Шановні колеги! Прошу підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[16:01:08]] Зареєструвалися картками у сесійній залі 412 народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати! Зараз оголошується до розгляду питання - про Основні напрями бюджетної політики на 2013 рік. Пропонується така процедура розгляду питання. Для доповіді – до 10 хвилин. Для відповіді на запитання – до 5 хвилин. Для співдоповіді - відповідно 5 і 3. Для виступів від фракції – 15 хвилин. І виступи народних депутатів – 15 хвилин. Заперечення є? Немає. Тоді працюємо так, як вимагає Регламент в цьому плані. Доповідач – перший заступник Міністра фінансів Мярковський Анатолій Іванович. Співдоповідач – Голова Комітету з питань бюджету Баранов Валерій Олексійович.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Урядом підготовлено, відповідно до вимог Бюджетного кодексу і подано на розгляд Верховної Ради проект Основних напрямків бюджетної політики на 2013 рік. Основні напрямки бюджетної політики – це чіткий і лаконічний документ, який не дублює інші системні документи нормативного характеру, такі як Бюджетний кодекс, Національний план дій, середньостроковий прогноз, а є їх логічним продовження у часовому вимірі на один рік. Всі положення Основних напрямків бюджетної політики на наступний рік відповідають вимогам статті 33 Бюджетного кодексу України. Реалізація бюджетної політики у 2013 році буде спрямована на забезпечення сталого розвитку національної економіки, підвищення стандартів життя і рівня добробуту громадян, сприяння збалансованому розвитку конкурентоспроможної економіки. Ключовими параметрами основних завдань бюджетної політики на наступний рік визначено: зменшення граничного обсягу дефіциту державного бюджету до межі від 0,8 до 1 відсотка ВВП, у 2012 році цей показник затверджено на рівні 1,7 відсотків валового внутрішнього продукту. З метою зменшення боргового навантаження у 2013 році основним джерелом покриття дефіциту бюджету визначено приватизацію державного майна. Також принциповим положенням Основних напрямків бюджетної політики є те, що дефіцитним являється тільки державний бюджет. Місцеві бюджети за означенням і відповідно до Бюджетного кодексу ми формуємо на бездефіцитній основі. Наступний маяк, який ми пропонуємо для розгляду, це визначення граничного обсягу державного боргу, який пропонується встановити і обмежити не більше 25 відсотків валового внутрішнього продукту проти враховано у 2012 році 27,7. Тобто ми поступово прагнемо зменшити боргове навантаження на економіку. І таким чином ми, враховуючи ці два основних параметри по фінансовій стабільності, чітко виконуємо позиції, які викладені у Програмі економічних реформ України, затвердженої Президентом України, що стосується стабілізації дефіциту і державного боргу. Відповідно до цієї програми дефіцит сектору державного управління у 2013 році має бути обмежений не більше 2 відсотків ВВП. Наступний показник, який також чітко характеризує наміри уряду у фіскальній політиці, є забезпечення маяка щодо частки перерозподілу валового внутрішнього продукту через зведений бюджет України. І ми визначаємо його і ми визначаємо його і пропонуємо визначити на рівні не вищому ніж у 2012 році, тобто 30,5 відсотків, що сприятиме зменшенню фіскального навантаження на економіку. Принциповим також в цьому контексті є те, що урядом в основних напрямках бюджетної політики чітко визначено, що податкова база у 2003 році, яка буде врахована у бюджеті, складатиметься із виключно чинного законодавства на момент подачі проекту Закону про Державний бюджет. Наступним показником, який впливає на фінансову стабілізацію в Україні, є фіксація у основних напрямках обсягу гарантій, під які планується залучити кошти в економіку, а саме не більше ніж 1 відсоток ВВП. Це приблизно 17 мільярдів гривень. Що дозволить реалізувати пріоритетні інвестиційні програми. У соціальній сфері бюджетна політика у 2013 році буде орієнтуватись на подальшу реалізацію соціальних ініціатив Президента України. В тому числі продовження виконання зобов’язань держави з поступової компенсації громадянам втрат від знецінення грошових заощаджень. Та функціонування механізму здешевлення вартості іпотечних кредитів для забезпечення доступним житлом громадян, які потребують поліпшення житлових умов. Крім того, у 2013 році передбачається підвищення рівня соціального захисту малозабезпечених верств населення та надання соціальних послуг людям похилого віку, інвалідам, сім’ям з дітьми та дітям-сиротам, малозабезпеченим сім’ям, та удосконалення порядку призначення та індексації пенсій, створення рівних умов індексації пенсій, незалежно від підстави її призначення. При цьому передбачається, і це також є одним із принципових положень бюджету наступного року, підвищення прожиткового мінімуму на наступний рік буде здійснюватися на підставі актуалізованих наборів продуктів харчування, наборів непродовольчих товарів та наборів послуг для основних соціальних і демографічних груп населення, виходячи із цін на товари та послуги у січні 2012 року. Це дасть можливість підвищити розміри соціальних допомог і пенсій. Наступним показником планується підвищення мінімальної заробітної плати та посадового окладу першого тарифного розряду Єдиної тарифної сітки з метою поступового наближення його розміру до рівня мінімальної заробітної плати. А також планується підвищення у зв’язку з зростанням основних соціальних стандартів рівня стипендіального забезпечення студентів. У 2013 році також буде продовжено підтримку регіонального розвитку шляхом збільшення питомої ваги місцевих бюджетів у зведеному бюджеті з урахуванням підвищення основних соціальних стандартів. У 2012 році цей показник складав майже 41 відсоток. Наступним у регіональній позиції є збільшення інвестиційного ресурсу, в тому числі формування Державного фонду регіонального розвитку в обсязі не менше 1 відсотка прогнозного обсягу доходів загального фонду проекту державного бюджету. За попередніми розрахунками цей обсяг складе більше 3 мільярдів гривень. Державна політика у 2013 році буде спрямована на подальшу дерегуляцію, зменшення фіскального навантаження та впровадження реформ у бюджетній галузі. Необхідно зазначити, що бюджетна, Основні напрямки бюджетної політики на 2013 рік не передбачають конкретних цифр розподілу ресурсу за основними галузями або пріоритетами, оскільки відповідно до Бюджетного кодексу такий розподіл відбувається до регламентованих процедур підготовки бюджету за участю міністерств і уже він викладається у проекті Закону про Державний бюджет на наступний рік, який відповідно до Конституції України має бути переданий до парламенту до 15 вересня року, що передує плановому. Таким чином документ, який поданий на розгляд, є основою для формування всіма головними розпорядниками коштів державного бюджету своїх запитів з підготовки цього документу. Проект Основних напрямків бюджетної політики на наступний рік опрацьовано під час робочих зустрічей, а також розглянуто на засіданні Комітету Верховної Ради з питань бюджету. І з урахуванням обговорення було прийнято на засіданні комітету відповідне рішення. Це рішення, я уже говорив, що воно опрацьоване і з Міністерством фінансів, і всі ті доповнення, які включені до проекту постанови, урядом підтримуються. І, враховуючи вищезазначене, ми вважаємо, що після обговорення уряд підтримає проект постанови, який зареєстрований під номером 10363-д, тобто це той проект постанови, за який ми пропонуємо голосувати у Верховній Раді. Дякую за увагу.
Шановні колеги, прошу записатися на запитання до доповідача. Так, будь ласка, прізвища покажіть народних депутатів. Сергій Гордієнко, фракція комуністів.
Шановний Анатолію Івановичу! Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Є дуже багато запитань до вашої доповіді і до напрямів, але я одне лише задам. У розділі взаємовідносин державного бюджету з місцевими бюджетами зазначена позиція подальшого проведення реформ в системі охорони здоров’я і далі за текстом. Я думаю, що дайте мені відповідь, чи не доцільно його було б перенести, це положення, в Основні завдання бюджетної політики. Так, якщо воно там залишиться, то фактично держава перекладає відповідальність за недолугі реформи в медичній галузі на органи самоврядування і на місцеві бюджети. А що там, я вам скажу, що сьогодні там крайня біда і сьогодні вже навіть не виписують пільгових і безкоштовних саме рецептів інвалідам Великої Вітчизняної війни і тим категоріям, які є. Сьогодні передача ФАПів на районний бюджет привела до того, що жодної копійки, вони не фінансуються навіть на ліки.
Дякую за запитання. Ви знаєте, що Верховною Радою у минулому році був прийнятий закон про запровадження пілотних проектів реформування галузі медицини і саме у пілотних регіонах іде апробація нових методів і підходів до реформування цієї галузі. Звичайно, що як у кожному новому продукті і напрямку реформування звичайно є певні під час проведення цього пілотного проекти певні проблеми виникають. Я думаю, що якраз саме мається на увазі і можливість подальшого вдосконалення на основі аналізу впровадження цих реформ. Тому, оскільки реформи проводяться на базовому рівні медицини, саме ця позиція записана у розділі "Взаємовідносини державного та місцевого бюджету". Тому я думаю, що під час розробки бюджету ми врахуємо ваші пропозиції.
Андрій Парубій, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Я прошу передати Павло Жебрівському.
Павло Жебрівський, мікрофон.
Українська платформа "Собор". Павло Жебрівський. Володимире Михайловичу, спочатку питання до вас. Ні на бюджетний комітет, ні нині "Основні напрямки бюджетної політики", на жаль, не прийшов доповідати міністр фінансів. Це така традиція мені незрозуміла, тому що це – одне із ключових речей, який, насправді, як мінімум,міністр фінансів мав би доповідати. Я просто хочу зрозуміти, чому він не прийшов. Але до Анатолія Михайловича. Анатолія Івановича декілька питань. Перше. Анатолій Іванович, який курс долара ви плануєте на наступний бюджетний рік. Раз. Чи є сьогодні в "Основних напрямках." таке поняття як "агропромисловий комплекс". І яким чином ви підтримку ви збираєтеся здійснювати в цій великій складовій українській економіці? І третє питання. В якому розмірі по відношенні до прожиткового мінімуму буде перший розряд Єдиної тарифної сітки?
Дякую за запитання. Шановний Павло Івановичу! В Основних напрямках бюджетної політики є. оскільки напрямки, це не чіткі цифри, тому що чіткі цифри визначаються в балансі бюджету і будуть подані разом із обґрунтуваннями 15 вересня. А в "напрямках бюджетної політики" визначається, що у наступному році передбачається поступове підвищення гнучкості обмінного курсу гривні в міру відновлення фінансової системи України – це напрямок, розумієте, це є політика. Так документ називається "Основні напрямки бюджетної політики". Тому політику ми передбачаємо саме у такому руслі. А конкретні цифри будуть подані разом із пояснювальною запискою 15 вересня. Що стосується підтримки агропромислового комплексу? Так як і інших галузей реального сектору економіки, то вони відбуваються відповідно до вимог чинного законодавства. Є відповідне податкове законодавство, де визначені правила фіскальної політики. І на наступний рік ми передбачаємо продовжити ту традицію по.
Будь ласка, завершуйте.
ті наші нові напрацювання по зміни системи і форм підтримки агропромислового комплексу через Державний бюджет. Зокрема, це бюджетна фінансова підтримка по будівництву нових комплексів, по тваринницьким програма, які стосуються збільшення поголів’я великої рогатої худоби, а також по розвитку методів підтримки через Аграрний фонд України. Дякую.
Дякую вам також. Сідайте, будь ласка. Час вичерпаний. Валерій Баранов, будь ласка, голова Комітету з питань бюджету. І до мене було запитання Павла Івановича Жебрівського. Я повинен сказати, що Кабінет Міністрів за підписом Азарова вніс подання про те, що доповідати буде перший заступник міністра фінансів Мярковський Анатолій. Я поцікавився чому, мені сказали, що міністр у відрядженні і отримав відповідний лист.
Шановний Володимир Михайлович, шановні депутати, запропонований документ в цілому враховує головні напрямки бюджетної політики в умовах виходу економіки з кризи, за основним пріоритетом соціальна спрямованість. Зрозуміло, що у таких умовах всі пекучі проблеми неможливо врахувати. До нашого комітету надійшло близько 100 пропозицій, сім комітетів і десь біля 20 депутатів такі пропозиції внесли. Вони опрацьовані комітетом спільно з Міністерством фінансів і частина з них врахована в доопрацьованому документі, який в вас є. Зокрема це такі: послідовне підвищення рівня оплати праці в бюджетній сфері, включаючи державних та військовослужбовців; запровадження принципу фінансової самостійності вищих навчальних закладів шляхом законодавчого врегулювання переходу від утримання таких закладів до оплати за бюджетні кошти виключно вартості освітянських послуг за державним замовленням та надання цим закладам статусу небюджетних установ; формування державного замовлення на підготовку фахівців, науково-педагогічних та робітничих кадрів на основі цільового підходу і прогнозу потреб ринку праці; це концентрація державної підтримки розвитку регіонів у державному фонді регіонального розвитку, це новація; розширення бази оподаткування податком на нерухоме майно, як зміцнення фінансової основи місцевих бюджетів; здійснення заходів з оптимізації контролю наглядових функцій державних органів з метою скорочення надлишкових функцій та усунення їх дублювання; завершення інвентаризації державного майна, а також здійснення продажу об’єктів, що не користуються попитом у потенціальних покупців і спрощення способу їх продажу; залучення інвестицій для розвитку житлово-комунального господарства і дорожнього на умовах державного приватного партнерства та встановлення економічно-обґрунтованих тарифів на житлово-комунальні послуги та багато інших пропозицій. Слід відмітити, що багато актуальних проблем бюджету, особливо щодо фінансування забезпечення місцевих бюджетів, які накопичувалось роками, неможливо вирішити в рамках розгляду даного питання, оскільки вони потребують системного вирішення і додаткових фінансових ресурсів. Насамперед це такі, які потребують негайного вирішення: зарахування до бюджету розвитку місцевих бюджетів частину податку на прибуток підприємств; зарахування до доходів другого кошика обласних бюджетів плати за ліцензії та плати за державну реєстрацію, виключивши такі платежі із складу доходів першого кошика цих бюджетів; врахування у розрахунках міжбюджетних трансфертів для бюджетів міст обласного значення, видатків на позашкільну освіту. Виключення видатків на здійснення делегованих повноважень із складу видатків місцевих бюджетів, що здійснюється за рахунок власних доходів. Надання права органам місцевого самоврядування самостійно визначати ставки земельного податку. Правове врегулювання проведення аукціонів з продажу та передачі в оренду земельних ділянок державної комунальної власності, несільськогосподарського призначення або прав на них. Проблема місцевого забезпечення виконання фінансового забезпечення органами місцевого самоврядування делегованих повноважень: освіта, охорона здоров’я, культура, соціальне забезпечення, фізкультура, органи управління та інші. На жаль, за 20 років незалежності держава не змогла вирішити всі ці проблеми. Тому ці проблеми були головними при обговоренні в нашому бюджетному комітеті проекту запропонованої постанови. Комітет з питань бюджету ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді проект Закону про основні напрямки бюджетної політики на 2013 рік у доопрацьованій комітетом рекомендації. Крім того, у зв’язку з прийняттям 17 травня президентського законопроекту номер 9665, яким скасовано розробку Державної програми соціального та економічного розвитку, необхідно в проекті Основних напрямків у розділі "Реалізація пріоритетних державних цільових програм" виключити слова "та Державної програми економічного і соціального розвитку України на 2013 рік". Тому прошу підтримати рішення Комітету з питань бюджету з урахуванням цієї поправки. Спасибі.
Дякую. Шановні колеги, запитання до голови комітету є? Запишіться, будь ласка. Віталій Журавський, фракція Партії регіонів.
Скажіть, будь ласка, чи змінилося ставлення до гуманітарної сфери: освіти, науки, культури – які завжди фінансуються за залишковим принципом?
Я в своемвыступлении назвал примеры того, как сегодня в этой сфере проходят структурные изменения. Поэтому они записаны приоритетными в нашем предложенном документе.
Народний депутат Ландік, фракція Партії регіонів.
Ми завжди розказуємо, що наша країна є житниця і нагодуємо сусідів. А також кажемо, що у нас дуже багато вугілля, і всі електростанції перейдуть на те, щоб від газу уйти. А які галузі економіки знайдуть найбільшу підтримку в проекті бюджету на 2013 рік?
У нас есть несколько целевых государственных программ, вы знаете, определены и президентские приоритеты – десять основных направлений. Они остаются для нас как цель, скажем так, она не меняется. Но одна из основных, я вам назову - это программа підтримки АПК, которая, кстати, дала очень интересные результаты. Я хочу вам их назвать, потому что мы о них, и не знаем. Благодаря государственной программе, которая называется"Підтримка будівництва ферм тваринницьких і підтримка садівництва" мы имеем следующий результат: Украина в этом году прекратила на сто процентов импорт курятины; Украина в этом году сократила на 50 процентов импорт свинины; Украина в этом году на 50 процентов сократила импорт яблок и груш. И это мне кажется результат того, что это программа не один год работает и дает такой положительный результат.
Євген Волинець, фракція комуністів.
Прошу передать слово товарищу Лещенко.
Володимир Лещенко, будь ласка, мікрофон.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України, Чернігівщина. Шановний Валерій Олексійовичу! Ви сказали, що до комітету надійшло біля сотні різних пропозицій, частина з них підтримана. Я направив дев’ять і жодна не підтримана. Зокрема, мене цікавить таке питання: записано в урядовому проекті і у вас залишилось у проекті комітету, що реалізація бюджетної політики спрямована на цілий перелік напрямків оптимізації соціального захисту населення. Ви знаєте, у нас оптимізація освіти – це знищення шкіл, оптимізація медицини – це закриття дільничних лікарень. Що ви розумієте під оптимізацією соціального захисту населення? Дякую.
Спасибо. Я хочу сказать, что оптимизация системы образования не означает только закрытие школ, а система социального, оптимизация социальных наших услуг, и об этом сегодня очень много сказано, заключается в следующем. Вы знаете о том, что Украина одна из немногих стран, в которой каждый второй практически льготник? И стоит задача обязательно провести инвентаризацию всех льгот, особенно ведомственных с целью перехода к адресной помощи, когда деньги выделяются не коммунальным предприятием, например, для оказания услуг, а напрямую каждому гражданину к его пенсии, либо к заработной плате. Это позволит увеличить такую помощь и убрать или устранить от источника государственного бюджета тех, кто там не имеет никаких прав, но сегодня числится. Поэтому это правильный путь. И эти приоритеты поставлены и в программе Президента, и в сегодняшнем документе.
Так, дякую вам. Валерій Олексійович, сідайте, будь ласка. Шановні колеги, прошу записатися на виступ від фракцій, від фракцій. так, будь ласка, Ващук, Кирильчук, Чечетов, Парубій, Матвєєв. Тепер, будь ласка, запишіться народні депутати. Так, прізвища, будь ласка, виведіть. Всі бачите? Визначайтесь тоді, хто буде виступати. Ващук Катерина Тимофіївна, фракція Народної Партії. Наступним буде виступати Євген Кирильчук.
Катерина Ващук, фракція Народної Партії, Волинь. Шановні колеги, ми багато років у парламенті говоримо про удосконалення бюджетного процесу в нашій державі. Про те, що його треба направити на соціальний захист людей, підтримку тих галузей, які визначають майбутнє економічного розвитку країни. Проте дуже мало робимо. І зокрема кожен з вас, хто жив або працює у сільських округах, відчуває одну несправедливість. Сьогодні Україна ділиться не на Схід, Захід, Південь, Північ, ні. Україна ділиться на дві категорії людей – ті, що живуть у місті і ті, що виживають у селі. Ті, що живуть у місті, не думають ні про дорогу, ні про де лікуватись, ні про школу для дитини і таке інше, ні про культуру. Вони думають, як заробити гроші. І це добре. Хай так буде, хай їм живеться гарно! Сьогодні як живе українське село? Не можна сказати, що уряд зовсім уваги не приділяє. Але особливо в останні роки ми маємо дуже багато недоречностей у соціальному розвитку. На сьогодні дороги до багатьох сіл у сільських районах залишились напрямками. Немає фактично доріг. Уряд обіцяв, що по завершенню Євро те, що виділяється на дороги, більше буде направлятись на сільські території. Те ж стосується підтримки сільської школи, сільського медпункту і так далі. І ще. Мені дуже хочеться, щоб при плануванні нового бюджету кошти, які йдуть на підтримку аграрного сектору, все-таки приплюсовувати до бюджетів областей. І тоді вони точно дійдуть до того, хто виробляє продукцію. У Києві ділиться на великі потужні компанії. У селі будуть ділитись області на ферму сімейну, на голову худоби, на гектар обробленої землі і на продану продукцію. Шановні колеги! Давайте зробимо так, щоб усе-таки всі ті, і всі ті, хто годує країну, хто сьогодні вирощує і зберігає генетичний фонд і нації, і всього іншого і тваринного, і рослинного світу, були.
Завершуйте, будь ласка.
були пошановані і підтримані. Не буде багатою жодна держава, де.
Дякую. Микола Томенко, будь ласка, ваш виступ. Наступний Михайло Чечетов.
Шановні колеги, почну з доброї політичної новини, потім соціально-економічний аспект даного документу висвітлю. У мене враження, при чому переконливе враження, що уряд щось знає. Уряд щось точно знає, чим закінчиться виборча кампанія, оскільки повністю забирає повноваження у парламенті формувати бюджет. Очевидно, уряд знає, що програє нинішня влада вибори, і для того, щоб парламент не впливав на формування бюджету, повністю забирає бюджет собі, до Адміністрації Президента, до уряду. Тому що за всю історію парламенту ще не було такого, щоб бюджет формувався за документом, написаним в Адміністрації Президента. Причому класики урядові не змогли навіть назвати, як правильно цей документ називається – послання Президента, як в Конституції передбачено. Хоч прочитайте Конституцію, як документ цей називається. Нам пропонують, що бюджет буде написаний за посланням Президента і за двома документами: програмою соціально-економічного розвитку на наступний рік, якої ніхто не бачив, і ще на підставі одного документу, який ще в уряді не розроблявся. Тобто нам пропонують віртуальні бюджетні показники на підставі неконституційний документів, до яких немає жодного відношення парламент. Тепер до соціально-економічних речей. Ми тут у сесійній залі наполягали, щоб переглядався бюджет 2012 року і додали субвенції місцевому самоврядуванню, оскільки у нас влада працює у бюджетному процесі 2012 року яким чином? Батьки платять, щоб школи ремонтувати, вони утримувалися, і дитячим садочкам. Губернатори кажуть, що треба здавати бізнесменам гроші, щоб лікарні працювали. Таким чином, у нас люди забезпечують повністю бюджетний процес. Після того, як ми натиснули і субвенцію додали, я вас інформую, все рівно це не вистачає місцевим бюджетам, щоби утримувати освіту, охорону здоров’я і систему культури. Що нас очікує за цим документом в наступному році. Ми чітко мусили би почути, який буде офіційний обмінний курс гривні, про що Павло Жебрівський запитував. Прочитайте документи, який буде курс гривні. Він буде гнучким по відношенню до світової валюти. В мене питання: хто буде гнути цю гривню? Куди гнути: до 10, до 11, до 12? Жодного показника, за яким буде формуватися бюджет, ви нам не дали. В мене питання. Хто це придумав, що до 1 серпня ви розробите нові механізми законодавчі до фінансування місцевого самоврядування? Ви що не знаєте, що сесія до 6 липня працює? Може законодавство ще ви в Кабінеті Міністрів будете приймати як сесії немає? Тому позиція однозначна – більш непрофесійного, непідготовленого, антинародного документу ми як опозиція не бачили. Ми як опозиція будемо відхиляти даний законопроект. Іще раз кажу, радіємо тільки з одного, що уряд знає, що програє вибори, тоді ми напишемо нормальний документ і приймемо нормальний бюджет на 2013 рік. Дякую.
Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів. Наступний буде виступати Павло Жебрівський.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые коллеги! Маленькая политическая ремарка в отношении прогноза будущих выборов по-одесски: "Не дождетесь. Никогда". Мы в 2005, 2006 году выиграли выборы. Мы в 2007 выиграли досрочные. Мы выиграли президентские. Мы выиграли местные органы власти. Мы эти выиграем, да, тут проблемы нет. Но мы смотрим шире – выборы жизнь не останавливают. Опять-таки, давайте оттолкнемся от провального 2009 года, от 15 процентов ВВП падения, самый худший показатель в мире. От 15 процентов дефицита бюджета, практически страна стояла на грани банкротства и если бы новая власть в лице Президента не подхватила падающую страну с экономикой, наверное, уже б и Украины не было. А теперь смотрите этот год. Было четыре, я бы сказал, ну, негативных фактора, которые влияли на наполнение бюджета, естественно, на наполняемость получения финансового ресурса, который можно использовать и на развитие экономики, в социалку. Первое. Негативный фактор – мировой кризис. Это негативный фактор. Второй – мы не взяли кредит МВФ, значит мы не получили дополнительный ресурс. Третий – это колоссальная цена на газ, я бы сказал похоронная цена на газ, для нашей промышленности. Ну, и конечно, значительный ресурс ушел на Евро. И при всем этом такой запас прочности экономики при всех этих негативных факторах позволил в этом году обеспечить 3-4 процента роста, 8 гривен курс, 8 гривен за доллар курс нашей валюты, 2 с половиной процента дефицита – лучше чем европейский стандарт 3 процента, и 5 процентов инфляции будет в этом году. Мне интересны вот эти, я бы сказал, "эксперты", которые то кричали: "Большая инфляция – плохо". А теперь, когда видят, что сводится, реализуется бюджет, выполняется с инфляцией где-то в 4-5 процентов, казалось, надо бы аплодировать стоя Министерству финансов, говорят: "Это плохо, что маленькая инфляция". Но это каким маразматиком надо быть, чтоб говорить о том, что маленькая инфляция, которая сегодня в стране, это плохо? Еще называют себя экспертами. Поэтому на следующий год, когда у нас, ну, кризис, негативно он будет влиять. А на следующий год мы надеемся, что у нас, кредит МВФ мы получим – это дополнительный ресурс. Мы договоримся с Россией – не будет этой похоронной цены на газ, это дополнительный ресурс. Евро, которое потянуло ресурсы сегодня, но конвертировалось в инфраструктурные объекты, не надо будет финансировать, появляется огромный ресурс, который даст возможность направить на приоритетное развитие экономики, социальных стандартов, на реализацию социальных инициатив Президента. Поэтому Бюджетная резолюция, она направлена в завтрашний день нашей страны, и просьба ее поддержать. Спасибо.
Павло Жебрівський, фракція "Наша Україна - Народна самооборона". Наступним буде виступати Валентин Матвєєв.
Павло Жебрівський, Українська платформа "Собор". Таке враження, що людина виступала з агітаційною кампанією де-небудь в Донецьку або в Луганську, а не в українському парламенті, які вміють читати, знають ці всі речі і розуміють, що це за цим стоїть все. Насправді, Основи бюджетної політики на наступний рік готувалися похапцем і відчувається, що не фахово. Не просто так міністр фінансів не прийшов, йому нема що доповідати. Бо, на жаль, не Міністерство фінансів готувало ці основні напрямки. Що є виписано – це виписана економічна ізоляція України. Що таке 1 відсоток дефіциту бюджету? Уряд чи Адміністрація Президента чітко усвідомлює, що на наступний рік ні кредитів МВФ, ні кредитів з російських банків не отримає. Через це, власне, на сьогоднішній день забезпечують мінімальні ресурси для того, я б назвав би це, вони назвали, мабуть, назвати повинні: бюджет виживання. І після цього, ізоляції, більше нічого немає. Навіть науково-експертне управління зауважує, що в основах бюджетної політики не виписані жодні програми, по яким будуть спрямовані фінансові ресурси. Це те, яке насправді управління, яке підтримує всі урядові ініціативи. Давайте подивимося, чи спрямований сьогодні ресурс на розігрів економіки України. Ні, жодна програма по підтримці суттєвого виробника відсутня. Сьогодні тут говорилося про АПК. Немає АПК підтримки. І насправді на сьогоднішній день, вибачте, але підтримка крупних комплексів свинних, курячих і зберігання овочів, нічого немає до підтримки простого фермера, який живе і який виживає за рахунок землі. Вибачте, але на сьогоднішній день цей бюджет спрямований на крупний капітал, а не на дрібного і середнього фермера, який насправді і годує Україну. Чи є сьогодні щось по місцевим бюджетам? Ні. Все фіксується по цьому року, цей рік для дофінансування. І ви всі їздите з агітаційними кампаніями по містам і селам, і ви бачите, що фінансового ресурсу хватає максимум на 10 місяців. Школи, лікарні і так дальше фінансувати після жовтня немає чим. І, власне, на це також не спрямовані Основи бюджетної політики. Я переконаний, що це – "Фількина грамота", "замилювання очей", це насправді те, щоб просто виконати місію, а ніякий не розпорядники фінансових ресурсів, які визначили ключові напрямки. Я переконаний, що його не можна підтримувати. І безумовно після виборів маємо сформувати справжню більшість, яка буде працювати на розвиток України, а не на обслуговування олігархічного капіталу, наближеного до верхівки в Україні. Дякую.
Сергій Гордієнко, фракція комуністів. Наступним буде виступати Володимир Бондаренко.
Шановний головуючий! Шановні колеги! Шановні громадяни України! Фракція Компартії України детально проаналізувала Основні напрямки бюджетної політики на 2013 рік і вважає, що основними недоліками даного законопроекту є: По-перше, відсутність позитивної соціальної спрямованості, що підтверджується наступним: встановлення розміру прожиткового мінімуму та мінімальної заробітної плати заплановано виключно на рівні зниженого. індексу споживчих цін інфляції 5,9 відсотків, а експерти прогнозують зростання споживчих цін саме в 2013 році на 8 відсотків; продовження ганебної практики застосування поняття "рівень забезпечення прожиткового мінімуму"; намагання вкотре запровадити монетизацію пільг і черговим встановленням "економічно обґрунтованих" [[в лапках]] нормативів споживання послуг, які, до речі, вже встановлені та викликають численні нарікання. По-друге. Це не реалістичність макроекономічних показників, які не враховують наступні зовнішні та внутрішні ризики, можливе суттєве підвищення тарифів на природній газ для населення; погіршення зовнішньоекономічної кон’юнктури; чергове падіння цін на світових сировинних ринках, а відтак і скорочення надходжень до бюджету; посилення девальваційних тенденцій на валютному ринку; посилення боргової кризи в єврозоні, що опосередковано вплине на економіку України; посилення військового конфлікту на Близькому Сході, що вплине на ціну на нафту і ціну природного газу. По-третє, відсутня інформація щодо показника офіційного обмінного курсу гривні за рік та на кінець року. По-четверте, в законопроекті навіть не наведено переліку пріоритетних державних цільових програм та, цілком зрозуміло, не надається інформація щодо реалізації зазначених програм всупереч Бюджетному кодексу України. Виходячи з цього, фракція Комуністичної партії не буде підтримувати даний законопроект. Дякую за увагу.
Володимир Бондаренко, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Наступний буде виступати Андрій Шкіль.
Володимир Бондаренко, "Блок Юлії Тимошенко". За останній період ми є свідками узурпації бюджетних процесів президентською Адміністрацією та Кабінетом Міністрів. Ще у минулому році, коли сюди надійшов такий документ, який ми завжди розглядали, – це Бюджетний кодекс, ми помітили, що вже у другому читанні Верховна Рада повинна сприйняти те, що дасть Кабінет Міністрів, як абсолютну істину, і будь-яких поправок туди вносити не можна, не дивлячись на те, що міг би бути дійсно, цей документ, наприклад, телефонним довідником і все. От дивіться, оце вам бюджет і приймайте або не приймайте, ваша справа. Ну, ще далі пішли оце на тому тижні, коли тут у Верховній Раді було затверджено унікальний документ, який фактично позбавив Верховну Раду взагалі розробки не тільки основних напрямків бюджетної політики, а взагалі втручання у бюджетний процес. Все це буде формуватися у посланнях, щорічних посланнях кудись парламенту і народу України. Хочу звернути увагу на те, що і сьогодні ми розглядаємо документ унікальний за своєю суттю. Ось у мене в руках на восьми сторінках науково-експертне управління Верховної Ради розгромило цей документ в пух і прах. Воно не залишило каменя на камені на тому, що тут написано, воно відмічає десятки порушень Конституції, законів України. І я хотів би звернути увагу на полум’яний виступ одного із ораторів з Партії регіонів, який доказував, що вони пройдуть кудись, вони все виграють і так дальше. Ну, довигравались до того, що у тих регіонах, де керує ця партія, повний розвал, найбільше СНІДу, найбільше туберкульозу, найгірше живуть люди, найнижчий рівень життя. Сьогодні оця нав’язується політика для всієї країни. Так хочу звернути увагу цього доповідача, хай він дома в сім’ї своїй розбереться з тим, що пише пані Чечетова, Гудзинський, Лавринчук і Пархоменко, це Головне управління, за підписом Бординюка оцей документ. Там оте, що говорив цей доповідач, просто слова не можна залишити спільного, є дві думки. От в сім’ї розберіться, ви зрозумієте, що це не є документ, а це є взагалі-то нікчемна купа папірців, які нам подані, які нічого не значать і ні про який бюджет там говорити не можна. Звернув би увагу і на проблеми Києва. Сьогодні у Києва відібрано вісім мільярдів гривень і місто сьогодні страждає, нема жодної нормальної дороги. Яке "Євро", про що ви говорите? По коліно баюри, особливо на окраїнах. Сьогодні в Києві закрито 140 із 240 бюветів питної води і їх ніхто відкривати не збирається. Сьогодні, фактично, система освіти утримується на батьківських внесках. От ви дохазяйнувалися, вибачте мене, розказуєте, що ви скрізь перемагали. І сьогодні влада в Києві повністю ваша, ви її нав’язали Києву без виборів, ви її підтримуєте і хочете її продовжити і далі. Ну працюйте, люди скажуть своє слово. Дякую.
Андрій Шкіль передає право на виступ Антоніні Болюрі, будь ласка. Наступним буде виступати Олег Зарубінский.
Антоніна Болюра, "Блок Юлії Тимошенко" – "Батьківщина". Проект основних напрямків бюджетної політики на 2013 рік красиво та привабливо виписаний, зараз ми це почули. Але не зрозуміло, за рахунок яких заходів буде досягнута така можливість, як прописана в основних напрямках. І відповідні до нього документи не надають відповіді на це запитання. Із визначених проектом 24-х пунктів основних завдань бюджетної політики 15 спрямовані на вирішення соціальних проблем – прекрасно. Але ж необхідно мати кошти, щоб не було тільки деклараціями, як відбувається на протязі останніх двох років. Усім зрозуміло, що добробут в державі залежить від розвитку економіки та важелів, направлених на її підтримку і ці основні чинники абсолютно відсутні в проекті бюджетної політики. Я подала пропозиції до напрямків, враховуючи політику щодо бюджету, яку проводить політична сила "Блоку Юлії Тимошенко", коли була і при владі, і в опозиції. Узагальнюючи, це: всебічна підтримка вітчизняного виробника; зменшення податкового навантаження на суб’єктів господарювання шляхом зменшення загальної кількості податків та зборів; встановлення податкової справедливості для різних типів підприємств; надання податкових пільг на науково-дослідну та інвестиційну діяльність; запровадження податкових канікул для малого та середнього бізнесу; підвищення ефективності бюджетного фінансування наукової інноваційної сфери та покращання конкурентоспроможності сектору наукових досліджень і розробок; запровадження партнерства між державою та приватним сектором в інноваційній та науково-дослідних сферах; повне і прозоре розкриття інформації про стан державних фінансів; відновлення технічної бази національної промисловості та сільського господарства; посилення державної підтримки, спрямованої на підвищення попиту на сільськогосподарську продукцію або зниження витрат виробництва; повне та пріоритетне фінансування державних цільових програм, що стосується пріоритетних напрямків національної економічної політики. Взаємовідносини державного бюджету з місцевими бюджетами залишається дуже складними. На жаль, децентралізація доходів бюджетів різних рівнів залишається. Збільшення фінансової незалежності місцевих бюджетів вкрай необхідна. Ці пропозиції не враховані. Тому очікувати на будь-що позитивне немає чого. Ми критикуємо фактичне виконання бюджету за 2011 рік, бюджет на 2012, і я думаю, що те саме буде і в 2013 році, якщо Основні напрямки бюджетної політики отакі будуть працювати. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Наступним буде виступати Василь Кисельов.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Щодо кредитів МВФ. Всі, хто волає про те, що Україна останніми часами, чи останніми роками немає нових кредитів МВФ не каже, а чому? Тому що основна вимога Міжнародного валютного фонду сьогодні України яка? Що є каменем спотикання? Щоб Україна негайно підвищувала ціни на газ для українських громадян, для споживачів і тим самим підвищувала комунальні послуги населенню. Скажіть зараз чесно, уряд – це не робить, кредити – не даються. Але я добре пам’ятаю, шановні колеги, 2008 рік, коли один нинішній новоявлений кормчий, який отут сидів, особисто повіз до Міжнародного валютного фонду меморандум України – меморандум, який не був оприлюднений протягом кількох місяців і тільки американська, вибачте, МВФівська сторона дала цей текст. А знаєте, що було в цьому меморандумі? Три речі всього: Україна в ньому брала на себе зобов’язання заморозити заробітну плату; друге – заморозити пенсії; третє – підвищити комунальні платежі населення. То скажіть це. Чому ж ви це не кажете? А сьогодні вони запропоновують у всяких законопроектах на 30 відсотків зарплату підвищити, на 130 відсотків і так далі. "Не вірю" – за Станіславським, "не вірю". А не вірю тому, що все це можна назвати одним словом за яке "Дідуся Панаса" вигнали з програми "На добраніч діти", що він випадково в ефір сказав, оце-оце слово, оці речі, меморандуми і пропозиції на 30 відсотків щось підвищити. А тепер конкретно, що стосується оцих основних напрямків? Знаєте, що шановні колеги, всі можуть сказати, що проблемними є всі ці бюджетні напрацювання, були, є і будуть проблемними, навіть в таких країнах, які є набагато багатшими ніж Україна. Але в яких сьогодні два трильйони євро державний борг, наприклад, як в Італії. Я думаю, що треба вітати, що 39 відсотків державного боргу України скорочені до 36 відсотків. Я думаю, що це плюс для будь-якої людини, яка думає головою. Але на що мені здається треба звернути увагу? Треба використовувати реальні інструменти, які є, які можуть бути в бюджеті на 2013 рік. Я маю на увазі, перш за все Фонд регіонального розвитку. І мені здається, що всім колегам, незалежно від політичної приналежності, треба було б зробити все,щоб місцеві органи влади навчилися писати, навчилися готувати проекти – це дуже важливо. Бо не тільки гроші важливі, але й так як використати ці гроші, а для цього треба працювати, а не займатися агітацією і пропагандою, як і всім іншим треба займатися просто, а не агітацією просто. Дякую.
Василь Кисельов, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Ярослав Джоджик.
Шановні колеги, в рамках постанови, що розглядається, я теж буду говорити про українське село. Оспіване в піснях і щедро полите кров’ю, потом і слізьми. Село, в якому проживає 34 відсотки населення України. І, на жаль, за роки незалежності, в якому з карти України щезло сотні населених пунктів. І ситуація зміниться, правильно сказала моя колега Ващук, ситуація зміниться тільки тоді, коли умови життя і праці на селі будуть такі, хоча би приблизно такі, як у місті. Через те, що село завжди було донором держави, потенціал української землі використовується тільки на половину. Я чув, що сказали і заступник міністра, і голова комітету. Але за розрахунками спеціалістів українська земля може виробляти на сьогодні 100 мільйонів тонн зерна, а виробляє тільки 50, половину. Шановні колеги, я вже говорив про те, що одна гривня вироблена в АПК дає сім гривень в інших галузях промисловості держави. В переробці, в транспорті, в торгівлі. І крім того, це мільйони робочих місць. І якщо ми вкладемо 10 мільярдів гривень в зернове виробництво через зниження цін на пальне, електроенергію, воду, мінеральні добрива і техніку – це дасть додатково сотні мільйонів тонн зерна, це дасть додатково мільйони тонн зерна. А це сотні тисяч тонн м’яса, молока і мільйони тонн яєць. Саме тому вдруге, шановні колеги, з цієї трибуни я хочу попросити вас підтримати, щоб об’явити 2013 рік в Україні роком розвитку агропромислового комплексу. Тоді, шановні колеги, будуть і дороги, і соціальна сфера. Буде і виробництво. І люди в селі будуть відчувати себе людьми, а не рабами. Що стосується самої постанови. Я хочу сказати тільки одну репліку. Я дуже добре пам’ятаю, коли у 2009-2010 рік від опозиції ми не отримали нічого взагалі. І коли ми прийшли, то було дуже важко починати. Тому що не було навіть базіса, з якого треба було починати. Дякую.
Ярослав Джоджик, фракція "Наша Україна-Народна самооборона".
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Як показав на минулому тижні Звіт Кабінету Міністрів про виконання бюджету у 2011 році, 56 відсотків усіх субвенцій і капітальних видатків були направлені на 3 області України: Донецьку, Луганську і місто Київ. Цих розмірів субвенцій і капітальних видатків на Донецьку область здійснено більше, ніж в 100 разів ніж в Тернопільську область і більше ніж в 200 разів ніж в Закарпатську область.1 Безумовно, це абсолютно не відповідає принципу справедливості і неупередженості при розподілі видатків, що чітко і однозначно вимагає Бюджетний кодекс. Очевидно, все це потрібно міняти. Але, якщо ми розглянемо основні, вивчимо ці Основні напрямки бюджетної політики, подані Урядом, про це абсолютно ні слова. Що абсолютно чітко свідчить, що вже видатки у 2012 і в 2013 році будуть на ці області ще з більшими масштабами розподілятися. Наступне. Як було анансовано віце-прем’єр-міністром Сергієм Тігіпко в кінці минулого року, уряд готує кардинальні пропозиції по зміні оподаткування операцій з офшорними зонами. Але пройшло майже більше ніж півроку, але жодної пропозиції від уряду в Верховну Раду України по стану на даний момент не поступило. Як ви думаєте, чи є ось оці пропозиції по зміні оподаткування операцій з офшорними зонами в змінах податкової політики, які урядом пропонуються? Абсолютно правильно: жодної пропозиції немає. Наступне. Вся країна була шокована арештом голови Центру зайнятості. Як ви знаєте, сім з половиною мільйонів доларів було знайдено у нього під час обшуку. Що абсолютно чітко і однозначно свідчить про повний розвал соціальної системи і про те, що потрібно реформувати негайно бюджетні підходи у цьому питанні. Як ви думаєте, чи є пропозиції. А вже пройшло півроку, і жодної пропозиції від уряду не поступило. Як ви думаєте, чи є пропозиції в цих установах бюджетної політики уже на наступний рік у цьому документі? Абсолютно правильно: немає. Виходячи з вищенаведеного, як мінімум, по трьох пунктах, а тих пунктів є ще дуже багато, я пропоную направити ці Основні напрямки бюджетної політики на доопрацювання уряду для.
Дякую вам також. Шановні колеги, розгляд питання завершено. Анатолій Іванович, у вас є щось сказати у заключному слові?
Я хотів би сказати одне, що ми підтримуємо проект постанови, який підготовлений бюджетним комітетом, це із значком "д", і з врахуванням того, що висловив Валерій Олексійович, голова бюджетного комітету, у своїй доповіді. Дякую.
Шановні колеги, ми можемо таким з вами чином приймати рішення. Схвалити Основні напрямки бюджетної політики на 2013 рік, тобто те, що запропонував нам комітет. Якщо ні, то ні. Тоді ми просто будемо брати їх до відома, і тоді поле діяльності в Кабінету Міністрів буде надзвичайно широке, нічим не звужене. Хоча проблем багато. Проблем багато, про що говорили у своїх виступах мої шановні колеги народні депутати України. Тому прошу уваги! Я ставлю на голосування першою пропозицію про прийняття постанови Верховної Ради України про основні напрями бюджетної політики на 2013 рік [[реєстраційний номер 10363-д]]. Прошу голосувати. [[17:00:35]] За-240 Рішення прийнято. По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 190, "БЮТ – "Батьківщина" – 0, "Наша Україна – Народна самооборона" – 1, комуністів – 0, Народна Партія – 20, "Реформи заради майбутнього" – 19, позафракційні – 10. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Кодексу України про надра [[щодо спеціальних дозволів на користування надрами]]. Комітет пропонує розглядати питання за скороченою процедурою. Ставлю на голосування цю пропозицію, прошу голосувати. [[17:01:21]] За-212 Рішення прийнято. Доповідачі – народні депутати України: Володимир Каплієнко, Валерій Харлім. Співдоповідач – голова комітету Анатолій Семинога. Хто?
Глазунов.
Глазунов буде доповідачем від комітету, да? Домовились. Будь ласка, Володимир Каплієнко.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати! Починаючи з 1994 року в Україні діє Кодекс про надра. Але, не дивлячись на внесені зміни, Україні так і не вдалося залучити серйозні кошти у видобування корисних копалин, перш за все, у видобуток енергоносіїв. Метою запропонованого законопроекту, внесеного народними депутатами України Рибаковим, Каплієнком, Камчатним [[реєстраційний номер 9539]] є забезпечення сприятливих умов залучення інвестицій у здійснення видобутку корисних копалин. Сьогодні умови здійснення інвестицій у геолого-фізичні дослідження та видобуток корисних копалин в Україні не є привабливими, бо українським законодавством, зокрема кодексом, що діє на сьогоднішній день, не створено правового механізму, завдяки якому компанії, що відкривають родовища, мали б право отримувати спеціальний дозвіл на видобуток без нової тендерної процедури. Практично це означає, що інвестор, здійснивши розвідкове буріння, обов’язково повинен брати участь у тендері на промислову розробку без будь-яких переваг від, між іншими учасниками, які до цього родовища до того часу не мали жодного відношення. Це викликає невпевненість інвесторів щодо участі в промисловій розробці розвіданих ними же родовищ. У всьому світі інвестор отримує в користування ділянку з правом розвідки і промислового видобутку, і лише за його бажанням може бути оголошено тендер на цю ділянку. Відповідними змінами до Кодексу про надра ми вносимо наступне. У випадку промислового відкриття родовища корисних копалин власник спеціального дозволу на геологічне вивчення, у тому числі на дослідно-промислову розробку родовищ, отримує спеціальний дозвіл на видобування корисних копалин за умови виконання додаткових процедур включення зазначеного родовища, що передається до промислового освоєння, до Державного фонду родовищ корисних копалин. При цьому, коли ми розглядали цей законопроект на.
Завершуйте.
Щодо додаткових процедур, то мова йде, безумовно, про специфічні якості корисної копалини, наприклад, наявність токсичності або радіоактивності, які треба подолати для того, щоб передати його в реєстр. Я дуже прошу вас, шановні колеги, підтримати цей законопроект, бо він принесе додаткові інвестиції в українську економіку. Дякую.
Так, дякую вам також. Харлім Валерій Михайлович, будь ласка. Є? Доповідача нема. Будь ласка, тоді Глазунов від комітету.
Шановні народні депутати України! Комітет з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи розглянув законопроекти про внесення змін до Кодексу України про надра [[щодо спеціальних дозволів на користування надрами]] [[реєстраційний номер 9539]], поданий народними депутатами України Рибаковим, Каплієнком та Камчатним, і про внесення змін до деяких законів України щодо користування надрами [[реєстраційний номер 9539-1]], поданий народним депутатом Харлімом. Що стосується законопроекту 9539. Він спрямований на збільшення інвестування видобутку корисних копалин шляхом законодавчого закріплення процедури отримання спеціальних дозволів на подальше видобування розвіданих інвестором корисних копалин без аукціону. На сьогодні зазначена процедура реалізується на практиці шляхом прийняття відповідних рішень Кабінетом Міністрів України. Згідно з висновком Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України за результатами розгляду у першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу з урахуванням висловлених зауважень щодо нормо-проектувальної техніки. Що стосується законопроекту 9539-1. Передбачає запровадження угоди про умови користування надрами щодо технічних, технологічних, організаційних, фінансових та інших зобов’язань, а також можливість відчуження права на користування надрами іншій особі. Хотів би зауважити, що загалом законопроект має ряд недоліків, серед яких неузгодженість із статтями 13 і 140 Конституції України, рядом статей Кодексу України про надра, Законом України "Про оренду землі". Його прийняття у запропонованій редакції призведе до ряду невідповідностей і правових колізій та не забезпечить досягнення поставленої авторами мети. Тому комітет пропонує законопроект 9539 прийняти за основу з подальшим урахуванням зауважень, а 9539-1 – відхилити. Дякую за увагу.
Так, шановні колеги, є потреба висловитись з цього приводу? Запишіться, будь ласка. Тільки не дуже активно. Будь ласка, Журавський, фракція Партії регіонів.
Я якраз з того регіону на Житомирщині, де є кар’єри, де є шахти, які сьогодні затоплені і не розробляються саме через оці технічні перешкоди, про що йдеться в цьому законопроекті. Це слушний законопроект, і він дає можливість отримати серйозні інвестиції в розробку корисних копалин. І це будуть додаткові надходження відповідно до Держбюджету. Наша фракція буде підтримувати цей законопроект.
Ганущак, будь ласка.
Пані та панове! Я розглядаю обидва законопроекти як достатньо лобістські, особливо перший. Подивіться, ідея вроді би непогана. Тобто береш участь один раз у конкурсі на розвідку, а потім автоматом отримуєш право на розробку родовища. Але в чому є проблема? Проблема є в тому, що тільки коли розвідав, тоді уже визначено, який обсяг і який в принципі може бути прибуток. І от тут питання стоїть у тому, що ті, хто почали розвідувати, ті після цього отримують карт-бланш, тобто немає після цього конкуренції ніякої. В другому законопроекті є дуже цікава норма, що від 5 до 20 відсотків від того, який є. це стартова умова, яка є для того, щоби робити аукціон на розробку. До речі, досить непогана оця позиція, яка є. тобто про що йдеться? Що якщо приймати навіть якийсь.
10 секунд, будь ласка.
то цю норму треба зафіксувати. В противному випадку це абсолютно корупційний закон, і за нього голосувати не можна.
Дякую. Задирко, будь ласка, одна хвилина.
Законопроект 9539 не є корупційним. Це законопроект, який сприяє збільшенню видобутку власних корисних копалин та підвищенню рівня економічної незалежності держави. Тому ми вважаємо, що цей законопроект треба підтримати. Запровадження зазначеного механізму буде сприяти збільшенню видобутку корисних копалин, а також сприяти адаптації українського законодавства нормам європейської спільноти. Прийняття Закону про внесення змін до Кодексу України про надра значно підвищить інтерес приватного бізнесу щодо залучення інвестицій і, як наслідок, це підвищить видобуток копалин і будуть гарантовані права інвесторів щодо їх участі у промисловій розробці розвіданих ними родовищ. Тому пропоную законопроект 3599 підтримати як не лобістський, а той, що потрібен державі. Дякую.
Григорій Смітюх, будь ласка, одна хвилина.
Дякую, Володимире Михайловичу. Одна буквально репліка. Якщо хтось працював з вас, а більшість із вас працює, на щастя, або працював, або має досвід в реальному секторі.економіки, то ми повинні зрозуміти, що є дуже багато можливостей в України, у тому числі використання природних ресурсів саме для розвитку української економіки, українського сектору, особливо у будівництві. А за те, що дуже бюрократична система або дуже тяжка система по оформленню дозволів на елементарні речі: чи добуток піску, чи граніту, чи глини і так дальше, що стримує розвиток будівельної галузі. І тому, якщо ви буваєте в системі "епіцентрів" і так дальше, ви подивіться, будь ласка, звідки ми веземо кераміку, яка зроблена на нашій глині, звідки ми беремо цеглу клінкерну, яка робиться на нашій глині, і чому з Китаю вигідно продавати граніт на українському, а ми це і не добуваємо. Тому треба реальному сектору дати можливість реально займатися економіці і не заважати, і не звинувачувати у тому, хто працює, тому що у нас пенсіонерів більше, чим реально працюючих. Тому давайте створювати для українських виробників сприятливі умови, спрощені, щоб він прийшов, подав документи, отримав дозвіл і працював.
Дякую. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Уже від двох фракцій два чоловіки виступили у вас. Досить. Шановні народні депутати, ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Кодексу України про надра щодо спеціальних дозволів на користування надрами [[реєстраційний номер 9539]]. [[17:12:12]] За-234 Рішення прийнято. Дякую. По фракціях, будь ласка: Партія регіонів – 183, "БЮТ – "Батьківщина" – нуль, "Наша Україна – Народна самооборона" – один, комуністів – нуль, Народна Партія – 19, "Реформи заради майбутнього" – 19, позафракційні – 12. Дякую. Розглядаємо питання проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту тварин від жорстокого поводження, [[реєстраційні номери 10022, 10022-1]] Є пропозиція: за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[17:13:01]] За-212
Підтримано. Доповідає по першому законопроекту Микола Степанович Комар. Підготуватися Кульчинському Миколі.
Шановні колеги, так трапилося, що у нас є два законопроекти аналогічних. Перший – це той, який я маю доповідати і другий – це закон Миколи Григоровича Кульчинського на цю ж тему. Там недоречності є і в одному варіанті проекту закону, і в другому проекті, варіанті. Ми підписали листа на ім’я Голови Верховної Ради з проханням, перенести розгляд цього законопроекту з тим, щоб ми з двох законопроектів зробили один і зареєстрували його знову для розгляду у Верховній Раді. Прошу підтримати.
Ну, листа немає.
Він хворий, його.
Листа немає. Хто за те, щоб перенести розгляд законопроекту, прошу проголосувати. [[17:14:19]] За-266 Перенесено. Розглядаємо питання: проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо заборони виготовлення без мети збуту спиртних напоїв домашнього вироблення]]. Проект Надоші. Реєстраційний номер 9756. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[17:14:58]] За-233 Підтримано. Доповідає Олег Надоша, будь ласка.
Данный законопроект разработан с целью снятия с Административного кодекса статьи номер 176, которая предусматривает административную ответственность за изготовление крепких спиртных напитков. Что такое крепкие спиртные напитки, поясню. Все, что свыше 12 градусов по сахару, относится к разряду крепких спиртных напитков. К этому попадает все, что связано с вином крепленым, все, что связано с водкой, самогоном, все, что связано с наливками, которые готовятся как для употребления, так и для медицинских нужд. Я предлагаю снять эту статью, потому что весь опыт безуспешной борьбы сначала советского государства, а теперь и Украины показывает бесперспективность таких действий. Самого как гнали, так и гонят. Вино как делали, так и делают. Наливки как делали, так делают. Поэтому я считаю, что для нашего государства правильно уйти от словесного маразма и от разговоров о том, что мы собираемся спаивать население, и прийти к простой мысли, что каждый человек свободен и может делать то, что считает нужным из продуктов своего труда. Но вот за реализацию этого напитка, за участие, скажем так, в рыночных отношениях, за это нужно наказывать и наказывать жестко. Поэтому второй частью этого законопроекта предполагается усилить наказание за изготовление с целью реализации. Сегодня ведь ни для кого не секрет, что практически в каждом ресторане продается этот напиток под хитрым названием "коктейль". Сегодня не секрет, что масса народу гонит самогон на продажу. Часто говорят о том, что спаивается нация, забывают о важных вещах. Сегодня нация спаивается не самогоном, а дешевой водкой, которая готовится из ректифицированных спиртов, изготовленых путем химических реакций. И сегодня продукцией этой наводнены все практически наши магазины, в нашей "Раде", к сожалению, присутствуют тоже достаточно большое лобби, которое не дает этому закону ходу. Но, это уже как бы остается на совести каждого из депутатов. Сегодня я, понимая ответственность перед обществом за этот закон, просил бы "Раду".
Завершуйте.
отправить этот закон на доработку, на доопрацювання в комітет. Потому что часть вопроса с усилением борьбы за реализацию требует более четкого разъяснения и доработки. Но, после этой доработки, я думаю, что мы опять внесем этот закон в "Раду" и будем голосовать. Прошу вас отправить на доопрацювання. Дякую.
Немає заперечень? Шкіль, заперечує. Будь ласка, Шкілю слово.
Дякую Адаме Івановичу. Я, знаєте, от треба підкреслити не тільки заперечити, а і підкреслити, це по-перше. Сам законопроект, який заохочує до самогоноваріння, звичайно можуть бути хороші для цього обгрунтування -свобода вибору. То я думаю, що таким чином наступним законопроектом від Партії регіонів має бути заохочення до виготовлення опіуму в домашніх умовах для власного використання. Чому би ні? Якщо йти за такою логікою, кожний вільний у своєму виборі, кожний має можливість це все цим займатися не для збуту, а для власного вжитку. То подумайте врешті-решт, я не проти того, щоб Україні вироблявся такий продукт як домашня горілка, але це має бути в певних умовах за певних обставин і на це має бути видана ліцензія і все. А не пропонувати тут зняти адміністративну відповідальність на передодні виборів, ми чудово розуміємо для чого озвучується цей закон, ще й притому з таким хитрим формулюванням, заявити про це, проговорити про це,і продемонструвати свою любов до народу, потім відправити на доопрацювання і поїхати до людей і розповідати, що от я за, але Верховна Рада не проголосувала. Це просто елементарне нерозуміння того, в який спосіб розв’язувати питання, бо якщо йти я ще раз наголошу, якщо йти за аналогією, ну, давайте тоді будемо, дозволимо і виготовлення опіуму в домашніх умовах для масового вжитку. Ну, а чого, заспокоїтися на ніч там чи покурити що там також комусь на ніч. Я думаю, що це тільки після вживання опіуму чи після вживання відповідних наркотичних засобів можна було написати такий закон. Дякую.
Шановні колеги, опустіть руки, будь ласка. Пропозиція, автор переніс, направити законопроект на доопрацювання. Ми його не обговорюємо. І тому я пропоную підтримати автора. Коли він доопрацює і будемо обговорювати, тоді будемо обговорювати. Я розумію, що по самогоноварінню кожен із 450 може щось сказати. Бо, якщо не варив, то пив. [[Шум у залі]] Так, одна хвилина, будь ласка, співдоповідачу від комітету і будемо голосувати.
Володимир Мойсик, партія "За Україну!" Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, власне кажучи, нема що у комітеті доопрацьовувати. Значить, ми маємо тут визначити: чи ми підтримуємо таку кримінальну правову політику, чи не підтримуємо. До 2001 року Юрій Анатолійович підтвердить, існувала кримінальна відповідальність за виготовлення самогону чи апаратів для Власної потреби. Пішли шляхом гуманізації, зробили адміністративну відповідальність. Автор нам каже: "Українська традиція, яка сягає в Х століття, в ХІ свідчить, що українці добре пиячили". Так чекайте, а нема даних про те, скільки злочинів у п’яному вигляді, скільки розпалось сімей, скільки дорожньо-транспортних пригод? Комітет просить відхилити цей законопроект.
Шановні колеги, ми не направляємо на доопрацювання в комітет. Ми направляємо на доопрацювання автору. Який розуміє проблеми і хоче внести такий законопроект, який ви підтримаєте. Я ставлю на голосування пропозицію: направити на доопрацювання автору проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо заборони виготовлення без мети збуту спиртних напоїв домашнього вироблення]] [[реєстраційний номер 9756]]. Прошу голосувати. [[17:22:09]] За-241 Законопроект направлений на доопрацювання автору. По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 187, "Батьківщина" – 0, "Наша Україна" – 3, комуністи не голосували, Народна Партія – 20, "Реформи" – 18, позафракційні – 13. Слухаємо проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо соціального захисту окремих категорій громадян, [[реєстраційний номер 10023]] Пропозиція комітету – розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[17:23:04]] За-216 Підтримано. Доповідає заступник голови Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів Герасимчук Володимир Володимирович. Будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо соціального захисту окремих категорій громадян, [[реєстраційний номер 10023]] Рішення щодо необхідності подання зазначеного законопроекту було прийнято на засіданні Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів під час розгляду урядового законопроекту про внесення змін до деяких законів України у зв’язку з прийняттям Закону України про безоплатну правову допомогу, [[реєстраційний номер 9496]] На жаль, урядовим законопроектом не передбачені внесення змін до деяких законів України, якими визначені правові основи встановлення статусів жертвам нацистських переслідувань, інвалідам, особам, які мають особливі заслуги та особливі трудові заслуги перед Батьківщиною. Тобто, ці категорії громадян випали з цього законопроекту. У зв’язку із зазначеним, народними депутатами України, членами комітету додатково до законів, передбачених у поданому Кабінетом Міністрів України законопроекті, вносяться зміни до таких законів: "Про статус ветеранів війни і гарантії їх соціального значення", "Про основи соціальної захищеності інвалідів України", "Про основні засади соціального захисту ветеранів праці та інших громадян похилого віку в Україні", "Про жертви нацистських переслідувань". Зміни до зазначених законів концептуально погоджені з Міністерством юстиції України та Міністерством соціальної політики України. На думку Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради пропозиції, що містяться у зазначеному законопроекті, не носять самостійного юридичного навантаження і вважає, що їх доцільно врахувати при доопрацюванні урядового законопроекту [[реєстраційний номер 9496]]. Але відповідно до статті 116 Регламенту це важко буде зробити і тому саме виникла необхідність в розроблені зазначеного законопроекту. Комітет.
Завершуйте.
Реалізація положень законопроекту не потребує додаткових фінансових витрат. І Комітет у справах ветеранів, пенсіонерів та інвалідів пропонує і рекомендує Верховній Раді: прийняти зазначений законопроект за основу. Дякую.
Дякую. Обговорювати будемо? Крім Кармазіна, ніхто не наполягає? І Сухий. Більше ніхто? Тоді, будь ласка, Кармазін, Сухий.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, українська опозиція. Шановні народні депутати, шановний український народе! Подивіться, що відбувається. Спочатку Конституційний Суд міняє нам Конституцію. Поміняв. Ніде не передбачено, що Конституційний Суд може міняти Конституцію, скасовувати те, що діє чотири роки. Потім узурповується влада. Бере її людина, якій не надавав народ цих повноважень. Потім Конституційний Суд приймає рішення, що виявляється, та не потрібно ці закони виконувати ні про статус ветеранів війни, ні гарантії їх соціального захисту, ні про основи соціальної захищеності інвалідів, ні про основні засади соціального захисту ветеранів праці, ні про дітей війни, ні про чорнобильців. Ніякі інші закони не потрібно, якщо уряду не вистачає клепки знайти бюджетні кошти. От і получається, що то 33 мільярди виділяємо, то 24 мільярди виділяємо на олігархів, а на фінансування цих законопроектів, яких треба було всього до 10 мільярдів на всі закони разом виділити, коштів немає. Зараз нам пропонується внести зміни, які передбачають тільки безоплатну правову допомогу і все. Але ж це вже передбачено. Це передбачено в Законі "Про безоплатну правову допомогу", де є ці речі. То можливо, важливіше було б передбачити зараз і розглянути питання – а як, чому не виконуються чинні закони, чому Конституційний Суд став органом, який сьогодні привласнив собі право ліквідовувати гарантії людям – оці питання треба було б розглядати в порядку контролю Верховної Ради України.
Ярослав Сухий.
Шановні колеги, я вкладуся буквально в 1 хвилину. Справа в тому, що вступне слово шановного колеги народного депутата України Кармазіна до змісту законопроекту не має ніякого відношення. Тому що ви правильно, Юрій Анатолійович, сказали, стаття 14 базового Закону "Про безоплатну правову допомогу" чітко виписує в цілому ряді пунктів цієї статті, що таку допомогу мають право отримувати ветерани війни, інваліди, в тому числі інваліди дитинства, ветерани праці, громадяни похилого віку, жертви нацистських переслідувань. Тому, сама назва "щодо соціального захисту окремих категорій населення, громадян" не відповідає змісту. Але, в чому тут правильно. Ви знаєте, ці норми закону, норми про безоплатну правову допомогу, не виконуються на місцях. Тому, замість того, щоб цей закон писати, ми моголи би, наприклад, зробити звернення. Чи, наприклад, на Дні уряду послухати міністра юстиції, яким чином організована така робота на місцях, чи можуть ці люди отримати безоплатну правову допомогу крім як у помічників народного депутата України, який працює з ними там на окрузі. Тому що отримати безоплатну правову допомогу стає все важче. То в даному випадку цей законопроект змісту ніякого не несе і в даному випадку праве науково-експертне управління.
Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо соціального захисту окремих категорій громадян [[реєстраційний номер 10023]]. Прошу голосувати. [[17:30:17]] За-98 Відхилено. Розглядаємо питання - проект Закону про документи України, що посвідчують особу, дають право на в’їзд в Україну та виїзд з України [[реєстраційний номер 10381]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. [[17:30:48]] За-212 Так, будь ласка, Єфремов.
Уважаемый Адам Иванович, мы можем рассматривать этот законопроект, но, если честно говоря, он до конца еще не согласован, все позиции. Поэтому логично было бы все-таки либо перенести рассмотрение этого вопроса, и автор с этим согласится, либо мы просто потеряем время на его рассмотрение. Я просил бы поставить вопрос, перенести его на рассмотрение, допустим, через неделю.
Але це вже не перше перенесення, на жаль. Ми постійно підходимо і переносимо. Або давайте його знімемо, або, або, або, або, або. Тому що одну ставлять, а другі знімають. Я ставлю на голосування пропозицію про перенесення розгляду законопроекту за номером 10381. Прошу визначатись. [[17:31:57]] За-233 Перенесли. Шановні колеги, в зв’язку з тим, що ми до цього 10381 ще включили законопроект за номером 9592, вони пов’язані. Тому відповідно і 9592 переноситься, тому що на Погоджувальній раді була пропозиція включити їх і одночасно розглянути. Голосуємо за перенесення законопроекту 9592. Прошу голосувати. [[17:32:42]] За-229 Перенесено. Розглядаємо проект Закону про внесення змін до Закону України "Про організацію та проведення фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу в Україні" [[щодо забезпечення здоров’я уболівальників та спортсменів і створення сприятливої атмосфери для перегляду матчів Євро-2012]] [[реєстраційний номер 9642]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[17:33:22]] За-224 Підтримано. Доповідає Павло Якимович Унгурян. Будь ласка. Підготуватись Зацу.
Шановні колеги! Сьогодні, коли буквально 2 тижні залишилося до початку великого спортивного, саме спортивного свята, Чемпіонату Європи з футболу в Україні, ми сьогодні з вами розглядаємо дуже важливий законопроект, який направлений саме на здоров’я. На жаль, не так багато зроблено саме для популяризації здоров’я і здорового способу життя, але, безумовно, будь-яка спортивна подія має нести за собою хвилю боротьби за здоров’я людей, особливо молоді. Саме тому однією з вимог УЄФА є вимога заборони вживання, рекламування тютюнових виробів на об’єктах, на яких відбуваються спортивні змагання. Саме тому цілий ряд депутатів нашого парламенту з різних фракцій вніс цей законопроект, який стосується того, щоби на спортивних спорудах, на яких будуть проходити заходи чемпіонату Європи 2012 року з футболу забороняється вживання та використання тютюнових виборів, реалізація, продаж тютюнових виборів, будь-яка реклама тютюнових виборів, проведення заходів безоплатної роздачі або подарунків тютюнових виробів. Ще раз кажу, що це є вимогою УЄФА і перед кожним чемпіонатом Європи цей орган звертається до парламентів країн з проханням підтримати це. Так, власне, було і в Швейцарії, і в Австрії, тепер наша з вами черга. У зв’язку із цим я хотів би поінформувати, що головний комітет підтримує дану ініціативу і, в принципі, я вважаю, що ініціатива слушна і могла би бути сьогодні проголосована і в цілому, якщо буде на це згода депутатської зали. Давайте разом зробимо цей чемпіонат, дійсно, святом. Разом зробимо його безпечним від тютюнового диму для наших дітей, підлітків і гостей нашої країни. Прошу підтримати. Дякую.
Зац, будь ласка. Голова підкомітету Комітету з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму.
Уважаемый Адам Иванович! Уважаемые коллеги! Профильный комитет рассмотрел на своем заседании данный законопроект, в которомпредлагается путем внесения изменения в Закон Украины про организацию, проведение финальной частини чемпионата Европы по футболуна период проведения чемпионата установить запрет на употребление, продажу, рекламу табачных изделий, знаков для товаров и услуг на спортивных сооружениях, на территории которых будут проходить соответствующие футбольные матчи. Законопроект не противоречит Конституции Украины. Комитет по вопросам свободы слова и информации предлагает принять законопроект за основу. Комитет по вопросам бюджета отмечает, что в предложенной редакции законопроект не влияет на показатели бюджета. Комитет по вопросам регламента, депутатской этики и обеспечения деятельности Верховной Рады Украины и Главное научно-экспертное управление Верховной Рады Украины говорят о том, что некоторые или даже большинство вопросов, которые поднимает этот законопроект, уже урегулированы действующим законодательством. Кабинет Министров Украины поддерживает законопроект при условии учета высказанных замечаний. Во время обсуждения законопроекта члены комитета отметили, что запрет на употребление, продажу, рекламу табачных изделий в спортивных сооружениях, на территории которых будут проходить матчи финальной части чемпионата Европы, будет способствовать формированию здорового образа жизни населения Украины, в первую очередь, детей и молодежи. Комитет по вопросам семьи, молодежной политики, спорта и туризма принял решение рекомендовать Верховной Раде Украины рассмотреть законопроект в первом чтении и принять его за основу. Прошу поддержать.
Будемо голосувати? Запишіться. Попеску, за ним Гривковський.
Дякую. Попеску, фракція Партії регіонів. Вельмишановні колеги, Партія регіонів буде голосувати "за" і закликаємо інших колег не виступати довго, голосуємо "за". Дякую.
Кармазін, будь ласка. Ви ж не належите до групи, немає гарантованого права на виступ. Прошу Юрію Анатолійовичу.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, українська опозиція. Шановні народні депутати, я уважно прочитав заключення, той висновок Головного науково-експертного управління і це той випадок, коли я з ним абсолютно не погоджуюсь. Вони тут пишуть, що і назва закону не та, і вона абстрактна і так далі. На мій погляд, назва "Забезпечення здоров’я вболівальників та спортсменів і створення сприятливої атмосфери для перегляду матчів Євро-2012", яка є у статті 13 зі значком 1, абсолютно нормальна. Мені здається, що абсолютно правильно ми робимо, що забороняємо вживання і використання тютюнових виробів, реалізацію і продаж цих виробів і предметів, пов’язаних з їх вживанням, і будь-яку рекламу. З огляду на те, що на "Євро" люди підуть із жінками і там будуть діти, і ми маємо дивитися в майбутнє. Який спортсмен після курива буде бігати? Це ж не серйозно, давайте забувати про це і, як цивілізована держава, ви в цивілізованих державах бували, то знаєте, що там уже в готелі не знайдеш місця для тих, хто палить, все там уже нема. Там резервації кругом в аеропортах, а у нас ще кругом палять, в тому числі і Верховній Раді. І до вас питання, Адам Іванович, допоки будуть стояти отам попільнички? Перестаньте знущатися, в тому числі над працівницями Апарату, які, он заходиш, береш документи, а вони потерпають від того диму, яким їх весь час атакують. Через це, немає вже часу зараз, немає часу для того, щоб приймати закон просто за основу, це закон треба прийняти в першому читанні і в цілому зразу як закон, це очевидно. І це не будуть добрі наміри для., які продемонструє Україна на спортивність нації, а не тільки спитість, а ще й скурюваність. Дякую.
Так, шановні колеги, ті, хто записалися, Чорновіл, одна хвилина, Чорновіл.
Значить, шановний Адам Іванович, шановні колеги, я абсолютно не проти того, щоби прийняти цей закон і навіть в цілому. Маленьке питання: Регламент ми вже в смітник викинули? Питання, які є в цьому законопроекті, врегульовані в українському законодавстві, спортивні споруди там вже є, реклама тютюну там вже давним-давно заборонена. Яким чином ми законом врегульовуємо те, що врегульоване? Наступний момент, окремі нюанси, які в цьому законі мали би врегульовуватися нові, новели, вони відзначені в тому законопроекті, який дійшов до другого читання. Який чином зареєстрували законопроект, який дублює матеріали, які вже є, тему повністю дублює, яка є в іншому законопроекті Бахтеєвої і інших? Пряме порушення Регламенту, я розумію, що хочеться показувати, як ви боретеся з курінням. Ви не боретеся з курінням, це називається: словоблудіє і порушення Регламенту.
Немає порушення Регламенту, бо ті, хто реєструє, не мають права вивчати закон і робити висновки. Про це чи не про це. А назва закону зовсім інша. Зовсім інша назва закону, так що зареєстрували правильно. Шановні колеги, ви хочете довше працювати – будь ласка. Шкіль.
Дякую, Адаме Івановичу. Довше працювали, а, головне, над добрими законами можна і довше попрацювати, над поганими – можна коротко. Тому я пропоную підтримати пана Кармазіна, який виступав щойно, з пропозицією не тільки в першому, а і в цілому проголосувати цей закон. Тому що насправді він врегульовує те, що не врегульовано жодним законом. А те, що там є певні перекликання, вони завжди будуть. Тут мова ведеться про те, що заборонена брендова реклама. А реклама брендів тютюнових, на превеликий жаль, на українських спортивних спорудах ще дозволена. І я вважаю, що це є правильний, абсолютно гуманний і суто спортивний, тобто який підтримує здоров’я, не тільки професійний спорт, але ще й просте здоров’я людей, які будуть вболівати на стадіонах за українську збірну і за всі решту збірних, які тут будуть. Я пропоную підтримати цей закон в першому читанні і в цілому. Дякую.
Немає заперечень, щоб проголосувати в цілому як закон? Я ставлю на голосування пропозицію прийняти Закон про внесення змін до Закону України "Про організацію та проведення фінальної частини Чемпіонату Європи 2012 року з футболу в Україні" [[реєстраційний номер 9642]]. Прошу голосувати. [[17:43:35]] За-303 Закон прийнято. Правда, я запрошую авторів, так як і Юрія Анатолійовича, до виконання законів. Тому що Мартинюк не повинен приймати попільнички, які ви ставите. Я вам доручаю піти і поприймати ці попільнички. Розглядається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців" щодо відміни плати за надання відомостей з Єдиного державного реєстру [[реєстраційний номер 9729]], є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. [[17:44:28]] За-216 Підтримана пропозиція. Суслов Євген Іванович – доповідає. Підготуватись – Ксенії Ляпіній.
Шановний головуючий! Шановні колеги! До вашої уваги пропонується проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб і фізичних осіб-підприємців" щодо відміни плати за наданням відомостей з Єдиного державного реєстру номер 9729. Мета цього законопроекту – значне зменшення фінансового навантаження на суб’єкти господарювання. Тобто ми пропонуємо надати право підприємствам та підприємцям отримувати виписки витяги та довідки з Єдиного державного реєстру безкоштовно. Ви пам’ятаєте, нещодавно ми відмінили свідоцтво про державну реєстрацію, і замість цього запропонували використовувати виписки або витяги з Єдиного державного реєстру юридичних осіб і фізичних осіб-підприємців. Цим ми з вами визначили, що статус підприємства виписки або витяг із реєстру, здавалося підприємцям мало б стати легше працювати та, де там. Як ви знаєте у нас в країні вміють і люблять створювати перешкоди прибери одну і виникають придумувати чиновники відразу ж багато інших аби витягувати з підприємців більше коштів. Відповідно державні органи вимагають від підприємців оригінал витягу з реєстру або підтвердження статусу суб’єкта господарювання. І як ви розумієте, отримувати виписки, витяги або довідки з реєстру справа платна. Так вартість витягу становить 51 гривню плюс 3 гривні 40 копійок з кожного аркуша. Вартість виписки обходиться 17 гривень, також плюс 3 гривні 40 копійок із вартості із кожного аркуша. Усе було б нічого, якби ці документи були необхідні лише один раз. Але їх необхідно отримувати дуже часто.
Завершуйте, будь ласка.
зрозуміло, що це лягає важким фінансовим тягарем на підприємства. що конкретно рекомендується законопроектом? Ми пропонуємо скасувати плату за отримання витягу, виписки або довідки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб і фізичних осіб-підприємців. Ухвалення законопроекту дозволить підприємцям та підприємствам економити значні кошти і вкладати їх у розвиток бізнесу. Прошу підтримати даний законопроект. Дякую за підтримку.
Так, дякую. Ксенія Ляпіна, заступник голови Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва.
Дякую. Шановні колеги, Ксенія Ляпіна, партія "За Україну!" Шановні колеги, цей законопроект був розглянутий комітетом ще на засіданні 21 лютого 2012 року і був підтриманий комітетом для ухвалення його за основу. Я звертаю увагу на те, що сьогодні, на жаль, на витягах з державного реєстру юридичних, фізичних осіб відбувається елементарне заробітчанство. Органи влади замість того, щоб видавати ці виписки легко, швидко і безоплатно, якщо вони потрібні, замість того, щоб відкрити електронний реєстр для загального користування, тоді взагалі ці виписки не будуть потрібні, замість того, щоби забезпечити можливість органам державної влади безпосередньо дивитися в цей реєстр і перевіряти інформацію, і тоді так само виписки непотрібні, замість цього вони просто за гроші в чергах видають виписки. Це не нормальна ситуація. Це ситуація, яку треба швидко виправляти. І автори законопроекту, і комітет вважають, що першим кроком до виправлення має бути скасування плати за ці виписки і витяги. Звертаю увагу, що Верховна Рада минулого тижня ухвалила тут президентський Закон про адміністративні послуги, шановні колеги. І там концептуально вже закладено, що будь-яка адміністративна послуга, а я звертаю увагу, що видача витягів і виписки з реєстру це є типова адміністративна послуга. Має здійснюватися на безоплатній основі, якщо немає підстав вводити платну. А підстав в даному випадку нема. Тому що там передбачено концептуально, що плата вводиться на ті послуги, які дійсно, по-перше, плата носить виключно компенсаційний характер. А, по-друге, там, де є сенс адмініструвати цю плату. Дрібні кошти, які мали б компенсувати оці два папірця, які видають нам відповідно, не варто адмініструвати. Таку послугу, згідно концепції.
Завершуйте.
варто зробити безоплатною. Тобто цей законопроект варто підтримати за основу. Дякую.
Дякую. Будемо голосувати. Я ставлю на голосування пропозицію прийняти в першому читанні проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців" щодо відміни плати за надання відомостей з Єдиного державного реєстру, [[реєстраційний номер 9729]] [[17:50:22]] За-255 Прийнято рішення. Розглядаємо проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо державно-приватного партнерства]], [[реєстраційний номер 10228]] Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. [[17:50:51]] За-215 Підтримано. Доповідає заступник голови Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Ксенія Михайлівна Ляпіна.
Дякую. Шановні колеги! Ксенія Ляпіна, партія "За Україну!" Шановні колеги! Більше року тому в цьому залі було ухвалено Закон України про державно-приватне партнерство. Це фактично нова філософія, сучасна філософія розвитку інвестиційної політики. Коли приватний партнер разом з державним роблять спільну справу задля задоволення суспільних потреб і в той же час задля отримання прибутку. Така філософія розвивається сьогодні і реалізується сьогодні в дуже багатьох країнах, які ми з вами називаємо розвинені. І власне це сьогодні розглядається у сучасному світі як один з найкращих способів залучення великих інвестицій. Однак, в українському законодавстві, як завжди, проявилась купа протиріч. І за рік існування цього закону і спроб його застосування з’ясувалося, що є протиріччя між цім законом і іншими спеціальними законами. Зокрема є великі складнощі щодо використання земельних ділянок, бо будь-який об’єкт інвестування він завжди розташований на землі. І виникала необхідність, незважаючи на те, що партнер може виграти конкурс на якусь форму договору про державне приватне партнерство, тим не менше він потім має йти за загальною процедурою і окремо намагатися отримати документи на користування землею під об’єкт, під який він вже виграв конкурс. Тобто подвійне, потрійне ходіння по муках інвестора є недоцільним, ну і зрозуміло, що привабливості інвестиційній країні не додає. Все це потребувало відповідних змін. Група юридична працювала майже півроку, туди увійшли провідні юристи, і розробила відповідний законопроект – це перелік змін у низку законів, зокрема в Закон про концесії, про концесії на будівництво та експлуатацію автомобільних доріг, про оренду державного та комунального.
Завершуйте. Будь ласка, завершуйте.
про особливості оренди чи концесії об’єктів паливно-енергетичного комплексу, про особливості передачі в оренду чи концесію об’єктів централізованого водо, теплопостачання, водовідведення і так далі. Всі ці закони є спеціальними законами, які, власне, регулюють певні форми договорів, які можна віднести виключно до типу договорів державно-приватного партнерства. І тому ми пропонуємо гармонізувати ці закони Законом про державно-приватне партнерство. Одночасно ми так само пропонуємо внести певні зміни у Закон про державно-приватне партнерство для того, щоб полегшити його сприйняття і його застосування у практиці. Таким чином ми вважаємо, що у результаті ми можемо отримати більш гармонійну ситуацію юридичну, яка не буде викликати протиріч і яка власне буде сприяти приходу великих у великі державні проекти, які насправді можуть просувати Україну вперед. Комітет розглянув цей законопроект на засіданні. Комітет рекомендує підтримати цей законопроект за основу. Науково-експертне управління висловило ряд зауважень, але якщо уважно подивитися на ці зауважень, то низка цих зауважень може бути спокійно врахована до другого читання. І ми можемо відповідним чином покращити текст цього законопроекту. тому прошу підтримати його за основу і доручити комітету доопрацювати. Дякую.
Будемо обговорювати?
Я ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо державного приватного партнерства [[реєстраційний номер 10228]]. Прошу визначатись. [[17:55:25]] За-27 Не підтримано. Є пропозиція направити автору на доопрацювання, прошу голосувати. [[17:55:45]] За-228 Прийнято рішення. Розглядаємо проект Закону про державне мито [[нова редакція]] [[реєстраційний номер 9737]]. Є пропозиція за скороченою процедурою. [[17:56:11]] За-220 Дякую. Доповідає Віталій Хомутиннік, голова Комітету з питань фінансів, банківської діяльності, податкової та митної політики. Він же ж один з авторів законопроекту, так що 4 хвилини.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Прийняття законопроекту обумовлено необхідністю удосконалення законодавчого врегулювання питання сплати державного мита. На даний час порядок сплати державного мита та його розміри визначаються Декретом Кабінету Міністрів України про державне мито, який був прийнятий в 1993 році, до якого до сьогоднішнього часу було внесено більш ніж 60 змін прийняттям відповідних законодавчих актів. Така низка норм, яка стосувалася сплати державного мита за подання позовних заяв і скарг до суду, повністю вилучені із декрету та відокремлені в інший закон, який ми приймали, Закон про судовий збір. Вищезазначене призвело до зменшення і плутанини в нумерації пунктів до цього декрету, що суттєво ускладнює його правозастосування. Таким чином комітет розробив фактично нову версію законопроекту про державне мито, яка об’єднала всю нормативну базу та все законодавче поле в єдиний законопроект, де чітко визначені терміни та зміст державного мита. Також визначаються платники державного мита, об’єкти його справляння, розміри ставок державного мита, порядок його сплати та випадки повернення платником сплачених сум. Слід зазначити, що проектом Закону про державне мито не змінюються ставки самого мита, тобто зберігаються всі ставки, які існують на сьогоднішній день. Кабінет Міністрів підтримує законопроект. Науково-експертне управління висловило ряд зауважень, які ми можемо врахувати при доопрацюванні в другому читанні. І з урахуванням того, що ми приводимо Декрет Кабінету Міністрів, якому вже майже 10 років, який десятки раз змінювався, комітет розробив, ще раз повторюю, цей законопроект і пропонує прийняти його за основу. Дякую за увагу.
Дякую, Віталій Юрійович. Будемо голосувати? Я ставлю на голосування пропозицію прийняти в першому читанні проект Закону про державне мито [[нова редакція]] [[реєстраційний номер 9737]]. Прошу підтримати. [[17:59:10]] За-251 Прийнято рішення. Розглядаємо проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України [[щодо державної податкової служби у зв’язку з проведенням адміністративної реформи]] [[реєстраційний номер 10224]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. [[17:59:41]] За-216
Рішення прийнято. Доповідач – Юрій Мірошниченко. Будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу! Шановні виборці, шановні колеги! На розгляд Верховної Ради пропонується проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України [[щодо державної податкової служби та у зв’язку з проведенням адміністративної реформи в Україні]] [[реєстраційний номер 10224]]. Даний проект покликаний привести Податковий кодекс у відповідність із Конституцією України в частині перерозподілу повноважень між Президентом України та урядом, а також із законами: "Про Кабінет Міністрів України", "Про центральні органи виконавчої влади". Зупинюсь більш детально на основних моментах. Перше. Конституція України до повноважень Президента України відносить утворення, реорганізацію та ліквідацію за поданням Прем’єр-міністра міністерств та інших центральних органів виконавчої влади, це пункт 15 частини першої статті 106 Конституції України. Вживання у законах власних назв міністерств та інших центральних органів виконавчої влади суперечить загальним засадам їх утворення та розподілу повноважень між ними. Тому пропонується відійти від використання їх власних назв, а вказувати лише на сфери державної політики: центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у визначеній сфері. Закріплення саме у законі існування територіальних органів центральних органів виконавчої влади не вбачається за доцільне і порушує засади організації діяльності останніх. Запропонований у законопроекті підхід забезпечить дотримання конституційних положень щодо визначення повноважень центральних органів виконавчої влади у законі та дасть можливість побудувати ефективну систему цих органів. Друге. Пропонується доповнити Податковий кодекс новими положеннями із метою унормування правових, економічних та організаційних засад діяльності Державної податкової служби. Шановні колеги! Прошу підтримати цю законодавчу ініціативу.
Завершуйте.
і прийняти даний законопроект за основу. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Голова Комітету з питань фінансів, банківської діяльності, податкової та митної політики Віталій Хомутиннік. Будь ласка, рішення комітету.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Представником Президента України у Верховній Раді Юрієм Романовичем Мірошниченком було докладно викладені положення запропонованих змін до Податкового кодексу. Вони всі стосуються більше таких юридичних, технологічних, технічних змін, які пов’язані з проведенням адміністративної реформи в Україні. Одною з головних тез, на яких би я міг би зупинитися і звернути увагу, це те. що після прийняття цих змін до Податкового кодексу фактично втрачає чинність редакція Закону "Про Державну податкову службу" в Україні. Тобто всі положення, які є в Законі Закону "Про Державну податкову службу" переходять в Податковий кодекс України. це абсолютно підтримується комітетом – ця ідеологія. Фактично ми робимо нові положення і фактично новий розділ, який систематизує всі питання, які стосуються Податкової служби в Україні. Комітет прийняв рішення рекомендувати прийняття за основу даного законопроекту. Головне науково-експертне управління надало багато зауважень різних, які ми вважаємо, що до другого читання разом з автором та Міністерством юстиції допрацюємо до другого читання. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, наполягає на виступі? Запишіться, будь ласка. Прізвища народних депутатів виведіть на табло. Юрій Ганущак, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Пані та панове, після того, як прийнятий законопроект 9665, в штики і взагалі об’єктом дуже великої уваги мають бути всі законопроекти, які пропонуються Мірошниченком, тому що позаду Мірошниченка стоять абсолютно інші люди. Так і цей законопроект. Ви його дуже уважно почитайте, там же ж питання не тільки у назвах центральних органів. До речі, назви теж дуже цікаво поставлено. Мене цікавить, а який центральний орган виконавчої влади з питань фінансової політики – це Мінфін чи все-таки податкова? Тобто це питання вимагає все-таки достатньо серйозного дослідження. Потім, чим не подобалася назва "Центральний орган з питань нафтовидобування." і так далі, що його треба було інакше переіначити? Потім, коли йдеться про повноваження податкової служби, то вже звучить так: "Функції органів Державної податкової служби", тобто не звучить "Функції центрального органу виконавчої влади з питань податкової служи", а звучить вже власна назва. Тому, оскільки йде двояке тлумачення оцих речей, я вважаю, що на даному етапі його приймати не треба, тому що відповідно до закону 9665 центральний орган з питань фінансової політики є насправді Секретаріат Президента, почитайте той закон, який ви зараз прийняли, який ви на минулому тижні прийняли, і від якого зараз сміється вся Європа, і Моніторинговий комітет Ради Європи зараз його дивиться і готує свої висновки. Дякую.
Шановні народні депутати, розгляд питання завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління вважає, що законопроект потребує доопрацювання. Просив би враховувати ці обставини. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Податкового кодексу України [[щодо Державної податкової служби у зв’язку з проведенням адміністративної реформи]], [[реєстраційний номер 10224]] [[18:06:50]] За-241 Рішення прийнято. Шановні колеги, нам потрібно розглянути низку законопроектів в режимі повторного першого читання. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підвищення безпеки дорожнього руху та регулювання дозвільної системи здійснення міжнародних перевезень пасажирів і вантажів. Комітет звернувся з листом такого змісту, проте, що в процесі підготовки до розгляду цього законопроекту було проведено низку круглів столів, однак є потреба ще попрацювати, щоб узгодити окремі положення законопроекту, от. Тому я ставлю на голосування пропозицію про перенесення розгляду проекту Закону, [[реєстраційний номер 5220-д]] про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підвищення безпеки дорожнього руху та регулювання дозвільної системи здійснення міжнародних перевезень пасажирів і вантажів. Прошу голосувати. [[18:08:25]] За-255 Рішення прийнято, розгляд законопроекту перенесено. Оголошується до розгляду проект Закону про приватну детективну [[розшукову]] діяльність. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[18:08:53]] За-218 Рішення прийнято. Доповідач – перший заступник голови Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Володимир Миколайович Олійник, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності відповідно до постанови Верховної Ради України підготував на повторне перше читання проект Закону України проприватну детективну [[розшукову]] діяльність. Метою законопроекту є законодавче врегулювання приватної і розшукової діяльності. Я вам нагадую, що ми не перший рік займаємося цим питанням. Що ми вдосконалили в цьому законопроекті? Дано чітке визначення поняттю "приватна детективна діяльність", з якого видно, що вона відрізняється від підприємницької діяльності. Це комплекс недержавних заходів, спрямованих на вдосконалення механізму забезпечення конституційних прав і свобод людини, захист прав та інтересів юридичних осіб, більш детально прописані види послуг, які можуть надавати приватні детективи. Сюди додану збір відомостей не тільки по цивільних, а і по господарських справах на основі договору сучасниками процесу. Також пропонується розширити коло підстав для анулювання свідоцтва про право на зайняття приватною детективною діяльністю. При цьому після анулювання свідоцтва у приватного детектива є 30 днів на виконання своїх договірних зобов’язань. Також саме свідоцтво можна буде отримати через 10 днів після подачі заяви, а не через місяць, як це передбачається у попередній редакції законопроекту. Це відповідає Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності". Крім того, пропонується надати право оскаржувати дії або бездіяльність працівників органів внутрішніх справ не тільки до суду, але і вищестоящому керівництву. Комітет вважає, що прийняття даного законопроекту дозволить вивести з тіні фактично діяльність великої кількості людей. Комітет рекомендує Верховній Раді України прийняти законопроект у першому читанні за основу з урахуванням висловлених зауважень та пропозицій. Разом з тим, враховуючи, що цей законопроект вже не раз тут обговорювався і доопрацьовувався, є всі підстави прийняти його за основу і в цілому як закон України.
Дякую. Шановні народні депутати, прошу записатися на обговорення цього питання. Так, Юрій Прокопчук, фракція "БЮТ-"Батьківщина".
Юрій Прокопчук "БЮТ-"Батьківщина", Рівненщина. Очевидно, що прийняття даного законопроекту, і тут знову я також пропоную прийняти його в цілому, є нагальним. Тому що, на превеликий жаль, при сьогоднішній політиці, коли реформування правоохоронних органів, зокрема, і Міністерства внутрішніх справ і Служби безпеки України призвело до того, що величезна кількість слідчих і оперативних працівників сьогодні знаходяться або в запасі, або у відставці, які мають також величезних досвід своєї практичної роботи. І, власне, в такий спосіб ми вирішуємо і одну ще із соціальних проблем. Тобто ці люди, які мають такий досвід можуть його використовувати на благо саме українських громадян на законній основі, на законній підставі, а не бути там охоронцями чи будь-ким і ще іншими. І, вкінці-кінців у людини, у громадянина буде можливість, якщо вона не вірить сьогодні правоохоронним структурам, правоохоронним органам звернутися саме до таких фахівців, які будуть розслідувати певного виду, які визначені в даному законі справи. Тому моя пропозиція прийняти цей закон в цілому. Дякую.
Гривковський, відмовляється. Федун, фракція Партії регіонів. Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна – Народна самооборона"
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни "Наша Україна – Народна самооборона", українська опозиція. Шановні народні депутати! Пройшло всього трошки більше 10 років як Закон про детективну розшукову діяльність на кінець то знову розглядається, бо перший раз його вносив я, понад 10 років тому, і суспільство не було готове тоді до того, щоб прийняти такий законопроект. Зараз бачу, що авторами цього закону виступили колишні генерали міліції, правоохоронці, судді, і вважаю, що законопроект є достойним того, щоб його прийняти. Інше питання: як він буде працювати. Інше питання: чи треба іти на такий радикалізм, щоб наскільки серйозний закон прийняти зразу в цілому. як прозвучало зараз питання. Я зразу хочу сказати, шановний Адам Іванович, що такий закон приймати в цілому зразу недоцільно. Треба внести деякі зміни, доповнення і це наше право народних депутатів. Закон великий, серйозний. Особливо хотів звернути увагу на співробітництво, яке треба врегульовувати і взаємодію суб’єктів приватної діяльності з правоохоронними органами, про підготовку професійних детективів приватних, про застосування спеціальних засобів, якими вони мають користуватися. Я думаю, що ті люди, які носили вже життя зброю, вони можуть і далі її носити, хай це називається гумові там засоби і так далі. Закон такий, що є потрібен. Може навіть бути скорочений термін підготовки цього законопроекту, але він має прийняти бути поки що тільки в першому читанні. Дякую вам за увагу.
Валерій Бевз, фракція комуністів.
Дякую, Володимир Михайлович. Шановні колеги, ідея непогана. І в цивілізованому суспільстві з високим рівнем законослухняності, безумовно, такий закон треба було б мати і за такий закон треба було б голосувати. Але є декілька речей, які викликають серйозне застереження. Перше. Це закон згідно статті 15 Закону про засади та запобігання корупції, не пройшов би антикорупційну експертизу, це однозначно. Уявіть собі на хвильку, коли 50 відсотків правоохоронців-пенсіонерів працює у детективних бюро чим агенціях, а друга частина правоохоронців працює в державних структурах, а потерпілий або підозрювана особа ходять по колу. Продадуть власні чоботи, козу і навіть хату, але таки правди не доб’ються. Тому підкреслюю, такий законопроект сьогодні приймати не можна.
Шановні народні депутати! Обговорення законопроекту завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону про приватну [[детективну]] розшукову діяльність, [[реєстраційний номер 6288]] [[18:17:01]] За-12 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України [[щодо кримінальної відповідальності за ухилення від відбування покарання]], [[реєстраційний номер 6681]] Пропозиція розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[18:17:38]] За-219 Рішення прийнято. Доповідач – Володимир Миколайович Олійник, перший заступник Голови Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності.
Дякую! Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності підготовлено до повторного першого читання проект Закону України про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо кримінальної відповідальності за ухилення від відбування покарань. Метою законопроекту є усунення прогалин у чинному Кримінальному кодексі України щодо притягнення осіб до кримінальної відповідальності за ухилення відбування кримінального покарання незалежно від порядку його призначення. При доопрацюванні законопроекту комітетом враховані зауваження та пропозиції народних депутатів України та Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України, зокрема щодо поширення дії статті 52, 389 та 390 Кримінального кодексу України не лише на осіб, яким відповідні покарання призначені вироком судом, а і на тих, кому покарання, які вони відбувають, призначені на підставі статей 53, 57, 82 та 83 Кримінального кодексу України. Розглянувши законопроект, комітет прийняв рішення: рекомендувати Верховній Раді України прийняти його за основу. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України вважає, що за результатами розгляду у першому читанні законопроект також може бути прийнятий за основу з урахуванням висловлених зауважень та пропозицій. Дякую.
Шановні колеги, хто наполягає на. Запишіться, будь ласка. Прізвища виведіть на табло. Ганущак, фракція БЮТ – "Батьківщина". Юрію Прокопчуку передає. Будь ласка, Юрій Прокопчук. Потім - Аржевітін. Потім – Кармазін.
Юрій Прокопчук, "БЮТ – "Батьківщина". Ви знаєте, от попередній законопроект, який був саме спрямований на демонополізацію фактично, і вибір українських громадян, саме хто мав би розслідувати ту чи іншу справу, брати участь у ній, він був успішно, скажімо так, не проголосований. Це показує те, що сьогодні більшість на чолі з Партією регіонів хоче все-таки тримати монополію і контроль над всіма правоохоронними органами і розслідуваннями, де можна давати вказівки, переслідувати опозицію і таке інше. А от наступний законопроект, тобто цей, який розглядається, саме спрямований проти лідера опозиції Юлії Тимошенко, Юрія Луценка. І спеціально робиться для того, щоб ще, мало тих знущань за незаконне засудження, так ще щоб їх усугубить. Оце сьогодні обличчя цієї влади. Тобто для людей, для громадян вбору ніякого, тільки те, що пропонується. А для тих, хто сьогодні незаконно засуджений, ще зробить гірше.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, українська опозиція. Хочу задати кілька питань тим, хто формує порядок денний. Скажіть, будь ласка, що питання вже знято з порядку денного Ради Європи про відношення до злочинів, за які засуджені лідери української опозиції Юлія Тимошенко і Юрій Луценко, чи не знято? Я хотів би запитати, що ми не хочемо жити в демократичній державі? Чи ми і далі думаємо, що будемо придумувати вибіркове, точкове таке, законодавство і такі точечні зміни до законів, які комусь вигідні. Декриміналізувати статтю, де мова йде про нібито зловживання владою, вдумайтесь, людині, яка нічого не підписувала, нічого не підписувала, або, або. А директиви, шановний друже, не хочу називати вашого прізвища, надзвичайно вас поважаю, а директиви були такі, що домовленість була про підписання угоди на 235 доларів, але людину відкликали. І ту людину, яка відкликала, вистачило совісті свідчити, що він проти. Ви розумієте? І ви її не притягнули до відповідальності. Тому що це свідчить про вибіркове правосуддя. А зараз ми робимо вибіркові зміни до Кримінального кодексу України. І правильно написало науково-експертне управління, що поза увагою законопроекту залишилось те, що треба вносити зміни і враховувати статтю 58-у, 62-у, 85-у. Мова йде про те, що ми з вами не врахували і нема консенсусу в суспільстві зараз, не хочемо модернізувати 365-у Кримінального кодексу. Через це треба відкласти цей законопроект. Тобто поки що відхилити до комплексного внесення змін.
Шановні народні депутати, розгляд питання завершено. Будь ласка, Михайло Чечетов.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, ну, что касается юридического обоснования, то здесь можно согласиться, можно не согласиться, можно не согласиться, можно дискутировать. Но нам непонятна первая часть выступления, где прозвучал тезис о лидере оппозиции, ну, нам непонятно кто. Год назад Юлия Тимошенко сказала, что тот человек, кого вы короновали на площади, он является проектом Банковой. Так кто из вас лидер оппозиции, вы разберитесь, чтоб мы хоть знали, о ком речь идет. Вы запутали нас до конца уже, до конца. А что касается сути проекта, то его нужно поддержать и здесь прав выступающий, нужно закон поддержать. А вот с лидером оппозиции надо разобраться. Разберитесь, тогда публично скажите кто. Я бы все-таки поверил женщине, когда она сказала, что это проект Банковой. Спасибо.
Шановні народні депутати, комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління також дало позитивне заключення до цього законопроекту в тій частині, що він може бути прийнятий за основу. Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України [[щодо кримінальної відповідальності за ухилення від відбування покарання]] [[реєстраційний номер 6681]]. Прошу голосувати. [[18:25:04]] За-250 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України та виклад у новій редакції Закону України "Про страхування" [[реєстраційний номер 9614]]. Доповідач – голова Комітету з питань фінансів, банківської діяльності, податкової та митної політики Віталій Хомутиннік. Будь ласка.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! На розгляд Верховної Ради України пропонується проект Закону України про внесення змін до деяких законів та виклад у новій редакції Закону України "Про страхування", доопрацьований відповідно до Постанови Верховної Ради України. Для доопрацювання законопроекту була створена робоча група, до якої ввійшли народні депутати України, представники Національної комісії з питань регулювання ринків фінансових послуг, Головне науково-експертне управління, Міністерство фінансів та інші міністерства, які мають до цього відношення. Проект закону, в першу чергу, спрямований на підвищення рівня захисту прав споживачів страхових послуг. Нова редакція закону України "Про страхування" враховує базові рекомендації європейських директив. Допрацьованим проектом закону передбачається: реєстрація страховиків виключно у формі акціонерного товариства; визначення класифікації галузі та видів страхування відповідно до рекомендацій Першої директиви Ради ЄС; надання дозволу на здійснення транскордонного страхування у випадках, встановлених законодавством; створення інституту професійних перестраховиків та виділення у зв’язку з цим перестрахування як окремого виду страхування; установлення вимог платоспроможності, що враховують якість активів страховиків, його систему управління та розкриття інформації, визначення умов доступу до діяльності на території України страховиками-нерезидентами, встановлення вимог до системи корпоративного управління страховика та інші питання, які об’єднані в цілісний законопроект, фактично нову редакцію Закону про страхування. Головне науково-експертне управління рекомендує прийняти за основу з врахуванням деяких зауважень та пропозицій. Кабінет Міністрів підтримує. Комісія профільна фінансових послуг також підтримує. Комітет пропонує прийняти цей проект за основу. Дякую.
Шановні колеги, прошу записатися на виступ. Будь ласка, прізвища народних депутатів. Олександр Єдін, фракція Партії регіонів. Наступний буде виступати Аржевітін.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати, чинний Закону України "Про страхування" було прийнято у 2001 році, і на момент прийняття цей закон відображав ситуацію на страховому ринку у той час. Але сучасний стан економіки України, стан розвитку страхування зокрема, вимагає зміни підходів в регулюванні у цьому секторі. Тому доцільним є не внесення окремих змін до зазначеного закону, а викладення його в новій редакції, яка відображала би реальний стан речей і стала би основою подальшого розвитку та інтеграції українського страхового ринку до світового. На сьогоднішній момент прийняття Закону України про страхування в новій редакції особливо актуально у зв’язку із наслідками економічної кризи, адже кризові явища у фінансовому секторі країни, зокрема у страхуванні, особливо чітко виявили слабкі місця у системі організації нагляду та регулювання страхового ринку України. Я впевнений, що це законопроект необхідно підтримати за для того, щоб страховий ринок України нарешті став цивілізованим і спрямованим на споживача. Тож закликаю всіх проголосувати "за". Дякую.
Станіслав Аржевітін, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Шановні народні депутати, теж поділяю думку попередніх авторів про те, що нарешті цей. нова версія законопроекту, підготовлена, дійсно, до першого. до прийняття його в першому читанні, тому що група із дев’яти чоловік депутатів, яка працює над цим, ходить по кругу. Настав час прийняти в першому читанні і, звичайно, отримати ще нові пропозиції депутатів, які будуть залучатися, звичайно, до вдосконалення. Група народних депутатів, які опрацьовувала, дійсно, суттєво вдосконалено законодавчу техніку, яку від нам рекомендувало науково-експертне управління. Додали нові розділи про посередницьку діяльність, державне регулювання. Це теж погоджено із відповідними державними установами, які за це питання відповідають. Суттєво поправили класи страхування, тому що так вимагали і Мінфін, і Антимонопольний комітет. Власне кажучи, якщо говорити по суті, то суттєво збільшується капіталізація страхових компаній. Наприклад, по страхуванню життя вже потрібно мати 5 мільйонів статутний капітал. Деякі види страхування – потрібно мати регуляторний капітал від 22 до 32 мільйонів. Звичайно, поки що критикується надмірна як би втручання органу, який буде регулювати діяльність. Але як навести порядок на цьому ринку, дійсно, довіра падає, виплати скорочуються. І деякі фінансові оборудки можна зупинити тільки, коли, дійсно, держава буде втручатися у ці процеси. Суттєво змінився пруденційний нагляд за, власне кажучи, за капіталом, за платоспроможністю, за формуванням резервів страхових компаній. Звичайно, багатьом це не подобається. Але це фінансова установа, яка працює з коштами громадян України, тому звичайно продукційний нагляд повинен бути як упереджуючий нагляд і повинен бути присутній на цьому ринку. Тому звичайно в першому читанні можна приймати і потрібно цей варіант законопроекту. Дякую.
Шановні народні депутати! Хто ще наполягає на виступі? Немає. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління також вважає, що законопроект може бути прийняти за основу. Ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України та викладу в новій редакції Закону України "Про страхування" [[реєстраційний номер 9614]]. Прошу голосувати. [[18:32:22]] За-231 Рішення прийнято. Тепер, шановні колеги, нам треба розглянути низку законопроектів, які ми зранку включили до порядку денного, які заздалегідь були підготовлені комітетами до розгляду, а саме: це проект Закону про внесення змін до статті 5 Закону України "Про психіатричну допомогу" щодо розміру допомоги особі, яка здійснює догляд за інвалідом. Ставиться на голосування пропозиція про розгляд питання за скороченою процедурою. [[18:33:12]] За-207 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра соціальної політики Лідія Дроздова. Співдоповідач – заступник голови комітету Віктор Корж. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, урядовий законопроект розроблено на виконання соціальних ініціатив Президента України. Проектом Закону України про внесення зміни до статті 5 Закону України "Про психіатричну допомогу", зокрема, передбачено підвищення з травня 2012 року розмір допомоги особі, яка здійснює догляд за інвалідом І та ІІ групи внаслідок психічного розладу з 10 відсотків прожиткового мінімуму - 109,4 гривні у розмір допомоги у травні до рівня мінімальної заробітної плати - 1094 гривні мінімальна заробітна плата у травні. Крім того, надати право на утримання цієї допомоги сім’ям, доходи яких не перевищують трьох прожиткових мінімумів встановлених для кожного члена сім’ї, замість одного прожиткового мінімуму на кожного члена сім’ї. Та запровадити доплатний механізм розрахунку розміру допомоги, який становитиме різницю між трьома прожитковими мінімумами на кожного члена сім’ї та доходам сім’ї але не більше мінімальної заробітної плати. Для реалізації законопроекту в змінах до державного бюджету передбачено 131,2 мільйона гривень. Враховуючи зазначене, а також те, що законопроект підтримується Головним науково-експертним управлінням Апарату Верховної Ради України, Комітетом з питань охорони здоров’я з прийняттям його за основу та в цілому як закон, Комітетом у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів з прийняттям закону у першому читанні за основу та в цілому, з поправкою дати набуття чинності, а саме з дня опублікування, просимо підтримати проект Закону та прийняти його в першому читанні за основу та в цілому. Дякую.
Дякую. Сідайте будь ласка. Віктор Корж, заступник Голови Комітету з питань охорони здоров’я.
Шановні присутні! Шановні виборці! Комітет з питань охорони здоров’я розглянув на своєму засіданні цей законопроект. І хотів би зробити, привернути вашу увагу до того, що пропонується змінити чинний порядок розрахунку розміру щомісячної грошової допомоги особам, які здійснюють догляд за інвалідами I і II групи внаслідок психічного розладу. Цим законопроектом знімаються обмеження, які давали право отримувати таку допомогу тільки малозабезпеченим громадянам. На сьогодні, до речі, їх знаходиться і налічується у нашій країні понад 9,5 тисяч осіб. І важливо, що станом на 1 січня 2012 року у психоневрологічних інтернатах, яких 152, перебуває 30 тисяч 731 особа. В середньому утримання кожного хворого обходиться більше 2,5 тисяч гривень на місяць і понад 30 тисяч гривень на рік. Але зрозуміло, що для будь-якої хворої людини краще, коли вона знаходиться не в інтернаті, а під турботою, теплом своїх близьких. Розмір допомоги особам, які наглядають сьогодні, складає 109 гривень. Це, безумовно, не вирішує цієї дуже чутливої проблеми. Право, як я уже сказав, отримують тільки малозабезпечені громадяни. Запропонований у законопроекті підхід дасть можливість збільшити розмір такої допомоги до 1094 гривень на місяць. Комітет підтримує прийняття цього законопроекту у першому читанні і в цілому як закон. Дякую за увагу.
Шановні колеги, хто наполягає на обговоренні цього питання. Запишіться, будь ласка. Наполягають. Будь ласка, прізвища народних депутатів. Володимир Карпук, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Володимир Карпук, "Наша Україна – Народна самооборона". Без сумніву, треба підтримувати цей закон. Тому що та матеріальна допомога, яка була раніше в сумі 109 гривень 40 копійок для тієї людини, яка здійснює цілодобову сторонню допомогу для хворого з психічним захворюванням І [[ІІ]] групи, це була надто мізерна і, можна сказати, знущальна сума. Адже переважно ці люди не працюють, тому що такий догляд потребує постійної уваги і ці люди не можуть працювати принаймні на повну ставку, на повну зайнятість. Тому уже називалася цифра, це біля 9,5-10 тисяч таких осіб, гроші змінами до Державного бюджету на 2012 в сумі 131 мільйон на ці цілі передбачені. І треба надати можливість людям отримати принаймні ті кошти, які дозволять їм більшу увагу приділяти догляду. Тому що ніхто, так як рідна людина, за цією категорією людей не догляне. І та велика кількість людей, це майже 30 тисяч, які є в спеціалізованих психіатричних інтернатах, де, хто бував там, не дай Бог, бачити ці всі речі. Тому ми будемо підтримувати цей законодавчий акт. Дякую. І можна приймати його в цілому, там практично змінювати якоїсь потреби щось чи додавати немає.
Володимир Лещенко, фракція комуністів.
Прошу передати слово народному депутату України Гордієнку.
Сергій Гордієнко, мікрофон.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України. Я дякую вам, Володимир Олексійович. Я хотів би привернути увагу до такої проблеми. Звичайно, ні в кого немає сумніву, що фракція Компартії України обов’язково підтримає цей законопроект, він надзвичайно важливий. По великій мірі він не вирішує, не вирішує так суттєво питання і допомога буде невелика, не врятує ці родини. Але я хотів би привернути увагу до іншої проблеми. І сьогодні я просив би тут і представників уряду, і особливо звертаюся до авторів законопроекту, це до нашого уряду України. Справа в тому, що місцеві органи влади, виконавчої влади, дали негласну команду не виписувати пільгових і безкоштовних рецептів. Не виписуються ці рецепти ні інвалідам, ні всім категоріям потребуючих на місцях. Я прошу, щоб ви перевірили, це дійсно так. І от до мене звертається одна жителька села Оболонь Семенівського району Полтавської області про те, що син її має, підпадає якраз до тієї категорії, статтю, яку ми обговорюємо. Але вона йде в лікарню, щоб виписали безкоштовний чи пільговий рецепт і їй відмовляють у цьому. Ви розумієте, що це жахлива річ? Бо якщо ми не даємо спеціальних ліків, такій категорії людей і іншим, то це загострює їхню саме хворобу, вони стають суспільно небезпечними. Тому я привертаю увагу, що не тільки психічнохворим, а дуже багатьом категоріям людей, які потребують медичної допомоги, сьогодні виконавча влада на місцях відмовляє у виписці пільгових і безкоштовних рецептів. Особливо те, що стосується психічнохворих, уряд повинен вирішити.
Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги! Виходячи з принципів гуманізму і людяності, з принципів дотримання прав людини, я закликаю всіх народних депутатів України підтримати цей законопроект в цілому. Дякую.
Шановні народні депутати! Завершено обговорення питання. Я просив би також долучитися до міркувань, які щойно прозвучали, Ярослава Сухого про прийняття за основу і в цілому. Да, це мало, але це в 10 разів більше ніж було. Давайте хоть якось поетапно будемо рухатись в цьому плані. Шановні народні депутати, немає заперечень, щоб поставити на голосування в цілому? Немає. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу і в цілому проекту Закону про внесення зміни до статті 5 Закону України "Про психіатричну допомогу" [[щодо розміру допомоги особі, яка здійснює догляд за інвалідом]] [[реєстраційний номер 10416]]. Прошу голосувати. [[18:42:09]] За-267 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 3 Закону України "Про державну підтримку сільського господарства України" щодо регулювання закупівельних цін на молоко [[реєстраційний номер 10456]]. Комітет пропонує прийняти. розглянути питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[18:42:47]] За-218 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Сергій Терещук. Будь ласка, Сергій Миколайович.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Вашій увазі пропонується законопроект про внесення змін до статті 3 Закону України "Про державну підтримку сільського господарства України" щодо регулювання закупівельних цін на молоко [[реєстраційний номер 10456]]. Загалом молоко – це особливий продукт: для дітей – це основний продукт харчування, для літніх людей – це знову ж таки основний продукт харчування з огляду на поповнення якраз саме білка. Разом з тим для сільських жителів, для жителів, які тримають дома худобу – це і соціально-значимий продукт, бо якраз саме сімейний бюджет, люди, які не мають роботи в сільській місцевості, можуть саме поправити за рахунок того, що продають молоко. Сьогодні ситуація склалася доволі складною. Незадоволені сьогодні ті люди, які купують молоко, бо ціна у магазинах 11 гривень за літр молока доволі висока. І наслідок цього всього, що при раціональних нормах споживання 380 кілограм на душу, молока споживається лише 200 кілограм, або 60 відсотків до потреби. Сьогодні не задоволені і сільські виробники, тому ціни на продукцію змінюються протягом року, і вони сьогодні доволі низькі. Я розумію тих, хто сьогодні називає, що ціни на молоко досить хороші, для підприємств вони не погані, але для населення ціни низькі. І так у нас з року в рік. Я повинен сказати, що сьогодні законодавча база дозволяє регулювати шляхом дотацій, шляхом встановлення мінімальних цін, але все це сьогодні не спрацьовує. Тому ми, не дивлячись на те. що є закон про молоко і молочні продукти внесли зміни до Закону про підтримку сільського господарства. Цим законопроектом передбачається визнати, що молоко це є об’єкт державного цінового регулювання, а це дасть можливість внести обмеження на торгову націнку. І друге, в законопроекті є положення, яке передбачає, що покупці молока – це переробники, це оптові покупці, це роздріб, повинні розрахуватися за.
Мікрофон ввімкніть.
продукцію протягом семи днів.
Банківських, банківських.
з моменту отримання продукції. От і все, законопроект простий, комітет просить підтримати в першому читанні, В’ячеслав Анатолійович до другого читання, будь ласка, вносьте зауваження та пропозиції.
Так, дякую. Сідайте, будь ласка. Хто наполягає на обговоренні? Запишіться. Будь ласка, прізвища народних депутатів виведіть на табло. Володимир Лещенко, фракція комуністів, потім – Володимир Каплієнко.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України, Чернігівщина. Питання, яке піднято цим законопроектом, надзвичайно важливе для нашого українського селянства. Бо постійно щорічно взимку і влітку монополісти – переробники молока, вони домовляються і диктують ціну. І ця ціна є максимально доволі. найменшою є ця ціна. Таким чином знецінюється дуже тяжкий труд селянина. Ми, фракція комуністів, неодноразово ставили це питання перед урядом. В тому числі нещодавно я і народний депутат Гордієнко, і ще мої товариші зверталися до Прем’єр-міністр України Азарова Миколи Яновича з цією ж проблемою. Ми пропонували, щоб уряд створив умови для регулювання цін на молоко. Але звідти йшли одні відписки, мовляв, ринкова стихія, ринок все виправить і тоді все буде добре. А в той же час навесні, наприклад, в Чернігівській області закупівельна ціна на молоко скотилася до 1 гривні 50 копійок і нижче. Це призводить до вирізання худоби, бо селянам, звичайно, не вигідно утримувати цю худобу, і це надзвичайно тяжкий труд. Фракція комуністів, звичайно, підтримую цю законодавчу ініціативу, бо фактично це наше наполягання протягом тривалого часу. Дякую.
Володимир Каплієнко, група "Реформи заради майбутнього".
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, всі ми добре знаємо, що сьогодні ситуація в цій галузі виробництва та переробки молока складна, як ніколи. Ну, дійсно, якщо проїхати особливо перед виборами по українським селам, то перше питання, які піднімають на сільських зборах, на зборах будь-якої територіальної громади - ціна на молоко. Тому що більшість українців, які живуть на сільській території сьогодні залежать від свого власного домогосподарства там, де вони обробляють і вирощують бурячки і таке інше, і від скотини, саме головне – від корови. А на цьому тлі є відповідні є відповідні спекуляції, коли переробники молока, фактично, роблять монополію і купляють і за тими цінами, за якими є. Я хотів би звернутися ось з такою цифрою, коли ми приїхали, представники депутатської групи Чернігівщиною та Житомирщиною, були випадки, коли заборгованість за здане молоко були більше ніж 4-5 місяців, а вартість одного літра молока дорівнювало 1 гривні 70 копійка. Чи це можливо в цій державі? Сьогодні от доповідач казав, що 11гривень коштує молоко в магазині, та безумовно треба підтримувати, законопроект, безумовно, простий. Так, держава повинна почати опікуватись цим питанням. Ми підтримаємо двома руками, що молочна промисловість і молоко повинно стати об’єктом державного регулювання з точки зору ціни. Наступне питання. Так, треба обмежити строки на розрахунок між тим, хто потребляє це молоко переробним підприємствам та громадянином. Але от з голосу прямо з місця хотів би внести пропозицію, ми тоді готовили підтримати цей законопроект і до другого читання. Давайте зробимо, відпрацюємо такий інструмент, щоб гроші, дотації, якщо вони підуть з державного бюджету, пішли саме до тих, хто виробляє це молоко, а не для переробників. Прошу розглянути, профільний комітет, таку пропозицію. Депутатська група "Реформи заради майбутнього", безумовно, 19 голосами підтримає цей законопроект. І дякую, велика шана тим, хто його вніс. Дякую.
Юрій Ганущак, фракція "БЮТ - "Батьківщина".
З цього приводу найкраще висловиться Микола Томенко. Прошу передати.
Микола Томенко, будь ласка.
Шановні колеги, я вдячний нашим колегам із фракції парламентської більшості, які звернули увагу на проблему, яка виходить за межі вже і здорового глузду, в тому числі. Оскільки, якщо узагальнити середню цінову політику, уже скоро справа дійде, що будуть закуповувати в селян літр молока приблизно як літр води бутильованої в супермаркетах, можна буде купити. Це означає, що фактично село ставлять на межі не просто виживання, а вимирання. Бо це один із засобів існування селянина і людини. Більше того я скажу, з чим я не погоджуюся затворами. От в пояснювальній записці вони пишуть: що жодної постанови Кабінет Міністрів України в 2011 році, які стосуються, і перераховують: підтримки тваринництва, в фізичних особах, дотації. Не виконано! Автори пишуть: "Внаслідок цього, в 2011 році чисельність корів зменшилась на 50 тисяч голів. Загальне виробництво молока зменшилось на 163,7 тисяч тонн", і таке інше. У мене тоді запитання. Треба було додати і сказати, тому ми вважаємо, що Уряд України здійснює антинародну політику по відношенню до українського села. І як мінімум міністра АПК треба звільнити. Ну, бажано і весь уряд треба звільнити. Тому що винищення села, яке автори пояснювальної записки написали, от не вистачає організаційних висновків. Тому що ми можемо закон прийняти, але знову, от постанови ж були прийняті, але жодна не виконана! Тому, шановні колеги, треба при такій ситуації дійсно і міністра викликати. Щоб він пояснив, чому така ситуація в Україні, що цілеспрямовано знищується українське село? І по суті. Звичайно, треба приймати в першому і в цілому. Але фахівці, експерти говорять, можливо, давайте ще обміняємося, щоб все-таки до переробних підприємств додати заготівельні організації, заготівельні організації. Таким чином, дати можливість розширити, розширити, так би мовити, об’єктність тих організацій, які займаються закупівлею молока. Але ще раз кажу, що наша позиція – що не треба його розглядати і відтягувати в часі, а сьогодні треба ухвалити рішення. І вимагати від уряду, на відміну від попередніх постанов, виконати Закон України і підтримати українське село.
Шановні народні депутати! Обговорення завершено питання. А, одна хвилина, Юрій Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, українська опозиція. Шановні народні депутати, якщо ви думаєте, що з прийняттям цього закону щось зміниться зразу, то абсолютно не треба на це сподіватися. Мова іде тільки про те, що ми добавляємо у Закон про державну підтримку сільського господарства України і щодо регулювання закупівельних цін цим законом тільки правила цінового регулювання і його об’єкт. У закон добавляється слово "молоко" і у закон добавляються переробні підприємства. Тому я вважаю абсолютно слушним ту пропозицію, яку зараз вніс народний депутат Микола Томенко, де він запропонував добавити ще також: заготівельні організації. Але, Микола Володимирович, крім заготівельних організацій є ще фізичні особи-підприємці, які здійснюють заготівельну діяльність. А вони що відпадають тоді? Вони ж також мають бути там. Тому вони через кому мають бути добавлені, і закон має бути прийнятий у першому і другому читанні зразу. Це по-перше. А, по-друге, уряду.
Завершуйте, будь ласка.
Завершую. Дякую. . уряду хай зайдуть у магазин і подивляться, чи найдуть вони півлітра молока менше ніж за 4 гривні. Не найдуть у магазині. Через це. Це вже розбавленого молока. Через це закон треба прийняти з цими поправками. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Я думаю, що ми тут сходу всі поправки не повносимо. Якщо Верховна Рада Україна підтримає прийняти за основу і доручити за скороченою процедурою доопрацювати його, бо щоб не нарвалися. ну, щоб не було вето. Бо зараз ми навключаємо уточнень і потім спалимо фактично закон. Хоча пропозиції слушні всі. Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію комітету, яка кореспондується з висновком Головного науково-експертного управління, про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до статті 3 Закону України "Про державну підтримку сільського господарства України" [[щодо регулювання закупівельних цін на молоко]] [[реєстраційний номер 10456]]. Прошу голосувати. [[18:54:51]] За-273 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про доручення комітету про підготовку законопроекту до другого читання в скороченому режимі, за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[18:55:16]] За-265 Рішення прийнято. Шановні колеги, нам потрібно визначитись щодо законопроектів у вигляді проектів і постанов щодо організаційно-установчого характеру, які стосуються пам’ятних дат і подій. Я б дуже просив би, щоб ми не політизували, щоб не політизували цю тему, а просто, оскільки ми включили до порядку денного ці питання, щоб ми їх просто розглянули, прийняли, доручивши комітету і Головному юридичному управлінню при підготовці до підпису подивитися на питання, там, стилістики і уточнення дат. Оголошується до розгляду проект Постанови про створення Алеї Воїнської Слави у Парку Вічної Слави міста Києва. Є потреба обговорювати це питання? Ну, тоді за скороченою процедурою, будь ласка. Я ставлю на голосування про розгляд питання за скороченою процедурою. [[18:56:28]] За-217 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Вадим Колесніченко. Співдоповідач – заступник голови Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів Володимир Герасимчук. Будь ласка.
Дякую. Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги, проект постанови передбачає створення національно-патріотичного символу держави, який матиме загальнонаціональне значення та стане символом доблесті і честі для усього народу України. Створення у Парку Вічної Слави міста Києва Алеї Воїнської Слави пропонується шляхом встановлення пам’ятних знаків, бюстів видатним синам українського народу, учасникам Великої Вітчизняної війни, які внесли вагомий внесок у визволення України від німецько-фашистських загарбників. Ініціатива створення Алеї Воїнської Слави у Парку Вічної Слави міста Києва була висловлена керівниками громадських, воїнських та ветеранських організацій, яка в подальшому була підтримана Президентом України Віктором Януковичем та Прем’єр-міністром України Азаровим. Саме громадськість пропонує почати будівництво Алеї Слави у Парку Вічної Слави таким видатним синам українського народу, учасникам Великої Вітчизняної війни, як двічі Герою Радянського Союзу, льотчику-космонавту СРСР Бєрєговому, двічі Герою Радянського Союзу, генералу армії Черняховському, двічі Герою Радянського Союзу, льотчику-випробувачу, майору авіації Ахмет-хан Султану, двічі Герою Радянського Союзу, адміралу флоту Горшкову, двічі Герою Радянського Союзу, генерал-майору Ковпаку. Визначення подальшого порядку встановлення пам’ятних знаків пропонується рішенням оргкомітету, який буде створено Кабінетом Міністрів України на виконання цієї постанови. Профільний комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів 16 травня цього року підтримав ініціативу проекту в першому читанні за основу. Пропоную прийняти в першому читанні за основу, щоб доробити слушні зауваження, які є у представників громадських організацій і профільного комітету. Дякую.
Дякую вам також. Сідайте, будь ласка. Володимир Герасимчук, заступник голови комітету.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Комітет на засіданні 17 травня розглянув зазначений проект Постанови про створення Алеї Воїнської Слави у Парку Вічної Слави міста Києва народного депутата Вадима Колесніченка. Комітет в цілому підтримує ініціативу, спрямовану на забезпечення достойного увічнення пам’яті загиблих захисників Вітчизни, проте на комітеті членами комітету була висловлена низка зауважень. Перше, це стосувалося фінансування, яке. джерел фінансування, які не зазначені в постанові Верховної Ради. Також були значні дискусії навколо переліку імен воїнів-визволителів, яким будуть встановлені зазначені бюсти. Громадські організації, організації ветеранів теж підтримують зазначену постанову, але теж були висловлені зауваження щодо того, що не треба обмежуватися тільки воїнами-визволителями, які народилися на території сучасної України, але і розширити цей перелік представниками інших республік колишнього Радянського Союзу, які внесли вагомий внесок у визволення України від німецько-фашистських загарбників. Узагальнюючи, хочу зазначити, що комітет пропонує прийняти цей законопроект за основу. Дякую.
Дякую. Сідайте. Будь ласка. Наполягають на виступах. Запишіться, будь ласка. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Михайло Чечетов, фракція партії регіонів.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые коллеги! Я думаю, депутаты меня поддержат в части того. что все, что касается светлой памяти героического подвига советского народа, советского солдата в годы Великой отечественной войны, сокрушившего фашизм и защитившего мир на земле, нужно поддерживать. Это нужно нам, это нужно нашим потомкам, если мы действительно хотим построить свободную, демократическую, счастливую для все стран. Спасибо.
Сергій Гордієнко, фракція комуністів.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України. Фракція всіляко буде підтримувати даний проект постанови і привертає увагу, що нам не лише необхідно створювати нові і не лише у Києві, а розповсюдити це і на обласні центри, на районні і села, і все-таки привертає увагу до того, що у належному стані необхідно підтримувати і всі меморіали, які у нас були до цього створені. Дякую.
Дякую. Юрій Ганущак, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Панове, ніхто не заперечую про увіковічення пам’яті наших героїв. Але давайте подивимося по суті і по формі цього проекту. По-перше, питання, чому воїнської, а не бойової? Тобто в українському контексті воно б звучало значно краще. По-друге, це є повноваження місцевого самоврядування, це не повноваження Верховної Ради України, абсолютно от, чітко. От в місті Києві, а давайте ще потім у місті Харкові, в селі Червона Гута там чи в якомусь іншому. Давайте все-таки поважати вищий орган. Як можна це зробити, дійсно, цивілізовано і так, як нормально? Врахуйте, це як постанова іде, тобто не обов’язково до виконання. Загальний закон про увіковічення то, про отакі то пам’ятні знаки і в цьому випадку ми рекомендуємо органам місцевого самоврядування приймати рішення з цього приводу. Тому що постанова, яка немає за собою фінансового підґрунтя, вона не може бути виконана, за означенням не може бути виконана. Тому давайте все-таки оці передвиборні піар-кампанії якось певним чином провадимо у русло, яке має під собою фінансову, матеріально-технічну, якусь основу. Бо в інакшому випадку це буде просто холостий постріл і з нас будуть сміятися люди від того, що ми не можемо реалізувати ті благородні наміри, які нами декларуються. Дякую
Дякую. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Я просив би лише моїх колег і Юрія Ганущака, зокрема, не говорити про те, що постанови не обов’язкові для виконання. Навіщо тоді ми їх приймаємо? Це ж не рекомендації. Верховна Рада приймає закони і постанови, які обов’язкові для виконання. Якщо ми.
Шановні колеги, це ми просто погано контролюємо. Тому я, шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття Постанови Верховної Ради України про створення Алеї Воїнської Слави у Парку Вічної Слави міста Києва, [[реєстраційний номер 10389]] Прошу голосувати. [[19:04:23]] За-262 Постанову прийнято. Шановні колеги, пропонується вашій увазі проект Постанови про відзначення 195-річчя від дня народження І.К.Айвазовського. Є заперечення? Голова комітету давайте скаже, і будемо голосувати тоді. [[Шум у залі]] Ну, якщо наполягає людина, шановні колеги, я ж повинен дотримуватися Регламенту. Я прошу вас!
Чого ви кричите, я не розумію? Це моє право, так само, як право Колесніченка, встати і доповісти. Від імені комітету я хочу сказати про те, що справді в особі Айвазовського або Ованеса Айвазяна, який потім став Іваном Айвазовським, Україна і світове мистецтво має прекрасну дивовижну постать. Я ще хотів і підкреслити, тому що складається таке враження дуже часто, що ми його знаємо просто як баталіста: "Дев’ятий вал", "Бої" і таке інше. Опріч цього, я хочу підкреслити, що він вніс колосально, дуже багато картин в нього на українську тематику. Це і "Чумаки в степу", це "Жнива Україна". Ми маємо просто дивовижну особистість, якій, крім того, що він блискучий художник, він ще дуже багато зробив для міста Феодосії: брав участь у всіх найголовніших проектах по модернізації цього міста. Тому комітет підтримує і давайте проголосуємо за це.
Дякуємо. Вадим Колесніченко, ви будете виступати? Автор відмовляється виступати? Мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги! Безумовно треба відзначити цю видатну постать, тому що він є прикладом для наших місцевих сучасних заможних людей. Крім цього пан Айвазовський за власні кошти проектував, а потім увів в експлуатацію перший археологічний музей у Феодосії. Потім створив перший водогін у Феодосії, завдяки його меценатській діяльності в рідному місті з’явився перший фонтан, який працює й сьогодні – одна із найвідоміших пам’яток старого міста. А також завдяки його зусиллям було збудовано концертний зал, бібліотеку, гімназію, залізницю та морський торговий порт. Тому вважаю, що він є приклад і для наших сучасників. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Комітет при розгляді питання запропонував тут внести певні уточнення вони якраз гарно лягають і конкретизують у певних місцях проект постанови. Я пропоную прийняти проект в цілому з урахуванням рекомендацій комітету. Ставлю на голосування цю пропозицію реєстраційний номер 10148 про прийняття Постанови про відзначення 195-річчя від Дня народження Айвазовського, з урахуванням пропозицій комітету. Прошу голосувати. [[19:07:28]] За-256 Рішення прийнято. Шановні колеги! Пропонується вашій увазі проект Постанови про відзначення 130-річчя з дня народження Кирила Стеценка. Будь ласка, голова комітету.
Шановні колеги, шановні наші виборці, Кирило Стеценко належить до дивовижної плеяди українських духовних, культурних діячів кінця ХІХ початку ХХ століття. Я просто хочу нагадати і нашим співвітчизникам, що ця людина із під крила Миколи Лисенка – видатного нашого українського композитора, він зробив дивовижний вклад і в нашу духовну музику, бо він був і церковним діячем, який писав для церкви. І до сьогоднішнього дня в українських, російських церквах, у православних церквах, християнських церквах, уточнюю, звучать його дивовижні музичні твори. Кирило Стеценко вніс велику сторінку в музичну культуру України. І я думаю, було би дуже нормально сьогоднішній Україні, незалежній українській державі належно згадати його і відзначити його ювілей. І Володимир Михайловичу, щоб не повторюватися, майже до кожного проекту постанови ми вносили, не міняючи там, так би мовити, сенсу, а просто, ну, виносили до того нормативу проекту постанови якісь уточнення. Тому що автори не зовсім так зробили. Через те, щоб не повторюватися, то ми просимо до всіх постанов врахувати ті зауваження, які зробив комітет, вони тільки уточнюють, ще раз кажу, не змінюючи сенсу, і не втручаючись у авторські пропозиції. Прошу проголосувати.
Шановні колеги, хто наполягає на обговоренні цього.? Нема. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому проект Постанови про відзначення 130-річчя з дня народження Кирила Стеценка, [[реєстраційний номер 10201]] Прошу голосувати. [[19:09:56]] За-31 Рішення не прийнято. Оголошується до розгляду проект Постанови про відзначення 130-річчя від часу заснування Кіровоградського академічного обласного українського музично-драматичного театру ім. М.Л.Кропивницького. Володимир Яворівський, будь ласка, голова комітету. Тут є низка пропозицій і уточнень, які варто врахувати.
Шановні колеги! Я вдячний, що сьогодні до обіду ми фактично проголосували за те, щоб включити до порядку денного цей ювілей. Я вже виступав, хочу лишень вам нагадати. Що у нас є, в нашому театральному мистецтві, українському є три фактично етапи. Це давній театр в Кам’янці-Струмиловій - вважається столиця давнього театру. Є Полтава наша, яка стала столицею нового театру. І є місто Кіровоград, Єлисаветград тодішній, де було збудовано дивовижний театр. І де Марко Лукич Кропивницький, корифей, блискучий український актор, співак, поет, антрепренер, який в той період, коли фактично було заборонено український театр і українська мова, українське слово було царатом заборонено, він відважився в ті важкі роки відкрити перший реалістичний новітній український театр. Сам цей театр має блискучу просто-напросто біографію. Я хотів підкреслити, що він, не дивлячись на те, що він фактично у провінційному обласному центрі, він ніколи не був провінційний театром. Я хочу загадати і Михайла Ілляшенка, художнього керівника цього театру, який ставить і українську класику і ставив і Шевченка твори і ті ж самі "Гайдамаки", які вони недавно поставили, вони ставлять і сучасні п’єси Анатолія Крима "Спрага екстриму". Ще одне, що хотів би наголосити, про те, що виділено кошти на ремонт цього театру, бо він був у дуже поганому такому стані, скажімо, значить фізичному, так би я назвав. Сьогодні йде дуже інтенсивно ремонт цього театру. І для того, щоб нам відсвяткувати його ювілей, я думаю, до цього часу буде ремонт закінчено. Через це, Володимире Михайловичу, ми просимо просто там уточнити. Я для стенограми: до ювілею театру провести всеукраїнський фестиваль класичної.
Мікрофон, будь ласка.
фестиваль класичної п’єси. Звичайно, я хотів би, щоб про це почули, звичайно, акторам можна було б присудити їхні чергові звання, хто цього, звичайно, заслужив. І відкрити будівельникам театр до його ювілею. Прошу підтримати.
Шановні колеги, хто наполягає на виступах? Ні. Ставиться на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому проекту постанови з врахуванням пропозицій комітету [[реєстраційний номер 10216]]. Прошу голосувати. [[19:13:19]] За-273 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Постанови про відзначення 150-річчя з дня написання державного гімну України. Так, Володимир Яворівський, будь ласка.
Я мушу сказати, шановні наші колеги, що дуже багато наших співвітчизників чомусь навіть почався такий зуд. Скажімо, комітет буквально завалений, і я як письменник завалений, пропозиціями – кожен, кому не ліньки, намагається написати український гімн. Поки що чогось достойного звичайно там і поблизу немає. А крім того, я вважаю, що це не та проблема, яку сьогодні потрібно вирішувати. Можливо. У когось є якісь претензії, що хотілось би, щоб ці слова були модерніші, можливо, сучасніші, може більш наступальні, і я іноді думаю. Але я переконаний, що сьогодні не час нам ув’язуватися ще в цю, скажімо, дискусію. Є просто слова гімну. Чимось вони може трішки нагадують є "Ще Польська нє згінєла!", хоч там набагато пружніший текст ніж наш. Але насправді це написано дивовижним чоловіком, ось тут під Борисполем село Чубинське. Це село, де народився Чубинський. І, Володимир Михайлович, я піднявся сюди ще заради того, щоб підтримати вашу пропозицію про те, щоби ми до цієї Постанови одним із пунктів, щоби відзначити і ювілей Чубинського, щоби окремо за нього не голосувати. Я переконаний, що нам треба відзначити це символ нашої держави, один принаймні із символів, і можливо навіть найголовніший символ. І те, що сьогодні навіть наші футболісти на футболі, і наші громадяни, коли співається гімн, прикладають руку до серця, знаєте, є в цьому щось таке зворушливе. І через те я вважаю, що ми як державники мусимо підтримати цю постанову і відзначити цей гімн, розказати нашим громадянам як він писався і тому подібне. Підтримайте, будь ласка.
Дякую. Микола Томенко, будь ласка.
Шановні колеги, я підтримую те, що нерозривно пов’язана діяльність Павла Чубинського із головним, головним текстом, головною піснею, головною мелодією нашої країни. Але наші колеги, які подавали законопроект, може, хотіли заздалегідь зробити. Взагалі цей ювілей у Павла Чубинського у січні 2014 року. Тому, очевидно, якось це творчо треба підійти, бо взагалі ми відзначаємо ювілей гімну в 2012 році, а Чубинського в 2014. Тому я думаю, що тут більш делікатніше хай наші юристи і філологи попрацюють, бо ще є, ще трошки часу до Чубинського є.
Шановні колеги, ніхто більше не наполягає на виступі? Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому постанови з урахуванням пропозицій комітету, реєстраційний номер 10244. Прошу голосувати. [[19:16:32]] За-232 Рішення прийнято. Так, шановні колеги, пропонується вашій увазі проект Постанови про відзначення 100-річчя з дня народження Андрія Сови. Є запитання?
Будь ласка. Ну, голова комітету наполягає, так що?
Я не розумію, ну, чого. Ви ж проголосували продовжити роботу, ми її продовжуємо. Є шанс людям, до людей нагадати. Що думаєте, сьогодні всі пам’ятають Сову? Ну, чому не використати 2 хвилини цього часу? Ну, це ж нормально. Через те, ви знаєте, Україна славиться своїм гумором, в цьому переконувати нікого не потрібно. Ми маємо цілу плеяду українських гумористів і колишніх, і сьогоднішніх, і Олег Чорногуз. І можу називати, називати й називати, й називати. Не бракує нам гумористів. Так само, звичайно, що оскільки є гумористи, цілком природно, що в нас виросла ціла школа читців, українських читців. До неї можна мати певні претензії. Дуже часто вони кричать на відміну, скажімо, від російських читців, у яких, можливо, мова природніша ніж у наших, не в усіх. Але справді є оця тенденція, особливо в самодіяльності, чим більше кричиш, тим, вважається, що це більше пристрасний. Але в нас справді є Анатолій Паламаренко, лауреат Шевченківської премії, буквально класик, читець. У нас фактично є сьогодні, і я з цієї трибуни хочу її згадати, Неоніла Крюкова, землячка Саса з Кіровоградщини, народна артистка, лауреат, дивовижна чтиця, на превеликий жаль, сьогодні прикута просто до ліжка. Але не дивлячись на це, навіть на візку вона приїхала до філармонії і провела свій творчий вечір. Андрій Сова у цьому ряду, є його століття. І я думаю, належить це українцям було би відзначити, показати якісь його програми на телебаченні, може, значить, провести якийсь його творчий вечір. Я прошу проголосувати.
Ставиться на голосування. Ніхто не заперечує? Ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу і в цілому проекту Постанови про відзначення 100-річчя з дня народження Андрія Сови [[реєстраційний номер 10298]]. Прошу голосувати. [[19:19:01]] За-261 Постанову прийнято. Ще три проекти постанов. Оголошується до розгляду проект Постанови про відзначення 140-річчя з дня народження Василя Кричевського. Будь ласка, Володимир Яворівський.
Про цього чоловіка так само варто було би нагадати. Це початок 20-го століття, тоді, коли почалося відродження і українського мистецтва і української духовності, і української держави. Воно таки справді розпочиналося. Появилася ціла низка дивовижних майстрів, які сьогодні є окрасою українського духовного обличчя, це і Олександр Довженко, це і Максим Рильський. У цій плеяді і Василь Кричевський. Я хочу нагадати, що той музей, який ми маємо сьогодні – святе місце, і сьогодні, до речі, відзначення дня перевезення тіла Тараса Шевченка із Петербурга до Києва, він був привезений сюди на Поділ і в цій церкві, яка зараз відбудована, відправили молебень. І сьогодні 2 числа він кораблем "Кременчук". тіло Тараса Шевченка в супроводі його сподвижників, української інтелігенції перевезли до Канева і підняли його на цю Тарасову гору. Так от музей, який ми сьогодні маємо, Музей Тараса Шевченка, проектував і оформляв Кричевський, видатний український художник, модерніст, художник з таким сильним національним почуттям, я би сказав. На превеликий жаль, щось там з цих його фресок там зіпсовано, але це все одно, він проектував і як архітектор цей музей. Я хочу також полтавцям нагадати про те, що у Полтаві, ви, мабуть, знаєте теж, у центрі міста цей музей, сьогодні дивовижний будинок, який є окрасою Полтави, – це теж робота Кричевського. Я вже не кажу про його багато художницьких робіт. Я думаю, що він заслужив того, щоби його пошанувала і мистецька громадськість, і щоби пошанувала його і влада. Прошу проголосувати.
Є інші думки, пропозиції? Немає. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому проекту постанови про відзначення 140-річчя з дня народження Василя Кричевського [[реєстраційний номер 10307]]. Будь ласка, визначайтесь голосуванням. [[19:21:38]] За-240 Постанову прийнято. Оголошується до розгляду проект Постанови про відзначення 125-річчя з дня народження Генріха Нейгауза. Володимир Яворівський, будь ласка,.
Це теж, товариство, Кіровоградщина, центральна Україна. І Генріх Густавович Нейгауз народився саме на Кіровоградщині, закінчив консерваторію у Кельні і приїхав до Німеччини, людина, так би мовити, світового масштабу, але він вніс великий вклад справді в українську музику, він є автором багатьох і музичних творів, і, звичайно, він ще був і колосальним і виконавцем, через те внесено це представником фракції комуністів, пані Дем’янчук Вікторії. Ми підтримуємо і комітет підтримує цей проект Постанови, і ви ж його вранці підтримали, включивши в порядок денний. Через те залишилося проголосувати, справді, відзначити ювілей цього чоловіка.
Шановні колеги, немає інших пропозицій? Немає. Ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу і в цілому проекту Постановипро відзначення 125-річчя з дня народження Генріха Нейгауза, [[реєстраційний номер 10394]] Прошу голосувати. [[19:23:08]] За-267 Рішення прийнято. Шановні колеги, пропоную вашій увазі проект Постанови про відзначення 175-річчя від дня народження. з дня народження Івана Нечуя-Левицького. Володимир Яворівський, будь ласка.
Я вніс цей проект свідомо, розуміючи і вірячи в те, що ви його, звичайно, підтримаєте. Тому що Нечуй-Левицький – це візит. якоюсь мірою візитка України, не лише "Кайдашева сім’я", а і безліч його п’єс. І Нечуй-Левицький, власне кажучи, з нього, як на мене, розпочиналася вже модерна українська мова, модерна українська література. І, звичайно, класика, його абсолютна класика "Кайдашевої сім’ї", яка, яку багато поколінь від села до міста знали і любили. Я вже не кажу про його п’єси: "Маруся Богуславка", які і до сьогоднішнього дня ідуть. Я прошу підтримати. Людина світла, добра, з-під Корсуня родом. Я думаю, що ви підтримаєте, і цей ювілей ми відзначимо.
Шановні колеги, немає інших виступаючих? Ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу і в цілому проекту Постанови про відзначення 175-річчя з дня народження Івана Нечуя-Левицького [[реєстраційний номер 10407]]. Прошу голосувати. [[19:24:44]] За-268 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, ми розглянули всі питання, які були визначені розкладом на вівторок 22 травня. Будь ласка, Сергій Сас. Мікрофон, будь ласка.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Я хотів звернути увагу вашу на наступне. Більшість прийняла рішення голосувати до розгляду всіх законопроектів. Але останні півтори години працював тільки Голова Верховної Ради і представник БЮТ Яворівський. Прошу зробити висновки в наступному. Дякую.
Шановні колеги, я прошу і зробив висновки, що народні депутати добре підготовлені до засідання, вони заздалегідь вивчили всі документи і готові були прийняти позитивне рішення. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Завтра Верховна Рада України продовжить роботу в пленарному режимі з 10 години ранку за розкладом на середу 23 травня.