Слава Україні! Шановні народні депутати України, відповідно до прийнятої нами Постанови "Про деякі питання організації роботи Верховної Ради України дев’ятого скликання під час проведення дев’ятої сесії в умовах дії воєнного стану" сьогодні ми продовжуємо наше пленарне засідання. Шановні колеги, звертаю увагу, що згідно з прийнятою Верховною Радою України постановою усі присутні на пленарному засіданні не повинні поширювати інформацію щодо його початку, перебігу та прийнятих у парламенті рішень раніше ніж через годину після оголошення перерви у пленарному засіданні. Прошу всіх колег поважати прийняте українським парламентом рішення та відповідально поставитися до забезпечення безпеки єдиного законодавчого органу нашої держави. Шановні колеги, у разі повітряної тривоги буде оголошено перерву в пленарному засіданні, і ми всі маємо перейти до безпечних місць відповідно до схеми укриття, яка розміщена на робочому місці кожного з вас. Шановні народні депутати, за парламентською традицією пропоную розпочнемо роботу з виконання Державного Гімну України. [[Лунає Державний Гімн України]] Шановні народні депутати, триває сімнадцятий місяць рішучого спротиву України широкомасштабній російській агресії. Завдяки стійкості, міцності духу та самовідданості наших захисників і захисниць ми маємо можливість споглядати квітучу красу нашої Батьківщини, працювати на відбудову вільної, незалежної, європейської України. Однак, на превеликий жаль, війна забирає найкращих співвітчизників – невимовна біль. Схилимо голови у хвилині мовчання та вшануємо пам’ять наших героїв, які стали на захист України. Прошу також вшанувати світлу пам’ять всіх мирних громадян, безвинно вбитих російською державою-окупантом. [[Хвилина мовчання]] Шановні народні депутати України, відповідно до статті 28 Регламенту Верховної Ради України перед початком розгляду питань пропоную провести сигнальне голосування. Нагадую, необхідно, утримуючи сенсорну кнопку, натиснути зелену кнопку "За" та утримувати ці дві кнопки одночасно до завершення голосування, тобто до появи результатів на табло. Я прошу взяти участь у сигнальному голосуванні. [[10:15:56]] За-210 Прекрасно: 210-за, 6-проти, 2-утримались. Фантастика. Я бачу, що цей вірус перекочовує в ближні ряди. Шановні колеги, ідемо далі. Я ще раз звертаюсь до всіх колег із закликом неухильно дотримуватись безпекових правил у Верховній Раді України і не поширювати інформацію щодо перебігу пленарного засідання, прийнятих у парламенті рішень раніше, ніж через годину після завершення нашої роботи. Шановні народні депутати, сьогодні день народження у нашого колеги народного депутата України Володимира Ілліча Іванова, давайте привітаємо. [[Оплески]] Вітаємо вас, бажаємо міцного здоров’я, звитяжної праці та якнайшвидшої перемоги України! Вітаємо! Шановні народні депутати, перелік питань, який був попередньо узгоджений Погоджувальною радою, вам надано, переходимо до його розгляду. Шановні колеги, перед тим як перейти до виступу, до розгляду питань, надійшла заява від двох фракцій з перервою з заміною на виступ. Слово надається народному депутату Леонову, будь ласка.
Шановні колеги, 28 червня Президент України Володимир Зеленський виступив у цій залі із закликом задуматися над тим, якою ми бачимо Україну майбутнього. Але в його доповіді були такі пункти, які не потребують дискусії, а вимагають невідкладних дій. Зокрема, це стосується імперативу: Україна перемоги має бути достойною своїх героїв. Ця теза також була гідно представлена на Лондонській конференції з відновлення України. Наша держава вкотре продемонструвала свої пріоритети, представивши стратегію соціального відновлення. Одним із ключових проектів цієї стратегії є створення хабу з протезування. Актуальність цього проекту є надзвичайною, кількість українців, які потребують допомоги через постійні обстріли та інтенсивні бойові дії збільшується щодня. До того ж, на сьогодні територія України є найбільшим мінним полем у світі, отже, рівень вибухової небезпеки ще тривалий час залишається на високому рівні. Колеги, країна стоїть перед серйозним викликом, повернути до повноцінного життя десятки тисяч наших українців. Виходячи з цього, за ініціативи народних депутатів з фракції "Слуга народу", в Одесі відбувся круглий стіл на тему: "Протезування та реабілітація військовослужбовців та цивільного населення". На ньому було здійснено оперативний аудит наявних можливостей – це дозволило визначити перший крок, з якого можна розпочати процес покращення якості протезування в Україні. Для цього потрібно внести зміни до Постанови Кабінету Міністрів України про затвердження порядку забезпечення допоміжними засобами реабілітації осіб з інвалідністю, дітей з інвалідністю та інших окремих категорій населення. Робоча група вже напрацювала зміни та доповнення до цієї постанови. Вони, зокрема, стосуються: спрощення умов отримання колісних крісел з підвищеною функціональністю, доповнення переліку осіб, які мають першочергове право на протезування, перегляду особливостей забезпечення дітей з інвалідністю технічними засобами реабілітації. Весь пакет пропозицій ми передамо до уряду разом зі зверненням від імені народних депутатів. В ньому ми просимо Кабінет Міністрів розглянути ці зміни та доповнення як невідкладні. Шановні колеги, якість та доступність протезування – це не просто добра справа і навіть не перевірка на гуманність. Це базовий тест на здатність бути суспільством як таким. Тому ми не маємо права його провалити. Запрошую всіх долучитися до цієї ініціативи та підписати звернення до Кабінету Міністрів. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, ще одна заява від двох фракцій "Довіра" і "За майбутнє" про перерву із заміною на виступ. Слово надається Арешонкову Володимиру Юрійовичу, будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Хочу звернутись до вас, шановні мої колеги депутати, тому що вчорашні наші всі звернення до українського уряду, до інших посадових осіб і інституцій державних, які опікуються темою, умовно назвемо її чорнобильською, або темою, яка пов’язана з питаннями соціального захисту громадян, які постраждали від наслідків аварії на ЧАЕС, так от, всі наші вчорашні дії вони не мають поки ніякого ефекту. Нагадую, у Верховну Раду внесли проект Постанови про накладання мораторію на прийняття урядом горезвісної тієї постанови, якою ліквідовуються населені пункти, які входять в зону сьогодні забруднення. Ми попереджали і попереджаємо всіх, що соціальні негативні наслідки, якщо ця постанова буде прийнята урядом, відчують на собі всі урядовці. Ще раз підкреслюю, всі. І я зараз звертаюсь, шановні мої колеги до вас, якщо ви думаєте, що Верховна Рада не відчує те, що скажуть люди, ви глибоко помиляєтесь, тому що Кабінет Міністрів ми формували, ми контролюємо сьогодні дії уряду і ми з вами маємо прийняти рішення при тому, щоб зупинити сьогодні це дуже поспішне, не підготовлене, абсолютно сире рішення Кабінету Міністрів. Я ще раз підкреслюю, що негативні наслідки, які можуть бути, відчують на собі всі політичні сили і всі політики. Тому, будь ласка, давайте ще раз, якщо ми не хочемо сьогодні розглядати в сесійній залі постанову про мораторій, давайте попрацюємо зараз з урядом кожен на своєму напрямку, через свої політичні фракції, через політичні групи, спробуємо переконати урядовців не приймати таке необдумане рішення. Ми вчора пропонували створити робочу групу спільну з числа депутатів, представників Кабміну, фахівців, де ще раз передивитися в чому сьогодні нам потрібно внести зміни, в яке законодавство чорнобильське. Вчора була слушна абсолютна пропозиція розділити блок соціальних питань з питаннями територій забруднених і це можна робити. Але робити спокійно, враховуючи те, що воєнний стан і збурення людей, може мати величезні негативні наслідки. Я закликаю вас, колеги, разом попрацювати проти цієї постанови уряду.
З процедури? Геращенко, будь ласка. Але тільки з процедури. Ірина Володимирівна, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, на Погоджувальній раді було підтримано рішення поставити в порядок денний законопроект 9358, що стосується бомбосховищ. На жаль, не розглянув цей законопроект профільний комітет з питань екології. І тому сьогодні він не стоїть у порядку денному. І це дуже неправильно, тому що багато розмов про бомбосховища і жодного рішення. Ми звертаємося до Голови Верховної Ради дати доручення негайно комітету розглянути цей законопроект, поставити його в порядок денний. І друге. Є Постанова, зареєстрована нашою фракцією щодо негайного відкликання зі своєї посади голови Комітету з питань свободи слова. Яка ж ганьба, що фракція "Голос" не дає нам три хвилини із заміною на виступ виступити з цього питання. Я звертаюсь до колег з фракції "Голос", я переконана, що ми тут з вами на одній позиції. Будь ласка, дайте нам спільну заяву, щоби виступити з протестом щодо того, що відбувається з Комітетом з питань свободи слова. Будь ласка.
Шановні колеги, з того, що я почув, це по цьому законопроекту. Що ви кричите постійно, Ірино Володимирівно?
[[Не чути]]
Давайте я буду трошки. Тому що я, ну, маю такі повноваження. Я почну з того, що комітет, який мав розглянути цей законопроект, про який говорила Ірина Володимирівна, будь ласка, зберіться, щоб ми на ступний раз мали рішення комітету і приймали рішення щодо його внесення в порядок денний чи невнесення, як вирішить Погоджувальна рада. Добре, Олег? Дякую. Спасибі. Ідемо далі. Євтушок з процедури, будь ласка.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Шановний пане Голово і керівники фракцій, і керівники комітетів, ми зареєстрували проект Постанови 9472, який свідчить про те, що ми повинні в стінах парламенту негайно ухвалити цю постанову, яка накладе мораторій на зміни в перелік населених пунктів, які віднесені до третьої Чорнобильської зони. Протягом минулих кілька тижнів ми об’їхали ці північні наші області – це Волинська, це Рівненська, це Житомирська область, спілкувалися з людьми. Люди виходять на акції протесту, перекривають траси.
Я вибачаюсь. А що тут з процедури?
Я прошу, пане Голово, підняти вище.
Його нема в порядку денному. Погоджувальна рада.
Ні,. [[Не чути]]без обговорення.
Погоджувальна рада не включила його до порядку денного.
Руслан Олексійович, ми просимо.
А останній.
в першу чергу розглянути її без обговорення.
Я перепрошую.
Але прийняти рішення. Адже дійсно люди будуть протестувати і це північний райони, які граничать з Білорусією, недружньою до нас.
Добре. Шановні колеги, будь ласка. Шановні колеги, давайте ми спочатку ввійдемо в роботу, а далі будемо всі процедурні питання. 5125 - проект Закону про кредитні спілки. Шановні колеги, це друге читання, це друге читання. На Погоджувальній раді ми домовились так, що буде 5 хвилин виступ Юлії Володимирівни Тимошенко. Після цього буде 22 поправки від Пузійчука. Правильно? Після цього Юлія Володимирівна поставить на підтвердження 12 поправок і після цього ми голосуємо за цей законопроект Починаємо. Юліє Володимирівно, будь ласка, 5 хвилин. Юліє Володимирівно, з місця, будь ласка, Юліє Володимирівно, з місця. В нас друге читання. Будь ласка.
Шановні колеги, у нас нещодавно Прем’єр-міністр України Шмигаль, проти якого зараз порушені кримінальні справи за корупцію, він виступив з унікальною заявою на своїх акаунтах в соціальних мережах, що Україна після його консультацій з Офісом реформ тепер буде слідувати стратегією створення в Україні ресурсного центру Європи. Я хочу запитати, з ким порадились, що взагалі і як це обговорювалось і хто надав Україні статус ресурсного центру будь-кого? Ми ресурсний центр самих себе і, на жаль, та політика, яку оголосив Шмигаль, вона зараз реалізується в дуже багатьох законах, які приймає цей парламент. Я не хочу перераховувати всі закони, їх сотні, які прийняті проти національних інтересів і проти прав, свобод українців під час війни. Ну вчора, наприклад, ну такий унікальний законопроект, унікальний, тепер Україна буде ресурсним центром для вирощування наркотичної марихуани, я так думаю, для половини світу. Це буде такий плацдарм для наркокорпорацій і вчора одностайно під сльози і овації цей закон прийнятий, назвавши його взагалі те, що не відповідає дійсності, Законом про марихуану для медичних цілей, що було великим обманом. Потім у нас розглядаються в залі постійно якісь законопроекти, які забирають у людей останні копійки. Зараз готується постанова уряду про те, щоб третю зону чорнобильську анулювати і, як наслідок, теж зробити людей ресурсним центром, забрати у них останні копійки, які держава їм платить через суди в чорнобильській зоні, тому що ці люди потребують допомоги. Зараз у цих людей теж будуть забирати гроші. І от сьогодні нарешті (нарешті в лапках) ще раз людей хочуть використати. Ці кредитні спілки, кредитні спілки, які вже зазнали краху із-за того, що люди не були в них захищені під час світової кризи фінансової і люди, які здавали гроші в ці кредитні спілки, залишилися без грошей, а держава Україна навіть з реєстрів ці кредитні спілки викреслила. Зробили маленьку паузу і тепер знову вноситься Закон про кредитні спілки, який буде знову давати без будь-яких умов, без будь-яких обмежень створювати в Україні, ну, сотні, тисячі нових МММ і забирати у людей гроші через рекламу, через обіцянки якихось неймовірних відсотків. В цьому Законі про кредитні спілки немає ніякого захисту людей від того, що ці шахраї відкриють ці кредитні спілки, будуть збирати з людей гроші, а потім ми не знайдемо ні людських грошей, ні кредитних спілок. Наша команда подала до цього законопроекту правки, які мусили захистити людей, їх гроші від використання шахраями на базі нових МММ, які створюються цим законом. Але наші правки, на жаль, не враховані. Ми внесли альтернативний закон, який передбачав, що спочатку поверніть людям гроші, які ви вже забрали в них через кредитні спілки, які зникли, а після того обговорюйте нові умови, правила – все, що потрібно, щоб людей і далі захищати. І сьогодні, не те що наш альтернативний закон не розглянутий, не підтриманий, в цьому законі все зроблено для того, щоб ті, хто відкриє кредитні спілки, щоб вони не відповідали ні перед законом, ні перед країною, ні перед людьми. І тому я закликаю депутатів: не робіть людей ще одним ресурсним центром для шахраїв, не давайте через кредитні спілки забрати у них останні копійки. Проголосуйте проти цього Закону про кредитні спілки.
Дякую, Юлія Володимирівна. Йдемо далі. Далі у нас будуть поправки з боку Пузійчука, правильно? Зараз, пане Андрію, я відкрию. Перша поправка – номер 2. Будь ласка, доповідайте по ній.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, ви знаєте, подібне завзяття, з яким проштовхують цей законопроект, колись дуже влучно описав другий Голова Верховної Ради України Іван Степанович Плющ, він казав: "Навіщо його пхати, якщо воно не лізе?" Зараз це вже третє друге читання цього законопроекту. І один і той же самий законопроект. Шановні колеги, подивіться, з якою зневагою відносяться до нас з вами. Абсолютно ідентична таблиця, яку ми перший раз відхилили. Таку таблицю ми відхилили другий раз. І, нічого не змінивши, виносять ту ж саму таблицю третій раз. Я маю запитання до доповідача. Пані Вікторія, поясніть, чому така зневага і що доопрацювали, що змінилося, якщо Верховна Рада вже двічі висловила позицію стосовно цього законопроекту? Дякую.
Будь ласка, позиція комітету.
Доброго дня, колеги. Я хотіла б, звісно вже почути суть поправки, про яку ви говорите. Це по-перше. А по-друге, я можу в хронологічному порядку розповісти, чому цей закон був не проголосований. В перший раз у нас загорівся пульт для голосування і депутати розбіглися з зали. Другий раз у нас настала війна 24 лютого. А третій раз у нас була повітряна тривога і ми також не змогли зібратися та проголосувати. Тож ніякого завзяття. І те, що у нас не змінилася таблиця, говорить тільки про те, що закон був ретельно доопрацьований до другого читання. Дякую.
Так, друга поправка Пузійчука, комітетом відхилена. Аргументи сторін ви почули. Прошу голосувати. [[10:34:39]] За-43 Рішення не прийнято. Наступна поправка 12-а. Будь ласка, Пузійчук.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук. Шановні колеги, от я не можу зрозуміти одного, чому комітет не бажає почути народних депутатів та доопрацювати текст з тим, щоб ми прийняли якісний законопроект? Абсолютно ніяких зрушень в цілому законопроекті! Це те, про що і зазначила доповідаюча. Та ж сама порівняльна таблиця. І, шановні колеги, висновок Головного юридичного управління на 18 сторінках. 18 сторінок зауважень! Важливих, концептуальних зауважень в тому числі і щодо неконституційності законопроекту. Ви знаєте, що найбільш прикро? Що так, дійсно, потрібно вирішувати проблеми кредитних спілок. Але, на жаль, цей законопроект ще погіршить, він і створить ще нові проблеми. Тому прошу підтримати мою поправку. Дякую.
Шановні колеги, поправка 12-а, авторства Пузійчука, комітетом відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[10:36:04]] За-42 Рішення не прийнято. Наступна поправка 23, Пузійчук.
16-а, Руслан Олексійович.
Я вибачаюся, в мене ваш список, я йду по вашому списку.
Добре, добре.
23-я, будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, цим законопроектом передбачено, що Національний банк має сертифікувати, контролювати, відсторонювати, ліквідовувати, повністю керувати кредитними спілками та це ще й за кошти вкладників всіх кредитних спілок. Фактично система кредитної кооперації повністю переводиться у режим ручного керування. Після прийняття цього закону вкладники десятою дорогою будуть обходити кредитні спілки. Дивіться, колеги, починаючи з 2010 року величезна кількість кредитних спілок не можуть повернути свої гроші та не повинна держава перекладати тягар відповідальності на цих вкладників. І я прошу представника комітету прокоментувати такі надмірні повноваження Нацбанку. Дякую.
Будете коментувати? Будь ласка, позиція комітету.
По-перше, поправка 23 цього взагалі не стосується, вона стосується визначення термінів, і ми терміни привели у відповідність до іншого нашого законодавства. Дякую.
23 поправка комітетом відхилена. Прошу визначатися та голосувати. Авторства Пузійчука. [[10:37:49]] За-41 Рішення не прийнято. Наступна поправка 34. Пузійчук, будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, завдання держави – це забезпечити фінансову стабільність та безпеку кредитних спілок. Люди мають право розраховувати на державний захист, але чи забезпечує це цей законопроект? Звичайно, що ні. Чи містить цей законопроект дієві механізми запобігання банкрутству кредитних спілок? Ні, не містить. Чи забезпечує відновлення у порушених правах розграбованих раніше членів кредитних спілок? Ні, він не досягає такої мети. Чи містить механізми, які передбачали б заходи щодо запобігання подібних ситуацій в майбутньому? Звичайно, ні. В законопроекті закладаються передумови для тотального знищення системи кредитної кооперації. Так поясніть, який сенс на сьогоднішній день підтримувати такий законопроект, який несе шкоду? А мою поправку прошу підтримати. Дякую.
Поправка 34, Пузійчука, комітетом відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[10:39:15]] За-59 Рішення не прийнято. Наступна поправка 38. Пузійчук, будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, за цим законопроектом кредитні спілки й надалі будуть визначатися неплатоспроможними, а їх члени втрачати кошти. Питання кредитних спілок дуже болюче для українців. Ми зобов’язані прийняти закон, який би дозволяв кредитним спілкам працювати в зрозумілому та чітко врегульованому законодавчому полі. Однак цей законопроект – це помилка, за яку потім доведеться відповідати. І саме головне – платити вкладникам кредитних спілок. Прийняття такого закону стане черговим розчаруванням людей у діях нинішньої влади. Прошу підтримати мою поправку.
Поправка 38, Пузійчука, комітетом відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[10:40:32]] За-47 Рішення не прийнято. Наступна поправка 49. Пузійчук.
Дякую, шановний головуючий. Колеги, дослухайтесь уважно, будь ласка. Більше 2 мільйонів українців втратили свої гроші через непрофесійне державне регулювання. Влада анулювала ліцензії кредитних спілок, а їх документи вилучили правоохоронці. Держава вирішила допомагати банкам, а кредитним спілкам ні, не допомагає. Вклади більше 2 мільйонів людей не були гарантовані так, як це було зроблено для банківських вкладів. Люди самі взяли на себе всі ризики, це заощадження за все життя, пенсійні заощадження. Хіба не зрозуміло, що кредитні спілки є важливою частиною фінансової системи, фінансового ринку, особливо це стосується тих людей, які мешкають в селах і селищах, а не у великих містах, і не мають всестороннього доступу до банківських послуг.
49 поправка Пузійчука. Комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[10:42:05]] За-51 Рішення не прийнято. Наступна поправка 69. Пузійчук, будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, запропонованим законопроектом ми не просто не вирішуємо, ми поглиблюємо наявні проблеми. Тиск, примус і державне регулювання – це абсолютно різні речі. Держава має створити належні умови здійснення кредитної кооперації, а не знищувати кредитні спілки. Я вже говорив сьогодні про те, що нам потрібно відновити права тих, хто втратив свої заощадження, починаючи з 2010 року. Але це ще не все. Тут закладаються передумови для тотального знищення системи кредитної кооперації. Кредитні спілки будуть і надалі визнаватися неплатоспроможними, а їх члени втрачати заощадження. Колеги, я наполягаю на тому, що ми повинні відхилити втретє цей законопроект. Не залишилося жодного.
69 поправка Пузійчука. Комітетом відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[10:43:34]] За-48 Рішення не прийнято. Наступна 80 поправка. Будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, от якщо ви не слухаєте мене, прочитайте, будь ласка, висновок Головного юридичного управління, зауваження на 18 аркушах. При цьому управління звертає увагу на невідповідність цього законопроекту одразу трьом статтям Конституції, це статті: 13, 19 і 92-а. Верховна Рада не може приймати законопроекти, які не відповідають Конституції, які прямо їй суперечать. Шановні колеги, натомість цей законопроект наділяє Національний банк надмірними дискреційними повноваженнями. Це ніяка не реанімація кредитних спілок, цей законопроект, повторююсь, – помилка, за яку потім доведеться відповідати. Прошу підтримати мою поправку. Дякую.
Поправка 80 комітетом відхилена авторства Пузійчука. Прошу визначатись та голосувати. [[10:44:57]] За-50 Рішення не прийнято. Поправка 107. Будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, шановні народні депутати, я хочу нагадати слова голови комітету, які він говорив на засіданні комітету під час підготовки цього законопроекту до розгляду в першому читанні. Я зацитую: "Ми знаємо питання кредитних спілок. До мене на прийом приходять громадяни цих кредитних спілок, і чесно, без сліз їх чути неможливо. Це дійсно трагедії людей, це дійсно шахрайські дії власників цих кредитних спілок". Так як так виходить, що права людей, без сліз яких ви не можете чути, так відверто ігноруються? Чи це свідома позиція, яка полягає в тому, що права тих людей, яких ви не можете без сліз чути, ви не збираєтеся відновлювати? Но, шановні колеги, ви заявляєте про одне, а робите зовсім інше. Прошу підтримати мою поправку. Дякую.
107 поправка Пузійчука. Комітетом відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[10:46:19]] За-43 Рішення не прийнято. 213 поправка. Будь ласка, Пузійчук.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, ще раз, питання кредитних спілок надважливе для багатьох українців. Тому ми маємо прийняти такий закон, щоб не було фінансових спекуляцій, щоб людей не дурили та не витягували з них гроші, щоб без махінацій було так, як 10 років тому, щоб ніхто не заробляв на чужій біді. Ми повинні прийняти закон, щоб дійсно вирішити питання більше двох мільйонів українців, які постраждали внаслідок діяльності кредитних спілок. Ми зобов’язані прийняти закон, який би дозволяв кредитним спілкам працювати у зрозумілому та чітко врегульованому законодавчому полі. У протилежному випадку прийняття нового Закону про кредитні спілки не має жодного сенсу, тому цей законопроект потрібно однозначно відхиляти, а мою поправку прошу підтримати.
Будь ласка, поправка 213 Пузійчука. Комітетом відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[10:47:48]] За-46 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 240, Пузійчук, будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина". Колеги, ось деякі повноваження Національного банку як регулятора, які визначаються цим законопроектом. Він має право вимагати додаткову інформацію, документи та пояснення при видачі ліцензій кредитній спілці, встановлювати вимоги до системи управління кредитних спілок, до системи внутрішнього контролю, до змісту та форми плану відновлення. На власний розсуд визначати функції підрозділу контролю за дотриманням норм, фінансову та не фінансову інформацію щодо діяльності, фінансово-господарської діяльності кредитної спілки, яка є необхідною для цілей нагляду за діяльністю кредитної спілки. Перелік іншої інформації, що є важливою для цілей нагляду. Перелік ознак здійснення кредитною спілкою ризикової діяльності". І це ще далеко не повний перелік надмірних дискреційних повноважень Національного банку.
240 поправка Пузійчука, комітетом відхилена, прошу визначатися та голосувати. [[10:49:16]] За-50 Рішення не прийнято. 291-а, Пузійчук.
Дякую, шановний головуючий. Колеги, наведу цитату з висновку Головного юридичного управління: "Повноваження державного органу сформульовані не коректно, часто з використанням суб’єктивних оціночних категорій. Будь-які ознаки змісту майбутніх вимог, обмеження, критерії для прийняття відповідних рішень регулятора, при здійсненні ним державного регулювання діяльності кредитних спілок, у законопроекті відсутні. Кількість та обсяг прав, що надаються регулятору, не дозволяють говорити про будь-яку завершеність правових механізмів щодо регулювання діяльності кредитних спілок. Норми законопроекту надають Національному банку достатньо повноважень для повного переведення ринку в ручне керування". Тому прошу підтримати мою поправку. Дякую.
Поправка 291, Пузійчука, відхилена комітетом. Прошу визначатись та голосувати. [[10:50:34]] За-45 Рішення не прийнято. Наступна поправка 374-а. Пузійчук, будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. Шановні колеги, ще одна важлива цитата з висновок Головного юридичного управління до цього законопроекту: "Наведені зауваження не є вичерпними. Зважаючи на характер висловлених зауважень, законопроект потребує суттєвого концептуального доопрацювання. Однак комітет вкотре продемонстрував своє небажання суттєво, концептуально доопрацьовувати законопроект. Тому повторюся, немає жодного сенсу повертати законопроект у комітет на доопрацювання, а його потрібно обов’язково відхиляти. А мою поправку прошу підтримати. Дякую, колеги.
Будь ласка, 374 правка, Пузійчука. Комітетом відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[10:51:44]] За-45 Рішення не прийнято. 453-я, Пузійчук, будь ласка.
Дякую, Руслан Олексійович. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, я хочу нагадати, що фракція "Батьківщина" подавала альтернативний законопроект, де визначений механізм вирішення питання кредитних спілок. Під час розгляду в комітеті начебто і розуміння було, і підтримка була, і було відповідне доручення комітету врегулювати проблеми відновлення діяльності кредитних спілок, однак реальність зовсім інша. Протягом тривалого часу розгляд законопроекту, а це більше 2 років ми неодноразово робили застереження щодо його концептуальних вад та недоліків, надавали низку поправок. На жаль, маємо те, що маємо сьогодні, розгляд конкретних поправок, мабуть, точно не має жодного сенсу, так як сама концепція та підходи до законопроекту є категорично неприйнятними. Тому не потрібно його підтримувати. Потрібно відхилити повністю цей законопроект. Дякую. А мою поправку підтримайте.
453 поправка авторства Пузійчука, комітетом відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[10:53:14]] За-45 Рішення не прийнято. 592 поправка. Пузійчук, будь ласка.
Дякую шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина". Шановні колеги! Мене дуже відверто дивує запропонований законопроектом підхід щодо наділення кредитних спілок правами, які абсолютно непритаманні самій природі кредитних спілок. Це стосується, зокрема, права бути учасником (засновником) корпоративних банків операторів платіжних систем, для чого кредитній спілці використовувати кошти своїх членів під бізнесовий ризик компанії, на які вони не мають ніякого впливу. При цьому у статті 3 цього законопроекту зазначається про те, що кредитна спілка здійснює господарську діяльність без мети одержання прибутку, некомерційне господарювання. Кредитна спілка з метою оподаткування відноситься до неприбуткових організацій, в разі відповідності вимогам я прошу прокоментувати, Руслан.
592 поправка комітетом відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[10:54:43]] За-42 Рішення не прийнято. 627 поправка, будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. Пані Вікторія, я би все-таки вас просив прокоментувати, пояснити мені і колегам: чому цим законопроектом ви вводите норму, яка непритаманна – те, що я зазначав, в природі кредитних спілок, зокрема, право бути учасником (засновником) корпоративних банків і операторів платіжних систем. Чому ви вирішили за рахунок коштів вкладників кредитних спілок входити в ризиковий бізнес, чому ви даєте такі норми? Це ж не про захист. Це фактично йде про те, щоб ввести в оману громадян України зібрати в них кошти і інвестувати в незрозумілі платіжні системи. Це ж не про захист громадян, а це про видурювання грошей. Прокоментуйте, будь ласка, мою поправку і цю норму. Дякую.
Позиція комітету по 627-й.
Дякую. Ця поправка стосується положень статті 12 законопроекту. І тут нам важливо зберегти кореспондуючу норму про наявність у регулятора повноважень змінювати обсяг ліцензії кредитної спілки і нічого іншого тут немає, якщо ми говоримо саме про цю поправку. А вас я просила би, доповідач по поправках, все ж таки по суті доповідати, щоб ми не плутали за яку ви поправку голосуєте. Дякую.
627 поправка Пузійчука відхилена. Позиції ви почули. Прошу визначатися та голосувати. [[10:56:41]] За-38 Рішення не прийнято. Наступна поправка 767. Пузійчук, будь ласка.
Шановні колеги, ми на сьогоднішній день в умовах повномасштабного вторгнення Російської Федерації підтримуємо з вами сектор оборони – наших друзів, родичів, хто сьогодні служить. І послухайте, є звернення Всеукраїнської спілки військовослужбовців, які говорять, що законопроект, я цитую звернення спілки. Всеукраїнської спілки військовослужбовців. "Законопроект 5125 остаточно знищує першооснову розбудови успішної системи кредитної кооперації. За останні два роки Національний банк, послідовно впроваджуючи в життя, закладену Держфінпослуг, Нацкомфіпослуг, політику знищення кредитної кооперації як класу, не лише не вжив жодного заходу, спрямованого на запобігання кредитним спілкам, але і блокував будь-які спроби громадськості, спрямовані на врегулювання.
767 поправка Пузійчука. Відхилена комітетом. Прошу визначатися та голосувати. [[10:58:09]] За-40 Рішення не прийнято. 819 поправка. Пузійчук, будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. Шановні колеги, не зважаючи на безліч звернень членів раніше створених кредитних спілок, діяльність яких була зупинена за рішенням контролюючих органів, законопроект жодним чином не вирішує проблеми компенсації їх внесків, визначених Прикінцевими та Перехідними положеннями, пункт 18, яким передбачено Кабінету Міністрів за участю Національного банку та Офісу Генерального прокурора підготувати план заходів щодо можливих шляхів повернення компенсації членам кредитних спілок та в межах повноважень вжитих заходів, виглядає як знущання. Незрозуміло, як ці абсолютно різні за своїм статусом повноваженнями державні органи мають приймати спільні рішення. Вони ніяк не можуть приймати рішення, бо відповідно Конституції органи державної влади повинні.
819 поправка Пузійчука комітетом відхилена. Прошу визначатись голосуванням. [[10:59:39]] За-38 Рішення не прийнято. Наступна поправка 821. Пузійчук.
Дякую, шановний головуючий. Шановні колеги, сьогодні коли Україна воює за цінності і свободи демократії, коли український народ фактично захищає не тільки свою державу, а й цінності всього цивілізованого світу, розплачуючись за це найвищою ціною – власним життям, ми не маємо найменшого права приймати закони, які нашкодять нашому суспільству, державі, людям. Це стосується будь-якої сфери, яка потребує законодавчого врегулювання. Тому аби врегулювати діяльність кредитних спілок, маємо прийняти закон, щоб не було фінансових спекуляцій, щоб людей не дурили та не витягували гроші з них, щоб не було махінацій як 10 років тому, щоб ніхто не заробляв на чужій біді. Тому цей законопроект потрібно відхилити. Дякую.
821 поправка Пузійчука комітетом відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[11:01:02]] За-46 Рішення не прийнято. 830 поправка, будь ласка, Пузійчук.
Руслане Олексійовичу, я закінчив по поправках. Шановні колеги, ще раз звертаюся до вас, ми не маємо права в даний час підтримувати такі ганебні законопроекти, які будуть шкодити українським громадянам. Ми сьогодні повинні стояти на захисті і держави, і українського суспільства, українських людей, в тому числі вкладників кредитних спілок. Тому, колеги, закликаю вас всіх не підтримувати цей ганебний законопроект, утриматися або голосувати червоними кнопками. Дякую.
830 поправка Пузійчука комітетом відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[11:02:11]] За-49 Рішення не прийнято. Так, у вас ще 953-я і 964-а. Я розумію, ви їх не будете, так? Шановні колеги, ні в кого більше немає поправок своїх на врахування? Ніхто не має. Скажіть, будь ласка, на підтвердження у мене є лист Юлії Володимирівни. Юліє Володимирівно, 33-я, 61-а, 98-а, 170-а, 247-а, 289-а, 292-а, 306-а, 482-а, 523-я, 548-а і 559-а, я можу ставити на підтвердження, правильно? Ви будете по кожній ще доповідати? Ви ж 5 хвилин взяли. Ні. Просто почергово ставлю, да? Добре. Будь ласка, я прошу народних депутатів зібратися на своїх місцях. Зараз я почну шукати ці поправки і ці поправки ставляться на підтвердження, на підтвердження, шановні колеги. Так, перша – 33 поправка. 33 поправка авторства Гетманцева, вона врахована комітетом. Будь ласка, сядьте за свої місця, шановні колеги. Це поправки на підтвердження. 33 поправка авторства Гетманцева і колег. Вона комітетом врахована. Вона комітетом врахована. Я ставлю 33 поправку на підтвердження. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:04:02]] За-243 Рішення прийнято. Наступна поправка 61. Зараз я її знайду. 61-а – це поправка авторства теж Гетманцева і колег. Вона врахована комітетом. Тимошенко ставить цю поправку на підтвердження. Прошу народних депутатів голосувати. [[11:04:38]] За-251 Рішення прийнято. Поправка залишається врахованою. 98 поправка. Це в нас поправка авторства Аллахвердієвої. Вона врахована частково. Водночас таке рішення комітету щодо врахування частково народна депутатка Тимошенко ставить на підтвердження. Прошу народних депутатів голосувати. 98 поправка. [[11:05:17]] За-255 Рішення прийнято. Поправка залишається врахованою частково. 170 поправка авторства Гетманцева. Вона врахована комітетом. Тимошенко ставить цю поправку на підтвердження. Ставлю 170 поправку на підтвердження. Прошу голосувати. [[11:05:53]] За-258 Рішення прийнято. Правка залишається врахованою. 247 поправка авторства теж Гетманцева і колег. Вона врахована комітетом, тому я ставлю 247 поправку на голосування. Прошу голосувати. [[11:06:31]] За-262 Рішення прийнято. Поправка залишається врахованою. 289 поправка авторства теж Гетманцева і колег. Вона комітетом врахована. Тимошенко ставить таке рішення на підтвердження. Ставлю 289 поправку на підтвердження. Прошу голосувати. [[11:07:03]] За-258 Рішення прийнято. Поправка залишається врахованою. 292 поправка. Це поправка авторства Гетманцева і колег. Вона врахована редакційно. Таке рішення щодо врахування редакційно народна депутатка Тимошенко просить поставити на підтвердження. Ставлю на підтвердження рішення врахувати редакційно поправку 292. Прошу народних депутатів голосувати. [[11:07:40]] За-259 Рішення прийнято. Поправка залишається врахованою редакційно. 306 поправка авторства Гетманцева і колег. Вона врахована комітетом. Тимошенко ставить її на підтвердження. Ставлю 306-у на підтвердження. Прошу голосувати. [[11:08:12]] За-258 Рішення прийнято. 306 поправка залишається врахованою. 482 поправка, шановні колеги, 482 поправка авторства Гетманцева і колег. Вона врахована комітетом. Тимошенко ставить цю поправку на підтвердження, 482 поправка. Прошу голосувати. [[11:08:53]] За-262 Рішення прийнято. Шановні колеги, ще три поправки і після цього голосуємо законопроект в цілому. 523 поправка, 523 поправка – це поправка авторства Гетманцева і колег. Вона комітетом врахована. Тимошенко ставить на підтвердження 523 поправку. Прошу голосувати. [[11:09:29]] За-264 Рішення прийнято. Наступна 548 поправка, 548 поправка – це теж Гетманцева. Вона врахована комітетом. Тимошенко ставить на підтвердження 548 поправку. Прошу голосувати. [[11:10:05]] За-261 Рішення прийнято. Шановні колеги, завершальна поправка – 559 поправка. Теж авторства Гетманцева і колег. Вона комітетом врахована. Тимошенко ставить таке рішення на підтвердження. Ставлю 559 поправку на підтвердження, шановні колеги. Прошу голосувати. [[11:10:42]] За-262 Рішення прийнято. Поправка залишається врахованою. Шановні колеги, ми пройшли всі поправки і переходимо тепер до голосування за законопроект. Я ставлю пропозицію прийняти в повторному другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про кредитні спілки (реєстраційний номер 5125). Прошу народних депутатів голосувати. [[11:11:26]] За-258 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Вітаю колеги. Ще один євроінтеграційний законопроект. Вітаю. Шановні колеги, 10 липня 2023 року до Верховної Ради України надійшла заява від народної депутатки України Плачкової Тетяни Михайлівни про складення нею депутатських повноважень відповідно до пункту першого частини другої статті 81 Конституції України. Комітет з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України розглянув зазначену заяву. З цього приводу у Верховній Раді України зареєстрований відповідний проект Постанови за реєстраційним номером 9489. Шановні народні депутати, переходимо до прийняття рішення. Відповідно до пункту першого частини другої, частини четвертої статті 81 Конституції України ставлю на голосування для прийняття в цілому проект Постанови (реєстраційний номер 9489) про дострокове припинення повноважень народного депутата України Плачкової Тетяни Михайлівни. Прошу народних депутатів голосувати. [[11:12:36]] За-283 Рішення прийнято. Дякую. Ідемо далі, шановні колеги. [[Шум у залі]] З приводу чого? Хто буде? Ірина Володимирівна? Будь ласка. З процедури, я правильно розумію, Ірино Володимирівно? Так. Будь ласка.
Шановні колеги, наша фракція вимагала обговорення цього голосування. Мова йшла про складання мандату депутаткою від "ОПЗЖ", яка в розпал війни їздила до Москви разом з іншими депутатами "ОПЗЖ", в яких не вистачає сьогодні сил і мужності скласти мандат. Примітно, що нам не дали виступити з цього питання. Так само, як нам не дають слово щодо нашої постанови про відкликання з посади голови Комітету з питань свободи слова Нестора Івановича Шуфрича. Ми так розуміємо, що тут така ширка склалася між правлячою монобільшістю і осколками ОПЗЖ, тому що разом голосуєте гарно по всім законам. Ми вимагаємо дати нам 2 хвилини в обговоренні цього питання. У нас буде виступати Олексій Гончаренко, який підготував відповідну постанову щодо складання мандатів всіх депутатів забороненої партії. Дякую.
Значить, Ірина Володимирівна, з приводу ширки і всього іншого – це у вас якісь ментальні болі за минулим, я так думаю. Раз. Друге. Рішення без обговорення ми обговорили на Погоджувальній раді. Два. Третє. Якщо у вас є якісь. Ну, що ви махаєте? Вас не було на Погоджувальній раді, ви всі махаєте ні. А я вам говорю так, тому що я там був. Все, дякую. Ідемо далі. Наступний законопроект 7629. Проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо посилення відповідальності в сфері колективно-договірної діяльності. Шановні колеги, ми домовилися 3 хвилини виступ Волинця і голосуємо цей законопроект. Будь ласка, пане Михайло Волинець.
Шановні колеги, дякую за увагу. Ми з вами закладаємо нормальну норму, яка передбачає відповідальність за дотримання норм при заключенні колективних договорів і відповідальності. Шановні друзі, я прошу уваги. Дивіться, ми закладаємо нормальну норму посилення адміністративної відповідальності за дотримання колективно-договірної компанії, заключення колективних договорів, колективної відповідальності сторін – сторін роботодавців, органів влади і профспілок. В той же час ми вставляємо протилежну норму про те, що на підприємствах, установах чисельністю до 25 працівників можна не заключати колективний договір, не притягувати до відповідальності при не заключені колективних договорів при наданні інформації при цьому. Тобто дивіться, що відбувається. Підприємство в 500 людей скорочують необґрунтовано до 100, потім ділять на чотири групи, слюсарів окремо, контору окремо, прибиральниць окремо і певні аутсорсинги, інші там назви, неважливо, але колективних договорів вже немає. І таких 45 законопроектів останнім часом. Ми дограємося до того, коли люди найманої праці залишаються повністю незахищеними. І це робиться на майбутнє. В ніякому разі не можна таких речей допускати. Це порушення Конвенції Міжнародної організації праці № 98, право на колективні договори і угоди. Це порушення Конвенції 87, право на свободу асоціації. Якщо створити перекос, а це створює влада, бо урядовий законопроект, то в такому випадку влада не справиться з поведінкою роботодавців. Хто тоді буде захищати людей найманої праці? При цьому створюється тиск на профспілки. У світі такого немає ніде. Ми йдемо в Європу, ми намагаємося інтегруватися в Європейський Союз і досягнути кращих стандартів життя, а насправді при прийнятті таких законопроектів, при прийнятті таких норм нам не світить вступ до Радянського Союзу. не світить вступ до Європейського Союзу. Шановні друзі, дуже прошу не голосувати за такий законопроект. Це рівнозначно тому, що сюди заносить хтось законопроекти, тут вони не аналізуються, тупо йде голосування, але це на шкоду людей найманої праці тих, які сьогодні в окопах, які пішли воювати і захищати Україну і демократію нашої країни, і мир, і спокій для нас.
Дякую. Будь ласка, позиція комітету з цього питання.
Шановні колеги, як ви бачите, це наші зобов’язання відповідно до європейської інтеграції. Слід зазначити, що попередній виступаючий трошки зманіпулював стосовно того, що прибирається обов’язок заключати договори. Обов’язок заключати договори є і він передбачений іншим законом, який ми з вами проголосували, який вже вступив в силу – це законопроект 7628. Стосовно того, що зазначалося про кількість працівників і відповідальність за це. Комітет з питань правоохоронної діяльності вирішив не чіпати малі підприємства, а відповідальність призначити тільки для тих суб’єктів великих, в яких працюють більше 25 людей. Тож, шановні колеги, я прошу підтримати цей законопроект, який і передбачає відповідальність за неукладання таких договорів, і дає можливість.
Дякую. Так уже ж залишайтесь, друге читання, ви ж доповідаєте по законопроекту. Шановні колеги, ми можемо переходити до прийняття рішення. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Я ставлю пропозицію, шановні колеги, прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо посилення відповідальності в сфері колективно-договірної діяльності (реєстраційний номер 7629). Готові голосувати? Я прошу народних депутатів голосувати. [[11:19:47]] За-256 Рішення прийнято, закон прийнятий в цілому. По фракціях, будь ласка. Наступний 4482. Шановні колеги, це теж друге читання. Ми домовлялися 5 хвилин виступ Тимошенко і після цього голосуємо за законопроект в цілому. Будь ласка, я прошу зайняти, Калаур, своє місце. Юлія Володимирівна, будь ласка, з місця.
Шановні колеги, мова іде про реєстрацію філій іноземних юридичних осіб в Україні. Я не буду довго займати ваш час, я просто скажу про те, що коли ми рухаємося до вступу в Європейський Союз, а для нас це стратегічна мета і для нас, для України – це є взагалі зараз один зі змістів нашого життя, то рухаючись до Європейського Союзу, до вступу, нам потрібно дуже предметно виборювати всі позиції, які захищають суверенітет України, які захищають нашу рівність в Європейському Союзі з іншими країнами, коли ми туди увійдемо. Кожен законопроект, кожне рішення, яке ми приймаємо, воно мусить знаходитися в фундаментальному переговорному процесі. І ми не можемо з вами приймати закони, рішення, навіть рухаючись до Європейського Союзу, які так чи інакше надають Україні менше прав, менше можливостей, ніж іншим країнам в Європейському Союзі. Ми не можемо ні в якому випадку фіксувати ніякими документами, не дай Боже, хоч натяк на нерівність України з іншими країнами-членами Європейського Союзу. І мене насторожує те, що переговори, які ми ведемо, що закони, які ми приймаємо, дуже слабкі для захисту інтересів України і це ж стосується і роботи філій господарюючих суб’єктів на території України. А чого не зробити так, щоби наші філії за кордоном, наших господарюючих суб’єктів, працювали по тим же правилам, що працюють філії іноземних господарюючих суб’єктів в Україні? Ми вважаємо, що в цьому законі фундаментально відрізняються права України, статуси українських філій за кордоном і статуси філій закордонних господарюючих суб’єктів в Україні. Не може бути такої нерівності, ми подавали правки, які вирівнювали ці речі. Я просто хотіла би, щоб у нас з вами, при просуванні до вступу в Європейський Союз, а також під час переговорного процесу, який до кінця цього року розпочнеться. Щоби ми не займали слабку позицію, щоби кожен раз, коли ми боремося за рівність статусів в Європейському Союзі, наших, будь-яких, щоб ми брали їх закони, які у них діють, перекладали і робили те саме у нас в країні, розумієте? В тому є зараз сила нашого переговорного процесу. І я дуже прошу всі комітети на це звернути увагу. Тому що, на жаль, сьогодні наші позиції не виглядають сильними. Я думаю, що у нас мусить бути концепція така, що не так, як нам сказали і не так, як від нас вимагають, а так, як є у них, так мусить бути і у нас. І тоді ми будемо реально мати справедливий процес інтеграції. А українці заслужили справедливий процес інтеграції в Європейський Союзу, як рівні серед рівних, а не як ресурсний центр Європи, як оголосив Прем’єр-міністр Шмигаль. І безумовно ми утримаємося в голосуванні за цей законопроект, тому що ми вважаємо, що недостатньо буде контролю за філіями. Недостатньо буде всіх систем інтеграції філій іноземних господарюючих суб’єктів в український економічний простір. Нам треба було б цей закон суттєво доопрацювати. Тому ми утримаємося. І сподіваємося, що подальші законопроекти все-таки будуть більше відповідати подібним законопроектам в країнах Європейського Союзу.
Будь ласка, коротко позиція комітету з приводу цього всього.
Я повністю підтримую Юлію Володимирівну в тому, що Україна заслужила на євроінтеграцію. Але ми в закон не можемо прописати тотальний контроль над філіями і представництвами, бо суб’єкти господарюванні іноземні суб’єкти господарювання тоді не будуть мати великого інтересу вступати в нашу господарську діяльність. Законопроект дуже чітко на сьогоднішній день регламентує порядок припинення філій представництв юридичних осіб, які створені за законодавством іноземної держави. Я прошу депутатів підтримати цей законопроект, адже він ще один крок на шляху до євроінтеграції України. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення цього важливого питання, переходимо до прийняття рішення. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Шановні колеги, я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо впорядкування діяльності відокремлених підрозділів юридичної особи, утвореної відповідно до законодавства іноземної держави (реєстраційний номер законопроекту 4482). Готові голосувати? Я прошу народних депутатів голосувати. [[11:26:19]] За-254 Рішення прийнято. Закон прийняти в цілому. Вітаю, колеги! Вітаю комітет! Шановні колеги, наступний законопроект 9431 - це проект Закону про внесення змін до статті 73 Кодексу законів про працю України. Це президентський законопроект. Я ставлю пропозицію включити цей законопроект до порядку денного сесії. Прошу народних депутатів голосувати. [[11:26:54]] За-253 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу народних депутатів голосувати. [[11:27:14]] За-219 Рішення прийнято. Слово надається представнику Президента України у Верховній Раді України Федору Володимировичу Веніславському. Будь ласка, Федір Володимирович.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Вашій увазі пропонується законопроект реєстраційний номер 9431, який було внесено Президентом України і визначено ним як невідкладний щодо внесення змін до статті 73 Кодексу законів України про працю. Головна мета даного законопроекту полягає в розриванні того духовного взаємозв’язку, який існував з радянських і з імперсько-російських часів між Російською імперією і українською державою щодо однакового святкування визначних релігійних свят на основі юліанського календаря, який присвячений відмічанню Різдва Христового, відповідно до цього календаря. Метою законопроекту є перехід на новоюліанський календар і відповідно внесення змін до законів, які регламентують державні свята. Хочу також нагадати, що 24 травня цього року Православна Церква України на Архієрейському Соборі затвердила остаточний перехід на новоюліанський календар з 1 вересня цього року. У зв’язку із цим Президентом пропонується внести зміни, які передбачають святкування Різдва Христового з 7 січня на 25 грудня. Це зробить однаковим святкування українськими православними з усім православним цивілізованим світом, окрім російської імперії. Друге. Пропонується перенести святкування Дня Української Державності з 28 липня на 15 липня, що приурочено вшануванню пам’яті рівноапостольного князя Київського Володимира Великого і святкування Дня Захисників і Захисниць з 14 жовтня на 1 жовтня - на Покрову Пресвятої Богородиці. Прохання підтримати цей законопроект. Дякую.
Дякую, Федоре Володимировичу. Шановні колеги, є пропозиція: два – за, два – проти. Добре? Будь ласка, прошу записатися: два – за, два – проти. Будь ласка, Степан Іванович Кубів.
Прошу слово, пане Голово, передати В’ятровичу Володимиру. Дякую.
Володимир Михайлович В’ятрович, будь ласка.
Все, що нас єднає з Москвою, буде використано проти нас. Однакові назви вулиць, населених пунктів, однакові пам’ятники Росія використовує для ключової тези про один народ, а значить, і для знищення України. Тому так важливо, що ми в Україні реалізували політику декомунізації. Тому так важливо, що ми реалізуємо зараз в Україні політику деколонізації. Тому так важливо щоб у нас не було з Росією спільних державних свят, щоб ми не святкували з нею разом релігійні свята. В 2015 році ми вперше запропонували альтернативу до дня победи 9 травня, відзначаючи День пам’яті 8 травня. Цього року врешті скасували цей день победи 9 травня. В 2017 році ми вперше зробили вихідним 25 грудня, підтримуючи традицію відзначати Різдво із більшістю світу. Цього року справді історичний крок зробили українські церкви, оголосивши про перехід на новий юліанський календар з вересня цього року. Цей законопроект важливий, бо він крок назустріч українським церквам, адже передбачає синхронізацію пов’язаних між собою державних та релігійних свят. І це справді спільний важливий крок від Росії, а отже і крок до перемоги. Але є ще один дуже важливий крок до нашої перемоги і від Росії, мова іде про заборону російської православної церкви. Наш комітет вже багато місяців як підтримав системні і взаємодоповнюючі законопроекти: 8221 Миколи Княжицького і 8262 Ірини Констанкевич. І, на жаль, це вкрай безвідповідальна позиція, що ми досі не включили ці законопроекти в порядок денний. Мусимо це зробити. Геть від Москви! Слава Україні!
Будь ласка, Ігор Володимирович Гузь, депутатська група "Партія за майбутнє".
Ігор Гузь, депутатська група "За майбутнє". Ви знаєте, друзі, те, що декілька років тому важко було навіть представити, сталось насправді, стався важливий розрив з Москвою на релігійному ґрунті і я вітаю рішення наших українських церков, Православної церкви України, Української греко-католицької церкви, які все-таки після певних сумнівів, але прийняли рішення, важливе рішення розірвати з Москвою чи не останнє, оці зв’язки. Я вітаю рішення Президента України, теж не очікуване для багатьох, але підтримати цю історію. Я переконаний, що сьогодні зал підтримає це рішення, тому що нам важливо розірвати зв’язки на релігійному фронті і важливо все-таки в цьому році рішенням українського парламенту зробити все можливе аби московська церква не тримала своїми брудними руками українців в релігійному контексті. Для цього є відповідні рішення і процес іде дозрівання до цього рішення. Я сподіваюся, що в Офісі Президента все-таки насміляться підтримати і звернутися до українського парламенту, і підтримати ті рішення, які уже запізнілі, які уже декілька років дуже важливі для українського православ’я в тому числі. Тому, шановні друзі, закликаю підтримати це рішення і глибоко переконаний, що переважна більшість українців власне святкуваннями релігійних таких наших свят і традицій теж безпосередньо вже в кінці цього року почне підтримку цього рішення. Дякую. Слава Україні!
Героям слава! Будь ласка, Михайло Михайлович Цимбалюк, фракція "Батьківщина".
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний пане Голово, шановна президіє, народні депутати, дуже приємно, що ми сьогодні проголосуємо, я впевнений, всім сесійним залом те рішення, яке народилося ще і в попередньому скликанні, бо саме тоді було проголосовано 25 грудня Різдвом Христовим. Однією з авторок була вельмишановна Олена Кондратюк, ми їй за це дякуємо. А сьогодні ми підтримуємо пропозицію Президента щодо переходу на відзначення Різдва Христового і ще деяких державних свят згідно новоюліанського календаря. На засіданні Комітету з питань соціальної політики і захисту прав ветеранів розглядалося це питання і ми ухвалили рішення підтримати цей законопроект за основу і в цілому, і я прошу колег саме таким чином сьогодні проголосувати. Справді, це данина переходу на новоюліанський календар і Православної церкви України, і Греко-Католицької Церкви України, хоча насправді велика кількість християн східного обряду вже й перейшла на це відзначення. А сьогодні ми затверджуємо на законодавчому рівні. Однозначно процес буде непростий, і люди поважного віку, можливо, ще будуть відзначати і 7 січня декілька років. Але важливо, що на законодавчому рівні ми зробили крок щодо відриву синхронного відзначення Різдва разом з рашистами. Це також позитивний крок. І ми вважаємо, що потрібно і День захисника і захисниць перейти з 14-го на 1 жовтня. Прошу підтримати цю ініціативу.
І завершальне. Я так розумію, буде Цабаль, так, замість Костенка? Будь ласка, Цабаль Володимир Володимирович. Шановні колеги - я перепрошую, ще одну секундочку, - після цього ми голосуємо, голосуємо за основу, потім в цілому. Прошу запросити народних депутатів до залу. Будь ласка, Володимир.
Шановні колеги, фракція "Голос" повністю підтримує цей законопроект. Ми як греко-католики, католики, православні в нашій фракції, ми вважаємо, що це правильний хід для української держави. Але зараз я вийшов на трибуну, просто щоб розвінчати один міф. Один міф, про який багато я чув останні роки: про те, що існує католицьке Різдво, існує православне Різдво, і ми, мовляв, хочемо перейти на католицьке Різдво. Колеги, більшість православних церков живе по новоюліанському календарю. Грецька, Вселенський Патріархат і інші давно святкують Різдво тоді, коли всі інші, тобто 25 грудня. Тому ми зараз цим законопроектом будемо святкувати Різдво разом з іншими православними церквами. Ми будемо святкувати Різдво разом з католицькою церквою, ну і відповідно всі інші свята. Тому, колеги, підтримайте, будь ласка. І ще один нюанс. Я так розумію, що і спікер, і інші про це знають, оскільки ПЦУ прийняла рішення про перехід на новоюліанський календар з 1 вересня, тому важливо, щоб цей законопроект до 28 липня, на День Володимира, День Української Державності, не був підписаний. Він має бути підписаний між 28 липня і 1 вересня і тоді ми повністю синхронізуємось із нашою Православною Церквою України і УГКЦ. Дякую колеги.
Дякую. Шановні колеги, я вже думав переходити до голосування, але, Павле Андрійовичу, як би без вас? Будь ласка, Павло Андрійович Бакунець, прошу.
Шановний пане Голово, шановні народні обранці! Дорогі українці! Звичайно, що цей рік – рік особливого виклику війною, власне став і роком особливих звершень і особливого такого знакового моменту. Моменту, який відважно розпочала для українських християн Українська греко-католицька церква, яка правильно, рішуче перейшла на новий календар. За нею відповідно разом цей правильний крок зробила Православна Церква України. І тепер ми назавжди від’єднанні від Московії. Ми разом із Західним християнським світом. І правильно, що держава підтримує і переносить, власне, дати святкувань, вихідні дні так як це вирішила Християнська церква України. Віримо, що, власне, в такому дусі особливому ми всі разом із Західним світом будемо святкувати і перемогу нашу, і Різдво, і звичайно.
Дякую, шановні колеги. Дякую усім за підтримку. Шановні колеги, переходимо до прийняття рішення. Пропозиція комітету була за основу і в цілому, тому я почергово буду ставити ці рішення. Шановні колеги, я ставлю пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до статті 73 Кодексу законів про працю України (реєстраційний номер 9431). Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[11:40:21]] За-240 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Шановні колеги, і я ставлю пропозицію прийняти в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до статті 73 Кодексу законів про працю України (реєстраційний номер 9431). Прошу народних депутатів голосувати. [[11:40:58]] За-241 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. По фракціях покажіть. Вітаю, колеги. Наступний 9274 – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо уточнення повноважень суб’єктів забезпечення цивільного захисту, удосконалення законодавства з питань захисту населення і територій від наслідків надзвичайних ситуацій, організації та проведення евакуації населення, забезпечення охорони життя та здоров’я громадян. Я ставлю пропозицію включити до порядку денного сесії законопроект 9274. Прошу народних депутатів голосувати. [[11:41:49]] За-264 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу народних депутатів голосувати. [[11:42:10]] За-228 Рішення прийнято. Шановні колеги, два – за, два – проти чи можемо без обговорення? Два – за, два. Ви хочете по повній цій програмі? По повній скороченій, да? Добре. Будь ласка, Олег Володимирович, коротко представте законопроект, тоді коротко комітет і тоді два – за, два – проти.
Доброго дня, шановні колеги. Зазначений законопроект націлений на чергові реформи у сфері цивільного захисту, які потребуються перш за все під час воєнного стану. Що змінюється цим законопроектом? Цим законопроектом запроваджуються нові норми стосовно вимог до укриття, запроваджуються нові норми стосовно вимог до евакуації населення під час воєнного стану в тому рахунку, запроваджуються нові завдання для органів місцевого самоврядування, для державних адміністрацій. Удосконалюються питання забезпечення пожежної та техногенної небезпеки тощо. Також цим законопроектом пропонується відстрочити від призову на військову службу під час мобілізації працівників органів та підрозділів ДСНС. Шановні колеги, зазначений законопроект є важливим для сфери цивільного захисту. Сподіваюсь, що він буде прийнятий в першому читанні та в цілому. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую. Будь ласка, Сергію Володимировичу Мандзій, коротко по позиції комітету. Звичайно, сюди виходити.
Шановні колеги, розроблення законопроекту викликане необхідністю уточнення завдань єдиної державної системи цивільного захисту, конкретизації повноважень суб’єктів забезпечення цивільного захисту, удосконалення заходів щодо створення фонду захисних споруд цивільного захисту та укриття в ньому населення, організації та проведення евакуації, заходів хімічного та радіаційного захисту, підготовки органів управління та сил цивільного захисту, навчання населення, забезпечення пожежної та техногенної безпеки, забезпечення охорони життя та здоров’я громадян в місцях масового відпочинку населення на водних об’єктах. Законопроектом пропонується внести зміни до Кодексу цивільного захисту України з метою усунення неузгодженостей різних норм кодексу, а також приведення його у відповідність до інших законів, які на сьогодні набули чинності. Також проектом закону вносяться зміни до Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в частині уточнення заходів цивільного захисту в особливий період та зміни до Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію" в частині надання відстрочки віл призову на військову службу під час мобілізації працівникам органів та підрозділів ДСНС. Окрім того, проектом закону вносяться зміни до Закону України "Про страхування" з метою актуалізації та приведення у відповідність до Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо функціонування місцевої та добровільної пожежної охорони". Законопроект підтримується Комітетом Верховної Ради України з питань молоді та спорту, а також Міністерством оборони України та Державною службою України з надзвичайних ситуацій. Міністерство внутрішніх справ України підтримує законопроект із зауваженням. Тому.
Шановні колеги, будь ласка, я прошу записатися: два – за, два – проти. Будь ласка, Синютка Олег Михайлович, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Миколі Княжицькому.
Будь ласка, Микола Княжицький.
Дякую. Шановні колеги, загалом ми будемо підтримувати цей проект в першому читанні. Ми погоджуємося, очевидно, з тим, що працівники ДСНС можуть бути звільнені від мобілізації, оскільки вони виконують справді надзвичайно важливу функцію в нашому суспільстві. Але, мені здається, логічно було би перед другим читанням все ж таки почути думку Міністерства оборони і Генерального штабу, тому що за мобілізацію все ж таки вони відповідають, а не ми. І перш ніж когось звільняти, просто потрібно почути їхню думку і вони мають бути готовими до того, що парламент прийме таке рішення. Звичайно, ми підтримуємо ініціативу будувати більше об’єктів швидкоспоруджуваних укриттів і споруд подвійного призначення, але все ж таки для цього мала бути якась чітка державна програма зі зрозумілим фінансуванням, виконавцями, ступенями контролю, а не просто рядок в законі. Уточнення щодо права примусового відчуження майна під час воєнного стану включає в тому числі відчуження захисних споруд. Це уточнення мало бути. мало б мати якесь пояснення, тому що немає зараз різниці, чи укриття в приватній, чи в державній власності, головне, щоб воно працювало, було доступним і відповідало методам безпеки. Знаєте, що відбувається? У нас в багатьох проектах законів існують норми, за якими укриття, які у приватній власності, можуть бути націоналізовані. Вони і так, і так можуть бути вилучені під час воєнного стану, але коли ми кожного разу вставляємо, і тут це додали в черговий закон, маємо пам’ятати. У Львові, наприклад, у мене є знайомі, прекрасне видавництво, яке на території закинутого підприємства зробило магазин і своє видавництво. І от вони бояться цих норм, тому що поряд стоять порожні будинки, комунальні чи державні укриття, в Києві я це бачив, які фактично закинуті, де бігають щурі. Може нам краще відремонтувати існуючі укриття, а не шкодити бізнесу, тому що комусь захотілося їх виселити з того чи іншого приміщення? Дякую.
Дякую. Будь ласка, слово надається Цимбалюку Михайлу Михайловичу, фракція "Батьківщина".
Дякую. Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний головуючий, президія, народні депутати, я погоджуюся з попередніми виступаючими, що законопроект є надзвичайно важливим, він пишеться мужністю наших деесенесників, тих людей, які реагують на надзвичайні події. І одночасно, хочу сказати, що там вводяться нові норми щодо місць масового відпочинку біля води. Це також важливо. Ну, і звичайно, по Державній службі з надзвичайних ситуацій, я думаю, це ті люди, які достойні, виконуючи на рівні з бойовими завданнями сьогодні, що вони можуть мати відтермінування під час воєнного стану як ті, які підлягають загальновійськовому обов’язку. Але до другого читання важливо доповнити деякі і уточнити деякі речі, які не враховані в основній версії. І ми будемо брати активну участь в його доопрацюванні. Також важливо, що стосується укриттів. У державі має бути єдина політика щодо місць, які є і застерігають людей від масових атак ворога. Це має бути єдина державна політика. Потрібно, щоб і органи місцевого самоврядування мали чіткі повноваження щодо відповідальності за такі речі. Але ще раз підкреслюю, Кабінет Міністрів має мати загальну стратегію розбудови, ремонтів, побудови нових укриттів, тому що однозначно ця ситуація нас має навчити, що безпека громадян на першому місці. Фракція "Батьківщина" буде голосувати за основу цього законопроекту і доопрацьовуватимемо до другого.
Дякую, шановні колеги. Переходимо до прийняття рішення. Я ставлю пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо уточнення повноважень суб’єктів забезпечення цивільного захисту, удосконалення законодавства з питань захисту населення і територій від наслідків надзвичайних ситуацій, організації та проведення евакуації населення, забезпечення охорони життя та здоров’я громадян (реєстраційний номер 9274). Прошу народних депутатів голосувати. [[11:51:46]] За-250 Рішення прийнято. Шановні колеги, наступний законопроект 9349 – це проект Закону про внесення змін. перепрошую, 6349. Це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення процедури проведення екологічного аудиту. Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою, 6349. Прошу голосувати. [[11:52:25]] За-206 Рішення прийнято. Шановні колеги, можемо голосувати? Тоді прошу записатися: два – за, два – проти. Артур Володимирович, це чудово, що є таке прагнення обговорити глибинно проекти. Це фантастично. Господь подасть, Ірино Володимирівно. Запишіться, будь ласка. Слово надається Яцик Юлії Григорівні фракція політичної партії "Слуга народу". Будь ласка.
[[Не чути]]
Підтримуєте, так? Підтримуєте. Добре. Дякую. Будь ласка, далі слово надається Пузійчуку Андрію Вікторовичу фракція політичної партії Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина".
Євтушок.
Будь ласка, Євтушок Сергій Миколайович.
Дякую, пане головуючий. Сергій Євтушок фракція "Батьківщина", Рівненщина. Шановні колеги, з огляду на стан тих підприємств, які або припинили свою діяльність, або за рішенням суду передаються до органів в державу, звісно, потрібно робити жорсткіші умови щодо екологічного контролю і екологічного аудиту. Але, разом з тим, в даному законопроекті мова йде не тільки про суб’єктів підприємницької діяльності як власників підприємств, але і про фізичних осіб-підприємців, що дає нам можливість розуміти, що виникає ряд величезних запитань. Стосовно екології, ми маємо в нашому, в законах України і в наших кодексах, купу і хороших норм і купу тих норм, які так чи інакше потребують змін. Разом з тим, є ряд постанов Кабінету Міністрів України, які регулюють контроль або діяльність тих органів, контролюючих органів, які мають дивитися і контролювати за екологією. В даному законопроекті є ряд зауважень Науково-експертного управління. Тож, шановні колеги, якщо ми хочемо, щоби наша країна була не на обабіч від процвітаючих країн, де процвітає економіка, ми маємо процеси планування, процеси, які потребують хороших планів робити такими, щоби вони були не більше за процеси, де ми узгоджуємо позиції. В даному законопроекті якраз є ряд зауважень Науково-експертного управління і ми думаємо до другого читання.
Слово надається Геращенко Ірині Володимирівні, фракція "Європейська солідарність", будь ласка.
Будь ласка, передайте слово Княжицькому Миколі. Дуже дякую. Я по Шуфричу намагаюсь.
Будь ласка, Княжицький.
Шановний пане Голово, президія, шановні колеги! В цьому законі є ціла низка незрозумілих для нас пунктів. Незрозумілою є пропозиція виокремити висновок екологічного аудиту в окремий документ. Сьогодні результати аудиту оформлюються у звіт додатком до якого є висновок. Законопроект пропонує окремо робити звіт, окремо висновок. При тому, що звіт і висновок за змістом багато в чому дублюють одне одного. Причини цього не пояснюються. Очевидно, що це створення додаткових, нічим не обумовлених документів, яке лише множить корупцію і зовсім не допомагає екології. Розширюються можливості проводити екологічний аудит за відсутності чітких підстав. Коли ми кажемо, що проводиться на підставі рішення суду аудит, то маємо зазначати, що має бути за рішення, за наявності яких підстав воно може бути винесене. Чи є це позовним провадженням, чи треба вносити зміни до процесуальних кодексів, хто має бути позивачем, чи заявником по ньому? Що має встановити рішення суду, в лапках, як підстава для обов’язкового аудиту без будь-якого розуміння, що має бути предметом спору і які саме порушення законодавства про охорону навколишнього середовища мали б стати підставою для проведення обов’язкового, тобто по суті, примусового екологічного аудиту. Зменшуються гарантії незалежності, як кажуть, екологічного аудитора. Оскільки підприємство або навіть ФОП втрачають зрозумілі важелі впливу на особу, яка проводитиме обов’язковий аудит. При чому, наприклад, недостатність кваліфікації, досвіду або технічних засобів запропонованого державою аудитора не є підставою для відмови від укладення з ним договору. Закон достатньо не досконалий, який не допомагає екології, але, очевидно, обмежує бізнес і українську економіку. Тому наша фракція буде утримуватися. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми обговорили всі питання пов’язані з цим, переходимо до прийняття рішення. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Шановні колеги, я ставлю пропозицію прийняти за основу з урахуванням пропозицій комітету та з доопрацюванням положень відповідно до частини першої статті 116 Регламенту Верховної Ради України проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення процедури проведення екологічного аудиту. Готові голосувати? Реєстраційний номер 6349. Прошу народних депутатів голосувати. [[11:58:48]] За-210 Рішення не прийнято. Шановні колеги, ну, давайте тоді на повторне перше читання, шановні колеги, я ставлю цю пропозицію. Це повторне перше читання. Шановні колеги, я ставлю пропозицію направити 6349 на повторне перше читання. Прошу підтримати, шановні колеги. [[11:59:31]] За-215 Рішення. Давайте направимо суб’єкту законодавчої ініціативи на доопрацювання. Шановні колеги, є пропозиція підтримати це. Прошу народних депутатів голосувати. [[11:59:59]] За-212 Рішення не прийнято. Закон вважається відхиленим. Дякую, шановні колеги, ну й таке буває. Таке теж буває нічого страшного. Краще попрацюєте над наступною редакцією. Це демократія. Шановні колеги, наступний законопроект 9408 – це проект Постанови про схвалення пропозицій щодо застосування персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій) до представників спортивних організацій російської федерації та республіки білорусь (9408). Я ставлю пропозицію включити цей законопроект до порядку денного сесії. Прошу голосувати. [[12:00:53]] За-247 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[12:01:15]] За-227 Рішення прийнято. Шановні колеги, будь ласка, тоді обговорюємо. Будь ласка, слово надається народному депутату Кожем’якіну Андрію Анатолійовичу.
Доброго дня, колеги! Шановний Руслан Олексійович, шановні колеги, проект Постанови розроблено народними депутатами України членами Комітету з питань молоді і спорту з метою забезпечення передумов для прийняття рішення Ради національної безпеки і оборони України про застосування санкцій до представників спортивних організацій Російської Федерації та Республіки Білорусь. Хочу наголосити на тому, що жорстока війна, розв’язана Російською Федерацією за підтримки республіки Білорусь, триває. І в той час, коли гинуть українські спортсмени, діти, російська армія знищує українська міста, села та селища, представники спортивних організацій Російської Федерації та Республіки Білорусь разом з її спортсменами продовжують публічно підтримувати збройну агресію Російської Федерації проти України, геноцид українського народу та депортацію українців. Серед таких осіб, які системно і активно підтримують війну проти України, легітимізують військове вторгнення та геноцид українців збройними силами Російської Федерації є, зокрема: Агапітов – президент важкої атлетики Росії, Бараулія – заступник міністра спорту Білорусі, Дворкович – президент Міжнародної шахової федерації, Маміашвілі – президент Федерації спортивної боротьби Росії, Єшеєв – президент російської федерації боротьби з луку, колишні хокеїсти відомі: Павло Буре, Каменський, Шалімов, Попов, а також президент федерації гімнастики Ірина Вінер. У зв’язку з цим нами підготовлено перелік осіб, представників спортивних організацій, всього 36, Російської Федерації та Республіки Білорусь з метою застосування до них спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів, санкцій. Прошу підтримати. Перемога буде за нами і слава Україні!
Героям слава! Шановні колеги, два – за, два – проти, будь ласка. Давайте запишемось. Будь ласка, Мисягін Юрій Михайлович, фракція Політична партія "Слуга народу".
Прошу передати слово колезі Мазурашу Георгію.
Будь ласка, Мазурашу.
Шановні колеги, Георгій Мазурашу, "Слуга народу", Комітет молоді та спорту. Я думаю, що в залі не знайдеться нікого, хто не підтримає цей проект постанови. Ця постанова це ще один з елементів боротьби проти присутності представників російського та білоруського спорту у цивілізованій і спортивній спільноті. І звісно, що звертаючись до наших партнерів з проханням підтримувати наші зусилля у боротьбі за очищення спорту від тих, які підтримують несумісні речі з чистотою спорту, тобто тих, які підтримують агресію, звісно, що і ми маємо застосовувати всі можливі там, в тому числі санкції проти тих діячів – представників російського та білоруського спорту, які в цей час не лише не засуджують рашистську агресію, що мали би робити всі цивілізовані люди, а навіть підтримують дії злочинного режиму Росії і Білорусі, результатом діяльності якої є знищення українського народу, знищення, вбивство українців, знищення нашої країни, геноцид українського народу. І я думаю, що ця постанова допоможе нам очиститися від тих представників, таких, як Дворкович, який досі примудряється очолювати Міжнародну федерацію шахів, й інші діячі зі знаком мінус, яким не місце у світовому спорті, принаймні поки Росія не припинить агресію проти України.
Будь ласка, Рудик Сергій Ярославович, партія "За майбутнє".
Шановні колеги, безперечно, ми голосуємо "за" за те, щоб цих 36 виродків, які є сьогодні в списку, російських а-ля спортсменів, були виключені зі списків цивілізованих спортсменів, які не заслуговують на шану з боку вболівальників різних видів спорту. Користуючись нагодою, я хотів подякувати Андрію Кожем’якіну особисто за наполегливу позицію, за те, що це вже третє рішення, яке рекомендує РНБО прийняти рішення щодо російських так званих спортсменів. Якби уряд так же діяв у сфері двосторонніх угод, які досі існують з рашкою і Білорусією, ми давно поставили б були крапку в цих ганебних питаннях. Ви знаєте, що по сьогоднішній день у нас є енна кількість двосторонніх угод, які ми не денонсували? У вчорашньому порядку денному був проект Закону про припинення дії Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Російської Федерації про співробітництво під час здійснення спільного контролю осіб, транспортних засобів і товарів на українсько-російському державному кордоні. В сьогоднішньому порядку денному його немає. Що, знову не на часі? Я проаналізував, скільки уряд щомісяця в 2022-му і в 2023 році по крапельці виставляв таких угод. У квітні 2022-го Угоду з Білоруссю в галузі освіти, в травні 2022-го – Угоду з Росією в галузі рибного господарства, в червні 2022-го – Угоду з Росією в науково-технічній сфері. По одній в місяць. Звертаюся до вас, колеги, з монобільшості. У вас є такі можливості, зобов’яжіть уряд зібрати список всіх двосторонніх українсько-російських, білоруських угод. Хай потратимо ми на це 2 години, щоб на наступній сесії ми поставили крапку.
Будь ласка, Герасимов Артур Володимирович, фракція "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Ірині Володимирівні Геращенко.
Будь ласка, Геращенко Ірина Володимирівна.
Чому ми не в НАТО? Нагадаємо спікеру фантомні болі минулого, коли промосковські політики подарували деяким україноскептикам тезу, що не вся Україна за НАТО, і тижнями Нестор тут висів на люстрі як фронтмен цієї акції "НАТО – ні!" Чому Україна не в НАТО? Можливо, тому що на другий день після інавгурації Президента Зеленського до ДБР "Нестор-летописец" подав пасквіль про те, що Президент Порошенко винен у контрнаступі. І томи оцих пасквілів розслідувалися всі ці роки, за те, що Президент Порошенко посмів дати наказ звільняти український Донецьк і Луганськ. І, ви знаєте, що цей пасквіль не закрито і досі. В листопаді 2022 року ДБР, які в перші місяці війни втекли звідси, продовжили цей пасквіль, і досі розслідується справа про контрнаступ, про звільнення українського Донецька і Луганська. Мені цікаво, ці люди відкриють потім кримінальну справу про контрнаступ Зеленського? Чому ми не в НАТО?. Можливо тому, що у нас немає свободи слова? Можливо тому, що у нас і досі Марафон? Можливо тому, що телеканал "Рада" не показує опозицію? Чому ми не в НАТО? Тому що Нестор Шуфрич і досі голова Комітету свободи слова! Вам не соромно всім!? Вам не соромно? Ми вимагаємо поставити на голосування постанову, яку ми зареєстрували, щоби людину, яка тягла Україну в "русский мир" стільки років, зняти хоча би з голови Комітету свободи слова. Це має бути наша спільна відповідальність. Я бачу, що людям в "Слугах народу" є, яким соромно. Так зробіть у своїй фракції хоч щось революційне і допоможіть нам, щоби справедливість в цій залі сьогодні була. Дякую.
Будь ласка, Юрчишин Ярослав Романович, фракції "Голос".
Шановні колеги, з моменту початку війни, а, власне, з 2014 року, бо війна триває, на жаль, не 500 днів, а вже понад 8 років, загинуло понад 300 українських спортсменів. Понад 300! І цей список поповнюється щодня. Я шалено вдячний нашій делегації в Парламентській асамблеї Ради Європи, які вперше на міжнародному рівні закликали не допускати Росію, так звану Росію, до змагань міжнародного рівня. Треба поширювати цю практику. Я так само дуже дякую профільному комітету, пану Кожем’якіну за те, що ми оперативно імплементуємо рішення Ради національної безпеки та оборони України. Треба швидше, бо пам’ять понад 300 загиблих наших спортсменів потребує більш активних дій. Але сьогодні голосуємо якнайшвидше і не робимо з цього політику. Дякую.
Шановні колеги, переходимо до прийняття рішення. Я ставлю пропозицію прийняти в цілому з урахуванням пропозицій комітету та необхідними техніко-юридичними поправками проект Постанови про схвалення пропозицій щодо застосування персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій) до представників спортивних організацій російської федерації та республіки білорусь (реєстраційний номер 9408). Прошу народних депутатів голосувати. [[12:13:21]] За-270 Рішення прийнято. Постанова прийнята в цілому. Шановні колеги, є перерва з заміною на виступ. Слово надається Пушкаренку від двох фракцій. Будь ласка.
Дякую, Руслане Олексійовичу. Шановні колеги, дорогі українці, ви знаєте, що кілька тижнів тому на сайті Державного агентства з управління зоною відчуження з’явився ганебний проект про перегляд населених пунктів, які є радіаційно забрудненими. Чому ганебний? І мені дуже хотілося би подивитися в очі тим чиновникам, які його готували. Тому що, по-перше, зараз не на часі піднімати це питання. По-друге, іде мова про 11 областей північних, громад нашої держави. Саме ті області, ті громади, які сьогодні продовжують страждати, протягом останніх півтора року знаходяться під загрозою вторгнення, під обстрілами, там, дійсно, непроста напружена ситуація. Але хтось, і треба розібратися, чому це відбулося, вирішив саме зараз розіграти цю карту. Іде мова про 800 радіаційно забруднених населених пунктів. Так, час йде і віддаляє нас від Чорнобильської катастрофи, але перед тим як приймати такі соціально важливі і дуже непрості рішення, потрібно йти по закону, а по закону – це означає, що кожні три роки держава повинна розробляти програму і Кабмін доручати ДАЗВ і Національній академії наук проводити радіаційне дослідження і стежити за радіаційним фоном в цих населених пунктах. Тому сьогодні ми, народні депутати, які представляють ці 11 областей, навіть зареєстрована постанова, де підписалися і члени "Слуги народу", і фракції "Батьківщина", і групи "Довіра", практично всіх фракцій і груп. Закликаємо Кабмін зняти цей проект постанови до кінця воєнного стану. Далі. Після закінчення воєнного стану, після перемоги України зробити радіаційні дослідження згідно з чинним законодавством у цих 800 населених пунктах силами Академії наук і Державного агентства з питань управління зоною відчуження. Далі. На підставі цих досліджень розробити проект, пройти громадське обговорення з людьми в цих 11 областях, в цих громадах, зокрема на Житомирщині, де найбільше постраждалих населених пунктів від Чорнобильської катастрофи. І тільки після цього приймати відповідні рішення. Ми повинні виходити з того, що треба діяти по закону і по совісті. А зараз виглядає так, що якісь чиновники вирішили позбавити конституційних прав і соціальних гарантій наших чорнобильців, людей, які дійсно сьогодні лікуються і страждають від онкозахворювань. А Житомирщина номер один по онкозахворюваннях в Україні, а Україна номер один в Європі, і це прямий наслідок Чорнобильської катастрофи. Тому ми не маємо морального права сьогодні залишити цих людей без гарантованої соціальної підтримки держави. Дякую. Слава Україні!
Героям слава! Дякую. Будь ласка, Мотовиловець, з процедури.
Я прошу змінити порядок розгляду законопроектів в сьогоднішньому дні. Я прошу прибрати з порядку денного наступні закони відповідно до переліку: 8138 – щодо інвестиційних нянь, 9079 – щодо Закону України про державні резерви, 8395 – щодо соціальних стандартів та державних соціальних гарантій. Я прошу прибрати з порядку денного Закон 9306 – щодо уніфікації змін до Процесуального кодексу України. Я прошу прибрати законопроект 9358 – щодо забезпечення безпеки громадян в умовах воєнного стану. Поставити це питання на голосування та змінити порядок розгляду законів. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, всім зрозуміла пропозиція Андрія Вікторовича? Давайте її проголосуємо, тоді. Будь ласка, Артуре Володимировичу, що у вас?
Руслан Олексійович, у мене велике прохання: єдине з цього переліку виключити 9358 по бомбосховищам. Я розумію, але давайте це голосувати окремо. Дякую.
Одна секундочка. Ми ж домовилися, що тільки дали доручення комітету. Як ми можемо. Ми ж, дивіться, ми ж на Погоджувальній раді домовлялися, що я дам доручення комітету, я доручення комітету дав, Артур Володимирович. Артур Володимирович, по законопроекту 9358 ми домовлялися на Погоджувальній, що я дам доручення комітету. Ми все рівно без комітету його не можемо розглядати, Артур. А для чого? Ні, я ставлю пропозицію, яку надав Андрій Вікторович. Будь ласка, ви приймайте рішення. Я що, знаю? Шановні колеги, я ставлю пропозицію Мотовиловця щодо прибрання з сьогоднішнього порядку денного законопроектів, які назвав він. Шановні колеги, будь ласка. Ставлю пропозицію Мотовиловця Андрія Вікторовича. Прошу народних депутатів голосувати. Суть пропозиції – сьогодні прибрати з порядку денного 9358, 9306, 9306-1, 8395, 8138 і 9079. Правильно, Андрій Вікторович? Ставлю цю пропозицію на голосування. Прошу голосувати. [[12:19:48]] За-216 Рішення не прийнято. Ну, не прийнято, то ідемо так, як ідемо, шановні колеги, але так, як домовлялися, в певний час ми завершимо розгляд питань порядку денного. Ідемо. Тоді наступний законопроект 5353, 5353-1, 5353-д. Я ставлю пропозицію розглянути ці питання за скороченою. Що ще? Що? Мотовиловець, ще пропозицію? Будь ласка, Андрію Вікторовичу, давайте, не заходимо поки в цей законопроект.
Я прошу повторно поставити на голосування. Прибрати наступні законопроекти: 8138, 9079, 8395, 9306. Все. Саме ці закони поставити на прибирання з порядку денного. Дякую.
Шановні колеги, ставлю цю пропозицію. Прошу голосувати. [[12:21:08]] За-251 Рішення прийнято. Ідемо далі тоді. Наступний законопроект 5353, 5353-1, 5353-д. Це проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України щодо приведення порядку визначення країни походження товару у відповідність із Митним кодексом Європейського Союзу та забезпечення реалізації угод України про вільну торгівлю. Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[12:21:53]] За-224 Рішення прийнято. Два – за, два – проти, чи можемо голосувати? Голосуємо. [[Шум у залі]] Ну, давайте два – за, два – проти. Люди готувалися. Будь ласка, два – за, два – проти. Ковальчук Олександр Володимирович, фракція політичної партії "Слуга народу". Будь ласка.
Прошу передати слово Гетманцеву Данилу.
Данило Олександрович Гетманцев, будь ласка.
Шановні колеги, дуже потрібний законопроект, який стосується адаптації законодавства України до законодавства Європейського Союзу в частині визначення непреференційного походження при імпорті/експорті товарів в Україну. Законопроект одноголосно прийнятий на комітеті, не викликає жодних суперечок, тому прошу підтримати і за основу, і в цілому, так, як вирішив комітет. Дякую.
Будь ласка, Устинова Олександра Юріївна, фракція "Голос". Візьміть передайте, я не бачу, хто, друзі. Ну, складно так? Железняк, будь ласка, Ярослав.
Шановні колеги, у нас не так часто відбувається щось позитивне по митниці. Це якраз той приємний виняток. Це законопроект, який справді був розроблений нашим комітетом, він погоджений з нашими міжнародними партнерами. Сподіваюсь, що в найближчий час як тільки Україна стане членом ЄС, ми станемо зовнішнім митним кордоном Європейського Союзу. І цей законопроект не має викликати жодних суперечок. Тому, звичайно, ми будемо підтримувати його. І так як ми його обговорили на комітеті, його можна голосувати одразу і за основу, і в цілому. Дякую.
Будь ласка, Южаніна, я правильно розумію? "Європейська солідарність".
Шановні колеги, для простоти, що значить розроблено в комітеті. Два роки лежить зареєстрований у Верховній Раді урядовий проект закону, адаптація норм Митного кодексу Європейського Союзу в Митний кодекс України. Багато ума потрібно було зробити для того, щоб адаптувати. Але про те скажіть, будь ласка, кожного дня Російська Федерація вбиває наших громадян, кожної хвилини помирають, гинуть наші воїни. Що ми робимо в економічному плані для того, щоб послабити Російську Федерацію? От ви сидите в залі, народні депутати, ви вважаєте, що ви все зробили для того, щоб економічні спроможності Російської Федерації зменшувалися? Я абсолютно чітко усвідомлюю, що якщо ми в Митний кодекс терміново не внесемо норми щодо походження товарів, які йдуть з Росії і Білорусі під прикриттям третіх країн, наприклад, нафта і нафтопродукти через Туреччину, скраплений газ нібито з Казахстану. Потрібно, щоб ми якраз в комітеті чітко напрацювали норми, внесли їх в Митний кодекс для того, щоб митники мали право вимагати не лише сертифікат походження товарів, а й документи, що підтверджують весь ланцюг постачання товарів від виробника. Якщо ми цього не зробимо, то ми своїми руками надаємо можливість нам же споживати ці товари, платити в бюджет Російської Федерації і таким чином давати можливість вбивати наших людей. Тому схаменіться, будь ласка, і думайте над тим, якими справді економічними законами послаблювати Росію, а не просто імплементувати норми, які вже треба було зробити 2 роки назад, щонайменше. Справді, треба підтримувати цей проект закону, але й працювати над найбільш вагомими речами, над тим, чим ми маємо зараз доопрацьовувати і я всіх прошу на це звернути увагу.
Шановні колеги, ми обговорили цей законопроект, переходимо до прийняття рішення, прошу народних депутатів зайняти свої місця. Я ставлю пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України щодо приведення порядку визначення країни походження товару у відповідність із Митним кодексом Європейського Союзу та забезпечення реалізації угод України про вільну торгівлю (реєстраційний номер 5353-д). Прошу народних депутатів голосувати. [[12:27:01]] За-245 Рішення прийнято. Шановні колеги, тільки за основу? Ну в цілому можемо, так? Можемо. Я ставлю пропозицію прийняти в цілому з урахуванням пропозицій. Пропозиції комітету тут є, чи немає? Тоді прийняти в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками законопроект 5353-д проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України щодо приведення порядку визначення країни походження товару у відповідність із Митним кодексом Європейського Союзу та забезпечити реалізацію угод України про вільну торгівлю. Прошу народних депутатів голосувати. [[12:27:52]] За-259 Рішення прийнято. Закон прийнято в цілому. Вітаю, колеги. Наступне питання, 9491 – це Проект Постанови про Звернення Верховної Ради України до Президента Грузії Саломе Зурабішвілі та парламентів держав-членів Європейського Союзу щодо необхідності здійснити гуманітарний акт та помилувати третього Президента Грузії (2004-2013 років), громадянина України Міхеіла Ніколозовича Саакашвілі. Я ставлю пропозицію включити це питання до порядку денного сесії. Прошу народних депутатів голосувати. [[12:28:38]] За-257 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу народних депутатів голосувати. [[12:28:58]] За-232 Рішення прийнято. Я запрошую до слова народного депутата України Арахамію Давида Георгійовича.
Шановні колеги! Сьогоднішній день, ми нещодавно бачили відеоконференцію з Михайлом Ніколозовичем Саакашвілі, громадянином України, як він виглядає у в’язниці. Це взагалі не можна навіть назвати Освенцимом чи Бухенвальдом. Дійсно це виглядає так, що вони просто намагаються зараз його привести до загибелі. Це наш громадян України, це високопосадовець України, навмисні звинувачення, політичне переслідування, ми все це знаємо. Ми знаємо, як грузинська влада зараз відновлює авіасполучення з країною-агресором. Ми знаємо скільки росіян відкрили банківських рахунків в грузинських банках. Ми знаємо, що в кожному майже звіті про уникнення санкцій фігурує Грузія, як країна, на жаль, хоча грузини наші браття, ви знаєте, що я родом з Грузії. І ми бачимо дуже багато грузин як народ вони дійсно допомагають українцям і Україні, і сприяють. Але, на жаль, грузинське влада робить повністю все навпаки. Тому ми реєструємо цю постанову з однією метою: ще раз нагадати, пані Саломе грузинський Президент, вона нещодавно помилувала Ніку Гварамія, до речі, він відвідував сьогодні наш парламент, як політв’язня. Фактично були утиски на свободу слова. Сьогодні інший наш крок по пану Михайлу, ми хочемо закликати і прийняти постанову. І закликати парламенти і всіх інших європейських країн, щоб вони прийняли аналогічні резолюції і таким чином ми просто зробимо таку знаєте, міжнародну коаліцію з врятування пана Михайла. Це я підкреслюю, чисто гуманітарна зараз остання спроба врятувати Михайла, тому що те, що ми бачимо зараз на цих відео, ми просто розуміємо до чого це йде.
Дякую, Давиде Георгійовичу. Шановні колеги, є необхідність обговорювати? Є. Є, просять. Тоді запишіться ті фракції, які бажають: два – за, два – проти. Будь ласка, слово надається Стефанишиній Ользі Анатоліївні, фракція політичної партії "Голос".
Прошу передати слово Соломії Бобровській.
Соломія Анатоліївна, будь ласка. Соломія Анатоліївна Бобровська, фракція "Голос".
Соломія Бобровська, фракція "Голос". Ви знаєте, я мала честь працювати з Президентом Грузії, з громадянином України, Михайлом Саакашвілі. Але зараз не лише про нього, зараз про стан, де залишилась Грузія під час великого вторгнення, великої війни Росії до України і мені дуже прикро бачити сьогодні те, як м’яко і по волі окуповується Грузія Російською Федерацією, російськими громадянами, які не просто транзитом їдуть далі в європейські країни, в країни сходу, залишають там свої гроші, починають бізнес, але осідають у Грузії і таким чином фактично створюючи абсолютно м’яку окупацію. Мені прикро, що народ Грузії себе по-іншому веде, я рада за те, що по-іншому веде народ Грузії від влади, яка, окрім підтримки санкцій і то не по всім категоріям, сьогодні підтримує Україну. Я дякую кожному грузину за гуманітарну допомогу. Я дякую кожному грузину і грузинському легіону, який сьогодні воює в наших лавах Сил оборони і мужньо захищає кожен сантиметр української землі, тому що ми звикли знати і вирити , і жити, що це братерська нація, сестринська, і ніколи, ніколи ми не були порізно в період протистояння спільним агресорам і загрозам. Мені дуже прикро, що Тбілісі почало свої рейси, авіарейси в Москву. І мені прикро чути від їхніх представників, що всього-на-всього цей рейс відбувається раз в день, ви знаєте, це уже рідко. Мені прикро, що після санкцій вони також ці санкції не ввели, а рейси продовжують відбуватися до Москви. Тому сьогодні, голосуючи за помилування Михайла Саакашвілі і, власне, і повернення до України, бо він – на сьогодні громадянин України, нам треба тверезо розуміти, що ми. тверезо розуміти, що ми втрачаємо Грузію як партнера, як брата і як країну, яка також мільйонами своїх людей протистояла Російській Федерації. Дякую.
Будь ласка, Федір Володимирович Веніславський, фракція "Слуга народу". Будь ласка, Максим Аркадійович.
Хочу передати слово народному депутату Бужанському.
Бужанський Максим Аркадійович.
Не те, щоб зовсім Федір, але. Шановні колеги, я ніколи не був прихильником Михайла Саакашвілі, я уже жорстко його критикував, але зараз все це не має значення. Це відверто вбивство жорстке, тривале, навмисне вбивство Михайла Саакашвілі і воно демонстративно триває на очах всього світу як доказ того, що люди можуть не зважати на звичайні норми гуманізму. Це наш обов’язок як громадян України, це наш обов’язок як української влади стати на захист громадянина України. Наша Конституція вимагає цього. Я вважаю, що коли була війна в 2008 році, Україна, не вагаючись, прийшла на допомогу грузинському народу. Я вважаю, що це, саме це є підстава того, щоб нас почули, щоб нас почув грузинський народ, щоб нас почула грузинська влада, щоб нас почула вся Грузія, що ми маємо право звертатись до них з цим проханням саме з цього приводу і ще через те, що це наш громадянин. Я прошу всіх натиснути зелену кнопку "за" і я прошу прийти на допомогу Михо Ніколозовичу. Дякую.
Будь ласка, Ніна Петрівна Южаніна. Гончаренко, я так розумію. Будь ласка.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Я знаю особисто Михайла Саакашвілі і в мене були дуже різні з ним відносини. З політиком Саакашвілі складно, але, друзі, зараз мова іде не про політика Саакашвілі, а про громадянина України Саакашвілі, якого на наших очах вбиває грузинська влада, вбиває і катує його на радість Путіну, бо єдина людина, яка радіє, коли бачить, як Саакашвілі просто помирає на наших очах, це Путін. І грузинська мрія так звана, яка перетворилась в кремльовську мрію, це робить на замовлення Путіна. І взагалі, друзі, це навіть не про Саакашвілі питання, на наших з вами очах знищується незалежна Грузія, на наших з вами очах відбувається окупація Грузії Росією і ми маємо про це говорити і ми маємо допомогти грузинському народу зупинити це. Друзі, сьогодні ще одне велике свято – це День взяття Бастилії. Я, звичайно, вітаю Францію ([[говорить французькою]]), але я зараз хочу звернутись до грузинів, ([[говорить грузинською]]), коли ви візьмете свою Бастилію, бо інакше ви втратите свою країну. ([[говорить грузинською]]).
Будь ласка, слово надається Юлії Володимирівні Тимошенко і після цього голосуємо.
Шановні колеги, Міхо Саакашвілі – він колишній Президент Грузії, але він діючий громадянин України. І те, що ми зараз приймаємо постанову, це важливо, це правильно, але цього недостатньо. Дорогі друзі, ми всі сьогодні в питанні звільнення Міхеіла Саакашвілі одностайні, треба підняти всі можливості України, недостатньо тільки постанови, треба підняти повністю всю нашу європейську спільноту, наших західних друзів негайно, просто негайно об’єднати весь світ, щоб допомогти звільнити Міхеіла Саакашвілі. Це не просто політична справа, це не просто розправа над політиком, це частина війни, яку Російська Федерація веде проти всього вільного світу. Міхеіл Саакашвілі – символ свободи. І якщо ми, українці, його не звільнимо, це буде наша провина. Треба єднатися і його звільняти.
Шановні колеги, ми завершили обговорення. Переходимо до прийняття рішення. Шановні колеги, давайте справді зробимо все для того, щоб наша постанова не була декларативною, а призвела до необхідного результату і найближчим часом ми мали можливість побачити нашого українського громадянина Міхеіла Ніколозовича Саакашвілі в Україні, тому що Україна своїх не кидає. Шановні колеги, я ставлю пропозицію прийняти в цілому з урахуванням пропозицій комітету та з необхідними техніко-юридичними поправками проект Постанови про Звернення Верховної Ради України до Президента Грузії Саломе Зурабішвілі та парламентів держав – членів Європейського Союзу щодо необхідності здійснити гуманітарний акт та помилувати третього Президента Грузії 2004-2013 років, громадянина України, Міхеіла Ніколозовича Саакашвілі (реєстраційний номер проекту постанови 9491). Прошу народних депутатів голосувати. [[12:40:27]] За-285 Рішення прийнято. Колеги, йдемо далі. 9208. Це проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування можливих порушень законодавства України у сфері отримання, розподілу, транспортування, зберігання, використання за цільовим призначенням гуманітарної та іншої допомоги, а також неефективного використання державного майна, яке може бути використане для тимчасового розміщення внутрішньо переміщених осіб та забезпечення інших потреб держави" (реєстраційний номер 9208). Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[12:41:18]] За-240 Рішення прийнято. [[Шум у залі]] Зараз будемо голосувати, я ще раз скажу. Можемо без обговорення? Ні, не можемо? Шановні колеги, тоді запишіться: два – за, два – проти. Будь ласка, В’ятрович Володимир Михайлович.
Прошу передати Софії Федині.
Федина Софія Романівна.
Чим може влада займатися півтора роки опісля початку повномасштабного вторгнення? Знищувати, закривати і виганяти Львівську Волонтерську Кухню із її приміщення – організацію, яка майже 10 років забезпечує харчуванням передову. Рідко коли знайдеться хоч одна бригада, яка не отримувала сухих борщів, супів, вареників, каш, медівників, імбирних сумішей від Львівської волонтерської кухні. І зараз їх виганяють із приміщення, відрізають у Львові їм воду і електрику під приводом того, що, вибачте, треба робити ремонт. Чергове велике крадівництво, яке супроводжується тим, що волонтерами Львівської волонтерської кухні не дають жодного альтернативного пристосованого, нормального приміщення для проведення своєї роботи. Що більше, мені сьогодні передзвонив один з представників військової адміністрації і наголосив на тому, що волонтери говорять неправду, волонтери якось не так організовують процес, у них, вибачайте, там якась антисанітарія і взагалі: "А кому то треба, бо Збройні Сили забезпечують харчуванням?". Так мені би дуже хотілося побачити цього представника адміністрації, не буду називати, бо може ще передумає, на самій передовій! Тому що не волонтери мають шукати приміщення! Не волонтери мають десь там щось просити, а державна влада і зокрема Львівська військової адміністрації, яка зараз займається "беспределом", має помагати волонтерам! Бо ці люди десятий рік забезпечують армію всупереч усім можливим проблемам.
Шановні колеги, будь ласка, Веніславський Федір Володимирович, фракція "Слуга народу".
Прошу передати слово народному депутату Козирю Сергію В’ячеславовичу.
Будь ласка, Сергій В’ячеславович Козир.
Добрий день, колеги! Дійсно, прошу підтримати мою постанову. Це дійсно технічна постанова, надійшла заява про виключення члена тимчасової слідчої комісії від партії "Голос", тому прошу підтримати це. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Батенко Тарас Іванович.
Передайте, будь ласка, Сергію Рудику слово.
Сергій Ярославович Рудик, будь ласка.
Шановні колеги, може хтось пам’ятає, за яких обставин була створена ця тимчасова слідча комісії? Вся країна була в шоці від того, як ділки в Запорізькій області вагонами і тоннами тирили те, що вся Європа давала нашим переселенцям, людям, які постраждали внаслідок агресії рашки. В цьому залі у вересні створили під гучні оплески комісію, яка мала поставити крапку в питаннях: хто, скільки, і зробити все можливе в рамках чинного законодавства, щоб притягнути цих недолюдей до кримінальної відповідальності. Комісія пропрацювала дев’ять місяців, вже, може, десятий, а запитайте у більшості цієї комісії, притягнули когось до кримінальної відповідальності в Запорізькій області за розкрадання тонн і вагонів? А скільки кримінальних справ відкрито і дійшло до суду? Пане голово ТСК, зможете відповісти як в разі репліки? А немає часу у комісії на те, щоб з’ясовувати, хто крав те, що збирали люди по краплині в Європі, тому що основне завдання комісії – забрати майно профспілок, забрати майно в санаторіїв, за безцінь продати собі любимим і сказати, що так і було. Весь цивілізований світ дивиться на те, що робить влада по переслідуванню профспілкових лідерів, і жахається, а люди чекають.
Шановні колеги, ми завершили обговорення цього питання. Переходимо до прийняття рішення. Шановні колеги, я ставлю пропозицію прийняти в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування можливих порушень законодавства України у сфері отримання, розподілу, транспортування, зберігання, використання за цільовим призначенням гуманітарної та іншої допомоги, а також неефективного використання державного майна, яке може бути використане для тимчасового розміщення внутрішньо переміщених осіб та забезпечення інших потреб держави (реєстраційний номер 9208). Готові голосувати? Шановні колеги, прошу народних депутатів голосувати. [[12:48:08]] За-256 Рішення прийнято. Шановні колеги, ідемо далі. Наступний законопроект, ми домовилися, без обговорення, це 9354, це проект Закону про створення парку-пам’ятки садово-паркового мистецтва загальнодержавного значення "Межигір’я". Тому я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про створення парку-пам’ятки садово-паркового мистецтва загальнодержавного значення "Межигір’я" (реєстраційний номер 9354). Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[12:48:50]] За-241 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Вітаю, колеги. Наступний законопроект, теж у нас ніхто не буде ставити поправки, це 5229, проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо забезпечення захисту права власності та інших речових прав на нерухоме майно, що належать дітям та підопічним особам). Я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо забезпечення захисту права власності та інших речових прав на нерухоме майно, що належать дітям та підопічним особам), (реєстраційний номер проекту 5229). Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[12:49:43]] За-260 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Вітаю, колеги. Ідемо далі. Наступний, 9287, це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення порядку прийняття спадщини. Я ставлю пропозицію включити до порядку денного сесії законопроект 9287. Прошу голосувати. [[12:50:14]] За-252 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[12:50:35]] За-229 Рішення прийнято. Шановні колеги, є необхідність обговорювати чи можемо приймати? Є. Тоді, будь ласка, Фріс Ігор Павлович. Представлення законопроекту, потім записуємося: два – за, два – проти.
Вітаю, колеги. Це два законопроекти, один з яких невід’ємно пов’язаний від другого. Наступний буде законопроект так само щодо внесення змін до Цивільного кодексу. В чому питання цих двох законопроектів? Послухайте уважно, бо це стосується в тому числі спадкування за нашими загиблими, не тільки військовими, а всіма загиблими на цій війні. На сьогоднішній день одним із законопроектів ми дещо змінили прядок встановлення місця відкриття спадщини, врахувавши відповідні позиції, включивши ключові норми в тіло Цивільного кодексу. Нам необхідно це в певній мірі поправити, тому що війна буде не завжди, і норми щодо місця відкриття спадщини на тимчасово окупованих територіях необхідно перенести в "Перехідні положення" Цивільного кодексу. Це є одною із частин цього закону. Другою дуже важливою частиною цього закону є момент, коли в свідоцтві про смерть особи дата видачі свідоцтва, наприклад, це є травень 23-го року, а дата смерті людини травень 22-го року. Людину просто знайшли по залишках і зробили ДНК-експертизу, встановивши її особу. Але її спадкоємці позбавлені шестимісячного строку на те, щоб подати заяву про прийняття спадщини. Ми не можемо нехтувати правами наших людей і ми виправляємо цю ситуацію, ми визначаємо, що для таких людей дата смерті буде вважатися датою відкриття спадщини з моменту, зазначеному в свідоцтві про смерть. Колеги, я дуже прошу вас віднестися свідомо до цих двох законопроектів і максимальну підтримку голосів дати "за". Дякую.
Дякую. Будь ласка, йдемо далі. Прошу записатися: два – за, два – проти, шановні колеги. Будь ласка, слово надається народній депутатці Никорак Ірині Петрівні, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Олексію Гончаренку. Дякую.
Будь ласка, Гончаренко Олексій.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Дуже важливі законопроекти, також закликаю всіх їх підтримати, проголосувати. На жаль, необхідність цих законопроектів у тому числі виникла у зв’язку з цією війною, яка триває далі в Україні, забирає життя наших найкращих. Але, друзі, дуже важливо, щоб під час цієї війни ми тут, у парламенті, вели свій фронт, і це прийняття таких законів, щоб полегшити життя громадянам. Але дуже важливо це робота на кожному засіданні в інтересах наших військових. На жаль, за ці два дні сказати, що ми можемо похвалитися прийняттям рішень вже, які націлені саме на військових, ми не можемо. Я звертаюся до нашого керівництва Верховної Ради. Давайте робити так, щоб на кожному засіданні було обов’язково, ну, хоча б один законопроект, який працює на наших військовослужбовців. Друзі, таких законопроектів у парламенті багато: законопроект про демобілізацію після 18 місяців служби (вкрай необхідний законопроект, давайте розглядати); законопроект про демобілізацію інвалідів першої і другої групи. У нас парадоксальна ситуація, коли по догляду за інвалідом першої-другої групи можна звільнитися з лав Збройних Сил, а самому інваліду першої-другої групи звільнитися не можна і є люди, які пішли добровольцями півтора року тому незважаючи на свою інвалідність, але вони ж не можуть безкінечно. Це реально інваліди І і ІІ групи. Давайте це приймати. Закон 8009, який ми вже з вами проголосували більше двох місяців тому, до сих пір не підписаний Президентом. Це Закон про звільнення з лав Збройних Сил тих, чиї рідні та близькі загинули під час повномасштабного вторгнення. Друзі, я тільки декілька питань окреслив. Працюємо на військовослужбовців кожен день.
Слово надається народному депутату України Стернійчуку Валерію Олександровичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Колеги, прошу передати слово Ігорю Фрісу.
Будь ласка, Ігор Павлович.
Дякую колегам, за бачення цього закону. Я просто взяв слово виключно з основною метою. Поки говорив, підійшли. стосовно дати смерті люди не зрозуміли. Дивіться, щоб просто було зрозуміло. Людина загинула. Загинула вона і залишків ви її не знайшли, але знайшли, ДНК-експертизу провели і встановили, що вона померла в травні 22-го року. Але зробили це зараз і свідоцтво про смерть видали датою травнем 23-го року. В Цивільному кодексі момент відкриття спадщини з моменту смерті. І получається, що шість місяців, коли спадкоємці мають право подати заяву про прийняття спадщини і отримати цю спадщину, вже минули. Тому нам для таких випадків треба встановити, що момент відкриття спадщини буде з моменту видачі свідоцтва, а не з моменту фактичної смерті особи. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення цього питання, переходимо до прийняття рішення. Шановні друзі, я ставлю пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення порядку прийняття спадщини (реєстраційний номер 9287). Готові голосувати? Я прошу народних депутатів голосувати. [[12:57:26]] За-257 Рішення прийнято. Будь ласка, Хлапук з процедури з пропозицією, будь ласка.
Шановні колеги, вчора ми проголосували у першому читанні 9311-1-д і технічно забули поставити на скорочення строків. Дуже прошу винести цю пропозицію на голосування і підтримати її, щоб ми могли винести в зал, на наступне засідання, вже підготовлений до другого читання. Дякую.
Шановні колеги, є така пропозиція, давайте поставимо, пропозиція скоротити строки до другого читання по 9311-1-д. Ставлю пропозицію на голосування, прошу підтримати, будь ласка. [[12:58:29]] За-239 Рішення прийнято. Дякую. Будь ласка, готуйте до другого читання, щоб ми встигли його внести. Наступний законопроект 9288, ми домовилися без обговорення – це проект Закону про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо вдосконалення порядку прийняття спадщини. Я ставлю пропозицію включити до порядку денного сесії законопроект 9288. Прошу голосувати. [[12:59:05]] За-249 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо вдосконалення порядку прийняття спадщини (реєстраційний номер 9288). Прошу народних депутатів голосувати. [[12:59:34]] За-246 Рішення прийнято. Шановні колеги, наступні законопроекти, теж без обговорення, 5473, 5473-1, 5473-д. Без обговорення ми домовилися, тому я одразу ставлю пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" щодо врегулювання деяких питань здійснення ринкового нагляду та відповідальності суб’єктів господарювання (реєстраційний номер 5473-д). Прошу народних депутатів голосувати. [[13:00:25]] За-247 Рішення прийнято. Шановні колеги, наступний законопроект, проект Закону про подолання туберкульозу в Україні, це друге читання. Ми можемо одразу переходити до голосування? Шановні колеги, у нас написано, що одразу до голосування йдемо. Я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про подолання туберкульозу в Україні (реєстраційний номер 9147). Прошу народних депутатів голосувати. [[13:01:09]] За-241 Рішення прийнято. Закон прийнято в цілому. Покажіть по фракціях, будь ласка. Наступний законопроект, шановні колеги, 7029 – це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо спрощення управління багатоквартирними будинками. Шановні колеги, ми домовлялися 3 хвилини Кучеренко і голосуємо. Будь ласка, Олексій Юрійович.
Дякую. Олексій Кучеренко, фракція "Батьківщина", голова Всеукраїнського об’єднання "Спілка власників житла". Шановні колеги, я і наша фракція будемо голосувати і підтримувати цей законопроект. Ми закликаємо всіх так само зробити. Пояснюю швидко чому. Наша позиція по відношенню до ОСББ принципово не змінюється. Ми з одного боку розуміємо, що це певна форма прийняття деяких рішень по управлінню багатоквартирних будинків і це дуже важливо сьогодні для мільйонів наших мешканців. З іншого боку повторював і повторюю, і наголошую ОСББ само по собі ця інституція не потягне комплексної програми комплексного національного пріоритету модернізації застарілого житлового фонду. Будь ласка, забудьте, що само по собі, ці громадські об’єднання і ці люди малозабезпечені, можуть самі зробити капітальні ремонти і модернізацію житла. У цьому контексті цей законопроект, безумовно, зараз дозволяє приймати певні рішення, які були загальмовані останнім часом в першу з тим, що багато населення поїхало з України. Але, з іншого боку, звертаю увагу в першу чергу правлячої монокоаліції пані Олени Шуляк, пана Давида Арахамії, ваш уряд не виконав доручень, які ми з вами давали йому, до цих пір немає державної програми енергомодернізації житлового фонду, пані Олено, зверніть на це увагу, це профільне міністерство. Півтора року як мала з’явитися ця державна програма. Треба на це виділяти гроші, треба допомагати людям ставати дійсно ефективними управлінцями і власниками свого житлового фонду тим, хто на це здатний. Тому я не буду гаяти час, прошу підтримати, але прошу дослухатися до моїх порад і зауважень. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили виступи. Я ставлю на голосування рішення. Я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо спрощення управління багатоквартирними будинками (реєстраційний номер 7029). Прошу народних депутатів голосувати. [[13:04:27]] За-245 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Вітаю, колеги! Шановні колеги, наступний законопроект 9358 рішення комітету до цих пір немає. Я повторюю ще раз доручення. Артур Володимирович, я ще раз повторюю доручення, будь ласка, зібратися і розглянути. Домовилися, так? Йдемо далі. наступний законопроект 7588. Шановні колеги, хтось буде правки ставити? Буде хтось? Хто? Можемо ставити на голосування? Можемо ставити на голосування?
Юлія Володимирівна, будете, да? Пузійчук тоді, будь ласка. Хто буде з вас? Давайте так, крім Юлії Володимирівни і, ну, крім фракції "Батьківщина", хтось ще буде наполягати на своїх поправках? Ніхто не буде. Я дякую вам за цю позицію. Тому, будь ласка. Хто буде? Юлія Володимирівна? Пузійчук буде, да? Пузійчук Андрій, будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. Шановні колеги, 7588 – це законопроект.
Номер поправки?
який ми вже вдруге з вами виносимо на розгляд. Цей законопроект створює ризики втрати державою значних площ землі сільськогосподарського призначення та закладає передумови для свавільного перерозподілу земель в ручному режимі за відсутності визначених критеріїв та права такого перерозподілу. Що пропонується? Перетворити державні підприємства в АТ і ТОВ з трансформацією права постійного користування в оренду на 50 років, тобто скасування гарантій збереження права власності держави України на землі сільськогосподарського призначення. Якщо можна – нехай голова комітету прокоментує. Дякую.
Пане Андрій, дуже складно коментувати. Я прошу вас, починайте ваш текст, який написаний у вас на паперах, з номера поправки, яку ви ставите, тому що дуже складно коментувати загальні речі. Це законодавчий процес, він має певні правила. Я вас попрошу який номер поправки був, щоб прокоментувати вам щось? Пане Андрій, номер поправки скажіть.
Секундочку. Таблицю зараз.
Ну, таблицю вам тільки дали. А для чого ви цю хвилину брали? Пане Андрій, у вас немає поправок?
У мене є поправки.
Я питаю номер. Ну, у нас немає часу дивитися поки ви зорієнтуєтеся по номеру поправки. Пане Пузійчук, у вас немає поправок? В п’ятий раз питаю.
22.
22 поправка. Зараз ми дивимось. Це ви, дивіться, ви вже другу хвилину з’їли і так ми не добрались до номера поправки. Може вони і не такі важливі, пане Андрію? 22, це його поправка? Це поправка Гайду. Що? У вас пропала пачка з матеріалами зі столу? Пане Андрію, будьте акуратним. Це щось зі здоров’ям, мабуть. Шановні колеги, пане Андрію, у вас є? Знайшлась пачка з матеріалами. Дивіться, ви вже використали дві хвилини. Я можу на третю хвилину добитись номер поправки, по якій ви вже почали доповідати? 36, це його поправка, подивіться. Зараз ми перевіримо, чи це ваша поправка. 36 ваша поправка. А, 32. 32 поправка пана Пузійчука, вона відхилена комітетом. Ставлю на голосування 32 поправку. Прошу голосувати. [[13:09:05]] За-33 Рішення не прийнято. Шкода. Будь ласка, пане Андрію, номер поправки наступної.
Руслане Олексійовичу, 36 поправка. Шановні колеги, скажіть, будь ласка, я звертаюсь і до голови комітету, а чи є аргументи для того, щоб підтримувати цей законопроект на сьогоднішній день? Війна і так в рази зменшила площі сільськогосподарських угідь. Уряд пропонує повністю припинити право постійного користування, роздавши цю землю по приватних орендарях та ще й з правом передачі в суборенду. Тому я просто прошу, щоб голова комітету пояснив доцільність прийняття цього законопроекту.
Дивіться, голова комітету буде пояснювати по поправці. Загальні ваші опуси треба було з’ясовувати на комітеті. Зараз ми знаходимося в залі для того, щоб іти по тих важливих і системних поправках, які ви подали. Це окрема законодавча ініціатива. Тому, будь ласка, тільки по 36 поправці є що сказати? Вона відхилена комітетом. Дякую. 36 поправка Пузійчука (вона відхилена комітетом), прошу голосувати. [[13:10:32]] За-37 Рішення не прийнято. Наступний номер поправки, Андрію, будь ласка.
39-а.
39-а, є така. Будь ласка, пане Андрію.
Дякую. Шановний головуючий, Руслане Олексійовичу, я хочу заявити про те, що цей законопроект був прийнятий з порушенням Регламенту, в тому числі на засіданні комітету. Ви зазначили, що ми повинні були обговорювати. Дійсно, відповідно до Закону про комітети комітет повинен був провести обговорення кожної поправки і проголосувати. Але, на превеликий жаль, цього не відбулося, а відбулася фактично підміна таблиці, яку надіслали депутатам до голосування, і ту таблицю, яку оприлюднили на сайті. І в підтвердження моїх слів це може підтвердити наш колега з групи "За майбутнє" Рудик, Сергій Рудик, що було порушення Регламенту, що не дали депутатам виступити, відстояти свої позиції по законопроекту. Прошу підтримати мою поправку. Дякую.
39 поправка Пузійчука комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[13:11:53]] За-30 39 поправка Пузійчука відхилена. Наступна поправка. Будь ласка, пане Пузійчук, номер поправки?
Дякую, шановний головуючий. Наступна поправка в мене 42-а. Пане Голово, на жаль, отак, як відбувалося на засіданні комітету, ви зараз не даєте можливості нашому колезі Сергію Рудику висловити свою позицію стосовно законопроекту людині, яка на сьогоднішній день знаходиться в Збройних Силах. Послухайте, ми на комітеті відстоювали позицію, що сьогодні наші військові, які знаходяться у лавах Збройних Сил, в лавах інших військових формувань, повинні мати право отримати землю по два гектари, по гектару, по пів гектара, але для того, щоб люди після завершення війни мали можливість повернутися і працювати на своїй землі. Тому ви надайте можливість офіцеру, нашому колезі, висловити також свою позицію, пану Рудику.
Дивіться, пане Андрій, я, може, відкрию для вас новину: все, що робиться у Верховній Раді, робиться відповідно до такої книжечки, яка називається Регламент. Вам на початку її видавали, її треба з собою носити. Тому я вас дуже прошу, я можу надати слово під час другого читання тільки автору поправок. От коли пан Рудик буде автором поправок своїх, я йому з задоволенням надам. А просто висловлюватись, бо вам так хочеться, парламент, мабуть, трішки має процедурний підхід до цих питань. Я ставлю 42 поправку Пузійчука, вона відхилена. Прошу голосувати. [[13:13:52]] За-23 Рішення не прийнято. Йдемо далі. Наступна яка поправка?
Пане Голово, наступна поправка – 45-а.
45-а, будь ласка. Пузійчук.
Руслан Олексійович, але парламент – це все-таки місце для дискусії.
Але не для базару. Будь ласка.
І для фахового обговорення законопроектів. І ми з вами говоримо за прості речі. На сьогоднішній день є категорії, умовно наші аграрії. На сьогоднішній день велика частина земель сільськогосподарського призначення окуповані. Велика частина земель сільськогосподарського призначення сьогодні заміновані. Люди втратили бізнес. І, мабуть, це функція держави надати можливість людям, які працювали на окупованих територіях, сьогодні працювати на землях державної власності без конкурсів, без аукціонів. Якщо, умово, там організація мала тисячу гектарів, то надайте їм можливість з державної землі 300-500 гектарів, щоб вони працювали. Де державницька позиція?
45 поправка Пузійчука. Комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[13:15:32]] За-20 Рішення не прийнято. Наступна, будь ласка, Пузійчук.
Дякую, Руслане Олексійовичу. Моя наступна поправка номер 51. Руслане Олексійовичу, дивіться, якщо ви вважаєте, що базар відстоювання інтересів військовослужбовців під час війни? Тобто ми звертаємося з простою пропозицією надати землю нашим військовим, які сьогодні обороняють нашу землю і які сьогодні стоять за нашу землю, і які кожного дня метр за метром, крок за кроком відвойовують нашу землю. Це була норма до 24 лютого, була норма саме, коли надавали можливість людям отримати безкоштовно по 2 гектари землі сільськогосподарського призначення. На превеликий жаль, цю норму призупинили. Тому ми просимо і наполягаємо відправити цей законопроект на повторне друге читання для того, щоб ми могли внести конструктивні пропозиції на користь наших військовослужбовців. Дякую.
Пане Андрію, ви можете мені говорити, що завгодно! Ваша поправка 51-а замість коми поставити дужки. Тому не розповідайте мені, який ви борець великий тут за країну і військових. Ставлю 51 поправку, вона відхилена комітетом. Прошу голосувати. [[13:17:08]] За-16 Рішення не прийнято. Пане Андрію, будь ласка, яка наступна поправка ваша?
Шановний Голово, наступна поправка 54. Руслане Олексійовичу, ми дійсно з вами представники українського народу у парламенті і це наша робота, це наш обов’язок – відстоювати людей, відстоювати їхні інтереси. І те, що ми говоримо на сьогоднішній день стосовно аграріїв, то ми точно повинні сьогодні подумати і створити умови, і дати можливість працювати людям, коли уряд, коли Президент говорять про релокацію підприємств, то це, мабуть, і відноситься до релокації підприємств аграрного сектору. Ті підприємства, які сьогодні. ті землі, які окуповані. Для того, щоб люди могли релокувати, їм потрібно надати можливість сьогодні працювати на землі і для цього держава має землю, має ресурси, щоб допомогти аграріям з окупованих територій.
54 поправка Пузійчука. Відхилена комітетом. Прошу голосувати. [[13:18:29]] За-17 Рішення не прийнято. Наступна поправка, пане Андрію.
Руслан Олексійович, у мене 57 поправка. І все-таки я звертаюся до голови комітету і прошу провести фахову дискусію стосовно законопроекту, який дуже сьогодні турбує суспільство: як військових, як аграріїв, як науковців. Шановні колеги, в цьому законопроекті передбачена норма, що університети, аграрні університети будуть мати максимум по 100 гектарів землі. Для прикладу, Білоцерківський аграрний університет, він має сім коледжів. Якщо приймемо цей законопроект, то діти, студенти будуть бачити, мабуть, землю тільки по телебаченню і культури на фотографіях. Тому в будь-якому випадку цей законопроект не можна приймати, його потрібно відхилити. Дякую.
57 поправка Пузійчука. Відхилена. Прошу голосувати. [[13:19:53]] За-12 Рішення не прийнято. Будь ласка, наступна яка? Пузійчук.
Дякую, Руслане Олексійовичу. Наступна поправка номер 60. Шановні колеги, от все-таки я вас прошу, давайте на сьогоднішній день повернемося до конструктивної фахової дискусії. Дивіться, що пропонується цим законопроектом? Цим законопроектом пропонується вилучити землю в Національної академії аграрних наук України. Що таке на сьогоднішній день Національна академія аграрних наук? Це 43 університети. Загальна чисельність в Національній академії аграрних наук складає 15 тисяч 300 працюючих, серед них 3 тисячі 190 наукових працівників, 437 докторів наук, 1 тисяча 453 кандидати наук. Це та структура, яка працює більше 150 років, це науковий унікальний досвід, це наукова школа, яку на сьогоднішній день не можна.
60 поправка, Пузійчука, відхилена. Прошу голосувати. [[13:21:21]] За-14 Рішення не прийнято. Наступна поправка яка?
63-я. Шановні колеги, я продовжу. На сьогоднішній день в Національній академії аграрних наук на дослідних підприємствах працює майже 9 тисяч працюючих. І, на превеликий жаль, коли ми говоримо за 43 інститути і 15 тисяч працюючих, то я хочу зазначити, що держава забезпечує менше ніж на 30 відсотків сьогодні бюджетним фінансуванням науку, а 70 відсотків Національна академія аграрних наук заробляє на землях, які знаходяться в її постійному користуванні. Тому, шановні колеги, давайте сьогодні не будемо вбивати українську науку, аграрну науку, тому що аграрний сектор – це є база сьогодні нашої економіки.
63 поправка Пузійчука. Вона відхилена. Прошу голосувати. [[13:22:40]] За-10 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер.
Руслан Олексійович, наступна поправка в мене 66.
Будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, у порівнянні з попереднім другим читанням законопроект став іще більш радикальним та безкомпромісним. Ми бачимо з вами, що головною метою цього законопроекту є глобальний перерозподіл земель. Іще раз, мінімізується постійне користування землею державної форми власності. Прямим текстом зазначено, що не більше 100 гектарів освітнім закладам. Виключається в постійне користування землею для наукових та науково-дослідних цілей. Поясніть, ну, як може бути наука і платити оренду? Ну, як можна вести наукову діяльність, яка фінансується з державного бюджету, і до них мати такий самий підхід, як для комерційних.
66 поправка авторства Пузійчука. Відхилена комітетом. Прошу голосувати. [[13:24:10]] За-11 Рішення не прийнято. Наступна поправка. Будь ласка, Пузійчук.
Дякую, шановний головуючий. Наступна поправка номер 69.
Будь ласка.
Шановні колеги, давайте розглянемо цей законопроект і проаналізуємо, які він створює ризики для держави. Перше. Він передбачає перетворення державних підприємств в АТ і ТОВ з трансформацією права постійного користування в оренду. Ще раз, це скасовує будь-які гарантії держави на право власності українського народу на державні сільськогосподарські землі, які є. є право постійного користування у державних підприємств на сьогоднішній день. Друге. Це ризик отримання державних сільськогосподарських земель будь-ким, у тому числі іноземцями. Ви не передаєте військовим, але ви створюєте передумови для отримання іноземцями землі української.
69 поправка Пузійчука комітетом відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[13:25:37]] За-7 Рішення не прийнято. Будь ласка, наступна поправка.
Шановний Голово, а я прошу вас провести сигнальне голосування, тому що.
Ми його проводимо на початку, якщо ви не знаєте.
Руслане Олексійовичу.
Будь ласка, наступна поправка.
Руслане Олексійовичу.
Наступна поправка, пане Андрію.
Дивіться, Верховна Рада.
У вас немає поправок?
Так, я маю поправку.
Будь ласка, скажіть номер поправки.
Руслане Олексійовичу.
Будь ласка, номер поправки. Номер поправки.
Руслане Олексійовичу, Верховна Рада.
Номер поправки. У вас немає поправки?
Поправка номер 72.
Будь ласка.
Руслане Олексійовичу, Верховна Рада має право проводити пленарні засідання, коли присутні 226 депутатів, це Регламент. На сьогоднішній день у залі відсутні 226 депутатів. Тому у нас немає підстав для того, щоб ми зараз з вами продовжували пленарне засідання.
Будь ласка, номер поправки, 72?
Руслане Олексійовичу, 72 поправка.
Добре. Дякую.
Іще раз: наше засідання на даний час не повноважне, немає присутніх 226 депутатів у залі.
Шановні колеги, я ставлю 72 поправку Пузійчука на голосування. Вона відхилена комітетом. Прошу голосувати. [[13:27:01]] За-9 Рішення не прийнято. Наступний. Наступний номер, Пузійчук.
Шановний головуючий, наступна поправка 75. Але, Руслане Олексійовичу, ми бачимо, що на даний час у залі Верховної Ради присутні не більше 60 депутатів. Ми бачимо це по результатах голосування, тому ми не маємо зараз повноважень продовжувати пленарне засідання. Шановний Голово, тобто абсолютно пуста зала, як ми можемо з вами зараз проводити обговорення законопроекту і приймати будь-які рішення. У нас, добре, телеканал "Рада" в записі буде показувати сьогоднішнє засідання. Добре, засідання будуть показувати вночі. Але, шановний Голово, давайте зараз робити перерву і будемо продовжувати з вами працювати по поправках, обговорювати законопроект, коли в залі буде 226 і у нас буде кворум і повноваження. Тобто для чого ми сьогодні робимо таку річ.
75 поправка Пузійчука, вона відхилена. Прошу голосувати. [[13:28:28]] За-9 Рішення не прийнято. Будь ласка, наступна поправка.
Дякую, шановний головуючий. Моя поправка наступна 78. Шановні громадяни, на превеликий жаль, зараз в пустому залі відбувається обговорення неймовірно важливого законопроекту, законопроекту, який фактично торкається кожного громадянина країни. Мова йде про державні землі, особливо цінні землі. Мова йде про те, що внаслідок прийняття цього законопроекту наші військовослужбовці втратять можливість отримати землю сільськогосподарського призначення. Якщо цей законопроект буде відхилений, фракція "Батьківщина" буде ініціювати законопроект, ініціювати зміни, щоб наші військовослужбовці мали право отримувати землю сільськогосподарського призначення, так, як було раніше, коли учасники АТО, а фактично війни з 2014 по 2022.
78 поправка Пузійчука. Комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[13:29:57]] За-6 Рішення не прийнято. Будь ласка, яка наступна поправка, пане Андрію?
78-а.
Яка?
78-а.
А ми її тільки що проголосували.
81-а.
Будь ласка.
Дякую, шановний головуючий.
Я слідкую, пане Андрію, за вашою творчістю.
Дякую. Пане головуючий, якби ви мали можливість зараз прослідкувати за кворумом у Верховній Раді, щоб у нас було 226 депутатів. Ми фахово працювали, обговорювали важливий законопроект.
Народ не витримує вас просто, ви настільки потужний в своїх думках, що просто. Будь ласка.
Руслан Олексійович, ми відстоюємо державні позиції, позиції громадян, позиції українського бізнесу і позиції наших військових. Шановні колеги, які норми є в цьому законопроекті? Дивіться, зараз створюється вікно можливостей для того, щоб передавати землю в суборенду, без аукціонів. Сьогодні, по закону, земля може передаватися в оренду тільки з аукціону, по 20 гектарів.
Шановні колеги, 81 поправка Пузійчука, відхилена комітетом. Прошу голосувати. [[13:31:27]] За-6 Рішення не прийнято. Будь ласка, пане Андрію, наступна яка?
Дякую, шановний головуючий, дуже велика підтримка "Слуг народу" українського народу, але моя поправка номер 123-я і я буду продовжувати. Шановні колеги, скасування постійного землекористування для науково-дослідних цілей, наслідком буде фактично обезземелення у першу чергу Національної академії аграрних наук, яка використовує землі саме для наукових та науково-дослідних цілей. Вилучення, ще раз, урядом, без згоди, землі у Національної академії аграрних наук України у закладів вищої освіти і при цьому у закладу може залишатися 100 гектарів. Ну, скажіть, що ви робите? Які у нас в майбутньому будуть фахівці в сільському господарстві? Як ми плануємо розвивати аграрний сектор, де ми його на всіх міжнародних майданчиках показуємо, як один з найпріоритетніших.
Шановні колеги, 123 поправка, авторства Тимошенко, Пузійчука, відхилена комітетом. Прошу голосувати. [[13:32:57]] За-4 Фан-клуб ваш здувається щось. Будь ласка, пане Андрій, яка наступна.
Дякую, шановний головуючий. Ви показуєте чому "Слуги народу".
Номер скажіть поправки.
128-а.
Будь ласка.
128 поправка. Дивіться, шановні громадяни, на превеликий жаль, зараз майже пуста зала. "Слуги народу" не готові сьогодні працювати, не готові дебатувати, не готові відстоювати інтереси українського народу і важливий законопроект. Шановні колеги, дивіться, що далі пропонується цим законопроектом. Фактично зараз залишається концепція, як я зазначав, перетворення державних підприємств в трансформацію постійного користування в договори оренди. Про що говорили автори законопроекту? Вони зазначали про те, що прийняття цього законопроекту надасть і наповнить державний бюджет. Але в цьому випадку ніякого наповнення державного бюджету не.
128 поправка, Пузійчука комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[13:34:26]] За-5 Рішення не прийнято. Будь ласка, пане Андрій, яка наступна, номер поправки.
134 поправка. Дякую шановний головуючий. Шановні колеги, що конкретно змінюється цим законопроектом? Змінюються підстави виникнення та здійснення права постійного користування державними та комунальними землями сільськогосподарського призначення. Це зміни до статей 24 і 92 Земельного кодексу України. Державні і комунальні сільськогосподарські підприємства, установи та організації можуть мати в постійному користуванні державні та комунальні землі сільськогосподарського призначення виключно для будівництва та обслуговування об’єктів нерухомого майна. А також у випадках передачі у постійне користування земельної ділянки, вилученої з постійного користування іншого державного чи комунального підприємства установ і організацій. У чинній редакції для науково-дослідних цілей, навчальних цілей та ведення товару не сільськогосподарського виробництва в попередній редакції проекту виключалось і виключається "товарне виробництво".
Шановні колеги, 134 поправка авторства Тимошенко, Пузійчук. Комітетом відхилена, прошу голосувати. [[13:35:56]] За-7 Бачите, вам вдається переконувати людей. Будь ласка, пане Андрію, наступний номер.
Дякую, шановний головуючий. Наступна поправка 144. Руслане Олексійовичу, дякую вам, що ви присутній і працюєте разом з "Батьківщиною".
Я завжди працюю.
Да, і відстоюєте інтереси. Дуже сподіваюся і на вашу підтримку.
Да-да, я обов’язково його підтримаю. Сподіваюсь, ви також.
Шановні колеги, ще раз, наслідком прийняття цього законопроекту буде обезземелення Національної академії аграрних наук України, яка використовує землі саме для наукових та науково-дослідних цілей. Що ми просимо? Ми просимо врахувати наші поправки і залишити землі науковим установам, залишити землі для Національної академії аграрних наук України, надати можливість розвиватися нашій українській науці. Прошу підтримати мої поправки. Дякуємо.
144 поправка Пузійчука. Вона відхилена, на жаль, комітетом. Прошу голосувати. [[13:37:18]] За-4 Рішення не прийнято. Наступна поправка, пане Андрій.
Дякую, шановний головуючий. Наступна поправка 151. Шановні колеги, на превеликий жаль, цей законопроект знищує існуючу потужну науково-дослідну інфраструктуру, яка будувалася та розвивалася більше 150 років в Україні. Це структура Національної академії агарних наук України. Зараз з використанням державних сільськогосподарських земель, які перебувають у постійному користуванні наукових установ академії, здійснюється комплексне забезпечення розвитку галузі агропромислового комплексу. Сьогодні це 86 наукових установ, вдумайтесь, 43 інститути, 86 установ, в тому числі 10 національних, зі статусом національного, наукових центрів.
Все? Добре. 151 поправка авторства Тимошенко, Пузійчука. Вона відхилена комітетом. Прошу голосувати. [[13:38:48]] За-8 Рішення не прийнято. Будь ласка, пане Андрію, який номер поправки?
Дякую, шановний головуючий. Але зверніть як зростає підтримка.
В геометричній прогресії.
Да. Наступна поправка 156. Шановні колеги, я продовжу. На сьогоднішній день до складу Національної академії аграрних наук України входить 172 підприємства і це 15 тисяч працюючих. Фактично внаслідок цього, прийняття цього законопроекту буде відбуватися обезземелювання Національної академії аграрних наук. У них вилучать повністю всю землю, буде вилучено майже 100 відсотків землі. Що це означає? Це означає, що під час війни 15 тисяч працюючих втратить роботу. Це неймовірно велике навантаження на державний бюджет. Це люди, які будуть без роботи, без можливості утримувати свої сім’ї. Це буде навантаження на фонд соціального страхування, на фонд виплати по безробіттю.
153 поправка Пузійчука, вона відхилена. Прошу голосувати. [[13:40:18]] За-8 Рішення не прийнято. Пане Андрію, яка наступна поправка?
156-а.
156-а. Є така. Будь ласка.
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги, віднесіться, будь ласка, до цього питання неймовірно відповідально і серйозно, тому що дійсно, якщо ми приймемо цей законопроект, на превеликий жаль, якщо відбудеться, що "слуги народу" за нього проголосують, то дійсно держава втратить сотні тисяч гектарів земель. Землі планується забрати у Міністерства оборони, землі планується забрати у Пенітенціарної служби. Пенітенціарна служба це особлива структура, в якій відбувають покарання наші громадяни, але ці землі дають можливість людям працювати, ці землі дають можливість ув’язненим сьогодні заробити кошти, акумулювати кошти і це фактично є перший капітал, який має людина після звільнення з місць позбавлення волі.
156 поправка авторства Тимошенко, Пузійчука комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[13:41:47]] За-7 Рішення не прийнято. Наступна, будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, моя поправка наступна 161-а. Шановні колеги, на сьогоднішній день у Національної академії аграрних наук перебуває у постійному користуванні 432 тисячі гектарів землі. Це земля, яку вони дійсно використовують для наукових і науково-дослідних цілей. У минулому році в грудні місяці парламент проголосував про створення Тимчасової слідчої комісії, яка розслідує діяльність і аналізує діяльність Національної академії аграрних наук України. Що можна зазначити? Що да, дійсно, в академії не все ідеально, є підприємства, які збиткові. Але переважна більшість інститутів, вони ведуть наукову діяльність. Переважна більшість науково-дослідних станцій є ефективними, які вирощують унікальні українські сорти рослин.
Наступна поправка. 161-а, перепрошую, 161 поправка, я перепрошую, вона відхилена комітетом. Прошу голосувати. Я перепрошую. 161 поправка. [[13:43:22]] За-11 Рішення не прийнято. Наступна поправка, пане Андрій.
Дякую. Шановний головуючий, моя наступна поправка 166-а. Шановні колеги, дивіться, я вкотре хочу наголосити і зазначити про те, що в цьому законопроекті мова йде не про будь-які землі сільськогосподарського призначення, а особливо цінні землі сільськогосподарського призначення. 150 років створювалася Національна академія наук таким чином, що це сьогодні землі, які входять до різних кліматичних зон. Це унікальні, особливо цінні землі, на яких ведеться наукова діяльність. Це наукові землі, на яких крім вирощування продукції виростили великі плеяди українських науковців, визнаних у всьому світі: доктори наук, кандидати наук. Сьогодні науковці з Національної академії наук викладають в багатьох вузах світу. Ми не повинні сьогодні.
166 поправка авторства Тимошенко, Пузійчука. Вона відхилена комітетом. Прошу голосувати. [[13:44:53]] За-10 Рішення не прийнято. Будь ласка, пане Андрію, яка наступна?
Дякую, Руслане Олексійовичу. Наступна поправка – 171-а. Руслан Олексійович, я все-таки прошу вас надати можливість голові комітету пояснити прості речі мені, нашим колегам з "Батьківщини", з інших фракцій, як аграрний комітет, профільний комітет, бачить аграрну науку в майбутньому в Україні. Скажіть, будь ласка, це ж не тільки рослинництво, а в складі Національної академії наук є унікальні інститути, які займаються великою рогатою худобою, які займаються іншим тваринництвом. Як сьогодні можуть існувати дослідні господарства, як можуть існувати унікальні інститути без землі? За рахунок чого і як, от бачить аграрний комітет, будуть годувати і утримувати тварин? Ну, вони харчуються тим, що вирощено на землі, вони не харчуються повітрям. Пане Гайду, от поясніть.
171 поправка Пузійчука, вона відхилена. Прошу голосувати. [[13:46:23]] За-9 Рішення не прийнято. Будь ласка, пане Андрію, яка наступна поправка?
Дякую, шановний головуючий. Наступна моя поправка – 178-а.
Будь ласка.
Пане Голово, я впевнений, що громадянам України, глядачам телеканалу "Рада" дуже цікаво почути позицію голови профільного, аграрного комітету, щоб він прокоментував, як він бачить розвиток в Україні – ну, це ж глобальний, концептуальний законопроект, - як він бачить, як буде розвиватися, точніше, не розвиватися, цим законопроектом не буде розвиватися, а фактично призведе до знищення української науки. Але, пане Гайду, поясніть, як буде існувати аграрна наука в Україні. Як будуть існувати університети? Як буде існувати тваринницький комплекс і інститути, які займаються тваринництвом в складі Національної академії аграрних наук? Ну ви заберете землю, добре. З тваринами що будете робити? Як будуть кормити тварин, де візьмуть корма? Ну поясніть! Ну просте ж питання.
178 поправка авторства Тимошенко, Пузійчук. Вона відхилена комітетом. Прошу голосувати. [[13:47:50]] За-8 Рішення не прийнято. Будь ласка, яка наступна, пане Андрію?
Руслане Олексійовичу, моя наступна поправка номер 184-а. І все-таки, пане Голово, давайте обговоримо питання надання землі, сільськогосподарської землі українським військовослужбовцям. Це важливе питання. З цим питанням звертаються військовослужбовці. Ви знаєте, що на сьогоднішній день велика кількість мобілізованих це хлопці, чоловіки сільської місцевості. Це аграрії, це трактористи, це механізатори, які сьогодні в лавах Збройних Сил захищають державу, захищають землю. І вони точно мають право, щоб держава надала їм по 2 гектари землі, по гектару, по 50 соток. Але коли хлопці повернуться до своїх домівок, вони повинні мати право отримати землю і працювати на ній для майбутнього України, для майбутнього своїх родин. Ну пане Голово, прокоментуйте.
Дивіться, я можу прокоментувати. Давайте ви знімете свої під копірку зроблені поправки і поставте тих 3-4 поправки, які стосуються військових, для того, щоб ми не гаяли час і ставилися з повагою один до одного. Я думаю, що це буде правильний варіант виходу з цієї ситуації. А поки це чергова 184 поправка, яка аналогічна до тих, що ви говорили до цього. Вона стосується щодо абзац шостий підпункту другого пункту першого Розділу І виключити. Ні про яких військових, ні про яких інших тут не йдеться. Тому, але я ставлю вашу 184 поправку, бо це ваше право як народного депутата України. Я до нього ставлюся з повагою. 184 поправка Пузійчука. Комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[13:49:56]] За-5 Рішення не прийнято. Наступна, будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина". Номер поправки 198. Шановні колеги, стосовно науки. На сьогоднішній день за державним замовленням, держава є замовником, а Національна академія аграрних наук України є виконавцем, держава замовила 1 тисячу 169 завдань, які досліджує Національна академія аграрних наук України. З них 553 фундаментальних досліджень, 567 прикладних досліджень і 47 короткотермінових досліджень. Скажіть, будь ласка, якщо в Національної академії аграрних наук буде забрана земля, якщо в аграрних університетів буде забрана земля, як вони зможуть виконувати завдання держави по цим науковим дослідженням? Поясніть, будь ласка. Дякую.
198 поправка Пузійчука. Вона відхилена. Прошу голосувати. [[13:51:23]] За-4 Рішення не прийнято. Будь ласка, пане Андрію, який наступний, яка наступна поправка?
Дякую, пане Голово. Моя наступна поправка 205. Шановні колеги, у продовження теми державного замовлення. У разі прийняття цього проекту ці всі державні замовлення, на жаль, не будуть виконані, академія просто не зможе їх виконати, у них не буде землі, на якій вони можуть і повинні виконувати ці всі наукові дослідження. Ви знаєте, я хочу зазначити те, що вже говорив, що на сьогоднішній день Національна академія аграрних наук недофінансована державою на 70 відсотків. І, на превеликий жаль, науковці сьогодні, крім наукової діяльності, вимушені вести господарську діяльність і намагатися заробити кошти для розвитку, для підтримки, для існування української науки. Шановні колеги, ми повинні сьогодні думати.
205 поправка авторства Юлії Володимирівни Тимошенко та Пузійчука, вона відхилена комітетом. Ставлю її на голосування. Прошу голосувати. [[13:52:54]] За-6 Рішення не прийнято. Будь ласка, пане Андрію, який номер наступний?
Дякую, Руслане Олексійовичу. Наступна поправка номер 212. Шановні колеги, от скажіть, а чи пропонує на сьогоднішній день парламент чи аграрний комітет компенсаторні механізми для того, щоб все-таки наука існувала? Яким чином буде збільшено фінансування науки? Ну якщо буде забрана земля, то ми з вами розуміємо, що фактично це до чого призведе? Скорочення 15 тисяч робочих місць, це не буде надходжень до державного бюджету. Але з іншої сторони, зростуть видатки з державного бюджету. І в науковців сьогодні мізерні заробітні плати, а завтра це призведе до того, що їм не буде чим платити заробітну плату, в наукових установах будуть відключати електроенергію та опалення. Це фактично призведе повністю до знищення всієї науки. Давайте зупинимося і відхилимо.
Шановні колеги, 212 поправка Пузійчука, вона відхилена комітетом. Ставлю на голосування. Прошу голосувати. [[13:54:28]] За-7 Рішення не прийнято. Будь ласка, наступна поправка, пане Андрію.
Дякую, шановний головуючий, наступна моя поправка номер 217. Шановні колеги, я звертаю вашу увагу вкотре, що те, що передача цілісних майнових комплексів без погодження органів, які здійснюють управління ними, негативно позначиться на стані управління такими підприємствами. Сьогодні фактичний власник відсторонюється від участі у таких серйозних змінах. От ми можемо з вами уже проаналізувати: частину підприємств, аграрних підприємств за рішенням президії Національної академії аграрних наук було передано до Фонду державного майна. Що зараз відбувається далі? Фонд державного майна залишає собі виключно землю, а цілісні майнові комплекси повертає Національній академії аграрних наук. Ми з вами чітко бачимо, що намагається обезземелити Національну академію.
Поправка 217, комітетом відхилена, авторства Тимошенко, Пузійчука. Прошу голосувати. [[13:55:58]] За-6 Рішення не прийнято. Будь ласка, пан Андрій. Яка наступна ваша поправка?
Дякую, шановний головуючий. Наступна поправка моя номер 218. Шановні колеги, ми з вами всі пам’ятаємо, як ухвалювалося рішення про продаж землі сільськогосподарського призначення. Ви пам’ятаєте, вночі, під час COVID ухвалювалося рішення. То що відбувається на сьогоднішній день? Сьогодні фактично, якщо ми говоримо стосовно української землі, мабуть, відбувається друге історичне рішення. То есть перше – запустили механізм продажу землі сільськогосподарського призначення. Друге – у нас з 1 січня 24-го року відкривається механізм продажу землі сільськогосподарського призначення іноземцям. "Батьківщина" зареєструвала і наполягає на прийнятті законопроекту, яким відтермінувати до завершення воєнного стану іще мінімум на 3-5 років продаж землі іноземцям. Але замість того, щоб прийняти законопроект "Батьківщини" ви створюєте наступні передумови.
217 поправка авторства Тимошенко і Пузійчука. Комітетом відхилена.
218-а.
218-а. Боже, я перепрошую. Дякую. Вибачте, відволікся від. 218 поправка авторства, самостійного авторства пана Пузійчука. Я ставлю її на врахування. Комітетом, на жаль, вона відхилена. Прошу голосувати. [[13:57:46]] За-9 Рішення, на жаль, не прийнято. Будь ласка, пане Андрію, яка наступна?
Дякую, шановний головуючий. Дякую, Руслане Олексійовичу, за підтримку. Шановні громадяни, зверніть увагу, Голова Верховної Ради починає поділяти позицію "Батьківщини" стосовно того, що.
Це акт доброї волі одноразовий.
Але це свідчить, що ви починаєте дослуховуватися до конструктивної позиції "Батьківщини" і вже починаєте погоджуватися, що землі державної власності повинні залишитися в державі, особливо цінні землі, які знаходяться на сьогоднішній день у Національної академії аграрних наук України. Тому, колеги, нам потрібно відхиляти цей законопроект, не на повторне друге читання, а взагалі відхиляти і напрацьовувати з вами нормальний законопроект, який, дійсно, буде говорити, і не те, що говорити, а призведе до ефективного використання землі держаної власності, надасть змогу працювати аграріям з окупованих територій, надасть дійсно можливість не якусь ефемерну, а реальну.
221 поправка Пузійчука відхилена комітетом. Прошу голосувати. [[13:59:14]] За-8 Рішення не прийнято. Яка наступна поправка, пане Андрію?
Дякую, шановний Голово. Моя поправка номер 232. Шановні колеги, давайте ми все-таки ще раз з вами згадаємо маленький такий історичний екскурс у минуле. Якщо ви пам’ятаєте, за різними соціологічними опитуваннями більшість громадян України виступали проти продажу землі сільськогосподарського призначення. Соціологія казала про те, що 60-70 відсотків громадян України виступало проти. Ми бачили з вами багаточисельні мітинги під Верховною Радою, коли аграрії вимагали не приймати законопроект. І фактично влада відтягувала прийняття цього законопроекту, поки не настав COVID. Ще раз, під час COVID, коли були заборонені мітинги, збори людей, відбулося прийняття, ухвалення ганебного законопроекту про продаж української землі. Тому ми не маємо право повторювати.
232 поправка, авторства Тимошенко, Пузійчука. Вона відхилена комітетом. Прошу голосувати. [[14:00:40]] За-7 Рішення не прийнято. Будь ласка, наступний, який номер? Будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. Ви скажіть, ви подовжуєте засідання, у нас 14 година?
Я не хочу вас розстроювати, у нас безперервне засідання на всю цю сесію.
Добре. Будемо працювати з вами дуже довго.
Я з превеликим задоволенням, будь ласка. Вас дуже цікаво слухати. Ви гарний співрозмовник. Будь ласка.
Дякую. Шановний головуючий, наступна моя поправка 238. Ви знаєте, шановні колеги, ми на сьогоднішній день. Дивіться, шановний головуючий, на Погоджувальній раді було прийнято рішення про те, що Верховна Рада працює сьогодні до 14 години. Це було рішення Погоджувальної Ради.
Будь ласка, ви доповідайте по поправці.
Це перше. Ну, давайте ми для наших глядачів поінформуємо про те, що було рішення про те, що Верховна Рада сьогодні працює до 14 години – перше. Друге, на сьогоднішній день на даний час в залі відсутні.
238 поправка народного депутата Пузійчука, на жаль, відхилена комітетом. Я ставлю 238 поправку на голосування. Прошу голосувати. [[14:02:12]] За-8 Рішення не прийнято. Будь ласка, який наступний номер поправки?
Руслан Олексійович, моя наступна поправка 257. Але пане Голово, іще раз, я звертаюся до вас, що на сьогоднішній день, на даний час, в сесійному залі Верховної Ради відсутній кворум, у нас немає підстав для проведення засідання на даний час. Тому, я вимагаю того, що ми зараз п повинні оголосити перерву і продовжити засідання, коли буде 226 депутатів. І на наступному пленарному засіданні, я буду продовжувати наполягати на врахуванні всіх моїх поправок, але на даний час у нас немає легітимного кворуму для проведення засідання. Тому, іще раз, для стенограми, для відеозапису, для всіх громадян, я інформую про те, що я буду на наступному засіданні продовжувати наполягати на всіх своїх поправках. Дякую.
Ще раз, у нас засідання безперервне, розумієте? У нас засідання безперервне, наступне наше засідання буде вже у вересні і я думаю, що ми до вересня завершимо це питання. 257 поправка авторства Тимошенко, Пузійчук, вона відхилена комітетом. Прошу голосувати. [[14:03:52]] За-6 Рішення не прийнято. Одну секундочку. Шановні колеги, на жаль, ми не завершили перелік питань, який був попередньо узгоджений Погоджувальною радою, тому що зараз знаходимося в поправках, але ми зараз зробимо перерву. Я оголошую перерву у нашому пленарному засіданні, про час і місце його продовження вам буде повідомлено завчасно. Нагадую про необхідність непоширення інформації щодо його початку. Продовжуємо разом працювати на повну перемогу. Дякую всім за плідну роботу і слава Україні!