Osittain ainoaan, osittain toiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 3. asia. Ensin päätetään liikenne- ja viestintävaliokunnan mietinnön LiVM 35/2018 vp pohjalta ainoassa käsittelyssä sopimuksesta ja sitten toisessa käsittelyssä lakiehdotuksesta.
Toiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 4. asia. Nyt voidaan hyväksyä tai hylätä lakiehdotukset, joiden sisällöstä päätettiin ensimmäisessä käsittelyssä.
Arvoisa rouva puhemies! Tässä on nyt meillä käsissämme talousvaliokunnan mietintö liittyen osakeyhtiön minimipääoman poistamiseen, niin että enää sitä rapiaa paria tuhatta euroa, juuri sitä summaa, ei tarvitse välttämättä olla kasassa, jos haluaa osakeyhtiömuotoisesti ryhtyä yrittämään tai vaikka omaisuudenhoitoa harjoittaa osakeyhtiönä. Tämähän on osa Sipilän hallituksen laajempaa byrokratian kitkemistä, normien sujuvoittamista ja sääntelyn vähentämistä, mitä vaalikauden aikana on tehty, ja olen itse erittäin tyytyväinen, että hallitus on tämän esityksen antanut. Jos tuossa oikein katsoin, niin talousvaliokunta ilmeisesti oli jopa yksimielinen tästä asiasta, ja kiitos valiokunnalle siitä. Valiokunta ihan perustellusti toteaa mietinnössään, että tämä helpottaa muun muassa mikroyritysten perustamista, ehkäpä jopa startup-yrittäjyyttäkin. Itse pidän tosi hyvänä asiana sitä, että nyt yrittäjät voivat entistä vapaammin itse harkita, mikä on se oikea yritysmuoto, yhteisömuoto sille omalle yrittäjyydelle: onko se toiminimi, niin kuin yleensä pienyritys on lähtenyt toiminimestä liikkeelle, tuleeko porukkaa mukaan, onko se avoin yhtiö, kommandiittiyhtiö, vai mennäänkö heti osakeyhtiöön. Kyllähän osakeyhtiö, arvoisa puhemies, on hieman turvallisempi kuitenkin yleensä. Kun siinä tulee se lakisääteinen yrittäjän ja yhtiön omaisuuksien erillisyys, niin se voi tietyissä tilanteissa olla vähän turvallisempi, vaikka pankille yleensä takauksia joutuukin tekemään. Hyvää työtä hallitukselta ja valiokunnalta.
Kiitoksia. — Nyt täällä salissa on aivan liian paljon suhinaa. Kuinka moni haluaa kuunnella näitä asioita? [Kokoomuksen ryhmästä: Aika moni!] — Hienoa. — Seuraavaksi edustaja Laukkanen.
Kiitoksia, rouva puhemies! Kyllä tuli hyvä mieli tästä, että niin moni haluaa kuunnella, kun minulla on tärkeää sanottavaa.
Minua ei kuunneltu!
[[Naurua]] Rouva puhemies! Pidän tätä esitystä erittäin hyvänä ja ymmärrän, että tämä on iso askel monelle yrittäjälle, joka haluaa perustaa yrityksen ja haluaa heti tehdä siitä vakavasti otettavan yrityksen, jolla on sellainenkin status, toiminimestä poikkeava status, jossa yhtiö itse kantaa vastuun tekemisistään ja on niin sanottu juridinen henkilö. Myös tämä taloudellinen panostus, ettei tarvitse heti sitä osakepääomaa laittaa siihen, vaan yhtiö itse voi sitten kasvattaa omaa pääomaansa, on tervetullut uudistus. Vaikka tähän tietysti tiettyjä riskejäkin sisältyy, että saatetaan hiukan kevyin asentein yrityksiä perustaa, niin uskon, että se on kuitenkin vähemmistö ja moni tervehtii tätä ilolla. Kiitokset tästä hyvästä esityksestä hallitukselle.
Arvoisa puhemies! Kun itse olen käynyt kaikki nämä avoimesta yhtiöstä osakeyhtiöksi omassa yhtiössäni läpi, niin täytyy sanoa, että tämä on todella hyvä esitys, että osakeyhtiömuoto voisi olla heti alusta lähtien kaikkien käytettävissä tällä nollapääomaperiaatteella. Kyllä tänä päivänä yrityksen omaisuudesta suurempi osa on yrityksen työntekijöissä elikkä osaamisessa eikä siinä pääomassa. Me edistämme tällä nimenomaan esimerkiksi startup-yritysten perustamista ja vaikkapa 4H-yrittäjyyden, voisi sanoa, kasvua. Kun itse olen 4H-liiton hallituksen puheenjohtaja, niin olen nähnyt sen, miten siellä innokkaana yritetään, ja osakeyhtiömuoto olisi ollut sielläkin monessa tapauksessa, sadoissa, erittäin käyttökelpoinen heti alusta lähtien. Kannatan tätä.
Arvoisa rouva puhemies! Aina kun normeja sujuvoitetaan ja byrokratiaa puretaan, niin kuin tällä vaalikaudella on paljon tehty, niin sitä pitää kannustaa ja todeta, että se on hyvä asia. Yrittäjyyden kynnyksen alentaminen eri keinoin on erittäin tärkeätä. Tämä esitys on siinä mielessä hyvä. Kuitenkin haluan myöskin todeta, että harmaan talouden näkökulmasta tässä on myöskin esitetty huomioita, että tässä voi tulla pieni riski, riski voi lisääntyä, ja tämä on syytä pitää mielessä ja seurata, miten tämä lähtee kaikkinensa toimimaan. Mutta kuten sanoin, yrittäjyyden kynnyksen näkökulmasta ja byrokratian keventämisen näkökulmasta tämä esitys on hyvä.
Arvoisa rouva puhemies! Tämä on erinomainen hallituksen esitys ja hyvä, yksimielinen talousvaliokunnan kanta tähän asiaan. Keskustelussa meillä oli myös byrokratian purku. Tämähän liittyy hallituksen ohjelmaan byrokratian purusta. On erinomainen asia, että yhtiössä ei enää tarvita osakepääomaa liikkeellelähtöön, ja ehkä, jos halutaan puuttua harmaaseen talouteen — tätä teemaa käsiteltiin siinä — kuitenkin ne riskit ovat tässä suhteessa vähäisemmät. Jos tälläkin hetkellä tämä 2 500 euroa maksetaan osakeyhtiön perustamisen yhteydessä, niin se voidaan saman tien vetää sieltä pois ja näin perustaa niitä yhtiöitä. Eli tämäkin ehkä selkeyttää yhtiön perustamista. Erinomainen asia: Olin Tampereen normaalikoulun lukiossa, missä myös yrittäjyyttä edistetään, siellä tehdään nuoria yrityksiä ja käydään tätä yrityskenttää läpi. Heillä on oma intressinsä lähteä tekemään niitä, ja näen, että näitä erityyppisiä nuorten yrityksiä tulee innostaa, kuten täällä tuli mainittua myös 4H-yrittäjyys. Maaseudulla tulee todennäköisesti olemaan vielä enemmän myös tätä osakeyhtiöpohjaista yrittäjyyttä kuin aikaisemmin. Yksi huoli meillä tässä valiokunnan keskustelussa oli se, että kun osakeyhtiöitä perustetaan, niin millä tapaa niitä pystytään sitten helpommin purkamaan. Tästä tässä asiassa ei vielä ole keskusteltu ja sitä käsitelty. Hyvin usein tulee kohtuuttomankin kalliiksi asianajotoimistojen ja muitten kautta tämä yhtiön purku, ja toivotaankin, että tämäkin otetaan jatkossa huomioon.
Arvoisa puhemies! Käsillä on esitys, joka hyvin kuvaa, mitä työtä on tehty tällä Sipilän hallituskaudella nimenomaan pienyrittäjien ja -yrittäjyyden toiminnan edistämiseksi — edistetään sitä, että ihmiset voivat itsensä työllistää ja muita työllistää — ja miten voimme hallintoa sen puolesta kehittää. On erittäin hyvä, että nyt palautetaan niin sanotusti tämä vanha tila sen osalta, että aikaisemmin tätä vähittäispääomavaatimusta ei ollut. Nyt tämä poistetaan ja nimenomaan helpotetaan jo ihan yrityksen aloittamisvaiheessa siinä, että osakeyhtiö on myös mahdollinen, tasavertainen yritysmuoto, ja myöskin siltä osalta, että henkilökohtainen vastuu yrittäjän osalta on sitten pois tältä osin. On erittäin hyvä, että tämä siis helpottaa nimenomaan mikroyritysten perustamista ja samalla helpotetaan myös digitaalista ilmoittamista ja rekisteröinnin automatisointia. Yleensäkin sillä hallituksen linjalla, että yrittäjien kaikkea viranomaisilmoittamista helpotetaan, pyritään siihen, että samat tiedot tarvitsee julkiselle viranomaiselle ilmoittaa vain kerran. Tämä on erittäin tervetullut suunta, ja siitä on tullut paljon palautetta jo vuosien ajan. Kokonaisuudessaan meidän lainsäädäntö on nyt perattu läpi, niin että helpotetaan tätä byrokratiaa sen osalta, että yrittäjät voivat keskittyä omaan toimintaansa ja palvelemaan asiakkaita ja tarjoamaan niitä palveluita, mitä heiltä odotetaan. Olen itse vetänyt omassa, keskustan, eduskuntaryhmässä tätä työn ja yrittämisen norminpurkutyötä, ja iloitsen, että tämäkin esitys menee nyt eteenpäin.
Arvoisa rouva puhemies! Viiden vuoden kuluessa aloittavista yrittäjistä joutuu lopettamaan noin joka toinen, ja näistä joka toinen on taloudelliselta asemaltaan heikommassa tilanteessa tämän viiden vuoden jälkeen kuin aloittaessa. Eli itse asiassa yrittämisen riski on varsin merkittävä. Suuri osa on toistaiseksi osakeyhtiötä ja sen hallintotaakkaa välttäen toiminut elinkeinonharjoittajina, ja siinä vaiheessa, kun yritys lopetetaan, toiminimen haltija on myös koko muulla omaisuudellaan pysyvästi vastuussa siitä tilanteesta, joka mahdollisesti onkin taloudellisesti aika rankka. Tässä on paljon hyviä puolia, kun osakepääomavaade poistuu, mutta kyllä tässä on myös, sanoisinko, sellaisia mahdollisuuksia, jotka tarkoittavat, että kun yritysten perustamisesta ei ole osakepääomaa menetettävissä, niin ne voidaan jättää myös hoitamatta ja ne voivat ajautua konkurssiin. Tässä on kyllä syytä seurata, mitä tästä asiasta tulee, ja puuttua riittävän ajoissa, jos tässä on näitä erilaisia sivuilmiöitä, jotka eivät ole toivottavia.
Arvoisa rouva puhemies! Osakeyhtiön vähimmäispääoman poistaminen merkitsee todella paljon niille yksittäisille ihmisille, joilla on joku idea, jota lähteä kehittämään ja kenties yrityksen tulonmuodostus on vasta vuosien päässä. Mutta kun tämä ihminen tarvitsee sen Y-tunnuksen ja sen yrityksen nimen asioidakseen esimerkiksi ely-keskuksen ja Business Finlandin kautta, niin kun tämä pienikin vaade pääomasta poistuu, niin meillä varmasti löytyy ihmisiä, jotka tätä kautta hakevat tulevaisuudessa toimeentuloa. Sitä kautta on todella hieno asia, että tällainen, sanoisinko, joillekin iso summa, mutta kuitenkin byrokraattinen ongelma, poistuu. Tämä on sitä hyvää työtä, mitä hallitus on tehnyt sen eteen, että yrittäjyys nähdään aitona, kannatettavana tulonmuodostuskeinona aloilla, joista tälläkin hetkellä saatetaan ajatella, että siellä ei innovaatioita ole helppo viedä eteenpäin. Tämä tuo meille tavallisille ihmisille yrittäjyyden askeleen verran lähemmäksi, ja on todella hienoa, että tämä nyt vihdoin toteutuu.
Arvoisa rouva puhemies! Tämä hallitus on tehnyt erittäin vahvaa ja vakuuttavaa työtä työllisyyden alalla, ja siitä näkyy tietysti se, että suuri määrä, yli 120 000 ihmistä, on työllistynyt ja sitä kautta on myös valtiontalous, verotulokertymä kohentunut, ja se vaikuttaa kaikkien meidän palveluiden rahoittamiseen. Yrittäjyys on yksi tärkeä osa-alue työllistämisessä, ja silloin kun hallitus pohti näitä eri työllistämisen vauhdittamisen vaihtoehtoja, niin keskusteluissa nousi esille tämä osakeyhtiöiden vähimmäispääoman poistaminen eli se, että 2 500 euron vähimmäispääomavaatimuksesta luovutaan ja sitä kautta vauhditetaan uusien yritysten perustamista ja sitä kautta tietysti myös työllistymistä. Tästä keskustelusta, jota asian tiimoilta on käyty, haluan nostaa yhden kulman esille. Varsinkin nuorten ihmisten yritysten perustamisesta moni nuori sanoo, että se osakepääomavaatimus, 2 500 euroa, on paljon siinä tilanteessa, kun ollaan lähdössä yrittämään ja on idea ja on intoa lähteä yrittämään ja kokeilemaan omia siipiään. Varsinkin nuorten yrittämisen aloittamiselle tämä on erittäin merkittävä viesti, että osakepääomavaatimus poistetaan, ja se on hyvä asia.
Arvoisa puhemies! Tämä hallituksen esitys on varsin kannatettava, elikkä vähimmäispääomavaatimus 2 500 eurosta poistuisi. Kun aikanaan parikymmentä vuotta sitten lähdin politiikkaan mukaan yrittäjäperheen tyttärenä, niin muistan, että tämä vähimmäisvaatimus oli ollut noin 50 000 markkaa. Sittemmin se oli vaihdettu euroiksi 8 000 euroon, ja se on seilannut viimeisen 25 vuoden aikana siellä 10 000 euron ja 2 500 euron välillä, ja nyt sitten tämä poistuisi kokonaan. Yrittäjyys kantaa Suomea, ja pienenä kansakunta me elämme erityisesti viennistä. Monet nyt tällä hetkellä hullutkin innovaatiot saattavat tulevaisuudessa olla aika nopeastikin merkittäviä vientituotteita, puhutaan sitten peliteollisuudesta tai langattomasta teknologiasta. Yrittäjyys ei enää ole niin pääomaintensiivistä, vaan se on tulevaisuudessa yhä enemmän osaamisintensiivistä. Toisaalta osaamista on tietenkin päässä monilla ihmisillä, eli sinänsä se on pääomaintensiivistä, mutta tarkoitan sillä, että se ei tarvitse enää niin suuria investointeja teollisuuteen ja siihen liittyen, ja siksikin tämä esitys on todella kannatettava. Tietenkin on ollut keskustelua siitä, voiko sitten yrityksen perustaa pelkällä sillä, ettei ole sitä 2 500:ta euroa. Niin sen voi tosiaan tehdä, ja tämä 2 500 euroa, mikä on ollut vähimmäispääomavaatimus, ei ole ollut kuitenkaan sellainen, että osakeyhtiöllä pitäisi olla aina tilillä 2 500 euroa, vaan se on nytkin ollut sellainen, että se on täytynyt olla perustamisvaiheessa, mutta sitten sen jälkeen sitä on voinut käyttää johonkin muuhun. Elikkä ei osakeyhtiöllä aina ole ollut sitä 2 500 euron vähimmäispääomaa, vaan se on vain ollut yrityksen perustamishetkellä se vaade. Näin ollen tämä on hyvin kannatettava esitys.
Kunnioitettu puhemies! Todellakin, kuten täällä ovat useat kanssaedustajat todistaneet, tämä osakeyhtiön vähimmäispääoman poistaminen on hyvä ehdotelma, ja olen itsekin tätä ajanut aikaisemmassa hallituskauden elämässäni. Eli tavoite on siis saada lisää osakeyhtiöitä, pienimuotoista yhtiötoimintaa ja sellaisia uusia, aloittavassa vaiheessa olevia pieniä yhtiöitä syntymään. Toivoisin, että vaikkapa sitten sieltä yliopistotasolta lähtisi paljon tutkijoita ja opiskelijoita niitä omia ideoitaan kaupallistamaan, tekemään vaikkapa joitakin spin-offeja. Kun edustaja Lehti totesi näistä epätoivottavista sivuilmiöistä, niin kyllä osakeyhtiöiden velkojien suojaa täytyy katsoa lähiaikoina, ja toivottavasti ensi kaudella sitten näin myös toimitaan.
Arvoisa rouva puhemies! Tämä on hyvä asia, mutta niin kuin tuossa edellä edustaja Talvitie kuvasi sitä tosiasiallista tilannetta, ei pidä kuitenkaan ehkä liioitella tämän vaikutuksia siihen, miten paljon tämä uutta yrittäjyyttä tulee saamaan aikaan. Mutta on tervetullutta helpottaa kaikkea yrittäjyyttä ja yrittäjäksi ryhtymistä. Me tarvitsemme uudenlaisia toimijoita, me tarvitsemme erilaisia pieniä yrityksiä, jotka usein lähtevät jo vaikkapa siinä vaiheessa, kun nuori on jopa peruskouluiässä tai lukiossa, ammattikoulussa opiskelemassa sitä omaa ammattiaan, ja sitä kautta voi saada sen ensimmäisen myönteisen kokemuksen työstä mutta myös yrittäjyydestä. Edustaja Talvitien puheenvuorossa oli toinenkin hyvä huomio: se, että nämä yritykset ovat ennen muuta tulevaisuudessa sellaisia, joissa tärkein pääoma onkin se osaaminen ja se taito, jota tällä henkilöllä on, on hän sitten nuori tai vanhempi. Erilaista osaamista tässä maassa riittää, ja se on hyvä saada käyttöön. Arvoisa puhemies! Itse pidän tärkeänä sitä, että meillä on tulevaisuudessa entistä enempi joustavia, helppoja keinoja tehdä työtä, tarjota työtä ja toisaalta myös ostaa työtä tai vastaanottaa työtä, ja näitä esimerkiksi palkka.fi ja tämäntyyppiset käytänteet ovat lisänneet ja helpottaneet. Uskon, että myös tämä meidän verotusjärjestelmän uudistaminen, jossa siirrytään enempi reaaliaikaiseen verotukseen, tulee myös tällä saralla tuottamaan hyvää tulosta. Suomi kaipaa lisää yrittäjiä, lisää yrittäjyyttä, lisää tekemistä ja lisää työtä, ja tämä on yksi hyvä toimenpide siihen.
Arvoisa puhemies! Minäkin yhdyn tämän ehdotuksen kannattajiin. Tässä on erityisen hyvää se, että madalletaan kynnystä yritystoiminnan perustamiseen. Hyvän ajatuksen saatuaan on nyt helppo pistää pystyyn osakeyhtiö tulevaisuudessa, kun vaadittava osakepääomavaatimus siis poistuu. Monesti me yrittäjähenkiset ihmiset — joita toivottavasti on tässä maassa entistä enemmän, yrittäjäkasvatus on meillä koulussakin vahvistumassa ja on vahvistunut jatkuvasti — pulppuamme ideoita, ja joskus niitä ideoita on hyvä päästä testaamaan vaikka osa-aikaisesti perustamalla yrityksen, joka ei välttämättä heti tarjoa sitä toimeentuloa, ja nyt tämä kynnys todella helpottuu. Nuortenkin ihmisten on helpompi pistää osakeyhtiö pystyyn ja toimia saman tien osakeyhtiömuodossa, jolloin muutokset esimerkiksi toiminimestä osakeyhtiöön jäävät tarpeettomiksi ja pääsee kokeilemaan siipiään pienemmällä kynnyksellä.
Rouva puhemies! Tässä on käytetty erinomaisia puheenvuoroja liittyen tähän hyvään esitykseen. Täällä on jo nostettu esille esimerkiksi nuorten yrittäjyyskynnyksen alentaminen tätä kautta, samoin yliopistomaailmasta nousevat ideat ja niitten jatkojalostaminen, mutta tuon laveutta tähän keskusteluun myös siinä, että tämä on myös maaseudulle tärkeä asia. Moni alkutuottaja, jolla on idea jalostaa maidosta, viljasta, monesta muusta alkutuotteesta jotakin, ei pysty lähtemään tekemään sitä sen maatilayrityksen kautta, koska tietyt tukimuodot, mitkä esimerkiksi ely-keskuksen ja Business Finlandin kautta olisivat mahdollisia, eivät ole suoraan mahdollisia hoitaa sen maatilayrityksen kautta. Ja kun tiedämme tällä hetkellä maatalouden tiukan rahatilanteen, niin tämäkin 2 500 euroa osakeyhtiön perustamisesta on todella iso raha monelle innovatiiviselle maatilayrittäjälle.
Arvoisa puhemies! Haluaisin salin tältäkin reunalta todeta, että tämä käsitteillä oleva esitys on hyvä, ja kun me talousvaliokunnassa kuulimme paljon asiantuntijoita ja pohdimme tätä ratkaisua, niin kaikki päädyimme yksimielisesti siihen, että tätä ehdotusta kannattaa puolustaa monista syistä johtuen, jotka täällä ovat jo tullut esille. Kysymys ei ole aina pelkästään materiaalisista pääomavaateista, vaan niin kuin täällä on käynyt ilmi, usein kysymys on se, että suurin pääoma on kuitenkin aloittavissa yrityksissä henkisen pääoman omistaminen ja osuus. Tässä mielessä on tietysti tärkeätä, että tulevaisuudessa pk-yrityksien tai itsensä työllistäjän tai yrittäjän alkua tuetaan monella muullakin tapaa, ja yksi sellainen iso haaste tulee olemaan jatkossa se, miten me saamme pk-yritykset myös kiinnittymään kansainvälisiin arvoketjuihin ja kansainvälistymään. Se vaatii monenlaista tukea ja kumppanuutta myös suurempien yritysten kanssa. Tällä haluan vain sanoa sen, että tämä on yksi tärkeä askel siihen perustamiseen, mutta tarvitaan myös muita toimenpiteitä. Edustaja Pirttilahti kiinnitti huomiota siihen, että yrityksen lopettamiseen liittyvää problematiikkaa tässä ehkä ei keritty tai pystytty riittävästi arvioimaan, ja siihen pitäisi jatkossa palata. Hyvä suomalaista yrittäjyyttä koskeva esitys.
Arvoisa puhemies! Esitys yksityisen osakeyhtiön vähimmäispääomavaatimuksen poistamiseksi on hyvin kannatettava, kuten täällä on monissa puheenvuoroissa jo tullut esille. Haluaisin itse korostaa vielä tuota, mistä edustaja Lehti huomautti, että lain vaikutuksia seurattaisiin, ettei sitten kuitenkaan niitä epätoivottuja vaikutuksia syntyisi. Tosiaan talousrikostutkinnan puolelta löytyy kyllä esimerkkejä veijareista, jotka kyllä hyödyntävät kaikki mahdolliset lain porsaanreiät, niinkin voisi sanoa. — Kiitos.
Arvoisa puhemies! Tämä on hyvä esitys, ja on tärkeää, että yrittämisen kynnystä madalletaan. Minusta tuntuu, että Suomi ei koskaan ole ollut näin yrittäjäystävällinen, ja eduskuntakin on laidasta laitaan tukenut tätäkin esitystä, ja se johtuu tietysti kahdesta asiasta: toisaalta työelämän muutoksesta, jossa moni ikään kuin joutuukin alihankkijan asemaan — yksinyrittäjäksi, alihankkijaksi, pienyrittäjäksi, kevytyrittäjäksi, mitä näitä termejä nyt onkaan — ja toinen syy on juuri tämä innovaatiotoiminta, johon täällä on viitattu, että jo opiskelijat ja koululaiset kehitellessään ajatuksia ja ideoita markkinoita varten voivat ryhtyä yrittäjäksi hyvin varhaisessa vaiheessa. Ehkä asia, josta olisin tässä ilmaissut huolen, on se, miten meidän sosiaaliturvajärjestelmämme tällaiseen sopeutuu, kun ihminen on välillä yrittäjä, välillä palkkatyöntekijä, saattaa olla välillä opiskelija, välillä työtön. Kaikki tietävät sen kankeuden, mikä tällaisissa tilanteissa sitten sosiaalisten etuuksien saamiseen ja hakemiseen ja anomiseen liittyy. Meillä helposti ajatellaan siiloissa niin, että kun kerran olet yrittäjä, niin olet aina yrittäjä ja sitten sinulta sulkeutuvat ne edut, mitkä palkkatyön puolelta yleensä tulevat tässä sosiaalipuolella. Tulevaisuuden yhteiskunnassa meidän täytyy rakentaa paljon joustavampia järjestelmiä nimenomaan sosiaalipuolelle.
Arvoisa rouva puhemies! Tahdon aivan aluksi sanoa, että tämä perjantain puolituntinen on taas osoittanut sen, että tämä on lähestulkoon parasta keskustelua, mitä eduskunnassa käydään: laidasta laitaan asiakysymykset edellä, hyvää keskustelua. Tahdon kiittää kaikkia siitä. Tahdon kiittää myös hallitusta hyvästä esityksestä. Täällä on monen edustajan suulla tuotu esiin se, että kaikki osaaminen ja kaikki ideat täytyy saada käyttöön ja kynnys myös yhtiömuotoiseen toimintaan täytyy saada alas. Mutta tämä herättää myös toisen kysymyksen, jonka edustaja Vähämäki toi esiin. Siis osakepääoma on ikään kuin vuokravakuus, ja se taas herättää kysymyksen velkojan suojasta. Tämä on semmoinen asia, mitä tässä yhteydessä ei vielä ole oikein käyty läpi, enkä ole kuullut siitä asiasta hirveän paljon keskustelua. Tämä velkojien suojakysymys, kuten edustaja Vähämäki toi esiin, on varmaan asia, joka seuraavaa hallitusohjelmaa neuvoteltaessa ja ensi vaalikauden aikana varmasti nousee esiin. Sekin pitää pystyä ratkaisemaan.
Rouva puhemies! Tervehdin oikein ilolla tätä esitystä. Se on hyvä, että yrittämisen aloittamista ja yrittämistä yritetään helpottaa jatkuvasti. Aikaisemmin tällä hallituskaudellahan myös toteutui perussuomalaisten tärkeä tämmöinen norminpurkuasia. Se oli yritysten alvin maksuperusteen muuttaminen kassaperusteiseksi aiemmasta lasku-, kuittiperusteisesta. Nämä ovat oikein hyviä ehdotuksia. Tässä on nähtävissä, että tämä kuuluu nyt pikemminkin siihen puoleen yritysten toimintaympäristön helpottamista, jossa tavallaan, sanoisin, byrokratiaa ja normeja puretaan. Mutta sitten toisessa puolessa täytyisi myös muistaa raha eli yritysten toimintamahdollisuuksien parantaminen rahallisesti, ja tähän me olemme ehdottaneet nyt viimeksi vaihtoehtobudjetissamme alv-alarajahuojennuksen nostamista. Varmaan muitakin ehdotuksia löytyy, jotka oikeasti myös taloudellisesti entisestään helpottaisivat yrittämisen aloittamista tai jatkamistakin. Mutta tämä ehdotus vaikuttaa ihan hyvältä, ja toivottavasti valiokunnassa puolueet sitten saavat tämän yhdessä maaliin.
Toiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 5. asia. Nyt voidaan hyväksyä tai hylätä lakiehdotus, jonka sisällöstä päätettiin ensimmäisessä käsittelyssä. Meillä on aikaa kaksi minuuttia. Otetaan ne, mitkä pystytään.
Arvoisa rouva puhemies! Tämä on erittäin tervetullut uudistus — voidaan kutsua hyvin ”Lex Talvitieksi”. Tässä oikeusministeri Häkkäsen eduskuntaan tuomassa esityksessä siis halutaan helpottaa asunto-osakeyhtiöiden päätöksentekoa rakennusten purkamisesta ja uudisrakentamisesta. Keskeinen muutos on siis se, että taloyhtiön yhtiökokous voi tämän jälkeen neljän viidesosan määräenemmistöllä päättää purkamisesta ja uudisrakentamisesta, kun tähän asti voimassa olevan lain mukaan asunto-osakeyhtiön on päätettävä hankkeesta yksimielisesti. Yksimielisyysvaatimuksesta on aiemmin luovuttu esimerkiksi hissi- ja tämäntyyppisissä korjauksissa ja myös esteettömyyttä parantavissa jälkirakennustoimissa. On erittäin tervetullut uudistus, että nyt myös tämä tuodaan tähän purkamiseen. Tässä on kyllä hyvällä tavalla myös suojattu ja turvattu osakkeenomistajien asemaa, eli on haluttu huolehtia siitä, että nämä ihmiset, joilla on tämäntyyppisessä talossa, jota ei enää kannata korjata tai jonka tilalle rakennetaan enempi asuntoja, saavat sieltä jatkossa myös uuden asunnon. Muutimme tätä enemmistöajattelua Suomen lainsäädännössä jo 2011. Silloin perusparannukset, parvekelasit, kaapeloinnit ja nämä tulivat enemmistöpäätöksiksi, mutta valtaosa näistä päätöksistä tapahtuu edelleen niin sanotulla kaksi kolmasosaa -enemmistöllä. Haluan nostaa yhden asian esille, ja siinä on kyse yhtiövastikkeista. Eli meillä on taloja, joissa on asuntoja ja sitten alakerrassa kivijalkakauppoja. Kivijalkakaupoille on aikanaan asetettu korkeampi yhtiövastike, ja nyt kun kivijalkakaupat ovat olleet vaikeuksissa postimyynnin ja markettien myllerryksessä, osassa taloyhtiöitä on haluttu tehdä helpotuksia näille kivijalkakaupoille ja poistaa tätä korotettua yhtiövastiketta. Nyt ongelma on sellainen, että näissä päätöksissä yhtiöjärjestyksen muutos pitää tehdä määräenemmistön lisäksi osakkeenomistajien suostumuksen kautta, ja tämä aiheuttaa nyt ongelman, että yksikin asukas on pystynyt estämään sen, että vaikeuksissa olevan kivijalkakaupan yhtiövastiketta oltaisiin voitu kohtuullistaa ja pienentää. Silloin yleensä ratkaisu on ollut se, että koko kivijalkakauppa on lähtenyt sieltä talon alakerrasta pois, se on jäänyt tyhjäksi ja lopputulema on se, että taloyhtiö ei saa lainkaan tuloja siitä. Silloin kannattaisi kyllä miettiä vakavasti keinoja siihen, että myös tämäntyyppistä päätöksentekoa sujuvoitettaisiin tämän ”Lex Talvitien” mukaisesti, jossa nyt siis otetaan purkamis- ja uudisrakentaminen neljän viidesosan määräenemmistöllä päätettäväksi.
Arvoisa puhemies! Politiikka, niin kuin elämäkin, on joukkuepeliä, ja tietenkin tehdään kompromisseja. Tässä yhteydessä haluan sanoa kiitos. Kiitos kaikille, jotka ovat edistäneet tätä asiaa, niille 105 kollegalle, erityisesti kaikille oululaisille kollegoille, ja sitten kaikille, jotka ovat valmistelleet tätä asiaa, ja kaikille, jotka ovat muuten tätä tukeneet. Muilta osin ympäristövaliokunnassa olen saanut tätä asiaa edistää. Valiokunta teki yksimielisen mietinnön, ja tiistain ensimmäisessä käsittelyssä tästä asiasta käytiin hyvä keskustelu. Kiitos ja katse tulevaan, ja toivottavasti tämä lakimuutos mahdollistaa esteettömiä, hyviä, toimivia ratkaisuja ihmisille ja uusia koteja.
Arvoisa puhemies! Minä haluan kiittää edustaja Talvitietä äärimmäisen hyvästä lakialoitteesta, jonka itsekin allekirjoitin, ja oikeusministeriötä erittäin hyvästä valmistelusta ja huolellisesta ja osaaottavasta valmistelusta. Meidän kuulemisissamme tämä keräsi laajalti kiitosta, ja tällä esityksellä nimenomaan helpotetaan erityisesti kasvukeskuksien hyvien liikenneyhteyksien varrella olevien vanhojen rakennusten purkamista ja uudelleen kehittämistä. Käsittelyn aikana kiinnitimme ympäristövaliokunnassa myös huomiota siihen, että meillä on samantyyppisiä haasteita esimerkiksi myös kiinteistöosakeyhtiöiden osalta, ja näihin olisi sitten jatkossa hyvä kiinnittää huomiota, jotta pystymme uudistamaan myös kaupunkikeskustoja tai esimerkiksi vanhoja ostoskeskuksia kasvavien kaupunkien tarpeiden mukaisesti.