[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Tisztelettel köszöntöm a jelen lévő képviselőtársaimat. Az Országgyűlés őszi ülésszakának 3. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntöm mindazokat, akik figyelemmel kísérik munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend előtti felszólalásokkal kezdjük munkánkat; ezt követően déltől fél 2-ig a kérdésekre, majd kb. fél 2-től fél 3-ig az azonnali kérdések és válaszok órájára kerül sor; végül a napirend utáni felszólalásokkal fejezzük be az Országgyűlés munkáját. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Szél Bernadett képviselő asszony, az LMP képviselője: „A földprivatizációt most kell leállítani” címmel. Öné a szó, kedves képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Azért szólalok fel önök előtt napirend előtt a mai napon, mert egy kérést szeretnék önöknek megfogalmazni. Azt kérem a kormánytól, és kifejezetten azt kérem a miniszterelnök úrtól, aki aláírta a földértékesítésről szóló kormányhatározatot, hogy gondolják meg magukat. Gondolják meg magukat és vonják vissza a döntésüket, amely szerint 380 ezer hektár állami földet értékesítenének alig pár hónapon belül. Az LMP-s képviselőknél most nincs molinó, megafont sem tartok sem a kezemben, sem a pad alatt, viszont a tiltakozásra készülünk. Október 5-én fogunk félpályás útlezárásokkal demonstrációt tartani szerte az országban, most azonban szeretném az utolsó pillanatokat is kihasználni, és szeretném önöket meggyőzni arról, hogy önök egy végtelenül rossz lépésre készülnek, és arra is szeretném önöket emlékeztetni, hogy még mindig van lehetőségük arra, hogy meggondolják magukat. Tudják, én azzal tisztában vagyok - az elmúlt évek pontosan ezt igazolták -, hogy a parlamenti viták az önök számára egyáltalán nem arról szólnak, hogy önök meghallják, amit az ellenzék mond vagy bárki más mond. Sajnos, be kell látnom, hogy az elmúlt években önök nem sok hajlandóságot mutatnak arra, hogy jó belátásra térjenek. Most azonban egy olyan ügyről van szó, ami túl becses ahhoz, hogy a „ki kit győz le” elve érvényesüljön. Itt nincs helye taktikázgatásnak, itt csak egészen egyértelmű állásfoglalásoknak van helye. Ráadásul töretlenül azt gondolom, hogy akár egy kormánynak is képesnek kell lennie arra, hogy a saját hibás döntéseit korrigálja, és az ellenzéknek is képesnek kell arra lenni, hogy ne triumfálni akarjon abból, ha a kormánypártok visszavesznek, és nem hoznak meg egy belengetett rossz döntést. Tisztelt Országgyűlés! Nagyon sok okunk van arra, hogy azt mondjuk önöknek, hogy ez egy végtelenül rossz döntés, és önök olyan döntés meghozatalára készülnek, ami hosszú távon fogja Magyarország jövőjét aláásni. Egyáltalán nem értünk egyet azokkal az érvekkel, amelyeket önök a földprivatizáció mellett fel szoktak hozni. A mi tapasztalatunk az szerte Magyarországon, hogy ami vidéken és földügyben történt, legalábbis nem igazolja azokat az érveket, amiket önök fel szoktak hozni. Okkal tarthatunk attól, hogy nem azok a gazdák járnak jól, akik Magyarország jövőjét és a vidék jövőjét meg tudnák alapozni, hanem azok a gazdák járnak jól, akik politikailag közelebb állnak ahhoz, aki itt most osztogatni akar. Azért is javasoljuk és kérjük a döntés visszavonását, mert szükség lenne arra, hogy a kormány az elmaradt konzultációt bepótolja. Kérem, tisztelt államtitkár úr - feltételezem, ön fog nekem válaszolni -, itt a Magoszt nekem ne is emlegesse! Velük megbeszélni a földprivatizációt nyilvánvalóan nem elegendő, ezt a lelkük mélyén önök is pontosan tudják, mindannyian tudjuk. És azt sem tartjuk helyénvalónak és nem is értjük ennek az igazi okát, hogy miért nem merték az Országgyűlés színe elé hozni ezt a javaslatot. Én más magyarázatot erre nem tudok elképzelni, mint azt, hogy gyakorlatilag a Fidesz-KDNP a saját képviselőitől is tart, ugyanis gondolkodó emberek vagyunk, és pontosan látjuk azt, hogy vannak olyan témák, amelyek túlzottan megosztóak lennének még akár a saját házuk táján is. Fontos lenne, hogy az Országgyűlés egésze tudjon erről a kérdésről beszélni. Fontos lenne, hogy ne csak egy aláírás döntse el a magyar földkincs sorsát. Ráadásul azért is fontos lenne alaposabban és nagyobb nyilvánosságot biztosítva átgondolni ezt a döntést, mert világosan látszik, hogy az a földprogram, amit önök 2011-ben elkezdtek, nem teremtett több munkahelyet vidéken, sőt csökkentette a meglevők számát. Ez egy hatalmas probléma. Ez egy hatalmas probléma, mert ez önmagában mutatja, hogy önök azzal ellentétes hatást értek el, mint amit kommunikáltak és ami a céljuk volt, legalábbis amennyire lehet hallani. Ez a földprivatizáció, amire önök készülnek, rosszat tesz a magyar vidéknek, és rosszat tesz a kistelepüléseknek is. Pedig pont arra lenne szükség, hogy az állami földekkel a kistelepülések, a kisvárosok földhiányát orvosolják, és az LMP ezt szeretné elérni ahelyett, amire most a kormány készül, ami semmi más, mint egy földprivatizáció. Erről viszont azt kell tudni, hogy ez nem csak a vidék, és nem csak a magyar gazdák ügye. Közvetetten az egész ország sorsát befolyásolja az a döntés, amit önök meghoztak és amit önök végre fognak hajtani, ha nem térnek addig jobb belátásra. Visszalépni egy hibás döntésből ugyanakkor, azt gondolom, mindig kisebb veszteséget jelent, mint makacsul és megfontolás nélkül rohanni előre a rossz irányba, minél előbb korrigálnak, annál kisebb lesz a veszteség. Mi azt kérjük önöktől, hogy gondolják át legalább még egyszer, mert nem biztos, hogy az erő, a lehetőség a döntésre egyben igazságot is jelent. Sokan mondják és gondolják és nem is alaptalanul, hogy ugyan, kár ezzel próbálkozni, önök ezt soha nem fogják belátni. Nekünk azonban kötelességünk megkísérelni, hogy lehetőséget adjunk önöknek az ellenkezőjére, mielőtt október 5-én a gazdákkal együtt az utakra vonulunk [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hogy tiltakozzunk egy rossz döntés és a teljesen értelem nélküli makacsság ellen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A kormány nevében Bitay Márton államtitkár úr válaszol az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Köszönöm szépen a napirend előtti felszólalását. Több lehetőségem nyílik így arra, hogy félreértéseket esetleg megpróbáljak tisztázni, vagy legalább a szándékot megpróbáljam tisztázni. Először is, miért támogatja vagy miért kéri ezt a kormány, és kérte a képviselő asszony, hogy ne is emlegessem a Magoszt. Rendben, akkor nem emlegetem a Magoszt, hanem emlegetem azt a több mint 7 ezer földvásárlási igényt, ami 2010 óta a Nemzeti Földalaphoz beérkezett; ebből egyébként 2014. január 1-je óta már majdnem 4 ezret teljesítettünk is. Van egy eljárásrend ezzel kapcsolatosan, ami alapján állami földet értékesíteni lehet.Remélem, hogy azt ön sem gondolja komolyan, hogy az nem egy valós igény a gazdák részéről, hogy szeretnék megvásárolni ezeket a területeket. Ráadásul ezt a törvény lehetővé is teszi. Itt térnék rá arra az észrevételére, amit mondott, hogy nem volt erről vita vagy nem beszélgettünk erről. Az előző ciklusban, amikor elfogadásra került a Nemzeti Földalapról szóló törvény, annak egy kétharmados részében van szabályozva az, hogy hogyan lehet hasznosítani az állami termőföldeket. Ennek a kétharmados résznek - 18. §, de ez most lényegtelen - a legelső fejezete arról szól, hogy hogyan lehet értékesíteni ezt. [[11.10]] Akkor nem volt ekörül politikai vita, egy szakmai vitát lefolytatott az Országgyűlés - én még nem voltam akkor benne -, és akkor az LMP, illetőleg a Jobbik frakciója is megszavazta ezt a javaslatot. Tehát nem értem, miért mondják azt, hogy erről nem volt parlamenti vita; erről részletes, hosszan tartó parlamenti vita volt. Az értékesítésre szánt portfólióban - persze meglátjuk, hogy ebből mennyi lesz értékesítve - nagyjából 50 ezer helyrajzi számról beszélünk és csak szántókról. Az 50 ezer helyrajzi számból 41 ezer helyrajzi szám 10 hektár alatti, csak szántó. Nem értem, igazán nem értem, és erről tényleg akkor beszéljünk még többet, hogy miért gondoljuk azt, hogy 10 hektár alatti szántók állami tulajdonban a magyar nemzet számára nagyobb hasznot hoznak, mint ha felajánlanánk a helyben lakó földműveseknek, hogy vásárolják meg. Szeretném, ha a privatizációt mint szót nem erőltetnénk. Értem a politikai szándékot, de itt nem privatizációról van szó, hanem a földforgalmi törvény szabályai szerint az vásárolhat, aki ebben megfelel; nem pályázat, nem pontozás, nem bírálati rendszer, törvényi feltételek és licit, tehát aki a legtöbbet kínálja ezért a területért, tehát a privatizációnak ehhez semmi köze nincsen. Szeretném felhívni a figyelmét arra, hogy ezeknek a földeknek egy részét - jellemzően azt, amit 2010 után adtunk bérbe - helyben lakó gazdák művelik. A 2010 előtt bérbe adott földekre pedig, amelyek szintén érintettek ezzel a programmal, volt állami gazdasági cégek, amelyeket privatizáltak korábban, kaptak földhasználati jogosultságot, és ezek a cégek bérlik tovább ezeket a földeket. Önök mindig azt szokták mondani, hogy a valóban családi kis- és közepes gazdaságokat kellene támogatni. Most a kormány azt mondja, hogy rendben, akkor a nagy állami gazdaságok által használt földeket is - nem akarok inkorrekt lenni, van 2010 utáni időszak is - ajánljuk fel a családi gazdaságoknak, a helyben lakóknak, hogy vásárolják meg. És amikor ezt elmondjuk, akkor önök felállnak, és azt mondják, hogy na hát, ez mégiscsak tarthatatlan, miért nem marad az állami tulajdonban. Szerintem pedig igenis jó döntés az, ha a korábban több tízezer vagy több ezer hektárt egyben bérlők földjeit nem azt mondom, hogy ők béreljék tovább, hanem azt mondom, hogy tessék parancsolni, aki a törvénynek megfelel, és aki a legtöbb pénzt adja, az megvásárolhatja ezeket. A munkahelyek kérdésében mindig elbeszélünk egymás mellett, pedig én azt feltételezem, hogy ön pontosan tudja. A „Földet a gazdáknak” program legtöbb nyertese 2014-ben lépett birtokba, még egy éve sincs a birtokában a terület. Tőle azt számon kérni, hogy egy év alatt mennyivel növelte a vidéki munkahelyek számát… - nem értem, ezt miért próbálják önök erőltetni, hogy ennek már most kellene hogy látszata legyen. De egy biztos: 2010-ben 600-an használták ezeket a földeket, most meg több mint 7500-an használják, tehát legalább már a használók számában van egy erős tízszerezés. Ha még hozzáveszem azt, hogy milyen vidékmegtartó képessége lehet ennek a programnak - önnek abban igaza van, hogy még ezt nem mindenhol látjuk -, akkor én azt gondolom, ez igenis helyes program: törvényi feltételek mellett nyílt árverésen lehet megvásárolni [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] ezeket a területeket. És még egyszer szeretném hangsúlyozni: az 50 ezer helyrajzi számból 41 ezer helyrajzi szám [[Az elnök ismét csenget.]] 10 hektár alatti szántó. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Bitay államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Tóth Bertalan képviselő úr, az MSZP képviselője: „Ami jár, az jár” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Szerencsés helyzetben van a kormány az energiahordozók importárának csökkenése miatt. Szerencsés helyzetben van a kormány, mert 2010 óta nem kellett szembenéznie az energiaárak négy-ötszörös növekedésével; nem kellett azt végignéznie, ahogy 20 dollárról 100 dollár fölé emelkedett az olaj ára, és 100 dollárról 400 dollárra nőtt a földgáz ezer köbméterenkénti importára, ahogyan ez 2002 és 2010 között történt. Ezzel szemben az utóbbi években előbb lassabban, majd gyorsuló ütemben csökkentek és csökkennek ma is a régiós olaj- és gázárak. Egy évvel ezelőtt ezer köbméterenként még 360 dollárt kellett fizetni az orosz földgázimportra, idén februárban már csak 260 dollárt, jelenleg 245 dollárt, és a hírek szerint október 1-jétől 232 dollárra esik ez az ár, sőt az iparági elemzők szerint belátható időn belül tovább csökkennek az olaj- és gázárak. Ezeket az adatokat a kormányzat is pontosan ismeri, hiszen beszélt már erről Szijjártó Péter külügyminiszter, beszélt erről Németh Lászlóné államtitkár asszony, de elismerte a beszerzési költségek jelentős csökkenését Seszták Miklós miniszter úr is. Ezek tehát önmagukban nagyszerű hírek.A baj az, hogy mi, fogyasztók ebből nem érzünk semmit: a mi számlánk annak ellenére nem csökken másfél éve, hogy közben az importföldgáz ára 35-40 százalékkal olcsóbb. Sok kérdés felmerül ezzel kapcsolatban, egyfelől az, hogy miért nem csökkennek az átlagemberek számlái. Hol van ilyenkor az energiahivatal? Hol van ilyenkor az ármeghatározó miniszter? Hol van ilyenkor a Fidesz rezsibiztosa? Másfelől pedig az a kérdés, hogy hová lesznek a gáz árában feleslegesen beszedett tízmilliárdok. Németh Lászlóné államtitkár asszony elárulta egy háttérbeszélgetésen: a Magyar Villamos Művek a fekete lyuk, ahol ilyen mennyiségű pénz képes egyszerűen eltűnni; nyilván ebből akarják fizetni a tízmilliókkal megemelt cégvezetői fizetéseket, mert megérdemlik a menedzserek, és mert nyilván kevés nekik a havi kétmillió forint. Nyilván ebből fizetik Habony Árpád és Andy Vajna médiaérdekeltségeinek támogatásait is; érthető, hiszen ők is rászorulnak mindannyian a támogatásra. És nyilván juthat még az Orbán Viktor miniszterelnökkel szoros baráti és üzleti kapcsolatokat ápoló tulajdonosokkal rendelkező MET Zrt.-nek is újabb támogatásra. Nem ez lenne az első, hiszen a Magyar Villamos Művek éveken keresztül a szükségesnél legalább 10 százalékkal magasabb áron segítette a magyar piacra a MET gázát - de erről majd egy későbbi időszakban hosszabban fogok beszélni -, vagy pedig az eleve veszteségesnek ítélt új nemzeti közműszolgáltatót akarják majd pénzzel segíteni. Ugye, elindult, hogy nem lesz nonprofit, de nem fog profitra törekedni, és most már ott tartunk, hogy súlyos veszteségekkel kell szembenéznie. Ennek véget kell vetnünk, tisztelt képviselőtársaim! Az importárak csökkenése lehetővé teszi, az emberek életkörülményei pedig szükségessé teszik a lakossági árcsökkenést. Mindannyiunk érdeke, hogy az energiaárak csökkenése egészen a fogyasztókig eljusson, és azt ne akadályozza a kormány, ezért mi csökkenteni akarjuk az átlagemberek földgázszámláját. Azt akarjuk, hogy egyetlen család se fizessen többet a földgázért, mint amibe kerül. Azt akarjuk, hogy ne a gázszámlában szedjék be az állami cégvezetők tízmilliós fizetésemeléseit. Azt akarjuk, hogy adják oda az embereknek, ami jár nekik. [[11.20]] Ennek érdekében be is nyújtottunk egy törvényjavaslatot több mint egy hónapja az Országgyűléshez, amely átlagfogyasztásig 20 százalékos költségcsökkentést írna elő a gázár tekintetében. Önök ugyanakkor ezt még csak tárgyalni sem voltak hajlandók eddig. Tisztelt Képviselőtársaim! Az árcsökkentéshez nem kell mindenképpen törvénymódosítás, ahhoz elegendő egy miniszteri rendelet módosítása is. Itt felszólítom Seszták Miklós nemzeti fejlesztési miniszter urat, hogy október 1-jétől csökkentse a lakossági energiaárakat, hogy az emberek valóban a költségek alapján fizessenek a szolgáltatásokért. Ez így lenne korrekt. Arra szólítom fel a kormányt, tisztelt képviselőtársaim, hogy ne a választásokra tartalékolják ezt a pénzt. Ez a pénz megvan, ott van. Elemzők szerint tovább csökken majd az energiaár a nemzetközi piacon, adják oda az embereknek most, október 1-jétől, mert ami jár, az jár. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm, Tóth Bertalan képviselő úr. A kormány nevében Fónagy János államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A magyar családok mindennapi költségei és a magyar gazdaság versenyképessége lényegesen fontosabb kérdés annál, mint hogy azt egy napi politikai, ön által aktualizálni szándékozott napirend előtti felszólalásba összefoglalt politikai támadás tárgyává tegyük. Lehet a 2002 és 2010 közötti évek iránti nosztalgiájának itt hangot adni, de azt a magyar lakosságnak megmagyarázni, hogy abban az időben miért növelték az árakat, 2010 után meg miért csökkentették az árakat, arra gyakorlati magyarázat ilyetén formában tulajdonképpen nincs. Nemzetközi piac akkor is volt, most is van, nemzetközi áringadozás akkor is volt, most is van, az a mindenkori kormány feladata és felelőssége, hogy ezeket megfelelően kezelje. Gondolom, azt ön sem vitatja, hogy az elmúlt időszak rezsicsökkentése, a háztartási költségek csökkentése meghatározó volt a magyar családok mindennapjaira. Gondolom, azt sem vitatja, hogy ennek nyilvánvalóan van egy olyan társadalmi hatása, amely önnek, önöknek nem esik jól, mert úgy ítéli meg, hogy politikailag ez az önök számára hátrányos. Az önök számára politikailag hátrányos volt, a magyar családok mindennapjaira viszont előnyös. Tehát az ön ötperces napirend előttijében felsoroltakra alapvetően azt tudom válaszolni, hogy ami a magyar családoknak jó, az egy jó kormányzati hozzáállás és intézkedés, ami pedig hátrányos, az pedig nem jó. Ami a jelenlegi helyzetet illeti: engedje meg, hogy itt megint olyan dolgot mondjak, amiben az elmúlt tízegynéhány évben a Magyar Országgyűlésben tulajdonképpen egyetértés volt. Nevezetesen abban, hogy a háztartások, de hozzáteszem, hogy a magyar gazdaság versenyképességénél is az alapvető rezsiköltségek és ezen belül az energia ára meghatározó kérdés. De az árak mellett meghatározó az ellátásbiztonság, meghatározó a hozzáférhetőség, meghatározó az évtizedes importfüggőség mérséklése, és természetesen meghatározók a díjak. A díjak csökkentésének több forrása van. Forrás egyebek mellett - gondolom, ez sem vita közöttünk - a beszerzési ár, az egyik lehetséges forrás nyilvánvalóan a beszerzés időpontja, hiszen az energiában, elsősorban a gázban és az olajban szezonális árak vannak, aztán az ehhez szükséges tárolókapacitás megléte vagy nem léte. Csak emlékeztetni szeretném, hogy az elmúlt fél évtizedben ebben is előreléptünk, ami egymagában az ellátásbiztonságot is növeli. Úgy gondolom, az ön által felvetett kérdést nem szabad a napi politika e helyen egyébként természetes tusakodásának tárgyává tenni. Ez az egész országnak, a magyar családoknak és a magyar gazdaságnak egy meghatározó dolga. Nekem meggyőződésem, hogy a magyar fogyasztók, a magyar egyéni, háztartási, ha úgy tetszik, egyetemes fogyasztók és a magyar ipari fogyasztók tisztában vannak azzal a lehetőséggel, amit az elmúlt években az Orbán-kormány számukra a rezsicsökkentéssel nyújtott - ez egyébként a szavazatokban is megmutatkozott, ezt egy pillanatra sem titkolom -, és meggyőződésem, hogy ez az elkövetkezendő években is egy joggal fokozott figyelmet érdemlő és érdemi intézkedéseket szükségessé tevő terület marad. Ilyen érdemi lépés a Nemzeti Közszolgáltató, ilyen lépés az egésznek a nemzeti kompetenciakörbe vonása, megtartása és abban való kezelése. Kérem, hogy ebben értsünk egyet. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Fónagy János államtitkár úr. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Harrach Péter frakcióvezető úr, a Kereszténydemokrata Néppárt frakcióvezetője: „A magyar emberek segítőkészsége” címmel. Öné a szó, frakcióvezető úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Én most nem gazdasági, hanem társadalmi kérdésről szeretnék szólni, úgy is mondhatnám, hogy nemzeti ügyről, hiszen a magyar társadalom, a magyar emberek segítőkészségéről van szó. Most, amikor a migránsáradattal foglalkozunk, akkor sokan szembeállítják egymással a hiteles egyházi megnyilatkozást, amelyik a menekültek megsegítéséről szól, illetve a felelős politikusok magatartását, akik védik országukat és a polgáraik jövőjét. Lássunk tisztán! Amikor például a pápa megszólal ebben az ügyben, akkor azt lelkipásztorként teszi, és mindig az egyénről szól. Amikor a politikus védi a közösségét, az országát, akkor a tömegek ellen védi, és politikusként viselkedik. A kettő két külön szinten van, de nem mond ellent egymásnak. Én most nem az utóbbiról szeretnék szólni, a politikai védelemről, erről legfeljebb csak egy mondatot: Közép-Európában még nem veszett el semmi, itt még van remény, itt érdemes dolgozni. Ez történik ma Magyarországon is. Nyugat-Európáról ez már nehezebben mondható el. De nézzük a másik kérdést! A magyar emberek érzékenyek a másik ember szenvedése iránt. Amikor a felelősségünket akarjuk meghatározni, a másik ember iránti felelősségünket, akkor a keresztény tanítás koncentrikus körökben írja le ezt a feladatot, ezt a felelősséget. A legbelsőbb kör nyilván a hozzánk közel álló, a családunkról szól. Aztán a következő kör a környezetünkről, aztán a nemzetről, és valahol a szélén megtalálható minden ember, akivel bármilyen kapcsolatba kerülünk. És ha itt a szélén kezdjük, akkor azt kell mondanunk, hogy a bevándorlók is emberek, egyének, és azoknak is egyéni gondjaik és szenvedéseik vannak. Ha valaki együttműködik, akkor az állam megadja neki az emberhez méltó élethez szükséges segítséget, megadja nekik a szállást, az élelmet, az alapos és tisztességes orvosi ellátást. És tegyük hozzá, egy bevándorló napi ellátása 4300 forintba kerül az országnak. Tehát megteszi az állam azt, amit az embernek meg kell tennie. De mi van azokkal, akik csak úgy bejönnek a zöldhatáron át? Hát ott jelenik meg a fázó, éhes ember iránti érzékenysége a magyar embereknek, egyéneknek is és szervezeteknek is: a Magyar Máltai Szeretetszolgálat, a karitász, az ökumenikus segélyszervezet, a Vöröskereszt keretében működött ez a segítségnyújtás. De úgy gondolom, hogy az igazi érzékenység akkor jelenik meg a nyugati világban, ha békét teremt a szülőföldjükön, és hozzásegíti a bevándorlókat, hogy hazatérjenek. Ez az igazi irántuk érzett érzékenység. [[11.30]] De ha megengedik, akkor én most ezen túl egy kicsit távolabbra is néznék. Menjünk túl a saját határainkon, és ne csak az oda bejövőkkel foglalkozzunk! A magyar emberek érzékenysége megmutatkozott a határon túl élő magyarok iránti segítségnyújtásban is, először az erdélyiek iránt, amikor erre volt szükség, utána a kárpátaljaiak iránt. És ez a kötelezettségünk még nem múlt el. Tehát amikor erről a kérdésről, erről a felelősségről szólunk, akkor bizony a koncentrikus köröknek egy közelebb eső körére is vessünk pillantást, ez pedig a nemzethez tartozók köre. És ha már Kárpátalját említettem, gondolom, államtitkár úr ezzel kapcsolatban a válaszában fog majd valamit mondani, akkor hadd utaljak arra, hogy ez a probléma nem szűnt meg. Ukrajnában válság van, gazdasági, társadalmi, morális válság, és ebben a helyzetben az ott élő magyarok és minden más nemzetiség súlyos nehézségekkel küzd. Köszönet illet minden anyaországi embert és szervezetet, aki ezt érezte és segített rajtuk. De hadd hívjam fel a figyelmet arra, hogy ez a feladat és ez a felelősség ma is érvényes, van feladatunk a határon túl élő magyarok számára is. Köszönöm a figyelmet. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, frakcióvezető úr. A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Ház! Azt hiszem, mind a magyar államszervezet, mind pedig a magyar civilek, a magyar karitatív szervezetek erejükön felül teljesítettek az elmúlt hónapokban, és sikerült közös erőfeszítéssel elérni azt, hogy ne alakuljon ki egy humanitárius katasztrófa Magyarország déli határánál. Mindenkit köszönet illet, aki ebben a munkában részt vett. Már hónapokkal ezelőtt, amikor elindult ez az óriási bevándorlóáradat, összehívásra került a Karitatív Tanács, és az itt lévő szervezetek munkáját igyekeztünk koordinálni, hogy minél inkább területileg is, feladatokban leosztva ki-ki a maga feladatát végezze el. Azt hiszem, ez jól sikerült, hiszen jól tudtak egymással együttműködni a karitatív szervezetek. Nyilvánvalóan nemcsak koordinációra, de anyagi támogatásra is számíthattak, nemcsak abban a tekintetben, hogy az elmúlt öt évben kétszeresére, azaz duplájára nőtt a karitatív szervezetek állami támogatása, amit minden évben stabilan megkapnak a költségvetésből, hanem erre a feladatra három kiemelt szervezet, olyan szervezetek, amelyeknek van partnerszervezetük a szerbiai oldalon, tehát mindkét oldalon tudnak segíteni a bevándorlók ellátásában, külön még 200 millió forintot kaptak. Ez a Vöröskereszt, a Máltai Szeretetszolgálat és a Magyar Ökumenikus Segélyszervezet. Ők azok, akik a napokban aláírták az erről a támogatásról szóló szerződést, és bízom benne, hogy hamarosan már a számlájukon lesz az összeg első részlete, amivel ezt a humanitárius munkát folytatni tudják. Óriási a terhelés Magyarországon, hiszen ahogy a hírekben olvashattuk, 270 ezer ember érkezett már Magyarországra a zöldhatáron keresztül, ez már jóval nagyobb, mint a legnagyobb vidéki városnak, Debrecennek a lakossága, és egy debrecennyi tömegnél nagyobb tömeget kellett Magyarországnak ellátni. Ebben, azt hiszem, fontos közreműködés vagy szimbolikus és fontos lépés volt, amikor a miniszterelnök úr maga is fogadta a karitatív szervezetek képviselőit, vagy amikor a felesége maga is ellátogatott befogadóállomásra, és adományokat vitt. Azt kell mondjuk, hogy a bevándorlók Magyarországon nagyobb biztonságban vannak, mint sok nyugat-európai városban, hiszen nap mint nap hallunk híreket arról, hogy Németországban vagy Svájcban hogyan gyújtják föl vagy rongálják meg, vagy támadják meg adott esetben a bevándorlók befogadására szolgáló épületeket. Erre Magyarországon nem volt példa, hanem arra volt példa, hogy sokan maguk is segítettek rajtuk. Ha csak az augusztusi számokat nézem, hogy az állam milyen ellátást tudott nyújtani, akkor a jogszabályban rögzítetteken túl, tehát hogy ingyenesen elutazhatnak a befogadóállomásra, hogy ott szállást kapnak, tisztálkodási lehetőséget kapnak, napi többszöri étkezést kapnak, ennek számai talán azért jól mutatják ennek a feladatnak a nagyságát. Csak augusztusban 660 ezer szendvicset osztottak ki a BÁH munkatársai, 18 500 kiló kenyeret osztottak ki, 3700 kiló felvágottat, 22 ezer konzervet, 2 ezer kiló gyümölcsöt vagy több mint félmillió palack ásványvizet az ideérkezőknek. Ahogy említette frakcióvezető úr is, a magyar állam 4300 forintot költ egy bevándorlóra egy nap, míg a minimálbér egy napra eső része 3500 forint, és sokan vannak Magyarországon, akiknek ebből meg is kell élni, fenn kell tartani magukat. Járványügyi ellátásban is részesülhetnek, de el kell mondjuk, hogy a bevándorlóknak sajnos alig 5 százaléka vesz részt ebben. Márpedig az együttműködésnek két oldala van, mi ingyenesen biztosítjuk az egészségügyi ellátást, de nekik igénybe kell venni ahhoz, hogy Európán belül ne legyen ebből bármifajta járványügyi kockázat. Ez Magyarországon kockázat szintjén fönnáll, veszély szintjén nem. A gyermekek számára külön ellátást biztosítunk. A tegnapi napon Balog Zoltán miniszter úr is meglátogatta a kiskorúaknak kialakított fóti gyermekotthont. Itt központi költségvetési forrásból is több százmillió forintot csoportosítottunk át, hogy megfelelő körülmények legyenek. Itt nemcsak arra figyelnek, hogy a nyelvükön beszélő nevelők legyenek körülöttük, hanem arra is, hogy adott esetben, ha törzsi ellentétek miatt bizonyos kiskorúak nem hajlandók más kiskorúakkal egy szobában aludni, akkor külön szobát biztosítanak számukra, hogy ne legyen ellentét. De itt is lehetne számokat mondani, akár a külön gyermek-élelmiszercsomagok számát, 2886, az 1376 bébiétel kiosztása a BÁH részéről, 200 kiló keksz vagy 58 kiló babapiskóta. Nagyon sok számot lehet mondani. Viszont kitérnék arra, amire képviselő úr is utalt a felszólalása végén, hogy a kárpátaljai magyarokkal is ugyanilyen fontos foglalkoznunk. Hiszen ők sem kerülnek most ezen a télen kedvezőbb helyzetbe, mint amiben az előző télen voltak. Éppen ezért a Karitatív Tanács e heti ülésének napirendjén a kárpátaljai magyarok megsegítése szerepel. Mint az közismert, az elmúlt időszakban a kormány döntött arról, hogy az iskolai gyermekétkeztetés költségeit átvállalja, illetőleg a pedagógusok bérének kiegészítésére is költségvetési tételeket fordított. 2015, az idei év tavaszától 85 millió forinttal támogatjuk az ottani családfenntartókat, de úgy hiszem, hogy a jövőben további civil és kormányzati segítségre lesz szükség. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel képviselő úr, a Jobbik képviselője: „Élet a kvótán túl” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Magyarországot egy kétirányú feszítő nyomás éri, amiről immár hetek-hónapok óta vitatkozunk. Az egyik egy külső, amely kapcsán bizonyította ez az ország, hogy ha van egy fizikai határzár és van emberi erőforrás, ami ezt megtámogatja és védi, akkor bizony határaink biztonsága szavatolható. Ezekben a napokban azt látjuk egyébként a horvát határszakaszon, hogy ha ez a fizikai határzár hiányzik, vagy hiányos emberi erőforrás van, akkor az áradatnak nem lehet hatékonyan útját állni. De a kerítésen túl egy szakadék is áll közöttünk, a kormányzat és a Jobbik gondolkodásmódja között. Hiszen a múlt héten egy konferencián, ahol volt alkalmam részt venni, Németh Zsolt a kormányzó pártok képviseletében kijelentette, hogy amennyiben születik egy európai kvótaszerű megoldás, a kormány mindenképpen be fogja azt tartani. Tehát tulajdonképpen a vita kísérlete nélküli kapitulációt láthatunk, attól függetlenül, hogy itt egyes nemzetközi bíróságokhoz való fordulást önök kilátásba helyeztek. Mi ennél sokkal keményebb, sokkal férfiasabb viselkedést várnánk el. Éppen azért, mert véljük és vélelmezzük azt, hogy a kormányzat köthetett egyfajta háttéralkut az Európai Unióval, amelynek értelmében a kvótaszerű megoldás szerint, ha mondjuk, 1000-1200, aztán később majd nyilván sokkal több embert küldenek ide vissza, ez a kormány szemében talán egy kezelhetőbb embermennyiséget jelenthet, mint az a több tízezres tömeg, amivel ma szembesülünk. Tehát egy ilyen háttéralku felvetése nem áll távol a valóságtól. Jó lenne tisztázni azt, hogy történt-e ilyen vagy sem. A Jobbik álláspontja ugyanakkor egyértelmű, sem visszatoloncolva, sem kvótaszerű megoldás alapján egyetlen migránst sem vagyunk hajlandók letelepíteni Magyarországon, és mindent meg fogunk tenni ennek megakadályozása érdekében. Hogy mekkora az a szakadék, ami közöttünk tátong, egyértelműen bizonyítja, hogy az idén már ezer felé kúszik a visszatoloncoltak száma, akiket az Orbán-kormány fogadott. A többszázas mennyiség kúszik szépen lassan fölfelé. És nyilvánvalóan nem csak német sajtójelentésekből kell kiindulni, amikor erősen vélelmezzük azt, hogy a következő évben több ezer vagy akár több tízezer visszatoloncolással is kell számolnunk. Ha pedig ez történik, akkor mi várhat Magyarországra és mi vár ránk? Egyértelműen az, hogy az itteni, nem őrzött intézményekben folytatódnak le azok az eljárások, amelyek elől az érintettek vagy megszöknek, mondjuk, visszamennek Németországba, egy sajátos európai népvándorlási formát kialakítva, vagy pedig Magyarországon rekednek. Hiszen hiába talál elutasításra a kérelmük, őket Szerbia irányába önök tömegesen nem fogják tudni kitoloncolni, és majd egyfajta licitet folytathatnak a nagykövetségekkel, hogy az a több ezer ember mégis hogyan menjen vissza a származási országába, amivel önök nincsenek is tisztában. Hiszen az érintettek jó része szírnek vallja magát, vagy tökéletesen megállapíthatatlan a személyazonossága. [[11.40]] És pont ez jelenti a problémát, hogy ha mondjuk, államtitkár úr és én, ketten, de akár ötezren szakértőkkel kimegyünk a határsávba, csak három ember érkezik, sem ön, sem én, sem a szakértők nem tudják megmondani, hogy ki valódi menekült, ki az, aki bevándorló, és ki az, aki terrorista. Amíg pedig ezt a kérdéskört nem sikerül feloldani, addig életveszélyes akár kvóta szerint, akár visszatoloncolva bárkit is Magyarországon tartani. És gondoljanak bele egy dologba: ha ezek az emberek itt maradnak, a családegyesítések előbb-utóbb óhatatlanul beindulnak. De az érkezők többsége esetében egy családegyesítés nem egy feleséget és nem egy vagy két gyermeket jelent, hanem egy sokkal népesebb családot, és elmondható az, hogy az a kvóta szerinti akár csak ezer ember, akiket önök le akarnak telepíteni Magyarországon, húszéves távlatban 40-50 ezres tömeget is jelenthet. És nyilvánvaló, ez egy felülről nyitott történet, tehát, ha az első évben 1000 vagy 1200 embert kapnak ide, a következő években ez több ezer lehet vagy akár majd még több. Az Európai Unió béna kacsa szerepét tökéletesen jellemzi, jelen pillanatban itt 120 ezer migráns elosztásáról vitatkoznak, miközben a valóság számai már régen túlhaladták ezt. Egy sokkal keményebb, sokkal drámaibb helyzetben kell helytállni. És hát mindeközben a Jobbiknak volt egy kezdeményezése, amit tartunk: ügydöntő népszavazást szeretnénk Magyarországon tartani, kiíratni bármifajta kvótaszerű megoldásról, ahol megkérdeznénk - sajnos a pártok közül egyedüliként mi - közvetlenül az embereket, hogy hajlandóak-e bármilyen kvóta vagy bármilyen más megoldás alapján letelepíteni idegeneket Magyarországon. Igen vagy nem? A Jobbik nyilvánvaló módon a nem mellett fog érvelni minden rendelkezésre álló eszközével, és hát elképesztő volt ez a múlt heti említett konferencia, ahol Mesterházy Attila elmondta, hogy szerinte a magyar állampolgároknak nincs elegendő információjuk egy ilyen népszavazáson való döntéshez, egy liberális képviselő szerint ilyen migránsellenes hangulatban nem szabad ilyet szervezni. A Jobbik egyedül áll a vártán azzal, hogy közvetlenül kérdezzük meg a választópolgárokat, akiknek köszönhetően mi ma itt lehetünk, hiszen tudjuk, hogy történelmi kötelességünk nemet mondani az invázióra, és megakadályozni a lakosságcserét bármi áron. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, Z. Kárpát Dániel képviselő úr. A kormány nevében az elhangzottakra Kontrát Károly államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Z. Kárpát Dániel képviselő úr napirend előtti hozzászólására válaszolva szeretném emlékeztetni önt arra, hogy mi már megkérdeztük az embereket. A nemzeti konzultáció 12 kérdésére az emberek közül több mint egymillióan válaszoltak, és az emberek világosan megfogalmazták a feladatot: a kormánynak meg kell védeni Magyarországot. Tisztelt Képviselő Úr! Mi megvédjük Magyarországot. A parlament szeptember 4-én elfogadott egy olyan törvénycsomagot, amely egyrészt magában foglalja a büntető törvénykönyv szigorítását, a határzár megsértését, annak az építésének a megakadályozását bűncselekménnyé nyilvánítja, szigorítja az embercsempészek terhére kiszabható büntetéseket, és nagyon sok olyan intézkedést fogalmaz meg, amely lehetővé teszi, hogy ezeket a menekültkérelmeket a tranzitzónában gyorsított módon, de az uniós jogszabályoknak megfelelően el tudjuk bírálni, és Magyarország érdekeit teljes mértékben tisztán tudjuk képviselni. Tisztelt Képviselő Úr! Tehát megkérdeztük az embereket, az emberek világosan állást foglaltak: meg kell védeni Magyarországot. Mi megvédjük Magyarországot. Ami pedig a kvótarendszert illeti: a magyar álláspont világos volt kezdettől fogva, és ez nem változott. Magyarország ellenezte és elvetette a kötelező kvótákat. A magyar képviselő, Pintér Sándor belügyminiszter úr az elmúlt héten, kedden ellene szavazott a kötelező kvótáknak, és a kormány álláspontja továbbra is az, hogy a kvóta nem oldja meg a problémát, a kvóta következményeket próbálja kezelni, és nem az okokat akarja megszüntetni. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kvóta, kötelező kvóta nem megoldás, hiszen olyan mértékű, tömeges méretű népvándorlás zajlik jelenleg, amelynek beláthatatlan következményei vannak, amelynek az utánpótlása beláthatatlan. Az elmúlt hétfőn miniszterelnök úr a napirend előtti hozzászólásában részletesen kifejtette, hogy Irakból, Szíriából, Afganisztánból, Líbiából milyen milliós nagyságrendű embertömeg indult el és van úton az Európai Unió felé, és a legnagyobb probléma pedig az, és erre is többször felhívtuk a figyelmet, hogy a schengeni külső határokat meg kell védeni. És Görögország nem védi meg a schengeni határokat, nem tesz eleget a schengeni egyezmény, a schengeni kódex követelményeinek, amely világosan kimondja, hogy a schengeni tagállam a külső határt csak határátkelőhelyen nyithatja meg, csak a törvényes nyitvatartási időben és törvényes okmányokkal lehet belépni a schengeni övezetbe. Tisztelt Képviselő Úr! A magyar kormány világosan kifejtette ezt az álláspontot, hogy nem támogatja, ellenzi, és minden módon fellépett a kötelező kvóták ellen. A döntést azóta ismerjük, tudjuk azt, és a magyar képviselők megfogalmazták, hogy ez egy tipikus példája a morális imperializmusnak, Németország ráerőlteti akaratát más országokra, és súlyosan hibás döntésnek tartjuk a kötelező kvótát.Azt is kifejtettük, hogy szeretnénk erről vitát folytatni, és azt követően hozzuk meg a döntést ezzel kapcsolatban. Tehát, tisztelt képviselő úr, a legfontosabb feladatnak ma is ezt mondjuk, ma is ezt tekintjük, hogy minden uniós tagállamnak, amely schengeni külső határral rendelkezik, meg kell védeni ezt a határt, a schengeni külső határt, hiszen ha ennek eleget tudunk tenni, hiszen ha meg tudjuk akadályozni, hogy bejöjjenek illegális módon a migránsok milliói az Európai Unióba, akkor nagyon nagy lépést teszünk annak érdekében, hogy ezt a helyzetet megoldjuk. Addig nagyon sok feladat vár még ránk. Még egyszer mondom, a kormány ellenzi a kötelező kvótát, a parlamentben vitát folytatunk erről, illetőleg arról, hogy milyen lépés következzen be. Amit pedig szeretnék elmondani, és itt is szeretném megerősíteni, hogy az eddigi döntések helyességét igazolják azok a számok, amelyek a magyar-szerb határon bejövő illegális migránsok számának drasztikus visszaesését mutatják. Azt tudjuk mondani, hogy bevált az a hármas védelem, amely egyrészt a műszaki ideiglenes biztonsággal, a déli határzár létrehozásával, a jogi védelemmel és az élőerős védelem megerősítésével megvalósult. A határrendészeti bevetési osztályok, a rendőrség működése, a honvédség megjelenése, a honvédség közreműködése a határok védelmében mind-mind azt igazolja, hogy a kormány eleget tesz annak a követelménynek, amelyet a nemzeti konzultáción az emberek megfogalmaztak. Megvédjük Magyarországot, ezt tettük eddig is, és a jövőben is ezt fogjuk tenni. Ha önök is ezt akarják, akkor támogassák a kormányt ebben. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, Kontrát államtitkár úr. Úgyszintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Tuzson Bence képviselő úr, a Fidesz képviselője: „Az előttünk álló feladatokról” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ennek a Háznak a falai között a migrációról, az illegális bevándorlásról már nagyon sokat beszéltünk. Látjuk azt a folyamatot mindannyian, ami Európában bekövetkezik, valahonnan a világ különböző részeiből emberek tízezrei, százezrei, milliói indulnak meg Európa felé, és aztán jellemzően a zöldhatáron vagy átgázolva a határállomásokon Európába érkeznek meg. Amikor erről a kérdésről beszélünk, akkor szoktunk kulturális kérdésekről beszélni, szoktunk civilizációs kérdésekről beszélni, humanitárius kérdésekről beszélni, de viszonylag kevés szó esik arról, ami egy valós veszély Európában, az pedig a terrorizmus veszélye. Emlékezzünk vissza, sajnálom, hogy az előbb kiment innen a teremből Tóbiás József, aki fél évvel ezelőtt még azt mondta, hogy nincs összefüggés a bevándorlás és a terrorizmus között, és látjuk, hogy milyen események zajlanak le Európában, és milyen események zajlanak le a magyar határátkelőhelyen is. Röszkén szeptember 16-án volt az az ominózus esemény, amikor támadást intéztek a magyar határ ellen, igen, egy támadás volt, amit más szóval terrorcselekménynek is nevezhetünk, hiszen az, ha valaki megtámadja a magyar határt, erőszakos cselekményt követ el magyar rendőrök ellen a határon, az terrorcselekmény, a magyar jog szerint terrorcselekménynek kell minősíteni. A magyar rendőrség közzé is tett egy listát, ami azoknak a személyeknek a leírását tartalmazta, fényképét tartalmazta, akik ebben a tevékenységben részt vettek, szervezték valamilyen formában ezt a tevékenységet. Nem sokkal később a TEK, a Terrorelhárítási Központ el is kapott egy 39 éves szír férfit, akinél több útlevelet találtak, a sajátján kívül még 8-at, érvényes schengeni vízummal, és a nemzetközi együttműködés során ki is derült, hogy egy olyan szervezetnek a tagja ez az ember, akinek egyik feladata az, hogy terrorveszélyes embereket az Európai Unióba csempésszen azzal, hogy esetlegesen terrorcselekményeket kövessenek el. [[11.50]] Ez az ember egyébként Európába már beépült, hiszen Cipruson vállalkozása van, munkavállalási engedéllyel rendelkezik, van egy halászhajója, van öt autója és 90 ezer euróért még házat is kíván építeni, és utána a hátára csatolt egy hátizsákot, ezzel a hátizsákkal megjelent a magyar határon, s ebben a hátizsákban, érdekes módon, még egy megafon is volt. Azt szeretném kérdezni önöktől, tisztelt képviselőtársaim: vajon ilyenek a tipikus menekültek? Ez az ember egy menekült, aki ilyen felszereléssel érkezik meg a határra? Nyilvánvalóan nem. Azt látjuk, hogy amennyiben emberek ezrei, tízezrei, százezrei át tudnak menni az Európai Unió határán úgy, hogy senki nem ellenőrzi őket, az igenis terrorveszélyt jelent Európában. Terrorveszélyt jelent, és ezt egyre több szakértő is megállapítja, és európai politikus - legutóbb Svájcban, de már többen Németországban is - emlékezik meg arról, illetve említik meg, hogy ez bizony azon kívül, hogy nagyon sokan érkeznek meg, többféle problémát felvet, bizony a terrorveszélyt is növeli Európában. És ha Európában növeli a terrorveszélyt, akkor növeli ezt Magyarországon is, és a magyar lakosság is érzi ezt, hiszen a legutóbbi felmérések szerint az emberek több mint 80 százaléka az, aki Magyarországon úgy gondolja, hogy ez egyfajta veszélyt jelent a magyar emberekre, veszélyt jelent a magyar társadalomra egyrészt gazdasági okokból, másrészt pedig a terrorveszély okán. Ennek megfelelően mindent meg kell tennünk - és talán ez az egyik oka annak, hogy politikánk középpontjában e tekintetben a határok megvédése áll -, hogy kontrollált módon érkezzenek meg Európába, ne történhessen meg az, hogy valaki csak úgy vagy valakik csak úgy, tömeges módon, egymást bevárva átgázoljanak az ország határán, hanem igenis ellenőrzött módon érkezzenek meg az emberek Európába. Aki menekült és a jog szerint is menekültnek minősíthető, annak adjunk menedéket, de aki bevándorlóként érkezik, gazdasági bevándorlóként, annak természetesen nem, a másik oldalról pedig képesek legyünk kiszűrni azokat a személyeket, akik veszélyesek ránk, veszélyesek az Európai Unióra, veszélyesek az európai intézményrendszerre. Fontos tehát az, hogy ebben a kérdésben nekünk, magyaroknak is határozott álláspontunk legyen, s a magyar kormány, a magyar Országgyűlés ezekben a kérdésekben állást foglaljon, és a lehető leghatározottabban elutasítsa a terrorizmust és megvédje a magyar lakosságot, illetve Európát a terrorveszélytől. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Tuzson Bence képviselő úr. A kormány nevében Kontrát Károly államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Amikor a kormány öt évvel ezelőtt, 2010. szeptember 1-jén létrehozta a Terrorelhárítási Központot, akkor az ellenzéki pártok részéről méltatlan és megalapozatlan támadások hangzottak el az intézménnyel, a szervezettel szemben. Ma már ezek a megalapozatlan kritikák teljesen elcsitultak, de azért nem haszontalan talán, ha fölemlítem, hogy milyen helyes döntés volt akkor, öt évvel ezelőtt ezt a szervezetet létrehozni európai tapasztalatokat, európai mintákat figyelembe véve, hiszen már akkor is jelentős veszélyt jelentett a terrorizmus, a terrorveszély Európa több pontján jelen volt. Ma pedig, az illegális migráció, a tömeges bevándorlás, a hatalmas méretű népvándorlás kapcsán már senki nem vitatja, hogy ez egy potenciális veszély és olyan veszély, amellyel szemben fel kell lépni, és amellyel kapcsolatban az emberek azt mondják, az a jogos igényük, hogy védje meg a kormány, védje meg az intézményrendszer őket ettől a veszélytől. Én azt tudom mondani, hogy az öt évvel ezelőtti döntés teljes mértékben megalapozott és helyes döntés volt, és ez az intézmény, a Terrorelhárítási Központ is a munkájával jelentős segítséget ad ahhoz, hogy ezt a veszélyt, ezt a terrorveszélyt el tudjuk hárítani és ki tudjuk küszöbölni. Képviselő úr azt mondta, nagyon fontos követelmény az, hogy a migránsok, az illegális migránsok ellenőrzött módon jöjjenek Európába, jöjjenek be az országba. Én meg azt tenném hozzá, fontosnak tartom azt, hogy lehetőleg ne is jöjjenek, hiszen miniszterelnök úr világosan megfogalmazta a kormány álláspontját, hogy azért, hogy jobban éljenek, ne gyertek, szó szerint ezt mondta, ne gyertek, ezt üzente az illegális migránsok. Az lenne a cél, ha nem jönnének el, ha nem indulnának el, hiszen aki nem indul el, azzal kapcsolatban nincs teendő, az nem vonul az országon, az M1-esen, a vasútvonalakon, azzal kapcsolatban nem kell olyan félelmeket megfogalmazni, amelyeket itt a képviselő úr a hozzászólásában megtett. De addig is, míg el tudjuk érni és meg tudjuk valósítani a kormánynak azt az akaratát, hogy ebben egy össz-, egységes európai összefogás valósuljon meg, a határvédelmet ki tudjuk terjeszteni, és a schengeni határokat teljesen meg tudjuk védeni az Európai Unió valamennyi schengeni határszakaszán, addig is valóban olyan intézkedéseket kell tennie a magyar kormánynak, a szerveknek, a rendőrségnek, a Terrorelhárítási Központnak, a szolgálatoknak, amelyek lehetővé teszik azt, hogy terrorveszély lehetőleg ne legyen Magyarországon. Hiszen úgy, ahogy a képviselő úr mondta, ezek az illegális migránsok, akik ellenőrzés nélkül, regisztráció nélkül lépnek be Magyarországra és mennek tovább, nem tudjuk, hogy kik ők, nem tudjuk, hogy kik maradnak itt az országban és milyen szándékkal maradnak, ha maradnak. Tehát mindenképpen fontos az, hogy a teljes magyar határt meg tudjuk védeni, ez a kormány kifejezett szándéka, hogy ezt meg fogjuk valósítani. Az ehhez a szükséges eszközöket rendelkezésre bocsátjuk, a szükséges technikai, jogi és élőerős feltételeket a kormány a szeptember 4-én elfogadott törvénnyel biztosította, illetőleg a költségvetési törvény módosításával a forrásoldalon biztosítani fogja, és mindent meg fogunk tenni annak érdekében, hogy az eljáró szervek, a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal, a rendőrség, a Terrorelhárítási Központ, a szolgálatok együttműködésének eredményeképpen ne juthasson be Magyarországra terrorista, illetőleg, ha ilyen személy beérkezik Magyarországra, az ellen az illetékes hatóságok fel tudjanak lépni. Ami pedig a Röszke 2 határátkelőhelyen, szeptember 16-án történt támadást illeti, ezzel kapcsolatban szeretném elmondani, és nem lehet elégszer köszönetet mondani az ott szolgálatot teljesítő hivatásosoknak, rendőröknek, hogy megvédték Magyarországot, ez az embereket megnyugtatja, ez arra garancia, hogy ha ilyen támadás éri Magyarországot, akkor a magyar hatóságok eleget tudnak tenni annak a követelménynek, hogy meg tudják védeni Magyarországot. Az ön által szóba hozott személlyel kapcsolatban az eljárás folyik, előzetes letartóztatásban van az illető személy, és az eljárást vele szemben lefolytatják. Ami pedig a terrorizmus elleni hatékony fellépést, illetőleg a megelőzést illeti, szeretném elmondani, hogy a magyar hatóságok, az erre jogosított szervek együttműködnek, egyrészt a magyar hatóságokon belüli együttműködés eredményes, és az európai uniós társszervekkel kapcsolatban is olyan információkat adunk, illetőleg kapunk, amelyek Magyarországnak, a magyar érdekeknek megfelelnek és a magyar emberek érdekeit szolgálják. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Köszönöm, képviselő úr, hogy napirend előtt erre a fontos kérdésre rávilágított. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Kontrát államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Varju László, független; Lukács László György, Jobbik; Bangóné Borbély Ildikó, MSZP; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Magyar Zoltán, Jobbik; Hegedűs Lorántné, Jobbik; Kiss László, MSZP és Schmuck Erzsébet, LMP, képviselő asszonyok, illetve urak. Tisztelt Országgyűlés! Áder János köztársasági elnök úr új államtitkár kinevezéséről szóló átiratát megküldte az Országgyűlésnek. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse a köztársasági elnök úr átiratát.
Kövér László, az Országgyűlés elnöke részére, Budapest. Tisztelt Elnök Úr! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján 2015. szeptember 19-ei hatállyal dr. Sávolt-Szabó Tündét az Emberi Erőforrások Minisztériuma államtitkárává kineveztem. Budapest, 2015. szeptember 18. Üdvözlettel: Áder János [[12.00]]
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy az Országgyűlés és a magam nevében szívből gratuláljak dr. Sávolt-Szabó Tünde államtitkár asszonynak , és valamennyiünk nevében sok sikert kívánjak a munkájához. Tisztelt Országgyűlés! Most, 12 óra 00 perckor elkezdjük a kérdések és azonnali kérdések tárgyalását. Elsőként Szakács László, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: „Bekerül-e a törvénybe a készfizető kezesség?” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Trócsányi László igazságügyi miniszter úr megbízásából Vízkelety Mariann államtitkár asszony fog válaszolni. Öné a szó, Szakács képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! Az önök által is beterjesztett és elfogadott úgynevezett Quaestor-törvényben, ahol 220 milliárd forint azért kézen-közön eltűnt, és rengeteg, 32 ezernél is több károsult van, nagyon úgy érezzük, hogy a politikai cselekvés és az akarat hiányzik.Mi azt látjuk, hogy az az érvelés, amelyet Tállai államtitkár úrtól is és Kovács államtitkár úrtól is hallunk, hogy az alkotmánybírósági eljárásnak halasztó hatálya van, nyilvánvalóan megbukott; önök is nagyon jól tudják, hogy ilyen szabály nincs. A szakértők is egyetértenek abban, hogy ennek a törvénynek a végrehajtásához az kellene, hogy a kormány, illetve a magyar állam kezessége helyére a készfizető kezesség szöveg lépjen. Nyilvánvalóan itt nem írom körül, hogy mi a különbség a kettő között; mindannyian jól tudjuk, hogy azonnali helytállásra kötelezné az államot akkor, ha ez a jogszabályhely így változna. Én úgy gondolom, hogy önök is, amikor beterjesztették, és mi is, amikor elfogadtuk, akkor úgy gondoltuk, hogy ez a törvény kiállja az alkotmányosság próbáját. Kérem, ne hivatkozzanak arra, hogy az Alkotmánybíróság előtt még folyamatban van ez az ügy, hiszen ebben mindannyian bízunk, és nincs is halasztó hatálya. Én úgy gondolom, hogy érdemes elejét venni azoknak az összeesküvés-elméleteknek, amelyek szerint önök akaratlagosan hagyták ki a készfizető kezességet, és ezért került csak kezesség ebbe a törvénybe, hogy ne kelljen helytállni, és hogy direkt lehetetlenítsék el ennek a jogszabálynak a végrehajtását. Én úgy gondolom, hogy ez a jogszabály-módosítás a politikai akaratnak és a cselekvési akaratnak egy kiváló fokmérője lesz, és én úgy gondolom, hogy ezt megérdemlik azok a károsultak, akiknek kézen-közön eltűnt a pénze. Halogatják ennek a jogszabálynak a végrehajtását, és mindezek alapján kérdezem az államtitkár asszonyt: támogatják-e, hogy bekerüljön a készfizető kezesség a Quaestor-törvénybe, és mikor kerül ez az Országgyűlés elé? Köszönöm a megtisztelő válaszát előre is.
Köszönöm, Szakács képviselő úr. Válaszadásra kettő percben megadom a szót Vízkelety Mariann államtitkár asszonynak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A Szabó Szabolcs független és dr. Lukács László György jobbikos képviselő urak által 2015 augusztusában két nap különbséggel benyújtott, tartalmilag teljesen megegyező törvénymódosítás kezdeményezése után immár az MSZP is előállt a megoldási javaslattal, és a készfizető kezesség előírását szorgalmazza a Quaestor-törvény módosításán keresztül. A felvetés kapcsán azonban szeretném hangsúlyozni azt is, hogy a készfizető kezesség puszta előírása nem elegendő a Quaestor-törvény módosításán keresztül, hiszen ennek fedezetét a költségvetési törvényben is meg kellene teremteni. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Akkor azt is módosítani kell!]] Úgyhogy azt javaslom a tisztelt képviselő uraknak, hogy egyben jelöljék meg ennek a forrását is, vagyis hogy honnan javasolnak pénzt elvonni a költségvetésből. [[Gőgös Zoltán közbeszólása.]] Ezzel párhuzamosan ki kell emelni azt a körülményt is, hogy a Quaestor-károsultak kárrendezését biztosító követeléskezelő alap létrehozásáról szóló 2015. évi XXXIX. törvénnyel kapcsolatosan öt alkotmányjogi panasz benyújtására is sor kerül, melyben az indítványozók a törvény egészének vagy egy részének megsemmisítését kérik az Alkotmánybíróságtól. Az alkotmányjogi panaszok benyújtása olyan helyzetet teremtett, amelynek következtében az alap finanszírozásának feltételei nem adottak; a Quaestor Alap jelenleg azért nem tudja teljesíteni a kifizetéseket, mert a jelenlegi bizonytalan körülmények miatt nem talált hitelezőt a forrásai biztosítására. A károsultaknak való kifizetés jogcíme [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] az Alkotmánybíróság eljárásának tárgyát képezi, azaz az esetleges felesleges törvénymódosítás elkerülése érdekében célszerű az Alkotmánybíróság döntését megvárni [[Az elnök ismét csenget.]] amelynek ismeretében, amennyiben szükséges, a kormány kezdeményezni fogja a szükséges módosításokat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! Bana Tibor, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: ”Meddig marad a menekülttábor Körmenden és Szentgotthárdon?” címmel. Bana Tibor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A Belügyminisztérium mindenféle egyeztetés nélkül, a lakosság véleményét semmibe véve menekülttábort nyitott Körmenden és Szentgotthárdon. A Jobbik minden lehetséges eszközzel tiltakozott e lépések ellen, és a továbbiakban is mindent megteszünk a táborok mielőbbi bezárásáért. Felháborítónak tartjuk, hogy a városokban és térségükben élőket érdemben nem tájékoztatják a fejleményekről, így folyamatosan csak találgatni lehet. Mindkét településen tüntettünk, Szentgotthárdon pedig aláírásokat is gyűjtünk a menekülttábor ellen. Nem akarunk bevándorlókat, nem szeretnénk, ha akár csak egy napig is migránsok tartózkodnának a Körmendi Rendészeti Szakközépiskola területén, a Szentgotthárdi Ipari Parkban vagy Vas megye más településén. Bebes István, Körmend fideszes polgármestere úgy nyilatkozott, hogy csak szeptember végéig marad a tábor a városban, míg Huszár Gábor, Szentgotthárd szintén kormánypárti városvezetője azt kérte, hogy bontsák el a tábort. Mindezek ellenére a dolgok más irányba mutatnak. Megmozdulásainkon figyelmeztettünk a veszélyekre, amit a bevándorlók egyre növekvő jelenléte okozhat. Rengeteg vállalkozó panaszkodik, a szentgotthárdi kávézók, éttermek, boltok, fodrászatok, fogászatok forgalmában jelentős visszaesés tapasztalható a közelmúlt eseményei miatt. Számos kérdés merül fel bennünk: mi lesz, ha az osztrákok lezárják a határt? Mi történik, ha jelentős számban toloncolnak vissza bevándorlókat? A nyugati határszél közbiztonságát komolyan veszélyeztetheti, ha folyamatosan érkeznek bevándorlók a környékre. Minden elismerés megilleti a munkájukat teljes erőbedobással végző tűzoltókat, rendőröket, katonákat, de az ő lehetőségeik is korlátozottak, eljöhet az a pillanat, amikor már nem tudnak mit kezdeni a migránsok tömegével. Ennek bekövetkeztését meg kell előznünk, ezért követeljük, hogy szeretteink, családjaink biztonsága érdekében azonnal zárják be a nyílt menekülttáborokat a két városban. Tisztelt Államtitkár Úr! Miért nem kérdezték meg a körmendieket és a szentgotthárdiakat, hogy akarnak-e menekülttábort a városukban? Meddig maradnak a regisztrációs pontok a településeken? Miért nem fogadják meg a Jobbik szakmai javaslatait a bevándorlás visszaszorítására? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Legelőször is szeretném a tényeket elmondani a tisztelt Országgyűlésnek és önnek is. A gyűjtőpontok kialakítását megelőzően mindkét település vezetőit tájékoztattuk a tervekről, és kértük az együttműködésüket. Én magam beszéltem Bebes István egykori képviselőtársunkkal, jelenleg Körmend város polgármesterével, és Huszár Gábor polgármester úrral, Szentgotthárd polgármesterével, és kértem a megértésüket és az együttműködésüket. Szeretném a tényeket elmondani. Ebben a pillanatban, tehát ma, 2015. szeptember 28-án sem a körmendi szakközépiskola udvarán felállított sátrakban, sem pedig Szentgotthárdon egyetlen menekült sem tartózkodik, tehát egyetlenegy sem. És szeretném azt is elmondani, hogy Körmenden a szakközépiskolában jelenleg a Készenléti Rendőrség alakulatai vannak elhelyezve, akik a határvédelmi feladataikat látják el. Kérem a tisztelt képviselő urat, hogy valótlan információkkal ne támadja a feladatukat ellátó rendőröket, határrendészeket, mert ha önnek nagyon fontos a Körmenden, Szentgotthárdon meg a környéken élők biztonsága, akkor ne támadja valótlan, hazug állításokkal a magyar rendészeti erőket. [[Bana Tibor: Milyen hazug állításokkal?]] Ez nagyon csúnya dolog, képviselő úr! Vizet prédikálnak és bort isznak. Tehát szeretném elmondani, hogy jelenleg nincs egyetlen migráns sem egyetlen táborban sem. Én ma beszéltem mind a két polgármesterrel. Huszár Gábor polgármester úr elmondta, hogy a szentgotthárdi gyűjtőponton mindösszesen eddig három órát tartózkodtak - három órát tartózkodtak! - migránsok, amíg az egyik vonatról a másik vonatra kísérték őket. Tehát nem voltak menekültek egy pillanatig sem. [[12.10]] Szeretném elmondani, hogy csak addig lesz fenntartva ez a helyzet, ameddig indokolttá teszi a migránsválság. Mi is azt szeretnénk, ha nem jönnének. Világosan megfogalmaztuk, hogy ne gyertek. Meg tudjuk védeni a határokat. Kérem, hogy ha önnek komolyan az a szándéka, hogy segít az ott élőkön, akkor ne riogasson, ne terjesszen rémhírt, hanem támogassa a kormányt, támogassa a rendészeti szerveket, támogassa a határőrizetet ellátó határrendészetet. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm, Kontrát államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet, az LMP képviselő asszonya, kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: „Mikor kezdődnek meg végre az egyeztetések a korkedvezmény új rendszeréről?” címmel. Schmuck Erzsébet képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány már másodszor szegte meg a munkavállalóknak tett ígéretét. Amikor 2012. január 1-jével megszüntette a korkedvezményes nyugdíjrendszert, azt ígérte, hogy valamilyen formában a jövőben is fennmarad az egészségre káros munkakörben dolgozók korkedvezménye. Két évet adtak maguknak arra, hogy felülvizsgálják a kedvezményre jogosító munkakörök listáját. A határidő 2014. december 31-én járt le anélkül, hogy az elmúlt két év alatt bármi is történt volna. Nem csoda, hogy a szakszervezetek a tavalyi bértárgyalásokon a korkedvezmény visszaállításához kötötték a minimálbérről szóló megállapodás aláírását. Akkor azt az újabb ígéretet kapták a kormánytól, hogy egyeztetések kezdődnek a különösen nagy mértékű fizikai, pszichikai terhelésnek kitett dolgozók helyzetének javításáról. A megállapodás szerint ennek eredményét még a tavaszi ülésszakban kellett volna az Országgyűlés elé terjeszteni, de ez is elmaradt. Még csak érdemi egyeztetésekre sem került sor. Az LMP szerint a korkedvezmény eltörlése helyett annak mielőbbi felülvizsgálatára lenne szükség. Való igaz, hogy a 40 éves, több mint 800 munkakört tartalmazó jegyzék mára elavult, de ez nem jelenti azt, hogy ne maradtak volna olyan munkakörök például a közlekedés vagy a vegyipar területén, ahol igenis szükséges egy méltányos rendszer fenntartása. Az egészségre ártalmas munkakörökben dolgozók többsége az ötvenes évei közepére, végére munkaképtelenné válik és elveszíti a munkáját, jó esetben mehet közmunkára. Az Alkotmánybíróság elkaszálta a nyugdíjas-népszavazási kérdést, ettől függetlenül önök nem dőlhetnek hátra, teljesíteniük kell a dolgozóknak tett ígéretüket. Arra szeretnék választ kapni, hogy mikor kezdődnek meg végre az egyeztetések. Válaszát előre is köszönöm.
Köszönöm, képviselő asszony. Megadom a szót válaszadásra Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A versenyszféra és a kormány állandó konzultációs fórumának - rövidítve VKF - tagjai 2014. december 29-én megállapodást kötöttek a 2015. évi minimálbérről, a garantált bérminimumról, valamint a keresetnövelési ajánlásról. A megállapodás keretében az aláírók vállalták továbbá, hogy 2015 februárjában tárgyalásokat kezdenek három kiemelt témában, a munka törvénykönyvéről, a sztrájktörvényről, valamint a különösen nagy mértékű fizikai és/vagy pszichés megterhelést okozó munkakörülmények között dolgozó munkavállalók helyzetének javításáról, figyelembe véve a korkedvezményes nyugdíjrendszer megszüntetését is. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a képviselő asszony állításával szemben a szakszervezetek képviselői nem kötötték a minimálbér-megállapodás aláírását a kedvezmény visszaállításához. Az aláírók közös szándéka valóban az volt, hogy megállapodásuk esetén az Országgyűlés tavaszi ülésszaka elé kerülhessenek a módosítások. A VKF keretein belül alakult háromoldalú munkabizottságban a szakmai javaslatok elkészültek, a kormányzat, valamint a munkaadók és munkavállalók képviselői tehát megkezdték a konstruktív munkát. Tisztelt Képviselő Asszony! Félretájékoztatták az érdemi egyeztetések elmaradásáról, hiszen a fokozott egészségkárosodási kockázatok kezelését vizsgáló munkabizottság szakmai munkája eredményeként egy összefoglaló jelentés is elkészült. A kormány természetesen nyitott a felvetésekre, fontosnak tartjuk azonban, hogy a felülvizsgálat keretében csak olyan javaslatok valósuljanak meg, amelyeket a munkavállalók és a munkáltatók képviselői egyaránt támogatni tudnak. Bízunk benne, hogy ilyen megállapodás születni fog. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, Tállai András államtitkár úr. Gelencsér Attila, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: „Mennyiben segíti elő a gazdaságfejlesztési és innovációs program a kis- és középvállalkozások fejlődését?” címmel. Gelencsér Attila képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A tavalyi év kiváló teljesítményét követően idén és jövőre is folytatódhat a magyar gazdaság növekedése. 2013 óta a gazdaság fejlődik, szerkezete egyre kiegyensúlyozottabb, tavaly pedig 3,6 százalékos növekedéssel Magyarország az Európai Unió leggyorsabban növekvő országai közé zárkózott fel. Ezt az eredményt meg kell őriznünk. A hazai autóipari kapacitások kiépítése és a kapcsolódó beszállítói hálózat növekedése miatt az ipari termelés és az export további bővülésével számolunk. A magyar kivitelt az elkövetkezendő években is támogatjuk a kkv-szektor finanszírozási programjaival. Ezek a programok hozzájárulnak ahhoz, hogy a magyar kis- és középvállalkozások egyre nagyobb arányban tudjanak a külföldi piacokon megjelenni. A tavalyi év rekordszintű teljesítménye után idén a beruházások további bővülése várható. Ehhez az EU-s források fokozott lehívása mellett a kkv-szektort támogató hitelprogramok és a kedvező hozamkörnyezet is hozzájárulnak. A vállalkozások a kormánynak az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal kötött megállapodása értelmében 2016-tól sokkal több forráshoz juthatnak. 2017 júliusáig az uniós költségvetési ciklus minden magyar pályázatát kiírják. A teljes keretösszeg rendelkezésre áll majd a versenyképesség javítása érdekében. Tisztelt Államtitkár Úr! A gazdaságfejlesztési és innovációs program keretében eddig 22 felhívás jelent meg, amelyek elérhető forráskerete 541 milliárd forint, a tervek szerint pedig ’15 végéig 34 pályázat jelenik meg 376 milliárd forint értékben. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Kérdezem miniszter úrtól, a GINOP mennyiben fog hozzájárulni a GDP bővüléséhez, a kkv-k versenyképességének javulásához. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, Gelencsér képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ahogy ön is elmondta felszólalásában, kérdésében, az európai uniós források 2014 és 2020 közötti felhasználásának alapvető célja a gazdaság erősítése, a gazdaság fejlesztése, új piacok megtalálása, munkahelyek megőrzése, megvédése, új munkahelyek teremtése. Ezért a források 60 százaléka a gazdaság igényeit, elképzeléseit, céljait kell hogy szolgálja, így erősítve a versenyképességet. Valóban, a gazdaságfejlesztési és innovációs operatív programnak lesz a legnagyobb szerepe e célkitűzés megvalósításában, hiszen itt 2700 milliárd forint forrás áll majd rendelkezésre, ezen belül kutatás-fejlesztésre és pénzügyi eszközökre is. Nagyon fontos, hogy új elemként jelenik meg ezen operatív program részeként a kkv-k részére egy új támogatási forma, mégpedig a pénzügyi eszközök nyújtása. Pénzügyi eszközöket szeretne ezen operatív program adni a kis- és középvállalkozói szektornak, amelyek forráshiányosak, hogy elképzeléseiket, fejlesztéseiket meg tudják valósítani. Ebben az évben például ebben a témában négy felhívás megjelentetését tervezzük most. Egyébként pedig a program valóban elindult, ahogy ön is hangsúlyozta. Összesen eddig 242 milliárd forint igény érkezett be több mint 4 ezer pályázattal. A programot a különféle prioritások kapcsán tovább folytatjuk, bízva abban, hogy a kis- és középvállalkozói szektor élni tud ezzel a lehetőséggel, és erősödni fog ez a szektor. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]] [[12.20]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Szabolcs független képviselő úr, kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: „Mi indokolja az állami média újabb 47,2 milliárdos támogatását?” címmel. Szabó Szabolcs képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az állami média - mert valljuk meg őszintén, közmédiának nehéz lenne nevezni ezt a médiaszolgáltatást - jelentős költségvetési támogatással működik, csak ebben az évben és jövőre is egyébként éves szinten nagyjából 70 milliárd forintos állami támogatásból működik. Meglepve tapasztaltuk azonban, hogy még ez a 70 milliárd forint sem elég az állami média vezetőinek. Mi magunk egyébként már többször próbáltunk választ kapni az MTVA-tól arra, hogy milyen nézettségi adatokra alapozták meg az új műsorstruktúrájukat, milyen piackutatást végeztek ezzel kapcsolatban, de folyamatosan csak azt kommunikálták velünk, hogy ők értéket közvetítenek, nekik ilyenre nincsen szükségük. Az MTVA sajtóosztálya képes volt még azt is leírni, hogy ezeknek a piaci elemzéseknek egyébként az ő esetükben nincs is semmiféle hasznavehetősége. Ilyen előzmények után derült ki mindenki számára, hogy az MTVA mégsem képes fenntartani az új műsorstruktúráját, ezért a kormány azt javasolja, hogy nagyjából 47 milliárd forintos adósságát konszolidálja az állam, merthogy súlyos anyagi helyzetbe került az MTVA. A probléma csak az, hogy saját magát sodorta ilyen helyzetbe, mert képtelen fenntartani a működését, még ennyi állami támogatás mellett is. Emellett ráadásul nézhetetlen, részrehajló műsorokat gyártanak, voltaképpen egy fideszes propagandamédia az egész közmédia. Ezért mi követeljük, hogy ezt az adósságkonszolidációt állítsák le, és egyben kérdezném államtitkár urat, hogy egészen pontosan mi indokolja, hogy ezt az 50 milliárd forintos adósságállományt mi átvállaljuk, és ennyivel támogassuk ezt a pazarló közmédiát. Tisztelettel várom válaszát. Köszönöm. [[Szórványos taps a Jobbik és az LMP soraiban.]]
Köszönöm, Szabó Szabolcs képviselő úr. Megadom a szót válaszadásra Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Bár kérdésében valóban egy pénzügyi kérdést fogalmaz meg, azonban a feltett kérdésében leginkább a Magyar Televízió mint közmédia bírálatát, kritizálását fogalmazta meg, ezért nehéz így válaszolni az ön kérdésére. De azért engedje azt meg nekem, hogy úgy gondoljam, hogy téves gondolkodás egy közmédia tevékenységét összehasonlítani egy kereskedelmi televízióéval gazdaságossági szempontból, ez mindenképpen téves gondolkodás és elvárás. A másik pedig, hogy lehet, hogy önnek nem tetszik az, hogy ez a köztelevízió bemutatja azt, ami az országban történik [[Derültség az ellenzéki pártok soraiban.]] , ami az országban épül, amikor az emberek beruházásnak tudnak örülni, azonban higgye el, hogy ez is az ország része, az ország eredménye, és ezt is be kell mutatni. Ami pedig a konkrét kérdést illeti - bár arról keveset beszélt -, a 47,2 milliárd forint hitelátvállalás. Ennek a hitelnek a felvételét az indokolta, hogy 2012-ben az előnytelen bérleti konstrukcióban megkötött, ma már a televízió, a magyar állam tulajdonában lévő, a televízió által bérelt épületet egy hitelkonstrukcióval kiváltották és kivásárolták, illetve forgóeszközhitel felvétele volt szükséges a televízió műsorainak, illetve a televízió rendszerének az átalakításához. Ezt vállalja most át a kormányzat. Ez semmiféle többlethitelt az állam számára nem jelent. Tehát a lényeg az, hogy egy régi rossz bérleti konstrukciót és az addig felhalmozott adósságot váltja ki a jelenlegi hitel, amely nem okoz több adósságot az államháztartás számára. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Tállai államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Heringes Anita, az MSZP képviselő asszonya, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Reménykedhetnek a helyiek a pincehelyi kórház megmentésében?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Kérem, most elsősorban ne nekem válaszoljon, hanem a helyieknek, az ott élőknek, hiszen ők kértek fel arra, hogy feltegyem most önöknek ezt a kérdést. Miután új egészségügyi államtitkára lesz az önök kormányának, ezért újból felvetem a pincehelyiek problémáját, hátha más szemlélet jön, jobb szakmai döntés születik, és megváltozik a pincehelyi kórház sorsa. Még nem késő. Tolna megyeiként a Pincehely és környékén élők problémáiról nekem mindenképpen beszélnem kell a Parlament falai között, hiszen a pincehelyi kórház sorsa nemcsak érzelmi kérdés, főleg a pincehelyieknek, a 17 környékbeli településen élő embereknek. Az idetartozó 17 település lakói most akár több mint egy órát is utazhatnak majd, hogy eljussanak a dombóvári, a szekszárdi vagy a siófoki kórházhoz. Az itt élő embereknek ez nemcsak érzelmi kérdés, hanem az egészségük múlik rajta. Az itt lakók anno tüntettek ezért a kórházért, tüntettek az intézményért. Mindent megtettek azért, hogy megmentsék a kórházukat, hogy az intézményük fennmaradhasson. A holland testvérvárosuktól eszközöket, szekrényeket, ágyakat, matracokat szereztek, amelyek, ha most arra jár az ember, kint vannak a kórház udvarán, ott fekszenek az enyészetnek. Azt gondolom, hogy ez nem maradhat így. Éppen ezért kérdezem most az államtitkár urat, számíthatnak-e az itt lakók arra, hogy legalább a szakrendeléseket újraindítják; számíthatnak-e arra, hogy az ellátásuk biztonsága érdekében legalább az egynapos sebészet megmaradhat a kórházban, így egy-két aktív ágyat visszaadnak. A jobb döntés reményében, és az ott élő emberek kérdésére válaszolva várom válaszát, és tényleg kérem, ne egy ellenzéki képviselőnek válaszoljon, hanem az ott élő embereknek, mert ezt ők kérdezik önöktől. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Már csak azért is fontos volt a pincehelyiek egészségi állapota, hiszen az elmúlt időszakban a kormány 200 millió forintot költött arra, hogy ott javítsa a berendezéseket, tehát nemcsak külföldi adományokból, de magyar és európai uniós forrásokból is igyekeztünk fordítani az ott lévők egészségének javítására. Ugyanakkor a pincehelyi telephelyet július 1-jétől vette át a Dombóvári Szent Lukács Kórház. Az átadás-átvételre a teljes Tolna megyei egészségügyi együttműködési koncepció részeként került sor, és elsősorban azért, hogy egy TIOP-projektből ide is juthassanak fejlesztési források. A betegbiztonságot garantáló szakmai minimumfeltételeknek megfelelően, mivel egyéb ellátásokhoz hiányoznak a diagnosztikai feltételek és a társszakmák, Pincehelyen az idős betegek ellátása jelenti hosszú távon a működtethető profilt, így ennek a projektnek is az volt a célja, hogy ehhez a funkcióváltáshoz megteremtse a feltételeket. Így közel 200 millió forintos forrás érkezett, többek között nyílászárókat újítottak fel, gépészeti rendszereket korszerűsítettek 178 millió forint értékben, és 10 millió forint értékben vásároltak orvosi eszközöket is a további működéshez, így egy teljes épületszárny teljes mértékben megújulhatott. Itt két szinten elhelyezkedő, 39 ágyas, idős betegek ellátását szolgáló osztály fog működni, a felújításoknak köszönhetően pedig a hatékonyság is nőtt, hiszen egy pavilonnal csökkent a számuk az ott lévő pavilonoknak. A felújítás alatt is működik a kórházban a laboratórium, a vérvételi hely és a belgyógyászati szakrendelés, további szakrendelések ideiglenesen kerültek áthelyezésre a tamási rendelőintézetbe, de nyilván a projekt zárásakor ezeket visszahozzák. A szakrendelések közül egyébként a sebészeten heti két napon van rendelés, ezeken 10-10 beteg jelenik meg, a szülészet-nőgyógyászati szakrendelésen - ez heti egy napon érhető el - ismételten csupán 10 beteg jelenik meg, így a betegforgalmi adatok alapján nem indokolt a szakrendelések időtartamának bővítése, amit ön kért, és a szükséges minimálszakmák megmaradnak, azonban az egynapos sebészetnek nincs meg a megfelelő orvosszakmai háttere. Összességében tehát elmondhatjuk, hogy 200 millió forinttal igyekeztünk a szakellátáshoz való hozzájutást fejleszteni Pincehelyen is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Farkas Gergely, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Mikor szüntetik meg végre a kiskunhalasi befogadóközpontot?” címmel. Farkas Gergely képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A felszólalásomhoz való felkészülés közben került a kezembe tavaly év végi szóbeli kérdésem szövege, amelyben megdöbbentő számként hangzott el, hogy a déli határokon egy nap alatt több mint ötszáz migráns érkezett Magyarországra. Egy ilyen kicsi számnak ma már szinte örülnénk. A helyzet elképesztő romlását jelző adat mellett az is sokat mond, hogy a Jobbik és többek között Z. Kárpát Dániel képviselőtársam már 2014 első fele óta sürgette többek között az önálló határőrség visszaállítását, a befogadóállomások lakott területen kívülre helyezését, és a probléma megoldására kidolgozott általános cselekvési tervet is. A Jobbik tehát már tavaly egyedüli pártként tartotta fontosnak a bevándorlók áradatának határozottabb kezelését, a helyzet radikális romlására való felkészülést. A felkészülés azonban a Jobbiknál nem a menekülttáborok mielőbbi létesítését jelentette már akkor sem, és a helyzet elmúlt hetekbeli jelentős átalakulása után sem tartjuk elfogadhatónak, hogy idegenrendészeti táborok működjenek lakott területek közelében. [[12.30]] Így van ezzel választókerületem központjának, Kiskunhalas lakosságának túlnyomó része is, akik az elkövetkezendő időszakban sem akarnak napi sok száz olyan embert a szomszédságukban látni, akikről azt sem tudják, hogy honnan és milyen szándékkal érkeztek hozzánk valójában. Az itt élők nem akarják, hogy folytatódjanak a korábbi incidensek, amikor a bevándorlók kővel dobálóztak, rendőrre támadtak rá, később pedig már a laktanya felgyújtásával fenyegetőztek. Tisztelt Államtitkár Úr! A miniszterelnök úr két hete maga is világossá tette, hogy Magyarországon - szó szerint idézem - „menekülttábor, elosztóhely, gyűjtőhely nem jöhet létre”. A korábbi tapasztalatok ellenére próbálunk bízni a miniszterelnök úr szavahihetőségében, így reméljük, hogy Kiskunhalas lakóinak nem kell tovább együtt élniük a veszélyes közbiztonsági, köztisztasági és közegészségügyi helyzet fenyegetésével sem. Kérdezem tehát a tisztelt államtitkár urat, hogy mi a kormány terve a kiskunhalasi befogadóközponttal, mikorra várható annak megszüntetése. Várom mielőbbi válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország kormányának az a célja, hogy minden magyar embert megvédjen az illegális migránsok okozta veszélytől, nemcsak Körmendet, Szentgotthárdot, hanem Kiskunhalast, Sormást, Martonfát, minden budapestit, minden magyar települést, minden magyar embert. Ennek érdekében cselekszik, ennek érdekében terjeszt elő törvényjavaslatokat, mint például a szeptember 3-4-én megtárgyalt törvényjavaslatot, illetve az elmúlt ülésen elfogadott kétharmados törvényeket, amelyek többek között a honvédség közreműködését lehetővé teszik a határok őrizetében.Tisztelt Képviselő Úr! Azt is szeretném elmondani, hogy Kiskunhalas város képviselő-testületével, polgármesterével és országgyűlési képviselőjével nagyon jó kapcsolatot alakítottunk ki annak érdekében, hogy az ott élők biztonságban legyenek, a kommunikáció rendszeres a település vezetőivel, illetve képviselőivel. Tájékoztatom, hogy Kiskunhalason jelenleg gyűjtőpont működik, amelynek menekültügyi őrzött befogadóközponttá történő átalakítása jelenleg is folyamatban van. Itt azon menedékkérők kerülnek elhelyezésre, akik esetében a menekültügyi őrizet jogszabályi feltételei fennállnak. Azzal pedig, hogy az intézmény őrzött befogadóközpontként, vagyis zárt intézményként fog működni, megszűnik a kérdésében hivatkozott közbiztonsági veszély, továbbá megoldást jelent a köztisztasági és közegészségügyi aggályokra is. Továbbra is fontosnak tartom hangsúlyozni, hogy a Belügyminisztérium mindenben együttműködik a város vezetésével és lakosaival, mindenben tájékoztatást nyújtunk, és garantáljuk a településen élők biztonságát. Tisztelt Képviselő Úr! Azt szeretnénk, ha Magyarországra illegális módon nem érkeznének migránsok, mindenki a törvényes jogszabályok által előírt okmányokkal jönne, aki békés szándékkal jön Magyarországra. Amikor ez bekövetkezik, akkor lehet arról beszélni, hogy ezzel a gyűjtőponttal, illetve táborral kapcsolatban milyen jövőt tudunk meghatározni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet és Ikotity István, az LMP képviselői, kérdést kívánnak feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Ki fizeti meg a menzareform árát?” címmel. Duett lesz vagy szólóban? [[Ikotity István jelentkezik.]] Igen. Akkor Ikotity István képviselő urat illeti a szó. Azt hittem, duett lesz. [[Ikotity István: Sima kérdésben maradunk.]] Igen, tessék!
Tisztelt Államtitkár Úr! Lassan egy hónapja van hatályban a közétkeztetési rendelet, de még mindig nagyon sok a kérdőjel körülötte. Nem tisztázott továbbra sem, hogy ki fizeti meg az árát a menzareformnak, mire futja a napi 200-300 forintból, képes-e fedezni a normatíva az egészséges, korszerű táplálkozás követelményének megfelelő étkezés költségeit. Ha nem, akkor honnan teremtsék elő az önkormányzatok az ingyenes étkeztetéssel járó többletköltséget? Ráadásul az, hogy valódi változást hoznak-e az új szabályok, nagyban függ attól, hogy mennyire lesznek képesek az önkormányzati konyhák egészségesebben főzni. Ennek komoly technikai feltételei is vannak, például fel kell szerelni a főzőkonyhákat speciális légkeveréses sütő-gőzpárolókkal. Ahhoz, hogy valóban egészségesebb legyen a menzakoszt, az ételek elkészítésének módján is kell változtatni. Egy ilyen berendezés azonban több mint egymillió forintba kerül. A kormány ehhez képest mindössze egymilliárd forint keretösszegű pályázatot írt ki a nyáron az önkormányzatoknak technikai korszerűsítésre, konyhabővítésre, felújításra. A pályázati pénzekre óriási igény volt, minden harmadik önkormányzat pályázott, összesen 28 milliárd forint igény érkezett be. A kormány ahelyett, hogy a nagyszámú igényekre tekintettel megemelte volna a pályázati keretet, 55 önkormányzat között osztotta szét az egymilliárdos összeget. 900 önkormányzat esett el attól a lehetőségtől, hogy például az óvodai melegítőkonyhát főzőkonyhává alakítsa, korszerű berendezéseket vásároljon, vagy energetikai korszerűsítéssel csökkentse az óvoda működésének költségeit. A kérdésünk az, hogy mi lesz ezekkel az önkormányzatokkal, milyen támogatásra számíthatnak, hogyan tudnak majd megfelelni a feltételeknek, amelyeket a közétkeztetési rendelet előír. Válaszát tisztelettel várom. [[Schmuck Erzsébet tapsol.]]
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Szerintem abban egyetértünk, hogy az, hogy a gyerekek minél egészségesebb ételt kapjanak az iskolákban, a betegek a kórházakban, az idősek a szociális otthonokban, közös érdekünk. Az, hogy kevesebb legyen a sóbevitel, kevesebb legyen a különböző kényelmi termék, mint például a levespor, hogy minél több gyümölcshöz, minél több zöldséghez jussanak, azt hiszem, közös célunk. Aki nem ért ezzel egyet, hogy egészségesebb legyen a gyerekeknek az iskolában kapott menzaétel, az, kérem, jelentkezzen. De azt hiszem, minden jóérzésű, normál gondolkodású ember ezt támogatja. Ugyanúgy a gyermekek egészségét szolgálja az is, hogy a mindennapos testmozgással, testneveléssel igyekszünk a fizikai állapotukon is javítani. Itt egy elég hosszú folyamatról van szó, képviselő úr, ön is tudja, hiszen az önkormányzatoknak és mindenki másnak a felkészülésre hosszabb idő állt rendelkezésre, többször kitoltuk a bevezetésének időpontját. Nem 200-300 forint, amit erre fordítani lehet, vagy fordítani kell, hanem 550 forint. Nyilván jó lenne, ha még magasabb lenne, de messze nem az az összeg, amiről ön beszélt, nem 200-300, hanem 550 forint. Úgy gondolom, hogy az az egymilliárd forintos tétel, amely szerepel az idei évi költségvetésben, és bár önök nem támogatták a jövő évi költségvetést, de a jövő évi költségvetésben folytatódik az az egymilliárd forint, amit a konyhák korszerűsítésére fordíthatnak, azt hiszem, ez a felkészülést még jobban segíti, hogy azokat a berendezéseket megvegyék az önkormányzatok és szolgáltatók, amelyeket a korábbi években nem szereztek be, pontosan azért, hogy egészségesebb ételt tudjanak a gyermekek asztalára rakni. Ha megnézi ön is a költségvetés számait, 2010 és ’16 között vagy akár ’15 között, akkor azt látja, hogy míg 2010-ben a gyermekétkeztetés fedezetére 29 milliárd forint szerepelt, idén 58 milliárd forint szerepel, jövőre pedig 71 milliárd forint. Tehát óriási mértékben, a rendszerváltás óta soha nem látott mértékben, több mint duplájára nőtt öt év alatt ez a forrás. Nyilván ezért azt is elvárjuk a szolgáltatóktól, hogy egészségesebb ételt adjanak a gyerekeknek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tuzson Bence, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszternek: „Iránymutatásul szolgálhatnak-e a GE Aviation Hungary újításai a többi nagyvállalat számára?” címmel. Öné a szó, Tuzson képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A választókerületemben, amely Pest megyében, Budapest határában van, az egyik legdinamikusabban fejlődő település Veresegyház, és ez a település az, amely vonzerőt gyakorol olyan értelemben is, hogy több nagyvállalat települ ide. Jelesül a GE, a General Electric települt ide a két nagy gyárával. Az egyik gyár turbinagyár, tehát energiatermeléssel foglalkozik, a másik pedig a GE Aviation, amely repülőgép-turbinákat szervizel. Nagy öröm és kiváltság az, az ottani emberek munkáját dicséri, hogy minden hatodik másodpercben a világon olyan repülőgép száll fel, amelyben a turbinát Magyarországon, a magyar emberek keze munkájával szervizelték. Fontos, hogy Magyarország vonzó célpont lehessen és befektetőket ösztönözzön. Nagy szerencse, hogy ezt a vállalatok meglátják, az amerikai vállalatok is, és bővítik kapacitásukat Magyarországon, nemcsak összeszerelés, hanem innováció területén is igénybe veszik a magyar emberek keze munkáját, de igénybe veszik a magyar emberek tudását is. Fontos, hogy ezen az úton továbbmenjünk, és ne csak egy vállalat, egy amerikai nagyvállalat, amely mégiscsak 12 500 embernek ad Magyarországon munkát és 2 ezer stratégiai alvállalkozója van itt, tehát nagy gyár ez Magyarországon, hanem más gyárak is átvegyék ezt a példát, vegyék igénybe a magyar emberek keze munkáját, vegyék igénybe a magyar emberek tudását. [[12.40]] Azt szeretném kérdezni a tisztelt államtitkár úrtól e tekintetben, van-e esély rá, hogy a magyar vállalatok ezt a példát követni fogják, illetve ha egy ilyen befektetés, egy ilyen beruházás jön létre Magyarországon, az vajon segít-e a környék infrastruktúrájának, a település, a város fejlődésének. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Szabó László külügyi államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Képviselő Úr! Magyarország kulcsszerepet tölt be a General Electric életében, az is mutatja, hogy 12 gyára működik jelenleg itt Magyarországon, 3 regionális üzleti központja és 5 kutatás-fejlesztési központja van már itt az országban. A GE Aviation üzletág 2000 áprilisában nyitott, és nagyon örülünk annak, hogy már most is a továbbfejlesztéssel foglalkoznak: 6 millió dollárt fektettek be az üzem építésébe, a további bővítésbe Veresegyházon, és 4 millió dollárt fektetnek berendezésekbe és technológiai fejlesztések végrehajtásába. Gyakorlatilag ez azt jelenti, hogy a GE Lighting, a GE Water és a GE Healthcare üzletág után ez már a negyedik technológiai központ, amit létrehoznak most Veresegyházon, és ez mindenképpen azt jelenti, hogy világszínvonalú technológiát hoznak ide, és a magyar munkások, a magyar munkaerő világszintű technológiát sajátít el. Ez is mutatja azt, hogy Magyarországnak az exportja nem csupán mennyiségben, hanem minőségben is nő. Tudjuk azt, hogy nagyon szépen alakulnak az exportszámok Magyarországon, de hogy a hozzáadott érték, ami Magyarországon létrejön, az is folyamatosan nő, ez nagyon jó hír számunkra, és biztos vagyok benne, hogy ez példaértékűnek számít. Jó azt is látni, hogy az fDi Magazine, ami a Financial Timesnak egy kiadványa, Magyarországot már tavaly is az egyik legvonzóbb európai befektetési célpontként azonosította be, és idén a Forbes magazin az első tízbe sorolta Magyarországot - hogyha a világ összes országával hasonlítjuk össze - mint befektetési célpont. Tehát ez egyértelműen mutatja azt, hogy objektív külső felek is azt mondják, hogy érdemes Magyarországra befektetni. Az, hogy Magyarországon az összbefektetés 60 százalékát már olyan cég csinálja, amely már jelen volt korábban is az országban, ez pedig azt mutatja, hogy nem csupán az idevonzásban, hanem a beruházók megtartásában is nagyon jó munkát végzünk. És az, hogy a General Electric ilyen szinten tudja továbbfejleszteni a működését - és ez nagyon sok más vállalatra is jellemző -, ez mindenképpen bizakodásra ad okot. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Sándor, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Uniós pénzkifizetés egy végrehajtás alatt álló cégnek?” címmel. Szabó Sándor képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Államtitkár Asszony! Tavaly azonnali kérdést intéztem Lázár miniszter úrhoz egy szegedi céggel, a Titan Project’s House Kft.-vel kapcsolatosan, hogy hogyan lehetséges az, hogy egy cég árbevételének száz százalékát, 185 millió forintot nyer el egy turisztikai projektre úgy, hogy szakértők szerint ez a projekt 50 millió forintból megvalósítható volt. Azt is elmondtam, hogy a cég erősen köthető volt az akkori szegedi Fidesz-elnökhöz, hiszen mind az ügyvezetője, mind a tulajdonosai baráti és munkatársi kapcsolatban álltak vele. Akkor miniszter úr nekem azt ígérte, hogy az ügyet kivizsgálja, többszöri levélváltásunk után végül arról tájékoztatott, hogy szabálytalanságot a pénz felhasználása során nem talált. Közben egy szegedi önkormányzati képviselő feljelentést tett szintén ez ügyben, és a NAV Bűnügyi Igazgatóságánál költségvetési csalás miatt nyomozás indult el; illetve az OLAF az európai uniós források felhasználása során is eljárást indított a cég ellen.Mindesetre ez a turisztikai projekt, ami nem más, mint egy játszótér, elkészült, és a Szegedi Vadasparkban működött is egy darabig. A működtetésre a vadasparkkal egy megállapodás született, amiért bérleti díjat fizetett a cég. Csakhogy sok panasz érkezett itt is a cégre, hiszen a fő nyitvatartási időben nem volt nyitva a játszótér, az alapvető karbantartásokat nem végezte el a cég, és egy idő után a bérleti díjat sem fizette a cég, ami miatt a vadaspark megszüntette a megállapodást, és felszámolási eljárást indított a cég ellen. Időközben a céggel is sok minden történt. Most már egy ukrán magántulajdonosa van a cégnek, és sok székhelyváltozás után most egy olyan szegedi telephelyre van bejelentve a cég, ahol rajta kívül 56 más cég található. Ennyi az előtörténet, ami eddig is elfogadhatatlan. A kérdésem arra vonatkozna, államtitkár asszony, hogy ezek után hogyan lehetséges mégis az, hogy OLAF-eljárás ellenére, bűnügyi nyomozás ellenére mégis telephelyfejlesztésre 50 millió forintot tudott a cég nyerni úgy, hogy 25 millió forintot már ki is fizettek neki. Arról nem is beszélve, hogy a cég már jogerős végrehajtás alatt áll. Kérem, államtitkár asszony, érdemben vizsgálja ki az ügyet, és válaszoljon a kérdésemre. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Vitályos Eszter államtitkár asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kérdésében hivatkozott telephely-fejlesztési projekt - mint ahogyan arról ön is említést tesz - átadásra került. A projektet átvevő kft. változatlan műszaki tartalommal és költségvetéssel valósítja meg a beruházást, a pályázatban szereplő indikátorok teljesülése az irányító hatóság tájékoztatása szerint biztosított. A megvalósítási helyszínre vonatkozóan a tulajdonviszonyok rendezettségét az átvevő kft. igazolta. Engedje meg, hogy megnyugtassam, tisztelt képviselő úr, a tárgyi projekt kapcsán is működött az a többszintű ellenőrzési rendszer, amelyet a kormányzat az utóbbi években a végrehajtás központosítása által megerősített, és amely az uniós projektek szabályszerű felhasználását hivatott biztosítani. A hatékony ellenőrzési rendszernek köszönhetően elmondhatjuk, hogy a 2007-13-as időszak uniós forrásai lehívásának vége felé közeledve, a lezárt szabálytalansági eljárásokat figyelembe véve, az összes kifizetett támogatás elenyésző része érintett bármilyen szabálytalansági üggyel. A támogató-irányító hatóság tájékoztatása szerint a projekt jogelőd cége ellen, a Titan Project’s House Kft. ellen lefolytatásra került egy szabálytalansági eljárás, amelynek eredményeként jogosulatlanul felvett támogatási összeg visszafizetésére köteleztük az időközben felszámolási eljárás alá került kedvezményezettet. Ha valaki nem szabályszerűen, az előírásoknak megfelelően használja fel az uniós pénzeket, attól mindenképpen visszaköveteljük az utolsó forintot is, illetve szükség esetén megtesszük a megfelelő jogi intézkedéseket is. Ebből a következő uniós időszakban sem fogunk engedni. A kormány elkötelezett az uniós pénzek minél hatékonyabb, ugyanakkor szabályszerű felhasználása iránt.Tisztelt Képviselő Úr! Az uniós és hazai jogszabályok adta keretek között mindent megteszünk annak érdekében, hogy a lehető leghamarabb kiszűrjük azokat a projekteket, amelyek pénzügyi nehézséggel küzdenek. Amennyiben egy projekt megvalósítása veszélybe kerül, megtesszük a szükséges intézkedéseket, indokolt esetben a kifizetések azonnali felfüggesztése vagy akár a támogatási szerződés megszüntetése által. Végezetül pedig szeretném felhívni a figyelmét arra, hogy az uniós források keretéből kiírt felhívásokra bárki adhat be pályázatot. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Az irányító hatóság feladata annak elbírálása, hogy a benyújtott [[Az elnök ismét csenget.]] anyagot értékelve eldöntse, ki és…
Köszönöm szépen.
…mekkora összegű támogatásban részesül. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, Vitályos Eszter államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! Ander Balázs, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszternek: „Meghallják-e a légkondicionált kormányzati Audikban ülők a közösségi közlekedési ágazatban dolgozók jogos panaszát?” címmel. Ander Balázs képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Majd’ egymillió ember, 14 ezer négyzetkilométer, 655 település - a Dél-Dunántúl utóbbi évtizedekben perifériává süllyedt régiója. Településszerkezete jellemzően aprófalvas, így evidencia kellene hogy legyen: itt a közösségi közlekedés az közszolgáltatás, nem csupán gazdaságossági kérdés. Múlt hétfőn a Dél-dunántúli Közlekedési Központ Zrt.-nél a Szolidaritás Autóbusz-közlekedési Szakszervezet felhívására Somogyban, Tolnában és Baranyában, valamint még négy másik megyében - a sanyarú helyzetű egészségügyi és szociális szféra mintájára - fekete pólós figyelemfelhívó akciót tartottak a sofőrök. A demonstrálók három év alatti 50 százalékos béremelést és a munkakörülmények javítását követelték. A megalázóan alacsony fizetéseket ideje lenne rendezni, hiszen a felelősségteljes munkát végző dolgozók zöme alig visz haza havi nettó százezer forintnál többet, ezért rengetegen hagyják el az országot, és inkább valahol Nyugaton folytatják a sofőrködést. A szakszervezeti vezetők szerint ezért akár járatok is veszélybe kerülhetnek, a járatritkítási fenyegetés a levegőben lóg, hiszen az áldatlan állapotok miatt már szakemberhiányról beszélhetünk. Ez viszont a korábban a vasúti szárnyvonalaitól már megfosztott, viszont a mellékvonali koncepciót továbbra is nélkülöző vidék további sorvadását jelentené. A kistelepülések, a vidék szempontjából az utolsó utáni pillanatban vagyunk; bűn ezt a területet elhanyagolni, hiszen rengetegen járnak busszal munkába, iskolába, és tartják így a kapcsolatot családjukkal, barátaikkal. Miközben a lakosság egyharmada a szegénységi küszöb alatt él, az állami vállalatok vezetői busás bérezésre számíthatnak. De gondol-e a kormány a keményen dolgozó kisemberekre is? Számíthatnak-e béremelésre a nap mint nap emberéletek sokaságáért felelősséget viselő buszsofőrök? Erre várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]] [[12.50]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány teljes mértékben tisztában van azzal és tudatában van annak, hogy a helyközi közlekedés túlnyomó többségét lebonyolító autóbuszsofőrök, és tegyük hozzá, hogy a mögöttük álló többi Volán-dolgozó is nagyon komoly felelősséggel és áldozatvállalóan végzi munkáját. Itt szeretném megragadni az alkalmat, hogy külön köszönetet mondjak azoknak a gépkocsivezetőknek, akik az elmúlt hetekben részt vettek a migrációval kapcsolatos nagyon-nagyon kemény és általuk önként vállalt munkában. Tisztelt Képviselő Úr! Az ön által is említett érdekképviseletekkel mind a tárcának, mind a vállalatoknak folyamatos a kapcsolattartása, ennek keretében az Autóbusz-közlekedési Szakszervezeti Szövetséggel is folyamatosan tárgyalunk. Egyébként ez év januárjában az általuk aláírt - mármint a közlekedési központ és a reprezentatív szakszervezetek által aláírt - kollektív szerződés garantálja, hogy a munkavállalók megkapják a juttatásaikat, és megtörtént - éppen ezért másfél éves csúszással - a foglalkoztatási szabályok egységesítése is, hogy a Volán-vállalatok integrációjánál ne lefelé kelljen szabályozni, hanem fölfelé. Ennek megfelelően egytized híján közel 4 százalékkal növekedett a reáljövedelmük. A munkaerőhiány valamennyi közlekedési vállalatnál strukturáltan jelenik meg. Az ezzel kapcsolatos intézkedéseket a munkavállalói oldallal közösen folyamatosan vizsgáljuk, és folyamatosan javítjuk az ott dolgozók kondícióját. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet, az LMP képviselő asszonya, kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: „Mi az NGM felelőssége a Széchenyi Bank csődjében?” címmel. Schmuck Erzsébet képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A 2013 közepe óta 49 százalékban állami tulajdonrésszel működő Széchenyi Bank ellen 2014 decembere óta folyik a végelszámolás, milliárdos károkat okozva az adófizetőknek. A sajtó által az elmúlt hetekben megszerzett több mint százoldalas MNB-jelentés döbbenetes gazdasági csalásokra derített fényt a pénzintézetnél. Az MNB még 2013 közepén indított vizsgálatot a Széchenyi Banknál, amelynek keretében többször helyszíni ellenőrzést is tartott. Az MNB aztán az idén márciusban tett büntetőfeljelentést ismeretlen tettesek ellen a Budapesti Rendőr-főkapitányságon a banknál történt, a jegybank szakértői szerint bűncselekmények gyanúját felvető események miatt. A bankot Töröcskei István kormány közeli oligarcha vezette, aki egyben az Államadósság Kezelő Központ vezetője és a Bakui Kereskedőház tulajdonosa is volt abban az időszakban. A hazai közállapotokat jól mutatja, hogy bár az üzleti körökben már több mint egy éve nyílt titok volt, hogy a Széchenyi Bankot csődbe vitte Töröcskei István, ennek ellenére még jó fél évig az Államadósság Kezelő Központ vezetője maradhatott. Ráadásul, noha Töröcskei úr 2014. december 8-án írásban eljuttatta lemondását a Nemzetgazdasági Minisztériumba, ezt több mint egy hónappal később, csak az idén január 12-én fogadta el a miniszter úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Mi a garancia arra, hogy az ön kormánya nagyobb szakmai kompetenciát fog mutatni az államosított MKB Bank és a Budapest Bank esetében, mint a Széchenyi Banknál, ahol 3 milliárd forint közpénzt fecséreltek el? Orvosolták-e azokat a hibákat, amelyek odavezettek, hogy az állam tulajdonosként nemcsak befektetett egy alig egy évvel később csődbe menő bankba, de tulajdonosként nem is gyanította, hogy mi folyik a pénzintézeten belül? Válaszát előre is köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A kormány célja a hazai bankrendszer megerősítése és stabilitásának fenntartása. A közelmúltban lezajlott pénzügyi válság megmutatta, hogy a bankszektor tulajdonosi szerkezete korántsem semleges a pénzügyi stabilitás és a hitelezés szempontjából. Magyarországon a külföldi tulajdonú leánybankok a válság idején jelentős mértékben vontak ki pénzügyi forrásokat az országból. A jelentős forráskivonás egyrészről erőteljes nyomást gyakorolt a forint stabilitására, másrészről a hazai vállalatok hitelezése szinte leállt, ami megnehezítette a válságból való kilábalást, vagyis a növekedés beindulását. E folyamatokat felismerve és megértve a kormány új stratégiát dolgozott ki. A magyar gazdaság szempontjából kiemelten fontos, hogy a bankszektorban a hazai tulajdonú hitelintézetek legyenek többségben. Ugyanakkor a hazai és külföldi tulajdonú bankok jól kiegészítik egymást, jelenlétük megfelelő aránya csökkenti a bankrendszer egészének kockázatát, ami kedvez a hazai gazdasági folyamatoknak. A kormány a hazai tulajdonú bankrendszer fejlesztése érdekében vásárolta meg a Széchenyi Bank 49 százalékos kisebbségi részesedését. A kisebbségi tulajdonszerzést követően több olyan információra derült fény a bankról, amely a korábban ismertnél gyengébb tőkehelyzetre utalt. Az állam felelős kisebbségi tulajdonosként számos szabálytalanságra hívta fel a többségi tulajdonos figyelmét, és sürgette a problémák rendezését. Az állam minden rendelkezésre álló eszközt kihasznált, hogy a többségi tulajdonost a pénzintézet szabályos és hatékony működésének helyreállítására késztesse, és ezáltal a bank pénzügyi helyzete stabil maradjon. Miután a többségi tulajdonos tőkeemelési kísérlete több menetben is meghiúsult, a bank helyzete a jogszabályok alapján tarthatatlanná vált, ezért a Magyar Nemzeti Bank 2014. december 5-én visszavonta banki tevékenységi engedélyét. A bank felszámolása augusztus 14-én kezdődött el, amelynek során az állam az esetleges kárigényét jogi úton kívánja érvényesíteni. Köszönöm a figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Demeter Márta, az MSZP képviselő asszonya, kérdést kíván feltenni a honvédelmi miniszternek: „Jövőre is megújul a helikopterállomány?” címmel. Demeter Márta képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Lázár János augusztus közepén ismét jó hírt közölt: jövőre megújulhat a rendőrség, a mentőszolgálat és a Magyar Honvédség helikopterflottája. Az új járművek beszerzésének hírével a kormány már sokszor örvendeztette meg a közvéleményt. Hasonlóképpen örülhettünk 2013 tavaszán, amikor Hende Csaba jelentette be ugyanezt a jó hírt. Akkori nyilatkozata szerint a helikopterbeszerzésre a pályázatot úgy írják ki, hogy a választások után hivatalba lépő új kormány 2014 közepe táján egy gombnyomással dönteni tudjon arról, melyik ajánlatot fogadja el. Azonban 2014 nyarán a várva várt gombnyomás elmaradt. Az újabb jó hírre 2014 végéig kellett várni, ekkor adott Hende Csaba tájékoztatást a tender előkészítésének befejezéséről, ami állítása szerint csupán a kormány jóváhagyására vár. A várva várt kormánydöntés bejelentése helyett Lázár János azonban ismét csak egy jó hírrel tudott szolgálni. Félő, hogy ezzel a tempóval 2016 nyarán is csak a jövőre megújuló helikopterflotta hírének örülhet majd a magyar közvélemény. Magyarország polgárai csak abban bízhatnak, hogy működő helikopterek híján talán a jó hírek szárnyán is el tudják látni feladataikat a rendőrség, a mentők és a honvédség pilótái. A kormány ötéves tétlenségét semmi nem indokolja a témában, hiszen önök még ellenzékben voltak, amikor már nyilvános adat volt, hogy mikor jár le a helikopterek üzemideje. Egyértelmű, hogy átlátható és valódi versenyt biztosító tenderre van szükség. Azt azért szeretném kiemelni, hogy a Fidesz részéről már láttunk nagy értékű haditechnikai beszerzést, amikor Orbán Viktor egyetlen mozdulattal söpörte félre az évekig tartó szakmai előkészítő munkát. Rendkívül fontos kérdésről beszélünk, s nemcsak katonai szempontból, nemcsak katonai képességről beszélünk, hanem a magyar emberek biztonságáról is, hiszen láttuk, hogy egy hókáosz vagy egy katasztrófa idején mennyire fontos feladatot látnak el a helikopterek. Mindezek fényében kérdezem államtitkár urat, hogy mikor hajtják végre a 2014 közepére ígért gombnyomást, és kiírják-e végre a helikopterbeszerzésről szóló nyilvános pályázatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Vargha Tamás államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A kormány az elvi döntését meghozta a nemzeti helikopterképesség megteremtéséről, és ez jól mutatja, hogy mind a kormányzat, mind a honvédelmi tárca elkötelezett a helikopterállomány megújítása és a nemzeti helikopterképesség kialakításának megteremtése iránt. [[13.00]] Jóllehet, a beszerzés feltételrendszerének megteremtése időt vesz igénybe, különös tekintettel a kialakult válsághelyzetre. A beszerzés megkezdésére azonban csak a szállítási és fedezetbiztosítási ütemterv kormányzati szintű összehangolását követően, illetve annak jóváhagyása után kerülhet sor. Ennek véglegesítése a Miniszterelnökség irányítása alatt, az érintett tárcák együttműködésében jelenleg is folyamatban van. Ennek lezárulta után születhet meg a végleges kormányzati döntés és indulhat meg, kezdődhet meg a beszerzés. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Vargha Tamás államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Kulcsár Gergely, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a honvédelmi miniszternek: „Hazatérnek-e a külföldön szolgálatot teljesítő katonáink?” címmel. Kulcsár Gergely képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Mint ismeretes, a Fidesz 2010-es hatalomra kerülése óta gyakorlatilag folytatta a szocialista kormányok honvédelmi politikáját, ami a külhoni szerepvállalásunkat illeti. Manapság is mintegy 2 ezer katona szolgál idegen földön, sok esetben komoly veszélyt vállalva. A leginkább kockázatos az az iraki misszió, amelynek keretében az Iszlám Állam ellen küldte harcba katonáinkat a kormány. Ez egyrészt azért felelőtlen, mert magyar embereket sodor veszélybe idegen földön, másrészt így hazánkat céltáblává teszi az ISIS terroristái számára, akik a migránsok közé vegyülve akár százszámra jöhettek Magyarországra az elmúlt hónapokban. A Jobbik számtalanszor kifejtette már az álláspontját a témáról. Egyetlen magyar katonának sincs helye külföldön, ahogy Magyarországon se állomásozzon idegen ország hadserege. Az Iszlám Állam elleni fellépést sem támogattuk, véleményünk szerint ez felelőtlen politika, amit a Fidesz a Gyurcsány-párt támogatásával hajtott végre. A közelmúltban történt minisztercsere halvány reményeket generált a honvédelmi kérdéseket szívükön viselő emberekben azzal kapcsolatban, hogy változtat a külhoni honvédelmi politikáján a kormány. A migrációs válság kellős közepén különösen aktuális ez a kérdés. Ugyanis nemrég szavazta meg az Országgyűlés a honvédség bevethetőségét a határvédelemben; nagyon helyesen, teszem hozzá, a Jobbik is támogatta ezt. A jelenleg a határokon szolgáló rendőrök és katonák jelentősen túl vannak terhelve, és ha tovább fokozódik a bevándorlási nyomás, akkor tarthatatlan lesz a helyzet, még akkor is, ha az önkéntes tartalékosokat is bevetik a végeken. Kézenfekvő megoldás lenne, hogy a külföldön szolgálatot teljesítő katonákat hazahívná a honvédelmi miniszter, így újabb erőket tudnánk felvonultatni déli határainkon. Kérdezem tehát tisztelt államtitkár urat, hogy van-e ilyen szándék jelenleg. Helyesnek tartja-e, államtitkár úr, hogy amíg itthon hiány van a hazánk megvédéséért küzdő katonákból, addig külföldön idegen érdekeket szolgálnak katonáink? Várom érdemi válaszát. [[Szórványos taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Kulcsár képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Vargha Tamás honvédelmi államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország hazánk biztonsága érdekében elkötelezett a béke és a stabilitás fenntartásában, és ezért is fontos számunkra az ENSZ, a NATO, az Európai Unió, valamint egyéb koalíciós együttműködések keretében vezetett nemzetközi katonai műveletekben való aktív részvételünk. A Magyar Honvédség műveleti szerepvállalása a magyar kül- és biztonságpolitikai érdekek szellemében, az elfogadott műveleti irányelvek alapján valósul meg. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Szemben az ön által említett 2 ezer fővel, a Magyar Honvédség mintegy ezer katonája teljesít szolgálatot nemzetközi műveletekben. Irakban a több mint 60 államot tömörítő nemzetközi koalíció tagjaként 2015 augusztusától kiképzési feladatokban vesz részt. Szeretném hangsúlyozni, hogy katonáink semmilyen konkrét közvetlen műveleti feladatot nem látnak el az Iszlám Állam terrorszervezettel szemben. Az afganisztáni NATO-műveletben a szövetségi szolidaritás és stabilitás megteremtése céljából vállaltunk feladatot, és úgy Irakban, mint Afganisztánban a honvédség közvetetten, a térségben jelentkező menekültválság kiváltó okainak kezelésében vesz részt. Közreműködésünk hozzájárulhat a régió stabilitásának megteremtéséhez, ami jelentősen befolyásolhatja a hazánk határainál megjelenő migránsok számát is.A Nyugat-Balkán stabilitása és a békeműveletünk fenntartása a földrajzi közelségből fakadóan is hangsúlyosan magyar érdek, ezért erőink legnagyobb koncentrációja 530 fővel itt, ebben a térségben valósul meg. A nemzetközi békeműveleti részvétel egyúttal fejleszti a Magyar Honvédség műveleti képességét, és a műveleti tapasztalatokkal rendelkező katonáink a migrációs válsággal kapcsolatos feladataikat is hatékonyabban tudják ellátni déli határainknál. Minden déli határnál szolgálatot teljesítő katonának és rendőrnek ezúton is, innen is köszönjük áldozatos szolgálatát. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet és Ikotity István, az LMP képviselői, kérdést kívánnak feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Se fegyelem, se ellenőrzés. Vajon következmények lesznek?” címmel. Ikotity István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A hónap elején jelent meg az Állami Számvevőszék jelentése, amelyben az Országos Mentőszolgálat gazdálkodását vizsgálta. A jelentés arra a megállapításra jutott, hogy az OMSZ működése szinte semmilyen tekintetben nem volt rendben 2008 és 2013 között. Az OMSZ gazdasági vezetőjétől pedig megtudhattuk, hogy esélyük sem volt szabályosan gazdálkodni, mert hiába kérték, egyszerűen nem kaptak elegendő forrást arra, hogy legalább annyi új autót be tudjanak szerezni, amennyit le kellett selejtezni. Így történhetett meg, hogy 2013-ra már a működéshez a pénzügyi fedezet sem volt megfelelő, nem tudták biztosítani. Az OMSZ új autók beszerzésére csak a mentősök évek óta halogatott fizetésemelésének elhalasztásával tudott forrást találni. Tovább növeli a problémákat, hogy az uniós pénzekből finanszírozott fejlesztéseket sem sikerült elfogadható módon megvalósítani. Ha pedig az elszámoltatásnál bármilyen probléma adódna, akkor a pénzt vissza kellene fizetni, ami pedig biztosan az amúgy is súlyos finanszírozási gondokkal küszködő Országos Mentőszolgálat összeomlásához vezetne. Önök szerint nincs semmilyen probléma, rendszeresen ezt a választ kapom, sorra épülnek a mentőállomások. Hát, ez nem annyira látszik a gyakorlatban, de sajnos minden szempontból az tapasztalható, hogy a kormányzati kommunikáció nem tudja elfedni a valóságot. Az OMSZ állapota ma már a szolgáltatás ellátását, így a magyar emberek egészségét is veszélyezteti. Tisztelt Államtitkár Úr! Hogyan engedheti meg, hogy öt éven keresztül folyamatosan ilyen problémák legyenek ilyen fontos, életbe vágó feladatot ellátó szervezet gazdálkodásával? Önök szerint mi másra fontosabb költeni, mint hogy a bajba jutott emberekhez biztosan és gyorsan megérkezzen az egészségügyi ellátás? Mikor vonják felelősségre a szabálytalan gazdálkodást folytató vezetőket, és milyen változásokat terveznek azért, hogy ez ne történhessen meg újra, ugyanígy? Köszönöm előre. [[Schmuck Erzsébet tapsol.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ön sok mindenre utalt felszólalásában, csak egyvalamit felejtett ki, hogy mi okozta 2010 után a legnagyobb problémát az Országos Mentőszolgálatnál. Ez pedig az volt, hogy a szocialista kormányzás utolsó éveiben lényegében elfelejtettek mentőautókat vásárolni. Míg az azt megelőző években volt, hogy százas nagyságrendben vásároltak új mentőautókat, a szocialisták az utolsó két-három év alatt volt olyan, hogy egy mentőautót sem szereztek be, és volt olyan, hogy csak párat. Tehát legalább három év hiányzott a mentőautók beszerzéséből 2010-ben. Ezt kellett pótolni. Nyilván ezek az eljárások azért viszonylag hosszabb időbe is kerülnek, de szerencsére sikerült, és a kormányzati ciklus négy éve alatt mégiscsak 300 új mentőautót sikerült beállítani a mentőszolgálat hadrendjébe. Így tehát a mentés biztonsága nem volt veszélyben az elmúlt időszakban sem. De ahogy ön mondja, négy év alatt ennek a kormánynak hétévnyi mentőautót kellett vásárolnia, mert az elődei ezt nem tették meg. Nyilvánvalóan pluszforrásokat is kellett adnia a kormányzatnak a mentősök bérének biztosítására, hiszen ahogy ön is mondja, új mentőállomásokat építünk, 22-t, 60-at pedig felújítunk, dinamizálunk, és nyilván ezekhez az új mentőállomásokhoz új személyzetre is szükség van, és az emelt színvonalú ellátáshoz is új személyekre volt szükség. Éppen ezért már 2012-ben minisztériumi hatáskörben 464 millió forintot csoportosítottunk át, a kormány 1 milliárd forint extra támogatást biztosított, az OEP pedig további 200 millió forintot biztosított pontosan azért, hogy meglegyen a fedezete akár a garantált illetményemelésnek, akár a bérminimum emelésének. 2013-ban pedig évközi támogatásként nyújtottunk 1,4 milliárd forint pluszforrást a mentőszolgálat számára. Nyilván folyamatosan belső ellenőrzések is voltak, pontosan azért, hogy a többletforrás jól kerüljön beépítésre. Azt hiszem, jó hír, hogy a jövő évi költségvetésben 2 milliárd forintos többletjuttatás is szerepel a mentőszolgálat számára. Köszönöm szépen. [[13.10]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Gúr Nándor, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszternek: „Miért nem tartja be a kormányzat a víziközmű-társaságoknak tett ígéretét?” címmel. Gúr Nándor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. A Dunántúli Regionális Vízmű Zrt. vezérigazgatója felmondott az elmúlt hetekben. Felmondott akkor, abban az időszakban, amikor önök négy- meg ötmillió forintos havi jövedelmeket kínálnak a pénzügyi szektorban, a stratégiai ágazati szektorokban. Felmondott, mert mindezekkel együtt vélhetően úgy gondolta, hogy nem kíván kirúgni százas nagyságrendben embereket, 200-250 embert. Felmondott, mert vélhetően olyan gazdasági helyzetet teremtettek körülötte és maga körül a víziközmű-társaság körül, amely akár a közműadókból, egyebekből fakadóan a cég hosszú távú jövőjének a biztonságát nem adja meg. A Magyar Nemzeti Vagyonkezelőnek az elmúlt hetekben napvilágot látott publikációi és reorganizációs programjai keretei között - biztos emlékeznek rá, államtitkár úr is tudja - olyan megfogalmazásokra került sor, amelyek tömeges létszámleépítéseket vizionáltak, amik jelentős bércsökkenésekkel párosultak. Gyomlálgatják, gyomlálgatják a szakszervezet nyomására ezeket a történeteket ebből a reorganizációs tervből fakadóan, de ez nem biztosítékot jelent az emberek számára, szeretném jelezni, ez csak egy másfajta út járását, amely majd nem tömeges keretek között történő kirúgásokkal párosul. Egy szó mint száz, azt szeretném igazából nem én látni, hanem láttatni őszinte szavakkal, megalapozottan államtitkár úr részéről: miért nem inkább abba az irányba gondolkodnak, hogy hogyan lehet ezeket a szolgáltatásokat és ezeknek a szolgáltatásoknak a színvonalát emelni, és a garanciáját biztosítani hosszú távra vonatkozóan, és miért nem az ott dolgozó emberek érdekeit szem előtt tartva az ő jövedelmi pozícióik erősítését és nem a csökkentését szolgálni? Azt szeretném kérni mindenfajta mellébeszéd nélkül: erre adjon garanciát hosszú távra. Hat éve kormányoznak. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót válaszadásra Fónagy János államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Pengeéles kérdésére válaszolva engedje meg, hogy az ön által elvárt választ megadjam. Mind a ketten tudatában vagyunk annak, hogy az egészséges ivóvízzel való ellátás minden kormánynak egy alapvető és egyébként kötelező feladata, így az ezzel foglalkozó intézményrendszert korábban is, most is és a múltban is kiemelten fontosnak tartjuk. Az ön által is említett reorganizációs tervnek kifejezetten az a célja, hogy a hosszú távú, a munkavállalók számára is kiszámítható, hatékony működést megteremtsük és az ehhez szükséges közszolgáltatási finanszírozási rendszert biztosítsuk. A reorganizációs tervet a Fejlesztési Minisztérium és a Nemzeti Vagyonkezelő a tulajdonosi joggyakorlás alá tartozó öt, többségi állami tulajdonban álló víziközmű-társasággal együttműködve készíti el. Ennek az állami tulajdonú regionális víziközmű-társaságok hatékonyságát, stabil működését biztosító reorganizációs tervnek a készítése során minden érintettel együttműködésre törekedtünk eddig is és a jövőben is. A terv sarokpontjait a Vízügyi Közszolgáltatási Dolgozók Szakszervezeti Szövetségével együttműködve kívánjuk meghatározni. A magyar állam elkötelezett a többségi állami tulajdonú regionális víziközmű-társaságok közszolgáltatási feladatainak hosszú távú ellátása és finanszírozása mellett. Ezért ennek egy előfeltétele, hogy ez a terv a szakszervezeti szövetség támogatásával készüljön el és valósuljon meg. A végleges kialakítása a szakszervezet által megküldött javaslatok, összegezések, tapasztalatok figyelembevételével történik. A tervről eddig még nincs döntés, és mindent elkövetünk annak érdekében, hogy ez mindenki számára egy megnyugtató és elfogadható intézkedéscsomag legyen. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Lukács László György, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Van-e kiút az egészségügyi intézmények adósságcsapdájából?” címmel. Lukács György képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Mióta az egészségügyi intézmények fenntartását az állam átvette, azóta a korábban egyébként megfékezhetőnek tűnő adósságállomány folyamatosan növekszik, egyre csak nőtt. A folyamat, azaz az adósságállomány növekedése egyáltalán nem meglepő, hiszen évek óta az egészségügyi intézmények finanszírozási díja nem emelkedett, sőt, ha lehet hinni a „Jó állam jelentés”-nek, akkor 2010 óta a GDP-arányos ráfordítás az egészségügyre 5,6 százalékról 4,7 százalékra csökkent. Mindezek fényében jól látható, hogy amíg nincs kormányzati költés, nincs pluszforrás, addig egy egészségügyi intézményi reformmal sem lehet célba érni. De érdemes akkor egy leltárt vonni, milyen adósságállománnyal is rendelkeznek az intézmények, és mit tűzött ki a kormány. 2015-re a kormány a meglévő 80 milliárdos - akkor, már év elején 80 milliárdos - adósságállományt 60 milliárd forinttal kívánta csökkenteni, amelynek a rendszerbe pumpálását követően sem lett 20 milliárd forint az egészségügyi intézmények adóssága, hanem - lássunk sajnos nem csodát - július végére 39 milliárd, míg augusztus végére 42 milliárd lett az összállomány, ami azt mutatja, hogy közel 3-4 milliárd forinttal növekszik az adósságállomány az egészségügyi intézményeknél. Voltak olyan intézmények, mint például a Jász-Nagykun-Szolnok megyei kórház, amely a 2 milliárd forintját 200 millió forint adóssággal tudta megfejelni június hónapról július hónapra, de volt olyan, például a Komlói Egészségcentrum - amely most készül bekebelezni egy sikondai szanatóriumot -, amely szintén brutálisan, 79 millió forinttal emelte adósságát egyik hónapról a másikra. Mindezekre tekintettel kérdezem államtitkár urat: miként kívánja a kormány megállítani az egészségügyi intézmények adósságának ismételt felhalmozódását? Számíthatnak-e az intézmények a jövő évi költségvetés terhére újabb 10 milliárdos kiegyenlítéssel? Mikor kívánják már felemelni az intézmények finanszírozási díját? Mert ez is lehetne az egyik megoldás. Várom válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azért az egy nagymértékben túlzó nyitó mondat volt az ön részéről, hogy korábban megfékezhetőnek tűntek a kórházi adósságok. Azok szépen nőttek, növekedtek, és ha nem lépett volna be az állami intézményfenntartás - ön is nagyon jól tudja -, akkor egyvalami nőtt volna igazán az országon belül, ez pedig a különbség, a különbség az egyes kórházak ellátási színvonala között. Hiszen ön is tudja, hogy annyira különböző adottságú önkormányzatok tartottak fönn egészségügyi intézményeket, hogy az azt jelentette volna, hogy Kelet-Magyarországon vagy kisebb településeken rosszabb minőségű ellátáshoz jutottak volna az emberek, mint egy nagyobb településen vagy Nyugat-Magyarországon. Ezért volt szükség az állami intézményfenntartóra, és ez nyitotta meg annak is a lehetőségét, hogy ne csak települési szinten, hanem megyei szinten is jobban szervezhetővé váljon az egészségügy, hiszen létrejöttek a megyei és a fővárosi egészségügyi gazdasági bizottságok, mind az irányítás, mind pedig a gazdálkodás tekintetében tehát végre létrejött az a fórum, amelyik megyei szinten tudja hatékonyabbá tenni a megyei egészségügyi ellátást, ezáltal mindenki számára, aki a megyében él, magasabb színvonalat tud nyújtani. Ön is utalt rá, hogy olyan mértékű egészségügyi adósságmegváltásra került sor, amire korábban nem nagyon volt példa, hiszen 11-12-13-16 milliárd forintokkal segítették ki általában kasszasöprés keretében az egészségügyi intézményeket az éppen aktuális adósságukból, de a nagy tömeget továbbra is görgették maguk előtt a kórházak. De azzal, hogy az idei év elején sikerült 60 milliárd forintot adni a kórházaknak, ezáltal egy több év alatt felhalmozott adósságtömegtől tudtuk megszabadítani a kórházakat, és nyilván egy ilyesfajta támogatás után várhatjuk el tőlük, hogy a saját működésüket hatékonyabbá tegyük. Ehhez TÁMOP-os és más forrásokat is biztosítottunk, ilyen például a TÁMOP 6.2.5. A jövő évben pedig - ön is ismerhetné a számot - az a jó hírünk van, hogy a szociális hozzájárulási adónak nem a 14,5, hanem a 20,5 százaléka illeti meg az egészségügyi alapot, ez jövőre 34 milliárd forint pluszforrást jelent. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a földművelésügyi miniszternek: „Meddig mérgezik még a környezetet Almásfüzitőn?” címmel. Schmuck Erzsébet képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Lehet mondani, hogy gyűlnek a viharfelhők az almásfüzitői veszélyeshulladék-lerakat fölött, amelyik a közelmúltig kormányzati oltalmat élvezett. Tavaly az Európai Bizottság kötelezettségszegési eljárást indított a szervetlenhulladék-komposztálás miatt, idén pedig a környezetvédelmi hatóság is kénytelen volt nemet mondani a mérgekkel manipuláló Tatai Környezetvédelmi Zrt. engedélyhosszabbítási kérelmére, megállapítva, hogy a komposztálás helyett csak a mérgek illegális hígítása zajlik. [[13.20]] Mindezek ellenére a veszélyes hulladékok lerakása a Duna árterén változatlan ütemben zajlik, veszélyeztetve az ivóvízbázist, a környezetet és a térségben élők egészségét. Mindezért a felelősség egyértelműen a szakhatóság szakmai felügyeletét ellátó minisztériumé. Az Európai Bizottság teljes egyértelműséggel fogalmazott, amikor felszólította a magyar kormányt, hogy alkalmazzon szigorúbb környezetvédelmi előírásokat a területen. A jelenlegi gyakorlat alapos vizsgálata felfedte, hogy a területen egyes, a rehabilitációt szolgáló hulladékkezelési tevékenységeket helytelenül végezték el, aminek az emberi egészség védelmével és a környezetvédelemmel kapcsolatos következményei vannak. A veszélyes hulladékokat más hulladékokkal keverték össze, az élőhelyvédelmi irányelv által előírt hatástanulmányokat pedig nem készítették el, írja a Bizottság. Ezért kérdezem tisztelettel államtitkár urat, mit tesz a kormány a további környezetszennyezés megakadályozásáért, a veszélyes hulladékok lerakásának leállításáért, és hogyan kívánják megelőzni, hogy az érintett vállalat kivonja magát a környezeti kárelhárítási kötelezettség alól az Illatos úti és más hasonló ügyek gyakorlatát követve, az adófizetőkre hárítva a költségeket. Válaszát előre is köszönöm.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót V. Németh Zsolt államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Ön a kérdésében vélelmezte, hogy a közelmúltig kormányzati oltalmat élvezett az almásfüzitői veszélyeshulladék-lerakat, azonban hadd említsem meg, hogy ez a tevékenység több kormányzati ciklusra nyúlik vissza, és kizárólag most, ebben a kormányzati ciklusban sikerült a hatósági eljárásokat, valamennyit lezárni és a közigazgatási döntést meghozni. 2015 júliusában az illetékes kormányhivatal két eljárásban is döntést hozott. Az első döntésével elfogadta a tényfeltárási záródokumentációt, egyben négy évig történő kármentesítési monitoringtevékenység végzésére kötelezte a Tatai Zrt.-t, ez jogerős is. Ebben az eljárásban a hatóság megvizsgálta, hogy a Tatai Zrt. által folytatott tevékenység és a vörösiszap-tározók léte okozott-e felszíni és felszín alatti vízszennyezettség-növekedést, illetve az elfolyó esővíz, illetve a beszivárgó talajvíz révén a Natura 2000-es területekre negatív hatást gyakorolt-e. Az eljárás azonnali beavatkozásra okot adó körülményt nem tárt fel. A hatóság második döntésében elutasította az egységes környezethasználati engedély felülvizsgálatára irányuló kérelmet, egyúttal hatályon kívül helyezte a korábbi engedélyt is. A határozatot az ügyfél megfellebbezte, jelenleg a másodfokú eljárás van folyamatban. Az eddigiek alapján kérem képviselő asszonyt, hogy fogadja el a közigazgatási eljárás szabályait, és várja meg a másodfokú hatóság döntését. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Egyed Zsolt, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Mit tudunk az embercsempészekről?” címmel. Egyed Zsolt képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A migráció növekedésével párhuzamosan az embercsempészet mint bűnözői üzletág is erősödik. Hiénaként csapnak le a bevándorlók pénzére Röszkétől Hegyeshalomig az illegális taxisok. Egyes információk szerint extraszolgáltatásként prostituáltakat is kínálnak, valamint tíz euróért árulnak a migránsoknak egy flakon vizet. A határ menti erdőségekben kiépített hálózat veszi fel a kapcsolatot a migránsok csoportjaival, azután szerencsés esetben az üzlet megkötése után elszállítják őket a megbeszélt helyre. Sokszor vagyonokért, embertelen körülmények között utaznak, elég csak a jó múltkori ausztriai esetre gondolni, amikor 71 halálos áldozatot követelt az illegális bevándorlók szállításával kapcsolatos bűncselekmény. Az a szomorú tapasztalat, hogy ezek a bűnözői csoportok nyíltan üzletelnek a rendőri egységek közelében, senkitől sem zavartatva. Kérdezem tisztelt államtitkár úrtól: milyen információik vannak az embercsempészek működésével kapcsolatban? Mennyi letartóztatás és elrettentő lépés született? Milyen eredményeket értek el ezen bűnözői létforma visszaszorítására? Tisztelt Államtitkár Úr! Hogyan kívánják felszámolni az embercsempészek hálózatát? Várom én is megtisztelő válaszát, és gondolom, ez az ország közvéleményét is nagyon foglalkoztatja, úgyhogy kérném, hogy érdemben válaszoljon rá. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót válaszadásra Kontrát Károly államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Minden hozzám intézett kérdésre érdemben igyekszem válaszolni, így teszek most is. Történelmi léptékű népvándorlás érte el Európát, történelmi léptékű népvándorlás érte el Magyarországot. Ennek egyik sajnálatos következménye - úgy is fogalmazhatnék, hogy mellékterméke - az embercsempészet. A kormány az embercsempészettel kapcsolatos véleményét megfogalmazta a szeptember 4-én elfogadott törvénymódosítási csomagban, amikor is súlyos büntetési tételeket fogalmazott meg a büntető törvénykönyv módosítása kapcsán az embercsempészet bűncselekménye vonatkozásában, minősített esetben akár tíz év börtönbüntetést is vagy még ennél súlyosabb büntetést is ki lehet szabni, és az embercsempészet elkövetőjének a vagyonát is el lehet kobozni. Tehát világosan megfogalmaztuk: tűrhetetlen, hogy ezek a bandák működjenek, tűrhetetlen, hogy az embercsempészet bűncselekményét elkövessék. Ezen túlmenően a rendőrség is határozottan föllép az embercsempészet és az embercsempészek ellen. Egy adatot szeretnék mondani: tegnap délutánig 1150 fő embercsempészt fogtak el, tehát 1150 fő embercsempészt fogtak el a rendőrség munkatársai. A rendőrség egyébként minden tudomására jutott bűncselekmény ellen föllép, célja az, hogy megakadályozza a bűncselekményt, ha pedig elkövetik, akkor az elkövetőket elfogja. Ennek érdekében a Készenléti Rendőrség, Nemzeti Nyomozó Iroda embercsempészet elleni harcban illetékes egységét 60 fő nyomozóval, a Csongrád Megyei Rendőr-főkapitányság bűnügyi egységét pedig 30 fő nyomozóval megerősítette az országos rendőrfőkapitány úr. Tehát személyi megerősítésekre, élőerős megerősítésekre is sor került. A törvények szigorúak, a parlament elfogadta ezeket a törvényeket, a bíróságok reményeink szerint alkalmazzák, és minden remény megvan arra, hogy a szigorú törvények, az élőerős határozott fellépés, a rendőrség fellépésének következtében sikerül visszaszorítani ezt a súlyos bűncselekményt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Kepli Lajos, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: „Miért hagyja magára a kormány a Balaton régiót?” címmel. Kepli Lajos képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Mint ön is tudja, 2014. évben a Balaton régió volt az utolsó a hazai turisztikai régiók közül a vendégéjszakák számának tekintetében. Már ez is jól mutatta azt, amit a helyben élők is éreznek, mégpedig azt, hogy az elmúlt ciklusok kormányai, legyenek akár szocialisták vagy fideszesek, magára hagyták a Balatont. Nincs egységes fejlesztési koncepció, alacsonyak a fejlesztési források. Az is bizonyítja ezt, hogy a Balaton Fejlesztési Tanács rekord alacsony állami támogatáshoz jutott az idei évben, és kizárólag jobbikos nyomásra lesz valamivel magasabb 2016-ban. [[Zaj, közbeszólások.]] Ha a tavalyi számok elkeserítőek voltak, akkor mit mondjunk az idei adatokat látva? Januártól júniusig a nyolc hazai turisztikai régió közül hét növekedést tudott produkálni, és a balatoni az egyetlen, amelyben csökkent a vendégéjszakák száma. Történt mindez úgy, hogy egy jó nyarat, turisztikailag és időjárási szempontból is jó nyarat tudhatunk magunk mögött, és mégsem sikerült növelni, sőt csökkent a vendégéjszakák száma a tó partján. Ez is mutatja, hogy nem elég a jó idő, ha közben nincs mellétéve a szükséges támogatás vagy fejlesztési forrás. Önök is évek óta ígérgetnek, hogy majd ezen a területen is jobb lesz, de a számok ismét azt mutatják, hogy nem lett jobb. Egyik legnagyobb nemzeti kincsünk, a Balaton sereghajtó lett, ami számunkra egész egyszerűen elfogadhatatlan. Tisztelt Államtitkár Úr! Mikor kíván tenni érdemben a kormány a Balaton régióért, a Balaton régió turizmusának fellendítéséért? Mikor hajlandóak végre megfogadni a Jobbik évek óta hangoztatott javaslatait a térség fellendítésére? Várom érdemi válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Tállai András államtitkár úr válaszol. Megadom a szót, államtitkár úr.
Köszönöm, elnök úr, a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Nagyon érdekes összefüggést hozott össze, annak tudja be, hogy a Balaton térségében a vendégéjszakák száma valamivel kevesebb, illetve ebben az évben stagnált, hogy a kormány rosszul végzi a munkáját. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Így van!]] Ez még igaz is lehet, de kérdezem én: hogy létezik az, hogy az ország összes többi helyén egyébként a vendégéjszakák forgalma növekedett? [[13.30]] Budapesten, vidéken, tehát az országban több mint 10 százalékkal meghaladja a vendégéjszakák száma az előző időszakot, tehát az országra ez nem igaz, de a Balatonra igaz. E helyett a politikai vádaskodás helyett sokkal jobb lenne, ha valóban megkeresnék az ott élők - a Balaton Fejlesztési Tanács - ennek az okait, hogy mi is történhetett.Az történt egyébként, hogy a balatoni régióban az utóbbi években egyre meghatározóbbá vált az orosz vendégforgalom, és ez sajnos a nemzetközi politikai helyzetet ismerve csökkent. Ennek tudható az be, hogy az országos eredményekhez viszonyítottan a balatoni régió valóban gyengébb eredményekről tud beszámolni. Egyébként ezt fölismerve az NGM, a Turizmus Zrt. akciót indított, nagy balatoni rendezvénysorozatot. 337 millió forintot költöttünk erre, az eredményei jelentkeznek. Egyébként nem igaz, hogy a kormány nem fordít figyelmet a Balaton-régióra. Az előző évi költségvetési időszakban 25,1 milliárd forint EU-s fejlesztés jutott a Balatonhoz. A Balaton Fejlesztési Tanács a 2014-20-as időszakra összeállított egy programot, amely alapján közel 300 milliárd forint értékű fejlesztés valósulhat meg a Balaton kiemelt üdülőkörzet területén, és ezenfölül még a GINOP-ból az úgynevezett balatoni bringakör és a balatoni vitorlásturizmus fejlesztése is meg fog valósulni. Tehát a jövő valóban jobb eredményekkel kecsegtet, képviselő úr. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! 13 óra 31 perc van. Az azonnali kérdések tárgyalására térünk át. Tisztelt Országgyűlés! Legény Zsolt, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnöknek: „Miniszterelnök Úr! Hogyan működik a kormánya?” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt válaszadásra Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszterelnök úrtól kéri a választ?
Köszönöm, elnök úr. Jóllehet, a miniszterelnök úrnak szerettem volna a kérdést feltenni, mivel Lázár János úr is érintett a kérdésem témájában, de természetesen elfogadom Lázár miniszter úr személyét.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr elfogadta Lázár miniszter urat mint válaszadót. Így öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! 2015. szeptember 24-én, múlt héten, csütörtökön 9 órára a Mezőgazdasági bizottság ellenőrző albizottságának elnökeként összehívtam az ellenőrző albizottságot ellenzéki képviselőtársaim kezdeményezésére. Egy napirendi pontunk lett volna, ez pedig úgy hangzott volna: tájékoztató az állami tulajdonban lévő termőföldek magántulajdonba adásáról, valamint a földművesek földtulajdonhoz juttatásához szükséges tervezett intézkedésekről. Azért kezdeményezték ellenzéki képviselőtársaim ezen ellenőrző albizottság összehívását, hiszen jobbára sajtóértesülésekből szereztünk arról tudomást, hogy a kormány szándékszik mintegy 380 ezer hektár állami földet értékesíteni. Ellenzéki képviselőtársaimmal tehát kezdeményeztük ezen albizottság összehívását, ezt az albizottság elnökeként meg is tettem. Meghívtuk volna a napirendi ponthoz előadónak Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter urat, Fazekas Sándor földművelésügyi miniszter urat és Bitay Mártont, az FM állami földekért felelős államtitkárát. Ahhoz már hozzászoktunk, hogy a fideszes képviselőtársaim, mondjuk úgy, bojkottálni szokták szinte ennek az ellenőrző albizottságnak az ülését, ahhoz azonban nem, hogy a kormány részéről az említett miniszter és államtitkár urak - jóllehet meghívtuk őket, hogy személyesen tájékoztassanak minket és talán rajtunk és a sajtón keresztül a közvéleményt is, hogy milyen tartalommal és hogyan tervezi a kormány ezt az intézkedését, amivel mi nem értünk egyet, de most politikai felhangoktól mentesen - nem jönnek el. Szóval, azt nem értjük, hogy miért nem jöttek el erre az ülésre a miniszter és az államtitkár urak. Írásban jelezték aznap reggel, illetőleg előző este, hogy nem fognak eljönni az ülésre. Azt gondoljuk, hogy a parlament mint a legfőbb népképviseleti szerv, az ellenőrző szerepét is betölti, betöltheti, és azt gondoljuk, hogy egy ellenőrző albizottsági ülésre el kellett volna jönni. Ezért tehát kérdeztem volna a miniszterelnök urat, akkor így miniszter urat, bár mondom, személyesen érintett, hogy hogyan működik a kormány, helyreállítják-e a Ház tekintélyét, becsületét [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] mert úgy gondoljuk, hogy ez kifejezetten káros volt. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Lázár János miniszter úrnak.
Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Mindenekelőtt azzal szeretném kezdeni, hogy elnézést kérek a magam és minisztertársaim nevében a képviselőtársaimtól, így képviselő úrtól is, hogy az ellenőrző albizottság ülésén nem vettünk részt. Ezt természetesen készek vagyunk pótolni soron kívül is. A magam részéről aznap reggel annak a nemzetbiztonsági kabinetnek az ülését készítettem elő, amely délután 4 órakor a magyar-horvát határszakaszon a bevándorlási helyzetben kialakult krízist értékelte a szerda esti miniszterelnöki csúcsot követően, a miniszterelnök úr hazajövetelével, hazaérkezésével párhuzamosan.Miután a helyettesítésem, úgy gondolom, hogy ebben a helyzetben nem lett volna célszerű, azt gondolom, hogy a kollégáim közül, miután a kormány általános és kiemelt ügyéről van szó, fontos, hogy személyesen a bizottság előtt megjelenjek, és ezt csütörtökön 14 órakor a kormányinfón el is mondtam, ezért nem mentem el, illetve ezért választottam a távolmaradást.Ez nem azt jelenti, hogy negligálnám a törvényhozás ellenőrző szerepét, és végképp nem azt jelenti, hogy ne lennék kész a bizottság előtt megjelenni. Ugyanígy természetesen minisztertársaim és államtitkártársam nevében is nyilatkozhatom, hogy készek vagyunk a bizottság előtt megjelenni, részben ezért, mert a kormány számára nagyon fontos társadalompolitikai célkitűzésről van szó, a „Földet a gazdáknak” program megvalósításáról, ami, úgy hiszem, nemcsak ellenőrzi bizottsági, hanem parlamenti vitára is alkalmas. Másrészről pedig a programnak október 31-ével indulnia kell, és mint a kormány által megfogalmazott kormányhatározat irányelvei alapján ön is tudhatja, a kormányhatározat szerint a kormányhivatalok fogják lebonyolítani ezeket a nyílt árveréseket, amelyeken magyar tulajdonú gazdaságok számára, illetve magyar tulajdonosok számára, helyben lakó magyar földművesek számára szándékozunk az állam által nem használt földterületeket értékesíteni, illetve árverésen átadni használatra és tulajdonba, reményeink szerint egy hosszú, évszázados tulajdonjogi vitát rendezve és lezárva. Ehhez kérjük majd az önök támogatását is akár itt a parlamentben vagy a bizottsági ülésen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm a miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót Legény Zsolt képviselő úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Köszönöm a válaszát, miniszter úr. Azt megnyugodva hallottuk, hogy készek arra, eljöjjenek erre az ellenőrző albizottsági ülésre ön is és miniszter- és államtitkártársai is. Még egyszer mondom: mi úgy érezzük, hogy ezzel a Ház tekintélyét rombolták. Sajnáljuk azt, hogy mondjuk, megfelelő szintű helyettesítésükről nem gondoskodtak. Abban az írásbeli értesítésben, amit küldtek, annyit írtak, hogy egyéb elfoglaltságra való tekintettel nem kívánnak részt venni. Mi úgy gondoltuk, hogy egy ellenőrző albizottsági ülés van annyira fontos, hogy részt vegyenek ezen a miniszter és az államtitkár urak. A nagyon közeli jövőben szeretném összehívni tehát ezt az ellenőrző albizottságot, és arra szeretném kérni miniszter urakat és államtitkár urat is, hogy jöjjenek el, tájékoztassák a részletekről is a parlamenti képviselőket, és ahogyan említettem, nagy valószínűséggel a nyilvánosságot is, mert ez valóban nagyon komoly és fontos kérdés. Még egyszer mondom, politikai felhangoktól mentesen: mi ezt nem fogjuk támogatni, de ezzel együtt szeretnénk legalább a részleteit tudni, hogy milyen szándékai vannak ezzel kapcsolatosan a kormánynak, és remélem, hogy a jövőben ez az eset, mondjuk úgy, nem fordul elő. Egy ellenőrző albizottságot is [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] úgy gondoljuk, meg kell azzal tisztelni, hogy eljönnek a miniszter urak. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg Lázár János miniszter urat. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Osztom, amit képviselőtársam mondott, és még egyszer mondom, hogy nem szándékos távolmaradásról van szó, ezért kértem elnézést. Akadályoztatás esete állott fönn. Azt hozzáteszem, hogy természetesen helyettest küldhettem volna, de azt gondolom, hogy a bizottság szempontjából is az lett volna a helyes, ha a szakminiszter, illetve a társadalompolitikai koordinációért felelős miniszter ad egy részletes tájékoztatást az ellenőrző albizottságnak.Mint egyéni választókörzetben megválasztott képviselő vagy akár mint korábbi fideszes frakcióvezető, legkevésbé sem állt szándékomban az, hogy a parlament ellenőrzési jogkörét vagy a törvényhozás munkáját bármilyen formában is negatív irányba befolyásoljam. Valóban, szerintem ennek a kormányzati ciklusnak az egyik legfontosabb döntése előtt állunk. Ennek a nyilvános, ellenőrizhető, számon kérhető megvalósítása nemzeti érdek, és készen állunk a vitára akár a bizottságban, akár a parlamentben is, hiszen az a meggyőződésünk, hogy az ország javát szolgáló döntést hoztunk. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm a miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Mirkóczki Ádám, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnöknek: „Meddig tűri még?” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt a válaszadásra Lázár János miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Tisztelettel: megvárnám a miniszterelnök urat. Köszönöm szépen. [[13.40]]
Köszönöm. A miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Szilágyi György, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszternek: „Mit kíván tenni az immáron állandósult fővárosi dugók azonnali megszüntetése érdekében?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Fónagy János államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy a miniszter úrtól személyesen kéri a választ.
Elfogadom a válaszadót. Az időmet kérném szépen majd visszaállítani, elnök úr, jó? Köszönöm szépen.
Természetesen.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! A fővárosi és agglomerációs lakosság, legyen szó akár az egyéni, akár a tömegközlekedést igénybe vevőkről, egyaránt szenvednek azoktól az áldatlan állapotoktól, amelyek immáron huzamosabb ideje jellemzik Budapest közútjait. Az egyes valóban fontos és üdvözlendő felújítások mellett számos olyan lezárással, tereléssel szembesülünk, amelyeknek észszerű indoka egyszerűen nincsen. A helyzet a tanévkezdésre teljességgel kaotikussá vált, jelenleg teljesen mindegy, hogy ki és milyen útvonalon kíván közlekedni, egészen egyszerűen minden úton dugó van. Amellett, hogy mindez rendkívüli bosszúságot okoz az iskolába vagy éppen a munkába igyekvő lakosoknak, rendkívüli környezeti terhelést is jelent, ami a teljes lakosság életminőségére kihatással van. A fejetlenség teljes mértékű, lehet ezt mondani. A meggondolatlanul, koncepciótlanul, hogy ne mondjam, fejetlenül meghozott intézkedések megannyi honfitársunk életét keserítik meg, sokszor olybá tűnik, mintha a jelenlegi kormányzat, a közlekedésszervezésért felelős vezetők teljességgel az autóstársadalom ellen lennének. Ideje lenne véget vetni ennek a több évtizedes gyakorlatnak, az egyes felújításokat összehangoltan kellene elvégezni. Nem lenne ördögtől való elképzelés az sem, ha a frekventált közlekedési forgalomnak kitett utak úgy kerülnének megújításra, hogy az útépítők több műszakban, 0-24 órában végeznék a munkát. Ezzel a tőlünk nyugatabbra már természetesnek mondható munkaszervezéssel érdemben lehetne csökkenteni az útlezárással érintett időt, számos forgalmi dugó, balesetveszélyes helyzet lenne elkerülhető. Kérdezem tehát elsősorban arról, hogy mit kíván tenni a főváros útjain jelenleg tapasztalható kaotikus állapotok megszüntetése érdekében. Másodsorban pedig az iránt érdeklődöm, hogy tervez-e bármilyen szervezeti, irányítási modellt kialakítani annak érdekében, hogy a jövőben az útfelújítások összehangoltan, a közlekedők számára a legkisebb tehertételt jelentve valósuljanak meg. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ön a kérdésében többször is megfogalmazta, hogy ez egy fővárosi kérdés, de természetesen nem akarok kibújni a válasz elől, magam is alanya vagyok a fővárosi közlekedésnek. A fővárosnak egy-másfél évvel ezelőtt abban kellett döntenie - újságolvasóként tudom -, hogy több évre elhúzza az egyébként mind műszaki szempontból, mind forrásbiztosítás szempontjából fontos és halaszthatatlan munkákat, vagy pedig kérve a főváros és az itt közlekedők türelmét, igyekszik ezt egyszerre megoldani. Kétségtelen, hogy ez az egyszerre történő megoldás esetenként olyan állapotokhoz vezet, amit ön is a kérdésében joggal felemlített. Ezért mind a fővárosiak, mind az úton lévők megértését kérte a főváros, és ehhez a kérelemhez jómagam is csatlakozom. Ugyanakkor látni kell azt, hogy 36 kilométeren végeznek közlekedésbiztonsági fejlesztéseket az M3-ason, az M5-ösön, az M7-esen. A Budaörsi úton a 4-es metró beruházásához kapcsolódó munkálatok folynak, ezek reményeink és a főváros közlése szerint ez év végére megszűnnek. Ugyanezen a területen az új kétszintes közúti csomópont észszerűbbé és biztonságosabbá teszi a közlekedést. El kell végezni a munkát, és kétségtelen, hogy ezeken a frekventált közlekedési helyeken ez kellemetlenségeket, esetenként fennakadásokat okoz. Ugyanez vonatkozik a budai fonódó villamoshálózatra, a Széll Kálmán téri rekonstrukcióra. Egyébként a fonódó villamos december végére elkészül, és én személy szerint is bízom benne, hogy a Széll Kálmán téren jövő év májusában helyreáll a rend. [[Dr. Rétvári Bence tapsol.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Viszonválasz illeti meg a képviselő urat. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Államtitkár úr, valóban igaza van, ez nemcsak budapesti kérdés, hiszen hadd említsem meg önnek azt, hogy pár hete az M7-es autópálya Érd és Budaörs közötti szakaszát szűkítették önök le, az utolsó balatoni hétvégén, amikor egyébként hőségriadó volt, ráadásul azon a hétvégén egyetlenegy ember sem dolgozott a lezárt területen, egy kapavágás sem történt, ellenben vasárnap estére több kilométeres dugót idéztek elő. És ön azt mondja, hogy többször kérték az emberek türelmét. Valóban, ezt kérik most már évek óta, évek óta mást sem hallunk, csak hogy legyünk türelemmel, mert itt majd megváltozik minden, és közben azt látják az emberek meg az autósok, hogy a legjobb esetben egy ember dolgozik ezeken az útépítkezéseken, öt meg nézi, vagy egyáltalán nem is dolgoznak, csak egyszerűen le van zárva az adott útszakasz. Valóban, eljuthatunk oda - mostanában többször bejelentette a főpolgármester úr is -, hogy majd dugódíj lesz: ülni fognak az emberek a dugóban, közben fizetik a díjat. Hát ez így nem működik! Tessék végre megnézni azt, hogy máshol ezt hogyan csinálják, és tessék végre egy élhetőbb országot és egy élhetőbb várost teremteni! Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg az államtitkár urat. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Úr! Ezt minden nagyvárosban nagyjából-egészében ugyanígy csinálják, és mindenütt ugyanazokat a kérdéseket veti fel, amelyeket ön is felvet. Egyébként sokkal jobb, hogy ezeket kérdezi tőlem, és nem azt kérdezi, hogy ezeket az emberek számára hasznos, jövőbe mutató feladatoknak a munkáit miért nem kezdte meg a főváros vagy más, akinek a dolga. Megkezdtük, és mindenki végzi, teszi a dolgát.Egyébként, ami a konkrét felvetését illeti, a legjobb emlékezetem szerint éppen Rogán Antal frakcióvezető úr kezdeményezte, hogy azokon a kritikus napokon oldják fel a forgalomkorlátozást. Úgyhogy mi is észleljük azokat az aktuális, esetenként nem kellően átgondolt lépéseket, amelyeket egyébként ön joggal és okkal felpanaszol. Bízunk abban, hogy az év végére, illetve jövő tavaszra ezek a fővárosban és vonzáskörzetében megszűnnek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Ikotity István, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „A roma pénzek elosztásánál a pazarlás a siker fokmérője?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt a válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszter úrtól kéri a választ.
Elfogadom a válaszadó személyét.
Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Néhány hete Farkas Flórián miniszterelnöki biztos alkalmasságáról, alkalmatlanságáról kérdeztem Balog Zoltán emberierőforrás-minisztert, Farkas Flórián alkalmatlanságát jó néhány uniós program gyanús megvalósításával támasztottam alá. A miniszter úr nem is nagyon tudta védeni a mundér becsületét, a sok közül egyedül a „Nő az esély - ezer roma nő képzése” című programot vette védelmébe, kijelentve, hogy egyébként ez az egyik legsikeresebb program a foglalkoztatást tekintve. Mi egyáltalán nem ezt gondoljuk, sőt tragédiának tartjuk, hogy ez számít a legsikeresebb programnak. Vajon milyen lehet a többi? A miniszter úr szerint ezt még Brüsszelben is az egyik legsikeresebb programnak tartják. Ha ez így van, akkor ott is nagyon komoly gondok vannak. Nézzünk csak néhány részletet! Mitől lenne sikeres az a program, ahol másfél milliárd forintból képeztek ezer főt, vagyis egy fő képzése, résztvevőnként a program során - a megélhetési támogatást levonva ebből a számításból - egymillió forintba került? Egymillió forintba kerül egy pár hónapos dajkaképzés, egy gyermek- és ifjúsági felügyelő képzése, egy szociális gondozó képzése? Ez nonszensz. Egymillió forintból nem pár hónapos OKJ-s képzést, hanem komplett egyetemi alapképzést lehet már finanszírozni. Mitől lenne sikeres az a program, ahol sikerült milliós luxusrendezvényt összehozni a Podmaniczky-Vigyázó Kastélyban? Mitől siker az, ha sok millió forintért tartunk úgynevezett érzékenyítő tréningeket fürdővárosokban? Tisztelt Ház! Ez nem siker, hanem ugyanolyan pazarlás, és ugyanúgy felveti a korrupció és más bűncselekmények gyanúját, mint ahogy láthattuk a „Híd a munkába” programnál vagy az „Út a szakmaválasztáshoz” projektnél. Az előbbinél az EMMI is megállapította már a szabálytalanságokat. A „Nő az esély” program ugyanolyan tragédia a hatékonyságát illetően, mint minden, amihez az Országos Roma Önkormányzatnak és Farkas Flóriánnak köze van. Tisztelettel várom válaszát a változtatásokról.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. [[13.50]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Én úgy gondolom, ha egy projekt messze felülteljesíti azokat az indikátorait, amivel az uniós finanszírozási eljárásban megkapta az eredeti támogatását, azt hiszem, az nagy siker. Hogy 1750 fő bevonása helyett 2700 főt sikerült bevonni az ön által is említett, roma nők képzésével, foglalkoztatásával kapcsolatos programba, az szerintem siker. Hogy 1000 fő kiképzésbe vont személy helyett 1107 fő ment végig a programon, azt hiszem, ez szintén siker. Hogy nem 750 fő szerezte meg a bizonyítványát, hanem 1012, ez szintén túlteljesítése az eredeti számoknak, és nyilván ez magával hozta azt, hogy nem 40, hanem 45 rendezvényt tartottak országosan. Hogy szociális gondozó és ápoló lett 257 ember, és ez egy tíz hónapos, tehát mondhatjuk, egy egész éves képzés volt, azt hiszem, ez szintén nagy előrelépés. Gyermek- és ifjúsági felügyelő lett 329 fő, ezt szerintem szintén 21 képzésben megvalósítani, 329 fő ilyesfajta képzését, azt hiszem, hogy már előrébb vitte ezt a 329 embert erősen. Szociális asszisztens, ami egy érettségire épülő képzés volt, ezt is 38-an tíz hónap alatt elvégezték. Óvodai dajkának 19 képzés során 357 embert képzett ki a projekt, és a kisgyermekgondozó és -nevelőit - amit ön itt az előbb becsmérelt - 31 fő végezte el tíz hónap alatt, ez összesen 60 képzés és 1012 fő. [[Bangóné Borbély Ildikó: És van már állásuk?]] Azt hiszem, hogy ezek az emberek már biztosan előrébb vannak, közelebb jutottak a munka világához. Bizony, sokféle európai uniós forrásból finanszírozott támogatás volt, de ez kézzelfoghatóan ezeknek az embereknek segítséget jelentett, és a legfontosabbat adta meg, azt, amit az eddigi életük során nem sikerült elérniük, hogy olyan végzettséget szereznek, amivel utána el tudnak helyezkedni, ez mindannyiunk számára szerintem siker. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg képviselő urat, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Legkevésbé sem becsméreltem ezeket a képzéseket, azt becsméreltem, hogy dajkaképzésre, gyermek- és ifjúsági felügyelő képzésre, szociális gondozó képzésre egyenként egymillió forintot szánnak. Ezek a képzések a piacon 60-70 ezer forintos képzések, tessenek megnézni. Az a probléma, hogy lehet, hogy azt állítják, hogy ennyivel több ember került közelebb a munka világához, ezt nem látjuk alátámasztva. Sorozatosan megpróbáljuk ezeket az adatokat kikérni, amit a törvény szerint ki kellene adni a projektvezetőknek, nem kapjuk meg ezeket, most már lassan ott vagyunk, hogy pert indítunk ennek kapcsán. Nem tudjuk, nem láthattuk ezeket a számokat, de azt gondoljuk, hogy önmagában az, hogy többen vettek részt egy olyan képzésen, ami rettenetesen pazarló, már a korrupció gyanúját felvető, az egyáltalán nem nevezhető, semmiképpen sem nevezhető dicsőségnek.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Mi állunk elébe képviselő úr bármifajta érdeklődésének, igényének. Ön is tudja, hogy korábban a „Híd a munka világába” program kapcsán mind LMP-s, mind jobbikos képviselőknek felajánlottuk - amire szerintem az elmúlt egy évtizedben ritkán volt alkalom -, hogy nézzék meg, és a teljes projektdokumentációt vizsgálják át, minekünk is érdekünk az, hogy önök ezeket megnézzék. Ha találnak benne olyan dolgot, amit kifogásolni lehet, kifogásolják. Ön is tudja, hogy február óta egy másik projekt kapcsán, a „Híd a munka világába” projekt kapcsán mi is elindítottunk egy vizsgálatot, ennek az eredménye az lett, hogy a támogatási teljes összeg a felére csökkent, hiszen feleakkora eredményt produkáltak csak, mint ami az eredeti vállalásban szerepelt. Mi ennél a projektnél is ugyanazt kínáljuk önnek, mint a korábbiaknál: a teljes nyilvánosságot, a teljes áttekinthetőséget, a bármikori iratbetekintést. Ezek után várjuk, hogy akkor tegye meg az észrevételeit, ha ismeri a részleteket is. Köszönöm szépen.
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Selmeczi Gabriella, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Milyen területen számíthatnak a fiatalok az állam segítségére Magyarországon?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Veresné Novák Katalin államtitkár asszonyt jelölte ki. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszter úrtól kéri a választ.
Köszönöm szépen. Nagy örömmel elfogadom államtitkár asszony válaszát.
Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Képviselőtársaim! Államtitkár asszony! Nagyon sok a teendőnk még abban, hogy Magyarországon a fiatalok bízzanak abban, hogy van jövőjük Magyarországon. Nagyon fontos az, hogy beszéljünk tehát arról, hogy milyen támogatásokat vezettünk be annak érdekében, hogy segítsük a fiatalok tanulását, munkavállalását, családalapítását vagy éppen az otthonteremtésüket. Tisztelt Képviselőtársaim! Európa egyik nagyon nagy gondja a fiatalok magas munkanélkülisége. Magyarországon az ifjúsági garanciaprogram a pályakezdők elhelyezkedését segíti, indulása óta már több mint 23 ezer, hónapok óta munkát kereső fiatal tudott a program által elhelyezkedni. A cél - nagyon komoly a cél -, hogy 2018-ra valamennyi 25 év alatti fiatalra kiterjesszük ezt a támogatást. Tisztelt Képviselőtársaim! A nemzeti tehetségprogramra ebben az évben kétszer akkora összeget fordít a kormány, mint eddig: vagyis a korábbi 1,4 milliárd forint helyett már 2,8 milliárd forintot. Ebből tanulmányi versenyek és egyedi ösztöndíjak finanszírozása válik lehetségessé. A program üzenete nagyon fontos: ha tehetséges és szorgalmas vagy, akkor megkapod a tanuláshoz szükséges támogatást. Nagyon jelentős, hogy a családi otthonteremtési kedvezményt kibővítettük. A vissza nem térítendő támogatás összege 500 ezer forinttól 3 millió 250 ezer forintig terjed. Például egy két gyermeket nevelő család akár 1 millió 700 ezer forint támogatást is kaphat. Az eddigi adatok alapján évente minimum 12 ezer családnak tudunk ilyen módon segítséget nyújtani. Tisztelt Államtitkár Asszony! Milyen területen számíthatunk még a fiatalok segítésére, támogatására ahhoz, hogy itthon maradjanak, szülőföldjükön maradjanak, és bízzanak abban, hogy Magyarországon van jövőjük? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Veresné Novák Katalin államtitkár asszonynak. Öné a szó, államtitkár asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Köszönöm, hogy ezt a fontos kérdést idehozta ma a Ház elé, hiszen azt hiszem, hogy az ifjúságról, a fiatalok jövőjéről nem lehet eleget beszélnünk ezek között a falak között sem. Az ifjúsági garanciaprogram, amit képviselő asszony is említett, olyannyira ambiciózus, és azt hiszem, ezt fontos lenne még egyszer hangsúlyoznunk és aláhúznunk, ez tulajdonképpen azt jelenti, hogy 2018-ra a 25 év alattiak munkanélkülisége meg fog szűnni Magyarországon. Ez azt jelenti, hogy 2018-ra a 25 év alattiak esetében tudunk munkalehetőséget, továbbképzési lehetőséget kínálni mindenkinek, aki négy hónapja úgy van a munkaerőpiacon, hogy nem lennének ilyen lehetőségei, akár a képzésének a befejezése után, akár azután, hogy elvesztette a munkáját. Ha most megnézzük az ifjúsági munkanélküliségi adatokat Magyarországon és Európában, már láthatjuk, hogy az európai uniós átlag alatt van lényegesen a magyarországi ifjúsági munkanélküliség. Ugyanakkor addig nem dőlhetünk hátra, amíg teljesen meg nem szüntetjük a fiatalok munkanélküliségét, hiszen valóban kilátástalanságot jelent az, ha valakinek éppen az első munkahelyét nem sikerül megszereznie. Ugyanígy a fiatalok számára valóban a szülőföldön való boldogulás lenne a fontos, ehhez kell az otthonteremtés, kell a családalapítás lehetősége a munkavállalás mellett. Beszélhetnék itt számos olyan programról, akár a fiatal gazdáknak kiírt programokról, akár a fiatalok vállalkozóvá válását segítő programról, akár a Diákhitel2-ről, akár éppen a diplomamentő programról, amely ugye a diplomához jutását segíti a fiataloknak, akár a diplomásgyedről vagy a családok otthonteremtési kedvezményéről, amelynek köszönhetően pedig az otthonteremtésük, a családalapításuk válik könnyebbé. Én itt igazából az üzenetünket szeretném aláhúzni. Azt tudjuk üzenni ma a magyar fiataloknak, hogy van jövőjük, és van jövőjük Magyarországon. Ezeket a programokat éppen ennek érdekében indítottuk el, és azért, hogy ifjúsági közösségeiket is megerősítsük, egy egymilliárd forintos európai uniós pályázatot fogunk meghirdetni éppen ebben az évben, amelyben kifejezetten az ifjúsági közösségek programjait fogjuk támogatni. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót Selmeczi Gabriella képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! A kormánynak és a Fidesznek is nagyon fontos programja az, hogy eljuttassa a fiatalokhoz azt az üzenetet, hogy van jövőjük Magyarországon, van jövőjük a szülőföldjükön. Szerencsére hosszasan tudjuk sorolni azokat az intézkedéseket, amelyekkel a fiatalokat támogatjuk. De még nagyon fontos feladatunk, hogy ezek az üzenetek, ezek az intézkedések el is jussanak a fiatalokhoz, úgyhogy ebben kérem segítségüket, támogatásukat, és egyben ajánlom fel a frakció segítségét ehhez a munkához, hogy minden magyar fiatal tudomást szerezzen arról, hogy milyen támogatásokban részesülhet, és hogy van jövője Magyarországon. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár asszonyt. Öné a szó, államtitkár asszony.
Köszönöm szépen képviselő asszony felvetését, valóban én is úgy érzem, hogy az, hogy ezek az üzenetek eljussanak a fiatalokhoz azon a nyelven és azokon a csatornákon keresztül, amelyeket használnak, és amilyen nyelvet beszélnek, ez egy előttünk álló további kihívás. [[14.00]] Éppen ezért szintén európai uniós forrásokból, egy 5 milliárd forintos keretösszegű pályázatból „Új nemzedék újratöltve” címen indul egy olyan európai uniós program, amely országszerte 20 új nemzedékközponton keresztül, illetve Budapesten is a fiataloknak a tájékoztatását fogja ezen a módon segíteni, illetve az az egymilliárdos pályázat is, amelyet az imént említettem, éppen azért szól az ifjúsági közösségeknek, hogy ők a saját közösségeiken belül is el tudják ezeket az üzeneteket juttatni egymásnak, és megerősíthessük az ifjúsági közösségeket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Mindenki annyit ér, amennyije van!” címmel. Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Nyíregyháza, Újfehértó, Nagyhalász, Kótaj, Buj, Ibrány, Kemecse, Nyírtelek, Kálmánháza, Vásárosnamény, Debrecen, Bagamér, Nyíradony, Bóly, Nagykereki, Berettyóújfalu, Mezőpeterd, Szentpéterszeg, Tiszabura, Tiszaroff, Kunhegyes, Kunmadaras, Törökszentmiklós, Jászberény, Jászapáti, Szolnok - csak néhány település az Eszosz-károsultak kapcsán. Három megye, 2800 becsapott munkavállaló, 2800 család, majdnem 10 ezer ember. Hat hónap alatt az Eszosz elköltött 1,3 milliárd közpénzt, naponta 7 millió forintot. Tisztelt Miniszter Úr! Rácz Róbert a megyei közgyűlésben pénteken az alábbiakat mondta: „Hajdú-Bihar megyében az Eszosznál alkalmazott mintegy ezer, a munkaügyi kirendeltségek által kiközvetített emberből 463-nak mondott fel július 20-án a szervezet. Közülük 386-an fordultak segítségért a járási hivatalok munkaügyi kirendeltségeihez, 379-en már kapnak valamilyen ellátást, mindössze 7 ember nem kap jelenleg semmilyen ellátást a megyében.” - mondta Rácz Róbert megyei kormánymegbízott. Már megint - finoman fogalmazva - ferdítenek vagy tudatosan hazudnak. Ezerből ha kivonjuk a 386-ot, az nem 7, hanem 614. Ennyi ember nem kap most Hajdú-Bihar megyében semmilyen ellátást Eszosz kapcsán, és ugyanez a helyzet Szolnok megyében és Szabolcs megyében is. Mindezek miatt kérdezem miniszter urat: meddig lehet ön szerint jövedelem nélkül megélni ma Magyarországon? A kifizetések teljesítésénél miért nem tűnt fel a csalás, valósak voltak-e a minisztériumtól az ellenőrzések? Mit csinált a kormány négy hónapon keresztül? Akinek nincs semmije, akkor tényleg annyit is ér, miniszter úr? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Lázár János miniszter úrnak. Öné a szó, miniszter úr.
Igen Tisztelt Elnök Úr! Kedves Képviselőtársam! Tisztelt Ház! A kormányzatban nagy vita folyt arról - nem is most, hanem még 2011-12-ben -, hogy a különböző szociális szövetkezeteknek a hátrányos helyzetű térségekben a munkanélküliek foglalkoztatásában milyen szerepet szánjunk. Az Emberi Erőforrások Minisztériuma a Miniszterelnökséggel, a Gazdasági Minisztériummal közösen olyan pályázati föltételeket dolgozott ki, ami megnyitotta a szociális szövetkezetek előtt a foglalkoztatás lehetőségét európai uniós támogatással, nyilvánvaló, hogy olyan munkacsoportok tekintetében, amelyek elsősorban alacsonyabb hozzáadott értékről vagy fizikai munkáról szólnak. Ebben a keretben az Eszosznál több ezer ember, 2800 ember folyamatos munkavégzésre kapott lehetőséget, magas arányú európai uniós támogatás mellett. Két föltétel nem valósult meg, ami miatt a program megbukott, és ami egyébként visszaigazolja azokat az aggályokat, amelyek a szociális szövetkezetek esetén mindeddig fölmerültek. A szociális szövetkezet alapítója, működtetője nem az állam, hanem ebben az esetben magánszemély, magánszemélyek társulása vagy valamilyen vállalkozás adott esetben. Itt a szociális szövetkezet képes volt üzleti tervet letenni az asztalra, azonban az európai uniós támogatások által megfogalmazott önerőt nem tudta biztosítani. Ha csalás az, hogy valaki lehívja az európai uniós támogatást, amit egyébként munkabérre osztott ki az emberek között, majd ezt követően nem tudja hozzátenni az általa korábban beígért önerőt, akkor itt visszaélésről beszélhetünk. Bár hozzáteszem, hogy az európai uniós támogatások lehívásának nagy része esetében erről van szó, hogy az önerőt a programban, akár vállalkozásorientált, akár szociálisan orientált programról van szó, nem tudják hozzátenni. A másik probléma, ne söpörjük szőnyeg alá, hogy az erdőgazdaságok azt ígérték az Eszosz-programnak, hogy munkát biztosítanak ezeknek a munkavállalóknak, az erdőgazdaságok egy része azonban ezt elszabotálta, tehát a magyar állam az egyik kezével adott, a másik kezével pedig részben hozzájárul a program megbukásához. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen, miniszter úr. Akkor lenne még egy kérdésem: az erdőgazdaságok nem állami vállalatok? Ezt a kérdést fel kell tenni. A másik, hogy különválasztanám, hogy történt-e bűncselekmény, sok mindenki vizsgálódott, büntetőfeljelentés is történt, ennek majd lesz valamikor eredménye, de a munkajogi helyzete ezeknek az embereknek nincs tisztázva, négy hónapja nem kapnak jövedelmet. Én ezt kértem folyamatosan önöktől, hogy a kormány ezeknek az embereknek lehetőség szerint minél hamarabb rendezze a munkajogi helyzetét, mert ez a legfontosabb, mert most több ezren vannak abban a csapdában, hogy van munkaszerződésük, mégsem kapnak bért, az meg, hogy nem kaptak munkát, nem az ő felelősségük. És hadd legyek már egy kicsit cinikus, miniszter úr: Rogán Antalnak két nap alatt tudtak minisztériumot létrehozni, ezeknek az embereknek négy hónapja nem tudják a munkajogi helyzetét rendezni. Én csak erre kérem miniszter urat, hogy ezt tegyék meg. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg Lázár János miniszter urat. Öné a szó, miniszter úr.
Képviselő asszony, a kormány megtárgyalta azon emberek helyzetét, akik helyzetük javulását remélve jelentkeztek az Eszosznál mint szociális szövetkezetnél munka reményében. Közben ráadásul a helyzetük még romlott is, hiszen időközben a kormány hozott egy olyan döntést, hogy aki elhagyja a közfoglalkoztatást, az nem tud visszamenni, hogyha saját hibájából szűnik meg vagy a cég hibájából, az őt foglalkoztató cég hibájából szűnik meg a közmunka. Arra van a kormánytól ígérete a Miniszterelnökségnek és az EMMI-nek, hogy ezeknek az embereknek a visszalépését a közfoglalkoztatásba soron kívül a kormány megoldja. Ezen dolgozunk. 16 órára össze vannak hívva az érintett kormánymegbízottak, és még a héten írásban önt tudom részletesen tájékoztatni. Várhatóan ez a probléma meg fog oldódni, mert minden egyes embert vissza akarunk venni a közfoglalkoztatásba. Jól mondja, az erdőgazdaságok állami tulajdonban vannak, az erdőgazdaságoknál az a fa, amit az Eszosz munkavállalói gyűjtöttek volna össze, oda van másnak adva, oda van másnak ígérve. Hogy ez kinek az érdekét szolgálja, ennek közösen utána kell nézni. Épp itt az ideje. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Lukács László György, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Milliárdokkal hizlalja az Orbán-kormány a Gyurcsány-üzletfelet?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt a válaszadásra Répássy Róbert államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét.
Igen, elfogadom.
Igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A 2013-ban újraírt választási eljárási törvényre és nemzetbiztonsági érdekre hivatkozva gyártotta le tavaly az állam a konkurencia kizárásával a szavazólapokat Gyurcsány Ferenc egykori üzletfelének érdekeltségével. Így a korábban a Gyurcsány okán támadott Erdős Ákos cége egy 2,5 milliárdos üzletet kapott tálcán - írta a Magyar Nemzet -, Erdős Ákos érdekeltségébe tartozik ugyanis az ANY Biztonsági Nyomda Nyrt., amelyet nyílt közbeszerzés nélkül, gyakorlatilag titokban jelöltek ki az elmúlt három választásra a szavazólapok gyártására és szállítására. A Nemzeti Választási Iroda arra hivatkozva, hogy a nyilvánosságot ki kell zárni, nemzetbiztonsági érdekeket hozott fel, illetve azt, hogy azokon a szavazólapokon a biztonsági elemek illetéktelen kezekbe ne juthassanak, ez volt az alapvető indokuk. Ebben tökéletesen igaza van, azonban az ANY Biztonsági Nyomda Nyrt., amely Gyurcsány Ferenc egykori üzletfelének érdekeltsége, és amelyben egyébként igazgatósági elnök is Erdős Ákos - aki egyébként a cégnyilvántartás szerint az Amerikai Egyesült Államokban, bostoni címen érhető el -, szóval, ennek a cégnek valójában olyan részvényesei, tulajdonosai vannak, mint az EGC, az EG Capital LLC 11,5 százalékos tulajdoni hányaddal, a Digital Forest 6,7 százalékos aránnyal. Bár az MSZP–SZDSZ-kormányzás idején úgy látszott, hogy nagyon szúrja a szemét a Fidesznek a Gyurcsány-üzletfél, Erdős tevékenysége, most mégis összenő, ami összetartozik, bátran tömik pénzzel a fideszes kormányok a Gyurcsány-oligarchákat, ráadásul olyan indokokat felhozva, mint a nemzetbiztonsági érdek, akkor, amikor az elvégzendő munkát olyan cégre bízzák, amelynek tulajdonosi háttere hemzseg a külföldi jogi személyektől. Mindezekre tekintettel kérdezem államtitkár urat: miért támogatja a konkurencia kizárásával a Gyurcsány üzleti partnercéget az Orbán-kormány? Nem érzik-e, hogy alaptalan a nemzetbiztonsági hivatkozás akkor, amikor külföldi cégek a részbeni tulajdonosok a kiválasztott cégben? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Répássy Róbert államtitkár úrnak.
Tisztelt Képviselő Úr! Ön is tisztában van azzal, hogy a Nemzeti Választási Iroda a kormánytól független szervezet. [[14.10]] Ezzel együtt is az Igazságügyi Minisztérium, készülve az ön kérdésére, megkérdezte a Nemzeti Választási Iroda kollégáitól, hogy mi történt ebben a konkrét ügyben. Megjegyzem, hogy ön is a Nemzeti Választási Irodához fordulhat, hiszen az országgyűlési képviselők a kérdéseikre felvilágosítást kaphatnak, amennyiben az a munkájukkal összefüggő kérdés. A Nemzeti Választási Iroda válaszaiból az én összegzésem - mármint a válaszok értékeléséből - az, hogy a Nemzeti Választási Iroda törvényes eljárást bonyolított le, kizárólag műszaki és biztonsági szempontokat tartott szem előtt, amikor az érintett nyomdát megbízta. Valóban úgy van, ahogy ön mondja, hogy a 218/2011. X. 19-ei kormányrendelet könnyített beszerzési eljárás lehetőségét biztosítja a Nemzeti Választási Irodának, illetve a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény alapján az Országgyűlés Nemzetbiztonsági bizottságának határozata alapján kerül sor a nem nyílt eljárás szabályainak alkalmazására. Kétségtelenül igaz, és ezt ön sem vonta kétségbe, hogy a szavazólapok hamisítás elleni védelemmel történő ellátásához az országnak alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdeke fűződik. A szavazólapok előállítása során biztonsági elemeket kellett alkalmazni, és az ezekre vonatkozó információkat javasolt volt legalább nemzeti „titkos” minősítéssel ellátni. Ezt tudtam ilyen rövid idő alatt megállapítani az egyébként nem az Igazságügyi Minisztérium felügyelete alá tartozó állami szerv esetén. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Engem is meglepett az államtitkár úr válasza, ugyanis semmilyen módon nem kérdeztek rá, hogy mi is rejtőzik ebben a kérdésben, és most talán először hallhatta tőlem az ügyet prezentálva, tehát meglepődtem, hogy hogyan készült mégis az Igazságügyi Minisztérium ebben a kérdésben azokkal a válaszokkal, amelyeket az imént elmondott. Hát mégiscsak van akkor valami összeérés és valamilyen átjárás itt a Fidesz és az NVI között. De ön bármit is mondhat, egyre világosabb és egy igazolódik be ebből: mégiscsak Gyurcsány-üzletfeleket támogat az Orbán-kormány, és egy olyan cégben egyébként, amelyben Stumpf alkotmánybíró úrnak a testvére igazgatósági tag, illetve a Századvég volt igazgatósági tagja, Heim Péter is részt vett. Tehát teljesen egyértelmű és teljesen jól látható, hogy a kormány a Gyurcsány-oligarchákat a háttérből pénzeli, a színfalak mögött pénzeli, míg a valóságban teljesen ellenkezőleg nyilatkozik erről. Én úgy gondolom, inkább ezekről a kérdésekről kell számot adni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a nemzetbiztonsági kockázatról és arról, hogy nem látja-e kivetnivalónak azt, hogy ezzel takarózik a Nemzeti Választási Iroda. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg az államtitkár urat. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselő Úr! Nem volt olyan bonyolult kitalálni, hogy mit akar kérdezni, mert ön egyszerűen csak felmondta a Magyar Nemzet szeptember 21-ei cikkében foglaltakat, így természetesen a cikk állításairól, az abban foglalt állításokról kértünk tájékoztatást a Nemzeti Választási Irodától. Más esetben egyébként is ugyanígy járunk el, tehát mivel az ellenzéki képviselők nem szokták megmondani azt, hogy mit akarnak kérdezni a kormánytól, ezért találgatunk. [[Szilágyi György: Pont eltaláltad!]] Azt gondoltuk, hogy ennek a nemrégiben megjelent cikknek az állításait olvassa el, olvassa ránk - mondjuk így. De még egyszer szeretném a figyelmét felhívni arra, hogy a Nemzeti Választási Iroda a választási eljárásról szóló törvény alapján a kormánytól független, a Nemzeti Választási Iroda autonóm államigazgatási szerv; egyébként egy országgyűlési képviselőnek van joga ahhoz, hogy egy autonóm államigazgatási szervhez is kérdéseket intézzen írásban, erre ön meg fogja kapni a válaszokat. Kérem, tájékozódjon a Nemzeti Választási Irodánál. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szászfalvi László, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Csökkentek-e a családok iskolakezdéssel járó terhei?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét.
Igen, köszönöm.
Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Itt van az ősz, itt van újra - mondjuk és mondhatnánk együtt Petőfi Sándorral, azonban a horvát-magyar határon történő események miatt az ősz nem olyan szép, mint korábban. A választókerületemben, a zákányi és a barcsi köznevelési intézményekben a sokezres illegális migráció árnyékában folyik az oktató-nevelő munka jelenleg. Innen is köszönet illeti a rendőrökön, a katonákon, a mentősökön, a polgármestereken, az önkormányzati képviselőkön és a helyi polgárokon túlmenően a pedagógusoknak is a segítő-támogató munkáját. Ebben a vészjósló helyzetben sem feledkezhetünk meg azonban arról, hogy szeptember az iskola- és az óvodakezdés hónapja is, a gyermekek izgalommal élik át ezeket a napokat, és a szülők is, hiszen sokáig az iskolakezdés a családi kassza jelentős megcsappanását is jelentette: tankönyv-, iskolatáska-, tornafelszerelés-vásárlás, ebéd- és osztálypénz-befizetés. Az elmúlt időszakban azonban jelentős törvényi változások és kormányzati döntések léptek életbe, amelyek jelentősen könnyítették a családok életét. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelettel kérdezem, hogy hány gyermeket érint az ingyenes tankönyvellátás. A gyermekétkeztetésre szánt forrás idén 10 százalékkal, 53-ról 58 milliárd forintra emelkedett, az elmúlt öt évben pedig több mint a duplájára nőtt. Ez a növekedés hány gyermeket érint? Az iskola a gyermekekért van, de ne feledkezzünk el az őket oktató-nevelő pedagógusok áldozatos munkájáról sem. Tisztelettel kérdezem, hogy megkapták-e a tanárok az idén esedékes béremelésüket. Várom a megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Egy filozófiai váltásra is felhívnám a figyelmét, meg az egész parlamentét, még mielőtt a számok ismertetésébe belefognék, hiszen azt mondhatjuk, hogy korábban akár az ingyenes tankönyveknek a biztosítása, akár a gyermekétkeztetés ingyenessége szociális alapon csak a legrászorultabbak számára volt elérhető, az előző években vagy évtizedekben. Itt egy váltás történt az elmúlt két-három évben, hiszen azt mondtuk, hogy mindenki számára egyfajta családtámogatásként járnak ezek az ingyenes tankönyvek vagy az ingyenes gyermekétkeztetés felmenő rendszerben. Tehát aki gyermeket vállal, az most már azzal számolhat, hogy az egyéb más - családi adókedvezmény, iskoláztatási támogatás és egyéb - juttatások mellett ezeket a szolgáltatásokat is ingyen adja számára az állam. Ezek a szociális ellátórendszerből átkerülnek lényegében de facto a családtámogatási rendszerbe, hiszen így sokkal többen juthatnak hozzá, sőt a tankönyvellátás most már három évfolyamon alanyi jogon mindenkinek jár, a felsőbb évfolyamoknak pedig szociális alapon. Ez azt jelenti, hogy körülbelül húszezer forintot tudnak megspórolni a családok minden szeptemberben, évkezdéskor, és nyilvánvalóan az elmúlt években Erzsébet-utalványként külön támogatást is kapnak a tanév kezdéséhez. Azok számára, akiknek ingyenes volt a tankönyv, óriási emelkedés tapasztalható. Csak az idei számot mondom: 700 ezer fő az, aki ingyenesen részesül tankönyvcsomagban. Ön is említette, hogy a gyermekétkeztetésre fordított támogatásokat megduplázta a kormány 2010 és 2014 között, de ez tovább folytatódik, hiszen az eddigi 29 milliárdról 58 milliárdra emelés a jövő évben további 71 milliárdra emelkedik, hiszen a bölcsődében és óvodában a leggazdagabb 10 százalék gyermekein kívül mindenkinek ingyenes lesz az étkezés. Ez 170 ezer gyermek számára jelenti a teljesen ingyenes étkezés új lehetőségét, 54 ezer gyermek pedig eddig fél árat fizetett, és most teljesen ingyen kapja meg. Ezáltal 714 ezer főre, 185 ezer fővel nő az ingyenes gyermekétkezésben részt vevő gyermekek száma. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] A pedagógusoknak pedig idén szeptembertől 3,4 százalékkal emelkedett a fizetése. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót Szászfalvi László képviselő úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm a válaszát. Azt gondolom, hogy a jó kormányzati munkának az első és legfontosabb feltétele, hogy legyenek prioritásai a kormányzati munkának, kormányzati tevékenységnek. Ennek alapján nyugodtan mondhatjuk, hogy a magyar kormány, a magyar családok kormánya kiemelten foglalkozott és kiemelten foglalkozik a családokkal, a családok támogatásával. Számos egyéb, nagyon fontos intézkedése is ezt bizonyította - utalok itt a családi adórendszer kialakítására, annak továbbfejlesztésére, további megerősítésére, akár a bankok elszámoltatására, a rezsicsökkentésre, valamint a gyes-, illetve a gyedtámogatások kiszélesítésére, és akár utalhatok itt a családi otthonteremtési kedvezmény elindítására, illetve reményeink szerint annak majd a továbbfejlesztésére. Köszönöm a válaszát az államtitkár úrnak, és azt kívánom, azt kívánjuk, hogy a kormány tovább erősítse ezt a családtámogatási politikáját. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[14.20]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ha a tankönyveknek, a tankönyvellátásnak, a tankönyvpiacnak csak egy szegmensére jobban ránézünk, azt láthatjuk, hogy korábban egy évszázadon keresztül Magyarország állami tulajdonban is lévő tankönyv-előállító cégekkel, vállalkozásokkal működött, és ezt borította fel a gyurcsányi időszakban az a privatizációs hullám, amelyik a Nemzeti Tankönyvkiadót is magánkézbe adta. Amikor a Fidesz-KDNP-kormány került vissza 2010 után és a kormányzás lehetőségével élhetett, akkor egyik első lépése volt, hogy itt rendet tegyen, hiszen itt különböző szerzői jogokkal védett és teljesen piaci alapú tankönyvkészítés volt, és már az első években sikerült éves szinten másfél milliárd forintot spórolni 1 milliárd forintnyi állami kiadáscsökkentéssel, félmilliárd forinttal pedig a családok zsebét megkímélni ezektől a pluszkiadásoktól azáltal, hogy visszalépett az állam a tankönyvkiadás rendszerébe, újra vannak állami tankönyvek. Ezek egy része töredékébe kerül csak, mint a más tankönyvek, és mindegyike szabadon felhasználható, nem pedig különböző szerzői jogokkal védett, hanem közkincs, az internetről bárki szabadon letöltheti. Ez sokkal tisztább viszony, mint ami 2010 előtt volt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a földművelésügyi miniszternek: „Vészhelyzetnek számít-e a 200 000-szeres méregkoncentráció lakott területen?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt válaszadásra Nagy István államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő asszonyt, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét vagy személyesen kéri a választ.
Igen, elfogadom.
Megadom a szót, képviselő asszony.
Köszönöm. Tisztelt Államtitkár Úr! Amikor tavasszal az Illatos úti méreghordók ügyéből országos sajtóbotrány lett, a kormánytöbbség azzal a jelszóval nem csinált semmit, hogy nincs katasztrófahelyzet, sem az egészség, sem a környezet nem forog veszélyben. Miután a lakosság, a sajtó és a felelős ellenzék továbbra sem engedte el az ügyet, az Orbán-kormány is belátta, hogy cselekvéskényszer van. A miniszterelnök kárelhárítási akcióterv készítésére kötelezte Fazekas Sándor környezetvédelmi minisztert, majd megkezdődött a legkönnyebben hozzáférhető mintegy ezerhordónyi vegyszer elszállítása. Ezek után önök úgy tettek, mintha minden problémát megoldottak volna. A valóság azonban az, hogy nem oldottak meg semmit. A talaj és a talajvíz továbbra is tele van elásott, szétrohadt vegyszeres hordókkal és többféle veszélyes méreggel. A ferencvárosi önkormányzat a sajtó nyomására nemrég nyilvánosságra hozta annak a felmérésnek az eredményeit, amely a Budapesti Vegyiművek Illatos úti telephelye mellett lévő lakott területen mérte fel a szennyezőanyagok koncentrációját. Az eredmények drámaiak és ijesztőek. A talajvízben a benzol 7300-szoros, a klórbenzol 19 000-szeres, a diklórprop 22 000-szeres, az amino-benzo-trifluorid pedig 212 000-szeres mennyiségben van jelen a környezetben. Ezek mind súlyosan mérgező, rákkeltő, magzatkárosító és vérképzésgátló anyagok. Eközben a hatósági rendszer, a kormányzat és leginkább a IX. kerület továbbra is tétlen. Tisztelt Államtitkár Úr! Tudni szeretnénk, mit tartalmazott a Fazekas Sándor által elkészített kármentesítési akcióterv, mikor kezdenek hozzá a szennyezés teljes körű felméréséhez, a minden részletre kiterjedő kárelhárításhoz és a környezet megtisztításához, továbbá ki és mikor fogja felelősségre vonni ennek a többszörösen félrekezelt haváriának az állami felelőseit. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nagy István államtitkár úrnak. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Képviselő Asszony! Az elején tisztázzunk néhány olyan dolgot, amit muszáj tisztázni. Nem oldottunk meg semmit, jelezte ön. Ugyanakkor 1,2 milliárd forintért szállítottunk el már onnan veszélyes hulladékot. Ön a kérdései végén is az állami felelősségre vonást szorgalmazza, s még csak fel sem merül annak lehetősége az ön számára, hogy azt kellene felelősségre vonni, aki egyáltalán szennyezett. Miért mindig az államot kell felelősségre vonni, aki ebben a helyzetben vétlen? Mivel nincs más, aki megoldja, az államra marad ennek a megoldása, de a kérdésében fel sem merül ez a tény, és ez nagyon rossz szemlélet. Nagyon szeretném kérni öntől, hogy feltétlenül maradjunk meg annál az elvnél, ami szerintem egy nagyon egyszerű és hatásos elv, és ez „a szennyező fizet” alapelve. S ha ezt megtartjuk, akkor szerintem olyan úton tudunk járni, ami mindenki számára egyértelmű felelősségre vonási viszonyokat von maga után. A IX. kerület önkormányzata 2015 júliusában a telephely szennyezettségével kapcsolatosan tanulmányt készített. A tanulmányban foglaltakat a Pest Megyei Kormányhivatal Környezetvédelmi és Természetvédelmi Hatósága több szakember bevonásával megvizsgálta. A tanulmánnyal kapcsolatban megjegyezzük, hogy a különböző időpontokban és módszerekkel végzett vizsgálatok alapján korrekt következtetéseket levonni nem lehet, mert nem bír tudományos alapossággal, nem bír bizonyító erővel. S ez végtelenül fontos akkor, amikor egy nagyon komoly dologról beszélünk. Amikor egy nagyon nehéz helyzetről beszélünk, akkor feltétlenül fontos az, hogy legyenek olyan kapaszkodóink, legyenek olyan eredményeink, amelyek birtokában akár a bíróságon, akár a felszámolónál jogerősen tudunk érvényt szerezni annak, hogy ki a felelőse ennek a nehéz helyzetnek. Köszönöm szépen a kérdéseit. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Két kérdésre mindenképpen szeretnék reagálni. Az első a felelősség kérdése. Államtitkár úr azt mondta, hogy a szennyező fizessen. Ha megnézzük a felelősségi sorrendet, akkor a végén azért a kormány és az állam áll. Az államnak kell megteremtenie a szabályokat és azt, hogy ha valakit felelősségre akarunk vonni, akkor azt felelősségre lehessen vonni. Ha nem, akkor az államnak kell a felelősséget vállalnia. Ezt a felelősséget tehát nem lehet eltüntetni. A másik pedig az elővigyázatosság elve. Ön azt mondta, hogy nem biztosak azok az adatok, amelyeket felmértek. De a környezetvédelemben nagyon jól ismert az elővigyázatosság elve: ha ezek az adatok ezt mutatják, még ha százszázalékosan nem is vagyunk benne biztosak, az emberek egészsége, a környezet, az ivóvízbázis sokkal fontosabb, mint hogy még halogassuk a megoldást. Tehát nem lehet erre hivatkozva elhalasztani az azonnali lépéseket, és arra hivatkozva sem, hogy pénzhiány van, mert ha egyszer katasztrófahelyzet van, akkor azt meg kell oldani.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Asszony! Tájékoztatom, hogy a kármentesítés kötelezettje jelenleg is a Budapesti Vegyiművek Zrt., és a környezetvédelmi kötelezettségek teljesítésének biztosítása a felszámolási eljárás speciális jogi szabályozása szerint a kijelölt felszámoló feladata. A kormányhivatal ezért a kijelölt felszámolóval a kapcsolatot felvette. A szennyező kémiai anyagok környezeti elemekben való viselkedése bonyolult összefüggésekkel jellemezhető. Ennek a rendszernek a vizsgálata a szennyezett területeken elvégzett kockázatfelmérés keretében kell hogy megtörténjen, ahol a hatás és hatásviselők oldaláról kell vizsgálni, modellezni és számszerűsíteni a lehetséges környezeti és humán-egészségügyi kockázatokat. Ennek érdekében a kormányhivatal megkereste a Katasztrófavédelmi Igazgatóságot, a Vízügyi Hatóságot, valamint a Közegészségügyi és Munkavédelmi Hatóságot. Nagyon remélem, hogy a helyzet korrekt értékelését a hatóságok közösen oldják meg mindnyájunk legnagyobb megnyugvására és biztonságának érdekében. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Kiss László, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mennyire fontosak?” címmel. Képviselő úr jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Megadom a szót, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Azokról az emberekről szeretnék beszélni, akik az iskolákban, az óvodákban, az oktatási intézményekben nap mint nap a gyermekeink mellett vannak, segítik őket, akik erejük és legjobb tudásuk szerint idejük nagy részében foglalkoznak velük, és akik nélkül nem működne az oktatási intézményrendszer. Ezekről az emberekről méltánytalanul kevés szó esik a mindennapokban: az iskolatitkárokról, az óvodatitkárokról, a kollégiumi titkárokról, a dajkákról, laboránsokról, rendszergazdákról, iskolapszichológusokról, portásokról, takarítókról, gondnokokról, könyvelőkről, adminisztrátorokról, gazdasági ügyintézőkről, a technikai személyzetről. Kevés szó esik róluk, és úgy tűnik, a kormánynak sem fontosak, ugyanis az oktató-nevelő munkát közvetlenül segítő alkalmazottak fizetése már régóta nem nőtt. A közalkalmazotti bértábla alapján a legtöbben a garantált bérminimumot kapják, az állami fenntartásba vétel óta pedig a helyzetük folyamatosan romlik. [[14.30]] 2012 végéig ugyanis az önkormányzatok alkalmazottai voltak, ott még kaphattak kafetériát, most már ezt nem kapják, és a pluszmunkáért is járt bérkiegészítés, most már ezt nem kapják. Abban az időben tehát 20-30 ezer forinttal is több lehetett a jövedelmük, magasabb lehetett a fizetésük. Az iskolák államosításával gyakorlatilag ez is megszűnt. Felmerül a kérdés, miért nem biztosítanak nekik tisztességes megélhetést. Miért gondolják azt, hogy az a fizetés, amit kapnak, elég nekik? Egy állandó, kiszámítható, megfelelő, tisztességes fizetés lenne a megoldás. Hallani, hogy most egyszeri 50 ezer forintos béren kívüli juttatást biztosítanak nekik. A kérdés azonban az, hiszen ez nyilván egy szép gesztus, hogy vajon a fizetésüket is megnyugtatóan emelni fogják-e. Kérdés továbbá az, hogy az NGM-hez átkerült közalkalmazottak is megkapják-e ezt a fizetésemelést, és kérdezem államtitkár urat, hogy számíthatnak-e általános fizetésemelésre ezek az alkalmazottak. Köszönöm, államtitkár úr. [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Fontos tisztázni, hogy az iskolákban dolgozók két részre bonthatók. Az egyik rész a pedagógusok, akik közvetlenül foglalkoznak a gyermekekkel, és vannak mások, akik akár a pedagógusok munkáját segítik, akár nem órákon a gyermekekkel foglalkoznak, és úgy járulnak hozzá az iskola működéséhez.Azt mondtuk, hogy első körben, és itt nemcsak az iskolán belüli dolgozókra gondolok, hanem a teljes magyar közszférában foglalkoztatotti kört nézem, a pedagógusok számára kínáljuk azt a fajta életpályát, amelyik egy jelentős béremeléssel is együtt jár. Ön is nagyon jól tudja, hogy azok, akik pedagógusként dolgoznak, körülbelül 40 százalékkal keresnek most többet, mint kerestek ezelőtt 4-5 évvel. Hiszen azt mondtuk, hogy akik nap mint nap foglalkoznak a következő generációkkal, nekik kell a bérüket legelőször megemelni. Tettük ezt már csak azért is, hiszen a szocialisták egyhavi bért elvettek tőlük, amikor a 13. havi közalkalmazotti bért megvonták a pedagógusoktól. Tehát igyekeztünk nekik egy ilyesfajta életpályát kínálni, aminek meg is van az eredménye, hiszen többen jelentkeznek pedagóguspályára, és a pedagóguspályának nagyobb a vonzóképessége. Ez más ágazatoknál jelentkezik. Mindemellett nagyon fontos, hogy akik ott dolgoznak nem pedagógusként, itt a legtöbb esetben középfokú végzettségű emberekre kell gondolni, az ő esetükben is megvalósuljon valamiféle előrelépés. És ne csak a családi típusú adókedvezmény miatt csökkenjen az a közteher, amit be kell fizessenek, ne csak a normál szja-csökkentés, ami a jövő évben is még egy százalékkal 15 százalékra csökkenti a közteher mértékét, terjedjen ki rájuk, hanem pluszjuttatást is kapjanak. Aki úgy dolgozik iskolában, hogy van pedagógusvégzettsége is, de nem pedagógusként, pedagógus-munkakörben dolgozik, idén szeptember 1-től immáron pedagógus I. besorolás szerinti bért kapnak, tehát nekik jelentős az előrelépésük. Akiknek pedig nincs pedagógusvégzettségük, azok számára kínáltunk egy nettó 50 ezer forintos egyszeri pluszjuttatást idén, hogy az ő munkájukat is elismerjük. Köszönöm szépen.
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót Kiss László képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Igen, ezt az 50 ezer forintot már a szakszervezetekkel való tárgyalás után megígérték, hogy majd egyszer megkapják, és most nyilván örülhet mindenki, hiszen egyszeri segítséget kapnak ezek az emberek. De továbbra sem kapnak általános, generális fizetésemelést. Továbbra is az a helyzet, hogy egy középfokú végzettséggel rendelkező, nem pedagógus közalkalmazott nagyjából a minimálbéren van bejelentve. Ez azt jelenti gyakorlatilag, hogy 100 ezer forintot kap bruttóban ez a munkavállaló. Ők kapnak 50 ezer forintot, ez kétségtelen. A kérdésem arra vonatkozik, hogy mikor kapnak általános fizetésemelést ezek a dolgozók, mikor kapják meg végre azt az általános fizetésemelést, amit régóta megérdemelnének. Az államosítás az iskolai rendszerben ezeknek az embereknek csak bizonytalanságot, nagy részüknek fizetéscsökkenést hozott. Mikor teszi meg a kormány végre azt, hogy rendezi ezeknek az embereknek a fizetését? [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó, államtitkár úr.
Ezeknek a pénzeknek a kifizetése folyamatosan halad, szeptember 14-ig 14 567 ember kapott összességében 556 millió forintnyi juttatást. Bízunk benne, hogy mindenki megkapja határidőben ezeket az összegeket. A szakszervezetekkel való tárgyalás során alakult ki a végső összeg, hiszen nekik sikerült ezt duplájára emelni, hiszen az eredeti ajánlat 25 ezer forint volt, ehhez képest most kétszer annyit vihetnek haza azok, akik nem pedagógus végzettséggel, de dolgoznak az iskolákban.A kormány minden területen igyekszik a béremelések politikáját elindítani és folytatni. Ön is nagyon jól tudja, hogy ezt megtettük az orvosok, ápolók esetében, megtettük a szociális dolgozók esetében, ágazati bérpótlékkal és más módon is. A rendvédelmi dolgozók, fegyveres testületi dolgozók azok, akik legújabban részesültek az életpályában és a megemelt illetményben, és így halad a kormány. Mi nem a bércsökkentéseket és az adóemeléseket választottuk, hanem a munkát terhelő közterhek csökkentését, ami jelentős mértékű volt, és az állami szférában a bérek emelését, amelyben ütemezetten haladunk, és nyilvánvalóan mindenki számára előbb-utóbb, bízunk benne, hogy nagyobb mértékű béremelést is tudunk garantálni. Köszönöm szépen.
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Kepli Lajos, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a legfőbb ügyésznek:„Valóban megúszhatják a vörösiszap-katasztrófa felelősei?” címmel. A legfőbb ügyész úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Belovics Ervin legfőbbügyész-helyettes urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét [[Kepli Lajos: Igen.]] , vagy személyesen a legfőbb ügyész úrtól kéri a választ. Igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Legfőbb Ügyész Úr, illetve tisztelt Legfőbbügyész-helyettes Úr! 2010. október 4-én, egy hét híján öt éve történt Magyarország eddigi legsúlyosabb és legszörnyűbb ipari katasztrófája, a vörösiszap-katasztrófa, amelynek során Devecser, Kolontár és Somlóvásárhely településeket öntötte el a MAL Zrt. zagytározójából kiszabadult lúgos vörös folyam, és ennek során életek munkája ment tönkre, többen elveszítették egész életük munkáját, és többen életüket is elveszítették, hiszen tíz ember halálával járt ez a vörösiszap-katasztrófa. Ezt azért ne feledjük el, hiszen egy rendkívül súlyos esetről, súlyos ügyről van szó.A Jobbik Magyarországért Mozgalom a katasztrófa bekövetkezése után nyomban vizsgálóbizottság felállítását kezdeményezte a parlamentben, amely az Országgyűlés akkori összetételének köszönhetően meg is kezdhette a munkáját, és már néhány évvel ezelőtt be is fejezte. Letett egy jelentést az asztalra, amelyben a soktucatnyi meghallgatott által elmondottak alapján összeállítottuk, hogy mi lehetett a katasztrófa kiváltó oka, és milyen olyan teendői vannak az Országgyűlésnek, amelyek a jövőben az ilyen katasztrófákat megakadályoznák.Azonban egy ország vár arra, hogy a büntetőeljárásnak is valamiféle kézzelfogható eredménye legyen így öt év után, hiszen még az elsőfokú bírósági ítéletig sem sikerült eljutni. Sőt, ugye legutóbb, néhány héttel ezelőtt az borzolta a kedélyeket, hogy az ügyészség, az ügyész módosított a vádiraton, a médiában elterjedt hírek szerint enyhítette a vádiratot, hiszen már nem halált okozó, hanem csupán jelentős vagyoni hátrányt okozó veszélyeztetés szerepel a vádiratban, hiszen már a vádirat szerint sem volt előre jelezhető a katasztrófa bekövetkezése. És már azzal sem vádolják a vádlottakat, hogy elmulasztották az azonnali segítségnyújtást a katasztrófa bekövetkezése után. Mindez rendkívül aggályossá teszi, hogy mint már oly sok ügyben az elmúlt évtizedekben, megint egy büntetőügy elmaszatolása folyik. Ezért szeretném legfőbbügyész-helyettes úr megnyugtató válaszát hallani az ügyben, hogy szakmailag minden megfelelő volt-e a vádirat módosítását illetően. Köszönöm, várom megtisztelő válaszát. [[Szórványos taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Belovics Ervin legfőbbügyész-helyettes úrnak. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Elöljáróban szeretném megnyugtatni, hogy az ügyészség álláspontja szerint nem kerülhetik el a büntetőjogi felelősségre vonást a vörösiszap-katasztrófa felelősei. Az ügyészség valóban 2011. június 5-én nyújtott be vádiratot 15 terhelttel szemben, különösen nagy vagyoni hátrányt okozó közveszélyokozás, gondatlanságból elkövetett környezetkárosítás, illetve gondatlanságból elkövetett természetkárosítás miatt. A vádirati tényállás magába foglalja a MAL Zrt. vezetőinek a katasztrófát megelőzően elkövetett, a gátszakadáshoz vezető mulasztásait és a katasztrófahelyzet során tanúsított magatartásukat. Az ügy, ahogy azt képviselő úr is említette, jelenleg bírósági szakban van. A bizonyítási eljárás eredményeként 2015. augusztus 13-án az ügyész úgy módosította a vádat, hogy bővítette, ismétlem, bővítette a vádlottak terhére róható kötelességszegések körét. A tényállást érintő módosítások alapján a tárgyaló ügyész álláspontja szerint az egyik terhelt felelőssége az eredeti vád tárgyát képező közveszélyokozás bűntette mellett halált előidéző gondatlan közveszélyokozás vétségében is megállapítható. A vádmódosítás tehát a vádlottak büntetőjogi felelősségének szűkítését nem eredményezte. A vádiratban az ügyészség valamennyi terhelt esetében szabadságvesztés büntetés kiszabására tett indítványt. Arról tudom még képviselő urat tájékoztatni, hogy a bíróság 2015. október 30-ra tűzött ki tárgyalást. Köszönöm szépen. [[14.40]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a választ. Ennél nagyobb megnyugvással már csak azt hallanám, ha valóban egy ítélet is megszületne, így öt évvel a katasztrófa bekövetkezése után. Remélhetően ez most már a közeljövőben tényleg be is fog következni. Azt gondolom, hogy erre - még egyszer mondom - egy ország közvéleménye vár. Nagyon súlyosak a lelki és egyéb sérülések, amelyek ebben a szörnyű katasztrófában bekövetkeztek. Nagyon felháborító időnként a vádlottak azon viselkedése, a legutóbbi esetben is az, hogy ami néhány évvel ezelőtt még természetes volt, most a sajtóban kinyilatkoztatva már olyan reakciókat váltott ki belőlük, hogy engem kívánnak perbe fogni rágalmazásért, amiért én azokat a valós tényeket elmondtam, amelyek annak idején, néhány évvel ezelőtt a vörösiszapot vizsgáló bizottság jelentésében szerepeltek, és amelyet a parlament nagy többséggel elfogadott. Tehát itt tartunk már ahelyett, hogy ítélet született volna, már visszafelé lődöznek, és minket próbálnak megvádolni. Nagyon remélem, hogy egy tényleg példás és elrettentő erejű ítélet fog ennek véget vetni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a legfőbbügyész-helyettes urat. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Őszintén szólva, magam is nagyon remélem, hogy még ebben az évben megszületik az elsőfokú bírósági döntés. Megismételni tudom csak, hogy álláspontom szerint a vádlottak nem kerülhetik el a büntetőjogi felelősségre vonást, és arról is biztosítani tudom képviselő urat, hogy az ügyészség mindent megtesz annak érdekében, hogy a törvény teljes szigora érvényesüljön az ügyben. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Megköszönöm legfőbbügyész-helyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varju László képviselő úr, független. Megadom a szót ötperces időkeretben. Felszólalásának tárgya: „A menekülthelyzettel kapcsolatos kérdések”. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A mai nap olyan esemény történt, amely a címhez képest új helyzet bemutatására kell hogy biztasson engem. Május óta a parlamentben nyilvánvaló, hogy volt egy olyan kezdeményezésünk, amely alapvetően a munkavállalók helyzetének javítása érdekében kerülhetett volna a tisztelt Ház elé. Ma az illetékes bizottság azt a megoldást választotta, hogy a kormánypárti képviselők többségének szavazatával elutasította ezt a kezdeményezést és lehetetlenné tette ennek tárgyalását. Ez azt jelenti, hogy lényegében ezt a három kezdeményezést, ami elsősorban arról szólt - vagy részben arról szólt -, hogy a munkavállalók bére, azaz a minimálbér egyezzen meg a létminimum összegével, és ezt éveken keresztül fokozatosan érje el, ezt nem támogatta a bizottság. Ráadásul ezt az eltelt időszakot figyelembe véve önmagában a kormány kihasználta a lehetőséget, és remélem, hogy nem ennek a kezdeményezésnek a hatására, de a Központi Statisztikai Hivatal megszüntette a létminimum számításának körülményeit. Ilyen módon úgy szabadult meg ettől a problémától, hogy ahelyett, hogy az alacsony jövedelemmel rendelkező emberek számára lehetőséget biztosított volna a felzárkózásra, ehelyett inkább a látványtól igyekezett megszabadítani az országot, ne legyen létminimum-számítás, és akkor már nem érdekes, nem is létezik ez a probléma. Történt ez olyan körülmények között, amikor a kormány azon magatartása vagy egyes szereplőinek azon magatartása jelent meg abban a néhány mondatban, amikor azt mondták, hogy akár 47 ezer forintból meg néhány kecskéből is meg lehet élni. Tisztelettel jelzem, hogy ez az eljárás elfogadhatatlan, tiltakozunk ez ellen, és igenis a parlament elé való ez az egyik ilyen témakör. Ugyanez a lehetőség…
Tisztelt Képviselő Úr! Tájékoztatnom kell önt - soha nem szóltam és nem szólok bele napirend előtti vagy utáni felszólalásba -, hogy az ön felszólalásának tárgya „A menekülthelyzettel kapcsolatos kérdések”. Kérem szépen, szíveskedjen a tárgyra térni.
Köszönöm szépen, elnök úr. Amennyiben kizárólag ebben a témában, mivel a mai nap eseményei erről szóltak, akkor ebben való témakörben szeretném a továbbiakban kimeríteni a hátralevő két percemet. Kérem, adjon erre lehetőséget.
Képviselő úr, ragaszkodnom kell a házszabályhoz. Igen hosszan vártam arra, hogy rátérjen a tárgyra. Szíveskedjen a tárgyra térni! Ön megadta a felszólalásának a tárgyát, kivételesen sürgős közügyben, kérem szépen, legyen kedves erre rátérni.
Köszönöm a lehetőséget. A továbbiakban nem kívánok ezzel élni. Legközelebb fogom elmondani az e tárgyban folytatott tevékenységet. Köszönöm.
Köszönöm. Természetesen önnek erre joga van és lehetősége is a magyar Országgyűlésben,de a házszabályt be kell tartani. Köszönöm a megértését. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Lukács László György képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Egy Balassagyarmat nagyságú város hal bele évente légzőszervi megbetegedésekbe” címmel. Megadom a szót ötperces időkeretben.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Közeleg az ősz és a tél, amikor elég sokat foglalkozunk akár saját megbetegedésünk miatt vagy éppen a médiában gyakran elhangzó reklámok vagy beszámolók miatt a légzőszervi betegségekkel. Érdemes tehát felhívni a légúti betegségek nagyágyúira is a figyelmet. Jelen felszólalásomnak is ez a célja, pontosan az, hogy tudatosítsa a hallgatóságban is. Nagyon örülök neki, hogy a fiatalok a karzatról hallgatják ezt a felszólalást, ugyanis számukra is nagyon fontos üzeneteket rejthet a felszólalás, hogy tudatosítsa azt, hogy a légzőszervi megbetegedések milyen komoly következményekkel járnak. Ez év szeptember 21-én tette közzé az Európai Unió statisztikai hivatala a nemzeti hivatalok jelentése alapján azt a közleményét, amelyben megállapítja, hogy 2012-ben, tehát három évvel ezelőtt - hiszen még frissebb statisztikák nincsenek - 670 ezer ember halt bele légzőszervi megbetegedésben Európában, helyesen persze krónikus obstruktív légzőszervi megbetegedésbe és légzőszervi rákba, hiszen ezt a kettőt vizsgálja az Európai Unió. De a szám, azaz a 670 ezer ember évente azért megdöbbentő, mert az egész Európai Unióban évente tehát ennyi lakos hal bele a betegségekbe, mintha évente hatszor néptelenedne el Nyíregyháza. A halálozás 40 százalékáért, azaz 268 ezer ember életéért a tüdőrák volt a felelős, míg tüdőgyulladásba 19 százalék halt bele, asztmába 1 százalék, bronchitisbe 24 százalék halt bele. Az influenzás eredetű megbetegedések, és ez meglehetősen meglepő, csupán 0,3 százalékban érintik a halálos betegségeket. Még megdöbbentőbb, hogy a halálozások nagyobb többsége a férfiak körében történt, kiemelkedően előzik a tüdőrák halálozásában a férfiak a nőket, míg közel 186 ezer fő hal bele férfiak közül ezen betegségbe, a hölgyeknél uniós szinten ez csak 82 ezer - a „csak”-ot is zárójelbe tehetjük. A bronchitist leszámítva azonban minden másban a hölgyek halálozása nagyobb számú. Magyarországon a légzőszervi megbetegedések közül 56 százalékban a rákos megbetegedések a felelősek, ez EU-s szinten sajnos igen magas, és sajnos a nem előkelő harmadik helyet töltjük be Észtország, Lettország mögött, de hasonlóan rosszul állunk a bronchitis területén. Tüdőgyulladásban és influenzában, hogy valami jó hírt is mondhassunk, viszont nincsenek jobb adatok a magyar számoknál. Hazánkban halnak meg uniós viszonylatban tüdőgyulladásban és influenza következtében a legkevesebben. A nemi arány hazánkban szintén nem túl jó, hiszen közel 9500 férfi honfitársunk esik el légzőszervi megbetegedésben, míg 6200 nő honfitársunkat veszítjük el évente ezekben a betegségekben. Az összkép tehát, megállapíthatjuk, meglehetősen vegyes. Bizonyos területeken lesújtóan rosszul állunk, más területeken kiemelkedően jól teljesítünk. Így érdemes megnézni, mivel lehet megakadályozni, és érdemes tudatosítani, hogy mik a betegség megelőzésének potenciális lehetőségei. Két nagyon fontos terület van, az úgynevezett elsődleges, primer prevenció, amelyben a betegség kiváltó, ismert okának a megszüntetése a valódi megelőzés. Ilyen lehet a megbetegedésekért felelős dohányzás elleni küzdelem, ahol nem szabad elhallgatni, történtek előrelépések az elmúlt években, de még több előrelépésre van szükség. Másrészről nagyon fontos a munkakörülmények javítása, ahol ilyen lehet például egyes rizikófaktorok felszámolása, például a légszennyezettségnek való kitettség vagy a különösen veszélyes ártalmaknak, a nitrogén-oxidoknak, a kén-dioxidok jelenlétének a csökkentése a munkakörülményben, illetve a természeti körülmények között is. [[14.50]] Másodlagosan pedig a megoldás a szekunder prevenció, azaz a másodlagos megelőzés lehet. Itt már a betegség kialakult, de minél korábban, preklinikai stádiumban történő szűrővizsgálatokra és felfedezésre van szükség, ezért különösen fontos a népegészségügy támogatása is. A betegségek megelőzése természetesen változatos, akként, ahogy maga a betegség is változik, de mindenképpen, amiről szót kell ejteni, az a dohányzás elleni küzdelem, és a dohányzás adataira való felhívás is. A dohányzásnál a legfontosabb, ahogy egyébként a debreceni egyetem kimutatta, hogy a dohányzás abbahagyása a leghatékonyabb önálló módszer, hogy csökkenjen a légzőszervi betegségek kialakulásának kockázata és progressziójának megelőzése. [[Szávay István bólogat.]] Mellettem egyébként képviselőtársam bólogat is ebben, mint gyakorló dohányos, hogy ezzel lehet a legjobban megelőzni a mindenfajta… [[Szávay István jelzésére:]] Már nem dohányzik, tehát innen gratulálunk az ő részére is. A dohányzás abbahagyása mindezek mellett késlelteti vagy megelőzheti a légúti áramlás korlátozottságának a kialakulását, a tünetek jelentkezését, és szignifikáns hatással lehet a mortalitásra is. Tehát a következtetés rendkívül fontos, érdemes abbahagyni a dohányzást, érdemes figyelni légutainkra. Vigyázzunk légzőszerveinkre, vigyázzunk magunkra, a tiszta levegő, a helyes életmód most is életet menthet. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony visszavonta felszólalási szándékát. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Végtelen áradat I.” címmel. Megadom a szót ötperces időkeretben.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nemegyszer jeleztük itt, a Ház falai között, hogy ami migrációs válság színe alatt folyik, az gyakorlatilag egy invázió és egy lakosságcsere szándéka, ahol a több százezer kiáramló helyére sajnálatos módon még mindig vannak olyan politikai erők, akik idetelepítenének akár tudatosan, akár tevőlegesen hozzájárulva nagyobb tömegeket. Nyilván itt arra gondolok elsősorban, hogy liberális törpepártocskák sajtóorgánumaiban megjelent, hogy adott esetben szavazati jog mellé önkormányzati bérlakást, letelepedési lehetőséget biztosítanának migránsoknak, de hát ne hagyjuk figyelmen kívül, hogy a Fidesz-KDNP hiányos törvényhozásának „köszönhetően”, helyhatósági választáson olyan migráns, akinek a kérelme pozitív elbírálásra talált, már most is szavazhatna. Tehát elmondható, hogy nem kizárt, hogy a jövőben magyar kistelepüléseken vagy akár nagyobbakon magyar helyekről, pozíciókról, a források elosztóinak pozíciójáról adott esetben olyan döntsön, aki nem ebből az országból származik, nem itt született, adott esetben pedig nem is kellene itt lennie. Mondjuk el közben, hogy a Jobbik egyik legfontosabbnak tartott kezdeményezése, ami az önkéntességre vonatkozik, nem csak egyfajta önkéntes sorkatonai szolgálat bevezetésére vonatkozna, egy harmadik védvonalként a meglévő kettő mögé, hogy teljes legyen a határ védelme vagy teljes lehessen, még pontosabban. Ezt ugyanakkor ki kellene egészíteni a katonáink hazahívásával, hogy ne külföldi missziók során harcoljanak, mondjuk, afgánokkal, hanem a magyar határon az afgán migránsoktól védjék meg a magyar embereket. Az önkéntesség tekintetében nemcsak a katonaviseltekre gondoltunk, hanem egy olyan kohéziót teremtő kezdeményezést tettünk le az asztalra, amelynek célja és értelme az lenne, hogy azok a civilek, azok a magyar polgárok, akik rendelkeznek a szükséges végzettséggel, plusz egy erkölcsi bizonyítvánnyal, hozzá tudjanak járulni e nagyon nemes feladathoz, a határvédelemhez. Tehát aki mérnök, az a kerítésépítéshez járulhasson hozzá, akinek ápolói végzettsége van, az az elsősegélynyújtás során tevékenykedhessen, és így tovább, számtalan olyan feladat képzelhető el, amely egyértelműen alkalmassá teszi a magyar polgárokat arra, hogy hozzájáruljanak e nagyon nemes célhoz. Ugyanakkor ez a külső veszély elhárítására vonatkozik. A külső veszély csökkentésének szükségessége egyértelműen fennáll, de van egy belső veszély, amiről ma már volt itt szó a Házban, az pedig az, hogy visszatoloncolások, illetve kvótaszerű megoldások tekintetében az Európai Unión belülről is érkezhetnek ide olyan tömegek, akiktől adott esetben nem biztos, hogy Magyarország meg tud szabadulni, még egy kitoloncolási lehetőség esetén sem.Tehát képzeljük el azt a helyzetet - mennyire életszerű -, hogy a kvóta alapján elosztott migránsnak, mondjuk, Németországban szólnak, hogy a te kérelmed részben pozitív elbírálásra talált, befogadásra találtál, de mégsem Németországban képzeljük el a te jövődet, hanem mondjuk, felültetünk egy vonatra, és visszaviszünk Magyarországra. Én előre vélelmezem, hogy a migráns csapatok részéről milyen reakciók lesznek, de tételezzük fel, hogy mondjuk, karhatalmi segédlettel ezeket az embereket ide lehet majd hozni Magyarországra - én nagyon remélem, hogy nem, de ezt a science fictionbe illő gondolatkísérletet végezzük el -, aztán itt a kijelölt szállón vagy táborban tartózkodás során lefolytatnák azt az eljárást, amely arról dönt, hogy Magyarországon maradhat-e az illető, egyáltalán a kérelmével mi lesz, mire lesz végleges státusa. Nyilvánvaló módon, mivel nem zárt szállókon tartják ezeket az embereket addig, ki fognak sétálni, újra Németországba fognak menni, újra összefogdossák őket, újra vissza fogják toloncolni őket ide, évtizedes távlatban egy több tízezres sajátos népvándorlás alakulhat ki Európán belül. Éppen ezért mondja a Jobbik azt, hogy amellett, hogy a külső határokat szavatolni kell, és önkéntes alapon lehetővé kell tenni a szükséges végzettséggel és erkölcsi bizonyítvánnyal rendelkezők számára azt, hogy ők maguk is részt tudjanak venni ebben a feladatban, a belső biztonság megteremtése sem lehet lebecsülhető feladat. Tökéletesen értjük mi azt, hogy a kormányzat azt mondja, hogy nem tetszenek neki a kvótaszerű megoldások, a nagyobb problémánk az, hogy ha az Európai Unió ebből mégis egy kötelező érvényű valamit csinál, akkor azt is elmondta az Orbán-kormány, hogy be fogja tartani ezt a kötelező érvényű parancsot. Mi, jobbikosok pedig arra szólítjuk fel Magyarország Kormányát, hogy azért is írasson ki sürgősen ügydöntő népszavazást a kvótaszerű megoldásokról, pontosan azok elvetése érdekében, hogy a kellő legitimációt megszerezze, hogy aztán kimenjen és az asztalra csapjon, és azt mondja, hogy Magyarország ilyen megoldásban nem vesz részt, Magyarország ilyen diktátumot nem tart be, mert nincsen az az anyagi előny, nincsen az az ár, amiért Magyarország eladná a szuverenitását és amiért feladná a szabadságát, feladná a döntési jogát, hogy azokkal népesítse be a saját hazáját, akik idetartoznak, és akikkel szeretné, hiszen ez a választás, ez a döntés minden nemzetállamot megillet. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Kontrát Károly államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Most is szeretném leszögezni, hogy a kormány megkérdezte az embereket a bevándorlásról és a terrorizmusról, nemzeti konzultáció keretében - itt tartom a kezemben a kérdőív másolatát [[Felmutatja.]] -, és a 12 kérdésre 1 millió 58 ezer ember válaszolt, és világosan kifejtette az álláspontját. A kormány ezt az álláspontot tiszteletben tartja, és eszerint cselekszik. Ennek az álláspontnak az a lényege, hogy Magyarországot meg kell védeni, a kormány a jogi védelemmel, az élőerős védelemmel és a technikai védelemmel biztosítja azt, hogy a magyar emberek, Magyarország biztonságban legyenek. Ezért dolgozik a magyar hivatásos állomány, akár a rendőrség, akár a Honvédség hivatásos állományára hivatkozhatnék, illetőleg a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal munkatársait is kiemelem ezen a téren. Tisztelt Képviselő Úr! Én a kvótákkal kapcsolatban kialakított kormányálláspontot a napirend előtti hozzászólására adott válaszomban elmondtam, azt én most nem akarom megismételni, azt továbbra is fenntartjuk. De szeretném ismételten aláhúzni, hogy mi is ennek a történelmi mértékű népvándorlásnak az oka, illetőleg hogy lehetne megakadályozni azt, hogy az Európai Unióba a mostani módon jöjjenek az illegális migránsok. Ebben a kérdésben is Orbán Viktor miniszterelnök úr az Európai Tanács múlt hét szerdai ülésén világosan kifejtette a magyar álláspontot, és javaslatot is tett arra, hogy Görögország schengeni határát kell megvédeni. Ez a kulcskérdés, képviselő úr, hiszen a Magyarországra érkező, most már közel 300 ezer illegális migráns több mint 97 százaléka Görögország felől lépett be az Unióba, és ott találkozott az uniós szabályokkal először, és úgy jön Görögországból Macedónián, Szerbián át Magyarországra. Ez az útvonal mostanra a szerb határon létrejött ideiglenes biztonsági határzár eredményeként változott, de a lényeg nem változott, hogy Görögországon keresztül lépnek be ezek az illegális migránsok az Unióba. Tehát nagyon fontos, és ezt szeretném aláhúzni itt is, hogy a határokat a schengeni követelményeknek megfelelően, a schengeni kódexnek megfelelően minden tagországnak meg kell védenie. Ez az alapvető. Magyarország ezt az uniós kötelezettségét is, mint egyébként valamennyi uniós kötelezettségét is, be fogja tartani, és erre kéri az Unió többi tagállamát is. Bízunk abban, hogy ebben a kérdésben, tehát, hogy minden uniós tagország védje meg a határait, ebben mihamarabb egyetértésre jutunk, hiszen ez az Európai Unió alapvető érdeke. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a Fidesz soraiban.]] [[15.00]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Ugyancsak napirend utáni felszólalásra jelentkezett Magyar Zoltán képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „A magyar paprika végnapjai” címmel. Megadom a szót ötperces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A magyar nemzet számos tradicionális termékkel büszkélkedhet, amelyekről nem túlzás azt állítanom, hogy évszázadok óta Európa- vagy akár világhírűek. Ilyen a Pick szalámi, a tokaji aszú, a makói hagyma vagy éppen a kalocsai paprika. Szerencsére ezt a felsorolást nagyon sokáig lehetne még folytatnom. A mindenkori magyar kormányoknak éppen ezért elévülhetetlen felelőssége van abban, hogy mindent megtegyenek e termékek fennmaradásáért, minőségük megőrzéséért. 2012-ben a Magyar Gasztronómiai Egyesület szervezésében egy paprikatesztre került sor, melyet négy értékelő segítségével végeztek el, és arra igyekeztek felhívni a figyelmet, hogy az egyik legalapvetőbb fűszerünk a legtöbb esetben mennyire rossz minőségben kerül a boltok polcaira. Ami még borzasztóbb, de inkább már felháborító, hogy 19 mintavétel alkalmával, melyeket egyébként kisboltokból, szupermarketekből vagy éppen kéz alól szereztek be, kiderült, hogy nemcsak minőségi problémák vannak, hanem a hazai kínálat egy jelentős részében felmerül a hamisítás gyanúja is, hiszen olyan paprikák is előkerültek, amelyek bizony külföldi alapanyagból készültek és külföldön gyártották őket. Az előző ciklusban képviselőtársam, Suhajda Krisztián itt az Országgyűlésben adott hangot a kalocsai fűszerpaprika minőségi romlása tényének, és kérte a kormányt, hogy tegyen végre valamit, hiszen egy kiemelkedő hungarikum került veszélybe. Eltelt három év, idén az MGE megismételte a tesztet, újabb neves értékelőkkel kiegészülve. Ezúttal is 19 mintát vizsgáltak, és az eredmény ezúttal sem volt kecsegtető. Hat fűszerpaprikát lehetett kiváló minőséggel díjazni, illetve további 3-at megfelelőnek. Ebből egyszerű kiszámítani, hogy bizony 10 olyan fűszerpaprikát is találtak a 19-ből, amely egész egyszerűen nem megy át a minőségi rostán. Ez egy hungarikum tekintetében óriási problémákat okozhat, hiszen nemcsak minőségi termékek marketingjét veszélyezteti, de egyik nemzeti kincsünk válhat bóvlivá. Ezzel pedig sok tisztességes, akár generációk óta fűszerpaprika-termelésből élő családot veszélyeztetünk. Mindezek alapján kérdezem az államtitkár urat, hogy milyen lépéseket kíván tenni a kormány, hogy a minőségi magyar fűszerpaprikát megvédje és kiemelje a gagyi termékek közül. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Nagy István államtitkár úr kíván válaszolni. Megadom a szót, államtitkár úr.
Igen tisztelt Elnök Úr! Kedves Képviselőtársam! A kormány kiemelt feladatának tekinti a vidék népességmegtartó és foglalkoztatási erejének növelését, a vidéki élet minőségének javítását. Ebben fontos szerepet szánunk valamennyi kézimunkaerő-igényes ágazatnak, köztük kiemelten a kertészeti ágazatok fejlesztésének, támogatásának. Az Európai Bizottság által elfogadott új vidékfejlesztési programban a kertészeti ágazat fejlesztésére 232 millió euró fog rendelkezésre állni az európai mezőgazdasági és vidékfejlesztési alap finanszírozásában. A magyar fűszerpaprika-termesztők ezen felül az idei évben is számíthatnak a központi költségvetésből finanszírozott de minimis támogatásra a fémzárolt vetőmaghasználat igazolása esetén, melyre a kormány 170 millió forint nemzeti forrást biztosít. Magyarország kormánya elkötelezett a minőségi magyar mezőgazdasági termék-előállítás támogatása terén. A minőségi termék biztosításához megkerülhetetlen azonban az ellenőrzött minőségű szaporítóanyag használata. A nemzeti forrásból finanszírozott, a fémzárolt fűszerpaprikavetőmag-használat után járó támogatással a kormányzat a minőségi vetőmaghasználattal járó többletköltségeket kívánja a gazdálkodóktól átvállalni, ezzel téve őket érdekeltté a magas minőségű szaporítóanyag használatában. Meggyőződésünk, hogy a magyar fűszerpaprika-őrlemény csak abban az esetben őrizheti meg exportpiaci pozícióját, ha termesztési adottságainkat, hagyományainkat kihasználva, megalkuvás nélkül a kiváló minőségű, válogatott alapanyagok ellenőrzött körülmények között történő feldolgozására törekszik. Csak a garantált eredetű, kiváló minőségű fűszerpaprika-őrlemény biztosíthatja az ágazat versenyképességét, megélhetését.A hazai fűszerpaprika hírnevének a képviselő úr számára is bizonyosan ismert aflatoxin-botrány és az olcsó, silány minőségű külföldi őrleményeknek a hazai minőségi őrleményalapokkal való folyamatos keverése nagyon sokat ártott. A fogyasztói bizalom megrendült, a vásárlók nem látják a termék mögött a minőségi garanciát. Az egyetlen járható út a hazai fűszerpaprika-őrlemény versenyképességének megőrzéséhez, ha egy teljes termékpályára felépített minőségbiztosítási rendszeren keresztül, a vetőmagtól kezdve a feldolgozott őrleményig bezárólag a termék-előállítás minden lépése ellenőrizhető és nyomon követhető lesz. Fontos a csomagoláson is a vásárló számára jól megkülönböztethető módon, egyedi logóval és a termék alapanyagának eredetére történő utalással megkülönböztetni a kizárólag hazai eredetű alapanyagból, hagyományos feldolgozású, kézműves eljárással készített terméket az olcsó tömegterméktől. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] A fogyasztói társadalmat is megfelelő termékpromóciókkal és a minőségre garanciát jelentő védjegyekkel történő megismertetéssel ösztönözni lehet a minőségi magyar őrlemény fogyasztására. Egy hagyományos, kiváló minőségű termék minőségi garanciáját a hivatalos termékleírásnak való megfelelés teszi lehetővé. Mind a szegedi, mind pedig a kalocsai fűszerpaprika-őrlemény vonatkozásában a hivatalos termékleírások a termék feldolgozására és az alapanyag termőhelyi eredetére vonatkozóan is átdolgozásra, szigorításra kerültek. Így nem fordulhat elő, hogy hagyományos eljárással készített kalocsai vagy szegedi magyar fűszerpaprika-őrleményként silány minőségű, külföldi eredetű termékek kerülhessenek forgalomba. Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország kormánya minden eszközzel arra törekszik, hogy visszaállítsa a magyar fűszerpaprika hírnevét és a termesztés volumenét az azt megillető helyre. Ennek érdekében érdekeltté teszi a termelőket a minőségi vetőmag használatában, szigorú minőségbiztosítási rendszer felépítésével pedig jelentősen csökkenti annak lehetőségét, hogy bizonytalan eredetű alapanyagokkal járassák le a kiváló minőségű magyar fűszerpaprika hírnevét. Az ilyen módon minőségileg garantált őrlemény értékesítésével pedig megfelelő promóciós háttér biztosítása mellett kiváló jövedelmezőség biztosítható a magas áron történő piaci pozicionálással. Remélem, szavaim megnyugtatást jelentenek az ön számára. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Nagy István államtitkár úr. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Hegedűs Lorántné jegyző asszony, képviselő asszony a Jobbik részéről: „A nemzetközi konzultációról”… „A nemzeti konzultációról” címmel - nem mindegy. Megismétlem: „A nemzeti konzultációról” címmel. Megadom a szót ötperces időkeretben.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Azért is fontos, hogy pontosítsuk, hogy a nemzeti konzultációról van szó, mert hála istennek Kontrát államtitkár úr behozta puska gyanánt az akkori kérdőívet, és ezért segítségére lesz a mostani napirend utáni megválaszolásában is. Nagyon remélem, és nagyon számítok rá, hogy ki tud alakulni ilyen értelemben párbeszéd közöttünk, mert ott szeretném folytatni gyakorlatilag, ahol Z. Kárpát képviselőtársam abbahagyta, nevezetesen, hogy tulajdonképpen mit is tartalmazott az a bizonyos nemzeti konzultációról szóló kérdőív, és hogy mi volt annak az eredménye.Az eredménye a következő volt - idézem Orbán Viktor miniszterelnök urat -: „A magyarok döntöttek, nem akarnak törvénytelen bevándorlókat.” Mivel ez volt az eredménye igen nagy arányban ennek a nemzeti konzultációnak, ha jól tudom, a magyar állampolgárok több mint 90 százaléka ilyen értelemben válaszolt az önök felvetéseire, ezért is volt meglepő fordulat, hogy miután ezt bejelentette Orbán Viktor miniszterelnök úr, azután pár nappal rá a kormányzat döntött, és pontosan az ellenkezőjét kívánta volna megvalósítani, azaz több menekülttábor megépítéséről döntött. De nevezzük őket inkább migránstelepnek, mert sokkal inkább kifejezi azt a helyzetet, amit ezek az úgynevezett menekülttáborok tükröznének. Mindezt úgy tette a kormányzat, hogy az érintett közösségek bevonása nélkül döntött, kellő előkészítettség hiányában. Így történt ez Martonfa esetében, de így történt Sormás esetében is. Mind a kettő kistelepülés, és a kormányzat - kimondhatjuk - kihasználta a kistelepülések helyzetét, érdekérvényesítő képességük hiányát. Ezért is volt rendkívüli felháborodás azon a falufórumon augusztus 1-jén, ahol én magam is ott voltam már a reggeli órákban. Pénteken értesültek a hírről, és már másnap, szombaton reggel összegyűlt a falu népe. Ezen a falugyűlésen tehát én is részt vehettem, és mondhatjuk, hogy tartottunk egy újabb nemzeti konzultációt, hiszen akik ott voltak helyi lakosok, elmondták, hogy ők választ adtak erre az önök által felvetett kérdéssora, és azt mondták, azt fejezték ki, hogy nem kérnek migránsokat, nem kérnek illegális bevándorlókat Magyarországon. [[15.10]] És értetlenül álltak a kormányzat döntése előtt, döbbenettel, mondhatjuk ki. Az ott lefolytatott kis nemzeti konzultáció eredményét szeretném most akkor ismertetni a Házzal. Egyrészt úgy döntöttek, hogy nem akarnak migránstelepet Martonfa és környékén. Egy másik kérdést is feltettünk, ez pedig az volt, hogy ha bárhol ilyen migránstelepet létre akarna hozni a kormányzat, és máshol nem talál neki helyet, akkor ez legyen Felcsút, méghozzá a Pancho Aréna, telepítsenek oda illegális bevándorlókat, lássuk, mit szól hozzá majd Felcsút népe. Ezek után hét héten keresztül folyamatos tiltakozó akció folyt le Martonfán, és ezzel is egyértelműsítették elkötelezettségüket, hogy milyen értelemben nem szeretnének migránstelepet Martonfán.De még egy ilyen rossz példát hadd említsek, ha már Martonfát és Sormást mondtam, ez Budapest volt, ott - hál’ istennek - háromnapos tiltakozó akció is elég volt arra, hogy Budapest vezetése belássa, hogy egy értelmetlen és káros kezdeményezés lenne egy bármilyen néven nevezendő migránstelepet létrehozni Budapest belvárosában.Összességében tehát elmondhatjuk, hogy mostanra győzött a józan ész és győzött a Jobbik, hiszen Orbán Viktor és nemrégiben, a múlt héten Lázár János maga jelentette be, hogy nem lesz sehol migránstelep Magyarországon. Reméljük, hogy ezeket a szavakat nem másítják meg, nem vonják vissza, nem csapják be újra a magyar embereket. És ha már itt fölmerült az előbbiekben a kvóta kérdése is: egy szám már ismert magyarországi kvóta tekintetében, és ezért is nagyon sajnálom, hogy pont most ment ki Tállai államtitkár úr, hiszen az NGM miniszteri határozatát ő írta alá a tekintetben, hogy 59 ezer harmadik országbeli, elbírálásra váró menedékkérő, nevezzük nevén, migráns foglalkoztatását engedélyezi 2015-ben Magyarországon. Nagyon sajnálom, hogy elmenekült az ország házából Tállai András államtitkár úr, mielőtt ő maga adhatott volna erre választ. Félő, hogy ez az 59 ezer migráns a magyar közfoglalkoztatásban fog dolgozni, hiszen tudjuk, hogy hosszú távú közfoglalkoztatási szerződéseket csak úgy írhatnak alá magyar polgármesterek, mind a 3200-an ma Magyarországon, ha vállalják, hogy migránsokat is fognak foglalkoztatni. Ez szégyen! Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, Hegedűs Lorántné jegyző asszony. Most megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak, aki a kormány nevében válaszolni kíván.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Legelőször is szeretném elmondani, hogy Magyarország kormánya mindent megtesz annak érdekében, hogy Magyarország és a magyar emberek érdekeit szolgálja. Ez vonatkozik valamennyi magyarországi településre és vonatkozik valamennyi Magyarországon élő állampolgárra. Így tettük ezt ez idáig is, és így teszünk a jövőt illetően is.Ami pedig a migránsok ügyét illeti, többször is elmondtuk már, most is megismétlem, a kormánynak az a célja, hogy Magyarország területére illegális módon, jogsértő módon senki ne tudjon belépni. Ezért dolgozunk, ezért fogadtuk el az ideiglenes biztonsági határzárat, ezért fogadtuk el a jogi védelmet, ezért döntöttünk az élőerős megerősítésről. Ezt a politikát a jövőben is szeretnénk folytatni. Tehát ez egy világos beszéd, úgy gondolom, ezt a célt tűztük ki, és ezt meg is szeretnénk valósítani. De ahhoz, hogy ezt meg tudjuk valósítani, európai uniós együttműködésre van szükség, hiszen úgy, ahogy Z. Kárpát Dániel képviselőtársam kérdésére válaszolva elmondtam, hogy a legfontosabb kérdés - és amire Orbán Viktor miniszterelnök úr az Európai Tanács legutóbbi, múlt szerdai ülésén utalt a migránsválság megoldásában, a probléma megoldásában -, az az, hogy a görög határt meg tudjuk védeni, hogy Görögországon, Görögország határain, schengeni határán ne tudjon jogsértő módon senki átjönni. Ebben a kérdésben sajnos nem sikerült egyetértést elérni. Bízunk benne, hogy ez a jövőt illetően sikerre vezet, hiszen ez egy kulcskérdés. Nagyon fontos kérdés az is, hogy valamennyi uniós tagország, amely schengeni külső határral rendelkezik, megvédje a határait. Magyarország így tesz, ezt várja el nemcsak a schengeni kódex alapján, hanem ezt várja el minden uniós, schengeni határral rendelkező tagországtól is. [[Hegedűs Lorántné: Nem ez volt a kérdés.]] Ami pedig Martonfa és Sormás kérdését illeti, szeretném elmondani, hogy a kormánynak világos az álláspontja, elmondtuk, hogy sehol lakott területen belül menekülttábort nem szeretnénk. Az erre a két településre tervezett menekülttábor a két település külterületén található. Az önkormányzatokkal többkörös egyeztetést folytattak a Belügyminisztérium képviselői… [[Hegedűs Lorántné: Orbán Viktor nem ezt mondta. Sehol Magyarország területén.]] Hadd mondjam, képviselő asszony! Én is meghallgattam önt, tiszteljen meg, kérem, azzal, hogy ön is meghallgat! Tehát ezek az előkészületek történtek meg. De szeretném elmondani, hogy még sem Sormáson, sem Martonfán nem épült menekülttábor vagy befogadóállomás. Szeretném elmondani, hogy a kormány nem jókedvéből gondolta azt, hogy erre a két településre tud vinni menekülttábort, hanem a szükség hozta ezt így, és ha a szükség nem úgy hozza, ha erre nem lesz szükség, akkor a megfelelő döntést meg fogja hozni a kormány. Most még nem tartunk itt. Az egyeztetés során elmondtuk a martonfaiaknak, a sormásiaknak is, hogy a településükön élők biztonságát garantáljuk, erre a rendőri szervek ígéretet tettek, és ezt az ígéretet, ha úgy alakul, be fogjuk tartani. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Tehát szeretném rögzíteni, hogy a kormány a lefolytatott nemzeti konzultáción meghozott döntéseket tiszteletben tartja, annak megfelelően jár el az illegális migrációval kapcsolatban. Kérem önöket, hogy ha ön is és önök is fontosnak tartják akár a martonfaiak, akár a sormásiak biztonságát, de az ország más területén élők biztonságát is, akkor támogassák azokat a törvényjavaslatokat, amelyeket a kormány ennek a célnak az érdekében nyújt be. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Kiss László képviselő úr, MSZP: „Az állatok világnapjára” címmel. Megadom a szót ötperces időkeretben.
Köszönöm a szót. Elnök Úr! Tisztelt Ház! Mint ahogy ismert, az állatok világnapját 1931 óta ünneplik világszerte, néhány évtizede Magyarországon is. Ennek az az aktualitása, hogy Assisi Szent Ferenc, aki az állatok védőszentje is többek között, halála október 3-án, 1226-ban következett be, az ő tiszteletére október 4-ére állapították meg 1931-ben az állatok világnapját.Kezdetben a természetvédők általában a vadon élő állatok védelmére koncentráltak, azonban az utolsó néhány évtizedben a háziállatok is nagy hangsúlyt kaptak. Tehát nagyjából, azt lehet mondani, hogy minden állat, a velünk együtt élő, körülöttünk lévő állatok világnapja lehet október 4-én.Assisi Szent Ferenc, mint ismert, itáliai származású szerzetes prédikátor volt, a ferences rend megalapítója, és a jelenlegi pápánk is az iránta való tiszteletből vette föl a Ferenc nevet. A legtöbb róla szóló történetből kiderül, hogy nemcsak az emberekért végzett áldásos tevékenységet, hanem az állatokat és a természetet is nagyon szerette. Általában a hit és az állatok viszonyáról nekem nyáron volt egy polémiám Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes úrral, neki is ajánlanám ezt a felszólalást, talán jó lenne, ha hallaná, de örülök, hogy itt is elmondhatom.Szóval, Assisi Szent Ferencre visszatérve, számos történet fennmaradt róla, az állatokkal való különleges viszonyáról. Egy napon, amikor társaival úton volt, megálltak az út menti fák mellett, amelyen rengeteg madár ücsörgött, Ferenc azt mondta a társainak, várják meg, amíg odamegy testvéreihez prédikálni. Amikor odament hozzájuk, a madarak körülvették őt, mindegyik figyelte a hangját, egyik sem repült el. Egy másik történet, egy másik legenda Gubbio városához kötődik, ahol Szent Ferenc élt egy ideig. A városkát egy kegyetlen, vérszomjas farkas tartotta rettegésben. Szent Ferenc, hogy megmentse a város lakóit, felment a hegyre, megkereste a farkast, és elbeszélgetett vele, elmondta neki, hogy ne menjen a városba, és ne tartsa rettegésben a városka polgárait. A monda szerint a farkas összezárta az állkapcsát, és lefeküdt Szent Ferenc lábai elé, majd lejött békésen a városkába, ahol mindenki döbbenten állt a csoda előtt. Szent Ferenc elmondta, hogy az állat csak az éhség miatt volt vérszomjas, és innentől kezdve rendszeresen etették. Így már nem támadott meg soha többé sem állatot, sem embert. Azért ez a történet is jó példája annak, amire most azt mondanánk, hogy felelős állattartás, vagy annak, hogy ha a környezetünkkel megfelelően bánunk, akkor a környezetünk is megfelelően viszonyul hozzánk. [[15.20]] De jó példa az is erre, hogy amikor Szent Ferenc haldoklott, akkor a halálos ágyán megköszönte a szamarának, hogy szolgálta, hogy mindenhová elcipelte őt, a szamara pedig mellette sírt, a visszaemlékezések szerint. Nos, tehát ezekből a történetekből is jól látszik az, hogy hogyan és miként is kellene viszonyulnunk a környezetünkhöz, hogy miként kellene viszonyulni a bennünket körülvevő állatokhoz, élőlényekhez. A XXI. században is látszik, hogy mennyire igaza volt Szent Ferencnek akkor, amikor ezeket a kérdéseket így látta, hiszen az emberi humánum valahol abból is látszik, hogy miként bánunk a környezetünkkel, a bennünket körülvevő világgal, hogy mennyire érdekel bennünket az, hogy ez a világ rendben legyen, hogy mennyire érdekel bennünket az, hogy a bennünket körülvevő élőlények is jól legyenek. Nem lehet eléggé hangsúlyozni a felelős állattartás kérdését, amilyet, úgy gondolom, hogy akár az iskolákban is a jelenleginél sokkal jobban kellene hangsúlyozni, és el kell mondani, hogy mindenki csak akkor gondoskodjon egy állatról, csak akkor vállalja egy állat gondozását, ha ezt maradéktalanul meg tudja oldani. De állami feladat keményen fellépni az állatkínzás minden formája ellen is, és azt gondolom, hogy ebben is van még mit tenni ma Magyarországon. Tisztelt Ház! Sokan azt gondolják, hogy ez egy marginális kérdés, hiszen ez kevésbé fontos ügy, ennél sokkal fontosabb dolgok is lehetnek előttünk. Ez lehet, hogy így van. Azonban egy percig talán gondolkozzunk el azon, hogy ha jobban bánunk a környezetünkkel, ha jobban bánunk állatainkkal, ha nagyobb felelősséget vállalunk irántuk, akkor egy kicsit az egész ország, az egész világ is jobb lesz ezáltal, nekünk is jobb lesz ezáltal. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik és az LMP soraiban.]]
Köszönöm, Kiss László képviselő úr. A kormány nevében Nagy István államtitkár úr felszólalását, válaszát hallgassuk végig.
Köszönöm szépen. Igen tisztelt Elnök Úr! Kedves Képviselőtársam! Én nagyon nagyra becsülöm, hogy ezt a témát idehozta a Ház elé, de az elején hadd szögezzünk le egy alapelvet. Nagyon hibás gondolat a vadászokat és az állatokat szembeállítani egymással, ugyanis a vadgazdálkodás az ökoszisztéma egy nagyon fontos része, és külön szeretném az ön figyelmébe ajánlani, hogy a vadászok nem az állatok ellenségei, hanem szabályozzák, fenntartják azt, hogy megfelelő ökoszisztémában, megfelelő rendben tudjanak élni az adott élőhelyen maguk az állatok.Az állatok világnapjához közeledve - amit immáron 84 éve október 4-én ünnepelnek az állatszerető emberek világszerte - engedjék meg, hogy röviden összefoglaljam tárcánknak az állatok védelme érdekében az elmúlt években végzett munkáját és annak legfontosabb eredményeit. Az állatvédelmi kérdések rendkívül fontosak tárcánk számára, így minden tőlünk telhetőt megteszünk a Magyarországon élő állatok jólétének biztosítása érdekében. Mindez az elmúlt évek jogalkotási rendszerében is megmutatkozik. Az utóbbi évek egyik legfontosabb, a területen bekövetkezett jogszabályi változása volt, hogy 2013. január 1-jétől minden négy hónapnál idősebb kutyát mikrocsippel kell ellátni, továbbá adataikat országos adatbázisban kell nyilvántartani. Ennek köszönhetően eddig mintegy kétmillió állat vált azonosíthatóvá.A kóbor ebek és macskák populációjának mederben tartásának és a nem kívánt szaporulatok megelőzésének egyetlen megbízható és humánus eszköze az állatok ivartalanítása. Ezt felismerve a földművelésügyi tárca és a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal olyan megállapodást kötött a Szent István Egyetem Állatorvos-tudományi Karával, amelynek keretében az egyetem ezer darab gazdátlan, engedélyezett állatmenhelyen élő eb ivartalanítását végzi el állatorvostan-hallgatók bevonásával. A megállapodás megkötésére 2013. október 4-én, az állatok világnapján került sor. A program célja, hogy növekedjen az állatok örökbeadási esélye, illetve a felelős állattartásra ösztönzés. Az ivartalanítási program kedvező tapasztalataira való tekintettel, egyeztetések folynak annak lehetőségek szerinti folytatásáról is.Tekintettel arra, hogy a hazánkban tartott állatok többsége gazdasági haszonállat, a kedvencként tartott állatok mellett az ő jólétükre is fokozott figyelmet kell fordítani. Ezt a célt szolgálja, hogy 2013-tól Magyarországon - az uniós szabályozást megelőzve, előremutató módon - a nagy létszámú állattartó telepeken állatjóléti felelőst kell alkalmazni. Az ő feladata, hogy felügyelje és elősegítse az állatok tartási körülményeit meghatározó állatvédelmi jogszabályok betartását, valamint ellássa az állatok gondozásával és felügyeletével megbízott személyeket az állatok jólétével kapcsolatos utasításokkal és útmutatással, továbbá évente oktatást tartson az állattartó telep dolgozói részére. További fontos állatvédelmi eredmény, hogy halboltból, kereskedelmi létesítményből halat eladni tavaly óta csak olyan kábítást követően szabad, amellyel biztosítható, hogy a hal eszméletét nem nyeri vissza. Az állatvédelmi hatóság mindent megtesz annak érdekében, hogy a haszonállatokra vonatkozó állatvédelmi előírások betartásra kerüljenek. Ennek érdekében kiemelt figyelmet fordít a fokozott állatjóléti kockázatot jelentő létesítmények ellenőrzésére. A hatóság munkájának sikerét mutatják az Európai Bizottság Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatalának auditjait követő pozitív visszajelzések.Tekintettel arra, hogy az állatokkal való megfelelő bánásmód elsősorban a gazda felelőssége, a földművelésügyi tárca és a Nébih kiemelten fontosnak tartja a szemléletformálást a felelős állattartás ügyében, amit többek között különböző programok életre hívásával kíván elérni. Ezek közé tartozik a „Szabad a gazdi” program és azon belül a vakvezető kutyák kiképzését elősegítő Látótárs-projekt is. Ugyancsak az állatok jólétét hivatott szolgálni a jelenleg szakmai kidolgozás alatt álló, az élő állatok nyereményjáték díjaként történő felhasználásának részletes szabályairól szóló rendelettervezet is.Köszönöm szépen a szót, elnök úr.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Schmuck Erzsébet képviselő asszony, az LMP képviselője: „Az ökológiai adósság napja” címmel. Megadom a szót ötperces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Már megszokhattuk, hogy minden fontos dolognak szentelünk egy-egy napot az évben. Van Föld napja, környezetvédelmi világnap, madarak és fák napja, víz világnapja, a talaj napja, a biológiai sokféleség napja, hogy csak a környezettel összefüggőket soroljam.Van azonban egy nap, amelynek nincs egy meghatározott napja a naptárunkban, ez a nap minden évben más dátumhoz köthető. Ez a nap a környezeti adósságunk napja, és arra a naptári napra esik, amikor az adott évre szentelt ökológiai kapacitásaink kimerülnek. Ettől a naptól kezdve a jövő generációitól vesszük el a természet erőforrásait, jövőbeni élet- és jólléti lehetőségeiket csökkentjük. Ennek az alkalomnak a megállapítása ökológiai lábnyomunkhoz köthető. Ökológiai lábnyomunk összegzi az egyes emberek, a különböző társadalmak és a globális emberi társadalom környezeti terhelését, amelyet területnagyságban fejez ki. Az egyes nemzetek területi nagyságban kifejezett környezeti terhelése összevethető a kérdéses ország területi kiterjedésével, ahogyan az egész emberiség területigénye is összevethető a globálisan rendelkezésre álló terület nagyságával. A fenntartható fejlődés eredeti értelmezésében azt jelenti, hogy az emberiség által elvett környezeti javakat azok megújulásának mértékén használjuk annak érdekében, hogy holnap és a jövőben bármikor kielégíthetők legyenek az alapvető emberi szükségletek. Az emberiség történelme során az egyes népek számos esetben felélték saját erőforrásaikat, és azokból erőt merve mások erőforrásait is gyarmatosították. Azok pedig, akik kiegyensúlyozottan éltek környezetükkel, nem herdálták el javaikat, legyőzöttekké váltak. Így nem a fenntartható életmód kultúrája bizonyult sikeresnek, hanem paradox módon azok jutottak hatalmi fölényhez, akik fenntarthatatlan módon nyúltak az emberiség közös javaihoz. Voltak ugyan kultúrák, amelyek megsemmisítették önmagukat, de az emberiség egésze soha nem került olyan helyzetbe, hogy túlhasználta volna bolygónk erőforrásait. Ám technikai képességeink gyarapodásával - amit sokan fejlődésnek neveznek - és ezzel párhuzamosan a népesség növekedésével, a múlt század hetvenes éveire eljutottunk odáig, hogy első ízben a történelemben meghaladtuk a bolygónk által adott ökológiai kapacitásokat, vagyis több természeti erőforrást használtunk fel, mint amennyi pótlódhatott. Több üvegházgázt bocsátunk ki, mint amennyit a talaj vagy az óceánok elnyelnének, több fajt pusztítunk ki, mint amennyi keletkezik, több talajt degradálunk, mint amennyi megújul, több vizet veszünk ki a Föld rétegeiből, mint ami pótlódni képes, és még sorolhatnám tovább. Az ökológiai túlkapásaink mérésére hivatott ökológiailábnyom-számítást a globális ökológiailábnyom-hálózat gondozza. Ebben az évben egy új modellre alapozva pontosították az ökológiai adósság napjait. Először 1970-ben haladtuk meg az egybolygós életmódot, akkor december 23-a volt az ökológiai adósság napja. [[15.30]] 1980-ban már november 3-ánál jártunk, 1990-ben október 13-ánál, 2000-ben október 4-énél, 2010-ben augusztus 28-ánál, 2015-ben, ez évben pedig augusztus 13-án haladtuk meg bolygónk ökológiai korlátait. Tisztelt Országgyűlés! Amikor egy-egy népesség elhasználta környezetét, akkor odébbállt, más helyet keresett a világban. Amikor az emberiség bolygóméretben éli ki környezetét, akkor vajon hová megy majd? Jelenleg az emberiség éhségét másfél bolygó ökológiai kapacitása tudná tartamosan kielégíteni, és az igények növekedésével 2030-ra két bolygót követelne majd. De ahogy jelenleg ismerjük, jól lakható bolygók nincsenek a közelünkben. Addig azonban itt, a Földön indulnak el embertömegek egy jobb élet reményében, és az általuk okozott probléma elnémítja azokat, akik szót emelnek a jövő nemzedék érdekében. Köszönöm a figyelmet. [[Szórványos taps az ellenzéki oldalról.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A kormány nevében Nagy István földművelésügyi államtitkár úr mondja el gondolatait.
Köszönöm szépen. Igen tisztelt Elnök Úr! Kedves Képviselőtársam! Sajnálatos tény, hogy évről évre korábban következik be az a nap, amikor a Föld éves megújuló kapacitását elfogyasztja az emberiség. Amint erről az ezzel foglalkozó nemzetközi szervezet is beszámolt, 2015-ben ez a nap augusztus 13-ára esett.Az ökológiai túllövés állapota akkor áll elő, amikor az emberi igények meghaladják a természet kapacitásait. A globális túllövés akkor áll elő, amikor az emberiség erőforrásigényei és hulladéktermelése meghaladják a bioszféra regeneratív és abszorpciós kapacitásait. Az ökológiai lábnyom annak mértéke, hogy egy adott egyén, populáció, szervezet vagy tevékenység mekkora biológiailag produktív területet igényel annak érdekében, hogy fedezze anyag- és energiafogyasztásait, továbbá asszimilálja az általa kibocsátott hulladékokat az aktuálisan alkalmazott technológiai színvonal és erőforrás-gazdálkodási megoldások mellett. Az ökológiai túllövés napja azt a napot jelöli egy adott évben, amikor az emberiség igénye az ökológiai erőforrások és szolgáltatások iránt meghaladja a Föld regeneratív képességeit ugyanazon évre vonatkozóan. Az emberiség ezt a deficitet jelenleg úgy tudja fenntartani, hogy elkezdte felélni a természeti tőkét, illetve felhalmozni a hulladékokat, elsődlegesen a szén-dioxid túlzott mértékű kibocsátásával, ami a légkör feldúsulását eredményezi. Az 1961 és 2011 közötti időszak hazánkra vonatkozó ökológiai lábnyom- és biokapacitás-adatai alapján megállapítható, hogy a két mutató lefutása közelít egymáshoz, ami kedvező irányként értékelhető. A kormány előtt nem ismeretlen a problémakör, melynek kezelésére, a természeti erőforrások védelme és fenntarthatóságának biztosítása érdekében a 2015 és ’20 közötti időszakra szóló nemzeti környezetvédelmi programról szóló országgyűlési határozat szerint az alábbi intézkedéseket hozta meg. Kidolgoztuk Magyarország Natura 2000 priorizált intézkedési tervét. A terv fő célkitűzése a Natura 2000-es területek helyi szintű, a társadalmi-gazdasági fejlődésben és a munkahelyteremtésben játszott szerepének erősítése. További előrelépésnek tartjuk azt, hogy az európai uniós forrásokból az ökológiai szempontból is fenntartható gazdálkodási formák, köztük a gyep-, valamint az erdőgazdálkodási tevékenység megvalósítása esetén vissza nem térítendő kompenzációs támogatást vehetnek igénybe azon gazdálkodók, akik a Natura 2000-es hálózatba tartozó területen gazdálkodnak. A Kárpátok ökorégióban található páratlan természeti értékek védelme és fenntartása, élőhelyeik fenntartható használata érdekében született meg a Kárpátok védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló keretegyezmény. Az Országgyűlés által 2015. június 9-én elfogadott nemzeti természetvédelmi alapterv kiemelten kezeli az ökoszisztéma-szolgáltatásokat. Az élő és élettelen természeti környezet évszázezres összhangján alapuló rendszereinek megmaradása érdekében elővigyázatosan kell bánnunk természeti tőkénkkel, és meg kell őriznünk a még meglevő biológiai sokféleséget. A biológiai sokféleség - a természetvédelmi foglalkoztatás és az ökoturizmus közvetlenül mérhető gazdasági előnyein túl - további gazdasági előnyökkel is jár. A hazai ökoszisztémák és szolgáltatásaik állapotának felmérését a Földművelésügyi Minisztérium a környezet- és energiahatékonysági operatív program keretében valósítja meg, külső oktatási és kutatóintézetek bevonásával. Egy szó mint száz, kedves képviselő asszony, nyugodtan elmondhatjuk, hogy ezen az életszínvonalon, ezen a fejlettségi szinten, ha nem mondunk le önként javainkról - bizonyos javainkról - és továbbra is a felhalmozás és a vagyongyarapodás útján fogunk járni, akkor ez a bolygó bizony kevés lesz, és ennek még a mi életünkben is visszavonhatatlan hatásai lesznek életünkre nézve. Köszönöm szépen a felszólalását.
Köszönöm, Nagy István államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Házbizottság ma délelőtt ülésezett; az őszi ülésszak következő rendkívüli ülésére a holnapi napon 9 órai kezdettel kerül sor. Megköszönöm munkájukat, az ülést bezárom. [[Az ülés 15 óra 36 perckor ért véget.]]