti politikusok lejáratására és eltávolítására törekszenek. A harmadik, amit megtudhatunk ezekből az aktákból, hogy annak érdekében, hogy Soros György és hálózata utópisztikus céljukat, a nemzetállamok és határok nélküli Európát, valamint a multikulturális társadalmak létrehozását el tudják érni, képesek a valóság meghamisítására is. Például az egyik jelentés javaslatokat fogalmaz meg a hálózat többi tagja számára, hogy hogyan fényképezzék a migránsokat annak érdekében, hogy az európai polgárok megsajnálják őket. De van, hogy konkrét adathamisításra szólítanak föl. Az egyik dokumentumban arról írnak, és szó szerinti idézetet mondanék: 2016 januárjáig 10 ezer migráns gyermek veszett el, de mi 270 ezret fogunk mondani. Ebből is látszik, hogy nekik semmi sem szent, akár a valóságot is meghamisítják annak érdekében, hogy a céljukat elérjék. De a múlt héten volt két másik megdöbbentő eset is. Az egyik, hogy Magyarország déli határánál elfogták Pakisztán legkeresettebb tömeggyilkosát, akit 70 gyilkossággal vádoltak a hatóságok. Ennek ellenére Görögországban menekültstátuszt tudott kapni, és eljutott egészen Magyarország határáig. Itt kell megköszönnünk a hatóságoknak, hogy sikerült őt elfogni. A másik eset szintén a múlt héten történt, amikor az M60-as autópálya egyik, Mohács közeli pihenőjében 8 migráns megtámadott egy fiatalok által vezetett autót, megpróbálták feltépni annak ajtaját. Szerencsére a fiatalok nem szálltak ki az autóból, így gyorsan be tudták zárni azt, és sikerült elmenekülniük. Belegondolni is szörnyű, hogy mi történhetett volna velük. Ha ehhez még hozzátesszük azt, hogy 2015 óta több mint 350 ember halt meg terrorcselekmények miatt Európában, és hogy csak Ausztriában egy év alatt 55,5 százalékkal nőtt a szexuális bűncselekmények száma, akkor egyértelműen kijelenthetjük, hogy a mai napig bűnözők és gyilkosok érkeznek a migránsok közé vegyülve, és ez veszélyt jelent Magyarország biztonságára, erőszakot, bűnözést és terrort hoz Európába. De úgy látszik, hogy ezek a tények nem zavarják meg a Soros-terv végrehajtóinak tisztánlátását, és továbbra is erőltetik a bevándorlók Európába hozatalát. Azonban tudniuk kell, hogy a mi jövőképünk éles ellentétben áll az övékével. Mi egy büszke, gyarapodó nemzetállamokból álló Európában szeretnénk élni, ahol mindenki maga döntheti el, hogy kivel akar élni és kivel nem. Tamási Áron gondolatát osztjuk: „Azért vagyunk a világon, hogy valahol otthon legyünk benne.” Nekünk pedig Magyarország az otthonunk, amelyet, amíg a Fidesz-KDNP kormányoz, meg fogunk védeni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Kontrát Károly államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ma Európában kétfajta ország létezik: ahol biztonságos az élet, és ahol nem. Sem Soros Györgynek, sem másnak nem hagyjuk, hogy a magyar emberek biztonságát kívülről veszélyeztessék. Az elmúlt napok újabb komoly figyelmeztetést jelentenek mindenkinek: gyilkosok és bűnözők is érkezhetnek a migránsokkal. De gondoljunk csak vissza az elmúlt időszakban Európában történt eseményekre! A 2015 szilveszter éjjelén Kölnben történt tömeges molesztálásra, amelyben a több mint 50 gyanúsított közül 25 algériai, 21 marokkói nemzetiségű, de tunéziai, iraki, iráni és líbiai állampolgárok is voltak köztük. Az eset megismétlődött a 2016-os kölni farsangi fesztiválon, amit a német rendőrség úgy sem tudott megakadályozni, hogy dupla annyi rendőrt vezényeltek az utcára, mint szilveszterkor. De a kölni esethez hasonló volt, amikor 2015 decemberében egy 10 éves kisfiút megerőszakolt egy 20 éves iraki férfi egy bécsi uszodában.A német szövetségi rendőrség legfrissebb statisztikái szerint a 2015-ben regisztrált, pályaudvarokon történt zsebtolvajlások és egyéb, kisebb súlyú vagyon elleni bűncselekmények csaknem felét Észak-Afrikából bevándorolt egyének követték el, 2015-ben 1399 maghrebi származású személy ellen intézkedtek, ez az összes ilyen jellegű bűncselekmény 46 százaléka. Mindannyian látjuk, hogy a migráció veszélyt, erőszakot, bűnözést hoz Európára, és ez a veszély egyre nagyobb, mert Brüsszelben ismét arra készülnek, hogy még több migránst engednek be, és minden tagállamba betelepítik őket. [[13.50]] A biztonság a legfontosabb közösségi érték, amelyet a kormány meg fog védeni. A magyar kormány már számos intézkedésével bizonyította, hogy kész kiállni mind a magyar emberek, mind pedig az európai polgárok biztonsága érdekében. A migrációs nyomás megállítása érdekében megteremtettük a hármas védelmet: a fizikai védelmet, a kerítést, az élőerős védelmet és a jogi védelmet is, és ez az egységes alkalmazás eredményt hozott a déli határon. 2017. október 16-án Szerbiába 15, Macedóniába 30 rendőrt delegáltunk egy hónapra a macedón-görög és a szerb-bolgár határ védelmének megerősítésére. Fő feladatukként járőrszolgálatot látnak el a jogellenes határátlépések megelőzése és felderítése érdekében, közreműködnek az embercsempészek és a Macedónia, valamint Szerbia területére belépő illegális migránsok előállításában. A magyar rendőrök munkája tiszteletet érdemel, hiszen az elmúlt években úgy védték meg Magyarországot és az Európai Unió határát az illegális migrációtól, hogy közben Magyarország belbiztonsága is jelentősen javult. A kiemelten kezelt bűncselekmények száma mintegy 54 ezerrel volt kevesebb, mint 2010-ben. Ez 51 százalékos csökkenést jelent, ugyanezen bűncselekmények vonatkozásában a nyomozáseredményességi mutató pedig 13 százalékkal nőtt. Meg kell védenünk Magyarországot, ezért arra kérünk mindenkit, hogy vegyen részt a nemzeti konzultáción. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
A napirend előtti hozzászólások sorában utolsóként a Fidesz frakcióvezetője, Gulyás Gergely képviselő úr szól: „Most az Európai Parlament a soros” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Ugyan a magyar belpolitika számtalan más témát is ad, így hallhattunk oktatásról, egészségügyről elég sokat, és képviselőtársaim ezt napirend előtt is megtették, de senki nem foglalkozott azzal az ország jövője szempontjából döntő fontosságú kérdéssel, amellyel sajnos viszont az Európai Parlament állampolgári, jogi, bel- és igazságügyi bizottsága foglalkozott, és döntést is hozott a kérdésben. Ez pedig a bevándorlóknak a tagállamok közötti áthelyezéséről szóló új európai uniós eljárásrend. Ha belegondolunk abba, hogy ebben a témakörben milyen viták folytak az elmúlt években, akkor emlékezhetünk arra, hogy 2015-ben a Magyar Szocialista Párt számtalan prominens képviselője azt az álláspontot képviselte, hogy bevándorlás nincsen, lényegtelen kérdés, a kormány találta ki. Eltelt egy év, ez az álláspont már tarthatatlannak bizonyult, ezért egy, a kvótáról szóló, a kötelező kvótáról szóló népszavazási kampányban a magyar baloldal teljes egészében azt az álláspontot képviselte, hogy kötelező kvóta nincsen, felső korlát nélküli kvótáról pedig már végképp a valóság teljes meghamisítása beszélni. Ehhez képest ma ott tartunk, hogy az Európai Parlamentnek az említett bizottsága több mint kétharmados többséggel fogadott el egy olyan javaslatot, amely állandó, felső létszámkorlát nélküli, kötelező betelepítési rendszert hoz létre. Nem egy bizonyos számú bevándorló elosztására vonatkozik, hanem idő és létszámkorlát nélkül az összes, Európai Unióba érkező illegális migráns elosztásáról rendelkezik. Ez gyakorlatilag azt is jelentené, hogy szankcióval járna, ha valaki ebben nem kívánna részt venni. Az illetékes bizottsági döntés szerint az áthelyezési kötelezettséget nem teljesítő tagállamok esetében a strukturális alapok csökkentésének lehet helye. Hogy még egyértelműbb legyen a szándék és az egyébként javaslat mögött álló támogatók személye is, lehetőséget adna ez a javaslat, ennek a megvalósulása az illegális bevándorlóknak arra is, hogy megválasszák, hogy melyik országba kerülnek áthelyezésre. Ráadásul ezt 30 fős csoportokban, csoportos kérelemmel is előterjeszthetik. Újabb eleme ennek a javaslatnak, ami eddig még ismeretlen volt, és eddigi, egyébként jelentős képzelőerőnket is messze felülmúlja, ez pedig az úgynevezett szponzorizációnak az intézménye. Ez azt jelenti, hogy ha egy civil szervezet - brüsszeli dogmatikában NGO - elvállalja egy adott menedékkérő megsegítését, akkor ebben a tagállamban élvez előnyt az illető áthelyezése. Emellett a javaslat a könnyített családegyesítést is tartalmazza. Ha valaki azt állítja, valószínűsíti, vélelmezi, hogy egy adott országban már családtagja van, akkor oda is könnyebben juthat az újraelosztási mechanizmus során. Ha mindebbe együtt belegondolunk, akkor azt mondhatjuk, hogy a felső korlát nélküli kvóta ma az Európai Unió parlamentjének kétharmados támogatottságát élvezi, és azt is mondhatjuk, hogy ehhez képest még a civil szervezetek is olyan szerepet kapnának, amiről soha korábban szó nem volt. És az a helyzet, hogy ugyan sokat beszéltünk arról - a Magyar Szocialista Párt is a kvótakampány utolsó heteiben már azt mondta -, hogy ha ilyen lenne, azt ők elleneznék, az egész baloldal ezen az állásponton volt, majd Niedermüller Péter azt magyarázza, hogy mennyire jó a felső korlát nélküli elosztási mechanizmus. Ma Gyurcsány Ferencnek - aki ismét a baloldal vezetőjévé vált - a pártja egyértelműen amellett érvel, hogy ez a helyes a jövő szempontjából. Ma azt látjuk, hogy a Magyar Szocialista Párt európai parlamenti frakciója megtűri a saját soraiban, két emberből álló sorában azt a képviselőt, aki az 1956-os forradalom ünnepi voltát idézőjelbe teszi, aki a forradalmat tagadja, és nem várja el azt, hogy a saját nemzeti érdekünk képviseletében a kötelező bevándorlás ellen egyébként fellépjenek. Arra szólítjuk fel valamennyi képviselőjét az Európai Parlamentnek, függetlenül attól, hogy bal- vagy jobboldali képviselőkről van szó, hogy ezzel a magyar társadalom érdekeivel ellentétes, a magyar polgároknak a népszavazáson kifejtett egyértelmű politikai akaratával ellentétes döntéssel szálljon szembe, és tegyen meg mindent azért, hogy Magyarország a kötelező bevándorlás borzalmas tervét el tudja kerülni. Végül pedig nagyon örülnénk annak, ha az NGO-k, akiknek a támogatása nyilvánvaló, semmilyen szerepet nem játszhatnának ebben a folyamatban, mert az elmúlt években meggyőződtünk arról, hogy ők a bevándorláspolitika népszerűsítői csupán. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Válaszadásra Dömötör Csaba államtitkár úrnak adom meg ismét a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Nagyjából két éve van napirenden az állandó, létszámkorlát nélküli betelepítési kvóta kérdése. Végig tudtuk, hogy ott van a csőben, hogy napirenden van, de jogilag eddig még nem vésték kőbe, nem tudták ránk kényszeríteni a végrehajtását. Na, ebben jelent óriási változást az Európai Parlament pár nappal ezelőtti döntése. Csak emlékeztetőül: az Európai Parlament LIBE nevű szakbizottsága pár napja valóban arról döntött, hogy egy kötelező elosztási eljárást kell bevezetni. Ez a tárgyalási alap. Ez már nem üres állásfoglalás, nem a levegőben elvesző politikai vélemény, hanem ez már maga a jogalkotási szakasz. És vannak minősítő körülmények, súlyos részletek: akik Európába érkeznének, rögtön áttelepítenék őket valamelyik országba. Mindenekelőtt azokba, akik eddig még nem fogadtak be. Tehát ide: ide, Magyarországra. Mi lennénk a célország. Mindezek tetejébe megkönnyítenék a családegyesítéseket, és pénzügyi szankciókat raknának azon országok nyakába, akik megpróbálnak ellenszegülni. És hogy az egész még durvább legyen, a homályos hátterű NGO-kat szintén bevonnák a betelepítési eljárásokba - na, így már nagyon is értjük, hogy miért nem akarták magukat regisztrálni az átláthatósági törvény nyomán. Tehát felpörgött a gépezet, szintet léptünk, megkezdődött a betelepítési terv végrehajtása. Tényleg ott van a golyó a csőben. Itt tartunk most. Ami történik, az nem más, mint nyilvános erőszak a jogállamiságon. Mert senki nem hatalmazta fel az uniós vezetőket arra, hogy ilyen stratégiai jogköröket vegyenek ki a tagországok kezéből. Ehhez nincsen egész egyszerűen joguk. És itt most nem az uborka görbületéről van szó vagy kereskedelmi részletszabályokról, hanem arról, hogy kikkel élünk együtt a jövőben. És mi nem akarunk abba beleszólni, hogy más országok milyen utat választanak. Választhatják azt is, hogy bevándorlóországok maradnak vagy azokká válnak. Ezt is választhatják. De ezt egyáltalán nem erőszakolhatják ránk, mert ha megteszik, az minden létező európai demokratikus alapelv lábbal tiprása. Éppen azok részéről, akik egyébként Brüsszelben reggeltől estig a demokratikus jogokra hivatkoznak. És az ellenzék felelőssége óriási ebben a helyzetben. Kutatások, felmérések, konzultációk sokasága és még egy népszavazás is egyértelművé tette, hogy a magyarok nem kérnek ezekből a borult tervekből. És ennek ellenére nemcsak letagadják itt önök ezeket a terveket, hanem még meg is támogatják a háttérből, amikor lehetőségük van rá. Ki nyilatkozatokkal, mint Vona Gábor az RTL Klubon, ki szavazatokkal, mint az LMP és a többi baloldali párt. Önök itt tagadnak, a képviselőjük, az ellenzék képviselője, Niedermüller Péter meg megszavazza a betelepítést, és még ki is jelenti, hogy mindez jó lesz. Ki is jelentette. [[14.00]] Szeretném felhívni a tisztelt Ház figyelmét arra is, hogy Cecilia Wikström, a parlamenti jelentés felelőse világosan elmondta, hogy mire lehet ezek után számítani. Azt mondta, hogy a betelepítésről nem egyhangú döntéseket kellene hozni a tagállamoknak, hanem elég lenne egy sima többségi döntés. Így meg lehetne kerülni a blokkoló tagállamokat, tehát minket. Na, itt álljon meg a menet! - ezt tudjuk erre mondani. Tisztelt Ház! Nincsenek igazából illúzióink. Közeleg a választás, és az ellenzék gyakorlatilag semmit nem hajlandó támogatni, amit a kormány képvisel. [[Dr. Szél Bernadett közbeszól.]] Ahogy elnézem, még azt sem, amit az állampolgárok túlnyomó része elvárna tőle, és amit egyébként, tisztelt képviselő asszony, Magyarország biztonsága megkövetelne. Sajnáljuk, de tudomásul vesszük, mert nem ez az első eset. Ettől függetlenül a politikai támogatásra ettől még nagy szükség van, ezért, ha az ellenzékre nem számíthatunk, akkor az állampolgárokhoz fordulunk. Ezért kérünk mindenkit arra, hogy vegyen részt a konzultációban, és támogató kiállásával segítse a kormány küzdelmét. Mert ha a magyarok közös nevezőre kerülnek, akkor annak a kvótaellenes küzdelemben is nagy súlya lesz, és az ellenzék - az LMP-től a Jobbikon át, az MSZP-ig - majd felteheti magának a kérdést, hogy miért nem állt a magyarok oldalára. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Magyar Zoltán, Jobbik; Ander Balázs, Jobbik; Szávay István, Jobbik; Ikotity István, LMP; Farkas Gergely, Jobbik. A keddi napon napirend előtti felszólalásra jelentkeztek a következő képviselők: Bangóné Borbély Ildikó, MSZP; Szászfalvi László, KDNP; Ikotity István, LMP; Magyar Zoltán, Jobbik; Bóna Zoltán, Fidesz. A keddi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Gúr Nándor, MSZP; Szávay István, Jobbik; Magyar Zoltán, Jobbik. A csütörtöki napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Gúr Nándor; MSZP. A pénteki napon napirend utáni felszólalásra senki sem jelentkezett.
Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy Hadházy Ákos LMP-s országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett 14.B.222/2017/5. számon a Békéscsabai Járásbíróságtól magánvádas ügyben. Ezt megvizsgálásra kiadtam a Mentelmi bizottságnak.Tisztelt Képviselőtársak! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendről, az ülés időtartamáról, a felszólalási időkeretekről az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Tisztelt Ház! Az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló országgyűlési határozat 37. § (1) bekezdése értelmében az Országgyűlés egyes napirendi pontok időkeretben történő tárgyalását határozhatja el. Az elnöki jogkörben előterjesztett indítvány ennek alapján azt kezdeményezi, hogy a devizahitel-károsultak érdekében szükséges lépésekről szóló V/17955. számú előterjesztést az Országgyűlés négyórás időkeretben tárgyalja meg. A napirendi ajánlás tartalmazza az időkeret felosztását. A Jobbik és az LMP képviselőcsoportja kérésére az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló határozat 37. § (4) bekezdése értelmében az időkeretes tárgyalás elfogadása esetén a képviselőcsoport rendelkezésére álló időkeret a kétszeresére emelkedik. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse az időkeret felosztására vonatkozó indítványt.
Tisztelt Országgyűlés! A javasolt időkeret megoszlása az időkeret-emelésekre figyelemmel a következő: a Fidesz képviselőcsoportjának 82 perc; az MSZP képviselőcsoportjának 45 perc, a Jobbik képviselőcsoportjának 41 perc, amelynek duplázását kezdeményezte, tehát összesen 82 perc; a KDNP képviselőcsoportjának 38 perc, az LMP képviselőcsoportjának 25 perc, amelynek duplázását kezdeményezte, tehát összesen 50 perc; a független képviselőknek pedig 9 perc áll rendelkezésre. A frakciók részére biztosított időkeretek magukban foglalják a 15-15 perces vezérszónoki felszólalások idejét is.
Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatal következik. Kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, egyetért-e azzal, hogy az előterjesztést a jegyző által ismertetett, a Jobbik és az LMP kérése alapján módosított időkeretben tárgyalja. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 138 igen szavazattal, 19 nem ellenében, tartózkodás nélkül az időkeretes tárgyalásra történő javaslat elfogadta. Most házszabálytól való eltérésre tett javaslatokról döntünk. A Házbizottság a házszabálytól való eltérésben azt kezdeményezi, hogy az Országgyűlés a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény módosításáról szóló T/18004. számú előterjesztés tárgyalása során úgy térjen el a házszabálytól, hogy a holnapi napon már a zárószavazásra is sor kerülhessen. A házszabálytól eltérésre tett javaslatot T/18004/3. számon a honlapon megismerhetik. Kérdezem a tisztelt Házat, hogy hozzájárul-e a házszabálytól való eltéréshez. Most kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A házszabálytól való eltérést 157 igen szavazattal, 3 nem ellenében, 1 tartózkodással a tisztelt Ház megszavazta. Az elfogadott döntésünknek megfelelően a módosító javaslatok benyújtására a mai napon 15 óra 6 percig van lehetőség. A törvényjavaslat összevont vitájára, az összegző módosító javaslatról történő döntésre és a zárószavazásra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! A Házbizottság a házszabálytól való eltérésben azt kezdeményezi, hogy az Országgyűlés a hivatalos nevén Minority SafePack európai polgári kezdeményezés támogatásáról szóló, H/18032. számú előterjesztés tárgyalása során úgy térjen el a házszabálytól, hogy a holnapi ülésnapon már a zárószavazásra is sor kerülhessen. Az erre vonatkozó javaslatot H/18032/1. számon ismerhetik meg a honlapon. Kérdezem a tisztelt Házat, hogy hozzájárul-e a házszabálytól való eltéréshez. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház 160 igen szavazattal, 2 ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta a házszabálytól való eltérésre tett javaslatot.Ennek megfelelően módosító javaslatok benyújtására a mai napon 15 óra 7 percig van lehetőség. Az előterjesztés összevont vitájára a mai ülésnapon, az összegző módosító javaslatokról történő döntésre és a zárószavazásra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a napirend módosítására tett indítványokról döntünk. A Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja azt javasolta, hogy az Országgyűlés csütörtöki ülésnapján „A személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerinti felhasználásáról szóló 1996. évi CXXVI. törvény módosításáról” szóló törvényjavaslat tárgyalására a T/18008. számú, „A kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról szóló 2012. évi CXLVII. törvény módosításáról” szóló törvényjavaslat tárgyalását követően kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a javaslatot elfogadta. A Fidesz képviselőcsoportja továbbá azt javasolta, hogy a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény módosításáról szóló T/18004. számú törvényjavaslat összevont vitájára az Országgyűlés keddi ülésnapján a napirend előtti felszólalásokat követően kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, szintén kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a módosító javaslatot elfogadta. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a sportról szóló 2004. évi I. törvény módosításáról szóló T/18005. számú törvényjavaslat általános vitájára az Országgyűlés keddi ülésnapján, az országgyűlési képviselők választása kampányköltségeinek átláthatóvá tételéről szóló 2013. évi LXXXVII. törvény módosításáról szóló T/18003. számú törvényjavaslat általános vitáját követően kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, szintén kézfelemeléssel jelezze! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a javaslatot elfogadta. Még mindig a Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló 2010. évi LXXV. törvény módosításáról szóló T/18009. számú törvényjavaslat általános vitájára az Országgyűlés csütörtöki ülésnapján az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosításáról szóló T/18010. számú törvényjavaslat általános vitáját követően kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy a Ház látható többsége ezt a javaslatot is elfogadta. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben előírt kötelezettségek végrehajtása céljából a Magyar Köztársaság, valamint a Csatorna-szigetek, a Man-sziget és a függő vagy társult karibi területek között aláírt Megállapodások megerősítéséről és kihirdetéséről szóló 2005. évi LII. törvényben kihirdetett Megállapodásokhoz kapcsolódó módosításokról szóló T/17778. számú törvényjavaslat zárószavazására az Országgyűlés keddi ülésnapján ne kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel jelezze! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a javaslatot elfogadta. [[14.10]] A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás, valamint az ahhoz csatolt jegyzőkönyvek kihirdetéséről szóló T/17779. számú törvényjavaslat zárószavazására az Országgyűlés keddi ülésnapján ne kerüljön sor. Aki ezt támogatja, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. Tisztelt Ház! Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadja-e a napirendi ajánlást az előbbiekben elfogadott módosításokkal. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Tisztelt Ház! Házbizottsági egyetértés hiányában most előterjesztés bizottsági megtárgyalásáról és döntéshozataláról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkéri-e a kijelölt Igazságügyi bizottságot az országgyűlési beszámoló a Nemzeti Emlékezet Bizottsága 2016. évi tevékenységéről szóló B/17919. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 113 igen szavazattal, 43 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett a bizottságot tárgyalásra és határozathozatalra felkérte. Soron következik a személyi javaslatról történő határozathozatalunk. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse az elnöki jogkörben előterjesztett S/18081. számú személyi javaslat tartalmát.
Az Országgyűlés bizottságainak létrehozásáról, tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról szóló 13/2014. számú országgyűlési határozat 1. pontja a következők szerint módosul. Az Országgyűlés az Európai ügyek bizottságába Hollik István, KDNP, helyett Dunai Mónikát, Fidesz, a bizottság tagjává megválasztja. Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba.
Kérdezem a tisztelt Házat, hogy elfogadja-e az S/18081. számú személyi javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 158 igen szavazattal, egyhangúlag a személyi javaslatot elfogadta. Most, 14 óra 14 perckor áttérünk az interpellációk, azonnali kérdések tárgyalására. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom Önöket, hogy az Országgyűlés elnökeként a határozati házszabályi rendelkezések 121. § (4) bekezdésének a) pontjában foglalt jogkörömmel élve Mesterházy Attila MSZP-s képviselő úr K/17734., 17736., 17738., 17739., 17741., 17742., 17745. és 17746. számú írásbeli kérdéseit, valamint Heringes Anita, szintén MSZP-s képviselő asszony I/18017. számú interpellációját visszautasítottam, mivel az indítványok nem tartoznak a kormány feladatkörébe. Tisztelt Országgyűlés! Gúr Nándor, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszterhez: „Miért érdeke a fideszes kormányzatnak, hogy nyolc éve folyamatosan és szándékosan kiszolgáltatott helyzetbe tartsa a Magyar munkavállalók millióit?” címmel. Képviselő úré a szó.
Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt nyolc esztendőben a munka világában rengeteg olyan dolog történt, amelyre nem kell túlságosan büszkének lenniük. Nem tudom, hogy akarattal tették-e mindezt, vagy a tudatlanság vezérelte önöket, de nem az emberek javát szolgálták döntő többségében. Gondoljanak csak bele, példákat mondok! Amikor a bérplafon tekintetében meghirdették a 2 millió forintos nagyságrendet, majd amikor a fideszes nagykutyák elfoglalták azokat a helyeket, amelyek az állami cégek élén vannak, vagy épp a pereputtynak sikerült megfelelő helyeket biztosítani, a haverok is megfelelően ki lettek szolgálva, akkor már 5 millió forintra emelték ezt a nagyságrendet. A Magyar Nemzeti Bank keretei között még adott esetben ezt is - hogy mondjam - kevésnek tartják. Közben, mondjuk, a közfoglalkoztatás tekintetében, hogy egy másik pólust nézzünk, a 2010-es 60 200 forintos nettó bér helyett fizettek menet közben 47 ezer forint nettót, most meg 53-54 ezer forintnál tartanak. Dante Isteni színjátékából ide lehetne idézni, hogy „ki itt belépsz, hagyj fel minden reménnyel”, mert önök ezt tették. Ezt tették, még a pénzük vásárlóerejének az egyharmadát is elvették ezeknek az embereknek. De ha a közszférát nézzük, akkor meg azt tették, hogy nyolc éve példátlan módon nem volt soha ilyen négyéves ciklus a rendszerváltás pillanatától kezdve, hogy ne nőtt volna a köztisztviselői illetményalap. Ma is 38 650 forint, de a bértáblákat is befagyasztották. Számtalan példát tudnék mondani, a közszférában ma egy kétdiplomás ember 161 ezer forint, azaz a garantált bérminimumnak megfelelő összeget keres. Ez szégyenletes! És hozzá kell tenni azt is, hogy szétziláltak mindent, amit csak lehetett. Az Országos Érdekegyeztető Tanácsot megszüntették, NGT-t, Nemzeti Gazdasági Tanácsot hívtak életre, amely gittegyletként funkcionál, vagy ott van a kormány és a vállalkozók közötti állandó konzultációs fórum, amit ugyan így-úgy-amúgy működtetnek, de igazából teret nem adnak ezeknek a fórumoknak, és számtalan ilyen példát lehetne mondani. Hoztak egy új munka törvénykönyvét, amelyben kiszolgáltatottabbá tették a munkavállalókat, amely tekintetében a rugalmasságot megadták a munkaadóknak, de a munkavállalókat egyértelműen a falhoz szorították. Ezen a munkatörvénykönyvön keresztül lehetetlenítik el az emberek sokaságát. De a sztrájktörvényt, amit módosítottak, meg lehet említeni, vagy azt is, hogy hamis munkaügyi foglalkoztatási statisztikákon keresztül próbálják hülyíteni az embereket. A végkövetkeztetése mindennek a folyamatnak az, hogy gyakorlatilag a bérek tekintetében óriási különbségek születnek, hogy ezt az országot több százezren hagyják el folyamatosan. Hát ez az, amit önök csináltak, ez az önök bűne.
Képviselő úr, az írásbeli kérdése rendelkezésre áll a kormány tagjainak, csak jelzem, hogy az interpelláció egy kérdéssel szokott véget érni, azt ön elfelejtette feltenni, de majd akkor nyilvánvalóan a válaszoló kitér arra, hogy mit akart megtudni. [[Derültség.]] Parancsoljon, Cseresnyés Péter államtitkár úr következik.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Nagyjából tudom a kérdések tartalmát, hiszen nem tudom, hányadszor több tucatszor teszi fel hasonló témakörben a kérdéseit, vagy próbálja feszegetni azt a kérdéskört, amit most is feszegetett. Érdekes önt hallgatni, önöket, szocialistákat hallgatni, amikor a magyar munkavállalókról értekeznek, de ne feledjük el, hogy az önök kormányzása idején ebben az országban körülbelül 750 ezerrel kevesebben dolgoztak, mint ma. Az MSZP-kormány pedig sok esetben munka helyett csak segélyt adott. Emlékeztetném képviselő urat arra, hogy a Gyurcsány-Bajnai-kormányok teljes hivatali ideje alatt mindösszesen 2 százalék volt a nettó reálkereset-emelkedés. Mindemellett felhívnám a figyelmét arra is, hogy a munkanélküliség a rendszerváltás óta még soha nem volt annyira alacsony, mint a mai napokban. A bővülő foglalkoztatás mellett a munkavállalói jövedelmek növekedése is kiemelkedőnek tekinthető. 2010 és 2016 között a családi adókedvezményekkel együtt a reálbérek közel 24 százalékkal emelkedtek az országban, és az idén az év első nyolc hónapjában is több mint 10 százalékkal emelkedett a reálbér. [[14.20]] Ha ezt az egész évre kivetítjük, akkor hét év alatt a bérek vásárlóértéke közel 36 százalékkal növekedett. Emlékeztetni szeretném önt arra is, hogy az önök idejében - most nemcsak a Gyurcsány- és Bajnai-kormányokról beszélek, hanem a 2002 és 2010 közötti időszakról, azaz egy évvel hosszabb időszakról, mint a mostani két Orbán-kormány időszaka - a reálbérek mindösszesen 14 százalékkal növekedtek, ez volt az önök teljesítménye, tehát 2002 és 2010 között, az önök idejében mindössze 14 százalékkal növekedtek a reálbérek. Úgy, hogy közben az életpályamodellek segítségével, az életpályaprogramok segítségével a közszférában is jelentős mértékben emelkedtek az elmúlt időszakban a bérek akkor, amikor a gazdaság lehetővé tette a közszférában való béremelést. Ez az elmúlt időszakra, az elmúlt egy évre vetítve azt jelenti, hogy több mint 10 százalékkal növekedtek a bérek a közszférában, majdnem azt lehet mondani, hogy a reálbérek emelkedésének húzóágazata a közszférában volt. Természetesen fennállnak ma is sajnos örökségképpen és az örökségből eredően a területi bérkülönbségek, de az elmúlt időszakban ez a különbség jelentős mértékben csökkent. Ott növekedtek jobban a bérek, azokon a területeken, földrajzi térségekben növekedtek jobban a reálbérek, ahol lényegesen alacsonyabbak voltak a bérek, mint az ország más területén. A területi bérkülönbségek tehát jelentős mértékben csökkentek, többek között a minimálbér és a garantált bérminimum emelésének hatására, az elmúlt év végén hozott adócsökkentés és bérmegállapodás hatására. Természetesen az a kritika, amit ön megfogalmazott a többségi állami tulajdonú gazdasági társaságok vezető állású munkavállalói javadalmazási rendszerének megújításáról, messze elkerüli a valóságot, mert abban az időben, amikor szükség volt arra, hogy behatároljuk, limitáljuk az ott megszerezhető vezetői bérek nagyságát, akkor ezt meg kellett tenni. Éppen azért, mert a versenyszféra követeli azt, hogy jó minőségű munkát adjanak a vezetők is, így az állami szférában dolgozóktól is elvárható ez, utána kellett természetesen úgy emelnünk ezt a bért, hogy közben a premizálást beszűkítettük, tehát az alapbérben kapják meg a bért a vezető munkavállalók úgy, hogy közben nagyon komoly ellenőrzését valósítottuk meg az ott elérhető bér mellett az ottani teljesítménynek is. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Úgyhogy, képviselő úr, azt szeretném mondani, hogy az elmúlt időszakban a számok, a tények, az intézkedések pontosan azt cáfolják, amit ön rendszeresen kritikaként megfogalmaz a kormányzat munkájával szemben. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Viszonválaszra Gúr Nándor képviselő úrnak adom vissza a szót.
Államtitkár Úr! Önök hazug statisztikákkal manipulálják az embereket [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] a foglalkoztatás tekintetében beleszámolják még a külföldön foglalkoztatottak százezreit is vagy a közfoglalkoztatást, sok minden egyéb mást, a munkanélküliség tekintetében kilöknek mindenkit az ellátórendszerből, akit csak ki lehet. Mondhat ön bármit, több mint 600 ezer embert elüldöztek ebből az országból, aktívakat és fiatalokat, ma már tanulni is külföldre mennek az emberek többségében, és ez a szándék erősödik. Ma külföldön szülnek a magyar anyák, a magyar gyermekek minden hatodika, hetedike külföldön születik. További százezrek akarják elhagyni ezt az országot az önök politikája okán, kiszolgáltatottságot növelnek, a munkabalesetek száma míg az önök kormányzása előtt 40 százalékkal csökkent, most ebben a hat évben 30 százalékkal nőtt. Mit csinálnak önök? Az a politika, amit önök folytatnak, egy önsorsrontó, az emberek sorsát ellehetetlenítő politika [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] ettől kellene megszabadulniuk. Köszönöm szépen.
Tehát, ha jól értettem, nem fogadta el a választ a képviselő úr. [[Gúr Nándor: Nem kell azt mondani sem!]] De, de, kell mondani, mert ez a műfaj követelménye. [[Derültség. Gúr Nándor közbeszólása.]] No tehát, a képviselő úrból kihúztam, hogy nem fogadta el a választ. Kérdezem a tisztelt Házat, hogy elfogadja-e. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház 107 igen szavazattal, 37 nem ellenében, tartózkodás nélkül a választ elfogadta. Volner János, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a miniszterelnökhöz: „Valóban Távol-Keletről érkezőkkel kívánják enyhíteni a munkaerőhiányt?” címmel. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Megdöbbentő nyilatkozatot tett a Market nevű építőipari cég vezetője a sajtó részére. Ebben arról nyilatkozott a cégvezető, hogy rövid időn belül kínai, vietnami, indonéz és pakisztáni vendégmunkásokkal fogják pótolni a magyar munkaerőhiány miatt kieső munkaerőt. A kérdésem az, tekintettel arra, hogy Orbán Viktor egyik kedvenc Mészáros Lőrincéről van szó, mondhatjuk, hogy Garancsi István a második számú Mészáros Lőrince a miniszterelnöknek, hogy tekinthetjük-e a kormányzati politika előfutárának ezt a kijelentést. Terveznek esetleg önök migránsokat betelepíteni Magyarországra? Azért is indokolt ez a kérdés, mert korábban Varga Mihály nemzetgazdasági miniszter is arról beszélt, hogy rövidesen Magyarország odáig fog eljutni, hogy migránsok betelepítésével, külföldről érkező, olcsó munkabérű migránsok betelepítésével kell a magyar gazdaság munkaerőhiányát pótolni. [[Balla György: Soha nem mondott ilyet!]] A kérdés az, hogy önök ezt valóban komolyan gondolják-e. [[Balla György: Soha nem mondott ilyet! Az elnök csenget.]] A kormányoldal szerint az rendben van, hogy 600 ezer magyar ember az alacsony fizetések miatt külföldre kényszerül dolgozni, ott fizetnek adót, ott teremtenek értéket, elüldözik gyakorlatilag innen a magyar embereket, és a helyüket olcsó munkabérű keleti munkásokkal szeretnék pótolni? Ezekre a kérdésekre, hölgyeim és uraim, választ várunk. Nagyon fontos azonban megjegyezni még a kérdés feltételével egy időben azt, hogy az Orbán-kormány közel tizenötször annyi embert telepített le Magyarországon a piszkos letelepedésikötvény-bizniszen keresztül, mint amennyit az Európai Unió az önök által egyébként támogatott kötelező letelepítési kvóta első lépésében szeretne Magyarországra telepíteni. [[Cseresnyés Péter: Micsoda?]] Fontos látni azt, hogy ehhez hozzájárulását adta az Orbán-kormány, és ez a 18 ezer ember, plusz egyébként ne felejtkezzünk el arról a 730 úgynevezett oltalmazotti státuszú emberről, akiket csak idén telepítettek le Magyarországon az önök jóvoltából, szintén a magyar munkaerőpiacra kerülne. A kérdésem tehát az államtitkár úrhoz az, hogy az lesz-e majd a jövő kormányzati modellje, hogy Magyarországon letelepítik majd az olcsó munkabérű keleti munkavállalókat, és velük pótolják a kieső magyar munkaerőt. Az lesz-e majd a jövő magyar modellje, hogy letelepedésikötvény-bizniszeken keresztül további 120 milliárd forintot keresnek a kormányfő kedvenc oligarchái? És az lesz-e a magyar modell, hogy ezt a sok hazugságot folyamatosan a közpénzből finanszírozott pártsajtójukon keresztül próbálják letolni a magyar emberek torkán? Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Ismét Cseresnyés Péter államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Hogy kinek a szájából hangzik vagy éppen hangzott el az előbb hazugság, arról nem szeretnék vitát nyitni, de ha már szóba hozta a bevándorlást, mindenképpen szeretném azt mondani, hogy egy értelmezési kérdés: el kell olvasni és egyébként minden nyilatkozatot pontosan értelmezni, hogy mi van a mondatokban, mit lehet kiolvasni a mondatokból, mert soha nem mondta Varga Mihály úr azt, amit ön próbált tőle idézni. Teljesen félreértette, teljesen rosszul mondta el azt, amit ön az előbb itt idézett. Szó nem volt erről az ővele készült interjúban. De ha már egyszer a bevándorlást szóba hozta, engedje meg, hogy a következőkről tájékoztassam. Ha éppen nem olvasta volna az ön pártelnökének a nyilatkozatát, Vona Gábor beszélt arról, hogy el lehet gondolkozni a kvótán. Idézem az önök elnökének a nyilatkozatát, így szól: „A kvótarendszer is felmerült már, ugye, hogy a kvóták alapján szétosztjuk a bevándorlókat, és amíg ez, mondjuk, párezer emberről szól, addig azt mondom,” - mondja az önök elnöke - „hogy oké, ezen lehet gondolkozni.” [[Balla György: Gratulálok! Felzúdulás a Jobbik soraiban.]] Felvétel van róla, szerintem nézzék meg, és értelmezzék ezeket a mondatokat is. Úgyhogy, arról, hogy ki mit mondott, ki mit akar, lehet egy külön vitát nyitni. Természetesen szeretnék a kérdés tartalmi részére is visszatérni, de mindenképpen szükségesnek tartom a fogalmakat tisztázni, mert úgy tűnik, a képviselő úr nem tesz különbséget az illegális migráció, a külföldi befektetők és a munkavállalási célból Magyarországon dolgozó, harmadik országból származó külföldi állampolgárok között. Ez utóbbiak azok, akik hivatalos munkavállalási engedéllyel dolgozhatnak Magyarországon, és akiket vendégmunkásoknak nevezünk. Ennek semmi köze nincs sem az általános migrációhoz, különösen annak illegális formájához, amit a kormányzat határozottan, szeretném kiemelni, határozottan elutasít. [[14.30]] Mint ahogy a megnevezéséből is kiderül, a vendégmunkások csak átmeneti ideig, munkavégzés céljából tartózkodnak Magyarországon, és a munkavállalási engedély érvényességének lejártát követően elhagyják az országot. Ők csak korlátozott számban kaphatnak munkavállalási engedélyt, hiszen a magyar munkaerőpiacot kvóta védi, amit a hazai vállalkozások messze nem használnak ki. Ez a bizonyos mennyiség, az a szám, amelyik megmutatja, hogy egy-egy évben hány harmadik országbeli munkavállalót lehet vendégmunkásként foglalkoztatni, 2004-ben 65 ezer volt, és ennyien is dolgoztak körülbelül Magyarországon. Jelen pillanatban ez a kvóta 50 ezer, és 10 ezren dolgoznak harmadik országbeli munkavállalóként ma Magyarországon. [[Dr. Apáti István: Köszönjük.]] Tehát amit ön itt próbál riogatásképpen leírni, az semmiféle veszéllyel nem jár. Mindig is voltak vendégmunkások, minden országban és Magyarországon is voltak, mint ahogy mondtam, 2004-ben 65 ezer volt a számuk, a tavalyi évben 10 ezren dolgoztak körülbelül Magyarországon. Tehát nem kellene sem a számokat félreértelmezni, és nem kellene olyan gondolatokat megfogalmazni, sugalmazni, aminek semmiféle valóságalapja nincs. Mi mindenképpen magyar munkavállalókkal szeretnénk megoldani azokat a foglalkoztatási problémákat, feszültségeket, ami a munkaerőpiacon van, magyar munkavállalókat szeretnénk a magyar munkahelyekre. Ennek érdekében alakítottuk át a szakképzést például azzal, hogy a második szakma megszerzése is ingyenessé vált. És olyan felnőttképzési intézkedések történtek és a felnőttképzésben olyan változások történtek, amelyek segítségével ez megoldható. Ennek egyik eszköze például [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] a közfoglalkoztatásból való, elsődleges munkaerőpiacra való átvezetés, amelynek az eredményeképpen tavalyról idénre körülbelül 40 ezerrel kevesebben dolgoznak a közfoglalkoztatásban. Köszönöm szépen a türelmét, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a választ.
Elnök úr, a választ nem áll módomban elfogadni, ugyanis azzal a hazaárulással, amit itt elkövettek a migránsok befogadásával [[Moraj a kormánypárti padsorokban.]] , nem lehet azon segíteni, tisztelt államtitkár úr, hogy vendégmunkásnak hívja a migránsokat. Ezek az emberek migránsok, és ha megkérdezik a magyar embereket, hogy szeretnének-e kínaiakkal, pakisztániakkal s a többivel több tízezer szám együtt élni, azt fogják mondani, hogy nem, mert magyar emberekkel szeretnénk ezt az országot megosztani. Akkor sem szeretnének a magyar emberek ezekkel együtt élni, ha önök vendégmunkásoknak nevezik el őket. Ugyanúgy vendégmunkás, mint ahogy Ghaith Pharaon az volt, ugye? Vendégmunkásként érkezett, a miniszterelnök úr közvetlen környezetével bizniszelt. Ennyit arról, államtitkár úr, hogy mennyire nem jelent az országra veszélyt egy olyan ember, akit egyébként az amerikai hatóságok terrorszervezetek pénzelésével támogatnak önök pedig lelkesen bizniszelnek vele. Szégyen és gyalázat! [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Úgy van!]] Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Képviselő úr nem fogadta el a választ. Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadja-e államtitkár úr válaszát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház 109 igen szavazattal, 34 nem ellenében, tartózkodás nélkül a választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Hadházy Ákos, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Rendszerszintű közbeszerzési visszaélések az ÁEEK-nál?” címmel. Az interpelláció megválaszolásával miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Emberi Erőforrások Minisztériumát bízta meg. Képviselő úré a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Nem először fordul elő, hogy ebben a témában vagy hasonló témában szeretném megkérdezni a Miniszterelnökséget, de rendszeresen lepasszolják a válaszadást. Nem is csodálom, hiszen annyira nehezen védhető ez a téma. Miközben a magyar egészségügy ezer sebből vérzik - orvos-, nővér-, eszközhiány, elvándorlás, újratermelődő kórházi adósságállomány, kórházi fertőzések és még lehetne hosszan sorolni -, a kórházfenntartó Állami Egészségügyi Ellátó Központ a felelőtlen közpénzgazdálkodás szinonimájává vált. Egy héttel ezelőtt intéztem kérdést, akkor is a Miniszterelnökséghez szerettem volna, de akkor is Rétvári úrral kellett beérnem [[Moraj a kormánypárti padsorokban.]] , a Közbeszerzési Döntőbizottság által elkaszált, korrupciógyanús altatógép-beszerzés ügyében, amely 5 millió forintos bírságot eredményezett. Az elszaporodó hasonló jellegű esetek - most már 100 millió forint bírságnál tartunk, és az ötödik elkaszált közbeszerzés van pár hónapon belül - nyilvánvalóan az uniós pénzek elköltését elsőrendűen felügyelő Miniszterelnökség beavatkozását is igénylik, ugyanis a történet egy hasonlóan korrupciógyanús, pár hete általam bemutatott ÁEEK-közbeszerzéssel folytatódott. A döntőbizottság ebben a másik eljárásban nyilvánvalóan az Állami Egészségügyi Központ sorozatos jogsértései miatt már 30 millió forint bírsággal sújtotta a kórházfenntartót, a teljes közbeszerzési eljárás megsemmisítése mellett. Még egyszer mondom, nem az első, az elmúlt pénteken még egy volt, ott pedig ápolási eszközökről szólt az elkaszált közbeszerzés, több milliárd forint mellett. 100 millió forintnál tartunk már. Jogszabálysértő volt a részekre bontás kizárása, nem engedik meg a részekre bontást, hiszen a laboreszközök olyan széles skáláját kellene szállítani a nyertesnek, amire nyilvánvalóan egy gyártó vagy egy forgalmazó nem tudna teljesíteni. Ez a megoldás kedvező azoknak a kormányzati körökkel jó kapcsolatokat ápoló, úgynevezett csomagoló cégeknek - így hívják a tisztességesebb emberek ezeket a cégeket -, amelyek rendszeres nyertesei az állami egészségügyi közbeszerzéseknek. A kiírás nyilvánvalóan versenyt korlátozó, hiszen az adott szakterületen működő kisvállalkozások eleve esélytelenül indulnak. Olyan ez, mintha közlekedési eszközöket akarnának egyetlenegy közbeszerzéssel beszerezni, és egyszerre szeretnének villanymozdonyt és kismotort vagy biciklit is megvásárolni. Százmillió forintnál tartunk. A kérdés az, hogy meddig folytatható ez még, ki viseli a felelősséget azért - és ez nagyon fontos kérdés -, hogyha az állami szerv magatartása miatt emberi életek kerülnek veszélybe. A legutóbbi közbeszerzésen defibrillátorokat szerettek volna megvásárolni, és ezeket nem tudják most jó ideig beszerezni. Ezek hiányozni fognak, az a 60 defibrillátor. Folyik-e belső vagy külső vizsgálat az ÁEEK vonatkozásában a szervezett jogsértő közbeszerzési gyakorlata vagy a konkrét közbeszerzések kapcsán, vagy terveznek-e ilyesmit? Köszönöm.
A téma az EMMI illetékességébe és hatáskörébe tartozik. Rétvári Bence államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ön rendszeresen beszél különböző korrupciós vádakról, tisztelt képviselő úr, csak a legnagyobb korrupciós üggyel ön továbbra sem foglalkozik. Lehet, hogy ennek van indoka, hiszen az önök frakciójában, a Lehet Más a Politika frakciójában most már ül egy volt MSZP-SZDSZ-kormányban szolgálatot teljesítő helyettes államtitkár, egy volt szocialista képviselő, az önök kampányfőnöke a volt szocialista kampányfőnök, Ron Werber. Lehet, hogy nem véletlen, hogy az LMP el akarja fedni a szocialista időszakban elkövetett korrupciós ügyeket, és ön egyetlenegy szót nem beszél a legnagyobb korrupciós ügyről, a 4-es metró korrupciós ügyéről.Ami a magyar közbeszerzési szabályokat illeti, tisztelt képviselő úr: az Európai Bizottság legfrissebb jelentése szerint kiemelik, hogy Magyarországon a közbeszerzések valamennyi adata felkerül az internetre, ott mindenki számára elérhető, éppen ezért átláthatóság szempontjából Magyarország az élvonalába tartozik az európai közbeszerzési szabályoknak. Az átláthatóság szempontjából Dániát, Finnországot, Hollandiát és Svédországot is megelőzi a magyar szabályozás. 2017-ben idén az első nyolc hónapban a nagy értékű közbeszerzések 88 százaléka nyílt eljárás keretében folyt le, 85 százalék esetében eredményesen. Felhívásonként átlagosan nyolc ajánlat érkezett. Ez egy olyan szám, amely mutatja a reális versenyt, hogy egy-egy felhívásra nyolc ajánlat is érkezik. Az első félévben 40 százalékkal csökkent a hirdetmény nélküli eljárások száma a korábbi év azonos időszakához képest. Ugyanakkor az egészségügyben rengeteg új műszer beszerzésére került sor, ez igaz, tisztelt képviselő úr, hiszen nagyon nagy mértékűek az egészségügyi műszerbeszerzések. Éppen ezért van sokkal több eljárás, mint, mondjuk, egy évtizeddel ezelőtt. Ha csak az „Egészséges Budapest” programot nézzük meg, csak ebben az évben az „Egészséges Budapest” program keretében budapesti és Pest megyei körülbelül 17 kórházba 21 milliárd forintnyi egészségügyi műszer fog érkezni. Az év hátralévő részében ezt a 21 milliárd forintnyi műszert kell beszereztetni, és lehetőség szerint le is szállítani a kórházakba, hogy a budapesti és a Pest megyei kórházaknak a felszereltsége közelítsen a vidéki kórházakhoz. Ha összeadom, már 170 milliárd forintnál tartunk különböző gépek, műszerek beszerzése kapcsán. Az Állami Egészségügyi Ellátó Központ egyébként ezek ellen a döntések ellen, amiket felsorolt, jogorvoslati kérelemmel élt, benyújtotta a bíróságra a különböző iratait. Jogerős döntés azonban még ezekben nem született. Várjuk meg a bíróságok jogerős döntését. De ezek a dokumentációk átestek műszaki, szakmai, elszámolhatósági, közbeszerzésjogi ellenőrzésen egyaránt az illetékes hatóságoknál, és jóváhagyást is kaptak. Azt pedig a döntőbizottság is kimondta, hogy szándékos jogsértésnek ő sem látta jelét. [[14.40]] Önről viszont tudjuk, tisztelt képviselő úr, hogy akár földügyekben is, a saját családjának a földviszonyaival kapcsolatban azt mondta, hogy lemond, ha valótlan adatok vannak. Kiderült, hogy valótlanok azok az adatok, amiket ön mondott, mégsem mondott le. És emlékszünk a szomszédjával való pereskedésre is, amelynek következtében hét fogyatékos ember munkahelye nem jöhetett létre. Ön utalt egy kereseti kérelemre, tisztelt képviselő úr, amelyet a Közbeszerzési Döntőbizottsághoz nyújtott be egy olyan cég, egy olyan amerikai multicég, amelyiknek az érdekében ön már egyszer itt a parlamentben lobbizott. Én bizony felmentem az ön honlapjára, megnéztem az ön honlapjának a tartalmát, és bizony, hogy, hogy nem, az amerikai multicég kérelmét az ön honlapján lehet megtalálni. És ha az ember megnézi ennek a beszkennelt dokumentumnak az adatlapját, azt láthatjuk, hogy 2017. augusztus 7-én nyújtották be ezt a Közbeszerzési Döntőbizottsághoz, és az adatlap szerint ezt a pdf-et 2017. augusztus 7-én, ugyanezen a napon, délután úgy fél öt felé szkennelték be. Tisztelt Képviselő Úr! Önnek fent van a honlapján az elektronikus dokumentum. Ön hogyan jutott hozzá? Csak nem az amerikai cég egy képviselője közvetítette önhöz? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Találkoztak esetleg? Nyilatkozzon [[Az elnök újból csenget.]] az Országgyűlés előtt: milyen kapcsolatban áll ön ezzel az amerikai multicéggel, ha a honlapján van a dokumentuma? [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban. Közbeszólások ugyanonnan: Bravó! Moraj a teremben.]]
Kérem tisztelettel, csendesebben! Ismét Hadházy Ákos képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen. Természetesen nem tudom elfogadni a választ, hiszen egyrészt a kérdésre nem válaszolt, de ha nagyon szeretné, én is beszélek a 4-es metróról, ha szeretné. 2017-et írunk. 2006-ban, ’5-ben követték el azokat az eseteket, amikre önök hivatkoznak… [[Dr. Rétvári Bence: ’65-ben?]] Hol volt az önök elszámoltatása? Hol volt? [[Moraj és közbeszólások a kormányzó pártok padsoraiból.]] Lejárt, nincsen, elment a… [[Az elnök csenget.]] Hol tudják most már a büntetőjogi felelősségre vonást… Ha ön szerint ez a legnagyobb korrupciós ügy, akkor ezt miért nem vizsgálták ki, és miért nem volt elszámoltatás? [[Dr. Rétvári Bence: Hogyan került fel a dokumentum? Hogyan került?]] Nagyon szívesen beszélek erről is. Amiről ma beszélünk, erről lesz, sokkal hamarabb, ezt megígérem önnek. Azzal, hogy önök elmennek a bíróságra, és perelik a magyar államot azért, hogy dupla pénzért vásárolhassák meg a lélegeztetőgépeket, ezzel valóban a legeslegsötétebb korrupciós ügyet végzik. Ehhez képest a metró semmi! Hiszen azzal, hogy most a defibrillátorokat önök miatt hónapokkal vagy évekkel később lehet megkapni, emberek halnak meg önök miatt, és az önök mocskos [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] lopásai miatt emberek fognak meghalni! Így mosolyogjon és így röhögjön a parlamentben! [[Dr. Rétvári Bence: Hogyan került fel a dokumentum? Közbeszólások a kormányzó pártok padsoraiból, többek között: Jaj! Micsoda viselkedés!]]
Képviselő úr, felszólítom, hogy azért próbálja meg a száján kijövő szavakat megválogatni! Még akkor is, ha indulatos, amit megértek, bár oka éppenséggel nincsen rá. De ha jól értettem, mert azt elfelejtette mondani, a választ nem fogadta el. [[Dr. Hadházy Ákos: Nem! Azzal kezdtem, hogy nem fogadom el.]] Kérem a tisztelt Házat, szavazzon - a képviselő úr nem fogadta el a választ -, elfogadja-e. [[Szavazás.]] A Ház 109 igen szavazattal, 29 nem ellenében, tartózkodás nélkül a választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! László Tamás, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzetgazdasági miniszterhez: „Újabb biztató adat az építőiparból! Minek köszönhető a 36,8 %-os termelési bővülés?” címmel. Képviselő úré a szó. [[Folyamatos zaj.]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Néhány éve, amikor a gazdasági válság közepén mindenki az építőipar mélypontjáról beszélt, kevesen gondolták volna, vagy csak reménykedtek benne, hogy ma ennek a szektornak a fellendüléséről beszélhetünk. A Központi Statisztikai Hivatal múlt héten publikált adatai szerint az egy évvel korábbihoz képest a magyar építőipar termelése nőtt a legnagyobb mértékben augusztusban az egész Európai Unióban, összesen 36,8 százalékkal. A lengyel építőipar termelése is csak 23,2 százalékkal, a svéd építőiparé pedig 14,7 százalékkal nőtt idén augusztusban 2016 augusztusához képest. Úgy gondolom, hogy ezen adatok nem függetlenek a kormány munkájától, ugyanis a Fidesz már 1998-2002 között is olyan támogatási rendszert épített ki, amely igazi segítséget nyújtott a családoknak ahhoz, hogy saját otthonhoz juthassanak. Ez 2010 után sem változott, ezért első dolgunk volt az elhibázott devizahitelek kivezetése a bankrendszerből, ezért dolgoztuk ki a családi otthonteremtési programot, és ezért került csökkentésre az új építésű lakások áfája. A jövőt tekintve igen biztató, hogy a megkötött új szerződések volumene az előző évihez képest 46 százalékkal emelkedett, ezen belül az épületek építésére kötött szerződéseké 95,4, az egyéb építmények építésére vonatkozóké 18,9 százalékkal. Úgy vélem, hogy a magyar gazdaság teljesítménye és a magyar emberek helyzete az elmúlt években sokat javult, és ez lehetőséget ad arra, hogy a családok az állam támogatásával saját otthonhoz jussanak. Mindezek alapján kérdezem az államtitkár urat: minek köszönhető a 36,8 százalékos termelésbővülés? [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ahogy ön is elmondta, az építőipar a magyar nemzetgazdaság meghatározó ágazata, amely katalizátorként hat a gazdaság fejlődésére, teljesítményére, sőt számos ágazat teljesítményét is befolyásolja, és kézzelfogható eredményei az élet szinte minden területén tetten érhetők, az új otthonok építésétől kezdve egészen a közműfejlesztésig.Az építőipari termelés dinamikus növekedésével újra elérte, sőt már meg is haladta az előző uniós költségvetési ciklus végén tapasztalt értékeket, és 2016. januártól megindult egy immár tartósnak és folyamatosnak mondható növekedési folyamat. A kormány eddigi, az építőipar fellendítését célzó intézkedéseit igazolja, hogy a korábbi uniós költségvetési ciklus lezárását követő erőteljes és gyors visszaesést kiheverve az építőipar termelése 2017 augusztusában, mint ahogy ön által is elhangzott, az Európai Unión belül is kiemelkedő mértékben, 36,8 százalékkal haladta meg az egy évvel korábbi értéket. A növekedést egyértelműen jelzi az új megkötött szerződések számának 46 százalékos és a hó végi szerződésállomány volumenének kimagasló, 89,7 százalékos bővülése. A megkötött szerződéseken belül az épületek építésére kötött szerződések száma kiugróan, elsősorban az ipari és a lakóépületekre kötött új szerződéseknek köszönhetően nőtt több mint 95 százalékkal. Jelentősen, 46 százalékkal emelkedett továbbá az újlakás-építések száma, így 2017 első felében összesen több mint 5 ezer új lakás épült. A kiadott építési engedélyek és egyszerű bejelentések száma közel 20 ezerre emelkedett, amely így 40 százalékkal haladta meg az egy évvel korábbi adatokat. A kiadott új építési engedélyek alapján pedig 11 százalékkal több, összesen 6841 darab lakóépület építését tervezik, amely a magánmegrendelések számának növekedését mutatja, és további bővülés lehetőségét vetíti előre. A konjunktúra hatására 2014 óta növekszik az építőiparban a foglalkoztatottak száma is. 2017 harmadik negyedévében az építőiparban jelentősen felgyorsult a foglalkoztatottak számának növekedése; 34 ezer fővel dolgoztak többen, mint egy évvel korábban, amellyel az ágazat létszáma így elérte a 317 ezer főt. 2017 első felében 3600-zal több regisztrált vállalkozás volt az építőiparban. Ezzel az emelkedéssel a számuk elérte a 92 600-at. Az építőipari teljesítmény növekedésének hátterében alapvetően a kedvező gazdasági környezet áll, amelyet erősítenek a korábban bevezetett célzott kormányzati intézkedések, például a családi otthonteremtési kedvezmény, a kedvezményes lakásáfa, a CSOK-hoz való hozzáférés jelentős kiterjesztése, az adó-visszatérítési támogatás. Ezek az intézkedések a lakáspiac keresleti és kínálati oldalát egyaránt támogatják. Az építőipar növekedésében jelentős szerepet tölt be a teljesítésigazolási szakértői szerv, amely működésével nagyban hozzájárult az építőipar kifehéredéséhez; a korábbi évekhez képest a lánctartozások mértéke nagyságrendileg csökkent. A kormány egyértelmű célja, hogy támogassa az építőipar fejlődését; tovább növelje az építőipari megrendelések számát; emelje a megvalósuló beruházások színvonalát a hazai vállalkozások versenyképességének növelése mellett, továbbá hogy biztosítsa a magyar lakosság számára azokat a lehetőségeket, amelyek [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] az otthonteremtést könnyebbé és az infrastrukturális környezetet pedig fejlettebbé teszik. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]] [[14.50]]
Viszonválaszra László Tamásnak adom meg ismét a szót.
Köszönöm az államtitkár úr válaszát. Előrebocsátom, hogy elfogadom.Azt kell látni, hogy a termelés növekedése az építőipar újjászerveződésével jár együtt, magával húzva valóban számos ágazatot. Az ezzel együtt járó gondjaink pozitív gondok, ilyen például az építőipari munkaerőhiány; ezen határozottan enyhítenek azok a béremelkedések, amelyeket szintén egy évre visszatekintve nagyon pozitívan látunk. A segédmunkás-munkabérek emelkedése országosan 15, Budapesten 20 százalékos mértékű, a szakmunkásoké országosan 25, Budapesten 35 százalékos mértékű. Felmerülhet a kérdés, hogy vajon fennmarad-e ez a konjunktúra. Meg kell mondanom, hogy a Fidesz-KDNP-kormány hosszú távra tervez. Ha ez a kormány marad, márpedig maradni fog, mi fogjuk megtartani és kiterjeszteni a CSOK-ot, és újabb fejlesztési programokat fogunk elindítani. Úgy gondolom, hogy minden reményünk megvan arra, hogy ez a konjunktúra fennmarad. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Varga László, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszterhez: „Meddig tartják még fent a jelenlegi közfoglalkoztatást?” címmel. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A szegénység megközelítőleg minden harmadik embert érint ma Magyarországon. A mélyszegénység évről évre egyre nagyobb méreteket ölt, és akik ilyen kilátástalan helyzetbe kerülnek, nem találják a kiutat. Az állam és a kormányzat valódi segítségére sajnálatos módon egyre kevésbé számíthatnak. A közfoglalkoztatás csak nagyon keveseket vezet vissza az elsődleges munkaerőpiacra, a többséget azonban akadályozza a valódi munkakeresésben. A közfoglalkoztatottaknak járó bér közel nem elég ahhoz, hogy a családot a szegénységi küszöb fölé emelje, a létminimum szintjétől pedig messze elmarad. A közfoglalkoztatottak többségének rendkívül rosszak az életkörülményei, jövedelmi viszonyai és a lakáshelyzetük. A végzett munka jellege ritkán jelent valós munkatapasztalatot, a közmunkások helyzetét a rossz munkakörülmények, a megalázó feltételek sem könnyítik meg. Itt jelezném, hogy tisztelet a kivételnek, tisztelet azoknak a polgármestereknek, munkaszervezőknek, akik a valódi értékteremtésre helyezték a hangsúlyt a munka során, és valódi, megfelelő munkakörülményeket teremtenek, azonban ez kizárólag az ő teljesítményükön múlik.Azt is látni kell, hogy ha nincs a családban rendszeresen foglalkoztatott, az óhatatlanul nagymértékű elszegényedéshez vezet, amely meg is akadályozza később a valódi munkavállalást, és a gyermekvállalásra is kihatással van. Ezért lenne égető szükség értékteremtő programokra, a felemelkedést segítő képzésekre, amelyek biztosítani tudnák az utat a valódi munkához és a tisztes megélhetéshez. Mára tehát egy rossz egyensúly alakult ki a közfoglalkoztatásban, amiből sokaknak egyre nehezebb már kimozdulni. Akik nem tudnak megfelelő tudást és képzettséget szerezni a közfoglalkoztatás rendszerében, egy idő után elvesztik a képességüket a piaci körülmények közötti munkavállalásra. Itt van tehát a kormányzatnak felelőssége álláspontom szerint: csak olyan képzéseket és felzárkóztató programokat kellene és lenne szabad indítani, amely az abban részt vevőknek esélyt teremthet arra, hogy valójában munkaerőpiaci körülmények között el tudjanak helyezkedni. Mi, szocialisták azt kívánjuk tehát elérni, hogy mindenkinek legyen lehetősége tanulni és tisztességesen megélni a saját munkájából. Az is rengeteget rontott a helyzeten, államtitkár úr, hogy csökkentették a tankötelezettséget, és az elmúlt években nagyon sok 16 év felettit beengedtek érettségi és szakképzettség nélkül a közmunkaprogram rendszerébe, mert ez az 54 ezer forint számukra nyilvánvalóan átmenetileg egy vonzóbb lehetőségnek látszott, későbbi pozícióikat meg természetesen nagyon rontotta. Méltatlan ez az összeg, a megélhetést nem segíti, még egy gyermekkel együtt is, ha gyermeke van az illetőnek, akkor sem jelent annyi bevételt, amennyi méltó megélhetést jelentene. Adódik tehát a kérdés, államtitkár úr: meddig tartják fenn a jelenlegi közfoglalkoztatási rendszert? Mikor juthatnak ezek az emberek megfelelő tudáshoz és képzettséghez? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] És mikor segítik valójában a munkaerőpiaci boldogulásukat? Köszönöm a türelmét, elnök úr.
Pogácsás Tibor államtitkár úrnak adom meg a szót válaszadásra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Úgy érzem, tisztelt képviselő úr, hogy ezt az interpellációt ön 8-9 évvel ezelőtt fogalmazta meg, amikor sem munka, sem közfoglalkoztatás, sem kilátásuk nem volt az embereknek arra, hogy a szegénységből vagy a mélyszegénységből kijöjjenek. Azok az adatok, amelyeket ön idéz, pontatlanok, a valósághoz igazán semmi közük nincs. A szegénységgel kapcsolatos mutatókban 2013-ban egy trendforduló következett be, 2012 óta gyakorlatilag 800 ezer embernek sikerült kitörni a szegénységből, és az 500 ezer mélyszegénységben élő száma is ma mintegy 200 ezer alá csökkent. Mindezt úgy sikerült elérnünk, hogy az államadósság csökkenhetett, mindezt úgy sikerült elérnünk, hogy a magyar gazdaság növekedhetett, a foglalkoztatás rekordon van. Azzal, hogy a foglalkoztatás rekordon van, egy ütemben azt is látjuk, hogy a közfoglalkoztatás is csökkenő tendenciát mutat. Tehát egyre kevesebben szorulnak arra, hogy közfoglalkoztatásban vegyenek részt. Ön az írásban benyújtott interpellációban azt írja, hogy „a 16 évet betöltött fiatalok jelentős része az érettségi megszerzése előtt otthagyja az iskolát azért, hogy a közfoglalkoztatás 54 ezer forintos értékű csábításának engedjen”. Abszolút abszurd a megfogalmazása. Összességében azt látjuk, hogy jelen pillanatban mintegy 281 fő 18 év alatti fiatal van a közfoglalkoztatásban. Ezek döntően és elsöprő többségében az általános iskola befejezése után vagy az általános iskolát be sem fejezve kerültek a közfoglalkoztatásba, és a programjaink mindenképpen arra irányulnak, hogy ezek a fiatalok és a fiatal felnőttek, a 20 év fölöttiek is az általános iskolát befejezzék, illetve az alapkompetenciák megszerzését biztosító tanfolyamokon vegyenek részt. Tisztelt Képviselő Úr! A közfoglalkoztatás mellett természetesen figyelünk arra, hogy megfelelő képzések is induljanak. Ilyen például a 2016-2018 között futó, alacsony képzettségűek és közfoglalkoztatottak képzésére indított program, amely mintegy 85 ezer fő képzését biztosítja. Ez a 85 ezer fő lehetőséget kap arra, hogy pótolják azokat a tudáshiányokat, amelyek a munkaerőpiacon való elhelyezkedést gátolják, olyan kompetenciákat fejlesszenek, szerezzenek meg, amelyekkel vagy ki tudnak lépni az elsődleges munkaerőpiacra, vagy ha még hiányos a képzettségük, akkor hozzájuthassanak olyan alapképzéshez, amivel aztán a hiányszakmákban tovább tanulhatnak és új ismereteket szerezhetnek. Ezen túlmenően mentori képzést folytatunk, illetve mentorok foglalkoznak a közfoglalkoztatottakkal azért, hogy a pályájukat elindítsák, illetve a munkavállalásban segítsék őket.A munkahelyvédelmi akcióterv egyértelműen arra irányult, hogy benntartsuk a foglalkoztatásban azokat az embereket, akiket bent lehet tartani. Mintegy 917 ezer embert, munkavállalót sikerült ilyen formában az elsődleges munkaerőpiacon benntartani. 2016-ban a közfoglalkoztatottak száma 223 ezer fő volt, az idén ez várhatóan mintegy 175 ezer főre redukálódik, 2020-ig pedig várhatóan 150 ezer főre csökken a közfoglalkoztatottak száma. Ez egyértelműen mutatja azt, hogy a gazdaság élénkülésével, a gazdaság erősödésével mind többen tudnak elhelyezkedni az elsődleges munkaerőpiacon, és valóban, a közfoglalkoztatásból a képzések, a rendszeres munkavégzés, a rendszeres foglalkozás hatására az emberek el tudnak helyezkedni az elsődleges munkaerőpiacon is. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e az államtitkár úr válaszát.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Nem tudom elfogadni a válaszát. Mintegy 600 ezren mentek el ebből az országból, az elmúlt nyolc év ezt is hozta. Ezért van munkaerőhiány, az ő munkájuk nagyon hiányzik ebből az országból. Önök azt az elképesztő helyzetet állították elő az elmúlt nyolc évben, hogy komplett térségekben egyszerre van munkaerőhiány az elvándorlás miatt, ugyanakkor hatalmas munkanélküliség is van, mert százezrek vannak olyan helyzetben, hogy nincs megfelelő képzettségük, végzettségük. Önök beszorítják ezeket az embereket a közmunkaprogramba, ott tartják őket, konzerválják ezt a problémát. A probléma tehát nagyon komoly, és azt gondolom, egyáltalán nem segíti az, hiába mentegetőzik, hogy a tankötelezettséget leszállították 16 évre, mert ezeknek a diákoknak, akik nagyon sokan, tízezrével kikerülnek a közoktatás rendszeréből, esélyük sincs arra, hogy megfelelő végzettségük legyen. Vannak értékteremtő programok, de a tapasztalatom szerint ez is csak a helyi hozzáadott érték, a polgármesterek áldozatkész munkájának köszönhető. Köszönöm, elnök úr, nem tudom elfogadni a választ.
Képviselő úr nem fogadta el a választ. Kérem a tisztelt Házat, szavazzon, elfogadja-e azt. [[Szavazás.]] A Ház a választ 107 igen szavazattal, 27 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Staudt Gábor, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be az igazságügyi miniszterhez: „Alaptörvény-ellenes jogszabály segítségével indulnak végső rohamra a jogállam utolsó bástyái ellen?” címmel. Képviselő urat illeti a szó. [[15.00]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! Az Orbán-kormány kettős támadást intézett a bírói függetlenség ellen, amikor 2012-ben felállt az új igazgatási rendszer. Elképesztő túlhatalmat adtak az Országos Bírósági Hivatal elnökének, és a posztra egy fideszes alapember nejét, Handó Tündét ültették. A megalkotott új rendszert számos nemzetközi és hazai bírálat érte. Az egyik legsúlyosabb kritika, hogy egyetlen Fidesz-közeli ember kezébe helyezték, hogy ki lehet bírósági vezető vagy tölthet be magasabb bírói álláshelyet. Erre szolgált az eredménytelenné nyilvánítás intézménye, amelynek eredeti szabályai még az Alkotmánybíróság előtt sem álltak meg. A taláros testület 2013-ban kimondta, hogy alaptörvény-ellenes, ha nincs pontosan meghatározva, hogy az OBH elnöke milyen konkrét indokok alapján nyilváníthat eredménytelennek egy pályázatot, ha több alkalmas jelölt is van. Végül az Alkotmánybíróság és a nemzetközi nyomás hatására módosították a jogállási törvényt, de Handó Tünde az elmúlt években is tovább folytatta kinevezési gyakorlatát, így kimondhatjuk, hogy mindmáig fennállnak azok az aggályok, amelyek alapján a taláros testület a szabályozást elkaszálta, vagyis az újraformált jogszabály továbbra is jó eséllyel alaptörvény-ellenes. Handó Tünde ma is megteheti, hogy kénye-kedve szerint nyilvánít eredménytelenné bírói pályázatokat arra hivatkozással, hogy a kiírást követően bekövetkezett munkaszervezési változások indokolatlanná teszik az álláshely betöltését, majd ugyanezzel a lendülettel kiírja ugyanazon bíróság álláshelyére az új pályázatot. Ha ezt egy magáncég csinálja meg, vagyis valótlanul hivatkozik munkaszervezési okokra, egészen biztosan elkaszálja a munkaügyi bíróság. Mennyire lehet alkotmányos az a bírói függetlenséget veszélyeztető jogszabály és OBH-elnöki gyakorlat, amelyet a magyar jogrendszer még a privát cégek esetében sem enged meg? Pikáns adalék a fentiekhez, hogy van egy bíró, név szerint dr. Vasvári Csaba, aki be merte perelni Handó Tündét, mert azok után, hogy kétszer is első lett a Fővárosi Ítélőtábla álláshelyére kiírt pályázaton, azt harmadszorra is kiírta az OBH elnöke, csak hogy ne kelljen kinevezni őt. Bezzeg harmadjára, amikor egy megbízhatóbbnak mondott bíró végzett az első helyen, a nyertest azonnal kinevezte. Ugyebár ennek az álláshelynek már kétszer meg kellett volna szűnnie az OBH-elnök döntése alapján. Ez az eljárás nonszensz, és amennyiben formálisan törvényes, akkor az azt lehetővé tevő jogszabály biztosan nem alkotmányos. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] A fentiek okán kérdezem államtitkár urat, nem gondolja-e, hogy továbbra is alaptörvény-ellenes a bírói pályázatok elbírálásának jelenlegi törvényi rendszere, amely alapján a Handó Tünde-i önkényes kinevezési gyakorlat fennmaradhatott. Mikor fogják végre beterjeszteni az alaptörvény-ellenes önkényt végleg felszámoló törvénymódosítást a parlament elé, amelyre az Alkotmánybíróság már 2013-as döntésében kötelezte önöket? Ebben várom érdemi válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat. Az elhangzott interpellációs kérdésre Völner Pál államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Mindenekelőtt fontosnak tartom tisztázni, hogy a bírói függetlenséget az Alaptörvényünk garantálja, miszerint a bírák függetlenek és csak a törvénynek vannak alárendelve, és ítélkezési tevékenységükben nem utasíthatók. Magyarországon a bírósági igazgatás sajátja, hogy szervezetileg is teljesen független a végrehajtó hatalomtól. Szeretném leszögezni, hogy a képviselő úr interpellációjában elhangzottakkal ellentétben a bírói pályázatok elbírálása egy bonyolult, többszereplős folyamat, továbbá a pályázatok elbírálása, a vezetői kinevezések csak objektív kritériumok alapján, átlátható módon mehetnek végbe, a pályázati határidő leteltét követő 15 napon belül a járásbíróságra, a közigazgatási és munkaügyi bíróságra, valamint a törvényszékre kiírt pályázat esetén ugyanis a törvényszék bírói tanácsa, ítélőtáblára kiírt pályázat esetén az ítélőtábla bírói tanácsa, a Kúriára kiírt pályázat esetén a Kúria bírói tanácsa a pályázókat meghallgatja, és a pályázatokat az elért pontszámoknak megfelelően rangsorolja. A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvény alapján a pályázat elbírálója ugyan az Országos Bírósági Hivatal elnöke, vagy a Kúriára kiírt pályázatok esetén a Kúria elnöke, a törvényi szabályozás alapján azonban kizárólag a bírói tanács által az első három helyre rangsorolt pályázónak van esélye bírói kinevezésre, ráadásul közülük csupán az első helyre rangsorolt pályázó esetén van arra lehetőség, hogy kinevezésére az Országos Bírói Tanács előzetes egyetértése nélkül kerüljön sor, az Országos Bírósági Hivatal elnöke ugyanis csak az Országos Bírói Tanács egyetértése esetén terjeszthet fel kinevezésre a rangsor első helyén álló pályázattól eltérő pályázót, illetve bírálhatja el a pályázatot a rangsor első helyén álló pályázótól eltérő pályázó áthelyezésével. Hangsúlyozandó továbbá, hogy az Országos Bírósági Hivatal elnökének a pályázat érvénytelenné nyilvánításával kapcsolatos jogköre nem önkényes, hanem az Országgyűlés által elfogadott, a Velencei Bizottság, majd az Alkotmánybíróság álláspontja nyomán végrehajtott módosításokkal megállapított törvényi alapokon nyugszik. Ami a pályázat kiírását követően bekövetkezett munkaszervezési változásokat illeti: kérem, engedje meg, tisztelt képviselő úr, hogy felhívjam figyelmét arra a tényre, hogy egy bírói álláspályázat lefolytatása rendszerint egy több hónapos folyamat, amely időtartam alatt felmerülhetnek olyan, az ügyterhet, illetve személyzeti kérdéseket érintő körülmények, amelyek megalapozzák egy bírói álláshelyre kiírt pályázat okafogyottságát. Mindezek alapján a kormány tehát nem gondolja, hogy a bírói pályázatok elbírálásának jelenlegi törvényi rendszere alaptörvény-ellenes. Ellenkezőleg, úgy vélem, a hatályos törvényi szabályozás célja az igazságszolgáltatás hatékony működésének elősegítése. Igazolja ezt az eltelt öt év is, amely egyébként igazolta, hogy semmiféle működési zavarokat nem okozott ennek a gyakorlatnak a kialakulása és ennek a szabályozásnak az érvényesülése. Kérem képviselő urat, hogy fogadja el a válaszomat. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Én is megkérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Sajnos, pont a lényegre nem válaszolt államtitkár úr. Mi van akkor, ha az OBH elnökének a döntése jogszabálysértő? Mi van akkor, ha munkaszervezési indokokra hivatkozik, de ezek nem állnak fönn és újra kiírják a pályázatokat? Egyébként, ha nem tudná, a sajtóban is megjelent, hogy tavasszal Handó Tünde helyzetértékelő beszámolóját állítólag kétszer is visszadobta az Országos Bírói Tanács, tehát már a bíróságokon belül is forr a hangulat. De említhetném azt is, hogy a Fővárosi Törvényszék vezetőjének elnöki megbízatása január 5-én megszűnik, 90 nappal előtte kellene kiírni a pályázatot, ez október 5-én lejárt, de még mindig nem történt semmi. Ezekben a helyzetekben ki tud beavatkozni? Nem véletlen egyébként, hogy a hírek szerint a Pesti Központi Kerületi Bíróságon az OBT-elektorválasztás kapcsán pont az a dr. Vasvári Csaba kapta egyedül, több tucat jelöltből a tapsot, aki ezekre a problémákra felhívta a figyelmet. Hallgassanak azokra a kritikákra, amelyek a bírósági rendszeren belülről jönnek, mert nagy probléma lesz, ha nem így tesznek! Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ, ezért kérdem a tisztelt Házat, hogy elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 107 igen szavazattal, 27 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Gaal Gergely képviselő úr, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Mivel segíti a kormány közlekedési szempontból, hogy Magyarország tranzitszerepét az áruk országon belüli hozzáadott-érték gyarapításával is növelje?” címmel. Megadom a szót Gaal Gergely képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Magyarország geopolitikai helyzetéből adódóan rendkívüli adottságokkal rendelkezik a logisztika területén, földrajzi elhelyezkedésünk determinálja azt, hogy térségünkben a külföldi áruk nagy része Magyarországon megy keresztül. Ennek köszönhetően a logisztika termeli a magyar GDP csaknem 6,5 százalékát, az ágazathoz köthető 40 ezer logisztikai vállalkozás pedig 250 ezer embert foglalkoztat. [[15.10]] Az ágazat a válság óta évről évre gyarapodik, Magyarország a távol-keleti áruk elosztásával új lehetőségekre számíthat. A kormány a tisztességes fuvarozók érdekében szigorúan ellenőrzi a fuvarengedélyeket, és arra törekszik, hogy az ország területén a magyar vállalkozók szállíthassanak. Az elektronikus közúti áruforgalom-ellenőrző rendszer, az EKÁER 2015-ös bevezetésének célja az áruk valós útjának nyomon követése, az árubeszerzések, értékesítések során keletkező közterhek megfizetésének biztosítása, valamint az, hogy Magyarországon ne kerülhessen forgalomba olyan áru, amely előzetesen nem volt bejelentve az adóhatósághoz. Más szállítási eszköz esetén is vannak kihívások. A vasúti áruszállításban ilyen kihívást jelentett Magyarország számára, hogy Oroszországnak nem érdeke a kínai áruk áthaladása Ukrajnán keresztül, így azok útvonala Magyarországot is elkerülheti. Ettől függetlenül látható, hogy Magyarország tranzitszerepe erős, azonban nem pihenhetünk, az ország földrajzi helyzetéből kifolyólag ezt tovább kell erősíteni. Sőt, a tranzitszerepen kívül azt is el kell érni, hogy a külföldi áruk ne csak áthaladjanak, hanem meg is álljanak, és hozzáadott belföldi értékkel gyarapodjanak az országban. Tisztelt Államtitkár Úr! A fentiek megvalósításához a logisztikai szerep erősítése érdekében a légi, vízi, vasúti és közúti közlekedési infrastruktúra párhuzamos fejlesztésére van szükség. De a fejlesztés itt nem állhat meg, mert a hozzáadott érték növeléséhez olyan komplex beruházások és ösztönzők kellenek, hogy a külföldi vállalkozásoknak érdemes legyen Magyarországon befektetni. Már jelenleg is láthatunk ilyen kezdeményezéseket, de a kormányzati segítség és akarat mindig katalizátorként hat az ilyen fejlesztésekre. Éppen ezért kérdezem tisztelt államtitkár urat, hogy közlekedési szempontból milyen lépéseket tesz a kormány a logisztikai iparág fejlesztése érdekében, és mivel segíti a kormány, hogy Magyarország tranzitszerepét az áruk országon belüli hozzáadottérték-gyarapításával is növelje. Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr elhangzott interpellációs kérdésére a kormány nevében Fónagy János államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A kérdése indokolt és időszerű, hiszen a világpiacon nemcsak egyes ágazatok és egyes országok vetélkednek egymással, hanem az egyes közlekedési fő irányok is. Magyarország földrajzi elhelyezkedése, jelene és jövője szempontjából nyilvánvalóan érdekelt ebben a versenyben. Mi sem bizonyítja ezt jobban, mint az, hogy a szállítás és a raktározás által éves szinten megtermelt bruttó hozzáadott érték a legfrissebb adatok szerint a 2000 milliárd forintot közelíti. Az ágazat hozzájárulása, ahogy ön is mondta, elérte a 6,5 százalékot. A logisztika tavaly 250-270 ezer főnek adott munkát; a foglalkoztatásban betöltött szerepét jól jellemzi, hogy az építőipar vagy az egészségügyi és szociális ellátás nagyjából ugyanennyi családnak biztosít kenyérkeresetet. A kormány elsősorban a megfelelő infrastruktúra és a szabályozás biztosításával járul hozzá az ágazat nemzetgazdasági és vállalati szintű versenyképességének növekedéséhez, de ezen túl is számos intézkedéssel javítja a hazai fuvarozó, szállítmányozó és logisztikai vállalatok helyzetét. Magyarország a transzeurópai közlekedési hálózathoz tartozó közutak fejlesztésére várhatóan több mint 800 milliárd forintot, a TEN-T vasútvonalak korszerűsítésére pedig közel 1300 milliárdot fordít 2022-ig. A tervek szerint e forrásokból fog megvalósulni többek között a Budapest-Belgrád vasútvonal magyarországi szakaszának fejlesztése, a Kelenföld-Pusztaszabolcs vasúti szakasz átépítése, a Déli összekötő vasúti híd felszerkezetének cseréje, a Miskolc-szlovák határ és a Debrecen-román határ közötti autópályák, autóutak korszerűsítése. Az uniós támogatások segítségével fejleszteni fogjuk a tehervonatok határon történő átjárhatóságának körülményeit, a dunai és tiszai hajózás feltételeit, és továbbjavítjuk a regionális repülőtereink infrastrukturális kapacitását is.A kormány a szabályozás területén a piaci szereplők számára egyenlő versenyfeltételeket biztosít, támogatva ezzel a normakövető hazai kis- és középvállalkozások működését. Külön munkacsoportot állítottunk fel a közúti árufuvarozás ellenőrzésére, kiépítettük a nemzeti tengelysúlymérő rendszert, amely a jogosulatlan versenyelőnyre szert tevő, túlsúlyos fuvarozók feltérképezése mellett az úthálózat megóvását is szolgálja. Hasonló célokat tölt be a 2015 elején bevezetett és ön által is említett elektronikus közúti áruforgalom-ellenőrző rendszer is. Új logisztikai hálózat alapjait teremtettük meg Zalaegerszeg, Békéscsaba, Záhony, Paks kijelölésével, a tavalyi kormányhatározatban a kormány döntött az országos iparipark-koncepció megvalósításáról. A felhozottak jól példázzák, hogy a kormány továbbra is elkötelezett a közel 40 ezer hazai logisztikai vállalkozás folyamatos támogatása iránt. Meggyőződésünk, hogy a kormányzati intézkedések nagyban hozzájárultak ahhoz, hogy a Világbank 160 országról készített logisztikai teljesítményindexében Magyarország a 2012-es 40. helyről tavaly már a 31.-re lépett előre. Köszönöm a figyelmét. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem Gaal Gergely képviselő urat, hogy elfogadja-e államtitkár úr válaszát. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm a válaszát. A XXI. században is nagyon lényeges, hogy a földrajzi helyzetünkből adódó lehetőségekkel átgondoltan tudjunk élni, és biztató, hogy a kormányzat számára fontos hazánk tranzitszerepének növelése és ezzel a világgazdaság vérkeringésében betöltött szerepünk erősítése, és hogy ebben a vonatkozásban az áruk országon belüli hozzáadottérték-gyarapítását is erősíteni kívánjuk. Válaszát tisztelettel elfogadom. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Mint hallhattuk, képviselő úr elfogadta az államtitkári választ. Most Hadházy Ákos és Ikotity István képviselő urak, az LMP képviselői következnek, akik interpellációt nyújtottak be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Miért fontosabb egy stadion, mint az emberek egészsége és a tömegsport?” címmel. Az interpelláló képviselő urak nevében Ikotity István képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője teszi fel a kérdést. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Júniusban írásbeli kérdéssel fordultam önökhöz, és arról érdeklődtem, hogy 2014 óta mennyit költöttek egészségmegőrző, prevenciós programokra, amelyek jelentős mértékben hozzájárulhatnának a magyar emberek egészségi állapotának javulásához. Meggyőződésünk, hogy erre nagy szükség van Magyarországon. A magyar felnőtt lakosság 54 százaléka elhízott, a középkorú férfiak esetében 71 százalék ez az arány. A lakosság több mint kétharmada 10 percet sem sportol naponta. A halálozási mutatóban Magyarország az EU-ban az 5. helyen áll. A leggyakoribb halálozási okok között olyan betegségek szerepelnek, amelyek a rossz táplálkozással, a mozgásszegény életmóddal hozhatók kapcsolatba, így a szívinfarktus, a stroke és a daganatos megbetegedések. Kicsit naiv módon reménykedtem benne akkor, hogy egy olyan országban, ahol egy vizes vb megrendezésére 150 milliárd forint jut, ahol egy Puskás stadion 190 milliárd forintja mögött elbújhat az Arsenal vagy a Bayern München létesítményeinek költsége, azt látjuk majd a válaszukban, hogy az emberek egészségére is legalább ennyit költenek. Azonban, ahogy olvashattuk, saját bevallásuk szerint 2014 óta összesen 19,5 milliárd forintot költöttek három év alatt prevenciós programokra, vagyis három év alatt a Puskás stadion költségének mindössze egytizedét költötték ezekre a célokra. Azon sem lepődtem meg, hogy amikor érdeklődtem többször önöknél és a Magyar Olimpiai Bizottságnál is, hogy vajon az élsporthoz és a versenysporthoz képest mekkora összeget fordítanak rekreációs célú szabadidősport-fejlesztésre, soha nem kaptam egyenes választ önöktől. Gyanítom, hogy nem véletlenül. E területen sem repkednek Puskás stadionnyi összegek. Egy XXI. századi országban az egészségügy egyik leghangsúlyosabb része a betegségek megelőzését, az egészséges életmód elősegítését kellene hogy előtérbe helyezze az egészséges életkörnyezet biztosítása mellett. [[15.20]] Ha az emberek egészséges és boldog életet élnek, azzal egyben tehermentesíthető az egészségügy, csökkennek a munkáltatók terhei, és ami ennél sokkal fontosabb: tartalmas, teljes és boldog életet élhetnek az emberek ebben az országban. E célok teljesítése helyett viszont azt látjuk, hogy a kormány szándéka sokkal inkább a közpénzek lenyúlása, többek közt különböző élsportokhoz kapcsolódó létesítményfejlesztések és rendezvényszervezések, és nem a magyar emberek egészségének a megőrzése. A Honvéd Kórház sürgősségi osztályának vezetője ezt nyilatkozta nemrég: a magyar egészségügy állapota azon a szinten van, ahol a magyar futball. Államtitkár úr, mikor lesz végre fontos az emberek egészsége? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Mikor költenek legalább annyit egészségmegőrzésre, mint stadionokra? Várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr elhangzott interpellációs kérdésére Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ha pontosan akarta volna idézni önmagát, akkor ön azt kérdezte a korábbi írásbeli kérdésében, hogy különböző népegészségügyi programok kommunikációjára mennyit költ a kormány, és erre is kapta meg a választ. Maga az egészségmegőrzés nyilván egy sokkal szélesebb körű, akár kormányzati beavatkozást, támogatást, odafigyelést igénylő terület, hiszen a mindennapos testneveléssel a magyar fiatalok váltak például a legtöbbet mozgó fiatalokká az Európai Unión belül. Ez nyilván hosszú távon egy nagyon fontos egészségmegőrzést jelent, ha napi szinten kinek-kinek kialakul a testmozgási szokása. Lehet beszélni emellett nyilvánvalóan a népegészségügyi megelőzés szempontjából akár a dohányzás visszaszorítása érdekében tett intézkedésekről, a chipsadó bevezetéséről, amelyet egy az egyben az egészségügyi dolgozók béremelésére fordítunk, ami bevétel ebből származik. Tehát nagyon sok minden más intézkedés van. De vannak olyanok is, mint például a különböző szervezett szűrővizsgálatok, védőoltások, amelyek kormányzati döntésként és többletforrásként is megjelennek. Az elmúlt évben három ilyen újfajta oltás került mindenki számára ingyenesen felajánlható körbe, de a szűrővizsgálatok esetén a vastag- és végbélszűrés országos kiterjesztésénél, a HPV elleni védőoltásnál a hetedikes lányok körében nagyon fontos előrelépések történtek az elmúlt években. De ugyanígy fontos volt 77 kórház felújítása, 54 rendelőintézet felújítása országszerte, valamint 97 mentőállomás korszerűsítése. Emellett jött létre 23 teljesen új rendelőintézet és 30 teljesen új mentőállomás, szintén az emberek egészségének védelme érdekében. Most pedig folyik az „Egészséges Budapest” program, amelynek csak az idei költségvetési tétele 40 milliárd forint. Ez is hozzájárul kinek-kinek az egészségmegőrzéséhez. Korábban ilyen és hasonló elképzeléseket az LMP is támogatott. Ön is felhozta az úszó-vb-t. Az úszó-vb megmaradó létesítményei továbbra is az egészségmegőrzést, betegségmegelőzést szolgálják, hiszen ezekben az uszodákban továbbra is úszóiskolák, szülők, gyerekek, nyugdíjasok, bárki sportolhat, és ezzel őrizheti meg a saját egészségét. Azt hiszem, az a szám, hogy az igazolt sportversenyzők száma, tehát a versenyengedéllyel rendelkező sportversenyzők száma meghaladta a félmilliót, 501 ezer fő, ez bizonyítja, hogy a kormányzatnak az egészségmegőrzési, sportösztönzési intézkedései helyesek voltak, hiszen nemcsak a táplálkozási szokások alakulnak át a reformmenzának köszönhetően, amelyet nyilván többletfinanszírozással is igyekeztünk támogatni, vagy a különböző, chipsadó hatálya alá eső termékeknek az iskolából való kitiltása révén is pontosan azt az elhízást, túlsúlyt, amit ön is idézett, próbáljuk megelőzni, hanem emellett akár a sportolási lehetőségek bővítésével, a versenysport, az utánpótlássport bővítésével is tudjuk a fiatalok egészségét megőrizni vagy a későbbiekben is, felnőttkorban minél inkább támogatni az ilyen pozitív folyamatokat. 2010-ben ezt még az LMP is fontosnak tartotta, ma aktuálpolitikai, rövid távú érdekek miatt néha teljesen mást mond, mint ami korábban hangzott el. Ettől függetlenül mind a stratégiai szinten, mind a különböző fejlesztési programjaink szintjén, mind a költségvetési tételek összeállításakor többféle olyan program is fut iskolákban, iskolákon kívül, amelyek az egészségmegőrzést célozzák. Az ön által kérdezett számok ezeknek a kommunikációját tartalmazták, de ezek a szűrővizsgálatok, szűrőbuszok, étkezési, testmozgási és egyéb programok viszont ennél jóval több költségvetési forrásból - lehet mondani az iskolagyümölcs-programot, az iskolatejprogramot -, egyre bővülő körben és egyre bővülő forrásból szolgálják azt, hogy a most felnövekvő generáció már egészségesebb habitusú legyen, és sokkal inkább elérjük azt a célunkat, amit a kormányzat célul tűzött ki, hogy az egészségben eltöltött évek számát tudjuk növelni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem képviselő urat, jegyző urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Államtitkár úr sok kérdésre válaszolt, de nem ezek voltak azok, amelyeket én feltettem. Nagyon jól mutatják azok a mutatók, akár nemzetközi, akár hazai felmérések, hogy bizony nem mutatkoznak ezek az eredmények, amelyeket önök várnak. Sem az egészségmegőrzés terén nem mutatkozik a markáns javulás, sőt javulásról sem beszélhetünk, sem pedig a tömegsport támogatása nem látszik. Az látszik, hogy önök az élsportot, stadionberuházásokat támogatnak; és nem nevezte meg államtitkár úr sem azt az összeget, amit erre fordítanának, nem kaptunk erre továbbra sem egyenes választ. Amiket felsorolt, például a kórházfelújítások, azok európai uniós, brüsszeli támogatásokból érkeznek; ezzel nem dicsekedett államtitkár úr. Ne más tollával ékeskedjen, kérem! Hogyan tudnám ezt a választ elfogadni!? Nem fogadom el.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem ezért önöket, elfogadják-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 104 igen szavazattal, 31 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Bencsik János képviselő úr, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a külgazdasági és külügyminiszterhez: „Javultak-e hazánk exportlehetőségei?” címmel. Bencsik János képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt esztendők kormányzati intézkedései meghozták a várt eredményeket: sikerült helyreállítani a baloldali kormányok gazdaságpolitikai hibái következtében megrendült pénzügyi egyensúlyt és ezáltal megteremteni a gazdasági növekedés feltételeit. 2013-ban Magyarország kikerült az akkor már egy évtizede zajló túlzotthiány-eljárás alól, az államháztartási hiány rendre a GDP 3 százaléka alatt teljesül, a GDP-arányos államadósság pedig folyamatosan csökken. 2016-ban mindhárom nagy nemzetközi hitelminősítő befektetésre ajánlott kategóriába emelte a szuverén magyar államadósságot. Így hazánk visszanyerte önrendelkezését a nemzetközi pénzügyi környezetben is. Sor kerülhetett az adórendszer, a szakképzés és az államigazgatás szerkezeti átalakítására, amely javította hazánk versenyképességét, illetve olyan gazdaságpolitikai intézkedésekre került sor, amelyek a magyar emberek, a családok boldogulását, a vállalkozások erősödését és ezzel együtt a dinamikus gazdasági növekedést szolgálják. A magyar gazdaság mára egy kiegyensúlyozott és a korábbinál gyorsabb növekedési pályára állt. A további erősödéshez a termelékenység és a versenyképesség fokozására van szükség, amivel együtt kell járjon a bérek fokozatos emelkedése is. A kormány érdemi intézkedései közül fontosnak tartom kiemelni a tavaly született hatéves bérmegállapodást. A hazai gazdaság finomhangolása során szükség van a jelenlegi külkereskedelmi kapcsolataink, exportlehetőségeink tudatos kihasználására és azok továbbfejlesztésére is. Kiemelten vonatkozik ez az innovatív, magas hozzáadott értékű termékek és szolgáltatások értékesítésére. A hazai munkaerő képzése, az állami és a magánszektor versenyképességének fokozása, a magyar emberek jövedelmének emelése, a hazai innováció ösztönzése és a külkapcsolatok fejlesztése körültekintő összehangolást igényel. Éppen ezért kérdezem tisztelt államtitkár urat: miként alakultak, javultak-e hazánk exportlehetőségei? Milyen lépéseket tett, illetve tervez megtenni hazánk versenyképességének további javítása érdekében a kormány? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr elhangzott interpellációjára Íjgyártó István államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, 2010 óta a magyar gazdaság növekedési pályára állt, köszönhetően az új megközelítéssel alkalmazott gazdaságpolitikának. Az elmúlt hét évben bebizonyosodott, hogy a régi közgazdasági dogmákkal ellentétben nem kell választani a növekedés és az új munkahelyek vagy a költségvetési fegyelem között. Lehetséges úgy javítani a versenyképességet, hogy közben az emberek keresete folyamatosan nő. [[15.30]] Az új gazdaságpolitika jelentős adócsökkentésen alapul, ami újabb beruházásokra és új munkahelyek létesítésére ösztönzi a vállalkozókat. A csökkenő adóterhek szintén lehetővé teszik a fizetések folyamatos emelését. Azzal, hogy az Európai Unió legalacsonyabb társasági adója és személyi jövedelemadója van érvényben Magyarországon, hazánkban van az egyik legversenyképesebb befektetési környezet Európában. A magyar befektetési ügynökség, a HIPA közreműködésével 2016-ban minden eddiginél több befektető döntött úgy, hogy Magyarországot választja befektetése helyszínéül. 71 beruházási projekt esetében született kedvező döntés, amelynek eredményeképpen 3,2 milliárd euró külföldi tőke érkezik az országba, és 17 647 új munkahely jön létre. Az idei év első félévét nézve pedig már 47 magyarországi beruházásról született pozitív döntés, aminek nyomán 8502 új munkahely jön létre. A Magyarországra vonzott multinacionális cégek nagymértékben hozzájárulnak az ország exportteljesítményéhez. Ezen vállalatok exportját mindenképpen értékelni kell, tekintve, hogy ezek a társaságok magyar munkavállalókkal és jelentős részben magyar beszállítókkal dolgoznak, vagyis magyar kis- és középvállalkozásoknak adnak munkát. A Külgazdasági és Külügyminisztérium kiemelten fontosnak tartja a magyar hányad növelését az exportban, amihez viszont elengedhetetlen az állami szerepvállalás, így a Magyar Nemzeti Kereskedőház és az Eximbank közreműködése a kis- és középvállalkozások segítésével. A kereskedőház feladata, hogy a magyar kis- és középvállalkozások számára megfelelő exportlehetőségeket, exportpiacokat találjon a világban, az Eximbank pedig jó feltételek mellett adott hitellel tudja segíteni a magyar vállalkozókat a külpiacra lépés során. Az új külgazdasági stratégia sikerét mutatja, hogy az előzetes adatok szerint 2015 és 2016 után ismét rekordot döntött a magyar export, elérve akár a százmilliárd eurót. Az exportsikerek, az exportrekordok egyrészt azt jelentik, hogy piacképesek a Magyarországon előállított termékek és szolgáltatások, vagyis a magyar emberek magas színvonalú munkát végeznek, és erre joggal lehetnek és lehetünk büszkék. Másrészt az exportsikerek azt is jelentik, hogy a külkereskedelem során folyamatosan több pénz jön be az országba, mint amennyi kimegy. Ez a bevétel magyar vagy Magyarországon termelő vállalkozásokhoz kerül, amelyeknek így lehetőségük van új munkahelyek teremtésére, a régiek megőrzésére, béremelésre és fejlesztések végrehajtására. A magyar külpolitika célja, hogy a magyar emberek érdekeit képviselje; természetesen igaz ez a gazdaságra is. A magyar emberek érdeke pedig az, hogy legyen kiszámítható, stabil munkahelyük, tisztességes, emelkedő fizetésért dolgozhassanak, és időről időre tudjanak egy lépést tenni előre. Az eddigi sikereknek örülünk, de ezek nem jelentik azt, hogy hátradőlünk; továbbra is a felsorolt célokat szem előtt tartva kívánunk dolgozni. Tisztelt Képviselő Úr! Kérem a válaszom elfogadását. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem Bencsik János képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Országgyűlés! Október hónapban Tatabányán három termelő befektető fejlesztését adhattuk át százmilliárd forint értékben, ezer munkahelyet hoztak létre. Én ott személyesen azt tapasztaltam, hogy a szolgáltatási színvonal növekszik a disztribúciós központ létrehozásával, egy másik orvostechnológiai cég kutatási reagenseket állít elő a hazai és az európai gyógyszeripar számára, ahol diplomás biológusokat, biokémikusokat alkalmaznak, míg az autóipari beszállító Bridgestone innovatív termékek előállítására bővítette a csarnokát, és a jó munkaerő megtartása és a külföldön tapasztalatokat szerzett munkavállalók hazacsábítása érdekében 40 százalékos béremelési programot indított el. Tehát az a javaslat helyi szintről a kormányzat irányába, hogy az innováció, a szolgáltatás minőségének javítása [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] az az út, amely tudja versenyképesség szempontjából javítani Magyarország pozícióját. A válaszát köszönettel elfogadom. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Mint hallhattuk, a képviselő úr elfogadta az államtitkári választ. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mikor látják már be, hogy a szegénységben élőkön is segíteni kellene? Vajon a saját felmérésüknek hinni fognak végre?” címmel. Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Rétvári Bence egy napirend előtti felszólalásomra reagálva azzal gyanúsított meg, hogy egy nagyon ügyes trükkel éltem, miszerint nem 2010-es adatokat vetettem össze a maival, hanem korábbiakat. Ez nem igaz, és az sem, hogy mindenben javulást látnánk. Az Eurostat és a KSH oldalán is elérhető adatok szerint 2010-ben a lakosság 12,3 százaléka élt a szegénységi küszöb alatt, ma ez a mutató 14,5 százalék. Ezen túl a szegénységi rés, tehát a szegénység mélységét jelző mutató minden korcsoportban emelkedett 2010 óta. Például hét évvel ezelőtt a 65 év feletti népesség esetében ez 11 százalék volt, ma már 15,3 százalék. És vajon mennyit számítana az, ha figyelembe vennénk azt a több százezer embert, aki elhagyta ezt az országot? Nagy részük feltehetően rontana a jövedelmi mutatókon, ha munkanélküliként itthon maradt volna. Nem én, hanem önök trükköznek, államtitkár úr. A szakemberek azt mondják, sosem éreztek még ennyire éles különbséget a jogszabályok mozgásterében változó statisztikai adatok és a valós helyzet között. Önök trükköznek akkor is, amikor a rászoruló gyermekek szünidei étkeztetésénél másokat tartanak rászorulónak év közben, mint szünetben. Önök trükköznek akkor, amikor a létminimum-számítást megszüntetik, nehogy kiderüljön, hogy még mindig több millióan élnek a létminimum alatt. De ha nekem nem hisznek, talán egy kormányközeli felmérésnek hinni fognak: a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Államkutatási és Fejlesztési Intézetében készült a „Jó Állam” című jelentés mellékleteként egy véleményfelmérés. Eszerint a magyar lakosság 63 százalékának annyi tartaléka sincsen, hogy egy hónapig fenn tudja tartani mostani életszínvonalát, ha megszűnnének a rendszeres bevételei. A mindenkihez elérő családi pótlékot a válaszadók majdnem 60 százaléka kevesli, a kismamák munkába való visszatérésének segítését több mint 43 százalék kevesli úgy, hogy akiket nem érintenek ezek a támogatások, nagy százalékban nem válaszoltak. Minél több gyermek él egy családban, a szülők annál kritikusabban válaszoltak a kérdésekre. Hasonló elégedetlenség olvasható ki a szociális ellátórendszerről alkotott vélemények adatsorából is. A segélyek összegét 63 százalék kevesli. Több mint 62 százalék szerint még két keresetből sem lehet felnevelni ma Magyarországon három gyereket - mondták a válaszadók. Több mint 73 százalék szerint igazságtalan a magyar nyugdíjrendszer, és majdnem ennyi válaszadó szerint az állam nem biztosít tisztességes megélhetést a nyugdíjasainak. Kritizálták az egészségügyet, a munkahelyteremtést, az oktatást, a szociális biztonságot és a gazdaságfejlesztést is. Államtitkár Úr! Már saját maguknak sem hisznek? Mikor látják be, hogy nagyon nagy a baj szegénység terén Magyarországon? Várom a válaszát, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A választ az elhangzott kérdésre Rétvári Bence államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Abban az országban, ahol növekszik a foglalkoztatottaknak a száma, ahol csökkennek az adók és ahol növekednek a bérek, szerencsére a szegénységi kockázat is egyre kisebb. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Melyik ország?]] És ez az ország a 2010 utáni Magyarország, hiszen ha a foglalkoztatottak számát nézzük, akkor a 2010-es 3 millió 709 ezer főről ez már 4 millió 444 ezer főre emelkedett. A munkanélküliek száma 481 ezerről 195 ezerre csökkent, ők vannak leginkább kitéve a szegénység kockázatának, a munkanélküliségi arányban százalékban ez 11,5 százalékról 4,2 százalékra való örömteli csökkenést jelent. [[15.40]] Mindezzel párhuzamosan nőttek az átlagkeresetek is, hiszen míg 2010-ben 132 ezer forint volt egy átlagkereset, ez most már 194 ezer forint, nem ideértve a családi típusú adókedvezményt. [[Bangóné Borbély Ildikó: Látta a régiók közötti különbséget?]] A minimálbér-emelés a szocialista időszakban nem látott mértékű volt, és nyilván a többi béremelkedéshez is hozzájárul, a minimálbér esetében 88 százalék, 73 ezer forintról 138 ezer forintra, a szakmunkás-minimálbérnél még nagyobb, több mint kétszeresére emelkedett, 89 500-ről 180 ezer forintra emelkedett a szakmunkás minimálbér. Az átlagnyugdíjak értéke is 88 ezerről 110 ezer forintra emelkedett, ez 24,3 százalékos növekedés, ami már közel 10 százalékos vásárlóérték-növekedést is jelent. Ezek a számok alapozzák meg azt, tisztelt képviselő asszony, hogy ha egyre több ember dolgozik [[Bangóné Borbély Ildikó: A szegénységről beszéljünk, államtitkár úr!]] , és ha több ember összességében kevesebb adót fizet, akkor kevesebb ember van kitéve a szegénység kockázatának is. Az egy fontos módszertani kérdés egyébként, képviselő asszony, hogy a különböző statisztikáknál mindig a következő évben jelennek meg az előző évre vonatkozó adatok. Tehát ha ön helyesen akarta volna idézni, akkor 14,1 százalékot mondhatott volna, és nyilván ezeknek a változásoknak az is a hátterében van, hogy amikor sok közfoglalkoztatott volt, akkor viszonylag sokan vannak a mediánjövedelem 60 százaléka alatt, hiszen ez a mutatószám, amelyet ön idézett, azt mutatja, hogy a hasonló élethelyzetben lévők közül hány százalék az, aki a jövedelem 60 százaléka alatt van. Amikor sok a közfoglalkoztatott, nyilván ez a szám bővül, amikor a közfoglalkoztatottak most már százezres nagyságrendben tudnak a munkaerőpiacra kilépni és magasabb a fizetésük, ezzel persze az átlagfizetések is emelkednek, akkor nyilván ezek a számok is javulnak. Azt azért ön elfelejtette megemlíteni az ön által idézett véleményfelmérésből, mert ez nem egy kutatás volt olyan szempontból, hogy nem számokon alapult, hanem megkérdezésen, hogy míg 2012-ben a jövőben pozitív változást vagy negatív változást várók közül az emberek 50,5 százaléka azt mondta, hogy romlani fog az anyagi helyzete, 2016-ban már csak 17,6 százalék gondolta úgy, hogy romlani fog az anyagi helyzete. 2012 óta összesen 800 ezer embernek sikerült kitörni a mindennapi szegénységnek a veszélyéből [[Bangóné Borbély Ildikó: A szegénységi jelentést is megszüntették!]] ők most már biztosabb anyagi körülmények között élnek. De a legfontosabb szám, hogy a mélyszegénységben élőknek a száma is 315 ezerrel tudott csökkenni [[Bangóné Borbély Ildikó: A létminimum-számítást is megszüntették!]] , pontosan azért, mert ők munkát tudtak kapni, vagy közfoglalkoztatásban vagy normál munkát, és ezzel a szegénység ilyen mértékű kockázatának nincsenek kitéve. Éppen ezért csökkent azoknak az embereknek a száma is, akiknek hiteltörlesztési problémáik vagy lakhatási problémáik vannak, 709 ezer fővel csökkent, ha a többi mellékletet is elolvassa, ezeket is megtalálja. Akinek nincs fedezete egy váratlan kiadásra, az ő számuk több mint 2 millióval csökkent, akinek anyagi okokból nincsen autója, azoknak a száma több mint félmillióval csökkent, akinek gondot jelent az évi egyhetes üdülés, azoknak a száma 1,6 millióval csökkent, akinek pedig nem volt pénze arra, hogy kétnaponta húsételt készítsen vagy vegyen magának, az ő számuk is 1,5 millióval csökkent. Aki pedig nem tudta kifűteni a lakását, ez korábban volt közel 1,5 millió fő, most már ez 800 ezer környékén van, 600 ezerrel csökkent ezeknek az embereknek is a száma. Ezek örömteli sikerek, örüljünk ezeknek együtt, képviselő asszony. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonyt, hogy elfogadja-e az államtitkári választ. Parancsoljon!
Nem fogadom el, elnök úr. Tudja, államtitkár úr, ma felhívott egy idős hölgy, és elmondta, hogy a háború után ők Csepelen működtettek egy pecsenyesütőt. A ’60-as, ’70-es években egy kisfiú mindennap betért ebbe az üzletbe, és zsíros kenyeret kért, mert ő éhes volt. Mindennap bement ez a kisfiú, és mindennap kapott zsíros kenyeret. Németh Szilárd tudja, hogy kiről beszélek. Önök rohadtul elfelejtették, hogy honnan jöttek! [[Zaj. Dr. Rétvári Bence: A parlamentben van, képviselő asszony!]] Elfelejtették azt, hogy mi a kötelességük, mi a kötelességük a szegényekkel kapcsolatban, és a szegény gyerekekkel kapcsolatban! Tudja, nem kellene elfelejteni ezt a zsíros kenyeret senkinek, mert az, aki enni ad egy éhező gyereknek, példát kell utána mutatni, amikor felnő, és ugyanezt kell csinálnia. És tudja, államtitkár úr, önök elfeledkeztek ezekről a gyerekekről és ezekről az emberekről, és elfelejtették, hogy honnan jöttek. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Mint hallhattuk, képviselő asszony indulatosan, de nem fogadta el államtitkár úr válaszát - joga van. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e. [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 103 igen szavazattal, 33 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Rig Lajos képviselő úr, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Miért akarja a kormány ellehetetleníteni a lombikkezeléseket végző magánintézeteket?” címmel. Rig Lajos képviselő úré a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Önök az állításuk szerint elkötelezettek a családok és a gyermekvállalás támogatása iránt, azonban a lombikkezelésekkel kapcsolatos kormányhatározatuk egészen másról árulkodik. Sok meddő pár régóta reménykedett abban, hogy megemelkedik az államilag támogatott kezelések száma. Most az eddigi forrás a duplájára nőtt, azonban nem lehet felhőtlen az örömük, hiszen a közel 6 ezer kezelésre elegendő pluszfinanszírozás csak az állami intézetek által végzett kezelésekre használható fel. Magyarországon jelenleg több neves magánintézet is végez államilag támogatott kezeléseket, sőt a meddő betegek körülbelül 80 százalékát ezek a magánintézetek látják el. Most mégis úgy néz ki, hogy önök el akarják lehetetleníteni a magánszektorban lévő szolgáltatókat, és a meddőségi kezeléseket az állami kórházakban akarják végezni csupán. Pedig rengetegen választják a magánszektort vagy a fizetős kezelést a hosszú várólisták miatt, amely átlagosan 13 hónap. Nem tudni, hogy milyen érdekek állnak a döntések mögött, de nem szakmai, az biztos. Az állami intézetek nem rendelkeznek elegendő kapacitással, 6 ezer további kezelés elvégzéséhez. Nem rendelkeznek azokkal az eszközökkel, műszerekkel, szakemberekkel, amelyekkel az egyéb intézetek. Itt meg kell hogy jegyezzem, hogy 25 olyan orvos van jelenleg Magyarországon, aki ilyen kezeléseket végezhet. Embriológusképzés például Magyarországon nincs is. Kik fogják így elvégezni a kezeléseket? Több milliárd forint közpénzt biztosítanak az átcsoportosításhoz, a szükséges fejlesztések finanszírozására, amely teljesen szükségtelen lenne, ha a magánszektorban is elvégezhetők lennének ezek a kezelések, ahogy eddig is. Ugyancsak komoly aggályok merülnek fel a gyógyszertámogatás kapcsán, míg az állami intézeteknél 90 százalékos támogatásban részesülnek a páciensek, addig a magánintézeteknél 55 százalékos gyógyszerár-támogatás jár. Véleményem szerint súlyosan diszkriminatív ez a szabályozás, minden gyermekre vágyó pár ugyanakkora mértékű gyógyszertámogatásra kell hogy jogosult legyen. Kérdezem tehát tisztelt államtitkár urat: miért választanak egy olyan támogatási struktúrát, amely lényegesen drágább, sok milliárd forint közpénzt igényel? Miért akarják ellehetetleníteni ezeket az intézeteket, ha egyértelmű, hogy a páciensek szívesebben veszik igénybe az ő szolgáltatásukat? Hogyan állapíthattak meg ilyen diszkriminatív gyógyszer-támogatási rendszert, és tervezik-e a szabályozás igazságosabbá tételét? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr elhangzott kérdésére a választ Rétvári Bence államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Egy nagyon jelentős felszólalása volt ez a Jobbiknak, nem a tartalma, hanem az iránya miatt. Ez az első olyan jobbikos felszólalás, amely az állami egészségügy fejlesztése helyett a magánszolgáltatók helyzetbe hozását célozza. Ezt a felszólalást Gyurcsány Ferenc is elmondhatta volna miniszterelnöksége alatt vagy miniszterelnöksége után is, hiszen képviselő úr az üzleti alapú egészségügy mellett érvelt, azt mondta, hogy az állam magánszolgáltatóktól rendeljen szolgáltatásokat [[Bangóné Borbély Ildikó: Ezt te is tudod, hogy nem igaz!]] és ne fejlessze, ne korszerűsítse az állami egészségügyi szolgáltatásokat. [[Bangóné Borbély Il­dikó: Ez nem így van, Rétvári úr!]] Azt mondta, hogy ne fordítson az állam többletpénzt arra, hogy a közszolgálati, közfinanszírozott egészségügyi rendszer jobb színvonalú legyen, hanem mondjon le arról, hogy az állam a saját eszközeivel korszerű egészségügyi ellátást nyújt az állampolgárainak, erről mondjon le, ezt felejtse el [[Rig Lajos: Nem ezt mondtam!]] , és csak azzal foglalkozzon, hogy a privát szolgáltatók számára megfelelő finanszírozást biztosít. Ez az egészségügy magánosításának egyfajta credója, először csak bizonyos ágazatokban, aztán összességében. A Jobbiktól még ennyire egyértelmű egészségügyi privatizációs javaslatot nem hallottunk, de immáron az egészségügy terén is egy platformon van Gyurcsány Ferenccel. Ez az egészségpolitikai része, és nézzük a konkrét tartalmat, ami nem a pártoknak a politikáját, hanem a magyar családokat, a magyar meddő párokat érinti. Ez egy valóban egyre növekvő probléma, hiszen a kutatások szerint körülbelül minden hetedik párt érint, és ötször annyian szülnek ma 40 év fölött, mint ahányan a ’70-es években vállaltak gyermeket vagy akartak gyermeket vállalni ebben az életkorban. [[15.50]] Éppen ezért döntött a kormány amellett, hogy kibővíti a meddő párok lehetőségeit, az eddigi finanszírozásokon túl újabb és újabb támogatott beavatkozásokat támogat. Az első gyermek esetében 5 beavatkozási ciklust támogat az állam, további gyermekek esetében, ha az első beavatkozás sikeres lesz, akkor 4-4-4 további ciklust a később várt gyermekeknek, megszületendő gyerekeknek biztosítani fog. Éppen ezért ehhez kapacitásbővítésre van szükség, hiszen szeretnénk 6 ezer új meddő párnak valóban segíteni. Éppen ezért törekedtünk arra, hogy mind az egyes beavatkozások finanszírozása terén, mind pedig a kapacitások, tehát a különböző beavatkozást végző állami intézmények körének bővítése terén segítsünk a magyar pároknak azzal, hogy állami intézmények, klinikák segítsenek rajtuk, és mindemellett a finanszírozást átláthatóbbá tettük a regisztráció bevezetésével. 5 milliárd forintot adunk különböző budapesti és vidéki intézményeknek arra, hogy többletkapacitást építsenek ki. Ez az, amit a képviselő úr ellenez, mert magánszolgáltatóknál szeretné, ha ezek a beavatkozások megtörténnének. Budapesten, Pécsen, Debrecenben, Kaposváron, igyekszünk egyre több helyen, a meddő párokhoz minél közelebb 5 milliárd forintból ezeket a többletkapacitásokat kiépíteni. Úgy gondoljuk, hogy elsődlegesen az államnak az állami intézményekben kibővített módon kell segítenie a meddő párokon, és ehhez képest csak másodlagos lehet a magánszolgáltató. Képviselő úr esetében pont fordított a logika. Beszéltünk például már itt a Debreceni Egyetemről, amely szintén támogatást fog kapni többletkapacitás létrehozatalához. Neki volt egy magánszolgáltatóval szerződése, ez lejárt, de ugyanabban az épületben igyekeznek, amelyet eddig a magánszolgáltató használt, de köztulajdonú, ugyanabban az egyetemi épületben szeretnék ugyanazokkal az orvosokkal, munkatársakkal folytatni, csak egyértelműbb és átláthatóbb menetrendben. Ami a gyógyszertámogatást illeti, tisztelt képviselő úr, a gyógyszertámogatás a közfinanszírozott állami intézményekben 70-ről 90 százalékra emelkedik, de ugyanígy gyógyszertámogatás-emelkedés van a magánszolgáltatóknál is, 25 százalékról 55 százalékra emeltük ezeket, és bízunk benne, hogy ennek révén minél több meddő párnak fogunk tudni segíteni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelettel kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm szépen a szót. Államtitkár úr, nem figyelt, én a meddő párokat védtem, ön viszont félrebeszélt az egész felszólalása kapcsán. Említette Kaposvárt. Jaj, de jó, hogy megemlítette! Azt mondták, hogy folyamatos lesz az ellátás, de ott körülbelül egy évig nem lesz semmilyen ellátás a maguk intézkedése miatt, hiszen se műszer, se infrastruktúra, semmi nincs. És hogy szeretnék bővíteni? Milyen intézményt szeretnének? A János Kórház elavult épületét, vagy a pécsi klinikának a pincehelyiségét, amely 300 négyzetméteres? Ott akarnak pluszkapacitásokat elvégezni? A 6 ezerből 4 ezer beavatkozást a magánintézetek végeztek el, ott is volt OEP-finanszírozás. Ha figyelte volna a felszólalásomat, a betegeknek vagy a meddő pároknak a 80 százaléka nem az OEP-finanszírozott ellátást választotta, hanem a fizetőset, és ezután is ezt fogják választani, mert önök odaterelik őket. Nemhogy csökkenne a várólista, hanem nő, és hiába különítették el a 666 millió forintot a többletkapacitásra, ha az nem fog teljesülni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ugyanígy az infrastruktúra sem. Nem fogadom el a válaszát. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Mint hallhattuk, tisztelt Országgyűlés, képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ, ezért tisztelettel kérdezem, elfogadják-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 104 igen szavazattal, 32 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet képviselő asszony, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „A rákgyógyszerek külföldi alkalmazása során lemért eredményeket miért nem sikerült a magyar betegek esetében elérni?” címmel. Schmuck Erzsébet képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt hetekben nagy vihart kavart, hogy a Nemzeti Egészségbiztosítási Alap vaklicitet írt ki olyan hatóanyagokra, amelyek nem teljesen felcserélhetők egymással. A miértekre a mai napig nem születtek meg a megnyugtató válaszok, helyette ment a ködszurkálás és a homályos cáfolatok egész sora. Ideje tehát a kormányzat részéről tiszta vizet önteni a pohárba és nem köntörfalazni tovább, itt ugyanis a magyar emberek életéről van szó. Ha a Nemzeti Egészségbiztosítási Alapnak igaza van, és a hazai körülmények között nem teljesítették a gyógyszerek az azoktól elvárható egészségügyi kimeneteleket, akkor ennek mi lehet az oka? Miért van az, hogy a külföldi alkalmazás során lemért eredményeket nem sikerült a magyar betegek esetében elérni? Nemzetközi példákból is tudjuk, hogy bizonyos szintig elfogadható, ha eltéréseket tapasztalunk, de azt, hogy a gyógyszerek a máshol bizonyított hatásukat ne tudják még csak megközelíteni sem, nem tartjuk elfogadhatónak. Az okokat keresve muszáj beszélni arról, hogy Magyarországon ma összesen 16 onkológiai centrumban használják az úgynevezett CATO-rendszert, ami arra szolgál, hogy számítógép által ellenőrzött módon történjen a dózis kiválasztása, és minden milligramm gyógyszer felhasználása követhető legyen. Ma a legnagyobb kemoterápiás betegforgalmat a Szent László Kórház bonyolítja, de ott sincs CATO, ahol egyébként a legutóbbi felújítást is adományokból végezték el, pedig ahol nincs CATO, ott még a keverékeket előkészítő egészségügyi személyzet sincs biztonságban, hiszen nincsen olyan centralizált labor sem, ahol ezek a veszélyes anyagok biztonságosan kezelhetők. Márpedig ezek a szerek rendkívül veszélyesek, így sem az adagolásba, sem a keverék előállításába nem csúszhat hiba. Ezeknek a laboroknak és számítógépes rendszereknek a költsége elenyésző ahhoz képest, hogy milyen drágák a szóban forgó gyógyszerek, ráadásul értelmetlen lehet ezeknek a gyógyszereknek a megvásárlása és beadása, ha nincs meg hozzá a biztonságos háttér. Hadházy Ákos képviselőtársam munkája nyomán ismertté vált az is, hogy az Állami Egészségügyi Ellátó Központ sorozatban folytat szabálytalan pályázatokat, amelyekkel olykor a tényleges ár kétszeresén próbálnak eszközöket beszerezni. Az így elfolyt pénzeken már régen rendbe rakhatták volna a hazai kemoterápiás ellátást. Márpedig, ha ezek a kemoterápiás ellátóhelyek rendben lennének, akkor aligha merülhetne fel az, hogy a más országban bizonyított hatású gyógyszer itthon valamiért mégsem működik. Tehát a kérdésem megismétlem: a külföldi alkalmazás során lemért eredményeket miért nem sikerült a magyar betegek esetében elérni? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Képviselő asszony elhangzott kérdésére a választ Rétvári Bence államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! A magyar költségvetés az elmúlt években évről évre többet költ a rákbetegek gyógyítására, pontosan azért, hogy minél többen tudjanak kigyógyulni ebből a nagyon veszélyes betegségből. Míg ez pár évvel ezelőtt 137 milliárd forint környékén volt, most már megközelíti a 180 milliárd forintot. Az elmúlt években 30 százalékkal bővítettük azt a költségvetési keretet az Egészségbiztosítási Alapon belül, amelyből rákbetegeket lehet gyógyítani. Ebből nyilván az elmúlt években számtalan bővülés volt tapasztalható. Ön valamelyest itt összekeverte a NEAK-ot az ÁEK-val. Az egyik nyilván az Egészségügyi Alapkezelő, a másik pedig az intézményfenntartó szervezet, a kettőnek egymáshoz a rákgyógyítás kapcsán közvetlen köze nincsen. Azt pedig elmondanám, hogy Hadházy képviselő úr semmifajta visszaélésre nem bukkant, csupán egy cég iratait tette föl a saját honlapjára, amelynek a hozzájutásával kapcsolatban nem adott itt választ az Országgyűlés ülésén körülbelül egy órával ezelőtt, hogy miért tudta olyan gyorsan ő egy amerikai cégnek a belső iratait föltenni a saját honlapjára. 44 hatóanyag és 49 készítmény az, amit betegek tízezreinek tudunk jelen pillanatban garantálni, és folyamatosan növekszik a méltányossági kérelmek elbírálása is az elmúlt években. Tavaly körülbelül 10 ezer egyéni méltányossági kérelem volt, idén pedig 12 ezer egyéni méltányossági kérelemre lehet számítani. Összességében mi azt szeretnénk, ha egyre több betegnek egyre innovatívabb, egyre újabb, egyre korszerűbb, a modern fejlesztésekben létrejövő gyógyszerek állnának a rendelkezésükre. Ezért indította be a NEAK ezt az új beszerzési rendszert, és úgy számol a Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelő, hogy körülbelül 2,2 milliárd forintnyi új forrás nyílik meg ezáltal az új rendszer alapján. Ebből az új forrásból még több beteg számára tud gyógyhatású készítményeket vásárolni, még több beteget tudnak gyógyítani egyrészről, másrészről ez az a keret, amiből a legújabb fejlesztésű, leginnovatívabb gyógyszereket itt, Magyarországon is alkalmazni tudjuk. Bízunk benne, hogy minél több beteg kaphat ilyen innovatív terápiát Magyarországon a tételes finanszírozású, tehát egyenként több millió forintba kerülő gyógymódok esetében is. [[16.00]] Ennek az egyeztetése idén nyáron, ha jól emlékszem, júniusban indult el a szakmai kollégium különböző tagozataival, pontosan azért, hogy szakértők döntsenek ezekről a kérdésekről, és az egészségügyi szakemberek a szakmai kollégiumokban különböző tagozatokban ezeket támogatták is. Akiknek valamilyen gyógyszerrel indult meg a kezelése, és ez pozitív eredményt hoz, tehát láthatóan javít a beteg állapotán, azoknak ugyanazzal a gyógyszerrel, ugyanazon a gyógymódon fog folytatódni. A többi betegnél pedig az orvos döntése az, és az orvos folyamatos megfigyelésétől függ, hogy melyik gyógyszert választja. Ha valamelyik készítménynél pozitív a hatás, akkor nyilván azzal fogják folytatni a kezelést, teljesen függetlenül annak az árától, ha pedig más gyógyszerre van szükség, akár ha drágább, akkor is, akkor ezt az új alkalmazott készítményt lehet használni, de minden korábban alkalmazott készítmény elérhető lesz a beteg részéről a későbbiekben is, hiszen a közbeszerzésben ezeket mind beszerzi a NEAK. Ön is említette az Országos Onkológiai Intézetet, amely egy komprehenzív rákcentrum, és ezenkívül négy regionális centrumunk is van. Az európai rákintézetek szervezete pedig azt fontolgatja jelen pillanatban, az a javaslata, hogy a tagállamok onkológiai struktúráját, amikor akkreditálják, akkor annak a példája a magyar rendszer akkreditálása. Mindezt azért tettük meg, mert mint ahogy említettem, 30 százalékkal bővítettük a forrásokat, és a közeljövőben és a jövőben is ezeket mind-mind a rákos betegek gyógyítására fordítjuk, és bízunk benne, hogy egyre több forrásunk áll rendelkezésre az emberek gyógyítására. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem a képviselő asszonyt, elfogadja-e az államtitkári választ. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Nem fogadom el az államtitkár úr válaszát. Államtitkár úr beszélt arról, hogy a kormány sokkal többet költ, mint korábban. Lehet, hogy többet költ, de valószínű, hogy nem eleget. A hozzászólásában, illetve a válaszában államtitkár úr kitért arra, hogy kapnak gyógyszert a betegek; ha nem igazán jó, akkor majd kap helyette mást. Nem hiszem, hogy az nagyon szerencsés, hogy próbálkoznak a betegen, hogy ha az egyik gyógyszer nem eléggé hatékony, akkor majd megkapja a másikat. Amit még tulajdonképpen a kérdésemre nem kaptam választ; viszont azt tudjuk, hogy a szóban forgó gyógyszerek, amelyekkel kapcsolatosan kérdeztem, már engedélyezésükkor rendelkeztek kellő bizonyítékkal, ami a hatásukat illeti. És ha most ezek a gyógyszerek nem nyernek a liciten, akkor csak külön méltányossági kérelemmel lesznek csak alkalmazhatók. Azt viszont tudjuk, hogy ez egy külön eljárás. Legalább azt kellene a kormánynak megfontolni, hogy ezt a 30 napos elbírálási időt lecsökkentsék 8 napra.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Mint hallottuk, a képviselő asszony nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 104 igen szavazattal, 29 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Tukacs István képviselő úr, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Elvándorlás az egészségügyből, hová vezet a szakemberhiány?” címmel. Tukacs István képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Csak egy hibátlan, úgymond panasz- és tünetmentes egészségügy engedheti meg magának azt a luxust, hogy kapacitásokat máshol bővít, mondjuk, Vietnamban. Gondolom, azt is megüzenik mellé - már ha van, aki kutatta a történetét Vietnamnak -, hogy veled vagyunk, Vietnam. Csakhogy a magyar beteggel kellene lenni, a magyar orvossal kellene lenni, a magyar szakdolgozóval kellene lenni. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ez az egészségügy minden, csak nem hibátlan, és ennek a legfontosabb tünete az elvándorlás, az orvosoké, a szakdolgozóké. Azoké, akik úgy gondolják, hogy anyagi, de nemcsak anyagi okok miatt, hanem kiszámítható munkafeltételek és jó körülmények miatt elmennek innen máshová gyógyítani. Elmennek vagy menni készülnek, hiszen az oktatási rendszer nemcsak hogy nem tudja pótolni az elvándorlókat, hanem az ott tanulók többsége mondja azt, hogy külföldön képzeli el majd később a hivatása gyakorlását. Tisztelt Államtitkár Úr! Aggasztó tünetei vannak az orvoshiánynak, aggasztó tünetei vannak a gyógyítók hiányának. Akkor, amikor egy orvosi ügyeletben a szakdolgozó kiteszi a táblát az ajtóra, hogy zárva - és valójában be is zár, merthogy nincs orvos, és ő nem akar diszpécserként közreműködni, megmutatva a legközelebbi orvosi ügyeletet -, akkor ez annak a jele, hogy bizony ez a probléma messze-messze nem napi, hanem stratégiai döntéseket igénylő ügy.Tisztelt Államtitkár Úr! Szeretném emlékeztetni arra is, hogy a háziorvosok nemhogy hiányoznak nagyon sok praxisból, érthető okok, jövedelmi okok miatt, hanem elöregszenek. És ez az elöregedés azt fogja jelenteni, hogy egy idő után nem lesz orvos ezekben a praxisokban. Önök ezt úgy óhajtják orvosolni, mint ahogy a most megjelent hírekből látom, hogy még több adminisztratív terhet raknak a nyakukba. Kötelezik őket - egyébként adatvédelmileg aggályos módon -, hogy a betegről és annak hozzátartozóiról egészségügyi adatokat gyűjtsenek. De ugyanígy mondhatnám a házi gyermekorvosok dolgát, ugyanígy említhetném azoknak a fogorvosoknak az ügyét, akik csodák csodájára, államtitkár úr, szerződésben vannak a magyar egészségügyi, pénzügyi intézménnyel, és nem voltak képesek tárgyalni velük és értelmeset mondani. Mindemellett orvost helyettesítő szakdolgozókat akarnak képezni, mondván, hogy nem kell mindenhez orvos. Hát, van, amihez nem, de van, amihez pedig nagyon! Államtitkár úr, nem voltak hajlandók tárgyalni egészségügyi minimumról. Önök szerint akkor tehát nem baj az, hogy több mint egyharmada az egészségügyi költéseknek magánzsebekből származik legálisan vagy illegálisan, vagy hogy létezik hálapénz vagy a földrajzi különbségek. Miért nem tesznek valamit, államtitkár úr? - ez a kérdésem.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra Rétvári Bence államtitkár úrnak adok szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Csak attól meneküljön meg a magyar egészségügy, hogy egyszer az MSZP tegyen valamit az egészségügy terén! Emlékezhetünk a legutóbbi intézkedéscsomagjukra, ön állami vezető és képviselő volt abban az időszakban. Elvettek egyhavi bért minden egészségügyi dolgozótól, minden ápolótól, minden orvostól. Felszámoltak 16 ezer ágyat a magyar egészségügyben, és elbocsátottak 6 ezer dolgozót. Mindegyik fájó, tisztelt képviselő úr. Ezt hagyták önök, na meg a vizitdíj ötletét itt, Magyarországon az egészségüggyel kapcsolatban. Az elvándorlással kapcsolatban az egyik legfontosabb kötelezettségünk szerintem, hogy minél inkább emeljük az orvosok bérét. Az elvándorlás egyébként egész Közép-Európára jellemző tendencia, tisztelt képviselő úr, ezt ön is tudja; tehát egy közép-európai jelenség, a Baltikumtól a Balkánig minden országban jellemző. De fontos, hogy emeljük a béreket, és javítsuk a munkakörülményeket. Ha azt nézzük, hogy egy fiatal, pályakezdő dolgozó 4-6 éves jogviszonnyal mennyit keresett ápolóként 2010-ben, akkor azt látjuk, hogy 148 ezer forintot, jövőre pedig 293 ezer forintot fog keresni a 148 ezerrel szemben. Egy 19-21 éves jogviszonnyal rendelkező szakdolgozó esetében ez még magasabb, legalább 30 ezer forinttal. Ha azt nézzük, hogy egy szakorvos 7-9 éves jogviszonnyal mennyit keresett 2010-ben, 251 ezer forintot, és mennyit fog keresni 2018-ban, 251 ezer forint helyett 778 ezer forintot fog keresni. Ha pedig azt nézzük, hogy egy 19-21 éves jogviszonnyal rendelkező szakorvos mennyit keresett 2010-ben, 364 ezer forintot, jövőre pedig 813 ezer forintot fog keresni. És folytathatnám a mentőorvosokkal: 314 ezer forint helyett 626 ezer forint; a mentőápolóknál szintén 173 ezer helyett 303 ezer forint. A gyógyszerészek esetében 255 ezer forint helyett 621 ezer forint, védőnő esetében 153 ezer forint helyett 257 ezer forint. Ezek azok az intézkedések, amelyek a költségvetési többletforrásokból valósulhattak meg, idén például abból a 82 milliárd forintból, amit egészségügyi béremelésre tudunk fordítani. [[Hiszékeny Dezsőt a jegyzői székben Hegedűs Lorántné váltja fel.]] És ennek vannak pozitív hozadékai akár abban az esetben is, amit ön említett, hogy hányan kérnek külföldi munkavállaláshoz engedélyt. Az önök kormányzásának utolsó évében, 2010-ben azon magyar állampolgár orvosok száma, akik először kértek külföldi munkavállaláshoz engedélyt, 845 volt - nyolcszáznegyvenöt. Ez mostanra 398-ra, 400 alá csökkent. Kevesebb, mint felére csökkent azoknak a magyar orvosoknak a száma, akik külföldi munkavállaláshoz kérnek engedélyt. És szerencsére 2015-16-ban elkezdett csökkenni az ápolók elvándorlásának is a mértéke, 15 százalékot esett, hála istennek, egy év alatt azoknak az ápolóknak a száma, akik külföldi munkavállaláshoz kértek engedélyt. Ebben nyilván hatása van annak, hogy a vidéki kórházaknak, az alapellátásnak, a szakellátásnak és a fekvőbeteg-ellátásnak a fejlesztésére, a munkakörülmények javítására 500 milliárd forintot költött ez a kormány az elmúlt években. [[16.10]] Része van ebben annak, hogy 2012-13-ban volt egy 27 százalékos általános béremelés, amelyet most négy év alatt, tavaly, idén, jövőre és azután és azután egy 65,5 százalékos ápolói és egy 207 ezer forintos, két év alatt lezajló orvosi béremelés követ. Része volt ebben a rezidensösztöndíj-programnak, amelyet ha korábban elindított volna a korábbi kormányzat, nyilvánvalóan több fiatalt tudott volna itt tartani, de így is több ezer fiatal lépett be ebbe a rendszerbe. Fontos az is, hogy különböző ösztöndíjakkal, pályaorientációs programokkal, az egyiket 6 milliárd, a másikat 4 milliárd forint értékben [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] igyekszünk több ezer fiatalnak az egészségügyi szakképzésben való tanulmányait is segíteni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem Tukacs István képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ. Parancsoljon!
Elnök úr, szeretném előre jelezni, hogy nem fogom elfogadni a választ, és szeretném meg is indokolni. Államtitkár úr, nagyon üdvös, amikor adatokat sorol arról, hogy hányan nem akarnak már elmenni. Jó lenne arról tudni, hogy hányan jöttek vissza [[Dr. Rétvári Bence: Megmondom.]] , és miért maradnak ott. Kettő. Úgy gondolom, tisztelt államtitkár úr, hogy a betegek 2017-ben akarnak gyógyulni, nem 2010-ben és pláne 2006-ban. Ezért tehát ezt az unalmas lemezt fel lehetne tenni most már a polcra, hogy mi volt hét évvel a kormányzásuk előtt. [[Balla György: Szégyelled, mi?]] Arról kellene beszélni, hogy mi van most. És ha már említette, hogy az egészség nem üzlet, akkor ezt említse meg azoknak a szabolcsi fideszes vezetőknek, akik egy magánklinika megnyitásán parádéznak. Úgyhogy, tisztelt államtitkár úr, sok dologban nem értünk egyet, de főleg abban nem, hogy a saját maguk hibáit a múltra való mutogatással akarják leplezni. Elnök úr, nem fogadom el a választ, köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Mint hallhattuk, képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Ezért kérdezem a tisztelt Házat, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 108 igen, 34 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Lukács László György képviselő úr, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mi vezetett a daganatos betegek gyógyszerválasztásának szűkítéséhez?” címmel. Lukács László György képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Bár az imént már járt a Ház falai között ez a vita, de mégis érdemes ismét és újra és újra is elmondani és leszögezni, hogy mik vezethettek arra, hogy az elmúlt időszakban a daganatos betegek gyógyszerválasztásának a lehetőségei szűkültek. Mint mondtuk és már többen utaltunk rá, az elmúlt hetekben nemcsak a sajtót, hanem a szakmát és a lakosokat is egy kiemelten fontos és érdeklő vita zajlott a nyilvánosság előtt. Ugyanis döntés született arról, hogy az egészségbiztosító új eljárás keretében, amit nevezzünk vaklicitnek, tervezi a jövőben beszerezni az egyes daganatos megbetegedések terápiájára szolgáló készítményeket. Ez a jövőben a rákbetegek egy részének árverseny alapján jelöli ki azt a gyógyszert, amellyel el kell kezdeni a kezelésüket, holott korábban a kezelőorvos döntése befolyásolta ezt a választást. Mindkét oldal érvei érthetőek, és talán nem is tiszte a pártpolitikának, hogy bárki mellett lándzsát törjön, hiszen az egyik oldalon egy zárt kasszából gazdálkodó egészségbiztosító költséghatékonysági érvei állnak, a másikon pedig a betegek érvei, akik a legsikeresebb terápiát szeretnék kiválasztani szakmai döntésekkel megtámogatva. Mégis talán felelősségteljesen kell kiderítenünk, és el is kell magyarázni itt a Ház plénuma előtt, hogy mi motiválta a kormányt, amikor bevezette ezt a mindenki által terápiaszűkítőnek hívott rendet. Mi befolyásolta a kormányt, amikor úgy döntött, hogy az orvosoknak jövőre az új betegeknél - ezt is hangsúlyoztuk - nem lesz lehetőségük mérlegelni a daganatos betegek terápiája kapcsán, hanem a legolcsóbb készítményt kell az első körben kiválasztaniuk. Ennek megválaszolása talán azért is fontos, mert a daganatos megbetegedéseknél alkalmazott terápiák esetében talán komolyabban kell, mint minden más betegségnél, a mellékhatásokkal számolni, így egy egyénre hozott egy-egy jó döntés lehetőséget nyújt egy biztonságosabb és kényelmesebb terápia igénybevételéhez. A döntés megindokolásához mindenképpen szükséges beszélni a tervezett költségvetési kihatásokról is, vagyis hogy mennyi megtakarítást vár ettől rövid és hosszú távon az egészségbiztosító, hiszen maga a NEAK fogalmazott így közleményében, hogy egy költségmegtakarítási mértékkel számol. Sőt, azt is fontos leszögezni, és még erre sem hallottunk választ, és kérem államtitkár urat, válaszolja meg, hány betegségcsoportot és évi hány fő beteget érinthet ez a döntés, hiszen még nem látott eddig napvilágot, hogy hány olyan daganatos beteg lesz, aki ettől a döntéstől a terápiájának a megváltozásával számolhat. Most tehát a leglényegesebb a felmerült kérdések megválaszolása, államtitkár úr. Kérdezem ezért önt: miért döntött úgy a kormány, hogy ezeket a változtatásokat végrehajtja? Folytatott-e a döntés meghozatala előtt a kormány konzultációt szakmai és betegszervezetekkel? Hány fő beteget érinthet évente az új vaklicites eljárásrend bevezetése? És mekkora megtakarítást vár el a kormány az egészségbiztosító oldalán a döntéstől, és mekkora egészségnyereséget akar ezzel vásárolni máshol? Várom válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kérdésre Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ahogy ön is említette, egyszer már ez a kérdés fölmerült, de szívesen megismétlem a legfontosabb tételeket belőle. A kormány semmifajta megtakarítást ebből az intézkedésből nem szeretne elérni, hiszen az elmúlt években folyamatosan bővítette az erre a célra rendelkezésre álló forrásokat, 137 milliárdról 180 milliárd forint környékére emelkedett az az összeg, amiből most már ezeket a különböző terápiákat finanszírozni lehet. Ha megnézzük csak az idei és a jövő évi költségvetést, hogy milyen többlettételek vannak ebben, az idei évi költségvetésnek az Egészségbiztosítási Alap fejezetében a nagy értékű tételes gyógyszer-finanszírozás növelése tétel alatt 5 milliárd forintos többlet szerepel. Tehát idén 5 milliárd forinttal költünk többet erre a célra, mint tavaly.Ha megnézzük a jövő évi költségvetést, hogy ott milyen tételek találhatók, ott egy kétszer ekkora, 10 milliárd forintos többlet szerepel a költségvetésben nagy értékű gyógyszer, eszköz és eljárás fedezetének biztosítására. Ez már egy 10 milliárd forintos összeg. Egy teljesen új sor is bekerült, az úgynevezett onkogenomikai terápiák vagy programok elindítása. Ez pedig azt jelenti - ez már a legkorszerűbb mód, amely a rákgyógyításban jelentkezhet Magyarországon is -, amikor teljesen egyediesített, egyénre szabott a terápia. Az illető betegnek a genetikai vizsgálata után egyénre szabott gyógyszert állítanak elő, és az egyénre szabott gyógyszer ennek a személynek a gyógyulását tudja szolgálni. Ez a legújabb, legkorszerűbb technológia is 500 millió forint többlettel szerepel a jövő évi költségvetésben. Tehát minden téren itt évről évre igyekeztünk bővíteni a forrásokat, 30 százalékkal több forrás áll rendelkezésre a rákos betegek gyógyítására, mint korábban. Ez a mostani intézkedés sem fog semmit szűkíteni, hanem bővíteni fogja a lehetőségeket. Bővíteni fogja egyrészről azoknak a betegeknek a körét, akikhez ez a nagyon drága speciális eljárás eljuthat. Tehát több rákbeteget tudunk belőle gyógyítani; másrészről pedig a legújabb, leginnovatívabb eljárások közül többet tudunk befogadni itt Magyarországon, az onkogenomikai vizsgálat pedig a legesleginnovatívabb ma világszerte is. Összességében, amennyivel több gyógymódot, gyógyszert tudunk befogadni, illetőleg amennyivel több beteget innovatív módon tudunk gyógyítani, ennek az összértéke körülbelül ennek az eljárásnak a pillanatnyi becslése szerint 2,2 milliárd forint. Ennyivel nagyobb összegből tudjuk az emberek egészségét megőrizni vagy legalábbis a rákos betegeket gyógyítani. Minden esetben orvosok döntenek az egész eljárásról. Ön azt is megkérdezte, hogy volt-e itt szakmai egyeztetés. Azért is furcsállom az ön hozzáállását, hogy ezt hogyan nevezi, „bizonyos körökben”, hiszen egészségszakmai körökben a különböző tagozatok véleménye egyöntetű volt, hogy támogatták ezt a fajta új eljárást. Ez mindenki számára előnnyel járhat. Csak és kizárólag orvosok döntenek ebben a kérdésben. Akiknek az esetében már megindult a vizsgálat, annak természetesen ugyanazokkal a gyógymódokkal fogják folytatni a vizsgálatot, és nyilván arra kell a leginkább ügyelni, hogy ezek a gyógyhatású készítmények - most 49 készítmény és 44 hatóanyag - továbbra is a pozitív hatást tudják hozni a betegek esetében. Abban bízunk, hogy a tavalyi 10 ezer egyéni méltányossági kérelemmel szemben 12 ezerre emelkedik idén ez a szám. Ennek a költségvetési fedezete megvan. A korábban elindított kezelések tehát a korábbi rend szerint, az újak pedig az orvosok döntése alapján a lehető legkorszerűbb, legszélesebb körű gyógymódok mentén valósulhatnak meg. Minden eddigi gyógyszer beszerzése természetesen megtörténik továbbra is, és minden esetben az orvosok döntenek a beavatkozás mikéntjéről. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[16.20]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem Lukács László György képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Akkor álltunk volna kicsit közelebb az államtitkári válasz elfogadásához, ha tisztán lehetett volna látni, hogy végül is hány főnek kell azzal számolnia az új eljárásrendben, hogy a terápiája ilyen téren szűkülni fog. [[Dr. Rétvári Bence: Senkinek nem fog szűkülni!]] Államtitkár úr, én egy picit másképp látom, mint ön. Ön azt mondta, hogy ezzel több innovatív gyógyszert tudnak eljuttatni nagyobb volumenben több emberhez. Úgy gondolom, hogy különösen akkor, amikor az egyénre szabott daganatosterápiáról van szó, akkor nem a mennyiség a fontos, hanem az életminősége ezeknek a betegeknek, hogy miként lehet őket gyógyítani, és bizony azok a mellékhatások, amelyek sok esetben egyébként igazolva voltak, hogy teljesen mások és eltérőek lesznek, az új vakliciteljárás eredményeképp létrejövő terápiában részt vevő betegeknél nagymértékben azt fogják eredményezni, hogy meg fog nehezülni az életük. Amit viszont a legszomorúbbnak tartok, hogy most vitatkozunk róla itt az Országgyűlésben, de ezt a vitát - túl azon, hogy a szakmai szervezeteket említette - az emberek előtt kellett volna lefolytatni. Velük kellett volna megbeszélni, és tisztázni, hogy az előző évben még, amit ünnepeltek önök, tételes finanszírozásba befogadott gyógyszerek [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] miért akarják most már vaklicites eljárásra átvezetni. [[L. Simon László: Húsz másodperce lejárt az idő!]] Fontos lett volna a betegek véleménye. Ezt egy ballépésnek tartom, szerencsétlen lépésnek tartom, és ezért tudnak kialakulni ilyen helyzetek. Államtitkár úr, nem tudom elfogadni a válaszát. Köszönöm szépen a türelmét. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint hallhattuk, képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 110 igen szavazattal, 35 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel az interpellációk végére értünk. Arra kérném képviselőtársaimat, hogy foglalják el helyüket. Most az azonnali kérdések órája következik. Tisztelt Országgyűlés! Burány Sándor képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Mi a helyzet?” címmel. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Burány Sándor képviselő urat illeti a szó. [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget. Dr. Rétvári Bence: Az MSZP-ben mi a helyzet? Ki most a miniszterelnök-jelölt?]] Kérem az órát visszavenni, és Burány Sándor képviselő úrnál van a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Látom a morajból, hogy fideszes képviselőtársaimnak fogalmuk sincs, hogy mi a helyzet, de most mindjárt megkérdezzük. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Szemünk előtt zajlik egy negatív folyamat [[Dr. Rétvári Bence: Az MSZP szétesése!]] , egy kétsebességes Európa kialakulása. Ez a veszély igen nagy. Ebben a kétsebességes Európában lesz egy belső mag, ezt a belső magot azok az országok alakítják, amelyek bevezették az eurót, ez a nemzeti valutájuk. Magyarország számára óriási veszély, ha ebből a klubból kimarad, és egy kétsebességes Európában a perifériára szorul. Ismerve azt a helyzetet, hogy Magyarország az euró bevezetésének feltételrendszeréből a jó részét teljesíteni tudja, ezért a mi álláspontunk az, hogy az ország biztonsága, a lemaradás megakadályozása érdekében az euróövezethez minél előbb csatlakozni kell. Tisztelettel kérdezem tehát miniszterelnök urat, hogy ezt a veszélyt el akarjuk-e hárítani, a magyar kormány álláspontja mi a tekintetben, hogy az euró bevezetésének mi a várható, illetve optimális időpontja. Tisztelettel várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót a válaszra miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársam! Először is hadd vegyek egy friss levegőt, mert végre azzal a helyzettel találjuk magunkat szemben a kormány és az ellenzék párbeszédét is szolgáló azonnali kérdések műfajában, hogy érdemi dolgokról beszélhetünk. Úgyhogy köszönöm szépen a kérdését. Szerintem ez egy nagyon fontos kérdés. Azt szeretném előrebocsátani, hogy lehetetlen is kimeríteni egy tisztességes válasszal szembeni minden igény kritériumát egy 3-4 perces beszélgetésben. Ez egy komoly ügy. Javaslom egyébként, hogy az európai integrációs, illetve európai nagybizottság keretében erről majd váltsunk szót. Ami az ön kérdésének a lényegét illeti, ott én különválasztanék két, egymástól jól elválasztható dimenziót. Az egyik az idő dimenziója, a másik pedig a csatlakozás feltételeinek tartalmi dimenziója. Nyilván az ön kérdésének a rejtélyes címe, hogy „Mi a helyzet?”, az idődimenzióra vonatkozhat, hogy mennyire kopogtat az ajtónkon az a lehetséges szituáció, amit ön leírt. Én abban sem vagyok biztos, hogy ilyen szituáció előáll, amit ön leírt, de egyáltalán nem zárhatjuk ki, hogy ez bekövetkezik, tehát érdemes vele foglalkoznunk. Szerintem ilyen nyomás ma nincs. Ezt ma egyelőre, mondjuk úgy, hogy értelmiségi, elemzői és zsurnalisztikai műfajú találgatásnak minősítem. Az Unió előtt nincs egyetlenegy olyan komoly dokumentum sem, ami elindíthatna bennünket egy olyan tárgyalás útvonalán, ami az eurózónához történő gyors csatlakozás célját szolgálná. Tehát szerintem ilyen nyomás nincs rajtunk, nem is eszik ilyen forrón ezt a kását. A viszonválaszomban egyébként ebben a tónusban szeretném majd folyatni a mondandómat. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválaszra Burány Sándor képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Miniszterelnök Úr! Szeretném azért felhívni a figyelmét egy veszélyre. Ez a veszély pedig a forint sebezhetősége. Jelenleg nincs olyan pénzügyi válsághelyzet, olyan nemzetközi folyamat, ami nemzeti valutánkat veszélyeztetné. De ilyen helyzet Magyarország szándékától függetlenül előállhat. Mediterrán országokban, Spanyolországban, Görögországban állhat elő olyan helyzet, ami pénzügyileg az egész Uniót nehéz helyzetbe sodorhatja, és tudjuk, hogy a forint minden ilyen helyzetben komoly romlással reagált ezekre a helyzetekre. Erről van sajnos tapasztalatunk. Ezért egy másik oldalról is azt feszegetem, hogy a forint stabilitása, a hazai pénzügyi stabilitás érdekében is örvendetes lenne, ha a feltételrendszert úgy alakítanánk, hogy mindent megtennénk annak érdekében, hogy minél korábban csatlakozhassunk az eurózónához. Várnám ez ügyben az észrevételeit. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. Parancsoljon!
Képviselő úrnak igaza van abban, hogy minden olyan európai uniós tagállam, amely az eurózónán kívül van, egy pénzügyi válság esetében inkább sebezhető, mint egy eurózónához tartozó ország. Látszólag Görögország ellentmond ennek, de nem igazából, ha végiggondoljuk, amire most itt nincs időnk. Ezért én azt gondolom, hogy az államadósság csökkentése a kulcskérdés a forint stabilitása szempontjából. Tehát a forintot stabilizálni nemcsak úgy lehet, hogy gyorsan bemegyünk az eurózónába, hanem úgy is, hogy mint forintot stabilizáljuk, annak pedig az első számú előfeltétele, hogy a sérülékenységét csökkentsük, a sérülékenység pedig az államadósság magas mértéke miatt áll fenn, tehát az államadósságot folyamatosan csökkenteni kell. Tartalmilag egyébként azt gondolom, hogy amikor vizsgálnunk kell, hogy mikor lépjünk be, akkor két dolgot kell vizsgálnunk. Az egyik az, hogy a tapasztalatok fényében sikeres csatlakozás csak akkor történt, amikor a reálgazdaság közel került a megcélzott közösség gazdasági szintjéhez - ezt csúnya szóval reálkonvergenciának nevezik -, illetve szerintem nekünk a nyugdíjasok magas száma miatt figyelnünk kell arra, hogy a bérek, de különösképpen a nyugdíjak a belépéssel nehogy elértéktelenedjenek. Tehát számomra ez nem kizárólag, de erőteljesen a nyugdíjak reálértékének kérdése is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Volner János képviselő úr, a Jobbik frakcióvezetője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Milyen országot építenek Önök?” címmel. Volner János frakcióvezető úré a szó. Parancsoljon! [[16.30]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Az ön által vezetett pártszövetség példátlanul nagy felhatalmazást kapott 2010-ben a választóktól, és érdemes megnézni, hogy mire is használták ezt. Rögtön a 2010-es parlamenti ciklus kezdetén kezdetét vette egy olyan folyamat, amely a magyar demokrácia leépüléséhez vezetett. Önök a saját embereiket ültették az Állami Számvevőszék, az ügyészség, az Országos Bírósági Hivatal, a Gazdasági Versenyhivatal, a Magyar Nemzeti Bank, a médiahatóság és gyakorlatilag minden, elvileg függetlenséget igénylő állami intézmény élére. Nem kis részben ennek következtében, és az ön oligarcháinak térnyerése következtében állt elő az a helyzet, hogy mára 600 ezer honfitársunk hagyta el az országot azért, mert nem volt elég magas a fizetése, ön mégsem támogatja a Jobbik bérunióra vonatkozó kezdeményezéseit. Hét és fél éve önök vezetik az oktatási tárcát, s legutóbb éppen azzal voltunk kénytelenek szembesülni, hogy mélyben vannak a magyar oktatás eredményei, a PISA-felméréseken soha nem voltunk annyira hátul, mint amennyire most, még egyszer mondom, hét és fél évi Fidesz-kormányzás után. Az egészségügyben azt mondhatjuk el magunkról, hogy a miénk a legtöbb daganatos megbetegedés, nemegyszer a betegek hozzátartozói viszik be a gyógyszereket, a kötszereket a betegek részére, mert a kórházban egyszerűen nem áll erre rendelkezésre a szükséges forrás. Az európai uniós források több ezer milliárd forintjából egyetlen nemzetközi szinten versenyképes magyar vállalatcsoportot nem tudtunk fölmutatni az elmúlt években. Egyetlenegyet sem, miniszterelnök úr! Azt is fontos látni, hogy ezzel szemben a politikai teljesítmény hiányát egy elképesztő hazugsággyárral próbálja ellensúlyozni az ön kormánya, 70 darabnál többet nyertünk az elmúlt hónapokban az ellen a médiabirodalom ellen, amit ön pénzel, miniszterelnök úr. Mi erről a véleménye? Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. A válaszra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Az indokoltnál gyorsabban kell beszélnem, hogy egy ilyen egyszerű kérdésre elfogadható választ adjak. Milyen országot építenek önök? Magyar Magyarországot építünk. Az a cél, hogy mindenki, aki tud és akar dolgozni, az dolgozhasson. Azt akarjuk, hogy megérje dolgozni. Hét év alatt 740 ezer új munkahely jött létre Magyarországon. A pénzügyeink rendben vannak. Öt éve 3 százalék alatt tartjuk a költségvetés hiányát. Folyamatosan csökken az államadósság, és az idén 4 százalék felett lesz a gazdasági növekedés. Az idén 12 százalékkal növekedtek a reálbérek, 15 százalékkal emeltük a minimálbért, és 25 százalékkal a szakmunkás-minimálbért. Béremelést kapnak ezenfelül a rendvédelmi dolgozók, a tanárok, közel százezer egészségügyi dolgozó. Végrehajtottuk a rezsicsökkentést, és annak hosszú távú fenntarthatósága érdekében elkezdtük építeni Paks II.-t. Megőriztük a nyugdíjak reálértékét, az idén először nyugdíjprémiumot is fizethetünk a magyar nyugdíjasoknak. Összefoglalóan azt mondhatom, hogy mi egy olyan országot építünk, amely kiáll a nemzet egészéért. Mindenki tehet előre minden évben legalább egy lépést. Olyan országot építünk, amely a saját lábán áll, és olyan országot, amely az önök segítsége nélkül - amire nem számíthatunk - is képes megvédeni az ország külső határait. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválaszra Volner János frakcióvezető úré a szó. Parancsoljon!
Miniszterelnök úr, az ország jövője nem a Soros-plakátoknál fog eldőlni, az ország jövőjét jelenleg a tantermekben döntik el azok a tanárok, akik az elmúlt évek leggyengébb teljesítményét nyújtják, az önök által kidolgozott tanterveknek és az önök által vezetett oktatási rendszernek köszönhetően. Az ország jövőjét a tantermekben döntik el, miniszterelnök úr. S még egyszer mondom, annak, ami ebben az esetben a magyar oktatással történt, kihatása lesz arra is, hogy később mekkora lesz a magyar hozzáadott érték a gazdaságon belül, mert nem eléggé képzett a magyar munkaerő, és mélyben van az oktatás teljesítménye. Én jó néhány konkrétumot fölsoroltam, arra kérem, miniszterelnök úr, hogy a rendelkezésére álló egy percben legyen kedves és térjen ki ezekre. Én ugyanis most azt látom, hogy ha kell, akkor önök kopaszokat küldenek megakadályozni egy népszavazási kísérletet, ma éppen a vizsgálóbizottsági indítványunkat szavazták le fideszes képviselők. Megjegyzem, ez még a szocialisták idején is ment, akkor, amikor a Tocsik-botrányban önök viszont vizsgálódhattak. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra miniszterelnök úré a szó. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Nem szívesen bántok meg senkit, különösen nem egy képviselőtársamat, de, tisztelt képviselő úr, nem tudok mást mondani, mint hogy ön hetet-havat itt összehord nekünk. Fogalmam sincs, hogy mit kérdez, bevallom őszintén. Azt érzem, hogy nem érzi jól magát a bőrében, ezt megértettem, s ennek nyilván megvan az oka, de ez önmagában nem elegendő ok egy kérdésre. Ellenben, ha már belegyalogolt páros lábbal a tanárokba, akkor hadd utasítsam ezt vissza, és mondjam azt, hogy kikérjük magunknak, hogy bárki ilyen hangon beszéljen a magyar tanárokról. Lehet, hogy az iskoláinkban nem minden tökéletes, az is lehet, hogy a teljesítményünk ingadozó, az is lehet, hogy még valami romlás is kimutatható - reméljük, csak időlegesen -, de ez nem jogosítja föl sem önt, sem a pártját arra, hogy így beszéljen a magyar pedagógusokról. Dolgoznak, a legjobb képességeik és a legjobb tudásuk szerint igyekeznek teljesíteni, a mi dolgunk pedig az, hogy segítsük a munkájukat. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet képviselő asszony és Hadházy Ákos képviselő úr, az LMP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Miért mond le a kormány az emberek egy részéről?” címmel. Az azonnali kérdést feltevő képviselők nevében Schmuck Erzsébet képviselő asszony fogja elmondani a kérdést. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Ma Magyarországon 2 millió 600 ezer ember kap nyugdíjat vagy részesül nyugdíjszerű ellátásban, ebből 1,2 millióan 100 ezer forint alatti nyugdíjat kapnak, 50 ezer forint alatt pedig körülbelül 70 ezren kapnak nyugdíjat, ami nagyon kevés. Ma Magyarországon a minimálnyugdíj 28 500 forint. Önök megígérték, hogy az inflációkövető nyugdíjat biztosítani fogják. Ez a minimálnyugdíjnál nem valósult meg. A minimálnyugdíj ma is 28 500 forint. Nem tudom, tudja-e miniszterelnök úr azt, hogy 28 500 forint mire elegendő. Szinte semmire. Nagyon sok nyugdíjas egyedül él, a gyermeke elment külföldre dolgozni, az unokája külföldön születik. Nagyon nagy bajban vannak! A 28 500 forint arra nem elegendő, hogy a rezsit kifizesse. Itt a téli időszak; tudjuk, hogy tavaly nagyon sok idős ember kihűlt, meghalt télen. A rezsi után a nyugdíjasoknak 10-20-30 ezer forintot kell fizetniük a gyógyszerköltségekre, és az egészséges étkezésre már nem marad pénz. Az idén tavasszal benyújtottam egy törvényjavaslatot, amelynek az volt a lényege, hogy a minimálnyugdíjat 28 500 forintról 50 ezer forintra emeljük fel. Sajnos, a kormánypárti többség nem volt hajlandó megszavazni, s még csak a szemét sem sütötte le, hogy nem hajlandó a 28 500 forintból kimozdulni. Most ismételten beadtam ezt a törvényjavaslatot. Azt kérdezem miniszterelnök úrtól, hogy hajlandó-e megszavazni, hogy a 28 500 forintos minimálnyugdíjat 50 ezer forintra emeljük fel.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A választ Orbán Viktor miniszterelnök úr fogja ismertetni. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Örülök, hogy a mai napon már a második olyan kérdés kerül terítékre, amiről érdemes hosszabban és mélyebben is beszélni. Javaslom, hogy ha ez a műfaj erre nem alkalmas - és nem az -, akkor talán máskor kerítsünk majd erre sort. Ez alkalmat adna arra is, hogy segítsek önnek abban, hogy külön tudja választani a nyugdíjat meg a minimálnyugdíjat. Ugyanis az a helyzet, hogy a 28 500 forint egy számítási alap. Azt az ígéretét ez a kormány, hogy minden nyugdíjasnak segítünk, sőt minden nyugdíjasnak garantáljuk, hogy megőrizze a nyugdíja értékét, a legkisebb nyugdíjat kapók esetében is betartottuk. Nincs Magyarországon olyan ember, aki a mi kormányzásunk kezdete óta ne rendelkezne olyan nyugdíjjal, amely legalább olyan mértékig nőtt, mint amennyi az infláció volt Magyarországon. Arról, hogy a minimálnyugdíj mint számítási alap, ami egyébként nemcsak a nyugdíjszámításban, hanem jó néhány más juttatásban is számítási alapként működik, lehet beszélni, hogy értelmes dolog-e, egyáltalán értelmes-e így nevezni, értelmes-e ezt a számot használni, nem kellene-e a rendszert újragondolni. Ebben mi szívesen állunk az önök rendelkezésére. Gondolkodjunk arról, hogy hogyan kell a legkisebb nyugdíj mértékét meghatározni. De még egyszer szeretném megismételni, amit a kormány vállalt, amit a kereszténydemokraták és a fideszesek vállaltak, hogy Magyarországon minden nyugdíjas számíthat arra, hogy amikor ez a kormány van, akkor a nyugdíjának az értéke nem fog csökkenni, sőt ha egy mód van rá, akkor emelkedni fog - az elmúlt években egyébként ez történt, az idei évben is ez fog történni, és jövőre is ez fog történni -, nos, ezt az ígéretünket és vállalásunkat teljesítettük, és a jövőben is teljesíteni fogjuk. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra Schmuck Erzsébet képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Miniszterelnök Úr! Tisztában vagyunk azzal, hogy ez számítási alap, de nem csak számítási alap, mert néhány tízezren 28 500 forintos nyugdíjat kapnak, ami nagyon kevés, amiből nem lehet megélni. Hamarosan, azt gondolom, hogy a kormánytöbbség színt vallhat, hamarosan újra ide fog kerülni az Országgyűlés elé, és lehet róla szavazni. Szégyen, hogy ma Magyarországon vannak olyanok, akik - ha már ma euróról is szó volt - 100 euró alatt, 30 ezer forint alatt kapnak nyugdíjat. Ebből nem lehet megélni, ezen változtatni kell.
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat is. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Szeretném megismételni az előbb tett ajánlatomat. Ha úgy gondoljuk, hogy a nyugdíjak legkisebb mértékének szabályozásához egy másik módszert akarunk választani, akkor mi készen állunk erre a szakmai megbeszélésre. Ha van ilyen előterjesztés, szívesen megfontoljuk. Magyarországon egyébként az átlagnyugdíj ebben a pillanatban 110 ezer forint/hónap. [[16.40]] Ami pedig a dolog átfogó dimenzióját illeti, azt tudom mondani, hogy azért is szívesen állunk az ön rendelkezésére egy ilyen szakmai tanácskozáson, mert a kormány egy többgenerációs Magyarországban gondolkodik. Sokan vagyunk, akik személyünkben is érintve vagyunk, hiszen sokunknak megvannak még a szülei, sőt van, akinek még megvannak a nagyszülei is. és úgy tartjuk helyesnek, ha a szüleink meg a nagyszüleink megkapják azt az elismerést, mind erkölcsi, mind pedig anyagi értelemben, amit a munkájukkal és azzal, hogy bennünket fölneveltek, egyébként megérdemelnek. Úgyhogy szeretném önt megnyugtatni, hogy a kormány egy többgenerációs Magyarországban gondolkodik. Egy olyan országban, amelyben minden generáció saját otthonára talál. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Budai Gyula képviselő úr, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Magyar Nemzeti Bank elnökéhez: „Vizsgálhatja-e az MNB az Altus és a Humán Operátor közötti pénzügyi tevékenységet?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Országgyűlés! Elnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Nagy Márton alelnök urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem képviselő urat, elfogadja-e válaszadónak Nagy Márton alelnök urat. [[Jelzésre:]] Képviselő úr jelzi, hogy elfogadja. Budai Gyula képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Alelnök Úr! Mint ismeretes, Gyurcsány Ferenc cége, az Altus Portfólió Kft. 2016 márciusában és augusztusában két alkalommal nagy értékű kölcsönt biztosított a Czeglédy Csaba által irányított Human Operator Zrt.-nek. Gyurcsány Ferenc állítása szerint ezek a kölcsönök, amelyek összege 78 és 90 millió forint volt, baráti kölcsönnek tekinthetők, és ebből kívánta Czeglédy Csaba azokat a diákokat kifizetni, akik a mai napig nem kapták meg a bérüket. Ezek a szerződések azonban olyan kikötéseket tartalmaznak, mint késedelmi kamat, személyi biztosíték, azonnali inkasszó, ami nem egy baráti kölcsönre jellemző, hanem üzletszerű hitelezési tevékenységet feltételez. A pénzkölcsönök üzletszerű bonyolítása pénzügyi tevékenységnek minősül, és a pénzügyi tevékenységet ma Magyarországon törvényben előírt engedélyhez kötik. Szükséges tehát annak vizsgálata, hogy Gyurcsány Ferenc cégének, az Altus Portfólió Kft.-nek volt-e ilyen engedélye a hitelezésre, illetve pénzügyi kölcsön nyújtására. Amennyiben az Altus Portfólió Kft. nem rendelkezik ilyen engedéllyel, úgy felmerül a bűncselekmény gyanúja, vagyis jogosulatlan pénzügyi tevékenység bűntettét valósította meg. Tisztelt Alelnök Úr! Mindezek alapján szeretnék választ kapni arra, hogy vizsgálhatja-e a Magyar Nemzeti Bank pénzügyi felügyelete, hogy az Altus Portfólió Kft. és a Human Operator Zrt. között milyen pénzügyi tevékenység történt. Köszönöm megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Nagy Márton alelnök úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselők! A kérdésre a válasz az, hogy igen, az MNB vizsgálhatja és vizsgálni is fogja az Altus és a Human Operator közötti pénzügyi tevékenységet. [[Dr. Bárándy Gergely: Megkaptátok a megrendelést.]] Képviselő Úr! A Magyar Nemzeti Bank felügyeleti tevékenysége a pénzügyi intézmények prudenciális és fogyasztóvédelmi felügyelésén túl kiterjed a jogosulatlan pénzügyi szolgáltatók, személyek tevékenységének kiszűrésére is a pénzügyi piacok stabilitása, a biztonságos működés és az ügyfelek védelme érdekében. A vonatkozó témában a Magyar Nemzeti Bank 2017. október 25-én megkapta a beadványt, és ez alapján a jegybank jelenleg adatgyűjtéssel tekinti át, hogy szükséges-e piacfelügyeleti vizsgálat indítása. Pénzkölcsön üzletszerű nyújtása csak az MNB erre vonatkozó tevékenységi engedélyével végezhető a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény, a Hpt. 3. § (3) bekezdése értelmében. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: De jó, leírták neked.]] Hogy egy kölcsönnyújtás üzletszerűnek minősül-e, nem pusztán a kamat függvénye, hanem egyéb tényezőké is. Az üzletszerű tevékenység valamennyi fogalmi elemének megvalósulása nagyon fontos. Mindezek befolyásolják az üzletszerűség fennállásának körülményeit. Ezért egy adott tevékenység kapcsán az MNB minden esetben egyedileg vizsgálja a fennálló körülményeket, itt is, és hogy azok alapján a tevékenység valamelyik pénzügyi szolgáltatásnak, például a kölcsönnyújtásnak, illetve üzletszerűnek minősül-e. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, alelnök úr. Egyperces viszonválaszra Budai Gyula képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Alelnök Úr! Teljesen egyértelmű, hogy a Czeglédy-ügy az MSZP és a DK pártfinanszírozási botránya. Czeglédy Csabának nem volt más feladata, mint hogy pártpénzt gyűjtsön a kampányhoz az MSZP-nek és a DK-nak. Teljesen egyértelmű, hogy a Gyurcsány Ferenctől kapott kölcsönök nem a diákokhoz mentek, ugyanis a diákok a mai napig nem kerültek kifizetésre. Azt gondolom, hogy ha ez beigazolódik, akkor a diákoknak és más munkavállalóknak okozott kárt az MSZP-nek és a DK-nak kell megfizetni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg alelnök urat is. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. A Magyar Nemzeti Bank a tőle megszokott határozottsággal ki fogja vizsgálni ezt az ügyet [[Felzúdulás az MSZP soraiban. Az elnök csenget.]] amely jogosulatlan pénzügyi szolgáltatás gyanúját veti fel. Ezt a vizsgálatot az MNB lefolytatja, és a tőle megszokott módon igen keményen fel fog lépni minden szabálytalanság ellen. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, alelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Bárándy Gergely képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Magyar Nemzeti Bank elnökéhez: „Rokonok haverok és mások 5?” címmel. Elnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Nagy Márton alelnök urat kérte föl. Tisztelettel kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét [[Balla György: Czeglédyről kérdezed?]] , vagy elnök úrtól személyesen kéri majd a választ. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Alelnök úr, megvárnám Matolcsy urat, de kérdezném: mi is kérhetünk, ilyen megrendelésekkel élhetünk, hogy mit vizsgáljanak ki, alelnök úr? Köszönöm.
Képviselő Úr! Most önt figyelmeztetnem kell, mert csak igennel vagy nemmel válaszolhat ebben a műfajban. Viszont tájékoztatom önt és a tisztelt Házat, hogy elnök úrnak a soron következő azonnal kérdések órájában kell önnek válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Szakács László képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mi lesz november 1-e után a rákos betegekkel? Hogyan férnek majd hozzá a gyógyszereikhez?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e államtitkár urat a válaszadó személyének. [[Jelzésre:]] Képviselő úr jelzi, hogy elfogadja Rétvári Bence államtitkár urat. Szakács László képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Sokat hallottunk ma a rákgyógyításról, illetve a rákgyógyításnál az önök által bevezetett módosításokról vagy változtatásokról, amely nagyjában-egészében azt jelentené, hogy mindig az olcsóbb gyógyszert kell választani, spórolnak ezen. Mi próbáltunk ezen ma segíteni, a Költségvetési bizottság ülésén előterjesztettünk egy módosító javaslatot, ami propagandából, a közmédiából elvette volna a pénzeket, és a rákbetegek gyógyítására fordíthatta volna. Vita nélkül, egy szó nélkül ámbár, de az önök képviselőtársai ezt leszavazták.Ebből is látszik, hogy meg kell elégedjenek úgy a rákbetegek, mint a szakma és mindenki más azzal, amit ön ma itt nagyon sokszor elmondott, hogy nem kell itt aggódni, nincs itt semmi látnivaló, ön szerint minden rendben van - de igazából nincs. Az a helyzet, hogy lejár egy kétéves szerződés, amire önök valószínűleg nem figyeltek. Lejár egy kétéves, hosszú távú szerződés, amit a beszállítókkal kötöttek, ahol 50 indikátorból 40 olyan alapanyag, 40 olyan hatóanyag van éppen most forgalomban, amit november 1-től nem tudni, hogy hogyan fognak megkapni a rákbetegek azért, mert önök késve írták ki a közbeszerzést. Egy kétéves szerződésnél nem sikerült a lejárati időre figyelni. Október 17-én kiírták a közbeszerzést, október 24-én még nem volt eredménye, akkor még csak azt lehetett látni a Közbeszerzési Döntőbizottság honlapján, hogy a Közbeszerzési Döntőbizottságnál megint nem ment át az önök közbeszerzése. Megint nem sikerült egy ekkora nagy szervezetnek, amekkora az önöké, egy normális közbeszerzést kiírni akkor, amikor nem kevesebb, mint 300 ezer magyar rákbeteg sorsa, illetve kezelése forog kockán. Most éppen felülvizsgálat van, fellebbezés van, a betegek pedig nem tudják, hogy hogyan fognak gyógyszerhez jutni. Államtitkár úr, hogyan fognak? Mert önök ezt nem tudják eddig biztosítani, úgy tűnik. Köszönöm a figyelmet. [[16.50]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra Rétvári Bence államtitkár úrnak adok szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. A téma komoly, de azért azt el kell mondjam, tisztelt képviselő úr, hogy több okból is, azt hiszem, nagyon veszélyes lenne a magyar emberek számára, ha a Szocialista Párt visszatérne a kormányzásba. Egyrészről emlékszünk arra, amikor önök a saját kormányzásuk idején akár a rákbetegek gyógyítóitól, akár mindenki mástól egyhavi bért egy tollvonással elvettek, amikor Brüsszelből az a megrendelés érkezett.Emlékszünk arra, hogy 600 milliárd forintot vontak ki a kormányzásuk idején az egészségügyből. Emlékszünk a vizitdíjra, a kórházi napidíjra. Emlékszünk arra a 16 ezer ágyra, amit felszámoltak, és emlékszünk arra a 6 ezer egészségügyi dolgozóra, akit elbocsátottak. És a kompetenciájukat nem szerezték vissza az egészségügy kapcsán, hiszen önök nem tudják megkülönböztetni a NEAK-nak, a Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelőnek és az Állami Egészségügyi Ellátó Központnak, az ÁEEK-nak a közbeszerzéseit. Fellebbezés ugyanis az ÁEEK közbeszerzéseinél van; erről már beszéltünk napirend előtt. A NEAK-nál az első szakasz október 19-én lezárult, a múlt hét során megtörtént az az eljárási cselekmény, amire szükség volt a jelentkezők regisztrálásánál. Tehát ez egy másik eljárás, tisztelt képviselő úr, nem arról az eljárásról beszél. Nyilván ez az ellenzéki padsorokban eléggé összetett, de el akarom mondani azt is, ami nyilván fontos, és ami a rákbetegeket valóban meg tudja nyugtatni, az pedig az, hogy a kormányzat az elmúlt években 30 százalékkal több forrást biztosított a rákbetegek gyógyítására, nem úgy, mint önök, akik 600 milliárdot kivontak az egészségügyből, hanem 30 százalékkal többet, 137 milliárdról 180 milliárd környékére emeltük. Továbbra is beszerezzük az összes olyan gyógyszert, amivel korábban a betegeket kezelték. Akinek folyamatban van a kezelése, az továbbra is megkapja. Döntéseket ebben orvosok, egészségügyi szakemberek hoznak, a szakmai kollégium minden illetékes tagozatával egyeztettük ennek az eljárásnak a menetét. Nem kívánunk ezzel semmifajta megtakarítást elérni, hanem azt akarjuk, hanem minél több beteg és minél innovatívabb gyógyszereket kaphasson. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Az eljárás pillanatnyi állása szerint 2,2 milliárd forintnyival több beteget és újabb metódusokat, gyógyítási lehetőségeket tudunk a számukra biztosítani. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra megadom a szót Szakács László képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Nem én fogom önnek elmagyarázni, de azért jól figyeljen! Van a vaklicit, van a január 1-je után, és van a november 1-je és december 31-e között, majd a felkészítőjét így kérje át, és akkor tudni fogja, hogy miről beszél. [[Dr. Rétvári Bence: Te nem tudod, miről beszélsz!]] Igen, én is a NEAK-ról beszélek. Igen, az egy kettőéves szerződés volt, amit valamiért önök nem október 19-én, helyesen október 17-én írtak ki. Egyébként lett volna rá idejük. Ha már egyszer júniusban erről tárgyaltak a szakkollégiumokkal - figyeltem, hogy milyen válaszokat adott -, akkor lett volna rá idejük egyébként a nyáron megcsinálni ezt ahelyett, hogy most toldozgatott-foldozgatott szerződésekkel majd valahogyan esetleg rá tudják venni a beszállítókat arra, hogy hozzák azokat a hatóanyagokkal ellátott gyógyszereket, amiket a rákbetegeknek oda kellett adni. De nem, mert önök vagy az érdeket, vagy a pénzt nem látták benne, vagy egész egyszerűen csak lusták, és nem végezték el a feladatukat. Ön nem tudja jól, rossz felkészítőt kapott. Gondolja ezt végig, és tegyék a feladatukat, hogy az emberek megkaphassák a gyógyszereket! Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Rétvári Bence államtitkár urat is. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Úr! A tényekről felesleges vitatkozni. Mindenki megnézheti és tisztába kerülhet azzal, hogy az MSZP teljes mértékben nincs tisztában azzal, hogy itt milyen eljárás folyik. Az összes korábbi szállító egyébként jelezte a részvételi szándékát, mind a 44 hatóanyag, mind a 49 készítmény minden beteg számára nyitott lesz, sőt azzal szemben, ami tavaly történt, hogy körülbelül 10 ezer egyedi méltányossági kérelmet tudtunk befogadni és ezeknek az elbírálására került sor, idén ez 12 ezer kérelem lesz várhatóan. Tehát ennyivel több beteg számára tudja Magyarország az egészség lehetőségét egy nagyon súlyos rákos megbetegedés esetén is kínálni. És mindemellett a jövő évi költségvetésben, amit önök nem támogattak, 10 milliárd forinttal tudunk többet a nagy értékű gyógyszerek beszerzésére fordítani; ezenkívül pedig 500 millió forintból génre, személyekre szabott gyógyítási új metódusokat is a rákbeteg emberek gyógyítására elindítani végre Magyarországon, ami a legkorszerűbb terápiás forma. Ez a 2,2 milliárd forint, azt hiszem, egy olyan plusz többlet [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , amit már a rákbetegek is érezni fognak, és minél több embernek fogunk tudni éppen ezért gyógyító terápiát kínálni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Mirkóczki Ádám képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Madarat tolláról, a kormányt Flóriánról?” címmel. Mirkóczki Ádám képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! A hétvégén egy jeles esemény volt a Lungo Drom háza táján, nevezetesen a 25. születésnapjukat ünnepelték, amely a tekintetben mindenképpen bravúrnak mondható el, hogy egy normális jogállamban ilyen botrányok és bűncselekmények esetén nem működhetne egy ilyen szervezet, legalábbis a jelen vezetésével biztos, hogy nem. Az azonban, hogy Balog Zoltán miniszter úr nem fukarkodott a dicséretekkel Farkas Flórián személyét illetően, azt gondolom, sok kérdést felvet. Azt állította az ön minisztere - és nyilvánvalóan a kormány tagjaként a kormány nevében -, hogy végre egy hiteles, botránymentes vezető személyében [[Derültség a Jobbik soraiban.]] Farkas Flóriánt lehet köszönteni. Azt is állította ezek szerint tehát, hogy nem botrány az önök kormányának, ha valaki felelőssége alatt közel másfél milliárd forint tűnik el a „Híd a munka világába” program keretében. Balog Zoltán szerint az sem botrány, hogy büntetőeljárások tömkelege zajlik Farkas Flórián ellen jelenleg is, többek között csalás, költségvetési csalás és közokirat-hamisítás miatt. Azt gondolom, hogy ha Balog Zoltán ezek után azt kijelenti, hogy ilyen egy tisztakezű vezető, ez már önmagában több, mint botrány. Nem gondolja-e, miniszterelnök úr, hogy minimum aggályos és minimum botrányos az, hogy egy ilyen szervezet ilyen vezetőjével kötnek úgy stratégiai megállapodást és különböző együttműködési szerződéseket, akiket ilyen múlttal, és most beszéljünk Farkas Flóriánról, akit - szeretném hangsúlyozni - nem személyében, hanem szerepében és tevékenységében kritizálok és támadok, őt állítják a cigányság elé mintaként és követendő példaként mint az integrációért felelős személyt. Kérdezem tehát miniszterelnök urat, hogy nem tartja-e ezt aggályosnak. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Az igazság az, hogy válaszolnom kellene, de nem érzek hozzá valami nagy kedvet [[Moraj a Jobbik és az MSZP soraiban. Dr. Bárándy Gergely: Akkor tedd kedvetlenül!]] aminek az az oka, hogy ahhoz, hogy itt egymásnak feltett kérdésekre válaszoljunk, be kell tartani bizonyos minimális szabályokat. Azt kell mondanom, a képviselőtársam valótlanságot állított, már csak ezt a parlamentre vonatkozó szabályok alapján is tudhatná, tehát azt sem mondhatom, hogy tévedett. Ennél a helyzet súlyosabb, hiszen ahhoz, hogy bármelyik parlamenti képviselővel szemben, és Farkas Flórián parlamenti képviselő, nyomozást tudjanak indítani, ahhoz a mentelmi jogot először fel kell függeszteni. Ilyen nem történt. Tehát ön alaptalanul vádolt meg egy képviselőtársat. Azt javaslom, kérjen tőle bocsánatot. [[Dr. Apáti István: Szem nem maradhat szárazon! Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválaszra Mirkóczki Ádám képviselő úré a szó. Tessék!
Tisztelt Miniszterelnök Úr! Lehet azon vitatkozni, hogy az-e az aggályos, hogy még nem függesztették fel Farkas Flórián mentelmi jogát [[Zaj, közbeszólások.]] , vagy az, hogy önök kiállnak amellett, amit ő a tevékenysége során elkövetett; és természetesen a szervezetei és az általa felügyelt programok sora ellen viszont van eljárás. Az ön válasza, vagy sokkal inkább nem válasza számomra sokkal inkább azt világítja meg és azt erősíti tényként, amiben egyébként szerintem megegyezhetünk, hogy ennek a társadalmi problémának, ami a cigány-magyar együttélés évszázados gondjaiból fakad, annak valóban az egyetlen lehetséges, normalizálás felé vezető útja az integráció. Az azonban, ahogy önök viselkednek, azt húzza alá, hogy valójában az önök célja nem az integráció és ezáltal a normális élet és társadalomkép megteremtése, hanem az integrálatlanságból fakadó politikai tőke kihasználása, amely politikai tőke azt jelenti, hogy súlyos forintokból voksokra válthatók ezek a szavazatok. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelettel kérdem miniszterelnök urat, óhajt-e élni az egyperces viszonválasz jogával. [[Jelzésre:]] Parancsoljon!
Elnök Úr! Meg kell hogy ismételjem: szerintem nem fair, nem korrekt, nem tisztességes eljárás megvádolni egy képviselőtársunkat azzal, hogy vele szemben bűnvádi eljárás folyik, amikor az nem igaz. [[17.00]] Lett volna lehetősége Mirkóczki képviselőtársamnak, hogy elnézést kérjen. Higgye el, Mirkóczki úr, egy cigány embertől is lehet bocsánatot kérni, nem szégyen az. Legközelebb próbálja meg! Ami pedig a jogszerűséget illeti, azt tudom tanácsolni a Lungo Dromnak is, mint a Jobbiknak: tartsák be a törvényeket, és akkor nem lesz baj. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Vejkey Imre képviselő úr, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez [[Dr. Szakács László: Most nem lennék Rétvári helyében!]] : „Hogyan támogatja a kormány az iskolai szünetben a rászoruló gyermekeket?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy megvárja a miniszter úr jelenlétét a válaszra.
Elfogadom, elnök úr, köszönöm.
Elfogadja, nagyon szépen köszönöm. Vejkey Imre képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Az ország gazdasági megerősödésével végre lehetőségünk nyílt az elmúlt időszakban a szociális ellátórendszer erősítésére, valamint a magyar családok európai viszonylatban is jelentős támogatásának bővítésére. Ma kezdődött a mintegy másfél millió általános és középiskolába járó gyermek számára az őszi szünet. 2016 januárjától az önkormányzatoknak minden iskolai szünetben gondoskodniuk kell a hátrányos és a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek étkeztetéséről. Ehhez a kormány a félmillió rászoruló gyermek számára idén 6,67 milliárd forintot különített el, míg összehasonlításul 2009-ben, a Gyurcsány-Bajnai-kormány ugyanerre a célra csupán ennek az egyharmadát, 2,4 milliárd forintot fordított. A mostani kormányzat majdnem megduplázta, ha nem megháromszorozta a gyermekek egynapi szünidei étkeztetésére fordított összeget is, így az idei őszi oktatási szünetben sem maradnak megfelelő ellátás nélkül az arra rászoruló gyermekek. A szünidőre szóló ingyenes étkeztetés október 30-án, azaz a mai nappal kezdődik. Éppen ezért kérdezem a tisztelt államtitkár urat, hogy miképpen támogatja a kormány a rászoruló gyermekeket. Mik a szünidei ingyenes étkeztetés eddigi tapasztalatai? A családok helyzetét mennyiben segíti az étkeztetési rendszerre fordított összegek megnövelése? Várom az államtitkár úr megtisztelő válaszát. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Ha az előző kormányzat ideje alatt, 2010 előtt kérdezte volna meg, hogy mik a tapasztalatok az őszi szünidei étkezéssel kapcsolatban, akkor azt a választ kapta volna, hogy nincs ilyen tapasztalat, mert nincs őszi szünidei étkezés, és ugyanezt a választ kapta volna a tavaszi szünetre is és a téli szünetre is, hiszen a Fidesz-KDNP-kormány volt az, amelyik az évközi kisebb szünetekben is bevezette az ingyenes gyermekétkeztetés lehetőségét. Ha körbenéznénk Európában, vannak olyan iskolák, vannak olyan oktatási rendszerek, ahol adott esetben még a gyerekek étkezése sem megoldott, nemhogy az ingyenes étkezése, és nemhogy ilyen arányban - hiszen ha a legkisebb gyerekeket nézem, az óvodásokat és a bölcsődéseket, az ő esetükben tíz gyerekből nyolc-kilenc ingyenesen kap enni. Az állam már nem szociális juttatásként, hanem családtámogatásként nyújtja ezeket az ellátásokat: nem a legszegényebbeknek nyújtja csak, hanem mindenkinek nyújtja, kivéve a leggazdagabb 10-20 százalékát a szülőknek.Ahogyan ön is említette, a szünidei étkezésnek is több mint háromszorosára emelkedett a tétele, 6,7 milliárd forint az, amit idén erre a költségvetés biztosít, és az önkormányzatokon keresztül látjuk el ezt a feladatot, de a teljes gyermekétkeztetési költségvetés is közel háromszorosára nőtt, 29 milliárd forintról jövőre ez már 79 milliárd forint lesz, idén pedig 74 milliárd forint, amit erre biztosítunk. Az őszi szünetre 2240 település adta le az igényét támogatásra, és ők 109 102 gyermek után igényelték ezt a költségvetési támogatást; az természetesen csak utólag fog kiderülni a zárszámadási törvényekben, hogy valójában mennyi gyermek után veszik ezt igénybe. Az elmondható, hogy egyetlenegy önkormányzat és egyetlenegy olyan szülő sincs, aki olyan választ kapna, hogy forráshiány miatt nem jut pénz annak a településnek vagy annak a gyermeknek az étkeztetésére. Magyarországon olyan gyermekétkeztetési rendszert hoztunk létre [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] amely forráshiány miatt semelyik településnek és semelyik gyereknek a kérelmét nem utasítja vissza. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Vejkey Imre képviselő úré a szó viszonválaszra. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm válaszát [[Derültség az ellenzék soraiban.]] amelyből egyértelmű, hogy a Fidesz-KDNP szövetségi rendszer [[Az elnök csenget.]] törekvéseinek köszönhetően is a családtámogatási rendszer folyamatosan bővül, aminek köszönhetően ma Magyarország GDP-arányosan az OECD átlagának kétszeresét költi családtámogatásra. A gyermekjóléti központok száma a négyszeresére nőtt, így ma minden járásban működik ilyen intézmény. A gyermekvédelmi jelzőrendszereknek köszönhetően időben észlelhetők a gyermekek veszélyeztetésének, elhanyagolásának, esetleg alultáplálásának jelei, az ellátórendszer pedig azonnal segítséget tud nyújtani. A Fidesz-KDNP-kormány 2010 óta 30 milliárdról 2017-re [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] mintegy 80 milliárd forintra emelte a gyermekétkeztetés támogatására fordított összeget. Köszönöm az államtitkár úr válaszát, és kérem, továbbra is ezen az úton járjon. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Rétvári Bence államtitkár urat is. Megköszönöm együttműködésüket, bocsánat, államtitkár úr, az elnöklést átadom Jakab István alelnök úrnak. Parancsoljon! [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A Fidesz-KDNP-kormány nemcsak a költségvetési támogatást növelte a többszörösére, de a szünetek számát is növelte, amely szünetekben az ingyenes gyermekétkeztetés jár. Növeltük a jogosultak körét, növeltük a nyári szünetben az igénybe vehető napok körét 54-ről 70 napra, és ezen túlmenően a szünetekben a napi tételt is emeltük, magyarul, hogy mekkora támogatás jut egynapi étkezésre: 370 forintról 570 forintra, ami 50 százalékos emelkedés annak érdekében, hogy ezek a gyerekek minőségi ételt is kapjanak a szünetekben. Nyilván a legrászorultabbakról van szó, akik otthon nehezebben kapnak gyümölcsöt, tejterméket, változatos, egészséges ételeket, éppen ezért emeltük meg itt a finanszírozási összegeket is. Az is fontos, hogy mindenki igénybe vegye, aki jogosult, hogy a szülők benyújtsák a kérelmüket, és a gyermekük után ezt igényeljék. Éppen ezért itt az állam elébe ment ennek: minden jegyzőt és minden gyermekjóléti szolgálatot tájékoztattunk [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] a jegyzők és a gyermekjóléti szolgálat pedig írásban és szóban megkeresi az érintett családokat, és felhívja a figyelmüket arra, hogy igényeljék gyermekük után ezt a támogatást. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen az államtitkár úr válaszát. Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Szél Bernadett, Hadházy Ákos és Schmuck Erzsébet, az LMP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrhoz: „A kormány és a valóság” címmel. Szél Bernadett képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! 2008-ban ön azt mondta, hogy menekülő kormányzás az, ha valaki nem képes megszervezni az emberek egészségügyi ellátását adott állami keretek között. Nemrég egy logisztikai központ átadásán ön elismerte, hogy a magyar állam nem képes biztosítani tízmillió magyar ember egészségügyi ellátását, és örömét fejezte ki amiatt, hogy a magánegészségügy majd átvesz feladatokat az állami egészségügytől. Csakhogy én azt gondolom, hogy a magyar emberek nem fizethetnek kétszer. Nézzük, hogy mennyit fizetnek a magyar emberek az egészségügyi ellátásért! Európában a legtöbbet, az biztos, adót és járulékot. Aki átlagbért keres, az negyedmilliót fizet évente [[Németh Szilárd István közbeszól.]] , aki minimálbért keres, az többet, mint egyhavi bére éves szinten. Ezt a magyar emberek mind befizetik adóban, járulékban az egészségügyre. Na most, joggal várják el cserébe a magyar emberek, hogy időben kapjanak és jó minőségű ellátást, ha már a pénzt odateszik. Most ehhez képest ott fognak még egyszer fizetni, mert a legtöbben, már aki teheti, elmennek a magánegészségügybe. Különben, ahogy az ön képviselőtársai is mondják, halálgyárakká vált kórházak vannak, és ha a maszekot nem veszik igénybe, ezt fideszes képviselők mondták, akkor meghalnak a magyar emberek. Na most, egy olyan országban élünk, tisztelt miniszterelnök úr, de nem biztos, hogy ezt önök az elefántcsonttornyukból érzékelik, ahol a magyar emberek kettőharmadának nincsenek megtakarításai, magyarul: nincs miből kifizetni a maszek orvost. [[17.10]] Innentől kezdve én azt kérdezem öntől, miniszterelnök úr, hogy képes ön a saját szemébe nézni, amikor létrehozott egy olyan országot, amelyben… [[Zaj, derültség a kormánypártok soraiban. Dr. Rétvári Bence: A biológia nem az erősséged!]] Ne nevessenek! Ne nevessenek! Én azokkal az emberekkel vagyok, akik piszkosul nem nevetnek. Ne nevessenek, képviselőtársaim! [[Moraj zaj, az elnök csenget.]] Hogy képes a tükörbe nézni, tisztelt miniszterelnök úr, amikor gyakorlatilag ön fizetőssé tette az egészségügyet, és emellett fizetőssé tette az oktatást is egyébként ebben az országban? Hogy képes ön mindezzel elszámolni?
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Az igazság az, hogy szeretnék belül maradni azon a minden képviselő asszony által elvárható udvariasságon, ami megilleti önöket, de ez nem lesz könnyű. A helyzet az, hogy az önök pártjának az a neve, hogy Lehet Más a Politika. Meghallgattam önt, és azt kell mondani, hogy már ez egy átverés, és most, hogy Ron Werbert leszerződtették, és teljesen nyilvánvaló, hogy valótlanságokat mond itt, a Ház színe előtt, azt kell mondanom, hogy így nem lesz más a politika. Ami az egészségügyet illeti, azt kell mondanom önnek, hogy tisztelettel kérem, hogy amikor beszélünk az egészségügyről, ne engedjük, hogy olyan hangulat alakuljon ki a mondandónk körül, minthogyha halálgyárakban dolgoznának az orvosaink meg az ápolónőink, mert ők az életért dolgoznak, és mindent megtesznek. Most már lassacskán tűrhető - nem jó, csak tűrhető - fizetésekért, de biztosan a fizetésüknél magasabb értékű munkát végezve azért dolgoznak, hogy azokat az embereket, akik odakerülnek, meg tudják gyógyítani. Ezért szeretném, hogy ha az egészségügyről szólunk, akkor az első mindig a tisztelet hangja legyen, amit kifejezünk az orvosok és az ápolónők iránt. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Amit a magyar kormány tenni tud, az az, hogy megerősíti, hogy Magyarország minden polgárának joga van, és amíg mi vagyunk kormányon, nemcsak joga, hanem lehetősége is lesz arra, hogy állami keretek között esélyt kapjon arra, hogy ha megbetegedett, akkor meggyógyuljon. Semmifajta magánosítást nem támogatunk. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, miniszterelnök úr. Viszonválaszra megadom a szót képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Tisztelt Miniszterelnök Úr! A tények makacs dolgok. Itt van, Pátyon mondta: „A magyar állam nem lenne képes arra, hogy kiszolgálja 10 millió magyar ember egészségügyi szükségleteit, ha nem lennének azok a családi kézben lévő vállalkozások, akik egy-egy városban, faluban felelősséget vállalva az ott élő emberekért ne vállalnának át ebből a feladatból a magyar államtól jelentős terheket. [[Zaj, közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] Csakhogy a magyar emberek fizetnek ezekért a szolgáltatásokért. Az, hogy a Lehet Más a Politikáról ön itt filozofál, nekem nincs időm a Fiatal Demokraták Szövetségéről filozofálni, de azért engedje meg, ha magukra nézek, én sem azt látom. Hozzátéve… [[Zaj, közbeszólások a kormánypártok soraiban.]] Folytassuk a tényeket: 18 óra a sürgősségin, egyre hosszabb kórházi várólisták, szürkehályog 5 hónap, szolnoki gyermekszemészet fél év várakozási idő, járóbeteg-szakrendelés délután nincsen, vastagbélrák-megelőző szűrés 4 hónap várakozás, mammográfia szűrés 3-4-5 hónap várakozás. Miniszterelnök úr, mi a válasza erre? Kérem, ne sorosozzon, ne werberezzen, ne csináljon semmit, válaszoljon! Hogy tud ön ezzel elszámolni?
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. Miniszterelnök úr, öné a szó.
Mindannyian szeretnénk, ha úgy lenne, hogy elmondhatnánk, hogy a világ velünk kezdődött. De ez nem így van. Úgyhogy az ön kérdésére azt tudom válaszképpen adni, hogy kétségkívül Magyarországon ma jó néhány betegségcsoportnál vannak olyan várólisták, amelyeknek rövidebbnek kellene lenniük. Ebben nincsen közöttünk vita. Abban is egyetértés lehet közöttünk, ebben a Házban minden párt beleértendő ebbe az egyetértésbe, hogy erőfeszítéseket kell tenni, hogy ezeket a várólistákat csökkenteni tudjuk. De miután az élet nem velünk kezdődött, még csak nem is a mi kormányunkkal kezdődött, hogyha ön korrekt akar lenni, akkor összeveti a korábbi várólisták hosszát a mostani állapotokkal. És ha ön ezt tette volna, akkor nem lett volna unfair, amit mondott. Ha azt tette volna, hogy elmondja, hogy 2010-ben milyen hosszú volt a várólista ezekben a betegségcsoportokban és most hol tartunk, akkor egy tiszta képet kaptunk volna. Ön azért nem mondta ezt így, mert akkor látható lenne, hogy minden betegségcsoportban rövidültek a várólisták. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Győrffy Balázs, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a földművelésügyi miniszterhez: „Megteheti-e az EU, hogy a mezőgazdasági támogatásokat migránsoknak adja?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Czerván György államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszter úrtól kéri a választ.
Igen, köszönöm, elfogadom.
Győrffy Balázs képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Országgyűlés! Mint azt jó néhányan tudjuk, az Európai Bizottságban éppen a közös agrárpolitika 2020 utáni időszakának a tervezése zajlik, és nyilvánvalóan gazdálkodó emberként nagyon sokan követjük nyomon ezt a munkát, és alapvetően örömmel láttuk azokat a bejelentéseket, amelyek arra utalnak, hogy az egyszerűsítést tűzte ki célul az Európai Bizottság, ami azért egy kicsit aggodalommal tölt el bennünket, hiszen minden alkalommal megígérték ugyanezt és mindig egyre bonyolultabb lett. Ugyanakkor nem ez, ami a legjobban felborzolta a kedélyeket, a közelmúltban egy valamilyen formában kiszivárogtatott anyagra alapozva, hanem az, hogy az Európai Bizottság egy eddig teljesen új kötelező elemet szeretne a közös agrárpolitikába beépíteni, ez pedig… [[Zaj, több képviselő távozni készül az ülésteremből. Az elnök csenget.]] Köszönöm, elnök úr.
Kérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek a helyükön maradni még, ha lehetséges. Aki pedig távozik, kérem, csendben távozzon. Be fogom számítani az időt.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tehát alapvetően amiatt izgul most a magyar vidék társadalma, hogy vajon milyen formában kerül ki november végén az az anyag, amit mindannyian nagyon várunk, és vajon tényleg tartalmazni fog-e olyan elemeket, ami a kötelező közös agrárpolitikából való migrációs költségfinanszírozást jelenti.Ez annyiban nem jelent újdonságot, hiszen már az elmúlt időszakban is önkéntesen lehetett a közös agrárpolitika bizonyos forrásaiból migrációs költségeket fedezni, ugyanakkor az Magyarország számára elfogadhatatlan, hogyha ezt kötelező jelleggel szeretnék bevezetni.A Nemzeti Agrárgazdasági Kamara a Copa-Cogeca magyarországi tagjaként, ami az európai gazdatársadalom legnagyobb érdekképviseleti ernyőszerve, minden fórumon és minden munkacsoporti ülésén kifejtette álláspontját, hogy ezzel nem értünk egyet. Tiszteletben tartjuk azt, hogy lépést kell tartania a közös agrárpolitikának a környezeti változások, adott esetben a környezetvédelem, a klímavédelem, a munkaerő megtartása és a szociális célok vonatkozásában, ugyanakkor egy ilyen új cél, ráadásul úgy, hogy a költségvetés várhatóan nem fog emelkedni, Magyarország számára elfogadhatatlan. Tisztelettel kérdezem államtitkár urat, hogy mit kíván tenni a kormány annak érdekében, hogy ezt az egészen abszurd javaslatot az Európai Bizottság ne tudja megvalósítani. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Czerván György államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az agrárpolitika a kohézió után a második legjelentősebb költségvetéssel rendelkező közösségi politika, amely Magyarország számára 2014-20 között több mint 12 milliárd euró közösségi forrás kifizetését teszi lehetővé, hozzájárulva a hazai termelők jövedelmének stabilitásához, a likviditás növeléséhez, valamint fontos szerepe van a vidéki foglalkoztatásban is. Ennek megfelelően a magyar kormány mindent megtesz azért, hogy az agrárpénzeket az agrártermelők kapják meg. Valóban, az Európai Bizottság korábban már tett egy olyan javaslatot, miszerint a tagállamok a közös agrárpolitika keretében érkező forrásaik egy részét a szociális és demográfiai változások, így különösen a migráció és a menekültek befogadása okozta válsághelyzetek kezelésére költhetnék. A kitartó és következetes agrárdiplomáciai erőfeszítéseinknek is köszönhetően a migrációra vonatkozó fenti javaslat a végső megállapodásba nem került bele. Ugyanakkor ismételten olyan információk jutottak el hozzánk, hogy az Európai Bizottság nem tett le végérvényesen a migráció ilyetén módon való támogatásáról. Terveik szerint a mezőgazdasági idénymunka segítése mögé bújva igyekeznek majd előmozdítani a bevándorlók Unión belüli letelepedését. [[17.20]] Már több fórumon is egyértelművé tette a kormány, hogy az uniós alapszerződésekben rögzített agrárpolitikai célokat továbbra is érvényesnek tartjuk, ezért ezek megváltoztatását vagy új célokkal, különösen a migrációval történő kiegészítését határozottan ellenezzük. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót Győrffy Balázs képviselő úrnak.
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Attól tartunk, hogy a brexit miatt a közös agrárpolitika összköltségvetése jó esetben szinten marad, de attól tartunk, hogy csökkenhet is, és azt gondoljuk, hogy ez szűkíteni fogja a mozgásteret az eddigi fejlesztési terveink megvalósításában, ami versenyképességi szempontból nagyon jelentős kihatással járhat. Nem tudunk egyetérteni azzal, hogy ezen lehetséges forráselvonás mellett további olyan feladatok kerüljenek bele a közös agrárpolitikába, ami csökkenti az eredeti mozgásteret. Tisztelt Államtitkár Úr! Én ezennel ajánlom és kérem is a szövetséget, hogy a kormánnyal együttműködve a magyar gazdák fel tudják emelni a hangjukat annak érdekében, hogy ez az egészen őrült ötlet ne kerüljön jogszabályba, és ne várja el az Európai Bizottság Magyarországtól, a magyar gazdálkodóktól, hogy egy rajtunk kívül álló okok miatt bekövetkezett problémát a nekünk járó pénzekből orvosoljanak. Köszönöm szépen, államtitkár úr. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg Czerván György államtitkár urat.
Tisztelt Képviselő Úr! A kormány nevében köszönöm támogató szavait és a Copa-Cogecán keresztül eddig nyújtott segítségüket.Fontos felhívni az európai döntéshozók figyelmét, hogy az orosz embargó után nem követhetik el másodszor is azt a hibát, hogy egy nem kellőképpen végiggondolt uniós döntés árát a gazdákkal fizettetik meg. A magyar kormány továbbra is kitart a migrációval kapcsolatban elfoglalt azon álláspontja mellett, hogy a migrációs válság kezelését nem az Európai Unió területén, többek között az uniós gazdák terhére, hanem annak kiindulási helyén kell elősegíteni, ezért minden ilyen javaslatot, amennyiben hivatalosan is megfogalmazásra kerül, a leghatározottabban vissza fogunk utasítani. Alapvető célunk, hogy 2020 után az agárpénzeket továbbra is az agrártermelők kapják, így nem tartjuk szükségesnek a rendszer gyökeres módon történő átalakítását. Ehhez számos szövetségest sikerült már szereznünk a közép-európai vagy a balti tagállamok közül, akikkel folyamatosan zajlanak az érdekek egyeztetéséről szóló tárgyalásaink. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Teleki László, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „A Fidesz és a Lungo Drom társ-tettesek a romák esélyeinek ellopásában!” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ, vagy személyesen miniszter úrtól kéri azt. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Adják vissza a magyarországi cigányságnak a becsületét! Önök szombaton újra elvették a magyarországi cigányságnak azt a lehetőségét, hogy esélyegyenlőséggel bírjon Magyarországon, és integrálódhasson. Azért mondom mindezt, mert Szolnokon az a rendezvény, amit Balog Zoltán, az ön minisztere és Farkas Flórián celebráltak, felháborította a magyarországi cigányságot, mert azt mondták, hogy ilyen becsületes roma vezető nem volt még Magyarországon, mint Farkas Flórián. Ha az a mérce, ahogy Farkas Flórián becsületességét mérik, akkor nagyon nagy a deficitje a magyarországi romáknak, mert sokkal több becsületes roma ember van ma Magyarországon, mint Farkas Flórián. És azt gondolom, hogy a minisztere is felelős abban, hogy a magyarországi cigányság kitörési pontjait megakadályozzák, azért, mert innen mérik azt, hogy a magyarországi cigányság ennyit tud teljesíteni akkor, hogyha forráshoz jut, és nem tudják igazán azt a pénzt felhasználni, mert mindig ellopják. És engedi a Fidesz, hogy ezt megtegyék a magyarországi cigányok. Tehát felhatalmazzák önök a cigányságot arra, hogy ha kapnak bármilyen támogatást, működésre vagy programra, azt arra költsék, amire akarják. Az önök felelőssége, hogy a magyarországi cigányság olyan szinten van megbélyegezve, amilyen szinten most lehet látni. Soha nem volt ennyire mélyponton a magyarországi cigányság megítélése, mint ma, és ez köszönhető annak az együttműködésnek, amit a Lungo Drom és a Fidesz nap mint nap kinyilvánít, és nem akarja megakadályozni azt, hogy olyan bűncselekmény-elkövetések történjenek, mint a „Híd a munkába” esetében vagy az Országos Roma Önkormányzatnál megtörtént. Balog Zoltán tette meg azt - én meg is köszöntem itt a parlamentben -, hogy 1,6 milliárd forintot visszakövetelt az országos önkormányzattól, mert nem arra a célra költötték el, amire szánták a pályáztatók. Utána fél-egy évre rá pedig dicsőíti Balog Zoltán Farkas Flóriánt. Hogy van ez? - kérdezném, államtitkár úr.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Van-e nagyobb szervezet Magyarországon a Lungo Dromnál, amely a cigányságot képviselné? Van-e nagyobb taglétszámmal, nagyobb mozgósító erővel, nagyobb reprezentativitással, több helyi kapcsolattal rendelkező szervezet? A Lungo Drom a legnagyobb magyarországi cigány érdekképviseleti szervezet. Több mint negyed évszázada működik, tehát nem tegnap jött létre, hanem itt van, évtizedek óta itt van, a legnagyobb. [[A jegyzői székben dr. Szűcs Lajost dr. Tiba István váltja fel.]] A kormányzat számára nyilván a legnagyobb érdekképviseleti szervezet a legfontosabb partner, hiszen a cigányok érdekét a legnagyobb súllyal, a legnagyobb erővel, a legnagyobb legitimációval pontosan ez a szervezet tudja képviselni. Ezért fontos a kormányzat számára, ezért volt ott ezen az ünnepségen is a kormány képviselője, a felzárkózásért és a nemzetiségi ügyekért is felelős miniszter, mert a legnagyobb szervezetnek az ilyesfajta gyűlésén a kormányzatnak azért kell ott lennie, hiszen náluk jobban, széleskörűbben a cigányság érdekeit nem tudják mások képviselni. Ha az lenne a helyzet, hogy a legnagyobb szervezettel nem működik csak együtt a kormány, csak az ötödik legnagyobbal meg a hatodik legnagyobbal meg a kis, miniatűr szervezetekkel, méltán érhetné a kormányzatot a vád, hogy miért nem működik együtt a legnagyobbal, miért nem működik együtt azzal, amelynek a rendezvényén a legtöbben vannak, amelynek a tagsága a legnagyobb, amelynek a belső, nemzetiségi önkormányzati választásokon a legszélesebb körű a felhatalmazása és a legitimációja. Azt hiszem, teljes mértékben indokolt, hogy ilyen eseményeken, egy több mint negyedszázados szervezet gyűlésén ott legyen a kormányzat. Mi nyilvánvalóan mindenkit támogatni fogunk, aki a cigányság felemelkedéséért küzd, a magyarok és a cigányok jobb együttéléséért küzd, és azokkal fogunk a legtöbbször legmagasabb szinten kapcsolatot tartani, akik a legtöbb cigány embert képviselik Magyarországon. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Államtitkár úr, nem nyugtatott meg. Azért nem nyugtatott meg, mert úgy néz ki, hogy szavazatgyárat építenek a Lungo Dromon keresztül. Ha más szervezet lenne ilyen létszámban, akkor azt gondolom, hogy őket támogatnák, csak azért, hogy minél többen szavazhassanak Fideszre. Tehát innentől kezdve önök beismerték azt, hogy csak azért támogatják a Lungo Dromot, mert az egyik legnagyobb szervezet, és nem azért, mert hatékony, és nem azért, mert a cigányság integrálódásában segít ez a szervezet. Ezért tehát önök felelősek abban, hogy a kis szervezeteket, amelyek egyébként nagyon jól működnek, és legitimen és törvényesen működnek, őket pedig nem támogatják olyan forrásokkal, mint a Lungo Dromot. Hol van olyan szervezet, amelyet 1,6 milliárddal vagy több milliárddal támogattak, székházzal támogattak és sok minden mással, és eltussolták az ügyeiket? Egyetlenegy szervezet sincs így, és ezért nem tud felnövekedni a magyarországi cigányság rendszerében olyan szervezet, amely naggyá tudna nőni, mert önök nem engedik, hogy naggyá nőhessen egyetlenegy másik civil szervezet sem a romák körében. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Tehát az önök felelőssége, hogy továbbra is ezt a törvénytelenséget tartják fenn [[Az elnök ismét csenget.]] vagy pedig számonkérik Farkas Flóriánt. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ön a viszonválaszában nem tudott mondani olyan szervezetet, amelyik nagyobb lenne a Lungo Dromnál. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Tehát ön is egyetért azzal, hogy ez a legnagyobb szervezet, nem tudja megcáfolni ezt. És azt hiszem, józan ésszel sem fogható föl, hogy egy kormányzat miért ne építene ki a legnagyobb cigány érdekképviseleti szervezettel kapcsolatot, és miért ne próbálna vele közösen olyan döntéseket hozni, amelyek minden magyar embernek az életét tudják javítani. Azért én ezt fontosnak tartom, hogy az elmúlt években azoknak a fiataloknak a száma, akik cigány származásúak és a felsőoktatásban ott vannak, több mint kétszeresére nőtt. Az is fontos, hogy a munkanélküliség Magyarországon 12 százalék körül volt, most 4,1 százalék, és a szegénységi kockázatnak kitettek száma nagyon nagy mértékben mérséklődött, a mélyszegénységből pedig 385 ezer ember tudott kitörni. Ezek között voltak cigány és nem cigány emberek egyaránt. [[17 .30]] Én úgy gondolom, közös érdekünk, hogy az ilyen pozitív tendenciák tovább folyjanak, éppen ezért mindenkivel, akivel lehet, együtt kell működni, de a legnagyobb szervezettel nyilván érdemes a legintenzívebben együttműködni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! 17 óra 29 perc van, az azonnali kérdések tárgyalásának végére értünk. Tisztelt Országgyűlés! Most előterjesztés tárgysorozatba-vételi kérelmének tárgyalása következik. Az LMP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvénynek a kilakoltatási moratórium megújításához szükséges módosításáról szóló T/16750. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt az Igazságügyi bizottság utasította el. [[Számos képviselő távozik az ülésteremből.]] Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót az előterjesztőnek, ötperces időkeretben. Felszólalásra következik Schmuck Erzsébet képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Múlt hét folyamán a KDNP-s képviselők törvényjavaslatot nyújtottak be arra vonatkozóan, hogy meghosszabbítsák a kilakoltatási moratóriumot. Fel kell hívnom mind a KDNP-s képviselők, mind a kormány figyelmét arra, hogy az nem megoldás, hogy kitolják a moratóriumot március 1-jéről április 30-ára. Ez mindössze arról szól, hogy a kormány a választások utánra teszi ezt a kényes kérdést. A LMP már a nyár folyamán benyújtott egy törvényjavaslatot, ami nagyon sok nehéz sorsú magyarországi hitelfelvevőt érint, aminek az elfogadása megítélésünk szerint már nem tűr halasztást. Szomorú, hogy a nyáron, amikor rendkívüli parlamenti ülés keretein belül kezdeményeztük az ügy megoldását, ahol ezt egységesen támogatta az ellenzék, önök nem vettek részt az ülésen, most pedig benyújtanak egy javaslatot, hogy meghosszabbítsák a moratóriumot. Ez a kérdés pártok feletti ügy, amiben kötelessége lenne a kormánynak, hogy valós segítséget nyújtson ahelyett, hogy kampánycélból kitolja a moratóriumot a választások utánra, majd utána ismét a szőnyeg alá söpri a problémát. A javaslatunk nemcsak arra irányul, hogy a téli időszakra vonatkozóan függesszük fel a kilakoltatásokat, hanem hogy mindaddig állítsák le az ilyen irányú cselekményeket, amíg nem születik egy olyan devizahiteles törvény, amelyik figyelembe veszi azoknak a döntéshozatali eljárásoknak az eredményét, amelyek az Európai Unió Bíróságán születnek meg. Amikor az eredeti javaslatunkat benyújtottuk, akkor azt mondtuk, hogy ennek a törvénynek azután kell megszületnie, amikor a magyar ügyben folyó előzetes döntéshozatali eljárásban döntés születik, azonban ezt most kiegészítjük azzal, hogy szükségesnek látjuk figyelembe venni azokat a szempontokat, amelyek a román ügyben nemrég születettek meg - C-186/16 - és amelyekben a devizahiteles tájékoztatási kötelezettséget vizsgálták. A magyar ügy - C-51/17 - az árfolyamkockázatról szól, tehát a törvénynek erre is kell reagálnia. Amit még meg kell vizsgálnunk, hogyan viszonyulnak a magyar bíróságok az árfolyamkockázat viseléséhez. Bíróság eddig nem vizsgálta, hogy mennyire volt előnytelen a két félnek a pozíciója. Érthetetlen, hogy miért nem támogatja a kormány a javaslatot, amikor összellenzéki együttműködés van az ügyben. Emellett van még bent az LMP-nek egy törvényjavaslata az Országgyűlésben, ami nagymértékben segítené a devizahiteles eljárást, amiben szintén várjuk a kormány támogatását. Kérem képviselőtársaimat, hogy a javaslatunk tárgysorozatba-vételi kérelmét támogatni szíveskedjenek.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén kétperces időkeretben ismertetheti álláspontját. Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Egyértelmű, hogy támogatjuk azt a kezdeményezést, ami előttünk fekszik. A Jobbik nemegyszer hangsúlyozta már, hogy a kilakoltatási moratórium kapcsán a kormány úgy járna el korrekt módon, ha legalább a választásokig meghosszabbítaná, de kiegyezek azzal is, ha ez a meghosszabbítás addig terjed ki, ameddig a problémát nem oldják meg. Elmondhatjuk, hogy devizahiteles ügyekben a KDNP talán még nagyobb kisiklatója a dolgoknak, mint a Fidesz, hiszen először is tönkretette a magáncsőd konstrukcióját, ami tisztességes feltételekkel segíthetett volna több ezer, akár több tízezer honfitársunknak, most pedig olyan módon kívánja kozmetikázgatni a kilakoltatási moratóriumot, ami látszólagos segítséget nyújt. Magam is igennel fogok szavazni erre a KDNP-s előterjesztésre, ugyanakkor nem lehet nem észrevenni, hogy egy olyan tevékenységre sarkallja a végrehajtókat, ami abban fog kimerülni, hogy felpörgetik a tevékenységüket egészen a moratórium kihirdetésének napjáig, aztán majd a választások után pörgetik tovább, amikor a Fidesz-KDNP-nek ennyire direkt módon majd nem kell szembesülnie a károsultak elképesztő kálváriájával. Tehát ha úgy vesszük, abszolút egy gyáva megoldási javaslatról van szó. Ezzel szemben az előttünk fekvő csomag sokkal nagyobb lélekbátorságról tesz tanúbizonyságot. Mivel a Jobbik javaslata is szinkronban van ezzel, teljesen egyértelműen méltónak találjuk nemcsak a tárgyalásra, de a rendszeren való átvezetésre, keresztülvezetésre is. Adódik a kérdés, hogy lesz-e elég bátorság a Fidesz-KNDP képviselőiben azt illetően, hogy egyáltalán vitatkozzanak erről a problémáról. Ha már a károsultakkal nem mernek szembenézni, akkor legalább velünk merjenek. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót. Szerintem nemcsak a devizahitel-károsultakra kell gondolni, ebben egyetértünk, hogy őrájuk is gondolnunk kell, de azokra is gondolnunk kell, akik hitelt szeretnének felvenni, és biztosítékként nem tudnak mást felajánlani, mint lakóingatlant, akár a sajátjukat, akár a család közvetlen tulajdonában, elsősorban a szülők tulajdonában lévő lakóingatlant. Ha az LMP javaslatát fogadnánk el, akkor gyakorlatilag nem tudnának ezek az emberek hitelt felvenni, úgyhogy én arra kérem a tisztelt Országgyűlés képviselőit, a holnapi nap során fogunk szavazni Harrach Péter, Hollik István és Szászfalvi László javaslatáról, ami november 15-étől április 30-áig hosszabbítja meg a kilakoltatási moratóriumot - hozzáteszem, alapvetően az időjárási körülmények indították képviselőtársaimat a törvényjavaslat benyújtására -, ezt szavazzák meg, és ezzel mindkét kör igényein tudunk javítani. Nem szűnik meg a lakóingatlannal kapcsolatos hitelezés, és mégsem kell azért az embereket az utcára kitenni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem a frakciókat, kíván-e még valaki felszólalni. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Megkérdezem a képviselő asszonyt, az LMP képviselőcsoportja nevében mint előterjesztő kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Öné a szó.
Köszönöm szépen. Csak röviden annyiban, hogy sajnos tudjuk azt, hogy a devizahitelesek problémája nem megoldott, nagyon súlyos helyzetben vannak. Én megköszönöm képviselőtársaimnak a hozzászólást, és köszönöm jobbikos képviselőtársamnak a támogató hozzászólását.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a nemzeti versenyképesség növeléséhez szükséges egyes törvénymódosításokról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/17571. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Hadházy Sándor képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a Törvényalkotási bizottság a házszabályi rendelkezések 46. §-a alapján megtárgyalta a nemzeti versenyképesség növeléséhez szükséges egyes törvénymódosításokról szóló T/17571. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a határozati házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 7 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. A bizottsági ülésen érdemi vita nem volt. Az összegző módosító javaslat tartalmazza a Gazdasági bizottság részletes vitát lezáró módosító javaslatát, amely nagy részben kodifikációs és technikai jellegű pontosításokat tartalmaz. Tartalmi szempontból kiemelendő, hogy a kormányrendeletben kerül meghatározásra a regisztrált villanyszerelők által végezhető tevékenységek köre, valamint, hogy a vízközmű-fejlesztések esetében semmilyen esetben nem lehet díjat kérni a kiszállásért, az igényfeldolgozásért vagy egyéb folyamatokért. [[17.40]] A javaslat fő célja a közmű-engedélyezések egyszerűsítése és gyorsítása. Az előterjesztés alapján a módosítások segítségével a villamosenergia-csatlakozási folyamat mintegy 90 nappal rövidül le, a földgázcsatlakozás folyamata mintegy 30 nappal lesz rövidebb. Kiemelendő, hogy a jogszabálycsomag elkészültét széles körű szakmai egyeztetés előzte meg. A jogszabályi változásokat az energiahivatal, a mérnöki kamara és az érintett elosztók is megismerték és támogatták. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Csepreghy Nándor államtitkár urat, hogy mint előterjesztő a vita e szakaszában kíván-e felszólalni, vagy a későbbi szakaszában. [[Csepreghy Nándor: Később.]] Későbbi szakaszban kíván felszólalni államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalások következnek. Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e valaki felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megadom a szót Csepreghy Nándor államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek, aki a zárszót mondja el.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm szépen a szót. Immár sokadik törvényjavaslat fekszik a Ház előtt, amely a bürokráciacsökkentés jegyében születik, illetve azzal a szándékkal, hogy az állam a gazdaság versenyképességéhez és a családok különböző beruházásaihoz kapcsolódóan a családok anyagi kötelezettségvállalásához járuljon hozzá.Ha azt a kérdést tesszük fel, hogy az állam hogyan lehet a versenyképesség támogatója, akkor az egyik kézenfekvő válasz az, hogy a szabályok egyszerűsítésével. Ez a mostani, a közműcsatlakozások egyszerűsítését szolgáló javaslat immár a harmadik a sorban, és lényegében a 2017. július 1-jétől hatályba lépett szabályozást váltja ki, amely egy családi ház vonatkozásában lényegében minimálisra csökkentette a közműcsatlakozás díját. A jelenleg tárgyalt és a parlament összes frakciója által a különböző bizottsági és plenáris vitán is támogatott javaslatnak lényegében a célja négy törvény módosítása, amely két területen, egyrészt a villamosenergia-csatlakozás folyamatában, másrészt pedig a földgázhálózathoz való csatlakozás folyamatában is jelentős eredményeket ér el. Míg az előbbiben 90 nappal csökkenti a csatlakozáshoz szükséges időt, addig az utóbbi esetében, a földgázhálózathoz való csatlakozás idejét pedig 30 nappal. A Törvényalkotási bizottságban elhangzott módosító javaslatok csupán technikai, nyelvhelyességi módosítások voltak, sem a vita plenáris szakaszában, sem pedig a bizottsági szakaszban érdemi, tartalmi képviselői módosítás nem érkezett. Ezért engedjék meg, hogy a kormány nevében a támogatásukat megköszönjem, és arra kérjem önöket, hogy a szavazás során szavazatukkal is támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes migrációs tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/17565. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság megtárgyalta az egyes migrációs tárgyú törvények módosításáról szóló T/17565. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 24 igen, 7 nem ellenében, tartózkodás nélkül összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat tartalmazza egyrészről a Honvédelmi és rendészeti bizottság módosításait, amelyek a jogszabályszerkesztésről szóló 66/2009. IRM-rendeletben meghatározottak szerint helyesbítéseket, valamint jogszabályszerkesztési pontosításokat tartalmaznak. Továbbá a Törvényalkotási bizottság saját javaslatát foglalja magában, amely szerint a kormány felhatalmazást kap arra, hogy meghatározott állampolgárságú kérelmezők jövedelemszerzési vagy munkavállalási célú tartózkodási engedélyének benyújtását korlátozza, ha az Magyarország nemzetbiztonsági érdekei alapján indokolt. Tudniillik 2018. január 1-jén hatályba lép az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény, amelynek hatálya nem terjed ki az idegenrendészeti és menekültügyi eljárásokra azok speciális jellege miatt, ezért indokolt az egyes ágazati törvények kiegészítése az általános eljárási szabályokkal. Mindezen túl egy európai parlamenti és tanácsi irányelv átültetéséhez szükséges javaslatot is tartalmaz az előterjesztés, amelynek célja, hogy átláthatóbbá tegye a harmadik országbeli kutatókra, hallgatókra, tanulókra, javadalmazásban nem részesülő gyakornokokra és önkéntesekre vonatkozó rendelkezéseket.Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat illeszkedik a folyamatban lévő közigazgatási reformhoz, és segíti az illegális migrációval szembeni hatékony fellépést. Kérem, támogassák az előterjesztést. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Kontrát Károly államtitkár urat mint előterjesztőt, hogy most kíván-e felszólalni [[Kontrát Károly: Nem.]] vagy a vita későbbi szakaszában. [[Kontrát Károly: A későbbiekben.]] Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Honvédelmi és rendészeti bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e valaki felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Kérdezem államtitkár urat, kíván-e felszólalni. [[Kontrát Károly: Igen.]] Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm a törvényjavaslat eddigi támogatását, és azt kérem nagy tisztelettel a Háztól, hogy a holnapi szavazás során is támogassák a javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Kormánytisztviselői Döntőbizottság elnevezésének megváltoztatásával összefüggő egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A kormány-előterjesztés T/17783. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, Csepreghy Nándor államtitkár urat, miniszterhelyettest, hogy kíván-e a vita e szakaszában felszólalni. [[Csepreghy Nándor: Igen.]] Igen, öné a szó, államtitkár úr, és tájékoztatom, hogy a felszólalására [[Csepreghy Nándor: Bőven elég lesz!]] és a zárszó elmondására összesen tízperces időkeret áll rendelkezésére. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Szerencsés napunk van ma, mert csupa olyan törvényjavaslatot tárgyalunk, amit az Országgyűlésben ellenzék és kormánypárt egyaránt támogatott. Ilyen ez a mostani technikai módosítás is, amely kizárólag egy szövegcserét tesz lényegében. Tehát e tekintetben érdemi hozzászólást nem szeretnék tenni, csupán meg szeretném köszönni a képviselőknek az eddig elvégzett munkát, és azt kérem, hogy ez a töretlen támogatás a holnapi szavazás keretében is nyilvánuljon meg. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. Kérdezem a képviselőtársaimat, van-e, aki felszólalásra jelentkezett. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Államtitkár úr már kifejtette álláspontját, jelezte, hogy már nem kíván reagálni. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Kucsák László és Balla György, Fidesz, képviselők által benyújtott T/17562. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. [[17.50]] Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság véleményének ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Kucsák László képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a házszabályi rendelkezések 46. §-a alapján megtárgyalta az elektronikus hírközlésről szóló törvény módosításáról szóló T/17562. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat 46. §-a alapján 26 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Az összegző módosító javaslat tartalmazza a Gazdasági bizottság részletes vitát lezáró módosító javaslatát, valamint a bizottság által megfogalmazott egyéb javaslatokat. Az elektronikus hírközlésről szóló törvény olyan esetben is lehetővé teszi az előfizető számára az azonnali hatályú felmondást, amikor a csatornakiosztás érdemben nem változik, vagy bővül, azaz a kínált csatornák érdemben nem változnak, kizárólag azok sorrendje, vagy ha a meglévő kínálaton felül kerülnek új csatornák a csomagba. Ez pedig nem áll összhangban a jogalkotói akarattal. Ezért a módosító javaslatba beépítésre került, hogy amennyiben kizárólag a csatornák sorrendje változik, tehát a szolgáltatás tartalma változatlan marad, vagy a csatornák száma a korábbiak megtartása mellett bővül, nem indokolt a 45 napon belül történő azonnali hatályú felmondás lehetőségének biztosítása. A javasolt normaszöveg a fentieknek megfelelően a csatornasorrend megváltoztatását, valamint az olyan módosításokat, amelyek nem csökkentik az addig kínált csatorna-összetételt, -bővítést, kivételi körbe helyezi. Az érintett törvényjavaslat célja, hogy a készülékvásárlás mellett az internethasználat elterjedését célzó kedvezményes előfizetési csomagok esetében is lehessen kétéves határozott időtartamú előfizetői szerződést kötni. Ismeretes képviselőtársaim előtt is, hogy az internetről szóló nemzeti konzultáción részt vevő polgárok javaslatai alapján a kormány döntött a „Digitális jólét” alapcsomag bevezetéséről. Ezen „Digitális jólét” alapcsomag célja, hogy kedvezményes feltételek mellett széles sávú internet-előfizetési lehetőséget biztosítson azoknak, akik egyébként ezt „normál” áron nem engedhetnék meg maguknak. A kormányzati szándék szerint a „Digitális jólét” alapcsomag elősegíti majd az internethasználat és a digitális kompetenciaszint növekedését Magyarországon. Tisztelt Képviselőtársaim! Az érintett törvényjavaslat a fogyasztók érdekében született, erre való tekintettel kérem szíves támogatásukat. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most megkérdezem az előterjesztők képviselőjét, kíván-e előterjesztőként felszólalni. Képviselő úr jelzi, hogy az előterjesztők külön nem kívánnak felszólalni, hiszen a bizottság képviseletében képviselő úr mint előterjesztő is elmondta álláspontját. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a kormány nevében kíván-e államtitkár úr most felszólalni. [[Jelzésre:]] Nem, majd a következő napirendnél. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy a kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. Kérdezem képviselőtársaimat, kívánnak-e élni ezzel a lehetőséggel. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Kérdezem képviselő urat mint előterjesztőt. [[Jelzésre:]] Nem kíván reagálni a vitában elhangzottakra. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a magyar jelnyelv napjáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A Tapolczai Gergely, Nyitrai Zsolt Fidesz-képviselők által benyújtott H/17785. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztő Tapolczai Gergely képviselő urat, kíván-e felszólalni. [[Jelzésre:]] Képviselő úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván majd felszólalni. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Kara Ákos államtitkár urat, hogy a kormány képviseletében most kíván-e felszólalni. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván most felszólalni. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a kijelölt Népjóléti bizottság nem állított előadót. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretben. Kérdezem, kíván-e képviselőtársaim közül valaki élni a lehetőséggel. Igen, megadom a szót Vágó Sebestyén képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Ahogy frakciónk részéről elmondtuk már az általános vitában is, természetesen a határozati javaslatot támogatjuk, meg fogjuk szavazni a holnapi ülésen. Annyit még elmondanék, ami azt hiszem, itt az általános vitában is elhangzott, hogy elismerve azokat a dolgokat, amik történtek a jelnyelvvel kapcsolatban az elmúlt időszakban, ismét hangsúlyozni szeretném azt, hogy gondolják át azt a korábbi indítványunkat, ami arra vonatkozott, hogy a segítő szakmákban, vagyis az egészségügyi végzettség, egészségügyi diploma, illetve szociális diploma megszerzésénél a nyelvvizsga-kötelezettséget jelnyelv formájában is lehessen teljesíteni, és egy jelnyelvi vizsgával kiváltható legyen ez a kötelezettség ezeknek a diplomáknak a megszerzéséhez. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Megkérdezem Tapolczai Gergely képviselő urat, élni kíván-e a felszólalás lehetőségével. Igen, megadom a szót, képviselő úr.
[[Hozzászólását jelnyelvi tolmács közreműködésével teszi meg.]] Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Először is köszönöm a támogatásokat a javaslattal kapcsolatban. Úgy látom, hogy holnap egyhangú támogatást fog kapni ez az országgyűlési határozati javaslat. Szeretnék reagálni Vágó Sebestyén képviselőtársamnak a hozzászólására. Az általános vitában is felmerült ez a felvetés már, és ugyanúgy szeretnék most is reagálni, ahogy akkor is, hogy magával a felvetéssel én egyetértek, viszont szakmai szempontból erre nincs lehetőség, és a magyar jelnyelv elismerése még nem jelent automatikusan akkreditált nyelvvizsga-lehetőséget is. Ennek a folyamata most zajlik, hogy akkreditált nyelvvizsgát lehessen ebből tenni. Ha ez megvalósul, akkor visszatérhetünk erre, hogy bizonyos szakmán belül jelnyelvi vizsgát is lehessen tenni, illetve kiváltható legyen a hangzó nyelvi vizsga, mert valószínűleg erre gondol. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény, egyes büntető tárgyú törvények, valamint az európai uniós és a nemzetközi bűnügyi együttműködést szabályozó törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/17572. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának. [[18.00]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. október 26-án tartott ülésén megtárgyalta a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény, az egyes büntető tárgyú törvények, valamint az Európai Unió és a nemzetközi bűnügyi együttműködést szabályozó törvények módosításáról szóló T/17572. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság 26 igen szavazattal, 7 nem ellenében, tartózkodás nélkül fogadta el. A bizottsági ülés során a tagok megtárgyalták a háttéranyagban szereplő, az Igazságügyi bizottság által beterjesztett módosító javaslatokat, amelyek nyelvhelyességi pontosításokat tartalmaznak. Hadd foglaljam össze, hogy miről is szól az előterjesztés. A módosítások egy részét az új polgári perrendtartás elfogadása indokolta. A kártalanítással, illetve a polgári jogi igénnyel összefüggésben a polgári perrendtartás hatálybalépése alapjaiban érinti a büntetőeljárást, ezért a büntetőeljárás szabályozását e törvényi terminológiához kell igazítani - fél év a két törvény, az új Be. és az új Pp. hatálybalépése közötti időszak -, másrészről szükséges még a hatályban lévő régi büntetőeljárási törvény módosítása, hisz az új Be. hatálybalépéséig is segítenünk kell a bűnüldözők munkáját, illetve az igazságszolgáltatás munkáját az egyes törvényi módosításokkal. Tisztelt Képviselőtársaim! A javaslat nem titkolt célja a jogértelmezési kérdések tisztázása, az eljárási szabályok aktualizálása, amely meggyőződésünk szerint a jogalkalmazók munkáját hatékonyabbá teszi. Kérem, támogassák a törvényjavaslat elfogadását! Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Völner Pál államtitkár urat, hogy a vita e szakaszában vagy a későbbiekben kíván-e felszólalni. [[Dr. Völner Pál: Majd később.]] Államtitkár úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván felszólalni. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretben. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e valaki élni ezzel a lehetőséggel. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Kérdezem államtitkár urat, hogy kíván-e szólni. [[Dr. Völner Pál: Köszönöm, nem.]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván szólni. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az ügyvédi tevékenységről szóló 2017. évi LXXVIII. törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények és egyéb igazságügyi tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/17563. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a házszabályi rendelkezéseknek megfelelően megtárgyalta az ügyvédi tevékenységről szóló 2017. évi LXXVIII. törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények és az egyéb igazságügyi tárgyú törvények módosításáról szóló T/17563. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság 24 igen szavazattal, 4 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Az összegző módosító javaslat tartalmazza az Igazságügyi bizottság részletes vitát lezáró módosító javaslatát, amely nagyrészt kodifikációs és technikai jellegű pontosításokat tartalmaz. Tartalmi szempontból kiemelendő, hogy az ügyvédi tevékenységről szóló 2017. évi LXXVIII. törvény átmeneti rendelkezéseinek kiegészítése szükségessé vált annak érdekében, hogy a 2017. október 1-jével megkezdődött kamarai jogtanácsosi tagfelvételi és jogi előadói nyilvántartásba-vételi eljárások eredményeképpen a működés 2018. január 1-jével való tényleges megkezdéséhez a kamarai jogtanácsosok eskütétele és a jogi előadók fogadalomtétele, valamint a tevékenység ellátásához nélkülözhetetlen arcképes igazolványok kibocsátása, előállítása és a kiadása megtörténhessen. Tisztelt Képviselőtársaim! Összességében elmondható, hogy a javaslat kodifikációs és technikai jellegű pontosításokat tartalmaz, alapvetően az ügyvédi törvény alkalmazhatóságát szolgálja. Erre való tekintettel kérem, hogy támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Völner Pál államtitkár urat, hogy az előterjesztők képviseletében kíván-e szólni a vita e szakaszában. [[Dr. Völner Pál: Köszönöm, nem.]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván a vita e szakaszában szólni. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalásokra kerülhet sor. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kívánnak-e élni ezzel a lehetőséggel. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Tisztelt Országgyűlés! Mivel vita nem zajlott, így válasz sem hangzik majd el a vitával kapcsolatban. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes törvények biztosítási, illetve pénzforgalmi tárgyú jogharmonizációjával kapcsolatos módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/17566. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor 15 perces időkeretben. Megadom a szót Salacz László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. [[Jelzésre:]] Megadnám, de mivel nincs itt a képviselő úr, erre a felszólalásra nem kerül sor. Kisebbségi vélemény ismertetésére kerülne sor, amelyet Bárándy Gergely képviselő úr tenne meg, de a felszólaló nincs jelen, így ettől is eltekintünk. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Tállai András államtitkár urat mint előterjesztőt, hogy kíván-e felszólalni a vita e szakaszában. [[Jelzésre:]] Igen, öné a szó, államtitkár úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslathoz a pénzügyi szektort érintően több módosító javaslat is érkezett, ezek többsége kodifikációs és egyéb pontosító jellegű rendelkezéseket tartalmaz annak érdekében, hogy a törvényjavaslat belső és többi jogszabállyal való összhangja mind a szóhasználat, mind pedig a tartalmi kérdések tekintetében biztosított legyen. Engedjék meg, hogy a következőkben a legfontosabb módosító javaslatokat ismertessem önökkel. A törvényjavaslat egyik legfontosabb módosítása a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási törvényt érinti, összhangban a vonatkozó uniós irányelv szerinti biztosítatlanság csökkentését szolgáló célkitűzésekkel. A módosítás indoka, hogy a 2013 óta kötött új kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási szerződések már nem naptári évesek, hanem keresztévesek. Figyelemmel arra, hogy a szerződések díjfizetési esedékessége már nem naptári negyedévenként tömeges, hanem az év minden napjára eshet, a negyedéves lekérdezés a fedezetlenségi díjak indokolatlan többhavi halmozódását eredményezi azoknál az állampolgároknál, akiknek díjfizetési esedékessége az időszak elejére esett. Indokolatlan munkateher-halmozódást jelent továbbá a jegyzők számára, akik a forgalomból kivonandó járművekről csak nagy csomagban értesülhetnek. Indokolt tehát a biztosítási szerződések folyamatos díjfizetési időszakaihoz igazodóan legalább havonta lekérdezni, a jegyzőknek megküldeni az értesítéseket a biztosítatlan járművek esetében. Tisztelt Országgyűlés! Mivel a közigazgatási szabályszegések szankcióiról szóló törvény hatálybalépése 2019. január 1-jére tolódott, így ennek kapcsán szükséges a megfelelő jogszabályi koherencia megteremetése. Megemlítendő továbbá, hogy a befektetési szolgáltatásnyújtást szabályozó törvény kiegészítésére is sor került. [[18.10]] Erre alapvetően az uniós szabályoknak történő pontosabb megfelelés érdekében, illetve az uniós szabályokhoz való alkalmazkodás megkönnyítése érdekében volt szükség. Tisztelt Ház! Köszönöm az együttműködést, és kérem, hogy a kormány által támogatott módosító javaslatokkal együtt a törvényjavaslatot elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom, hogy a zárszó elmondására 7 perc időkeret áll rendelkezésére, amennyiben kíván élni ezzel a lehetőséggel. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretben. Ezek során kétperces hozzászólásokra nincs lehetőség. Megadom a szót Salacz László képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a házszabályi rendelkezések 46. §-a alapján megtárgyalta az egyes törvények biztosítási, illetve pénzforgalmi tárgyú jogharmonizációjával kapcsolatos módosításáról szóló T/17566. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló országgyűlési határozat 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 9 nem ellenében elfogadta. A Törvényalkotási bizottság a részletes vitát lezáró bizottsági módosításban foglaltakat elfogadta és kiegészítette azt kodifikációs pontosításaival, megteremtve az előterjesztés összhangját többek között a jegybanktörvénnyel, a fogyasztóvédelmi törvénnyel, a biztosítási tevékenységről szóló törvénnyel, valamint a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló törvénnyel. A törvényjavaslat meghatározó része két irányelv átültetését tartalmazza. Az egyik a biztosítási értékesítésről szóló irányelv, a másik pedig a pénzforgalmi irányelv. Jelen törvényjavaslat tehát a vonatkozó uniós jogszabálynak való teljes megfelelést szolgálja. Az indítvány számos olyan intézkedést tartalmaz, amelyek javítják a fogyasztók tájékozottságát, és ezáltal hatékonyan szolgálják jogaik érvényesítését. Tisztelt Képviselőtársaim! Jelen törvényjavaslat a fogyasztók fokozottabb védelmét eredményezi, erre való tekintettel kérem szíves támogatásukat. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem képviselőtársaimat, kívánnak-e még élni a felszólalás lehetőségével a napirend keretében. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Államtitkár úr jelezte, hogy mivel a kormány álláspontját előterjesztőként ismertette, és vita nem alakult ki, így zárszót sem kíván mondani. A vitát lezárom. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A Tapolczai Gergely és Nyitrai Zsolt, Fidesz, képviselők által benyújtott T/17786. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Tapolczai Gergely képviselő urat mint előterjesztőt, kíván-e a vita e szakaszában felszólalni. [[Jelzésre:]] Képviselő úr jelzi, hogy a vita e szakaszában nem kíván felszólalni. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, a kormány részéről államtitkár úr kíván-e a vita e szakaszában felszólalni. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván a vita e szakaszában felszólalni. A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalásokra van lehetőség. Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megkérdezem Tapolczai Gergely képviselő urat, kíván-e felszólalni. [[Jelzésre:]] Képviselő úr jelzi, hogy nem kíván felszólalni, hiszen vita nem alakult ki, így zárszóként nem is tud reagálni. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Igen intenzív ütemben haladunk a törvényjavaslatok megtárgyalásával. Maximum 2 perc technikai szünetet vagyok kénytelen elrendelni, Rétvári Bence államtitkár úr úton van már, perceken belül megérkezik. Kérem tisztelettel, a házszabály előírásainak megfelelően végezzük munkánkat. Amint államtitkár úr belép a terembe, máris folytatjuk. Megértésüket kérem. [[Dr. Rétvári Bence megérkezik az ülésterembe. Egy taps a Jobbik soraiból.]] Tisztelt Országgyűlés! Ígéretemhez híven folytatjuk munkánkat. Soron következik az egyes állam által nyújtott támogatások és ösztöndíjak adómentességéről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Rétvári Bence, Hollik István, KDNP, valamint Zombor Gábor, Bene Ildikó, Kovács József és Molnár Ágnes, Fidesz, képviselők által benyújtott T/17787. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottságálláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Salacz László képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. október 26-án megtárgyalta a T/17787. számon benyújtott, az egyes állam által nyújtott támogatások és ösztöndíjak adómentességéről szóló törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 33 igen szavazattal, egyhangú döntés mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat a jogtechnikai korrekciókon túl a Gazdasági bizottság által is jóváhagyott, László Tamás által beterjesztett módosító javaslatot tartalmazza, amelynek célja az adómentességi kör további bővítése. Erre tekintettel a kultúra különböző területein jelentős sikereket elért idős művészek életútjának elismerését célzó, az időskori megélhetést segítő járadékok, valamint az országos tudományos diákköri konferencián elért eredményekért járó pénzjutalom adómentességéről rendelkezik. Említést érdemel még, hogy a javaslat adómentesnek minősíti a nyugellátásban és egyes más ellátásban részesülő magánszemélyt kormányrendelet alapján megillető egyszeri juttatást. A törvényjavaslat olyan intézkedéseket fogalmaz meg, amelyek a kormány által kiemelten kezelt célok megvalósítását szolgálják. Ezek az oktatás, a családalapítás és a gyermekvállalás. Ennek érdekében egyes állam által nyújtott támogatások és ösztöndíjak adómentessé válnak a javaslat elfogadását követően. Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, hogy fogadják el az elsősorban diákokat, hallgatókat és családosokat érintő adócsökkentési, adóeltörlési javaslatot, hiszen jó és támogatható célokat szolgál. Köszönöm szíves figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Rétvári Bence államtitkár urat mint előterjesztőt, kíván-e felszólalni a vita e szakaszában. Igen, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ahogy már az eredeti expozéban is mondtam, egy jó államnak az a feladata, hogy ösztönözze minél több munkahely létrejövetelét a gazdaságban, csökkentse a bürokráciát és csökkentse az adókat. Ez a törvényjavaslat ebből a szempontból egyre jobbá és jobbá válik, hiszen egyre több adócsökkentés, sőt adóeltörlés szerepel benne. A kormány idén január 1-jétől a legfontosabb élelmiszerek áfáját csökkentette 5 százalékra, a tejre, baromfira, tojásra vonatkozó áfa mértéke már korábban csökkent. Az adócsökkentés ’18-ban is folytatódik, az internet áfája esetében 18-ról 5 százalékra. A hal áfája szintén 5 százalékra csökken. Tehát évről évre csökkennek ezek az adók.Ez a törvényjavaslat ebbe a sorozatba illeszkedik, a kormány adócsökkentési javaslatai mellé egy újabb fontos sorozat. Jelen indítvány célja, hogy egyes állam által nyújtott támogatásokat, ösztöndíjakat tegyen adómentessé. Ez a törvényjavaslat kiemelten az oktatás területén, a családalapítás területén, a gyermekvállalás területén, valamint az egészségügyi munkaerőhelyzet javítása területén tud segítséget nyújtani. A törvényjavaslat bizottsági tárgyalásai következtében tovább bővülhet az adómentes állami juttatások köre, ahol tehát eltörlünk mindenfajta adót. Adómentessé válhat a kultúráért felelős miniszter által magánszemély részére adományozott, jogszabályban meghatározott díjjal járó járadék. A díjat a kultúráért felelős miniszter adományozhatja 2018-tól, tehát jövő év január 1-jétől a kulturális ágazatban jelentős művészeti életpályával rendelkező művészeknek a jogszabályban rögzített feltételek fennállása esetén. [[18.20]] A díjhoz - egy naptári év teljes időtartamára szól - havonta folyósított járadék kapcsolódik. A díj posztumusz is adományozható, amely esetben a díj és a díjjal járó járadék átvételére az elhunyt díjazott házastársa, annak hiányában a miniszter döntése szerinti leszármazottja is jogosult lehet. Itt is tehát teljes adómentességet tartalmaz most már a javaslat. A Magyar Művészeti Akadémiáról szóló törvényben meghatározott művészjáradék is adómentessé válhat, ha elfogadjuk ezt a törvényjavaslatot, amelyet rendszeres havi díjazás formájában a Magyar Művészeti Akadémia nyújt a kiemelkedő művészi teljesítmények és művészi életút iránti tisztelet jegyében azon 65. életévét betöltött személyeknek, akik a törvényben felsorolt művészeti elismerésekben részesültek, így: a Kossuth-díjasok, érdemes művészek, kiváló művészek, a Magyar Köztársaság Babérkoszorúja vagy a Népművészet Mestere címmel rendelkeznek. Harmadrészről az adómentesség immáron kiterjed az OTDK-n, mint ahogy ezt képviselőtársam is mondta, az Országos Tudományos Diákköri Konferencián elért eredmény után járó pénzjutalomra, amelyben azok a nyertes pályamunkát létrehozó hallgatók részesülhetnek, akik magyarországi és határon túli magyar felsőoktatási intézményben tanulnak. Végül, de nem utolsósorban a kormány által a nyugdíjasoknak az év végén juttatandó Erzsébet-utalványok, illetve nyugdíjprémium adókötelezettségének rendezése érdekében szükséges, hogy adómentessé váljanak a nyugellátásban vagy egyes más ellátásban részesülő magánszemélyt kormányrendelet alapján megillető egyszeri juttatások is. Azt hiszem, ez jelen pillanatban rendkívül aktuális, hiszen Magyarország végre olyan gazdasági helyzetben van, hogy nyugdíjprémiumot tud történetében először fizetni a nyugdíjasoknak. Mindezekre figyelemmel kérem a tisztelt képviselőtársaimat, hogy a vita során és a holnapi szavazás során is támogassák ezen adóeltörlésre és adómentességre irányuló törvényjavaslatot a kiegészített módon. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom államtitkár urat mint előterjesztőt, hogy 6 perc 40 másodperc áll rendelkezésére majd a zárszó elmondására. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem államtitkár urat, hogy a kormány nevében kíván-e felszólalni. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Rövid felszólalásomban arról szeretném biztosítani az Országgyűlést, hogy a T/17787/7. összegző módosító javaslatot, amelyet a Törvényalkotási bizottság nyújtott be az Országgyűlés elé, a kormány támogatja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr felszólalását. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselői felszólalásokra van lehetőség, amennyiben élni kívánnak ezzel képviselőtársaim. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, hogy kíván-e zárszó gyanánt felszólalni. [[Dr. Rétvári Bence: Nincs mire reagálni.]] Köszönöm szépen. Mivel vita nem alakult ki, így érthető, hogy a zárszó sem hangzik majd el. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az átmeneti bányászjáradékban részesülők közérdekű nyugdíjas szövetkezeten keresztül történő foglalkoztatása érdekében egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Bencsik János, Kósa Lajos, Nyitrai Zsolt és Hadházy Sándor, Fidesz, képviselők által benyújtott T/17558. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Hadházy Sándor képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a Törvényalkotási bizottság a házszabályi rendelkezések 46. §-a alapján megtárgyalta az átmeneti bányászjáradékban részesülő közérdekű nyugdíjas-szövetkezeten keresztül történő foglalkoztatás érdekében egyes törvények módosításáról szóló T/17558. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság 23 igen szavazattal, 8 tartózkodás mellett elfogadta. Az összegző módosító javaslat tartalmazza a Gazdasági bizottság részletes vitát lezáró módosító javaslatát, amely kizárólag kodifikációs és technikai jellegű pontosítást tartalmaz. Jelen törvényjavaslat a közérdekű nyugdíjas-szövetkezetekről szóló törvény által biztosított kedvezményes foglalkoztatási lehetőséget kívánja kiterjeszteni az átmeneti bányászjáradékban részesülőkre is. Azok az állampolgárok, akik legalább 25 évet föld alatti munkakörben töltöttek el vagy az ennek megfelelő műszakszámot teljesítették, átmeneti bányászjáradékban részesülnek. Hazánkban a nyugdíjkorhatárt el nem érő, átmeneti bányászjáradékban részesülő állampolgárok a nemzetgazdaság számára egy ezres nagyságrendben jelen lévő, megbízható, nagy tapasztalattal rendelkező munkaerő-tartalékot jelentenek. A törvényjavaslat kiegészíti a közérdekű nyugdíjas-szövetkezetet szabályozó szövetkezeti törvényt, valamint a kapcsolódó ágazati törvényeket az átmeneti bányászjáradékban részesülőkkel, megteremtve ezzel a lehetőségét, hogy a kedvezményes foglalkoztatás őket is megillesse. Köszönöm figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy az előterjesztő képviseletében kíván-e valaki felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Cseresnyés Péter államtitkár urat, a kormány nevében kíván-e felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy a vitában elhangzott néhány véleményre reagáljak. A kormánynak változatlanul az az álláspontja, hogy a közérdekű nyugdíjas-szövetkezet új eszközt, illetve szabályozási modellt jelent, amely a foglalkoztatást segíti elő. Álláspontom szerint ez a foglalkoztatási forma hasznos mind a gazdaság, mind pedig a nyugdíjasok számára. Reményeink szerint a gyakorlat is visszaigazolja a közérdekű nyugdíjas-szövetkezet céljának megvalósulását. Meg kell jegyezni, hogy az öregségi nyugdíjban részesülő személyek nem kizárólag a közérdekű nyugdíjas-szövetkezet tagjaként foglalkoztathatók. Az összes körülmény mérlegelését követően mindenki maga választhatja ki a számára legmegfelelőbb foglalkoztatási formát. Felhívom a figyelmet arra, hogy a szövetkezeti törvény csupán a speciális szövetkezeti formákra vonatkozó szabályokat tartalmazza. A szövetkezetre mint szervezeti formára vonatkozó általános rendelkezések a polgári törvénykönyvben találhatók. Ez azt jelenti, hogy minden olyan kérdésben, amelyre vonatkozóan a szövetkezeti törvény speciális szabályt nem tartalmaz, abban a polgári törvénykönyv szabályait kell alkalmazni. Tisztelt Képviselőtársaim! El szeretném oszlatni azt a tévhitet, miszerint a nyugdíjas-szövetkezet tagja az öregségi nyugdíjával fog helytállni az általa okozott kárért. A polgári törvénykönyv szabályai szerint a szövetkezet tagjának kötelezettsége a szövetkezettel szemben vagyoni hozzájárulásának szolgáltatására és az alapszabályban meghatározott személyes közreműködésre terjed ki. A külső szolgáltatás teljesítésében részt vevő tag által harmadik személynek okozott károkozás esetén a nyugdíjas-szövetkezet és a külső szolgáltatás fogadója egyetemlegesen felel. Szintén egyetemleges a nyugdíjas-szövetkezeteknek és a szolgáltatás fogadójának a felelőssége a külső szolgáltatás teljesítésében részt vevő tagoknak okozott kárért. A nyugdíjas tag károkozása esetén tehát a nyugdíjas-szövetkezet mint jogi személy és a szolgáltatás fogadója egyetemlegesen felelnek. A nyugdíjas tag csak a vagyoni hozzájárulás teljesítésére köteles, a tagnak nincs mögöttes felelőssége. A nyugdíjas tag tehát nem köteles a szövetkezet kötelezettségeiért helytállni, tehát nem fordulhat elő az, hogy a nyugdíjas a nyugdíjával, a vagyonával álljon helyt. [[18.30]] Bízom abban, hogy sikerült eloszlatnom azokat a kételyeket, amelyek a törvényjavaslat vitája során egyes hozzászólásokban megfogalmazódtak. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat a szövetkezeti törvényben szabályozott közérdekű nyugdíjas-szövetkezetben részt vevők jogosultsági körét egészíti ki az átmeneti bányászjáradékban részesülőkkel, valamint ezzel összefüggésben módosítja a kapcsolódó ágazati törvényeket. A törvényjavaslat célja tehát annak megteremtése, hogy a közérdekű nyugdíjas-szövetkezetekben részt vevőket megillető kedvezmény az átmeneti bányászjáradékban részesülőkre is kiterjesztésre kerüljön. A nyugdíjas-szövetkezeten keresztül történő foglalkoztatás tehát közvetetten hozzájárul ahhoz, hogy a tagoknál felhalmozódott tudás, szakmai tapasztalat, élettapasztalat ne vesszen kárba, hanem hasznosuljon. Ezek az állampolgárok a nemzetgazdaság számára egy sok ezres létszámú, megbízható, nagy tapasztalattal rendelkező munkaerő-tartalékot jelentenek. Úgy véljük, hogy az átmeneti bányászjáradékban részesülőknek a nyugdíjas-szövetkezeten keresztül történő foglalkoztatásba való bevonása által csökkenhet a munkaerőpiacon tapasztalható munkaerőhiány, pótolható a gyakorlat által hiányolt szakértelem, szaktudás. Ezzel a lehetőséggel kívánja a kormány elismerni a bányászok nehéz körülmények között végzett évtizedes munkáját is. Tisztelt Országgyűlés! A kormány álláspontja szerint a törvényjavaslat méltányosan jár el a bányászjáradékban részesülőkkel, így teljes mértékben összhangban áll a kormányzati törekvésekkel. Előre is szeretnék köszönetet mondani mindazoknak az ellenzéki pártoknak, akik a törvényjavaslat tartalmából indultak ki, és a hozzászólásukban jelezték, hogy szavazataikkal támogatni fogják a törvényjavaslat elfogadását. Kérem, hogy a kormány által támogatott törvényjavaslatot mindannyian, önök is támogassák azzal, hogy igen szavazattal fogják majd azt a bizonyos gombot megnyomni. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalásokra van lehetőség. Kérdezem, kíván-e valaki élni ezzel. [[Jelzésre:]] Igen, megadom a szót Vágó Sebestyén képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Előrebocsátom, hogy ezt a javaslatot támogatni fogjuk a holnapi szavazáson, de néhány kritikai megjegyzésem azért lenne. Az első az, hogy ha nem fűnyíróelvszerűen és nem igazságtalanul hozta volna meg az előző ciklusban a szintén Fidesz-KDNP-s többség azt a törvényt, amivel megszüntette a korkedvezményes nyugdíjat, akkor most erre nem lenne szükség. Ugyanis fűnyíróelvszerű végrehajtás helyett inkább cizellálni kellett volna a korkedvezményes nyugdíjak rendszerét, és akkor többek között azok a bányában dolgozó emberek, akik több évet lehúztak a föld alatt, nem kerültek volna ebbe a méltánytalan helyzetbe, hogy bányászjáradékban kelljen részesülniük, hanem megérdemelt nyugdíjaséveiket tölthetnék a nyugdíjkorhatár betöltése előtt is. A másik része pedig, ami miatt tárgyalnunk kell ezt a módosító javaslatot, az pedig a nyugdíjas-szövetkezetekről szóló törvény. Nem értek egyet államtitkár úrral, nincs meg minden nyugdíjasnak a lehetősége arra, hogy nyugdíja mellett munkát végezzen. Vannak olyan ágazatok a közszférában, ahol döntenie kell, hogy vagy nyugdíjat kap, vagy munkabért kap. Ezért kellett létrehozni a nyugdíjas-szövetkezetekről szóló törvényt többek között. Sokkal egyszerűbb lett volna az, ha meghagyták volna ezen ágazatok nyugdíjasainak is a lehetőséget arra, hogy nyugdíj mellett munkát végezzenek, és akkor nem kellene, vagy akkor tényleg szabad mérlegelés és szabad választás kérdése lenne az, hogy nyugdíjas-szövetkezeten keresztül vagy amúgy normál munkavállalóként vállaljanak munkát a nyugdíjuk mellett. Megint figyelmeztetném, illetve emlékeztetném az Országgyűlést arra, hogy ez a rendelkezés, amely kizárta a közszférában dolgozókat a nyugdíj melletti munkavégzésből, illetve a két juttatás egyidejű kapásából, ez milyen nehézségeket és anomáliákat okozott bizonyos ágazatokban. Saját házam tájáról kell beszélnem, a szociális ágazatban milyen anomáliákat okozott, egyik pillanatról a másikra kellett dönteniük sokszor intézményvezetőknek, hogy melyik megoldást válasszák. Sajnos abban a siralmas helyzetben voltak akkor, és még mindig abban vannak a szociális ágazatban dolgozók, hogy a nyugdíjuk magasabb volt, mint a vezető beosztásban kapott vezetői fizetésük, tehát egyértelmű volt a választásuk, egyértelmű volt az, hogy a nyugdíj mellett döntöttek. Így nagyon sok esetben kinevelt új vezető, illetve ugyanolyan munkatapasztalattal, vezetői tapasztalattal rendelkező munkavállaló nélkül maradt egy-egy intézmény. Ez a későbbiekben a működésében nehézségeket okozott. Összegezve az egészet: magával a módosítandó törvénnyel, az alaptörvénnyel nem értünk egyet, a nyugdíjas-szövetkezetekről szóló törvénnyel, mert eleve nem kellett volna kizárni bizonyos ágazatokat a munkavégzés alól, illetve nem értünk egyet a korkedvezményes nyugdíjak fűnyíróelvszerű megszüntetésével sem. A bányában, föld alatt dolgozókat igenis meg kellett volna illesse a későbbiekben is az öregségi nyugdíj, az öregségi nyugdíjkorhatár betöltése előtt is, de ezzel a módosító indítvánnyal egyetértünk, ha ezzel segíteni tudunk azokon az ezreken, akik jelenleg bányászjáradékban részesülnek. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps az ellenzéki oldalról.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vigh László képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, csak röviden, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt mondom a Jobbiknak, amit az államtitkár úr mondott, Cseresnyés Péter, hogy ez egy újabb lehetőség. A vitában korábban beszélgettünk, és Bencsik János is elmondta, hogy a bányászok megkeresték, kérték a lehetőséget. Tehát itt nem arról van szó, hogy valakire valamit rá szeretnénk tukmálni. Amit az államtitkár úr az előbb elmondott, és nagyon fontos volt, hogy pörög a gazdaság, nagyon sok munkavállalóra lenne szükség. Hál’ istennek ma 4,4 millió ember dolgozik, de úgy látjuk, a gazdaságnak még nagyobb felszívóereje van. Ez egy jó dolog, hogy a magyar gazdaság a magyar emberek munkájának következtében nagyon pörög. A gazdasági növekedésünk, a miniszterelnök úr mondta a délután folyamán, 4 százalék fölött van, jövőre 5 százalék fölötti gazdasági növekedést várunk. Visszautalok újra az államtitkár úrra, Cseresnyés Péterre, azt mondta, hogy ezek a nyugdíjasok óriási tapasztalattal rendelkeznek. Óriási hiba lenne nem kihasználni ezt a rutint, tapasztalatot, amelyre - nagyon sok nyugdíjas, aki tud és akar, hadd dolgozzon - lehetőséget teremtünk. Az a kérésem az ellenzéki képviselőtársaimhoz, hogy támogassák ezeket az lehetőségeket, mert ez egy pluszjövedelem, pluszlehetőség a nyugdíjasok számára. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varga László képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Vigh László Úr! Kiváló javaslat, kiváló volt, amit mondott, szükség van ezekre az emberekre, és azt gondolom, hogy nem lenne szükség az előterjesztésre, ha egyébként ők a mai napig bányásznyugdíjasok lennének. Tehát amit az előttem szóló ellenzéki, jobbikos képviselőtársam is feszegetett, és egyébként az általános vitában is feszegettünk, az maga az, hogy egyébként valóban fűnyíróelvszerűen átalakították a korkedvezményes nyugdíjak rendszerét, eltöröltek egy csomó olyan típusú nyugdíjat, fegyveres szervek korábbi dolgozóinál vagy adott esetben a bányászoknál, ami bizony nekik járt, mert konkrétan a bányászok egy olyan hivatást folytattak ott a föld mélyén, adott esetben mélyművelésű ágban dolgozva, amely nagyon káros volt az egészségükre nézve, és bizony a társadalom nagy átlagához képest jóval kevesebben érik ők meg az öregségi nyugdíjkorhatárt. Ezért kapták meg ők a bányásznyugdíj lehetőségét. Ha a mai napig kapnák a bányásznyugdíjat, ahogy még több ezren kapják ezt a járadékot, és nem lenne ez egy kisebb összeg a számukra, akkor természetesen az eredeti szabályok szerint nyugdíjas-szövetkezetben dolgozhatnának, ha ők úgy gondolják. Tehát igazából az általános vita tanulságát szeretném csak most még egyszer megerősíteni, és nagyon hosszúra nem fognám a mai felszólalásomat. Azt szeretném mondani, hogy akkor járnának el helyesen, ha visszaadnák a bányásznyugdíjat azoknak a bányászoknak, akik azt életük munkájával megszolgálták, akiknek az jár, akiktől önök elvették. Ha ezt megkapják, akkor e nélkül az előterjesztés nélkül is ők jogosultak volnának nyugdíjas-szövetkezetben munkát vállalni a mai jogszabályok szerint. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíván-e még valaki felszólalni képviselőtársaim közül. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem Hadházy Sándor képviselő urat, kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó, képviselő úr. [[18.40]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Nagyon szimpatikus és sokféle tekintetben igaz az, amit az ellenzéki padsorokból hallhattunk, azonban akkor, amikor ezeket a korkedvezményes nyugdíjakat meg kellett szüntetni, megszüntetésre kerültek, akkor ez egy nagyon jogos társadalmi igény volt, hiszen olyan feszültségek alakultak ki a munkaerőpiacon, amit mindenképpen orvosolni kellett.Itt a rendvédelmi dolgozók körében, a fegyveres szolgálat tekintetében nem csupán a tényleges állomány részesült ezekben a kedvezményekben, hanem az egyéb kisegítő személyzet, irodai személyzet és mások is, és bizony, nagyon nem felelt meg a társadalmi elvárásnak az, hogy 40 éves vagy 45 éves korban nyugdíjba lehetett menni.Azt gondolom, hogy ez mindenképpen egy megfelelő lépés volt, különös tekintettel arra, hogy abban az időszakban azért a munkaerőpiaci helyzet egészen máshogy nézett ki, hiszen egy elképesztő mértékű munkanélküliség volt látható. Ma alapvetően ez megváltozott, a gazdaság jelentős mértékben megerősödött, és igenis szükség van a képzett, jó munkaerőre, és azt gondolom, hogy ez egy jó lehetőség mindenki számára, aki érez magában még erőt, tehetséget arra, hogy az ellátmány mellett nyugdíjas-szövetkezet formájában tudja hasznosítani tudását, munkaerejét. Úgyhogy arra kérném tisztelettel az Országgyűlést, támogassa ezt a javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Minority SafePack európai polgári kezdeményezés támogatásáról szóló határozati javaslat összevont vitája. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága által benyújtott előterjesztés H/18032. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott házszabálytól eltérés szerint a nyitóbeszéd és a zárszó elhangzására összesen 10 perc, a kormány képviselőjének nyilatkozatára 5 perc, a Törvényalkotási bizottság felszólalására 5 perc, ebből a kisebbségi vélemény ismertetésére 2 perc, a képviselőcsoportok felszólalására 5-5 perc, a független képviselők és a nemzetiségi szószólók felszólalására 2-2 perc áll rendelkezésre.Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Fuzik János szlovák nemzetiségi szószóló úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének. Tájékoztatom szószóló urat, hogy a vitában történő felszólalására és az esetleges zárszó ismertetésére összesen 10 perc időkeret áll rendelkezésére. Öné a szó!
Köszönöm a szót, tisztelt Elnök úr! Vážený pán predseda! Vážené národné zhromaždenie! Pozdravujem Vás vo svojom slovenskom materinskom jazyku aj v mene parlamentného Výboru pre národnosti v Maďarsku a prajem úspešné rokovanie! Tisztelt Elnök úr! Tisztelt Országgyűlés! Szlovák anyanyelvemen köszöntöttem önöket a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében is, és eredményes tanácskozást kívántam. Bizottsági országgyűlési határozati javaslat előterjesztőként szólhatok most önökhöz, amire a Magyarországi nemzetiségek bizottsága bő hároméves történetében még nem volt parlamenti precedens. Mi, nemzetiségi szószólók, valóban alaposan meggondoljuk tehát, mikor élünk ezzel a különleges, kollektív, bizottsági jogosítványunkkal. Az Európai Nemzetiségek Föderatív Uniója, a FUEN polgári kezdeményezésének támogatására azonban nem haboztunk ilyen önálló bizottsági indítványt benyújtani, amely az országgyűlési nyilvántartásban a H/18032. irományszámot kapta. A legnagyobb európai nemzetiségi ernyőszervezet, a FUEN polgári kezdeményezése a „Minority SafePack - Egymillió aláírás az európai sokszínűségért” elnevezést viseli. Ennek a kisebbségi biztonsági csomagnak a legfőbb célja az európai őshonos nemzeti és nyelvi kisebbségek védelme, valamint az Európa nyelvi és kulturális sokféleségének megőrzésére vonatkozó uniós jogszabályok megalkotásának elérése. Erre talán a nemzetiségi kérdésekben járatosabbak felkapják a fejüket, hiszen kisebbségvédelmi jogszabályok érvényben vannak Európában. A mi nemzetiségi törvényünk is hivatkozik preambulumában többek között a regionális vagy kisebbségi nyelvek európai chartájára és a nemzeti kisebbségek védelméről szóló keretegyezményre. Csakhogy ezek a fontos jogszabályok jó két évtizede és az Európa Tanács égisze alatt születtek. Az Európai Unió - bármilyen hihetetlennek is tűnik - tudomásom szerint semmilyen, nemzetiségeket védő jogszabályt nem alkotott még meg. Pedig az Unió mintegy 500 millió lakosa közül minden hetedik ember tartozik valamilyen őshonos nemzetiséghez, beszél valamilyen kisebbségi vagy regionális nyelven; 70 millió ember, egy nagy uniós országnyi polgár, akiknek sajátos kultúráját az Európai Unió semmilyen módon nem védelmezi, nyelveik többsége veszélyeztetett. Éppen ezért fontos a FUEN kezdeményezése, amelyet a szakértők az elmúlt két és fél évtized legnagyobb horderejű kisebbségvédelmi aktivitásaként értékelnek a keretegyezmény és a nyelvi charta elfogadása óta. Az Európai Unióban nem fogadták tárt karokkal ezt a kezdeményezést. A 2013 júliusában benyújtott első kezdeményezés bejegyzését az Európai Bizottság elutasította. A kezdeményezők csoportját a FUEN akkori elnöke, Hans Heinrich Hansen és a szervezet polgári bizottsága alkotta, amelyben Kelemen Hunor, a Romániai Magyar Demokrata Szövetség elnöke és más neves politikusok, nemzetiségi képviselők kaptak helyet Belgiumból, Dániából, Dél-Tirolból, Németországból és Szlovéniából.A kezdeményezők hamarosan felperesek lettek, mert az Európai Bizottság elutasító határozatát az Európai Unió Bíróságán támadták meg. Magyarország Kormánya beavatkozási beadványt nyújtott be a felperesek oldalán. Az alperes mellett Románia és Szlovákia lépett fel beavatkozóként. A FUEN felperesei a pert megnyerték és 2017 márciusában az Európai Bizottság megállapodott a kezdeményezőkkel javaslatcsomagjuk részleges bejegyzéséről. Az eredetileg 11 pontot tartalmazó kisebbségvédelmi biztonsági csomag 9 pontját hagyták jóvá. A polgári kezdeményezés jogalkotási programja a regionális és kisebbségi nyelvek, az oktatás és a kultúra, a regionális politika, a részvétel, az egyenlőség, az audiovizuális és egyéb médiatartalom, valamint a regionális és állami támogatás terén sürget szakpolitikai intézkedéseket, annak érdekében, hogy a generációk óta szülőföldjükön élő őshonos európai nemzetiségek a jövőben is ugyanott boldogulhassanak. A Magyarországi nemzetiségek bizottságát október 16-i ülésén tájékoztatta mindezekről a FUEN új elnöke, Vincze Loránt, akit a romániai magyar nemzeti közösség tagjaként választottak tisztségébe. Az ő példája is fémjelzi, hogy a korábban főként nyugat-európai irányultságú szervezet látótere kelet felé is kiszélesedett. Napjainkban a FUEN Európa 35 országának 95 különböző nemzetiségi szervezetét tudhatja soraiban, köztük hazai országos nemzetiségi önkormányzatokat és civil nemzetiségi szervezeteket is. Némelyek közülük ott voltak idén májusban a FUEN 62. kongresszusán Kolozsváron, ahol hivatalosan megkezdődött a „Minority SafePack - Egymillió aláírás az európai sokszínűségért” elnevezésű polgári kezdeményezés aláírásainak gyűjtése.A szabályok szerint a kezdeményezés érvényességéhez az Európai Unió legalább hét országából kell összegyűjteni a valamivel több mint egymillió polgár aláírását. A sikerhez elengedhetetlen a hazai magyar és nemzetiségi polgárok, valamint a külhoni magyar nemzetrészek aktivitása, amelyet az országgyűlési határozati javaslatunk nagy hatékonysággal bátoríthat. [[18.50]] Az indítványozó Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében kérem a tisztelt Házat, hogy fogadja el a „Minority SafePack - Egymillió aláírás Európa sokszínűségéért” elnevezésű polgári kezdeményezés támogatásáról szóló határozati javaslatot. Ennek reményében köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok és a nemzetiségi szószólók soraiban.]]
Köszönöm szépen, szószóló úr. Tájékoztatom, hogy a zárszó elmondására 2 perc és 30 másodperc áll rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Potápi Árpád János államtitkár urat, hogy a vita e szakaszában kíván-e felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Szószóló Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! A magyar kormány kiemelten fontosnak tartja, hogy az őshonos nemzeti kisebbségek védelmét európai uniós szintre emeljük, illetve emelje. Mint ahogy elhangzott, 60-70 millió emberről beszélünk Európában, és ha ezek a nemzeti kisebbségek, nemzetiségek egy országban élnének, akkor az Unió második-harmadik legerősebb tagállama lehetne. Azt is tudjuk, hogy Európában a nemzeti kisebbségek száma, illetve a számuk is az előző évszázadokban magasabb volt, viszont éppen a nagy európai uniós országoknak, illetve ezen országok nemzetiségi politikájának köszönhetően jelentősen csökkent a számuk és csökkent az arányuk is. Úgy gondolom, hogy magyarként és magyarországi nemzetiségként nem fogadhatjuk el, hogy az őshonos nemzeti kisebbségekkel európai szinten így bánjanak. Személyesen kissé tragikusnak is tartom azt, hogy 2017-ben még azért kell európai uniós országként nekünk közösen fellépnünk, hogy a több száz vagy akár több ezer éve itt, Európában élő európai emberek védelmére felszólítsunk. Ugyanakkor pedig láthatjuk azt, hogy egy-egy virágért, növényért vagy akár békáért vagy madárért mennyien szólalnak meg, milyen magas politikai szintekre tudják emelni ezeket a témákat, nekünk pedig kicsit szégyellnünk kell magunkat, ha őshonos nemzeti kisebbségek védelmében merünk megszólalni.Úgy gondolom, hogy abban minden parlamenti párt egyetért, hogy óriási lehetőség előtt állunk, hiszen nyilvántartásba vétellel esély van arra, hogy a tagországok negyedéből, illetve minimum hétből származó egymillió polgár támogató aláírásával a polgári kezdeményezés sikeres legyen, és az őshonos nemzeti kisebbségek ügye pedig végre az Unió napirendjére kerüljön. Az aláírások összegyűjtésének határideje már elhangzott, de hadd nyomatékosítsam még egyszer, ez 2018. április 3-a. Ebben az aláírásgyűjtésben éppen félúton vagyunk, és bár számok nem hangzottak el, de nyilván médiából lehetett ezeket hallani. Úgy gondolom, hogy a félidőhöz képest az aláírások száma kicsiny, és ezért szeretném kérni a magyarországi parlamenti pártok képviselőit, illetve a pártokat, ezenkívül pedig a magyarországi nemzetiségeket, hogy tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy az aláírások március 3-ára összegyűljenek, és fel tudjuk mutatni azt, hogy közösen összefogunk egy kérdésben, amely számunkra rettentő fontos, hiszen a nemzetünk egyharmada is határon túl él, hasonlóan egyébként a közép-európai más nemzetekhez, illetve nemzetiségekhez, hiszen hasonló történelmet jártak be, és az ő nemzetiségeik is több országban élnek. Úgy gondolom, ha közös az összefogás a parlamenti pártok között, közös az összefogás a nemzetiségekkel, illetve a szomszédos országokban élő magyar közösségek tagjaival, akkor az aláírásgyűjtés sikeres lehet. Szeretnénk ezenkívül megszólítani… - tehát nemcsak a Kárpát-medencei magyarságra számítunk, hanem megszólítjuk és támogatását kérjük a diaszpóra magyarságának is. Itt nyilván elsősorban az európai magyar diaszpórára kell gondolni, Ausztriára, Németországra, Svédországra, azon országokra, ahol nagy magyar diaszpóra létezik, hogy ők is tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy március 3-án sikerről tudjunk beszámolni. Azt gondolom, hogy ez nem lehetetlen. Kérem az önök támogatását is ehhez. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok és a nemzetiségi szószólók soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Kucsák László képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Szószóló Urak! Képviselőtársaim! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az elfogadott házszabálytól való eltérés értelmében a Törvényalkotási bizottság a mai napon megtárgyalta a Minority SafePack európai polgári kezdeményezés támogatásáról szóló H/18032. számon benyújtott határozati javaslatot, amelyet a bizottság módosító szándék nélkül, egyhangú döntéssel, vagyis 21 igen szavazattal támogatott. Mindezekre figyelemmel, és tekintettel az előbbiekben elhangzottakra is, kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák a határozati javaslat elfogadását. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok és a nemzetiségi szószólók soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Felhívom figyelmüket, hogy a frakcióknak 5-5 perc, a független képviselőknek és a szószólóknak 2-2 perc áll rendelkezésükre. Megadom a szót Pánczél Károly képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportjából. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt nemzetiségi Szószólók! Először is köszönetet mondok önöknek, a nemzetiségi bizottságnak, hogy ezt az ügyet, ezt a kezdeményezést határozati javaslat formájában idehozták a Magyar Országgyűlés elé. A Minority SafePack európai polgári kezdeményezés támogatásáról szóló határozati javaslat, „Egymillió aláírás az európai sokszínűségért” elnevezésű polgári kezdeményezés. Nos, kedves képviselőtársaim, nyilvánvaló, hogy ez az elnevezés számunkra sokkal jobban érthető, és a Kárpát-medencei magyarság számára, legyen az az anyaországban vagy akár az elszakított országrészekben, ha ennek egy rendes magyar nevet adunk, és mondjuk, az elkövetkező hónapokban azt használjuk például, hogy nemzeti kisebbségvédelmi kezdeményezés. Nem akarom bírálni az Európai Unió sokszínűségét, sem az angol kifejezéseket, de azt gondolom, hogy nekünk a legfontosabb feladatunk, hogy nemzeti kisebbségvédelmi kezdeményezést támogassunk. Azt gondolom, hogy az ügy maga hasonlatos lehet ahhoz, ami pár héttel ezelőtt történt itt, a Magyar Országgyűlésben, amikor is közösen léptünk fel az ukrán nyelvtörvény 7. cikkelyével szemben, hiszen akkor egy ötpárti egyeztetés volt, és egy ötpárti egyetértés volt a magyar parlamentben. Akkor itt elmondtam azt, hogy örvendetes, hogy a nemzetpolitikának már vannak olyan részei vagy legalábbis a nemzetpolitika legfontosabb kérdései tekinthetőek egy nemzeti minimumnak. Én most is reménykedem abban, hogy ez az ügy is egy nemzeti minimum lesz. [[19.00]] Államtitkár úr célzott az aláírásra, az aláírásgyűjtésre. Szeretném elmondani önöknek, hogy Magyarország legnagyobb, nemzetpolitikával foglalkozó civil szervezete, egyesülete, a Rákóczi Szövetség máris felkarolta az ügyet. Több mint 20 ezer taggal rendelkezik a Rákóczi Szövetség, illetve az elmúlt években, évtizedekben is már bizonyították a nemzetpolitika iránti érzékenységüket. Sok szép eredményt értek el, és nagyon remélem, hogy ehhez a civil szervezethez valóban csatlakoznak pártok, egyesületek, civil szervezetek, hogy a kellő aláírásszám meglegyen. A Nemzeti összetartozás bizottsága is foglalkozott ezzel a kezdeményezéssel. A május 23-i ülésünkön egyhangú döntéssel tudtunk hozni egy állásfoglalást, amelyben üdvözöltük a kezdeményezést, amelyben felhívtuk a figyelmet a minél nagyobb számban történő támogatásra, és meggyőződésünk, hogy létfontosságú az ügy sikerre vitele az Európai Unió közel 10 százalékát kitevő őshonos nemzeti kisebbségek számára, és előmozdíthatja a közösségi és személyi önrendelkezés kivívását, a szülőföldön való megmaradást és boldogulást.Tisztelt Ház! A FUEN és az RMDSZ által kidolgozott javaslatcsomag nyelvi, oktatási, kulturális kérdésekben, a regionális politikában, a médiaszabályozásban és a támogatáspolitikában javasolt intézkedéseket az Európai Uniónak. Ezt a kezdeményezést korábban az Európai Bizottság elutasította, mondván, hogy nem tartozik a hatáskörébe, illetve hogy mindezek tagállami hatáskörök. Szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy sok európai ország a csatlakozása előtt komoly kisebbségvédelmi terveket dolgozott ki, amelyeket azonban azóta nem hajt végre, és ezért semmilyen szankció nem éri őket. Itt az ideje most már annak, hogy az Európai Unió védelembe vegye azt a 40 millió polgárát, aki nemzeti kisebbségi sorban él, amely nem akar asszimilálódni, amely nemzeti kisebbségek Európában értéket teremtettek, és értéket fognak teremteni a jövőben is abban az országban, ahol egyébként élnek, és amelynek az állampolgárai, de legyen joguk a szabad anyanyelvhasználathoz, szimbólumhasználathoz, egyenlő bánásmódhoz, nemzeti kultúrájuk megőrzéséhez. Tisztelettel kérem önöket, hogy a holnapi szavazáson támogassák ezt a határozati javaslatot, és az elkövetkezendő hónapokban pedig segítsék elő a megfelelő mennyiségű aláírás összegyűjtését. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Hoffmann Rózsa képviselő asszonynak, KDNP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Nemzetiségi Szószóló Urak és távol levő Hölgyek! Én is azzal akartam kezdeni, és ezzel is kezdem, amivel az előttem szóló Pánczél Károly, hogy köszönettel tartozunk önöknek ezért a kezdeményezésért, amely itt Magyarországon és Közép-Európában rendkívül fontos, hiszen a XX. és a megelőző évszázadok viharai itt olyan állapotokat idéztek elő, amelyek a különböző népekhez és anyanyelvi csoportokhoz tartozó emberek feje fölött döntöttek országhatárokról, hovatartozásról, és nem arról van szó, hogy ide-oda vándorolva települtek le. Ezért az őshonos kisebbség, az őshonos nemzeti kisebbség egy olyan védendő fogalom, amelyben meg kell mutatni azt, hogy az emberek néha önmaguk elhatározásán kívül életük során néhány, kettő-három vagy négy ország állampolgáraivá is váltak. Ha az ő nemzetiségi, anyanyelvi jogaikat nem védjük, nem védtük, akkor identitásuknak legfontosabb elemét, az anyanyelvhez való jogot vesztik el. Márpedig az anyanyelvhez való jog, az anyanyelv használatának joga a személyes, pszichés, lelki, értelmi, érzelmi fejlődésüknek alapvető feltétele. Jól tudja ezt mindenki, még akkor is, ha ezt néhányan tagadják.Soha jobbkor nem kezdeményezhették volna ezt az országgyűlési határozatot, amelyet a Kereszténydemokrata Néppárt értelemszerűen teljes szívvel támogat, mint napjainkban, amikor azzal szembesültünk, hogy a tőlünk keletre fekvő Ukrajna, miközben szavakban a kisebbségek esélyegyenlőségét hangoztatja, olyan törvényt fogadtat el a parlamentben, amely az esélyegyenlőség hamis jelszava alatt fontos jogokat von el az országában élő több mint tíz, talán 16 nemzeti kisebbségtől. Szembesülhettünk azzal a kettős beszéddel is, amely sajnos az európai politikában ma már megszokott - bár felejthetnénk el egy életre! -, hogy mint mondtam, olyan szavakkal érvelnek a törvény meghozatala mellett, amelyekről minden ember belátja, hogy ezek álságos szavak, hogy ezek nem igazak, de nagyon kevesen mondják ezt az ő szemükbe. Ezért végtelenül örültünk és örültem ennek a kezdeményezésnek, amelyről mondanék még néhány szót. Amikor az európai nemzetközi szervezetek létrejöttek, közülük az Európa Tanács, nagyon pozitívan a kisebbségek jogait, az anyanyelvhasználatot, a nyelvi sokszínűséget a zászlajára tűzte. Ennek jegyében alkotta meg az önök által is említett regionális és kisebbségi nyelvek chartáját, amely 25 éves születésnapját fogja ünnepelni jövőre, aztán a kisebbségi keretegyezményt, és számtalan akcióval és intézkedéssel húzza alá, hogy ez a kérdés számára fontos. De azzal kell szembesülnünk, hogy valamennyi tagországban úgyszólván Magyarország és egy-két terület kivételével ezek a kisebbségi nyelvi jogok papíron esetleg egészen szépek, a törvények esetleg teljesen rendben vannak, de a gyakorlat egészen mást mutat.Ezzel szembesültem én magam is, amikor szintén az Európa Tanács keretében készülő jelentésemen dolgoztam és gyűjtöttem anyagot. Ez a jelentés éppen a regionális és nemzetiségi kisebbségi nyelvhasználatról szól, talán januárban kerül tető alá, ahol nagyon sok interjúpartnerem megfogalmazta ezt a problémát. Nos, az egyik legismertebb európai szervezet, az Európai Unió mind ez idáig nem alkotott jogot, jogszabályt, ahogy hallottuk. Ideje volna olyan jogszabályt alkotni, amely keményebb, mint egy ajánlás, amit az Európa Tanács elfogad, hiszen ahhoz, hogy ha itt valóban szabad világban, ahol az emberek szabadságjogai érvényesülnek nemcsak papíron, nemcsak szóban, hanem a valóságban is, olyanban szeretnénk élni, akkor a kisebbségi jogok védelmére fel kell emelnünk a szavunkat. Öröm a FUEN kezdeményezése. Támogassuk minden fórumon, mindannyiunknak, azt hiszem, ez szent kötelessége. És az is öröm, hogy a Magyar Országgyűlés ismét egyhangúlag fog vélhetően e mellett a kezdeményezés mellett kiállni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Szávay István képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportjából. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár úr! Tisztelt Nemzetiségi Szószólók! A Jobbik Magyarországért Mozgalom megalakulásától kezdve vallotta azt és egyetértett azzal, hogy mindenkinek joga van a nemzeti identitásának szabad megválasztásához, megvallásához, megőrzéséhez, megéléséhez, joga van az anyanyelvének a szabad használatához, és joga van a szülőföldön, szülőföldjén való boldogulásához. Hisszük és számos alkalommal hitet tettünk amellett, hogy Magyarországnak is biztosítania kell a területén élő nemzeti közösségek számára mindezen jogokat és mindezen jogok gyakorlásának a tényleges lehetőségét is, ezért támogattuk annak idején az új nemzetiségi törvényt, sőt éppen a Jobbik javaslatára kerültek nemzetiségi szempontból pozitív, olyan módosítások a törvénybe, amelyek tovább csökkentették az anyanyelvhasználathoz szükséges küszöböt bizonyos területeken.Mindig fontosnak tartottuk, hogy Magyarország példaértékű nemzetiségpolitikát folytasson, ami mintaként felvethető, sőt kikövetelhető a szomszédos országok számára is. [[19.10]] Örülünk, hogy ennek a kezdeményezésnek a kapcsán a nemzetiségek bizottsága egyhangú határozatot hozott. Ez nyilván nemcsak ennek a szakmai megalapozottságát jelzi, hanem azért ennek van egy nagyon szép szimbolikus üzenete is azzal kapcsolatban, hogy nekünk együtt és közösen kell dolgoznunk a közép-európai nemzeti közösségek megmaradásának biztosításáért, elősegítése érdekében. Ha már itt vagyunk, bár nem szorosan idetartozik, mindenképpen szeretném megköszönni a bizottságnak az ukrán oktatási törvényt elítélő határozatát is. Önmagán túlmutató gesztus volt ez, azt hiszem, hiszen ha a bizottság egy ilyen ügyben megszólal vagy ha a bizottságnak bármely tagja, annak azért súlya van, azt határon túl, a környező országokban azért nyilván máshogy szokták hallani. Nyilván van egy szép üzenete annak is, hogy ezt a javaslatot most úgy tudtuk megtárgyalni, hogy egyhangú határozat született erről, illetve magához a tárgyalásához is a magyar parlament minden frakciója hozzájárult, hiszen ez valahol mindnyájunk közös érdeke, a Magyar Országgyűlésnek kötelessége, nyilván a határon túli magyarság és a magyarországi nemzetiségek miatt is, egy ilyen kezdeményezést támogatni, ezt természetesen a Jobbik is meg fogja tenni. Illetve amikor a hír megszületett eleve arról, hogy az Európai Bizottság ezt a javaslatot átengedte, mi ezt rögtön a legelején üdvözöltük, illetve kértük is tagjaink és szimpatizánsaink csatlakozását is mindehhez. Nem szeretném ezt a pillanatot elrontani, de azért két dolog idekívánkozik. Pánczél képviselőtársam beszélt arról, hogy különféle kisebbségvédelmi szerződések és egyezmények születtek a kelet-európai országok számára is az EU-s csatlakozás kapcsán, amelyeket nem mindig sikerült betartani. Ez talán egy kiváló lehetőség lehet, hogy ezt a csorbát kiküszöböljük, vagy akár önök is, kormánypárti képviselőtársaim, kiküszöböljék - bár a szocialisták közül most sokan nincsenek itt -, hiszen akkor, amikor lehetőség lett volna az uniós csatlakozás kapcsán ez ügyben fellépni vagy ez ügyben feltételeket szabni, például Románia kapcsán, akkor azt önök nem tették meg, hanem feltétel nélkül támogatták a román uniós csatlakozást annak ellenére, hogy Orbán Viktor akkor még autonómiát ígért a székelyeknek.A másik dolog, ami szintén nagyon szomorú: a Nemzeti Választási Bizottság nemrégiben kimondta, hogy választási csalásra és visszaélésre adhat lehetőséget az, ahogy az önök megbízásából a Romániai Magyar Demokrata Szövetség az aláírásokat Erdélyben gyűjti, ugyanis ehhez hozzákötötték a magyarországi választásokon való részvételt is. Arra kérem a tisztelt kormánypárti képviselőtársaimat, hogy nem egybeillő ügyeket ne kössünk össze, egy ilyen nemes kezdeményezésre ne vetüljön rá semmilyen más szándék, semmilyen más pártpolitikai szándék. Ne kössük össze ezeket a dolgokat, mert egyik a másikat is tudja hitelteleníteni. Ez egy olyan javaslat, amely mögé együtt tudunk felsorakozni, és úgy néz ki, hogy ez most meg is történik, ezt meg is tettük. Ez egy olyan javaslat, amely segítheti, ahogy hallottuk, az Európai Unió minden hetedik polgárát, akik között nagyon sokan vannak külhoni nemzettestvéreink; segíthet abban, hogy a szülőföldjén maradjon, a szülőföldjén boldogulni tudjon, nemzetiségi és nyelvi jogait meg tudja élni, és bizony ezáltal talán olyan kötelességeket is tudunk róni a szomszédos országokra, amelyeket a korábbi évek során más módon itt az Európai Unióban még nem tudtunk megtenni. A javaslatot természetesen támogatjuk. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik és a nemzetiségi szószólók soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az írásban előre bejelentkezett képviselői felszólalások végére értünk. Most a normál időkeretben felszólalásra jelentkezett képviselők következnek. Megadom a szót Burány Sándor képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Minden ellenzéki pártnak dilemma, hogy ha bejön egy javaslat, és azt kérik az előterjesztők, hogy térjünk el a házszabálytól, akkor ezt a hozzájárulást megadja-e vagy sem, hiszen minden ellenzéki párt, mi, szocialisták is joggal követelhetjük meg az előterjesztőktől, hacsak valami különleges válsághelyzet nem adódik, akkor ne alkossunk kapkodva törvényeket, ne hozzunk két nap leforgása alatt határozatot a Magyar Országgyűlésben, ha ezt rendes módon, a szokásos törvényalkotási eljárásban, nem két nap alatt, hanem adott esetben néhány hét alatt is meg tudjuk tenni. Alaposabb kivitatásra, nagyobb megfontoltságra adna mindez lehetőséget. Ugyanakkor azt is el kell mondanom, hogy a mai házszabálytól való eltérésnél azért támogattuk ennek a határozati javaslatnak a tárgyalását, mert a céljaival egyetértünk, maximálisan egyetértünk, és mindig mérlegelni kell, hogy a célokhoz képest a technika van-e olyan fontos érv, hogy megtagadjuk a hozzájárulást. Miközben fenntartjuk a kritikai észrevételeinket általában az ilyen gyors törvényalkotási munkával kapcsolatban, ugyanakkor hozzá kell tennem, hogy itt a cél sokkal fontosabb annál, mint hogy a módszereken, a részleteken vitatkozzunk. Engedjék meg, tisztelt képviselőtársaim, hogy azért néhány észrevételt tegyek. Vigyáznunk kell sokszor a megfogalmazással. Világos, hogy az Európai Unió országainak egy része eleve soknemzetiségű. Most ugyan éppen távozni készül az Unióból az Egyesült Királyság, de többnemzetiségű országról beszélünk eleve. Többnemzetiségű ország, amely nem tagja az Uniónak, ilyen értelemben Svájc, ahol a kantonok egy részében az olasz, a kantonok egy részében a francia és a kantonok egy részében a német az uralkodó, a tipikus anyanyelv. Az Unió tagja Belgium, ahol eleve flamandok és vallonok élnek együtt évszázadok óta, sajnos az utóbbi időben nem feltétlenül harmóniában. A szemünk láttára zajlik a katalán válság, a spanyol válság, ami világosan jelzi, hogy a kisebbségek jogait, kulturális identitását minden országban tiszteletben kell tartani, mert ebből különben baj lesz.Tehát nem csak egyszerűen arról van szó, hogy az Unió - bár Magyarország sokszor szokta ezt hangoztatni, a magyar kormány is hangoztatja ezt sokszor - nemzetállamokból áll, erős nemzetállamokból; az az igazság, hogy nem feltétlenül áll nemzetállamokból. És amikor mi, magyarok arról beszélünk, hogy nemzetállamok alkossák az Uniót, erős nemzetállamok, akkor gyakran elfeledkezünk arról, hogyha a szomszédos Romániában vezető politikusok beszélgetnek arról, hogy Románia egy nemzetállam, akkor ez sérti a mi fülünket, mert elhallgatja azt, hogy az egyes országok nem tisztán egy nemzetiségből állnak, egy nemzet tagjai, hanem soknemzetiségűek, és élnek nemzeti kisebbségek is az országban. Pláne sérti a fülünket, amikor felelős magyar politikus odáig merészkedik, és arra ragadtatja magát, hogy etnikailag homogén Magyarországról beszél, ami egyszerűen képtelenség a történelmi előzmények és a jelen helyzet miatt is.Akkor járunk el helyesen, ha a magyar kisebbségek jogaiért úgy küzdünk, hogy tudomásul vesszük, hogy nem magyarok vannak egyedül kisebbségben Európában, itt a Kárpát-medencében, hanem nagyon sok országban élnek kisebbségben különböző nemzetiségek. Akkor van esélyünk a magyar kisebbségek jogait érvényesíteni a szomszédos országokban, ha tudomásul vesszük más európai kisebbségek hasonló törekvéseit és jogait is. Ebben az esetben ugyanis nem lehet egy szájból egyszerre hideget és meleget fújni: amit mi megkövetelünk a magyar kisebbségeknek, azt meg kell adni a Magyarországon élő nem magyar kisebbségeknek, és meg kell adni minden európai országban élő kisebbségnek. Összegezve tehát: minden technikai vagy külpolitikai kritikai észrevételünk dacára úgy gondoljuk, hogy ez egy nagyon fontos kezdeményezés, amit a Magyar Országgyűlésnek támogatni kell, és az MSZP frakciója támogatni is fogja. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Ikotity István képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Szószóló Urak! A Magyarországi nemzetiségek bizottsága határozati javaslatban nyújtotta be a Minority SafePack európai polgári kezdeményezés támogatását, amelyet az Európai Nemzetiségek Föderatív Uniója és az RMDSZ indított útnak, a projekt pedig az utóbbi évtizedek legfontosabb európai kisebbségi összefogásának eredménye. [[19.20]] A Lehet Más a Politika országgyűlési frakciója, valamennyi testülete természetesen támogatja a javaslatot, hiszen az LMP az elsők között volt, amely a nemzetiségek és kisebbségek jogait védő polgári kezdeményezés ügyét felkarolta. A kezdeményezést már aláírtuk, és mindenkit erre buzdítunk, ugyanis az európai polgári kezdeményezés támogatására egy év alatt egymillió aláírást kell összegyűjteni legalább hét uniós országból. A Minority SafePack egy európai kisebbségvédelmi törvény megalkotására irányul. Tisztelt Képviselőtársaim! Európában több mint 60 millió ember él kisebbségben, a jogszabálycsomag őket védi számos eszközzel, többek között védi a nyelvi, szimbólumhasználati jogokat, támogatja a nemzeti kultúrát és hagyományokat, biztosítja az egyenlő bánásmódot a többségi társadalommal szemben, lehetővé teszi az EU-nak, hogy beavatkozzon, ha a kisebbséget valamilyen jogtiprás vagy korlátozás éri. Különösen fontos érték ez nekünk; az elmúlt hónapok kárpátaljai és erdélyi eseményei is igazolták, hogy európai uniós szinten is hatékonyabb eszközökkel kell fellépnünk a külhoni magyarság jogainak védelme érdekében. Ez egy olyan nemzeti ügy, amely nem lehet pártpolitikai viták tárgya, ezért minden politikai közösséget arra biztatunk, hogy támogassák az aláírásgyűjtést, támogassák a kezdeményezést, hiszen fórumot kell találni az Európai Unión kívüli országokban élő kisebbségek jogainak támogatására is. Köszönöm a figyelmet és a szót. [[Taps az MSZP, a Jobbik és a nemzetiségi szószólók soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Az összevont vitát lezárom. Megadom a szót Fuzik János szószóló úrnak, aki mint előterjesztő válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Magyarországi nemzetiségek bizottsága és szószólótársaim nevében is köszönöm az elismerő szavakat, amelyeket a kezdeményezésünk kapcsán elmondtak, és amelyekkel illettek minket. Örülünk annak, hogy ismét sikerült az Országgyűlésben egy kérdéskörrel egységet teremtenünk, és köszönjük szépen minden frakció támogatását akár a házbizottsági ülésen, a mai szavazás során, amellyel a házszabálytól való eltéréses tárgyalást támogatták. És köszönjük a Törvényalkotási bizottságnak is, hogy egyhangúlag támogatta elképzelésünket. Megmondom őszintén, hogy a Nemzeti összetartozás bizottsága májusi bizottsági állásfoglalása ösztönzően és inspirálóan hatott ránk, amikor mérlegeltük annak lehetőségét, hogy mint említettem, a bizottság történetében első ízben önálló bizottsági indítványt nyújtsunk be parlamenti határozat elfogadásához. Úgy látom, minden esély megvan arra, hogy ez holnap megtörténjen, ami örömmel tölt el bennünket, hiszen az európai országok parlamentjei közül a Magyar Országgyűlés lesz az első. És én azt hiszem, hogy ez is egy példaértékű esemény, hogy ezt az európai kisebbségvédelmi, nemzetiségvédelmi polgári kezdeményezést az Országgyűlés támogatja, és határozatának súlyával, méltóságával meggyőződésünk szerint nagyban hozzájárulhat ahhoz, hogy ez a polgári kezdeményezés, amely nem kis feladatot vállalt, ahogy erre államtitkár úr is utalt, hiszen egymillió aláírást legalább hét országból összegyűjteni nem kis dolog, bízunk benne, hogy ez sikerül, és meggyőződésünk, hogy az Országgyűlés határozata eredményes aláírásgyűjtés után valóban megfontolásra készteti majd az Európai Bizottságot, hogy a szükséges törvényalkotási folyamatnak nekilásson, azt elindítsa. Köszönöm szépen még egyszer, és köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm szépen, szószóló úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjainak tárgyalásának végére értünk. Most napirend utáni felszólalásokkal folytatjuk munkánkat. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Magyar Zoltán képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Egy magára hagyott térség problémái. III.” címmel. Megadom a szót öt perc időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Az elmúlt hetekben arra tettem kísérletet, hogy a Rábaköz és vidékének lehető legtöbb problémájával megismertessem a döntéshozókat, annak érdekében, hogy ennek a térségnek az ügyes-bajos dolgai végre itt is elhangozzanak, és abban bízom, hogy az utolsó fél évüket kihasználva talán érdemben tudnak néhány döntést hozni, ami segítheti ezt a térséget. Mivel az idő nem sok, ezért arra teszek kísérletet, hogy egy települést egy jellemző problémájával megemlítsek, és abban bízom, hogy talán érdemi választ kaphatok ezekre a kérdésekre. Nem is magam miatt, de higgyék el, hogy az ott élő több ezer választópolgár igen kíváncsi lenne arra, hogy ezen problémák miért nem oldódtak meg, már csak azért is, mert jó néhányuk a 2014-es választási kampányban még a Fidesz jelöltjének ígéreteként hangzott el, mármint hogy ezen problémákat meg fogja oldani. Tehát kérdezem itt akkor a jelenlévőket, hogy Acsalagon miért nem érdemlik meg a járható utakat. Az agyagosszergényiek miért nem arra fordíthatják a forrásokat, ami igazán hiányzik a településükön? Az árpásiak miért nem érdemelnek annyit, mint egy városban élő? Gyakran panaszkodnak, érzik úgy, hogy másodrendű állampolgárként vannak kezelve. De az is érdekelné például a babóti családi gazdaságokat, hogy miért nem tudnak már megélni a munkájukból. Azt hiszem, hogy nem kérnek, nem kérdeznek sokat. Ugyanúgy, ahogy Bágyogszováton sem értik meg azt, hogy miért nem lehet támogatni azon kezdeményezésüket, hogy megmenthessék a helyi iskolát. De a barbacsiak is kérdeztek tőlem, például azt, hogy a helyi közösséggel szemben a kormánypárti politikusok miért egy másik érdekkört támogattak akkor, amikor a vadászati jog odaítéléséről volt szó. De Beledet is említhetném, hiszen a kisvárosnak azt ígérték, hogy a térség központjává válhat. Ehhez képest érdemi lépések nem történtek. Bezin ugyanúgy megemlítették az úthálózat tarthatatlan állapotát, mint oly sok más rábaközi településen. És úgy gondolom, hogy a bodonhelyiek is megérdemelnék azt, hogy az főre jutó fejlesztési források elérjék legalább a térség átlagát. Jócskán el vagyunk ettől jó néhány rábaközi településen is maradva. A bogyoszlóiak is az úthálózatra panaszkodtak, és a hétvégén volt módom ismét megtapasztalni, hogy gyakorlatilag háborús állapotok uralkodnak ezen a területen. Ezek a legfontosabb problémák, amelyeket ezeken a településeken érdemesnek tartottam most megemlíteni, és bízunk abban, hogy végre érdemi válaszokat kapunk arra, hogy a Dunántúl nyugati szegletében miért nem lehet ezeket a forrásokat megfelelően felhasználni, annak érdekében, hogy ezek a problémák megoldódjanak. Én ma ezekre szeretnék érdemi válaszokat kapni. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ander Balázs képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Mit ér a munkás, ha magyar?” címmel. Megadom a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Mit ér a munkás, ha magyar? Azt kell erre válaszoljuk, hogy a multik egyfajta gyarmatává és az önök újfeudális oligarcháinak tartományává züllesztett Magyarországon bizony keveset. Viszont ha kalandvágyból kivándorolnak Nyugatra, akkor ott talán egy kicsivel többet. Mindez nem véletlenül alakult így, hosszú-hosszú évtizedek munkássága van ebben. Veres Péter már nagyon-nagyon korán - ez nyilván nem az önök kormányát illeti - a „Mit ér az ember, ha magyar?” című művében úgy fogalmazott, hogy „Láthatjuk, hogy ebben a kapitalista környezetben még az erényeink is hiábavalókká válnak. Dolgozunk barom módra, mások teszik el a hasznát, mert mi nem tudtuk megszervezni sem a munkát, sem az árucserét.” Az a helyzet, hogy mindenféle OECD-felmérés szerint a bérek és a munkakörülmények tekintetében sereghajtóként kullog Magyarország. Nem is csoda, hiszen mind a Fidesz-kormányoknak, mind pedig az azt megelőző nyolc évnek az volt az egyetlenegy vezérelve, hogy a fő tőkevonzó képességet Magyarországon az alacsony bérek, illetve a munkavállalói jogoknak a megkurtítása, azok tönkretétele jelentheti. [[19.30]] Annak ellenére, hogy egy átlagos magyar munkavállaló termelékenysége eléri a legfejlettebb nyugat-európai országok munkavállalóinak 70 százalékát, és az éves óramunka-mennyiségben több száz órát rávernek a magyar dolgozók, mondjuk, az 1400 éves óramennyiséget produkáló németekre a maguk 1900 évi ledolgozott órájával, ennek ellenére a magyar bérszínvonal csak az osztrák egynegyedét éri el, ami nyilvánvalóan a megélhetést is alig biztosítja. Nem véletlenül tántorgott ki Magyarországról 600 ezernyi honfitársunk, és vannak elmenőben még több százezren. Nyilvánvaló, hogy ez a humántőke újraképződését alapjaiban veszélyeztette. Ott rekedtünk a multinacionális cégek globális értékláncainak az alján, ott robotoltatják a magyar munkavállalókat. És különösen bicskanyitogató az egész, ha nem is megyünk el Ausztriáig vagy Németországig, hanem mondjuk, csak a szomszédos Szlovákia, a velünk tulajdonképpen hasonló történelmi múltat befutó Szlovákia esetét nézzük, ahol 2018 elejétől a nettó minimálbér összege 124 ezer forint lesz euróban, szemben az önök 92 ezer forintjával, amire olyan büszkék. Nyilvánvalóan Magyarországon nem mindenki kénytelen ilyen sanyarú körülmények között vegetálni, hiszen ha azt nézzük, hogy a mostani nyolc és az elmúlt nyolc év termése eredményeképpen a száz leggazdagabb magyar a vagyonát 600 milliárd forintról 3000 milliárd forintra tudta növelni, és bizony volt ebben olyan véletlenül sem olyan „oberstrómanführeri” minőségében, hanem hatalmas nagy esze által - hát okosabb, mint Zuckerberg - meggazdagodó kormányközeli kegyenc is, aki egy esztendő alatt 100 milliárd forinttal tudta növelni a vagyonát. Kérem szépen, ez nem jelent mást, mint azt, hogy amíg én itt beszélek, ez alatt a nagyjából öt perc alatt majdnem 1 millió forinttal gyarapodott Mészáros úr vagyona. Lefekszik ma este, és mire fölkel holnap reggel, hipp-hopp, nyolc óra alatt majdnem 100 millió forinttal lesz több a zsebében. Ez a fölháborító, ez az, amiből a Jobbik nem kér, ezért is hirdettük meg egyébként a béruniós kezdeményezésünket, amire a kormány nemet mond. Önök stratégiai partnerséget ajánlanak a multinacionális cégeknek, és stratégiai cselédséget kényszerítenek a magyar munkavállalókra. Hogy számokkal bizonyítsam ezt: 2005 és 2010 között az önökhöz hasonlóan viselkedő szocialisták 111 milliárd forintot osztottak ki a multinacionális cégeknek, a Fidesz 2011 és 2016 között 165 milliárd forintot. Mi ez, ha nem fölháborító! A szakszervezeteket tönkretették, meggyengítették, a sztrájkjogot, a sztrájkkal való élés jogát tulajdonképpen lehetetlenné tették Magyarországon. Ez az, amin változtatni fogunk. A Jobbik kormányra kerülése esetén új munkatörvénykönyvet fog írni a szakszervezetekkel, a munkavállalói érdekvédelemmel egyeztetve, új szakszervezeti törvényt fogunk létrehozni, és azt is hozzá kell tenni, hogy mindezek fényében Magyarországon a munkavállalók helyzete olyan szinten fog javulni, ami lehetővé teszi azt a paradigmaváltást is, amit a bérek tekintetében követelünk. Nagyon szépen köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Szávay István képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Trianon 100. évfordulójához közeledve.” címmel. Megadom a szót, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Nagyon örülök, hogy bent maradt. „Itt élünk ebben az országban a magyarokkal, szászokkal, zsidókkal, romákkal, ezek a nemzetek valamennyien üdvözölték a gyulafehérvári nyilatkozatot és Erdély egyesülését Romániával” - mondta két hete Lucian Romaşcanu román kulturális és nemzeti identitásért felelős miniszter. Majd hozzátette: „Azt gondolom, hogy rendben vagyunk, és betartjuk azokat, amiket elődeink 1918-ban megígértek.” E Ház falai között az elmúlt hónapokban számos alkalommal szólaltam fel azzal kapcsolatban, hogy bizony Románia és a többi szomszédos ország is gőzerővel készül Trianon és a Trianonhoz vezető út összes lépésének külön-külön, ám annál nagyobb csinnadrattával történő megünneplésére az elkövetkezendő években. Világos jelei mindennek már a 2016-ban megszervezett, az 1916-os erdélyi betörést ünneplő rendezvények és katonasír-állítások, de nyilvánvalóan az sem véletlen, hogy éppen tavaly került vissza a bukaresti diadalívre a magyar főváros neve az 1919-es román bevonulásra utalva, mint ahogyan az sem véletlen, hogy a TAROM román légitársaság a legújabb repülőgépét „Nagy Egyesülés” névre keresztelte. Tisztelt Országgyűlés! A románságnak pedig el kell fogadnia, hogy mi nem fogjuk tudni és nem is akarjuk ünnepelni 1918-at. Ezt már Kelemen Hunor, a Romániai Magyar Demokrata Szövetség elnöke mondta idén augusztusban, elképesztő hisztériát kiváltva a román közélet és a média részéről, aminek következtében még román állampolgárságának a megvonása is felvetődött. Pedig mindössze az igazságot mondta ki, amivel a legtöbb erdélyi magyar, de bizony sok román és más nemzetiségű lakos is azonosulni tud. Mindannyian tudjuk ugyanis, hogy a Kárpát-medencei magyarság jelenleg egyik trianoni utódállamban sem számít olyan jogi, oktatási vagy éppen gazdasági biztosítékokra, amelyek nélkülözhetetlenek nemzeti identitásának megőrzéséhez. Sem a románok, sem mások nem tartották be sem a nekünk tett ígéreteiket, sem a nemzetközi vagy kétoldalú szerződésekben vállaltakat, amire kiváló példa a kirívóan diszkriminatív ukrán oktatási törvény. Mi tudjuk mindezt, államtitkár úr, kedves képviselőtársaim, de mások Európában és a nagyvilágban nem. És ha hagyjuk, hogy az elkövetkezendő éveket a román, a szlovák vagy a szerb történelmi narratíva és propaganda dominálja külföldön, akkor ez a helyzet még rosszabbodni is fog. Az elkövetkezendő évekre nagyon sokakban van erős félelem a határainkon túl arra vonatkozóan, hogy mi lesz velük a nagy ünneplések közepette. Ezért már az idén februárban Farkas Gergely képviselőtársammal határozati javaslatot nyújtottunk be a 2020. év Trianon-emlékévvé nyilvánításáról azért, hogy a külhoni magyarság előtt fekvő nehéz évekre idejekorán elkezdődhessen a magyar állami felkészülés és segítségnyújtás. Ez egyébként egy meglehetősen vékony javaslat volt annak érdekében, hogy mögé minél szélesebb konszenzust teremthessünk, nemcsak az Országgyűlésben, hanem az egész nemzet körében. Pontosan tudjuk ugyanis, hogy a külhoni magyarság e téren nem késhegyre menő ideológiai vitákat, hanem gyors és határozott kiállást, valamint hatékony felkészülést és érdekérvényesítést vár a magyar államtól. Kedves Kormánypárti Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! Önök ezt a javaslatunkat lesöpörték, s azzal az indoklással söpörték le, hogy készülni fog majd egy részletesebb, az 1918-20 közötti teljes történelmi korszakra emlékező javaslat 2017 második felében, ebben pedig szerepet fog kapni Tisza meggyilkolásától a Károlyi-féle ámokfutáson és a vörös terroron keresztül a trianoni békeszerződésig e szomorú korszak minden fontos eseménye. Az egyik gond ezzel az, hogy 2017. október 30-át írunk, és még semmilyen ezzel kapcsolatos javaslat nem érkezett a Ház elé, az idő pedig szorít, hiszen alig egy évre vagyunk az úgynevezett nagy román egyesülés, a nagy egyesülés 100. évfordulójától. A másik súlyosabb gond pedig az, hogy Károlyi vagy a vörös terror idecitálásával önök Trianon ügyét fogják elsüllyeszteni megosztó ideológiai viták mocsarában. Ebben az évfordulóban, ha ezt a javaslatot így fogják idehozni, ha idehozzák egyáltalán, a megosztás és az ideológiai lövészárkokban való fetrengés fog megtörténni, olyan kérdésekre fókuszálva, amelyek kapcsán bizonyára semmilyen egyetértés, semmilyen konszenzus nem alakulhat majd ki. Mi azt javasoltuk, s azt kérjük most is, hogy tegyük félre, ki mit gondol Károlyi Mihály történelmi szerepéről, mit gondolunk Horthy Miklósról vagy éppen a vörös terrorról. Ez most súlyos felelősség az önök vállán, államtitkár úr, és történelmi bűn, ha ezt a megemlékezést így fogják elvégezni. Mi azt kérjük, azt kérem önöktől, hogy fontolják meg ezt az álláspontjukat. Ha már eddig nem hozták be ezt a javaslatot, akkor fontolják meg, amikor beszéltem, most fontolják meg, amiről beszéltünk korábban ezek kapcsán. Ha már új javaslat nem született, mi Farkas Gergely képviselőtársammal ismét be fogjuk nyújtani azt a javaslatot, amely azt célozza, hogy egységesen, erősebben és hatékonyabban léphessünk fel a szomszédos államok propagandájával szemben, hogy 1920 századik évfordulóján valóban a határon túli magyarságra emlékezzünk, arra emlékezzünk, hogy mi történt a külhoni közösségeinkkel az elmúlt száz évben, és meg tudjuk határozni, hogy mik azok a feladatok és kötelességek, amelyeket ők a magyar államtól ezen az évfordulón a következő években elvárhatnak. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ikotity István képviselő úr, LMP-képviselőcsoport: „500 év” címmel. Megadom a szót. [[19.40]]
Köszönöm, elnök úr, a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Azt a címet is adhattam volna ennek a felszólalásnak, hogy merjük-e megünnepelni a reformációt. 500 évvel ezelőtt forradalmi változás indult el a világban; látszólag, első megközelítésben egy vallási eseményről van szó, amelyet egyházszakadásként is szoktak emlegetni. Ám sokkal mélyebb jelentőséget hordoz a napjainkban is hatást gyakorló reformáció.Hazánk egy egész esztendőt szentelt a reformáció emlékévének, ám sajnos még most, a lezárás előtti napon is találkozunk olyan gondolatokkal, amelyek megpróbálják elrontani, meggyalázni ezt az ünnepet. Azt csupán szerencsétlen megfogalmazásnak tekinthetjük, hogy egyes magyar katolikus egyházi vezetők nem ünnepként tekintenek a reformációra, nem úgy, mint a keresztény felekezetek közeledését jelentősen és hathatósan előmozdító Ferenc pápa.A minap találkoztam egy olyan üzenettel, amelyet magukat katolikusnak nevező személyek terjesztenek. Ezt üzenik, idézem: „keresztényként ünnepelni a reformációt olyan, mint magyarként ünnepelni Trianont”. Katolikusként, keresztényként, gondolkodóként egyaránt el kell utasítanunk az ilyen hazug hasonlatokat. A reformáció ugyanis nem a szakadásról szól, hanem a megújulásról. Luther soha nem akart egyházszakadást, azt halála után idézte elő a zsinat döntése.Minden keresztény fájó teherként hordozza a felekezeti szembenállást, a különvált állapot botrányos terhét, ám míg időközben gyógyulnak a sebek, mindenkinek, a katolikusoknak is el kell ismerniük, hogy mind a szakadáshoz, mind annak előidézéséhez igen sok közük, igen sok közünk van, mondom ezt én is katolikusként.Mit ünneplünk a reformáció által? Leginkább azt, hogy a reformátoroknak köszönhetően szabad kérdezni. Szabad kételkedni felülről hatalmi erővel elénk adott kijelentésekben. Ünnepelhetjük azt is, hogy néhány bátor ember szembe mert szállni az adott kor korrupt rendszerével, pénzért megváltást, mennyei előnyöket ígérő aljas vezetőivel. A reformáció szakítást jelent a birkaszerű behódolással, a manipulálhatósággal is.Aki ma, félezer év múltán ünnepként tekint a reformációra, az egyszerre ismeri el az ember esendő voltát, a hibák, bűnök megvallásának szükségességét, egyben nemet mond a korrupt vezetők előtti hajlongásra, kritikus hangok elhallgattatására, a fekete-fehér gondolkodásmódra. Meggyőződésem, hogy hazánk társadalmának is nagy szüksége van az állandó megújulásra, folyamatos és őszinte reformációra. Ünnepeljük ezért együtt méltón a reformáció 500. évfordulóját, legyünk mi magunk is korunk elszánt reformátorai. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Farkas Gergely képviselő úr: „A Jobbik 21. századi pártként szembenéz a 21. század új kihívásaival - VI.” címmel. Megadom a szót, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy folytassam felszólalássorozatomat, amelynek témája azon XXI. századi programpontok, javaslatok és megoldások, amelyek a XXI. századi kihívásokra és körülményekre lehetnek megfelelő válaszok. Ennek a sorozatnak a hatodik részeként a dohányzás visszaszorítása érdekében az elektromos cigarettával összefüggésben szeretnék néhány szót szólni.Miért is fontos e kérdéskör a XXI. századi kihívásokra adott XXI. századi válaszok keretében? A helyzet sajnos az, hogy a társadalom körében a dohányosok mértéke riasztó, ez derül ki a Statisztikai Szemlében szereplő elemzésből is. Magyarországon minden második férfi és a nők harmada érintett a nikotinfüggőségben. 2000 és 2014 között több százezer ember halt meg a dohányzás miatt hazánkban. Kitűnik az is az elemzésből, hogy a 18-30 évesek körében a dohányosok aránya nem változott 15 év alatt. És elgondolkodtató az a tény is, hogy a régió nemzetei közül, Szlovéniát leszámítva, hazánkban esett vissza a legkisebb mértékben a dohányzás miatti halálozási gyakoriság mértéke.Figyelemre méltó a számos nemzetközi elismerést kapott, Oscar-díjra is jelölt Billion Lives, Egymilliárd élet című dokumentumfilm is, amelynek címe arra az egymilliárd életre utal, amely az Egészségügyi Világszervezet számításai szerint ebben az évszázadban idő előtt ér majd véget a dohányzás szövődményei miatt. Az Aaron Biebert által rendezett film bemutatására tavaly novemberben 12-én az Uránia Filmszínházban került sor Magyarországon, ahol a vetítést követően volt lehetőség találkozni a film rendezőjével, valamint David Goerlitz főszereplővel, aki a ’80-as években a Winston cigaretta amerikai reklámarca volt, de miután a dohányzás következtében meghalt a bátyja, leszokott a cigarettáról. A kormány részéről az elmúlt években kétségtelenül történtek intézkedések a prevenciót és a leszokást illetően, a dohányzás visszaszorítása érdekében. Üdvözlendők a rászokás megelőzésével és a leszokás támogatásával összefüggésben történő lépések is. A dohányellátás új hazai rendszere valamelyest szintén hozzájárult a dohányzók, különösen a fiatalkorú dohányosok számának csökkenéséhez. Ugyanakkor fontos hangsúlyozni, hogy e téren még mindig van felelősségünk a magyar társadalom egészsége érdekében, különösen is, ha szem előtt tartjuk: a dohányzás áldozatául évente 30 ezer magyar esik. Ennek jegyében azt gondolom, hogy bármi, ami csökkenti az elszívott cigaretták számát, és így csökkenti a halálozások, betegségek számát, közegészségügyi főnyereménynek számít. Mindezzel összefüggésben szeretnék szót ejteni az e-cigarettával kapcsolatosan is. Magyarországon az e-cigarettát használók száma az OEP szerint hozzávetőlegesen 270 ezer fő, így azt gondolom, nem kérdés, hogy komoly társadalmi érintettsége van az ügynek. Ennek megfelelően kellő súllyal is kell fordulni hozzá. Mindenekelőtt úgy gondolom, szükséges megtennünk azt az alapvetést, amely meghatározza az e-cigarettával kapcsolatos támogatásnak az elsődleges lényegét.Ez az alapvetés abban áll, hogy az e-cigaretta nem dohánytermék, így az e-cigarettázó személyek sem minősülnek dohányosoknak. Ezzel összefüggésben pedig a Jobbik úgy gondolja, hogy egy dohányzásról való leszokást segítő segédeszközről van szó, és így jelentős szerepet tölthet be egészségügyi téren is, természetesen a megfelelő szabályozások mentén, amelyekről részletesen korábban már többször felszólalt Szávay István képviselőtársam. Megfontolandó, hogy mind Delon Human, az Orvosok Világszövetségének korábbi elnöke, mind Derek Yach, az Egészségügyi Világszervezet korábbi ügyvezető igazgatója, aki a WHO dohányzás-visszaszorítási keretegyezményének elindítását vezette, az e-cigaretta mellett foglal állást. Az Eurobarometer kutatása szerint 2014-ben az Európai Unió polgárai közül körülbelül 6,1 millió ember szokott le teljesen a dohányzásról az e-cigaretta segítségével, továbbá 9 millióan voltak azok, akik az eszköznek köszönhetően csökkentették a vágottdohány-termékek fogyasztását. A kutatás rávilágít arra is, hogy a nemdohányzók közül mindössze l,3 százalék próbálta ki az e-cigarettát, amely szám igazolja, hogy ezen eszköz segítségével a dohányzásra rászokók száma elenyésző. Sokkal inkább tehát a leszokásban segítő eszközről van szó. Érdemes figyelembe venni az elmúlt időszak talán legjelentősebb tanulmányát, az Angol Orvosok Királyi Kollégiumának munkáját, valamint egy reprezentatív Eurobarometer-elemzést, amelyből kiderül, hogy általánosságban 95 százalékkal kevésbé káros az e-cigaretta a hagyományos vágott dohányt tartalmazó társainál. Tisztelt Országgyűlés! Nemcsak a Jobbik, de számos szakmai szervezet, például a Villanypára Egyesület és az Elektromos cigaretta Platform Polgári Egészségmegőrző Mozgalom is hangot adott mindezen álláspontoknak, akiknek ezúton is elismerés és köszönet jár. Azt gondolom összességében, hogy egészségügyi szempontból stratégiai fontosságú ügyről van szó, s mint ilyen, mindannyiunk közös ügye és érdeke, hogy az e-cigaretta minél szélesebb körben nyerjen támogatást, mint a leszokás folyamatát segítő eszköz. Bízunk benne tehát, hogy az e-cigaretta használata és forgalmazása kapcsán az elmúlt év során elindult pozitív szabályozási folyamatban hamarosan újabb lépések történnek majd. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés reggel 9 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom. [[Az ülésnap 19 óra 48 perckor ért véget.]]