Kolegice in kolegi! Ali vas lahko vse še enkrat povabim v veliko razpravno dvorano. Rad bi čimprej pričel 19. izredno sejo. Čaka nas veliko dela ta teden. Še enkrat naj povem, tudi zaradi ljudi, ki spremljajo naše delo, da sklic izredne seje ne pomeni, da gre za kakšne izredne razmere. Gre za iskanje poslovniških možnosti, da državni zbor opravi čimveč dela v teh mesecih, ko moramo pospešeno usklajevati našo zakonodajo z evropsko. Prosim vas torej, da pridete v dvorano. Prosim kolege - 5 minut čez 14.00 je - da pridete v dvorano. Prosim vas, da vstavite kartice v glasovalne naprave, da bomo imeli približen nadzor nad navzočnostjo. Kolegice in kolegi, ugotavljal bom navzočnost v dvorani! Prosim še enkrat, če ste tako pozorni. Vstavite glasovalne kartice v glasovalne naprave. Preden bom pričel 19. izredno sejo, ki sem jo sklical na podlagi prvega in drugega odstavka 51. člena in prvega odstavka 54. člena Poslovnika državnega zbora, vas želim obvestiti, katere naše kolegice in kolegi zaradi zadržanosti ne morejo sodelovati pri delu državnega zbora. To so kolegi Rokavec, Peterle, Gerenčer, kolega Jakič po 15.00 uri, kolega Kavtičnik, od 17.00 ure dalje ne bo kolega Kopušarja. Na začetku seje naj ne bi bil navzoč kolega Partljič. Sicer pa bodo odsotni še kolegi Švagan, Terčon in Kontič. Zdaj pa prosim, da ugotovimo navzočnost v dvorani. Prosim vas, da pritisnete tipko "kvorum". Ugotavljam navzočnost v dvorani. Je narobe? Ne dela? Več kolegov opozarja na to, da ni nekaj v redu z glasovalnimi napravami. Ali lahko pridejo tehnične službe, prosim, takoj v dvorano. Je v redu? Ali lahko pogledate, ali vsem gorijo lučke ob vstavljeni glasovalni kartici? Je zdaj v redu? Prosim za pozornost! Še enkrat. Prvič bom ugotavljal navzočnost v dvorani! Prosim. Ugotavljam navzočnost v dvorani! Prosim, da pritisnete tipko "kvorum". Je sedaj vse v redu, kolega Merlo? Kolega Džuban, je vse v redu? 55 navzočih. Državni zbor je sklepčen in lahko odloča. Z nami sta tudi dva ministra, državni sekretar; vse predstavnike vlade lepo pozdravljam. Najprej bomo, seveda, določili dnevni red 19. izredne seje. Dobili ste ga, predlog namreč, s sklicem z dne 9. maja letos. Odločali bomo v skladu z drugim odstavkom 64. člena. Najprej bomo prešli na predloge za umik. Takih predlogov, kolegice in kolegi, nisem prejel. Ima morda kdo tak predlog na sami seji? Ugotavljam, da ne Tako lahko preidemo na predloge za širitev. Tudi za širitev predlogov nisem prejel. Ugotavljam, da jih tudi na seji ni. Tako lahko preidemo na odločanje o dnevnem redu, kot ste ga prejeli s sklicem. In ta predlog dnevnega reda dajem na glasovanje. Pardon Preklicujem glasovanje. Želite obrazložiti svoj glas?
Želimspremembo dnevnega reda. To se da?
Prosim.
Hvala lepa. Predlagam, da točko 17. - predlog za razpis posvetovalnega referenduma o vključevanju Republike Slovenije v zvezo Nato, uvrstimo kot 1. točko dnevnega reda. Menim, da je povezovanje naše države s severnoatlantsko zvezo dolgoročno, lahko rečemo, kar zgodovinska odločitev, ki presega naše mandate, se pravi štiriletne mandate. Tako pomembno razpravo bi morali opraviti takoj, sicer si ne znam predstavljati kako želimo v Nato, o tej točki pa ne želimo niti razpravljati. Sicer zaupam gospodu predsedniku, ko smo se že pogovarjali, da v primeru bi lahko točko uvrstili malo prej, vendar dosedanjedelo, preveč zasedeno delo tega državnega zbora mi ne obljublja tega. Tako, da predlagam spremembo dnevnega reda, 17. točka kot 1. točka dnevnega reda. Hvala.
Nisem vas želel prekinjati, kolega Levič. Najprej bomo odločali o dnevnem redu. Potem pa državni zbor odloča o prioriteti. Če kdo predlaga premik predlaganih točk, bomo to torej storili po odločanju in tudi nadaljevali diskusijo, ki ste jo začeli. Tako, da najprej torej dajem, če nihče drug ne želi besede, predlog dnevnega reda na glasovanje, zatem pa bomo odločili, pod katero točko bomo vaš predlog tudi obravnavali. Predlog dnevnega reda dajem na glasovanje. Prosim, da se izjasnite o njem. 58 navzočih. 38 za, 10 proti. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je državni zbor sprejel dnevni red izredne seje. Zdaj pa nadaljujemo s prekinjeno razpravo, ki jo je odprl kolega Levič. Najprej bi rad povedal, da - tako ste bili obveščeni tudi z dopisom z dne 26. aprila - bo zbor v okviru te seje zasedal danes, jutri in v četrtek, vse dneve med 14.00 in 19.00 uro. Mi smo se dogovarjali v zvezi s predlogom, ki ga daje kolega Levič, tako danes neformalno s predsednikom odbora za zunanjo politiko, kolegom Kacinom, kot tudi na kolegiju. Ta predlog je bil posredovan kolegiju, o njem smo izmenjali nekaj mnenj. Jaz sem kot predsednik predlagal in tudi odločil, da bi predsedujoči oziroma vodstvo državnega zbora, ki bo vodilo sejo te tri dni, pazilo na to, da bi v okviru te seje obravnavali tudi to točko dnevnega reda, da je ne bi danes z odločitvijo prestavili na sam začetek. Je pa tukaj seveda pomembno, morda celo odločilno tudi mnenje predsednika odbora za zunanjo politiko, saj poročilo še ni pripravljeno za odločanje. Prosim, predsednik, če vas smem povabiti k besedi. Kolega Kacin
Moje mnenje ni odločilno. Odločilna je odločitev poslank in poslancev, ali ta proceduralni predlog podprejo ali ne. Res je, predsednik, to, kar ste ravnokar povedali, da poročilo še ni zaključeno, ampak bo končano v teku današnjega dne. Bolj pomembno pa je, da je matično delovno telo takrat, ko je obravnavalo to točko dnevnega reda, sprejelo dva sklepa. Drugi sklep se glasi, da prosimo predsednika državnega zbora, naj k tej točki povabi tudi predsednika države v funkciji vrhovnega poveljnika, ki naj državni zbor v zvezi s tem tudi nagovori. Iz teh dodatnih razlogov se mi zdi nekako neuresničljivo pričakovanje Stranke mladih, da bi danes na to temo razpravljali. Zato predlagam, da se temu proceduralnem predlogu ne ugodi, da pa se jasno določi, kdaj naj bi to točko obravnavali. Jaz lahko samo delim vsebino najinega pogovora, midva sva razmišljala, da bi se dogovorili, da bi bilo to v četrtek ob 14.00 uri na začetku seje.
Preden bomo glasovali o proceduralnem predlogu, naj samo to rečem. Kolega Kacin, predsednik odbora, je že omenjal, da je med drugim njegov odbor, odbor za zunanjo politiko sprejel sklep, da se povabi predsednik države. Jaz sem bil danes s tem predlogom tudi uradno seznanjen. Vabilo predsedniku je dano. Z njim sem govoril tudi po telefonu, da bi ga dovolj zgodaj opozoril na to, da bo vabljen, seveda pa je njegova odločitev, ali bo vabilo na zasedanje sprejel. Zdaj bom, ker gre za proceduralni predlog, dal predlog kolega Leviča - če prav razumem, je to predlog celotne poslanske skupine - na glasovanje. Vaš predlog pa je, kolega Levič, da bi to točko obravnavali [[...]]? Upoštevajte, prosim, kolega Levič, dejstvo, da poročilo še ni pripravljeno, da ne bi državni zbor danes čakal, da se pripravi poročilo.
Kot smo že napovedali, smo zahtevali preložitev na 1. točko dnevnega reda in vztrajamo pri tem. Sicer vem, da ima odbor dosti dela, vendar mislim, da je bil odbor v četrtek, v sredo, tako da bi lahko pripravili. Hvala lepa.
No, naj samo opozorim državni zbor, če bomo sprejeli vaš predlog, bomo morali odložiti začetek zasedanja. Vaš predlog, da torej državni zbor to točko uvrsti kot 1. točko dnevnega reda, dajem na glasovanje. Glasujemo, prosim. 60 navzočih, 7 jih je glasovalo za, 48 proti. [[Za je glasovalo 7.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da predlog ni bil sprejet. Bi pa rad povedal, da v skladu z dogovorom s podpredsednico in obema podpredsednikoma bomo pazili na to, da bi vendarle to točko v okviru te seje tudi obravnavali. Tako, sklenili smo določanje dnevnega reda prioritet. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O OBRAMBI. Ta zakon je vložen po hitrem postopku. V obravnavo zboru ga je predložila vlada Republike Slovenije in vabim ministra za obrambo dr. Grizolda, da predlog zakona tudi predstavi. Dvignili ste roko. Želite besedo proceduralno? Prosim.
Proceduralno. V Stranki mladih Slovenije ocenjujemo, da je predlog sprememb zakona o obrambi posredno povezan z vključevanjem Slovenije v zvezo Nato, zlasti v tistem delu, ki se dotika napotitve slovenskih rezervistov na vojaška posredovanja v tujino. Ker se ta državni zbor o tako pomembni odločitvi, kot je referendumska pobuda o vključitvi v zvezo Nato, noče pogovarjati, bomo poslanci Stranke mladih Slovenije to točko dnevnega reda obstruirali. Hvala lepa.
Torej najavili ste obstrukcijo; ni moja pravica, da jo komentiram, zato se bom tega vzdržal. Minister, imate možnost, da predstavite predlog. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovane poslanke in poslanci! V preteklem letu smo po številnih analizah stanja v obrambnem sistemu in še zlasti v slovenski vojski sprejeli temeljne konstitutivne, razvojne in strateške dokumente, s katerimi se določajo usmeritve in rešitve za preoblikovanje celotnega obrambnega sistema in tudi Slovenske vojske. Najprej je vlada v juliju 2001 sprejela program ukrepov za izboljšanje pripravljenosti Slovenske vojske do leta 2004, ki v bistvu določa usmeritve na vseh področjih obrambnega sistema. Državni zbor je sprejel resolucijo o strategiji nacionalne varnosti Republike Slovenije, novembra splošni dolgoročni program opremljanja in razvoja Slovenske vojske ter prav tako novembra spremembe zakona o temeljnih razvojnih programih. Na tej podlagi je ministrstvo za obrambo izdelalo koncept preoblikovanja Slovenske vojske do leta 2004. Vlada pa je sprejela obrambno strategijo, doktrino civilne obrambe in nekatere druge dokumente. Ti dokumenti predstavljajo celoto. Med seboj so usklajeni in povezani. S tem izpolnjujemo obljubo, da bomo uredili strateške in doktrinarne dokumente na področju nacionalne obrambe. Ta del zaključujemo s predlogom sprememb in dopolnitev zakonao obrambi. Sledila bo še sprememba zakona o vojaški dolžnosti, v katerem bodo zajete tudi spremembe v sistemu popolnjevanja vojske, zakon o materialni dolžnosti pa, kot veste, je bil sprejet že lani. Predlog sprememb in dopolnitev zakona smo pripravili tudi z upoštevanjem zakonov, sprejetih v zadnjih letih v Sloveniji, kot so zakon o policiji, zakon o Sovi, zakon o tajnih podatkih, in pripravo nekaterih novih predpisov, ki bodo uredili razmere v javnem sektorju. Mislim predvsem na zakon o delovnih razmerjih, zakon o javnih uslužbencih in zakon o plačah v javnem sektorju. Izhajamo s stališča, da naj bi tudi za obrambni sistem veljali vsi predpisi, ki urejajo javni sektor, vendar naj bi tista vprašanja, ki izhajajo iz značilnosti obrambnega področja, še posebej vojaške organizacije, uredili z zakonom o obrambi. Temeljno izhodišče pri pripravi zakona je bilo, da se spremembe in dopolnitve smiselno vključijo v obstoječe besedilo, da je to uravnoteženo z vidika razdelave posameznih institutov in da se podrobnosti uredijo s področnimi zakoni, kot sta zakon o vojaški dolžnosti ter zakon o materialni dolžnosti. Predlog zakona ima tri dele, kot veste. Prvi del obsega razširitev splošnih določb o obrambi, njenem namenu, izvajanju vojaške obrambe in podobno, vse s ciljem, da se zagotovijo tudi ustrezne podlage za vključitev Slovenije v sistem kolektivne obrambe. Drugi del predlaganih sprememb obsega novo organizacijo vojske, spremembe pristojnosti, dopolnitev sistema poviševanja, vojaškega šolstva, vojaške discipline in podobno. Tretji del zakona so predvsem določbe delovnopravnega značaja, s katerimi se urejajo značilnosti in posebne zahteve poklicnega dela na obrambnem področju in še posebej v vojaški službi, ki jih ni mogoče urejati z drugimi splošnimi predpisi. Dovolite mi, da dam nekaj poudarkov ali pa osnovnih značilnosti, dopolnitev in sprememb v posameznem delu predloga zakona. V prvem delu zakona smo razširili, kot sem prej povedal, namen obrambe tako, da se obramba države uresničuje tudi z vključevanjem in aktivnim sodelovanjem države v mednarodnih varnostnih povezavah, seveda na podlagi mednarodnih pogodb. Povečano nevarnost napada na državo predstavlja tudi nevarnost oboroženega napada ali oborožen napad na države, s katerimi je Slovenija v zavezništvu. Za napad v skladu s tem zakonom se šteje napad v smislu 51. člena ustanovne listine Združenih narodov, ki daje napadeni državi pravico do individualne ali kolektivne obrambe. Na 51. člen ustanovne listine Združenih narodov se sklicuje tudi 5. člen severnoatlantske pogodbe, s katerim se uveljavlja sistem kolektivne obrambe. Mi smo te določbe povzeli z dopolnitvami uvodnih določb v 3. členu predloga zakona. Bistvena je zlasti 5. točka, v kateri povzemamo 51. člen listine organizacije Združenih narodov, 5. člen in 5. člen severnoatlantske pogodbe. Te določbe so ključne z vidika vključevanja in sodelovanja države v sistemu kolektivne obrambe. V skladu z njimi so razčlenjene pristojnosti državnega zbora, vlade, pri čemer so seveda upoštevane ustavne določbe. Če bo Slovenija povabljena v članstvo Nata, bo sprejela mednarodne pogodbe. Teh je 10 osnovnih, ki urejajo temeljna razmerja v tej organizaciji. Z amandmajem vlade k 30. členu smo te določbe še dopolnili. Z dodatnim amandmajem vlade v zvezi s prometom z orožjem bomo zakon uskladili z že sprejetimi zakoni o omejevalnih ukrepih blaga z dvojno rabo. Dopolnili smo tudi določbe, ki se nanašajo na obveščevalno-varnostno službo ministrstva, področje njenega dela, in pooblastila smo uredili pregledno in racionalno. Toje ugotovila tudi komisija za nadzor nad delom varnostnih in obveščevalnih služb. Drugi del zakona določa, da vojsko sestavljajo sile za posredovanje, glavne sile in dopolnilne sile. Določena je tudi namembnost posameznih delov. Z dodatnim amandmajem vlade se določa tudi pravna osnova za uvedbo prostovoljne službe v rezervni sestavi vojske. Spremenjene so pristojnosti generalštaba, tako da je zagotovljen prenos neposrednega poveljevanja z enotami na operativno poveljstvo in nižja poveljstva. Del dosedanjih pristojnosti ministra je prenesen na načelnike generalštaba in podrejene poveljnike. To še posebej velja za imenovanja poveljujočih, odločanje o razporejanju, statusnih vprašanjih in podobno. Na novo je urejeno opravljanje vojaške službe izven države v miru in pri izvajanju vojaške obrambe. Vojaško službo izven države v miru ureja 48.a člen. To službo opravljajo poklicni pripadniki. To so vojaške osebe in seveda tudi civilne osebe, zaposlene v vojski, pa seveda tudi druge osebe, zaposlene v ministrstvu za obrambo. Pri tem gre lahko za tiste, ki so v vojski zaposleni za nedoločen ali določen čas, ali pa lahko gre samo za pogodbo pri posamezni misiji. Pripadnik vojne ali rezervne sestave se lahko zaposli na podlagi pogodbe za sodelovanje v posamezni misijiza določen čas. V tem času njegove delovnopravne in druge zatečene pravice mirujejo in po opravljeni misiji se lahko vrne nazaj na prejšnje delo. Na ta način smo bistveno razširili možnosti za kadrovanje, za sodelovanje v operacijah za podporo miru. Sicer se v miru opravlja vojaška služba izven države, predvsem v vojaškodiplomatskih predstavništvih, v skupnih poveljstvih, organih mednarodnih organizacij in podobnih drugih primerih. Po četrtem odstavku 48.a člena so v miru lahko na usposabljanje izven države napoteni tudi vojaški obvezniki med služenjem vojaškega roka oziroma služenjem v rezervni sestavi, če so razporejeni v vojno sestavo. Te kategorije se, razen za usposabljanje v miru, ne morejo pošiljati na vojaško službo izven države. 48.c člen predloga zakona ureja vojaško obrambo izven države. Dovolite mi, da zlasti zaradi nekaterih nepopolnih trditev v javnih medijih v zadnjih dneh posebej opozorim na ta člen. Člen določa, da ob povečani nevarnosti napada na državo oziroma neposredni vojni nevarnosti, v vojnem ali izrednem stanju v skladu z zakonom o obrambi, odločitvami državnega zbora in sklenjenimi mednarodnimi pogodbami vojaško službo izven države, poleg pripadnikov poklicne sestave, opravljajo tudi pripadniki vojne sestave, to so rezervisti. V navedenem primeru mora biti izpolnjenih več pogojev. Najprej mora obstajati povečana nevarnost napada ali neposredna vojna nevarnost za državo, ki je opredeljena z zakonom o obrambi, ali pa mora biti razglašeno izredno ali vojno stanje. Na tej podlagi lahko državni zbor odloči o uporabi vojske. To pristojnost mu daje 92. člen ustave. Če se državni zbor ne more sestati, o tem odloča predsednik republike, ki mora dati odločitev v potrditev državnemu zboru takoj, ko se ta sestane. Z zakonom te ustavne ureditvene spreminjamo. O uporabi vojske lahko odloči državni zbor tudi v skladu z mednarodnimi pogodbami, če ne razglasi vojnega stanja, kar ureja dopolnjeni 82. člen predloga zakona. Taka določba je smiselna le v primeru, če se bo država vključila v sistem kolektivne obrambe in ne bo nujno, da se vedno razglaša tudi izredno ali vojno stanje. Izpolnjen mora biti tudi pogoj, da so v vojni sestavi le tisti, ki imajo odslužen vojaški rok in so v vojno sestavo razporejeni. Na vojaško službo izven države torej ni mogoče poslati nabornikov, vojne sestave pa ni mogoče uporabiti, če ni predhodno sprejeta odločitev državnega zbora, ki pa je zopet pogojena z ogroženostjo države. Zaradi sprememb v sistemu popolnjevanja se bo zgodilo v bodoče le to, da bomo imeli v prehodnem obdobju v vojni sestavi dve kategoriji rezervistov. Tiste, ki bodo vanjo razporejeni na podlagi državljanske dolžnosti, in tiste, ki bodo službo v rezervni sestavi opravljali prostovoljno. Navedeno pa ne spreminja ustavne dolžnosti državljanov, ki jo določa 123. člen ustave in ki pravi, da je obramba države za državljane obvezna v mejah in na način, ki ga določa zakon. S prehodom na poklicno vojsko, s prostovoljno rezervo, bomo v miru opustili izvajanje le posameznih sestavin vojaške dolžnosti, kot so nabor, služenje vojaškega roka in služba v rezervni sestavi. Vojaška dolžnost kot državljanska dolžnost in sestavni del dolžnosti obrambe države pa bo ostala. Celotni njen sistem bo uveljavljen, ko bo ogrožena varnost države, pod pogoji, ki jih bo določil zakon o vojaški dolžnosti. Če povzamem, uporaba pripadnikov vojne sestave izven države za vojaško obrambo je možna le v primeru, če je ogrožena varnost države Slovenije, če državni zbor sprejme ali pa je sprejel odločitev o uporabi vojske in če ima država sklenjene ustrezne mednarodne pogodbe, na podlagi katerih sodeluje v sistemu kolektivne obrambe, kjer velja načelo "vsi za enega, eden za vse". Z vojaško obrambo pa ni mišljeno sodelovanje, kar se v medijih večkrat neustrezno meša oziroma uporablja, torej ni mišljeno sodelovanje v operacijah za podporo miru, v katerih država že sedaj sodeluje kot članica Organizacije združenih narodov ali članica programa Partnerstva za mir oziroma v bodoče kot članica Nata, če bo seveda to postala. Vojaška obramba je pojasnjena v uvodnih določbah zakona, in sicer v 1. točki 5. člena, ki govori, da je to obramba z orožjem in drugimi vojaškimi sredstvi. Spoštovane poslanke in poslanci! Novelirali smo tudi določbe, ki urejajo vojaško disciplino. Določbe v zvezi s čini in poviševanjem smo prav tako dopolnili. Skupine činov smo uskladili s primerljivimi vojskami in bistveno zaostrili pogoje za poviševanje podčastnikov in častnikov. Določenih je kar sedem vrst pogojev, ki morajo biti izpolnjeni za povišanje v višji čin, kar bo omogočilo načrtno uvedbo karierne poti podčasnitkov in častnikov, zato tudi ne moremo podpreti amandmaja poslancev DeSUS-a, da se ti pogoji še dodatno zaostrijo, tako da mora od zadnjega povišanja preteči tri in ne dve leti. Podobna kot za podčastnike in častnike je ureditev za vojaške uslužbence, ki so nova kategorija vojaških oseb. S predhodnimi določbami je v roku enega leta predvidena ukinitev naslovnih činov. Najobsežnejši je tretji del zakona, ki obsega določbe, s katerimi se ureja poklicno delo na obrambnem področju. Pogoji za delo so določeni bolj restriktivno kot v dosedanji ureditvi. Pogodbe o zaposlitvi se sklepajo za nedoločen ali določen čas, pri vojakih le za določen čas. Ureditev je bolj prožna kot v obstoječem zakonu, dopolnjene pa so pravice in obveznosti med trajanjem pogodbe s tem, da so razširjeni tudi razlogi za enostransko odpoved pogodbe o zaposlitvi na strani delodajalca. Zakon ureja posebne delovne pogoje, delovni čas in njegovo razporejanje, pri čemer se upoštevajo značilnosti dela na obrambnem področju. Urejeni so tudi instituti, kot je straža, dežurstvo in pripravljenost za delo, ki jih druga področja v takem smislu kot obramba oziroma vojska ne poznajo. Glede odmorov in počitkov je omogočeno, da se le-ti zagotavljajo, ne dabi trpele službene potrebe. Podrobneje je urejeno začasno razporejanje na drugo delo in razporeditev na drugo formacijsko dolžnost v vojski in nekatera specifična vprašanja, kot so posebna nevarna dela in podobno. Zakon ne omogoča sprememb plač na obrambnem področju. Kot ena od redkih držav bo imela Slovenija z zakonom urejeno tudi sindikalno združenje v obrambnem sistemu oziroma v vojski. Spoštovani gospod predsednik, spoštovane poslanke in poslanci! Sprejem sprememb in dopolnitev zakona o obrambi je nujen. Zahvaljujem se vam, ker ste podprli njegovo obravnavo po hitrem postopku. Sprejem zakona bo omogočil, da bomo nadaljevali nemoteno preoblikovanje vojske in uveljavljanje njene nove strukture že v letošnjem letu. Pri tem ne rešujemo, kot sem že večkrat poudaril, nekaterih neskladij na kadrovskem področju, ki bodo še posebej prisotna po izvedeni reorganizaciji vojske. Gre za dejstvo, da imamo le simbolično število poklicnih vojakov, velika odstopanja pri podčastnikih in častnikih glede na kategorije, kot so starost, splošna in druga vojaška izobrazba. Zmanjšanemu obsegu vojske bomo prilagodili tudi upravni del ministrstva, kar bo izpostavilo dodatna neskladja glede na število zaposlenih. Intenzivno pripravljamo vrsto rešitev, ki jih bomo postopoma predlagali vladi in po potrebi tudi vam, da bi ta neskladja odpravili načrtno in brez negativnih vplivov na pripravljenost vojske. Spremembe zakona zajemajo tiste rešitve, ki omogočajo nadaljnjo krepitev stalne sestave, večjo prožnost pri zaposlovanju in z zadnjimi amandmaji vlade predlagamo tudi nujne nastavke za začetek uvajanja prostovoljne rezervne službe. Usmeritev v postopen prehod na poklicno vojsko je opredeljen v lani sprejetih dokumentih. Dodelali pa smo tudi predloge posameznih rešitev glede sprememb v sistemu popolnjevanja, o katerih je vlada odločala 25.4.2002 in katerih končni rezultat bo seveda sprememba zakona o vojaški dolžnosti. Glede na povedano predlagam, spoštovane gospe in gospodje, da podprete in sprejmete spremembe zakona o obrambi, skupaj z amandmaji matičnega delovnega telesa in vlade. Hvala.
Hvala lepa, gospod minister. Predlog zakona je obravnaval odbor za obrambo kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenja odbora o predlogu zakona. Predsednik gospod Rudolf Petan, izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani! Odbor državnega zbora Republike Slovenije za obrambo je na svoji 12. seji in potem tudi v nadaljevanju te seje obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o obrambi, ki ga je državnemu zboru Republike Slovenije v obravnavo predložila vlada Republike Slovenije. Pri tem je bil odbor seznanjen s predlogom zakona, z mnenjem sekretariata državnega zbora za zakonodajo in pravne zadeve in pa z mnenjem komisije za nadzor nad delom varnostnih in obveščevalnih služb. Uvodoma je besedilo predloga zakona predstavil v imenu predlagatelja minister dr. Anton Grizold. Pri tem je sekretariat ugotovil, da je zakonski predlog skladen z 202. členom poslovnika, kar pomeni, da je dovolj preciziran in dovolj utemeljen za hitri postopek. Predstavnica sekretariata je pri tem tudi navedla, da je sekretariat v svojem mnenju opozoril na nekatere nejasnosti in pa redakcijske pomanjkljivosti. Po končani splošni razpravi so člani odbora podprli sprejem predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o obrambi po hitrem postopku. V nadaljevanju je odbor za obrambo na predlog predlagatelja in skladno z mnenjem sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve kot svoje povzel naslednje amandmaje k predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o obrambi. Doda se novi 1a člen - amandma k prvemu členu, k 42. členu, k 44. členu in 45. členu. Po opravljeni razpravi o členih predloga zakona oziroma amandmajih k posameznim členom je odbor za obrambo sprejel naslednji sklep: Odbor Državnega zbora Republike Slovenije za obrambo predlaga Državnemu zboru Republike Slovenije, da obravnava in sprejme predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o obrambi po hitrem postopku. Sekretariat državnega zbora za zakonodajo in pravne zadeve pa v svojem mnenju napoveduje, da bo v končni relaciji opravil še popravke redakcijske narave ter ustrezno oštevilčil vnos naslovov podpoglavij. Po zaključeni seji je vlada oblikovala naknadno še amandmaje k 3., 15., 27., 30., 32. in 42. členu, o katerih pa je že v imenu predlagatelja, to je vlade, obrambni minister že obrazložil pomen teh amandmajev z ustreznim komentarjem. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnica sekretariata? [[Ne želi.]] Besedo imajo predstavniki poslanskih skupin. Mnenje poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije bo predstavil gospod Dorijan Maršič. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani minister, predstavniki vlade, kolegice in kolegi! V državnem zboru smo sprejeli številne razvojne in strateške dokumente, s katerimi se določajo usmeritve in rešitve za preoblikovanje obrambnega sistema in še zlasti za preoblikovanje Slovenske vojske. K temu gre prišteti predvsem resolucijo o strategiji nacionalne varnosti Republike Slovenije, sprejet je dolgoročni program razvoja in opremljanja Slovenske vojske za obdobje 2003 - 2007 in druge dokumente. Ministrstvo je izdelalo koncept preoblikovanja slovenske vojske do leta 2004, vlada pa je sprejela medtem tudi obrambno strategijo in še neke druge pomembne dokumente s tega področja. S tem predlogom sprememb in dopolnitev zakona o obrambi tudi v državnem zboru zaključujemo projekt ureditve strateških doktrinarnih dokumentov in zakonodaje na področju nacionalne obrambe. Tu se moram zahvaliti tudi dobremu delu ministra Grizolda in njegove ekipe. V nadaljevanju bo sledila še sprememba zakona o vojaški dolžnosti, predvsem s pričakovano razpravo o postopnem prehajanju na profesionalno vojsko in z ukinjanjem naborniškega sistema ter morebitno nadaljnjo razpravo o vstopanju Slovenije v evroatlantske vojaške, politične in druge integracije. Prav s tem zadnjim se ukvarja prvi del predloženih sprememb, ki obsega razširitev splošnih določb v obrambi in njenem namenu, izvajanju vojaške obrambe s ciljem, da se zagotovijo tudi ustrezne podlage za vključitev Slovenije v sistem kolektivne obrambe. Pa najsi bo to morebitno članstvo v Natu ali skupni evropski varnostni in obrambni politiki v okviru Evropske unije. Z amandmaji so dopolnjene tudi nekatere nejasne dikcije, na katere je opozoril sekretariat državnega zbora in odbor za obrambo in jih v naši poslanski skupini podpiramo. Še posebej amandma k 30. členu, ki podrobneje pojasnjuje razmejitve v pristojnosti vlade in državnega zbora v zvezi s sodelovanjem slovenske vojske pri pripravah in nalogah skupne obrambe na podlagi mednarodnih pogodb ter o uporabi pripadnikov rezervne sestave, razporejenih v vojno sestavo vojske. Ustreznejša in tudi bolj pregledna ureditev področja obveščevalno-varnostne službe, ki med drugim na novo oblikuje določbe, ki ureja obveščevalne, protiobveščevalne in varnostne naloge ter postavljajo jasno ločnico med obveščevalno in varnostno dejavnostjo, jasno definira pooblastila pooblaščenih oseb. V zakonski okvir pa postavlja elektronsko spremljanje mednarodnih sistemov zvez ter jasno definira pristojnosti in odgovornosti ministra za obrambo, omogoča pa tudi lažji in transparentnejši nadzorpristojnih organov pri nadzoru te službe. Sklop predlaganih sprememb obsega tudi organizacijo vojske, spremembe pristojnosti, dopolnitev sistema poviševanja, vojaškega šolstva, vojaške discipline in podobno. V naši poslanski skupini podpiramo tudi amandma vlade, ki uvaja novo kategorijo v naš obrambni sistem, in sicer, da vojaško službo opravljajo tudi pripadniki rezervne sestave, ki so sklenili z ministrstvom pogodbo o službi v rezervni sestavi. Apeliramo pa na vlado, da s posebnimi pogoji in načini opravljanja te službe uredi posebne stimulacije, tako za pripadnike prostovoljne rezerve kot tudi za njihove delodajalce tako, da jih le-ti ne bi zaradi obveznosti in po njihovi vrnitvi na delovno mesto postavili v manj ugoden položaj. Zakon ureja uvaja nove določbe delovnopravnega značaja, s katerimi se urejajo značilnosti in posebne zahteve poklicnega dela na obrambnem področju in še posebej v vojaški službi, ki jih ni mogoče urejati s splošnimi predpisi. Podpiramo na novo urejeno upravljanje vojaške službe izven države v miru in pri izvajanju vojaške obrambe. Vojaško službo izven države lahko torej opravljajo predvsem pripadniki stalne, poklicne sestave Slovenske vojske, za pripadnike vojne sestave pa je potrebna odločitev državnega zbora. Na vojaško službo izven države v miru bodo lahko poslani tudi pripadniki rezervne oziroma vojne sestave, če bodo sklenili pogodbo o zaposlitvi v Slovenski vojski. Torej nobene bojazni, da bo v času, ko bo naborni sistem še obstajal, kakorkoli pošiljali nabornike v tujino, obenem pa bomo omogočili sodelovanje v mirovnih operacijah tudi tistim državljanom, ki jim do sedaj ta želja ni bila omogočena. Podpiramo zaostritev pogojev za povišanje podčastnikov in častnikov, ki bodo s tem dosegli standarde v zahodnoevropskih vojskah, s čimer bo dosežena primerljivost z drugimi vojskami. Določeni pogoji, ki morajo biti hkrati izpolnjeni za napredovanje, bodo omogočili načrtno uvedbo karierne poti častnikov in podčastnikov, predvsem pa se nam zdi pomembno, razveljavilo dosedanji sistem dvojnih činov, položajskih in osebnih kariernih. In na koncu. Po sprejetju teh sprememb se bosta morala ministrstvo za obrambo in vlada soočati še s posledicami takih strateških sprememb in odločitev o reorganizaciji slovenske vojske. Predvsem zaradi slabe strukture zaposlenih, v odnosu in razmerju med vojaškim in civilnim delom ministrstva za obrambo, slabe izobrazbene strukture ter nesorazmerja med častniki in podčastniki v primerjavi s številom vojakov. Členi, ki urejajo področje morebitnega administrativnega upokojevanja ali drugačnega urejanja viškov delovne sile v obrambnem resorju, so zaenkrat izpuščeni in je odločitev prepuščena prihodnosti. Vendar ne tako daleč v prihodnost, saj se bo s predvidenim zmanjšanjem strukture slovenske vojske na 27 tisoč pripadnikov, kot je zapisano v naših dokumentih, ali celo morebitnim začetim postopkom prehoda na poklicno vojsko, z ukinitvijo nabornega sistema, vlada še letos soočala s prek 700 presežnimi delavci, za katere bo treba najti ustrezne rešitve. Sicer reforma ne bo imela takega uspešnega zaključka, kot smo si zastavili v strateških dokumentih, sprejetih v našem državnem zboru. Z zakonom o obrambi se bomo torej ponovno srečali, še posebej, če se bo uresničil projekt vlade o ukinitvi nabornega sistema v letu 2003 in prehodno poklicno vojsko v letu 2004, ki je sicer predmet zakona o vojaški dolžnosti, nekatere odločitve pa so vezane konkretno na ta zakon. Predlagani zakon bo poslanska skupina LDS podprla. Hvala.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Socialdemokratske stranke bo predstavil gospod Rudolf Petan, izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani! Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o obrambi, ki ga danes spreminjamo ali sprejemamo, je začel veljati v začetku leta 1995. Tisti zakon, pravzaprav ta zakon, ki še vedno velja, je omogočil preoblikovanje Teritorialne obrambe v Slovensko vojsko. V tem času je bil tudi sprejet zakon o zagotavljanju sredstev za realizacijo temeljnih razvojnih programov 1994 - 2003. Sprejeti so bili tudi drugi dokumenti s tega področja. V tem času je bil sprejet tudi prvi individualni partnerski program. Leta 1996 se je državni zbor opredelil do mednarodnih obrambnih povezav, kar je bilo nadgrajeno s skupno izjavo parlamentarnih strank v podporo slovenskemu vključevanju v Nato leta 1997. Slovenija je leta 1999 začela z izvajanjem akcijskega načrta za članstvo v Natu, leta 2001 je bil sprejet nov dolgoročni program razvoja in opremljanja Slovenske vojske, s katerim se določa zmanjšanje vojne sestave s 47.000 na 26.000 pripadnikov, seveda z vsemi spremembami struktur. Poudarek je bil dan, vsaj naj bi bil dan, večji profesionalizaciji. Vse te spremembe je treba opredeliti tudi v pravnem okviru, kar naj bi omogočile potrebne spremembe zakona, ki so pred nami. Stanje na področju nabora je zaskrbljujoče in to je dejstvo in pripraviti je treba tudi ustrezne rešitve. Predlog, ki je pred nami, daje možnost prostovoljne rezerve, vendar nič kaj več od tega. V Socialdemokratski stranki podpiramo predlog čim hitrejše profesionalizacije in pa ukinitev naborniškega sistema. Ta sprememba zakona, ki je pred nami, seveda tega ne rešuje, vendar pa daje določene nastavke, da se s prilagajanjem, s spremembami zakonodaje, ki se najavljajo in ki so možne, to lahko stori. Zaradi dejstva, da se je od leta 1995, ko je bil sprejet osnovni zakon o obrambi, marsikaj spremenilo in vse omenjene spremembe je treba definirati tudi z zakonom, kar naj bi omenjena sprememba tudi opravila Zaradi tega dejstva, da se prilagodimo nastalim razmeram in obstoječemu stanju, bomo v Socialdemokratski stranki ta predlog z vsemi amandmaji podprli, čeravno to ni tisto, kar predlagamo mi in kar mi menimo, da bi morali storiti - ne, da bi bilo prav, ampak bi morali storiti. Pa vendar pri tem vladi priporočamo, da se bolj pogumno loti tudi čimprejšnje profesionalizacije in urejanja vseh razmer, ki so s tem povezane. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavil gospod Ivan Kebrič. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! V poslanski skupini smo dokaj podrobno ali, drugače, zelo podrobno proučevali predlog sprememb in dopolnitev zakona o obrambi. Naše stališče je naslednje. Ne zaradi Nata ali česarkoli, vendar zaradi obrambe naše domovine, države, menimo, da je prav in potrebno, ne le koristno, da imamo na eni strani dober zakon, ki bo zagotavljal oboroženim silam tisto, kar mi od njih pričakujemo, seveda tudi ob upoštevanju naših drugih, finančnih in ostalih zmožnosti. Ni samo razlog, da nekdo reče: bodimo nevtralni - res je, to je zelo dobro, vendar nevtralnost je treba ubraniti oziroma ščititi. Na drugi strani menimo, da je zadnji čas, da smo dobili to spremembo, in še enkrat ponavljam, ne zaradi Nata, ampak zaradi naše samostojne države. Da bi se uskladili v celotnem javnem sektorju, v katerega spada tudi vojska, saj je financirana iz državnega proračuna, zato postavljamo naslednji amandma, da se ne moremo strinjati in se ne bomo strinjali - in vas lepo prosim, imejte to v vidu - ko smo predlagali k 23. členu amandma, da ne more vojska biti izjema iz javnega sektorja, da lahko napredujejo v dveh letih. Če vas smem spomniti,da imamo že sedaj preveč častnikov in podčastnikov, kakšna logika narekuje potem, da imamo kar po dveh letih možnost napredovanja. Seveda spoštujemo pogoje, ki so v 23. členu zapisani, ki jih mora nekdo oziroma vsak, ki želi ali meni vodstvo, da bi naj napredoval, izpolnjevati. Vsi, ki smo preživeli vojno in služili vojaške roke, vemo, da bi najlepše in najboljše bilo, da vojne in tega ne bi bilo nikdar. Vendar, če se hočemo tudi na eni strani priključevati drugim obrambnim sistemom, potem mora tudi naša vojska imeti enake pogoje, kar se tiče oborožitve in vsega ostalega, da nas bodo drugi, prvič, vzeli, in če nas vzamejo, tudi ustrezno upoštevali. Zato v naši poslanski skupini podpiramo ta predlog in tudi na strani 31 nismo dali posebnega amandmaja na drugo alineo, ki pravi: "Je dolžnost opravljal določen čas, vendar najmanj eno leto." Vendar, ponavljam, vztrajamo pri našem amandmaju, da ne more biti napredovanja po dveh letih, kajti - čisto teoretično vzeto - bi lahko imeli čez 20 let same generale, po drugi strani pa: komu bodo ti generali potem komandirali oziroma koga bodo vodili, koga bodo oblikovali v dobrega vojaka, v zavednega za zaščito naše države. Ne želim biti dolg. Apeliram še enkrat na vas. Razmislite o tem in razmislite o tej logiki, da imamo že zdaj preveč podčastnikov in častnikov. Hvala za vašo pozornost.
Hvala vam, kolega Kebrič. Ali želi še katera od poslanskih skupin predstaviti stališče? [[Želi.]] Kolegica Danica Simšič bo predstavila stališče poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov. To je, kolikor zdaj lahko ocenim, zadnja od poslanskih skupin. Potem bomo še prešli na obravnavo poslancev. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Spoštovani gospod minister, gospod državni sekretar! Naj kar uvodoma povem, da bo poslanska skupina Združene liste socialnih demokratov predlog sprememb, ki ga imamo pred seboj, podprla. Gre za prve obsežnejše spremembe zakona o obrambi, ki so potrebne po sprejetem konceptu preoblikovanja Slovenske vojske do leta 2004 in po sprejeti obrambni strategiji Republike Slovenije, ki ji je potem sledil tudi sprejem sprememb zakona o sredstvih za realizacijo temeljnih razvojnih programov obrambnih sil, s katerimi smo zagotovili osnovna potrebna sredstva za izpeljavo preoblikovanja Slovenske vojske. Slovensko vojsko čakajo v naslednjih dveh letih temeljite spremembe. Treba bo zagotoviti pogoje za postopke kadrovskega prerazporejanja in popolnjevanja novih formacij, s čimer bomo zagotovili tudi prilagoditev Slovenske vojske za mednarodno sodelovanje,po drugi strani pa tudi očitno že sprejeti odločitvi o skorajšnji profesionalizaciji Slovenske vojske. Vendar pa v Združeni listi socialnih demokratov nismo bili v celoti prepričani, da je v času, ko pripravljamo obsežne spremembe javne uprave, vključno zureditvijo statusa javnih uslužbencev, organov v sestavi uprave, kakor tudi poenotenja plačnega sistema v javnem sektorju, potrebna tako obsežna sprememba zakona o obrambi, ki bo zaradi drugih razlogov verjetno kmalu dočakal nove spremembe. Še posebej so nas v prvi fazi motili nekateri predlogi, ki so predvidevali reševanje kadrovskih vprašanj Slovenske vojske, ki so nedvomno zelo resna, s predčasnim upokojevanjem obsežnega dela sedanjega kadrovskega sestava. Za nas ni bilo sprejemljivo, da bi v kratkem času po sprejetju pokojninske reforme, s katero smo skušali kar najbolj omejiti izjeme pri upokojevanju, ponovno omogočali tako obsežno in ugodno predčasno upokojevanje. Lahko pa rečem, da so predlagatelji zakona kasneje vendar prisluhnili našim številnim pripombam, ki smo jih imeli na te prve predloge in veseli smo, da so se drugače lotili reševanja nujnega kadrovskega prestrukturiranja zaposlenih na ministrstvu za obrambo, še posebej pa Slovenske vojske. Gre namreč za to, da moramo v sistem socialne varnosti zaposlenih vgraditi tudi zavest, vgraditi zavedanje, da so ljudje, ki imajo določena posebna znanja in veščine, koristni in nujno potrebni za razvoj naše države, ne pa, da iščemo najlažje poti, kako se rešiti čimveč ljudi, ki jih trenutno ne potrebujemo v okviru nekih predvidenih programov. In seveda rešitev je preprosta - predčasno upokojevanje. Aktivnosti, ki pa zdaj potekajo z medresorskimi usklajevanji, kažejo, da so možne tudi drugačne poti. Samo prava volja je potrebna. Kljub očitnemu napredku pri spremembi nekaterih poglavij zakona pa imamo v Združeni listi socialnih demokratov še nekatere dvome oziroma vprašanja, za katera bi želeli od predlagatelja dobiti nekoliko obširnejša pojasnila. Gre predvsem za nekatere določbe v tistem delu zakona, ki se nanašajo na poklicno delo na obrambnem področju, kjer se urejajo pravice iz delovnega razmerja, za katere v poslanski skupini nismo v celoti prepričani, da so v skladu s sprejetim zakonom o sistemu plač v javnem sektorju in nekaterimi predpisi, ki jih bomo sprejemali, ter se nanašajo na reformo javne uprave in položaja javnih uslužbencev. Posebej nas zanima, ali so različni dodatki, ki so predvideni, npr. v 91. členu, poseben dodatek za omejitve pri delu, ki ni združljivo z dejavnostjo ministrstva, pa v 96. členu, kjer se naštevajo številni dodatki za posebne delovne pogoje, v 98.d, 98.e ter 98.f členu, kjer so našteti dodatki za posebna znanja in veščine ter posebno nevarne delovne naloge, dodatek za specifična strokovna znanja in izurjenost in poseben dodatek na stalnost. Ali so vsi ti dodatki skladni s sprejetim zakonom o sistemu plač v javnem sektorju? Res sicer je, da se običajno pri teh dodatkih uporabi izraz dodatki v skladu s splošnimi predpisi, vendar nismo v celoti prepričani, da v praksi ne bo prišlo do neskladja med zakonom o obrambi in zakonom o sistemu plač v javnem sektorju, ki smo ga, kot rečeno, pravkar sprejeli. Sicer pa v poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov pričakujemo odgovor na ta naša vprašanja in pomisleke in hkrati ocenjujemo, da so predlagane spremembe v glavnem potrebne, če želimo zagotoviti nemoten potek izvajanja zahtevnih reform v Slovenski vojski, zato bomo zakon podprli.
Hvala lepa. Kolikor lahko ugotovim, smo s tem izčrpali predstavitve stališč poslanskih skupin. Tako lahko preidemo na razpravo ostalih kolegic in kolegov. Pisnih prijav nimam, tako da bom vse razprave poslej omejil na pet minut in sprašujem, kdo želi besedo. Pričakujem, da se bo torej odzval na predstavitev poslanskih stališč, verjetno minister. Prosim, dr. Grizold, imate besedo. Potem bom pač, če tega interesa za nadaljevanje razprave ne bo, končal splošno razpravo. Prosim, minister, imate besedo.
Torej dovolite mi najprej, da še enkrat argumentirano zavrnem amandma poslanske skupine DeSUS-a. Kot sem že prej omenil, s 63. členom zakona bistveno zaostrujemo pogoje za napredovanje v višje čine, pri tem ni mogoče izenačiti vojaških oseb in javnih uslužbencev. Pri vojaških osebah je po 63. členu lahko povišan v višji čin podčastnik ali častnik, če izpolnjuje osem pogojev in ne le enega. Dovolite mi prosim, da na hitro naštejem vse te pogoje. Prvič, da ima predpisano izobrazbo. Drugič, da je imenovan na dolžnost, na kateri opravlja vojaško službo, torej ne na katerokoli delovno mesto. Tretjič, da se za to dolžnost zahteva višji čin, to pomeni, da mora biti formacijska dolžnost prosta in da se zanjo zahteva neposredno višji čin, kot ga ima kandidat za povišanje. Četrtič, da je dolžnost opravljal določen čas, in sicer najmanj eno leto. Petič, da je uspešno končal predpisano vojaško izobraževanje ali usposabljanje. Šestič, da je od zadnjega povišanje preteklo najmanj dve leti. Sedmič, da izpolnjuje pogoje, določene za psihofizično pripravljenost. In osmič, da je ocenjen z najmanj dobro službeno oceno. Torej navedeni kriteriji morajo biti izpolnjeni kumulativno, ne pa posamično. Nadalje, sistem povišanja ni povezan z napredovanjem po plačilnih razredih, sistem tudi ni identičen ureditvi v 118. člena predloga zakona o javnih uslužbencih, ki poleg ocene kot dodatne kriterije določa izpolnjevanje izobrazbe in izpolnjevanje obveznosti po programih usposabljanja. Torej karierna pot podčastnika ali častnika v Slovenski vojski, ki bo na podlagi 63. člena zakona o obrambi, recimo, uveljavljen, določa, da lahko teoretično podčastnik v najvišji čin podčastnika napreduje v 34 letih in častnik v 32 letih. Pri tem mora biti zagotovljeno izpolnjevanje, kot sem že prej povedal, vseh osmih pogojev hkrati. In torej primerjave s sistemom javnih uslužbencev niso ustrezne in niso utemeljene v tem primeru. Kajti, omenjena karierna pot je izdelana tudi, moram reči, z upoštevanjem kriterijev in standardov, ki veljajo v primerljivih vojaških organizacijah, v razvitih državah in sprememba pogojev tako, kot je predlagano z amandmajem, bi enostavno povzročila, da bi bili najvišji čini podčastnikov ali častnikov, doseženi šele tik pred upokojitvijo. To pa je seveda glede na zahteve vojaške organizacije popolnoma nesprejemljivo. Zato seveda predlagam, da amandmaja ne podprete. Kar se pa tiče vprašanj poslanske skupine Združene liste, ki so zelo konkretna, predlagam, da - gospod Bogataj že pripravlja tukaj zelo konkretne odgovore. Prosim, če odgovoriš.
Zdaj pa bom dal besedo gospodu Bogataju. Naj opozorim, da bomo v drugi obravnavi potrebovali dvotretjinsko podporo navzočih poslancev za odločitve. In zato že vnaprej vabim kolegice in kolege, da pridejo v dvorano, ker izgleda, da velike diskusije okrog zakona v prvi obravnavi ne bo. Prosim, zdaj pa imate besedo, gospod Bogataj.
Hvala lepa. Spoštovane gospe poslanke, poslanci. Sam zakon, kot je minister v uvodni obrazložitvi dvakrat poudaril, ne daje osnove za nikakršne spremembe plačnega sistema na obrambnem področju oziroma v vojaški organizaciji. V 96. členu, ki se zaključuje s petim odstavkom, se govori o posebnih pogojih dela na obrambnem področju in se zaključuje, da se uporabljajo splošni predpisi. V 98.č členu, ki govori o merilih, da jih predpiše vlada, to je za delo zunaj države, opravljanje službe izven države, ta merila tudi po plačnem zakonu ureja država z nekim podzakonskim aktom. Zato bo tudi oziroma je že razveljavljena uredba, ki je do sedaj urejala to področje. Skratka, zakon ne daje nobene osnove, da je vojska plačana po nekem drugem predpisu. 98.d člen, ki ureja posebna znanja, se zaključuje s tretjim odstavkom, ki se sklicuje na splošne predpise, splošne predpise, tako kot bodo za javni sektor sprejeti oziroma uveljavljeni 98.e člen, ki govori o specifičnih strokovnih znanjih, se zaključuje ravno tako s sklicevanjem na splošne predpise. In 98.f člen, ki govori o dodatkih na stalnost, se zaključuje z drugim odstavkom, ki se sklicuje na predpise. Skratka, noben od teh členov - upam, da sem zajel čisto vse, kar jih je in ki bi eventualno lahko dali možnost, da nekdo razmišlja o nekih posebnih rešitvah - se sklicujejo in zaključujejo s splošnimi predpisi. V obstoječi pravni tehniki pa je splošen predpis tisti, ki ni področen in ki ureja plače v plačnem sistemu v javnem sektorju. Podobno imamo urejena tudi delovna razmerja, kjer že same uvodne določbe pojasnjujejo, da gre za sklicevanje in oporo na splošne predpise, le izjeme oziroma posebnosti se posebej urejajo s tem zakonom. Še enkrat povem, da uveljavitev tega zakona, če bo sprejet v predlaganem besedilu, ne bo povzročila nobenih sprememb v plačnem sistemu na obrambnem področju. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? [[Nihče.]] Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem splošno razpravo. Kolegice in kolegi, tako prehajamo na drugo obravnavo, to je na razpravo in odločanje o posameznih členih predloga zakona. Kot sem že najavil, vas opozarjam, da bodo na podlagi prvega odstavka 124. člena ustave vse vsebinske odločitve v zvezi s tem zakonom sprejete, če bosta zanje glasovali dve tretjini navzočih poslancev. Zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. Ta postopkovni predlog dajem na glasovanje. Glasujemo o postopkovnem predlogu, prosim. Mislim, da nas je v dvorani več. Že prej sem povabil kolegice in kolege, da pridejo v dvorano, razprava je bila krajša, kot so nekateri verjetno pričakovali. Še enkrat po tej poti vabim vse, da se zglasijo v veliki dvorani. Drugič bom dal na glasovanje postopkovni predlog. Glasujemo o postopkovnem predlogu. 54 navzočih. 53 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Kolegice in kolegi! Prehajamo torej na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Razpravo bom vodil na podlagi pregleda amandmajev z dne 26.3.2002. Seznam imate pred seboj. Najprej bom dal v razpravo in potem na odločanje amandma odbora za obrambo, amandma za novi 1.a člen. Sprašujem, ali želi kdo besedo? Ugotavljam, da nihče. Opozarjam, da je amandma povezan z amandmajem k 1. in 45. členu. Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 1, k amandmaju za novi 1.a člen. Glasujmo! 55 navzočih. 50 za, 2 proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 2.]] Dvotretjinska večina je bila za ta amandma, zato je sprejet. K 1. členu imamo prav tako en amandma odbora za obrambo. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 1. členu. Glasujmo! 51 navzočih. 49 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem člen sprejet. Vlada Republike Slovenije predlaga en amandma k 3. členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Glasujmo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 3. členu! 50 navzočih. 47 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujmo še o členu v celoti. Glasujmo o 3. členu v celoti! 53 navzočih. 49 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 3. člen v celoti sprejet. Imamo amandma vlade k 15. členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in dajem amandma vlade k 15. členu na glasovanje. Glasujmo! 50 navzočih. 46 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Amandma spreminja besedilo člena v celoti. Pred seboj imate tudi amandma, sicer ne v pregledu, pač pa na posebnem dokumentu, ki ga je podpisal kolega Kebrič, vodja poslanske skupine DeSUS. Gre za amandma k 23. členu. Želi kdo besedo? Kolega Kebrič.
Hvala za besedo. Spoštovane kolegice, kolegi, minister in državni sekretar! Ponavljam to, kar sem že v imenu poslanske skupine povedal, da vas prosim, da razmislite o tem, ali bomo res akceptirali izjemo iz javnega sektorja, ko je pred nami tudi zakon za javne uslužbence. Ne strinjam se, čeprav je gospod minister dvakrat nastopal, da ne podpira tega amandmaja in da vztraja pri tistem dvoletnem napredovanju. Trdim, da ni samo to, kar je bilo rečeno, da pa to ni pogojeno tudi s plačilnimi razredi in zvišanjem takih in drugačnih plač. To ne drži čisto in temu nasprotujem. Govorim zato, da če smo logični in realni in če upoštevamo, da že sedaj imamo preveč častnikov in da je to problem predčasnega upokojevanja in vam povem, da smo se v koaliciji dolgo usklajevali in mnogo stvari uskladili, razen te, pa bom uporabil izraz, da minister s tem predlogom trmasto vztraja, da mora biti izjema in napredovanje v dveh letih. Lepo vas prosim, podprimo ta amandma in naj bomo enaki državljani za take zakone, kjer res lahko veljajo za vse in ne delajmo nepotrebnih izjem. Hvala lepa.
Želi še kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Pred seboj imamo določene amandmaje poslanske skupine DeSUS k 23. členu. Ta predlog dajem na glasovanje. Prosim, da se izjasnite. Smo sredi glasovanja. 54 navzočih. 13 za, 32 proti. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 32.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil potrebne podpore. Glasujmo o 23. členu v celoti. 55 navzočih. 47 za, 3 proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Vlada Republike Slovenije k 27. členu vlaga en amandma. Želi kdo o njem besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 1. 51 navzočih. 48 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zdaj glasujmo še o 27. členu v celoti. Glasujmo o 27. členu v celoti! Tudi ta je sprejet. Za je glasovalo 45 kolegov od kolegic od 48 navzočih. Nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. K 30. členu imamo amandma vlade. Želi kdo o njem besedo? Ugotavljam, da nihče. Glasujmo o amandmaju vlade pod zaporedno številko 1 k 30. členu. 50 navzočih, 47 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o besedilo 30. člena v celoti. 46 navzočih, 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. K 32. členu vlada vlaga dva amandmaja. Želi kdo o njima razpravljati? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Najprej bomo odločali o amandmaju pod zaporedno številko ena k 32. členu na četrti strani pregleda.Prosim za zbranost v dvorani. 46 navzočih, 44 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Prvi amandma smo sprejeli. Zdaj glasujemo o drugem. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko dva k 32. členu. 47 navzočih, 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Tudi drugi amandma je sprejet. In zdaj lahko odločimo o členu v celoti. Odločamo o 32. členu v celoti. 46 navzočih, 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sprejet. K 42. členu na peti in šesti strani pregleda imamo dva amandmaja, to sta amandma vlade in odbora. Želi kdo besedo? Če je sprejet eden, je drugi brezpredmeten. Nihče ne želi besede. Potem bomo glasovali. Najprej bomo glasovali o amandmaju pod zaporedno številko ena vlade Republike Slovenije. Če je ta sprejet, je amandma odbora pod točko dva brezpredmeten. Glasujemo. Glasujemo o amandmaju vlade. 51 navzočih, 47 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Drugi je tako postal brezpredmeten. Zdaj glasujemo še o členu v celoti. Glasujemo, prosim, o 42. členu v celoti. Za hip bom počakal. Mislim, da nas je v dvorani dovolj. O členu v celoti bomo morali glasovati še enkrat. V drugo glasujemo o členu v celoti. Gre za 42. člen. Prosim za pozornost. Smo sredi drugega glasovanja o istem členu. 48 navzočih, 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sprejet. Odbor za obrambo predlaga amandma k 44. členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Glasujemo o amandmaju odbora za obrambo k 44. členu. 49 navzočih, 48 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da smo s tem izglasovali tudi člen v celoti. K 45. členu odbor za obrambo predlaga amandma, da se ta člen črta. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. O predlogu glasujemo. 53 navzočih, 52 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Tako smo odločili o amandmajih. Opravili smo razpravo o vloženih amandmajih. Prehajamo na razpravo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Ali želi kdo besedo? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Glasujemo. Prosim za mir. Smo sredi glasovanja o členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. 53 navzočih, 49 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da so vsi ostali členi sprejeti. Tako lahko preidemo na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Na glasovanje dajem naslov zakona. Naslov je sprejet, za je od 52 glasovalo 51 kolegic in kolegov. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. Tako lahko preidemo na tretjo obravnavo predloga zakona. Sprašujem, ali želijo kvalificirani predlagatelji vložiti amandmaje? Ugotavljam, da ne. Najprej bomo ugotovili, ali je porušena medsebojna skladnost določb zakona? [[Ni.]] Tako lahko preidemo na odločanje o zakonu v celoti. Želi kdo besedo? Ne? Prosim? Prosim, kolega Kebrič.
Hvala za besedo. Naša poslanska skupina zahteva 20 minut odmora pred glasovanjem v tretjem branju.
Smo pred odločanjem o zakonu v celoti. Odrejam dvajsetminutni odmor. Nadaljevali bomo ob 15.42 uri, ko bomo dali besedo najprej kolegu Kebriču, če bo tako želel, potem pa bomo odločili o predlogu zakona v celoti. Hvala lepa.
Čez minuto se bo iztekel odmor, ki sem ga odredil na podlagi zahteve poslanske skupine DeSUS. Vabim kolega Kebriča, da pride v dvorano, in seveda vse ostale. Čez dve minuti, ob 15.43 uri bom ugotavljal navzočnost. Prosim vas, da pridete v dvorano. Prosim, da pridete v dvorano! Navzočnost bomo ugotavljali, tako da bomo ugotovili, ali je navzočih 46 ali več poslancev. Opozarjam pa še enkrat, da pri tej točki dnevnega reda, pri sprejemu zakona o obrambi,mora predlog dobiti dvotretjinsko podporo navzočih, da je sprejet, vključno s sprejemom zakona. Prosim! Ob tem opozorilu vabim vse še enkrat, da pridete v dvorano. Ura je 15.42; se pravi, čas za odmor se je iztekel. Ugotavljal bom navzočnost v dvorani vsak hip. Prosim kolegice in kolege iz preddverja, da pridejo v veliko razpravno dvorano. Mir v dvorani! Ugotavljam navzočnost! Prosim, pritisnite tipko "kvorum". Smo sredi ugotavljanja navzočnosti v dvorani. 48 navzočih. Državni zbor je sklepčen. Preostalonam je glasovanje o zakonu v celoti. Kolega Kebrič želi seznaniti zbor s stališči poslanske skupine. Prosim. Mir v dvorani!
Hvala za besedo. Spoštovani navzoči! Najprej, zakaj smo zahtevali 20 minut odmora za preudarek. Ob spoštovanju poslovnika se zavedamo, da nimamo nobene možnosti v tretjem branju ponoviti amandma. Zato smo enostavno preudarjali, kaj je za državo dobro oziroma boljše. Prišli smo do zaključka, da smo demokratična stranka in kot taki spoštujemo demokracijo tudi v tem smislu da večina odloča, manjšina ima pa pravico, da obdrži svoje mnenje, ampak ob spoštovanju tega načela smo se odločili, da bomo kljub temu - pa ne mislite, da smo užaljeni - da naš amandma ni bil sprejet, ampak v interesu države bomo glasovali za ta predlog spremembe tega zakona. Hvala.
Dobro. Prosim za mir v dvorani! Zdaj bomo torej odločali o zakonu v celoti, seveda če bo mir v dvorani. Opozarjam na pravilo dvotretjinske večine. Glasujmo! Glasujemo o predlaganem zakonu v celoti. 59 navzočih, 53 za, eden proti. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Ministru se zahvaljujem za sodelovanje na seji. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA NACIONALNEGA PROGRAMA VARSTVA PRED NARAVNIMI IN DRUGIMI NESREČAMI. Tudi predlog tega zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Sprašujem ministra ali državnega sekretarja, če želi besedo? Prosim, minister za obrambo dr. Grizold.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovane poslanke in poslanci! V skladu s sklepom državnega zbora julija lani, ko je opravil prvo obravnavo predloga nacionalnega programa varstva pred naravnimi in drugimi nesrečami, smo pripravili predlog za drugo obravnavo in pri tem predlogu bi rad poudaril naslednje. Prvič, upoštevali smo sklepe in stališča državnega zbora v celoti, tako da je struktura programa usklajena z zakonom o varstvu pred naravnimi in drugimi nesrečami in zakonom o varstvu pred požarom. Drugič, radikalno smo skrajšali poglavje o ugotovitvah iz ocen ogroženosti in so v njem navedeni samo temeljni poudarki oziroma ugotovitve. Tretjič, v skladu s stališči državnega zbora so dopolnjene usmeritve v predlogu programa "Cilji in naloge". Upoštevana so izhodišča iz resolucije o strategiji nacionalne varnosti, ki - kot vemo - je hierarhično najvišji konstitutivni dokument na področju nacionalne varnosti in ga je državni zbor sprejel lani. Predlog nacionalnega programa se tako vključuje v celotno hierarhijo in medsebojno povezanost strateških razvojnih in doktrinarnih dokumentov na področju nacionalne varnosti. Pri tem pa ni bilo mogoče slediti nekaterim razpravam, češ da je treba vse naloge v programu opredeliti tudi rokovno, določiti nosilce in podobno. Program obsega temeljne usmeritve in naloge, z letnimi načrti, v skladu z 42. členom zakona o varstvu pred naravnimi in drugimi nesrečami pa bodo te usmeritve in naloge konkretizirane, tako po času, načinu in nosilcih njihove izvedbe. Predlog programa za prvo leto uresničevanja programa smo že začeli pripravljati. Četrtič, v predlog programa smo vključili tudi del, ki se nanaša na financiranje oziroma potrebna sredstva. Za srednjeročno obdobje smo zajeli programe in sredstva na državni in lokalni ravni, ki se nanašajo neposredno na povečanje pripravljenosti za različne vrste nesreče. Upoštevali smo, da sta proračuna za leti 2002 in 2003 že sprejeta in da je verificiran makrofiskalni scenarij do vključno leta 2005. Zato je v programu predvidena zmerna rast izdatkov za neposredne naloge varstva pred naravnimi in drugimi nesrečami, brez radikalnih povečanj. Ker ni mogoče zajeti vseh izdatkov za področje varstva pred naravnimi in drugimi nesrečami v programu, bomo z letnimi načrti zagotovili, da se postopoma vzpostavi pregled nad izdatki na vseh različnih področjih in dejavnostih. Petič, v predlogu programa smo v največji meri upoštevali tudi mnenje in pobude komisije za lokalno samoupravo in regionalni razvoj državnega sveta. Poleg že omenjene zahteve za bistveno povečanje sredstev ni bilo mogoče slediti tudi zahtevi, da se v nacionalnem programu predvidi znižanje davčnih obveznosti na področju zaščite in reševanja. Ta vprašanja so bila obširneje obravnavana v državnem zboru in določanje nekaterih usmeritev v neskladju s to obravnavo bi bilo nerealno. Glede na priprave za ustanovitev pokrajin ni bilo mogoče zajeti v programu tudi podrobneje pristojnosti pokrajin na področju varstva pred naravnimi in drugimi nesrečami. Te bo možno opredeliti, ko bodo dovolj jasne rešitve glede pokrajin. Šestič. V skladu z mnenjem sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve podpiramo predloge amandmajev matičnega delovnega telesa, s katerimi se izboljšuje besedilo celotnega programa. Menimo, da tudi dopolnitev besedila v podpoglavju 2.2.2.1 Nesreče v rudnikih predstavlja le redakcijsko dopolnitev. V besedilu predloga programa za prvo obravnavo smo namreč za oceno tega vira ogroženosti uporabljali termin "nesreče v rudnikih in drugi nevarni pojavi v rudarstvu". S tako široko dikcijo smo zajeli tudi probleme opuščenih rudnikov oziroma rudnikov v zapiranju. Ker smo po stališču odbora ta del programa skrajšali, menimo, da gre tudi v tem primeru le za redakcijski in ne za vsebinski popravek. In nenazadnje, gospod predsednik, spoštovane gospe in gospodje! Nacionalni program varstva pred naravnimi in drugimi nesrečami predstavlja usklajeno in načrtno podlago za nadaljnje povečevanje učinkovitosti tega sistema. Zato predlagam, da ga zbor sprejme v drugi obravnavi. Prav tako predlagam, ker so v drugi obravnavi samo redakcijski amandmaji, da zbor po opravljeni drugi obravnavi, v skladu s 194. členom poslovnika na tej seji opravi še tretjo obravnavo programa in ga tako dokončno sprejme. Hvala.
Dobro. Minister je predlagal, da torej po končani drugi obravnavi, če ne bo vsebinskih amandmajev, preidemo še na tretjo. O tem se bomo odločali kasneje. Najprej bomo prosili - ali želi besedo predsednik odbora za obrambo? [[Želi.]] Kolega Petan, predsednik odbora za obrambo. Potem pa predstavniki poslanskih skupin. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani! Odbor državnega zbora Republike Slovenije za obrambo je na svoji 12. seji obravnaval predlog nacionalnega programa varstva pred naravnimi in drugimi nesrečami, ki ga je v obravnavo predložila vlada Republike Slovenije. Pri tem je bil odbor seznanjen s predlogom zakona in pa z mnenjem sekretariata državnega zbora za zakonodajo in pravne zadeve. Uvodoma sta besedilo predloga nacionalnega programa varstva pred naravnimi in drugimi nesrečami v imenu predlagatelja predstavila gospod dr. Anton Grizold, minister za obrambo, in gospod Miran Bogataj, državni podsekretar v ministrstvu za obrambo. Sekretariat državnega zbora za zakonodajo in pravne zadeve v svojem mnenju ugotavlja, da je predlagatelj pri pripravi besedila za drugo obravnavo upošteval mnenje sekretariata iz prejšnje obravnave in ga uskladil z določili 41. člena zakona o varstvu pred naravnimi in drugimi nesrečami ter 14. člena zakona o varstvu pred požarom. Prav tako je tudi razvidno, da je predlagatelj sprejemal stališče državnega zbora, sprejetega na prvi obravnavi na 7. seji državnega zbora Republike Slovenije. V razpravi so člani odbora za obrambo ponovno opozorili na problematiko v zvezi z opravljanjem gasilske službe, predvsem na problematiko financiranja in nabavljanja gasilske zaščitne opreme ter na problematiko DDV-ja, ki ob spremembi zakona o davku na dodano vrednost ni bila uspešno razrešena; opozorili na posledice, ki lahko nastanejo zaradi nestrokovno izvedenih ukrepov v opuščenih oziroma zaprtih rudnikih; opozorili, da bi bilo treba zakonsko prepovedati vsakršne gradnje na območjih, za katera je bilo nesporno ugotovljeno, da sodijo v kategorijo poplavnih območij. Odbor za obrambo je k predlogu nacionalnega programa varstva pred naravnimi in drugimi nesrečami oblikoval naslednje amandmaje: k podpoglavju 2.1.2 - Površje naj se beseda "ekspozicija" nadomesti z besedo "geografska lega"; v podpoglavju 2.2.1.9 - Viharji in močan veter naj se v drugem odstavku besedi "orografskih oviranj" nadomesti z besedami "reliefnih ovir"; v podpoglavju 2.2.2.1 - Nesreče v rudnikih naj se nesreče v rudnikih v prvem stavku drugega odstavka za besedo "tudi" doda besedilo "opuščeni rudniki in rudniki v zapiranju"; in k podpoglavju 3.1.5.1. - Informacijski sistemi se v drugem odstavku - "temelji na privatnem profesionalnem globalnem računalniškem omrežju Uprave Republike Slovenije za zaščito in reševanje" nadomesti z besedilom "temelji na računalniškem omrežju Uprave Republike Slovenije za zaščito in reševanje". Po razpravi in oblikovanju amandmajev je odbor za obrambo sprejel naslednji sklep: "Odbor državnega zbora Republike Slovenije za obrambo predlaga državnemu zboru Republike Slovenije, da v okviru druge obravnave podpre besedilo predloga nacionalnega programa varstva pred naravnimi in drugimi nesrečami, skupaj z amandmaji odbora." In še naslednji sklep: "Odbor državnega zbora Republike Slovenije za obrambo predlaga državnemu zboru Republike Slovenije, da v okviru druge obravnave podpre besedilo predloga nacionalnega programa varstva pred naravnimi in drugimi nesrečami, skupaj z amandmaji odbora, in že na isti seji preide na tretjo obravnavo nacionalnega programa, v primeru, če na seji v drugi obravnavi ne bo sprejet noben amandma oziroma če bodo sprejeti zgolj amandmaji redakcijske narave." Sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve v svojem mnenju napoveduje, da bo v primeru povezane obravnave druge in tretje faze odpravil še slovnične napake in opravil manjše redakcijske popravke. Hvala.
Hvala lepa vam, gospod predsednik odbora. Želi besedo sekretariat? [[Ne želi.]] Potem bom povabil k besedi predstavnike poslanskih skupin, če tako želijo. Ne vidim dvignjenih rok, zato bomo prešli na odločanje o predlogu. Zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in poglavjih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih poglavjih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. Postopkovni predlog dajem na glasovanje. Prosim za pozornost v dvorani. Smo sredi glasovanja o postopkovnem predlogu. Še enkrat bom moral [[...]]Še enkrat vabim kolegice in kolege iz preddverja, da pridejo v veliko razpravno dvorano. Sicer mislim, da nas je v dvorani dovolj. Še enkrat dajem na glasovanje postopkovni predlog. Prosim, da glasujete. Prosim, da glasujete o postopkovnem predlogu! V dvorani nas je več kot 50. Ne dela? Dobro. Vidim, da se je naprava zaustavila. Še enkrat, kolegice in kolegi prosim za pozornost! Prosim, če vsi lahko pritisnete, torej če se lahko odločite o postopkovnem predlogu! Ali je glasovalna naprava v redu? Ni v redu? Kolega Bajuk? Je v redu. 53 navzočih. 52 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je postopkovni predlog sprejet. Amandmaje imate v poročilu matičnega delovnega telesa. Kot posamičen amandma je vložen amandma poslanske skupine Nove Slovenije, ki ga je vložila 14. maja. O teh amandmajih bomo glasovali. V razpravo bom dal drugo poglavje. Imamo štiri amandmaje. Želi kdo o njih besedo? Rad bi vas seznanil z vsebino amandmaja poslanske skupine Nove Slovenije. To je amandma, ki se glasi, citiram: "Erozija je lahko tudi odnašanje humusa ali zemljine zaradi močnega vetra." Želi kdo o teh amandmajih besedo? Prosim, kolega Mamić.
Jaz bi samo razložil ta amandma. Ker prihajam iz Vipavske doline, kjer je tudi močna burja, se dogaja, da jeseni, ko zapiha, odnese toliko zasejane pšenice in seveda pšenica ne more rasti, če nastane erozija. Hvala.
Želi še kdo besedo? Minister, prosim.
Sprejemamo ta amandma.
Prav. Vlada ta amandma podpira. Želi še kdo besedo? [[Nihče.]] Potem bomo glasovali. Najprej bomo glasovali o amandmaju k podpoglavju 2.1.2. Površje. To je amandma odbora. Glasujmo! Mir v dvorani! Smo sredi glasovanja o amandmaju odbora k podpoglavju 2.1.2. Površje. 55 navzočih. 49 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zdaj bomo glasovali o amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije. Podpisan je kolega Mamić v njenem imenu. Gre za amandma k podpoglavju 2.2.1.7. Erozija. Glasujmo! 53 navzočih. 46 za, 5 proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Imamo amandma k podpoglavju 2.2.1.9. Viharji in močan veter. Gre za amandma odbora. Dajem ga na glasovanje. Mir v dvorani! Amandma odbora k podpoglavju 2.2.1.9. Viharji in močan veter. 52 navzočih. 50 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Imamo amandma k podpoglavju 2.2.2.1. Nesreče v rudnikih. Gre za amandma odbora. Glasujemo o njem. 50 navzočih. 48 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je tudi ta amandma sprejet. Glasujemo o II. poglavju v celoti. Glasujemo o drugem amandmaju v celoti, z dopolnili k poglavju, kot je bilo dopolnjeno z amandmaji. 46 navzočih. 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je poglavje II sprejeto. K poglavju III imamo en amandma k podpoglavju 3.1.5.1. Informacijski sistemi. Želi kdo besedo? To je amandma odbora. [[Nihče.]] Glasujemo o tem amandmaju. Mir v dvorani. Smo sredi glasovanja. 56 navzočih. 54 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da smo ta amandma sprejeli. Glasujemo o poglavju III v celoti. Smo sredi glasovanja o poglavju III. 56 navzočih. 1 manj je glasoval od tega za, se pravi 55, nihče proti. [[za je glasovalo 55.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da smo to poglavje sprejeli. Zdaj prehajamo na razpravo o preostalih poglavjih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Ali želi kdo besedo? [[Nihče.]] Potem bomo odločali o preostalih poglavjih, h katerim amandmaji niso bili vloženi. Glasujemo. Glasujemo o preostalih poglavjih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. 57 navzočih. 56 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da so preostala poglavja sprejeta. Prehajamo na razpravo in odločanje o naslovu nacionalnega programa. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Potem bomo o predlogu odločali. Glasujemo. Glasujemo o naslovu nacionalnega programa. Naslov je sprejet. Tako je odločilo 51 kolegic in kolegov, od 52. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] S tem smo zaključili drugo obravnavo. Odbor za obrambo je zboru predlagal, da skladno s prvim odstavkom 194. člena poslovnika na tej seji opravimo tudi tretjo obravnavo nacionalnega programa. Nasprotuje temu sekretariat? Ima kakšno pripombo? [[Ima.]] Prosim, gospa sekretarka iz sekretariata.
Gospod predsednik, po posvetovanju s predlagateljem ugotavljamo, da je sprejeti amandma v zvezi z erozijo, ki je bil vložen s strani poslanske skupine Nove Slovenije, pojasnjevalne narave in menimo, da se v tem primeru lahko smatra za redakcijski amandma in potem se iztečejo pogoji za prehod v naslednjo fazo obravnave.
Torej so izpolnjeni pogoji, da gre za redakcijski popravek. Prosim, kolega Anderlič.
Ugovarjam tej razlagi, ker pojma pojasnjevalne narave amandmaja ne poznam, ker take terminologije do zdaj v poslovniku, ki velja, ni bilo. Menim, da ni mogoče opraviti po tem členu tudi tretje obravnave. Gre preprosto za to, da ne moremo čisto pri vsakemu zakonu, pri vsaki proceduri tolmačiti drugače poslovnik. Mislim, da gre za resno intervencijo. Sprejet je bil amandma in stvari so popolnoma jasne, v okviru nadaljnje procedure se bo to uredilo in mislim, da ni pogojev za to, da lahko o tem na ta način odločamo.
Dobro. Slišali smo mnenje sekretariata, slišali smo mnenje kolega Anderliča. Vsekakor imamo tu opravka s predlogom, da se na tej seji opravi tudi tretja obravnava, zato bom dal na glasovanje predlog sklepa, ki se glasi: "Državni zbor bo tretjo obravnavo predloga nacionalnega programa varstva pred naravnimi in drugimi nesrečami opravil na tej izredni seji." Želi še kdo besedo v zvezi s tem sklepom? [[Ne.]] Potem bomo o tem predlogu glasovali. Prosim, da glasujete o predlogu, da tretjo obravnavo opravimo na tej seji. 54 navzočih, 46 za, 4 proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da smo tak predlog sprejeli. Tako lahko preidemo na tretjo obravnavo. Bili so vloženi amandmaji k II. in III. poglavju. Želi kdo od kvalificiranih predlagateljev vložiti amandmaje? Ne vidim rok, torej tudi ne predlogov za to. Na podlagi tretjega odstavka 198. člena sprašujem sekretariat, ali je porušena medsebojna skladnost? Vidim, da odgovarjajo, da temu ni tako, zato lahko preidemo na glasovanje o nacionalnem programu v celoti. Želi še kdo besedo, preden ga bom dal na glasovanje? [[Ne.]] Nacionalni program dajem na glasovanje. Glasujemo. Smo sredi glasovanja. 55 navzočih, 53 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je nacionalni program v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Tudi pri tej točki se ministru zahvaljujem za sodelovanje. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH CARINSKEGA ZAKONA. Vabim predstavnike vlade, da pridejo v veliko razpravno dvorano, ker je vlada predlagatelj tega zakona. Državni sekretar Končan je že v dvorani in ga bom kar takoj, če tako želi, povabil k besedi. Imate besedo, torej vabim vas za govorniški oder. Vse ostale pa prosim za potreben mir v dvorani. Prosim.
Hvala lepa, spoštovani gospod predsednik. Gospe in gospodje poslanci! Državni zbor Republike Slovenije je na svoji 14. izredni seji 14. februarja letošnjega leta opravil prvo obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah carinskega zakona in sprejel predloženi zakon kot primerno podlago za pripravo predloga navedenega zakona za drugo obravnavo. Ob tem je državni zbor naložil vladi, da kot predlagateljica zakona pripravi besedilo predloga zakona za drugo obravnavo ob upoštevanju vseh pripomb sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve. Predlagatelj je ob upoštevanju stališč državnega zbora pripravil besedilo predloga zakona za drugo obravnavo, pri čemer je v celoti upošteval predloge in pripombe sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve. Predlagatelj je v besedilo uvrstil tudi predloge ministrstva za promet, in sicer v 31. členu je besedo "letalski" nadomestil z besedo "zračni". Popravek v besedilu pomeni v bistvu uskladitev z izrazoslovjem iz zakona v letalstvu. Predlagatelj je glede na prejete pripombe posameznih ministrstev le-te proučil in jih tudi delno sprejel, večino pa s pisno in argumentirano obrazložitvijo tudi zavrnil. Na podlagi tega so bili pripravljeni nekateri amandmaji. Le-ti so delno vsebinski, delno pa redakcijskega značaja. Tako so vsebinski naslednji amandmaji: drugi amandma, ki pomeni uskladitev določb carinskega zakona z določbami zakona o varstvu osebnih podatkov, četrti, peti in šesti amandma, s katerim se ustrezneje določajo zadeve s področja vnosa blaga na carinsko območje in določbe o carinskem blagu, ki ni pod carinskim nadzorom, ter hkrati tudi sedmi amandma, ki se nanaša na zaključek tranzitnega postopka. Vlada je predlagala državnemu zboru že v prvi obravnavi zakona tudi sprejem določb, s katerimi bo dosežena popolna uskladitev področja oprostitev plačila uvoznih dajatev, kjer doslej v precejšnjem delu nismo bili usklajeni z evropskim predpisom. Pri tem je izhajala iz naših pogajalskih izhodišč za področje 25, to je carinska unija, v katerih je zapisano, da področje carinskih oprostitev ne bomo postopno usklajevali, ampak bomo to storili vse naenkrat. To počnemo ravno sedaj v enem trenutku, ko se lahko zaradi uveljavitve novega zakona o carinski tarifi, potem določitve avtonomnih ukrepov znižanja ali ukinitve carinske stopnje za določeno blago, ki se ne proizvaja v Sloveniji, in zaradi zaključka prehodnih obdobij, v katerih so se postopno zniževale carinske stopnje po prostotrgovinskih sporazumih s posameznimi državami ali grupacijami držav, kot so na primer EU, Efta, Cefta, Baltske države, Hrvaška in Makedonija, Turčija, Izrael in pa država Bosna in Hercegovina, skupaj v celoti 33 držav, s katerimi smo imeli te proste trgovinske sporazume in za vso to industrijsko blago, po poreklu iz teh držav, uvaža po carinski stopnji prosto in tako ukinitev določenih oprostitev dejansko ne pomeni nikakršnih ekonomskih posledic za upravičence. Vlada predlaga državnemu zboru, da potrdi predlagani zakon, skupaj s predlaganimi amandmaji, kot primerno podlago za pripravo predloga zakona za tretjo obravnavo. Hkrati Vlada Republike Slovenije predlaga, da državni zbor sprejme sklep, da se tretja obravnava tega zakona pripravi v skladu z drugim odstavkom 194. člena Poslovnika državnega zbora, saj je sprejem tega zakona bil zapisan v državnem programu za prevzem pravnega reda v Evropski uniji že v letu 2001 in bo tako možno v poročilu o napredku za leto 2001, ki bo pripravljen v mesecu juniju, to tudi zapisati. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod državni sekretar. Želi predsednik odbora za finance in monetarno politiko zadevo? [[Želi.]] Predsednik odbora bo imel uvod, potem pa bo dal stališče sekretariat. Prosim, kolega Pucko.
Hvala lepa, gospod predsednik. Predstavniki vlade, kolegice in kolegi! Odbor za finance in monetarno politiko je navedeni predlog zakona obravnaval na svoji seji dne 4. aprila letošnjega leta in je v razpravi največ pozornosti namenil obravnavi določbe 80. člena predloženega zakona, ki predvideva spremembo besedila 161. člena veljavnega zakona in se nanaša na oprostitev plačila uvoznih dajatev. V okviru obravnave tega člena se je odbor na podlagi pripomb in amandmajskih predlogov zavoda invalidskih podjetij Slovenije in sveta invalidskih organizacij Slovenije kot tudi mnenja in predloga amandmaja zainteresiranega delovnega telesa osredotočil na predlagano novo besedilo 7. točke 161. člena, ki predvideva oprostitev plačila uvoznih dajatev za predmete, posebej izdelane za izobraževanje, usposabljanje in zaposlovanje invalidov, če jih uvozijo invalidi za lastno uporabo ali invalidske organizacije in zavodi za usposabljanje invalidov, če se taki predmeti ne izdelujejo v Sloveniji. Po široki razpravi je na podlagi mnenja zainteresiranega delovnega telesa in ob upoštevanju teh razlogov odbor oblikoval predlog amandmaja za spremembo besedila 7. točke 161. člena zakona. Glede na navedeno vlada načeloma ne nasprotuje amandmajskemu predlogu, kot ga je oblikovalo delovno telo, pri čemer pa predlaga ustrezen popravek tega predloga na ta način, da se v predlaganem novem besedilu 7. točke 161. člena črta oprostitev plačila uvoznih dajatev s strani invalidskih podjetij ter da se oprostitev plačila uvoznih dajatev nanaša na specifično opremo in tehnične pripomočke, posebej izdelane bodisi za izobraževanje invalidov bodisi za njihovo usposabljanje ali pa za njihovo zaposlovanje, ne pa za vse tri namene hkrati kot kumulativni pogoj. Na osnovi tega je potem odbor oblikoval in sprejel svoj amandma k 80. členu za spremembo besedila 7. točke 161. člena, ki je naveden v nadaljevanju tega poročila in se glasi: "Besedilo 7. točke 161. člena se spremeni tako, da se glasi: '7. specifična oprema in tehnični pripomočki, posebej izdelani za izobraževanje, usposabljanje ali zaposlovanje invalidov, ki jih uvozijo invalidi za lastno uporabo ali invalidske organizacije, društva in zavodi za usposabljanje in zaposlovanje invalidov, če se taki predmeti ne izdelujejo v Sloveniji.'." Takšen amandma podpira tudi vlada Republike Slovenije. Hkrati je odbor podprl amandmaje vlade k 2., 5., 6., 11., 12., 26., 58., 59., 52., se pravi za novi 62.a člen in k 80. členu predloženega zakona. Zboru predlagam v imenu odbora, da podpre predlagane amandmaje odbora, skupaj z dvema amandmajema odbora. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Pucko, predsednik odbora. Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Opozarjam, da smo v drugi obravnavi, zato bomo najprej glasovali o postopkovnem predlogu, da se namreč po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj. Seveda bo ta sklep sprejet, če mu ne bo nasprotovala najmanj ena tretjina navzočih poslancev. Še hip bom počakal, mislim, da nas zdaj ni dovolj v dvorani. Prosim kolegice in kolegi, da pridejo v veliko razpravno dvorano. Vodje poslanskih skupin, sekretarje prosim, če obvestijo kolegice in kolege, da bomo prešli na odločanje v drugi obravnavi o predlogu zakona. Še hip bom počakal. Mislim, da nas ni dovolj. Prosim še enkrat. Ne bom pa dolgo čakal. Dal bom na glasovanje postopkovni predlog in prosim vse za pozornost. Prosim, glasujemo o postopkovnem predlogu. Prosim, če glasujete. Smo sredi glasovanja o postopkovnem predlogu. Prvo glasovanje ni uspelo. Bom počakal minuto. Ta točka je bila hitro opravljena, vendar nas je v dvorani. 50 poslank in poslancev. Razumem, da tisti, ki so v dvorani, semin tja ne želijo pritisniti svoje navzočnosti, ker si močno želijo družbe naših kolegic in kolegov v dvorani. Zato bom počakal minuto. Sedaj pa bom v drugo dal ta postopkovni predlog, veste, o katerem bomo odločali, na glasovanje. Prosim, da se izjasnite o njem. Smo v drugem odločanju o postopkovnem predlogu pred odločanjem o amandmajih. 46 navzočih. 41 za, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ta postopkovni predlog je sprejet. Zdaj vabim, da vzamete v roke pregled amandmajev. Ta je bil pripravljen 19. aprila. Ta pregled ima 6 strani. Najprej bomo odprli razpravo in potem odločali o predlogu za novi 2.a člen. Predlagatelj je vlada Republike Slovenije. Želi kdo razpravljati o tem predlogu? Ugotavljam, da nihče. Torej bom dal na glasovanje predlog za novi 2.a člen. Glasujemo. Smo sredi glasovanje o predlogu za novi 2.a člen. 47 navzočih. 43 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da smo novi 2.a člen sprejeli. Imamo predlog za novi 5.a člen, prav tako to predlaga vlada. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Glasujemo o tem. Nekaj ni v redu. Samo hipec prosim. Glasujemo o tem. Zdaj pa je v redu vse z glasovalno napravo. Prosim, glasujemo o predlogu za novi 5.a člen. V dvorani nas je, mislim, da 57. Mislim, da so večinoma poslanske skupine, sem hotel reči, navzoče. 61 nas je v dvorani. Lahko prosim za malo zbranosti. 61 nas je v dvorani. Glasujemo o amandmaju za novi 5.a člen. Glasujmo! 61 nas je v dvorani. Prosim. 5.a člen je na glasovanju. 51 navzočih. 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je ta izglasovan. Vlada Republike Slovenije prav tako predlaga amandma za novi 6.a člen. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Glasujmo o amandmaju za novi 6.a člen! 51 navzočih. 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sprejet. Vlada Republike Slovenije predlaga amandma k 11. členu. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče besede, bomo glasovali najprej o amandmaju. Glasujmo! Glasujmo o amandmaju vlade Republike Slovenije k 11. členu! Mir v dvorani! Bomo počakali pol minute. Dovolj nas je v dvorani. V dvorani nas je čez 60. Prosim kolegice in kolege, ki so v preddverju, da pridejo. Ni problem s sklepčnostjo, poslank in poslancev je navzočih dovolj. Še enkrat, drugič bom dal predlog vlade Republike Slovenije k 11. členu na glasovanje. Prosim za odločanje. Smo sredi glasovanja. Državni zbor, prosim! 53 navzočih. 47 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zdaj pa moramo glasovati o členu v celoti. Prosim, glasujmo o členu v celoti! 49 navzočih. 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Na 3. in 4. strani pregleda imamo amandma vlade Republike Slovenije k 12. členu. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o tem. Glasujmo! Glasujmo torej, da se 12. člen spremeni tako, da se po novem glasi, kot pravi amandma. 48 navzočih. 43 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 12. člen sprejet. Vlada Republike Slovenije predlaga amandma tudi k 26. členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Amandma vlade dajem na glasovanje. 51 navzočih. 46 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da smo besedilo 26. člena s tem amandmajem sprejeli. Na 4. in 5. strani imamo amandma vlade za novi 58.a člen. Želi kdo besedo? Ne vidim interesa. Zaključujem razpravo. Glasujmo! Mir v dvorani! Prosim za pozornost! Smo sredi glasovanja za novi 58.a člen. 51 navzočih. 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sprejet. Vlada predlaga amandma k 59. členu. Želi kdo besedo? Ugotavljam, da ne. Glasujmo o amandmaju vlade k 59. členu! 46 navzočih. 42 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Odbor za finance in monetarno politiko predlaga amandma k 62. členu. Glasujmo o njem, ker ne želi nihče besede! Prosim za mir v dvorani! Glasujmo o amandmaju odbora za finance in monetarno politiko. 46 navzočih. 42 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Za novi 62.a člen vlaga amandma vlada. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem besedo in dajem ta predlog na glasovanje. Ni dovolj kolegov in kolegic glasovali. Počakal bom spet za hip, da se zberemo, pri čemer je še vedno v dvorani dovolj ljudi. Naj povem, da smo sredi glasovanja za novi 62.a člen. Jaz mislim, da je koristneje, če državni zbor sprejema hitre odločitve, če ni političnih razlik in da se raje zaustavi s časom pri tistih točkah, kjer so razlike. Zdi se mi, da je to pametnejša poraba časa. Glasujmo še enkrat, drugič, o novem 62.a členu. Smo sredi glasovanja. V dvorani nas je dovolj. 53 navzočih, 47 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je ta člen sprejet. K 80. členu odbor za finance in vlada vlagata dva amandmaja. To sta tudi dve zadnji odločanji v drugem branju tega zakona. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Najprej bomo odločali o predlogu odbora za finance, o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Mir v dvorani. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1 odbora za finance in monetarno politiko. 54 navzočih, 50 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. In zdaj še, končno o zadnjem amandmaju vlade Republike Slovenije pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Še enkrat bo treba glasovati. To je zadnje glasovanje o amandmajih, zato bi prosil za malo pozornosti, ker potem gremo na drugo vsebinsko pomembno točko, tako da bi bilo dobro to zaključiti. V dvorani nas je dovolj. Drugič bom dal na glasovanje predlog vlade Republike Slovenije. Glasujemo. Gre za amandma pod zaporedno številko 2. Prosim. 48 navzočih, 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Zdaj glasujemo še o členu v celoti, gre za 80. člen. Prosim, da opravimo še to glasovanje. 46 navzočih, 43 za, eden proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da smo s tem sprejeli ta predlog. [[Kolega Jerovšek, mikrofon imate vključen. Hvala lepa.]] Zdaj bomo glasovali o ostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Gre za postopkovni predlog - pardon, gre za vsebinski predlog, ne za postopkovni. Zdaj odločamo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji, ne o proceduri za to [[moja napaka]] . Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Torej, še enkrat opozarjam, odločamo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Glasujemo. Glasujemo o členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. 53 navzočih, 50 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da so bili preostali členi sprejeti. Prehajamo na razpravo o naslovu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Potem bomo odločali o naslovu zakona. Glasujemo o naslovu zakona. 52 navzočih, 50 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da smo naslov zakona sprejeli. Imamo dva predloga sklepov, oba je pripravila vlada. Najprej bomo odločali o predlogu, da vlada pripravi predlog zakona za tretjo obravnavo. Želi kdo o tem sklepu razpravljati? [[Nihče.]] Sklep dajem na glasovanje. Glasujemo. 48 navzočih, 46 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da bo vlada pripravila predlog zakona za tretjo obravnavo. Drugi sklep se glasi: "Tretja obravnava zakona se opravi na podlagi drugega odstavka 194. člena poslovnika." To je predlog vlade. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Predlog dajem na glasovanje. Prosim, da odločite še o tem predlaganem sklepu. Prosim za mir v dvorani, smo sredi odločanja. To je zadnje glasovanje pri tej točki dnevnega reda, s tem bi jo zaključili. Počakal bom dve minuti, potem pa [[...]]Kolegice in kolegi, dovolj nas je v dvorani. Ko bomo zaključili to točko, bomo prešli na zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o uporabi sredstev, pridobljenih iz naslova kupnine Ministrico že pozdravljam v naši sredi. Najprej pa seveda moramo odločiti še o drugem predlogu, da se tretja obravnava opravi na podlagi drugega odstavka 194. člena. Glasujemo še enkrat. To je drugo glasovanje o tem predlogu. Če ne bo navzočnosti, nas jepa dovolj v dvorani, bomo morali dati odmor. 45. V dvorani nas je dovolj. 60 nas je v dvorani. 60. Ali kdo ugovarja, da še enkrat odločimo? Prosim. Ne ugovarja nihče. Še enkrat bom dal ta predlog na glasovanje. Prosim? Ugovarja. Dobro. Potem ni kaj, kot da v skladu s poslovnikom odrejam 10 minut odmora. Ob 16.43 bomo glasovali. Dovolj nas je bilo. 62 nas je bilo v dvorani. Predlagam, da smo čez 10 minut tukaj vsi navzoči, da bi lahko odločali.
Spoštovani, spoštovane! V kratkem bomo tretjič glasovali o predlogu sklepa, da tretjo obravnavo opravimo na podlagi tretjega odstavka 194. člena poslovnika državnega zbora. Lepo vas prosim, da zasedete svoja mesta. Spoštovani, spoštovane! Tretjič bomo glasovali o predlogu sklepa. Lepo prosim za mir v dvorani. Tretjič torej glasujemo o predlogu sklepa. Glasujemo. Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Predstavniku in predstavnici vlade se za sodelovanje lepo zahvaljujem, ravno tako predstavniku sekretariata. Mi pa prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O UPORABI SREDSTEV, PRIDOBLJENIH IZ NASLOVA KUPNINE NA PODLAGI ZAKONA O LASTNINSKEM PREOBLIKOVANJU PODJETIJ, hitri postopek. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnica Vlade besedo? Ministrica za gospodarske dejavnosti, dr. Tea Petrin, izvolite.
Lep pozdrav, spoštovane poslanke in poslanci! Pred vami je predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o uporabi sredstev, pridobljenih iz naslova kupnine na podlagi zakona o lastninskem preoblikovanju podjetij. Razlog je v tem, da z ukinjanjem Slovenske razvojne družbe želimo prenesti sredstva, ki so bila prej dodeljena po zakonu o kupninah in namenjena za spodbujanje tehnološkega razvoja, na ministrstvo za gospodarstvo. Ministrstvo za gospodarstvo je pravzaprav pravni naslednik tega področja spodbujanja tehnološkega razvoja, ko je prišlo do preoblikovanja posameznih resorjev in do razdruževanja dejavnosti, ki jih je prej pokrivalo ministrstvo za znanost in tehnologijo. Ta sredstva bi še v nadaljevanju uporabili za namene spodbujanja tehnološkega razvoja. Če mi dovolite, bi samo opozorila na dejstvo, s katerim ste, sem prepričana, zagotovo dobro seznanjeni, da je v Sloveniji gospodarska rast manjša, kot bi sicer lahko bila, tudi zaradi velikega zaostanka ali pa tako imenovane tehnološke vrzeli, če primerjamo tehnološko usposobljenost naših podjetij s podjetji v bolj uspešnih in konkurenčnih državah. Seveda je pospešeno vlaganje v premostitev tega razkoraka tudi cilj politike vlade, o čemer je bilo že veliko govora. Prav tako smo tik pred ustanovitvijo organizacije za tehnološki razvoj po zgledu Finske, ki je ravno na podlagi take organizacije zelo pospešila tehnološki razvoj v svoji državi in ki je vzor na tem področju tudi vsem ostalim državam. Rada bi tudi poudarila, da je predlog, ki je pred vami, tudi v celoti bil podprt s strani odbora za gospodarstvo državnega zbora. Mogoče pa še ena pomembna informacija, da se denar, ki je vložen v spodbujanje tehnološkega razvoja v Sloveniji, na podlagi izmer, meritev, povrne v letu in pol po zaključenem projektu, in sicer se vrne kar za osemkrat. Torej, če smo vložili en tolar, je povračilo tega tolarja ali pa donos tega tolarja osemkraten. Mislim, da so to zelo pomembni razlogi, ki govorijo v prid temu, da se sredstva ki bi se sicer utopila v likvidacijski masi v procesu ukinjanja SRD-a; kot veste, ta proces že teče in bo nekje maja tudi sklep o likvidaciji Slovenske razvojne družbe sprejet. No, če mi dovolite, bi izrabila priložnost, da povem tudi stališče vlade do amandmaja, ki ga je vložila poslanska skupina. Moram reči, da vlada zavrača amandma, ker je pravzaprav nezakonit. Nezakonit je pa zaradi tega, ker je v nasprotju s slovensko zakonodajo - poudarjam, slovensko zakonodajo - ki ureja pravila dodeljevanja državnih pomoči. Pomoč, kot bi jo ta amandma nekako omogočal tem prizadetim in v tekstu navedenim podjetjem, je v bistvu namenjena nekako premostitvi operativnih težav v podjetjih, ki pa z vidika pravil o državnih pomočeh ni dovoljena. Zato vlada ta amandma zavrača. Toliko za uvod, in če bo potrebno, še v razpravi kakšno pojasnilo. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Predsednik odbora, gospod Feri Horvat, izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Spoštovana gospa ministrica, gospa podsekretarka, gospe in gospodje! Odbor je kot matično delovno telo na 24. seji 3.4. obravnaval predlog zakona. Poleg obrazložitve, pisne in pa ustne, ki jo je podala ministrica za gospodarstvo, dr. Tea Petrin, je bil odbor seznanjen tudi z mnenjem sekretariata in je upošteval in zato tudi predlaga amandma k 3. členu. Odbor je soglašalz razlogi, cilji in predlagano vsebino predloga zakona, namreč da se ob prenehanju delovanja Slovenske razvojne družbe sredstva iz naslova kupnin na podlagi zakona o lastninskem preoblikovanju podjetij prenesejo na ministrstvo za gospodarstvo za enak namen, to je za spodbujanje tehnoloških in razvojnih podjetij. Pri tem ne gre le za formalen avtomatizem. Namreč, kot je že povedala gospa ministrica, je kot pravni naslednik tehnološko-razvojnega sklada bila Slovenska razvojna družba tista, ki je opravljala enako oziroma analogno aktivnost in ob ukinitvi Slovenske razvojne družbe je najbolj primerno, da s temi sredstvi upravlja ministrstvo za gospodarstvo, ki je sicer odgovorno za gospodarski razvoj in tehnološki razvoj in to je del njegove osnovne dejavnosti. To je pomemben vsebinski razlog in k temu bi dodal še to, da drži, kar je povedala gospa ministrica, da je v proračunu države Slovenije v letih od 1995 vse do leta 1999 delež za tehnološki razvoj upadal. Na to smo dobili tudi opozorila iz tujine v poročilih Evropske unije. Poročilo o razvoju, ki ga je konec aprila sprejela vlada Republike Slovenije in ki ga je pripravil urad za makroekonomske analize in razvoj v preglednici, kjer navaja delež izdatkov za raziskave in razvoj v državah kandidatkah in v državah Evropske unije, kaže, da je ta delež dejansko padel, kot sem omenil, na vsega 1,5% v letu 1999, s tem ko je povprečje v Evropski uniji blizu 2%, predvsem v skandinavskih državah pa kjer ta procent presega 3%. Eno od teh držav, Finsko, je gospa ministrica omenila. Podoben procent velja za Švedsko in tudi za nekatere druge države. Tako, da je dejstvo, da je ta trend potrebno, ne samo zaustaviti, ampak ga obrniti navzgor za povečanje deleža izdatkov za tehnološki razvoj in tehnološko posodobitev proizvodnje, kar je gotovo eden glavnih dejavnikov konkurenčnosti in razvoja. Zaradi korektnosti v predstavitvi razprave na odboru za gospodarstvo moram povedati - ne bom presegel tega, kar mi po poslovniku pripada - kajti amandma k 3. členu, ki so ga vložili kolegi poslanci, je bil vložen naknadno, po seji, pravzaprav isti dan, ampak po seji odbora. Vendar dejstvo je, da je v splošni razpravi na odboru potekala razprava tudi o tem vprašanju. Namreč, nekateri kolegi poslanci so, ne rečem, upravičeno opozorili na problem likvidnosti podjetij in zlasti problem podjetij iz nekaterih panog, ki imajo posebne težave. Prav glede na to razpravo se je odbor odločil in potem na naslednji seji tudi organiziral temeljito razpravo o podjetjih, ki so v težavah, zlasti iz tekstilne, usnjarske predelovalne in nekaterih drugih dejavnosti. Razpravljal je ne samo o problemih v teh podjetjih, ampak predvsem o tem, kaj vlada počne in kaj misli početi tudi v prihodnje za izboljšanje stanja v teh podjetjih, za njihovo prestrukturiranje. Povedati moram, da te obravnave nismo končali, ampak je dogovorjeno, da jo bomo nadaljevali, in to na eni od prihodnjih sej v začetku junija, povezano z regionalno politiko, ki je tudi ena šibkih točk naše gospodarske in razvojne politike. Ob tej razpravi je odbor kljub opozarjanju na te probleme podprl tak predlog zakona, kot je pred nami, in se ni odločil za poseben amandma, da bi usmerili del teh sredstev, ki so tako ali tako majhna, da bi jih preusmerili v reševanje problemov prestrukturiranja in predvsem reševanja likvidnostnih težav, kajti za ta namen so gotovo potrebna dosti večja sredstva, kot je teh predlaganih 400 milijonov, in s tem ne bi naredili neke posebne koristi podjetjem, ki so v težavah, naredili bi pa veliko škodo na področju tehnološkega razvoja. Tako da odbor predlaga državnemu zboru, da predlog obravnava po hitrem postopku in ga tudi sprejme, skupaj z amandmajem odbora k 3. členu, glede na pripombo sekretariata. Hvala.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Pisnih prijav k razpravi nisem prejela, zato je razprava morebitnih razpravljavcev omejena na pet minut. Želi kdo razpravljati? Ker ne, zaključujem splošno razpravo. Prehajamo na drugo obravnavo, to je na razpravo ter odločanje o posameznih členih in vloženih amandmajih k predlogu zakona. Ker ima predlog zakona štiri člene, bomo odločali o vsakem posebej, ob 3. členu pa obravnavali tudi oba vložena amandmaja. V razpravo dajem 1. člen. Želi kdo razpravljati? Ker ne, zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o 1. členu. Glasujemo. Navzočih nas je 47. Za je glasovalo 36, proti 2. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je 1. člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 2. členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o 2. členu. Glasujemo. Prvo glasovanje o 2. členu ni bilo uspešno, zato lepo prosim za pozornost, v dvorani nas je zadosti. Drugič bomo glasovali o 2. členu. Glasujemo. Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 2. člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 3. členu in o dveh amandmajih k temu členu. In sicer amandma, ki ga imate v poročilu in katerega predlagatelj je odbor, in amandma skupine poslancev k 3. členu, katerega prvopodpisani je gospod Stanislav Brenčič. O obeh amandmajih in 3. členu v celoti odpiram razpravo. Gospod Brenčič, izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovana gospa ministrica! Spoštovane kolegice in kolegi poslanci! Nekaj je bilo o amandmajih, katerih prvi podpisnik sem, je že spregovorjeno s strani gospe ministrice, več o tem je bilo spregovorjeno na razpravi na matičnem delovnem telesu. Dvakrat se je pa o tem problemu že kar obilo diskutiralo z obema ministrstvoma, tako ministrstvom za delo kakor tudi z ministrstvom za gospodarske dejavnosti. Dovolite mi nekaj besed v obrazložitev tega amandmaja in seveda par besed k podpori tega amandmaja. Morda na prvi pogled resnično izgleda, da amandma nekako ne sledi ali da ni v skladu z namenom tega zakona. Daleč od tega pa, gospa ministrica, da je ta amandma protizakonit. Lahko ta amandma ne sedi v nekih pravilih, ki bodo udomačena ali tudi utečena in uveljavljena v bodoče v Evropski uniji, ko bomo mi člani, vendar protizakonit ni. Ne vidim jaz v čem naj bi bil ta amandma, kot je predlagan, protizakonit. Je pa potrebno reči to. V določenem obdobju, ključno pa je bilo to konec leta 1998, se je cela vrsta dobrih podjetij z blagovno znamko, z renomejem, s tržnim deležem znašla v resnih težavah. Kar veliko teh podjetij se je odločilo za prisilno poravnavo. Na osnovi dobro pripravljenega projekta, kateremu pa je "suport" dajalo tudi ministrstvo za gospodarske dejavnosti, se je veliko teh podjetij rešilo stečaja in tudi dobro poslujejo. Ponovno so se uveljavili na trgu in imajo tudi dobre rezultate. Problem pa je v tem, da se je v tistem trenutku vstopalo v program prisilne poravnave brez vključitve potrebnega obsega sredstev za odpravnine. Moram reči, da ko sem se jaz že takrat spoznaval s težavami teh podjetij, ki povlečejo za sabo celo vrsto zaposlitvene strukture, sem se srečeval s tem, da so se nekatere uprave celo sorazmerno na daleč dogovarjale za upravičence do odpravnin, ne glede na to, da je jamstveni sklad takrat dajal izhodišča za prisilne poravnave do odpravnin delavcem. Vendar potem je, jasno, kar tudi pozdravljam, takratna odločitev ministrstva bila, da so te prisilne poravnave uspele in da so se podjetja pobrala, v korist velikega števila zaposlenih, ki so delo ohranili, preživeli prisilno poravnavo, in je ta, tako rekoč nezapopadeni strošek, tudi to omogočil. Potem se je pa, seveda, spremenil zakon o jamstvenem skladu, na katerega posledice sem opozarjal že takrat. In na osnovi prenesenih pravic delavcev do odpravnin v primeru prisilnih poravnav na osnovni zakon o delovnih razmerjih je bila vzpostavljena pravna podlaga, da so se odpravnine, skupaj z vsemi zamudnimi obrestmi, sodnimi stroški in tako naprej, iztožile. Izvršba, pod katero zapadejo te odpravnine, praktično ta podjetja postavlja v hudo likvidnostno krizo, ki jo nekako zmagujejo; nekatera bodo šla tudi v stečaj. Vem pa, da se bo cela vrsta podjetij, od Industrije usnja, Titana Kamnik, Bombažne predilnice Tržič, Perutnine Pivka in lahko jih še naštevam, nekako celo izmazala. Vendar v tem času obstajajo vsi začeti in dobro zastavljeni tehnološko-razvojni projekti, od katerih so nekateri tik pred zadnjimi potrditvami. In enostavno, ker vse to stoji, je veliko vprašanje, ali bodo ta podjetja sploh še lahko vzdržala. V tem namenu sem pa videl del teh sredstev, ki so tudi v skladu z zakonom o lastninskem preoblikovanju podjetij bila namenjena prav za tehnološki razvoj, da bi vstopili z delčkom teh sredstev kot interventnimi sredstvi za ta namen. Pravila in način, jasno, smo prepustili pravici ministrstva, da to tudi postori in jih predpiše. Morda je zdajle še skrajni čas, da nekaj postorimo, dokler ta država lahko za dobro podjetij, za dobro realnega sektorja še kaj postori, ne glede na to, da prej ko slej to v tem naslovu morda ne bo mogoče. Ampak to ni dodelitev pomoči kot likvidnostnih sredstev. Sam zagotavljam in trdim, da je treba tem podjetjem pomagati, da dokončajo tiste razvojne in tehnološke projekte, ki stojijo praktično že pol leta in je nemogoče njihovo financiranje. Tako da mislim, morda je tudi ta znesek glede na projekt, ki ga ministrstvo ima s tem fondom nerazporejenih sredstev bivšega tehnološko-razvojnega sklada v višini dobre milijarde in pol, nekako prevelik, da jim omogoča realizacijo. Lahko se tu tudi dogovorimo ali, kakor pravimo, damo sprejemljivejšo rešitev, vendar nekaj teh sredstev bi bilo kot balzam tem podjetjem. Upam, da sem uspel v kratkem predstaviti, kaj želimo s tem amandmajem napraviti; ne želimo pa s tem amandmajem preprečiti pravic delavcev do odpravnin, temveč na osnovi takih rešitev, kot je ta primer, bodo sicer nekateri delavci, lepo število, dobili odpravnine, ampak veliko večje število delavcev bo pa lahko ostalo brez zaposlitve in brez plač. In tudi tisti del delavcev, ki jim odpravnine še ne bodo izplačane, bodo ostali brez vsega. To je veliko vprašanje, ki zadeva realni sektor, in ta hiša, ta državni zbor bo moral kljub temu, da bodo nekatera pravila dogovorjena, imeti do realnega sektorja v tej državi veliko več posluha. Ogromno posluha imamo, ko razpravljamo o plačah v javnem sektorju, ko pa je tukaj vprašanje realnega sektorja, ko nobena od uprav ne vpraša teh delavcev, tega kadra, ali so zadovoljni s plačami ali ne; vedo, da morajo na en način premagati to krizo, če hočejo ohraniti podjetje, ohraniti blagovno znamko, ohraniti tržnost in zaposlitveno strukturo. Hvala lepa. Prosim vas, da ta amandma podprete. Zagotavljam pa vam seveda pripravljenost, da če bi le bilo karkoli sprejemljivo od tega, tudi po potrebi v tretji obravnavi zmanjšamo delež pričakovanih sredstev, kot smo jih zapisali v tem amandmaju. Je pa to tisti obseg sredstev, ki je nekako še minimum da bi lahko interventno za področje tehnološkega razvoja v teh podjetjih kaj postorili. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospa ministrica. Izvolite.
Hvala za to možnost. Mogoče najprej o tej nezakonitosti, da pojasnimo. Namreč, nezakonit je pač v tem smislu, da je v nasprotju z zakonom o državnih pomočeh oziroma s pravili o dodeljevanju državnih pomoči. To je bistvo tega, kar sem jaz rekla. V tem pogledu je nezakonit. Drugo, kar bi želela poudariti še enkrat, če dovolite, da bolj ko bomo zmanjševali sredstva za spodbujanje tega tehnološkega razvoja in vseh ostalih komponent, ki danes omogočajo podjetjem ali pa elementom poslovanja, ki "de facto" omogočajo podjetjem neko dolgoročno delovanje na trgu in uspešen spopad v tem mednarodnem konkurenčnem boju, tem več bomo imeli vsako leto podjetij, ki ne bodo sposobna zagotavljati delovnih mest in potem tudi vseh teh obveznosti do svojih delavcev, tem nižja bo gospodarska rast in tem manj bomo lahko zasledovali tisti zelo pomemben cilj, za katerega se zavzemamo vsi, in sicer čim bolj doseči polno zaposlenost. To je ena zadeva, ki bi jo rada poudarila. Drugo, da je skrb za realni sektor pomembna, s tem se globoko strinjam, saj tudi vodim ta resor. Politiko, ki jo oblikujemo, oblikujemo ravno zato, da bi bil ta resor oziroma realni sektor čimbolj ekonomsko močen. Zavedamo se tudi teh problemov. Ravno zaradi tega želim poudariti, da v bistvu za probleme, s katerimi se tovrstna podjetja soočajo, rešitev zanje že določa tale zakon, ki je pred nami, kjer gre za spremembo samo enega izmed teh namenov za razporeditev kupnin, to se pravi tehnološkega razvojnega sklada. Mislim, te kupnine naj pridejo za iste namene v ministrstvo za gospodarstvo, vsi ostali nameni kupnin so nespremenjeni. In če pogledamo pod točko 7 oziroma člen 7, ugotovimo, da je dikcija, da za sanacijo podjetij in gospodarstva se nameni 13 procentov kupnin. Ta sredstva se nabirajo na ministrstvu za gospodarstvo in podjetja, če so resnično v težavah, se lahko prijavijo na ta razpis, ki dovoljuje oziroma urejuje pomoč, ki jo lahko država daje podjetjem v težavah. Ta uredba je dana. Prvi razpis je že bil. In podjetja so se že prijavila in že pridobivajo pomoč iz tega naslova. Drugo, če pa pri teh podjetjih, o katerih je bilo govora, ne gre pravzaprav toliko za - in bilo bi zelo fino, zelo dobro - za vprašanje likvidnostnih problemov, za resnične te probleme, ki pripeljejo podjetja potem v ali prisilno poravnavo ali stečaj, ampak bolj z vidika teh razvojnih spodbud, pa seveda tudi v našem ministrstvu. Objavljen je bil razpis. Objavljenih je bilo 17 razpisov, v okviru sheme "program ukrepov za spodbujanje podjetništva in konkurenčnosti za obdobje 2002 do 2006." In na osnovi te sheme - pravzaprav za to leto je seveda samo do leta 2002 - in v okviru teh razpisov so pomembna sredstva namenjena ravno spodbujanju tehnološkega razvoja in hkrati tudi predkonkurenčnih raziskav, ki so tudi namenjene ravno krepitvi razvojnega potenciala slovenskih podjetij. In imajo vsopriložnost in možnost, da se na te razpise prijavijo. Hkrati pa želim tudi obvestiti, da se vseeno še iščejo rešitve, če bi glede na ta dejstva iz leta 1998 se našle še kakšne dodatne rešitve v skladu z obstoječo zakonodajo dovoljevanja državnih pomoči. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ker ne, razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje. Najprej bomo glasovali o amandmaju odbora k 3. členu, ki je, kot sem povedala že prej, v poročilu. Najprej torej o amandmaju odbora k 3. členu. Glasujemo. Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 41, proti 1. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma odbora k 3. členu sprejet. In zdaj glasujemo še o amandmaju skupine poslancev s prvopodpisanim gospodom Brenčičem. Glasujemo. Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 23, proti 23. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da amandma skupine poslancev ni bil sprejet. In zdaj glasujemo še o 3. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 46. Za je glasovalo 36, proti 8. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je 3. člen v celoti sprejet. V razpravo in odločanje dajem še 4. člen, ki ureja, kdaj začne zakon veljati. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 35, proti 1. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je 4. člen sprejet. Prehajam na razpravo o naslovu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o naslovu. Glasujemo. Navzočih nas je 46. Za je glasovalo 39, proti 3. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je naslov sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da je bil k predlogu zakona v drugi obravnavi sprejet amandma k 3. členu. Če želijo k temu členu kvalificirani predlagatelji vložiti amandma, prosim, da to storijo. Pred tem pa sprašujem, ali želi kdo razpravljati o predlogu zakona v celoti. Gospod Brenčič, o predlogu zakona v celoti. Izvolite.
Hvala lepa. Jaz vsekakor namen zakona podpiram. Vem pa, da bi bil iz tega paketa sredstev, nerazporejenih sredstev 1 milijard 500 milijonov, najbolj kvalitetno uporabljen tisti denar, s katerim bi pomagali dokončati tistih nekaj dobro zastavljenih razvojnih projektov, ki so zastali v teh podjetjih. Jaz sem po eni strani zadovoljen, da se je državni zbor, vsaj v taki večini, odzval na ta amandma, da je praktično samo en glas premalo. Vsekakor pa želim namenu tega zakona najboljšo popotnico. Pričakujem pa od ministrstva za gospodarske dejavnosti, kot tudi od ministrstvaza delo, da končno posluša nekaj teh direktorjev, kateri niso z ničimer vplivali, da so ta podjetja šla v težave. So pa podjetja s svojim menedžmentom ven potegnili. In so obupali. Obupal je predsednik uprave Titana Kamnik, obupuje predsednik uprave Industrije usnja Vrhnika in je samo še vprašanje dni, kdaj bo dal slovo. Veste, to so resna vprašanja, o katerih se bomo morali, dokler še lahko kot državni zbor nekaj postorimo, za naša podjetja postaviti in se o tem pogovoriti. Hvala.
Hvala lepa. Gospa ministrica, izvolite. O predlogu zakona v celoti.
Samo kot replika na pojasnilo. Mi smo se s temi direktorji sestali. Prosili smo jih tudi, da nam dajo točne podatke in zneske, ki so jih prizadeli in podobno, vendar tega od njih nismo prejeli.
Hvala lepa. Želi še kdo o predlogu zakona v celoti. Replika, gospod Brenčič. Izvolite.
Si dovolim kratko repliko, gospa podpredsednica. Ko smo nekateri, ki smo povezani s svojim delom v državnem zboru, prvenstveno z odborom, ki se sooča z vprašanji dela, zaposlitve in tako naprej, začeli ukvarjati s tem problemom, je bilo celo leto nazaj. Takrat bi bilo z malo dobre volje obeh ministrstev mogoče to še zelo lahkorazrešiti. Potem se pa že, veste, skoraj eno leto borimo, da bi se lahko ti direktorji v gospodarski zbornici ali kjerkoli resnično pogovorili in predstavili problem. Tako da je v zadnjem času, za kar se tudi zahvaljujem ministrici, nekoliko več pripravljenosti. Mislim pa, da bo gospa dr. Petrinova krepko prisluhnila, da v dnevih, ki so pred nami do dopustov, nekaj postorimo, sicer bo po dopustih že prepozno. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Horvat, izvolite.
Hvala za besedo. V celoti soglašam s tem, kar je kolega Brenčič povedal že prej in tudi zdaj v prikazovanju problema, vendar se razlikujemo v pogledih na to, kje je rešitev. Rešitev v preusmeritvi teh 400 milijonov s tehnološkega razvoja na ostale ukrepe, enostavno, poleg tega, kar je gospa ministrica povedala, kjer so tudi formalne ovire, vendar tudi vsebinsko rešitve v tem ni. Kolegice in kolegi, naj navedem samo primer Mure, ki tu ni našteta - vem, da lista ni zaprta, ker je "itd." na koncu. V primeru Mure, po dogovoru, ko je bila gospa ministrica zraven in predsednik vlade, kot me je nedavno informiral direktor oziroma predsednik uprave Mure, postopek za pridobitev tistih sredstev, ki so bila pred meseci dogovorjena po proceduri, ki jo je gospa ministrica opisala, še vedno poteka in v tem času se lahko zgodi marsikaj, če ne bo nekih interventnih rešitev. Rešitve so pa take dimenzije, da če bi teh 400 milijonov v celoti usmerili v reševanje trenutnih problemov, da Mura preživi do tistega časa, dapride do sredstev, za katera kandidira po predpisanih "reglcih", da enostavno potem ne bi nič ostalo tudi za reševanje drugih problemov. Moja trditev je, to ni pravi način, za tehnološki razvoj imamo tako ali tako drobiž, pač pa mora vlada najti druga sredstva. Tudi ministrica, če sem jo pravilno razumel, je zagotovila, da jih išče in da jih bo našla tudi za reševanje problemov, o katerih je govoril kolega Brenčič. V kratkem bomo imeli, kolegice in kolegi, priložnost, ko se bomo pogovarjali o rebalansu letošnjega državnega proračuna, kar bo težka in trda debata, vendar bomo imeli takrat priložnost, da se opredelimo, seveda predvsem, priznavam, v koaliciji in vsi skupaj, da ne bodo prikrajšani projekti, ki so v interesu razvoja gospodarstva in prestrukturiranja in podobni projekti, kot je tudi ta, o katerem se danes pogovarjamo. Vrnem se še toliko nazaj, izvirni greh ali problem je nastal ob sprejemu letošnjega proračuna, ko so v proračunu bila za te namene zagotovljena premajhna sredstva. In mi smo, spomnite se tisti, ki ste člani odbora za gospodarstvo, članice in člani in pa tisti, ki ste prebrali poročilo odbora, ko je obravnaval predlog proračuna, da je odbor takrat opozarjal na te zadeve, da je premalo denarja namenjenega prestrukturiranju gospodarstva in drugim posegom v gospodarstvo, ki so potrebni zaradi pospešitve razvoja in prestrukturiranja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati o predlogu zakona o celoti in ker smo pred odločanjem o zakonu v celoti, sprašujem predstavnika sekretariata, ali je morebiti porušena skladnost določb zakona zaradi sprejetega amandmaja. [[Ni.]] Prehajamo torej na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 52. Za je glasovalo 44, proti 1. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Predstavnicama vlade in našega sekretariata se za sodelovanje najlepše zahvaljujem. Prehajamo na 5.TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA O MEDNARODNIH OBČASNIH AVTOBUSNIH PREVOZIH POTNIKOV ALI INTERBUS SPORAZUM. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne.]] Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo. Želi besedo poročevalec odbora? Tudi ne. Želi besedo predstavnik sekretariata? Tudi ne. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker ne želi nihče razpravljati in ker k predlogu zakona do začetka obravnave niso bili vloženi amandmaji, predlagam zboru, da skladno z drugim odstavkom 213. člena poslovnika državnega zbora sklene, da bo glasoval le o predlogu zakona v celoti. Navedeni predlog sklepa ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. Želi o predlaganem sklepu kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o predlaganem sklepu. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 43, proti 2. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 48, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO REPUBLIKE MADŽARSKE O VZPOSTAVITVI HITROCESTNE POVEZAVE PINCE-TORNYISZENTMIKLOS. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Predlog je obravnaval odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo. Želi besedo poročevalec odbora? [[Tudi ne.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Tudi ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Želijo besedo poslanke in poslanci? [[Ne želijo.]] Zboru predlagam, ker do začetka obravnave niso bili vloženi amandmaji, da odloča v skladu z drugim odstavkom 213. člena. Želi o predlogu kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Prvo glasovanje o predlogu sklepa, da glasujemo o predlogu zakona v celoti, ker niso bili vloženi amandmaji, ni bilo uspešno. Zato lepo prosim za pozornost, v dvorani nas je zadosti. Drugič glasujemo o predlogu sklepa. Glasujemo. Navzočih nas je 48, za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 47, za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI KONVENCIJE O SOCIALNI VARNOSTI MED REPUBLIKO SLOVENIJO IN VELIKIM VOJVODSTVOM LUKSEMBURG. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Želi besedo poročevalec odbora za zunanjo politiko? [[Tudi ne.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin. [[Ne želijo.]] Prav tako ne želijo besede poslanke in poslanci. Zboru ponovno predlagam, ker amandmaji niso bili vloženi, da odloča v skladu z 213. členom poslovnika. Glasujemo. Prvo glasovanje o predlogu sklepa ni bilo uspešno, zato ponovno prosim za pozornost, ker bomo drugič glasovali o predlogu, da glasujemo o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 46, za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 48, za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. In s tem zaključujem to točko dnevnega reda Prehajamo na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN ZVEZNO VLADO ZVEZNE REPUBLIKE JUGOSLAVIJE O MEDNARODNEM CESTNEM PREVOZU POTNIKOV IN BLAGA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko. Želi poročevalec besedo? [[Ne želi.]] Predstavniki sekretariata ravno tako ne. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin? Poslanke in poslanci? Ker ne želi nihče besede, predlagam zboru, ker ni vloženih amandmajev, da odloča v skladu z drugim odstavkom 213. člena poslovnika O predlogu sklepa odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, glasujemo. Glasujemo. Prosim za pozornost, ker glasujemo! Navzočih nas je 51, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. In s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 9. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN KABINETOM MINISTROV UKRAJINE O MEDNARODNEM CESTNEM PREVOZU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Želi besedo predsednik odbora za zunanjo politiko? [[Ne želi.]] Poročevalec odbora, se opravičujem. Predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem? Ker ne želi nihče besede, predlagam zboru, da ker ni vloženih amandmajev, odločamo v skladu z drugim odstavkom 213. člena poslovnika. Predlagani sklep dajem na glasovanje. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 10. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN AVSTRIJSKO ZVEZNO VLADO O SPREMEMBI SPORAZUMA O PLANINSKEM TURISTIČNEM PROMETU NA MEJNEM OBMOČJU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Želi besedo poročevalec odbora za zunanjo politiko? [[Ne želi.]] Predstavnik sekretariata? [[Ravno tako ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker ne želi nihče razpravljati, predlagam zboru, da odloči v skladu z drugim odstavkom 213. člena poslovnika. Glasujemo. Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 51. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. In s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Predstavnikom vlade, tudi predstavnicam in predstavnikom sekretariata se za sodelovanje lepo zahvaljujem. Prehajamo na 11. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SUBVENCIONIRANJU ŠTUDENTSKE PREHRANE. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina poslancev s prvopodpisanim Markom Diacijem. Želi predstavnik predlagateljev predloga zakona besedo? Gospod Marko Diaci, izvolite.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Državni zbor Republike Slovenije je na svoji 10. seji dne 22.11.2001 obravnaval predlog zakona o subvencioniranju študentske prehrane. Pri tem je sprejel naslednja sklepa: Predlog zakona o subvencioniranju študentske prehrane je primerna podlaga za pripravo zakona za drugo obravnavo. In, predlagatelj naj pripravi predlog zakona za drugo obravnavo, pri čemer naj upošteva mnenje sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve. Predlagatelj je upošteval navedena sklepa in pripravil predlog zakona z drugo obravnavo. Matično delovno delo je na svoji seji sprejelo amandmaje, ki so redakcijske narave. Prava tako je sprejelo amandmaje vlade. Amandma k 6. členu predlagatelj podpira. Na amandma vlade k 4. členu pa je skupina poslancev s prvopodpisano, mojo malenkostjo vložila amandma na amandma, glede na razpravo na seji odbora. S tem amandmajem na amandma se strinja tudi predstavnica vlade. Tako popravljen amandma k 4. členu pa je sprejemljiv tudi za predlagatelja. Vse poslance prosim za podporo pri amandmajih in se že vnaprej zahvaljujem. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora. Predsednik, gospod Stanislav Brenčič, izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. No, kolegice in kolegi poslanci, odbor kot matično delovno telo je obravnaval predlog zakona na 17. redni seji. Članom je predlagatelj zakona pojasnil tako kot nam danes vsem, zato ne bi nič ponavljal. Potrebno pa je reči, da je imel sekretariat poleg teh tekočih pripomb tudi nekaj načelnih pripomb in konkretnih pripomb na področju nomotehnične priprave zakona, kar pa je potem amandma oziroma odbor z amandmaji razrešil. Zato je odbor tudi po razpravi sprejel amandmaje k 1., 3., 6. in pa uvedel novi 9.a člen. Odbor predlaga državnemu zboru, da predlog zakona obravnava skupaj z amandmaji, ki jih je odbor sprejel in jih odbor tudi podpira. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnica sekretariata? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnica vlade? Tudi ne. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? V imenu poslanske skupine Nove Slovenije nam bo mnenje predstavila gospa Ana Marija Tisovic. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani! Naša poslanska skupina Nova Slovenija bo podprla zakon o subvencioniranju študentske prehrane skupaj z amandmaji. Vložili smo tudi amandma k 8. členu predloga tega zakona zaradi boljše jasnosti določil v zvezi z upravičenci. Dodajamo še, da imajo enako pravico iz istega člena zakona tudi otroci umrlih za posledicami poškodb vojne iz leta 1991. Poslanska skupina Nova Slovenija meni, da bi se moral določiti tudi rok, do kdaj mora ministrstvo za delo, družino, socialo in invalide izdati navodilo iz 3. člena zakona. Dovolite pa mi še nekaj, da v imenu poslanske skupine Nove Slovenije dam eno pobudo. V času vsesplošnega zategovanja pasu zaradi pomanjkanja proračunskih sredstev bi se tudi lahko namensko začelo namenjati denar za izboljšanje standarda študentov. Predvsem so tu mišljena prehrana in pa študentska stanovanja. Že nekaj časa spremljamo delo študentskih servisov, prek katerih so študentje zaposleni, da si tudi sami pomagajo pri dvigu svojega standarda. Vemo, da tem servisom ostaja okoli 10% od zasluženega denarja študentov. To niso ravno zanemarljive vsote, ki pa so namenjene različnim študentskim programom. O marsikaterem od teh programov je seznanjena le peščica študentov, ali pa ta denar obira čudna pota, o katerih lahko od časa do časa zasledimo tudi v naših medijih. Zato dajem pobudo, da vlada skupaj s študenti naredi na tem področju več pravnega reda, tako da bo tega denarja deležen čimvečji krog študentov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Slišali smo mnenje poslanske skupine. Mnenje poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov nam bo predstavila gospa Danica Simšič. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovana predstavnica ministrstva! Čisto na kratko. V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov predlog zakona v drugi obravnavi podpiramo in upamo, da bo čim prej na vrsti tudi tretja obravnava, kajti gre samo za zakonsko ureditev tudi sicer zdaj dobro urejene tematike, problematike študentske prehrane. Podprli bomo amandmaje, ki jih je predlagala vlada oziroma odbor, pa tudi amandma, ki podrobneje ureja dikcijo, s prvopodpisanim predlagateljem. Hvala lepa.
Hvala lepa. Slišali smo torej mnenja poslanskih skupin. Besedo dajem poslankam in poslancem. Pisnih prijav k razpravi nisem prejela, zato je razprava omejena na pet minut. Želi kdo razpravljati? Ker ne, zaključujem razpravo. Prehajamo na obravnavo in odločanje o posameznih členih predloga zakona. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z datumom 22.3.2002 in z datumom 23.4.2002. Imate tudi dva amandmaja poslanske skupine Nove Slovenije, ki pa ju v pregledu ni, imate ju pa kot prilogo. Ker je večina členov amandmiranih, bomo o členih, ki niso amandmirani, razpravljali in odločali brez sprejema proceduralnega sklepa. V razpravo dajem torej 1. člen in amandma odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju. Glasujemo. Navzočih nas je 47, za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 46, za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 2. členu, h kateremu ni bil vložen amandma. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o 2. členu. Glasujemo. Navzočih nas je 47, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 2. člen sprejet Prehajamo na razpravo in odločanje o 3. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju. Glasujemo. Navzočih nas je 46, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o 3. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 48, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 3. člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 4. členu in o dveh amandmajih. Pod 1 je amandma na amandma vlade, katerega predlagatelj je gospod Diaci in pod 2 je amandma vlade. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju na amandma pod 1. Glasujmo! Navzočih nas je 51. Za je glasovalo 47, proti nihče.) [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Odločamo še o amandmaju vlade pod 2. Glasujmo! Prvo glasovanje o amandmaju vlade ni bilo uspešno. Ponovno prosim za nekaj pozornosti. V dvorani nas je zadosti. Drugič odločamo o amandmaju vlade. Glasujmo! Ker tudi drugo glasovanje ni bilo uspešno, prekinjam delo za 10 minut. Nadaljujemo ob 17.55, ko bomo tretjič odločali o amandmaju vlade. Hvala lepa.
Spoštovani, spoštovane! Tretjič bomo glasovali o amandmaju vlade k 4. členu. O amandmaju vlade k 4. členu glasujemo tretjič. Glasujmo! Navzočih nas je 57. Za je glasovalo 53, proti nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in 4. člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 5. členu, h kateremu ni bilo vloženega amandmaja. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o 5. členu. Glasujmo! Navzočih nas je 50. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 5. člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 6. členu in o treh amandmajih k 6. členu. Dva sta v pregledu, enega pa imate na klopi. Pod 1 bomo odločali o amandmaju vlade, pod 2 o amandmaju odbora in pod 3 o amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije. O vseh treh amandmajih in o 6. členu odpiram razpravo. Želi kdo razpravljati? Gospod Diaci, izvolite.
Hvala za besedo. Razpravljal bi o amandmaju, ki ga je vložila poslanska skupina Nove Slovenije. Ta določba je bila že vnesena v zakon v prvi obravnavi. Na podlagi mnenja sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve k prvi obravnavi pa smo potem predlagatelji v drugi obravnavi to določbo na neki način izpustili. Sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve je pri tem 6. členu, govorim zdaj o prvi obravnavi, napisal: Kljub temu, da je besedilo drugega odstavka identično besedilo drugega odstavka 7. člena doslej veljavne uredbe, menimo, da bi glede na to, da je bilo z uredbo sprejeto na podlagi tretjega odstavka 2. člena zakona o posebnih pravicah žrtev vojne za Slovenijo 1991, ki pravi, citiram tretji odstavek 2. člena zakona o posebnih pravicah žrtev za Slovenijo 1991 "upravičenci do štipendije in prednosti pri sprejemu v prednosti v dijaški oziroma študentski dom ter pravico do kritja stroškov šolske malice so otroci padlih, ki obiskujejo srednje šole oziroma imajo status študenta, vendar najdlje do 27. leta starosti". In sedaj naprej. To bi kazalo ponovno proučiti z vidika skladnosti z njim. Gre namreč za to, da tretji odstavek 2. člena navedenega zakona otrokom padlih, ki se redno šolajo oziroma imajo status študenta, vendar najdlje do 27. leta starosti, priznava pravico do kritja stroškov šolske malice. Na podlagi tega smo predlagatelji v drugi obravnavi to določbo tudi izpustili. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Bitenc, izvolite.
Jaz bi rada dala samo še dodatno pojasnilo, kaj je bil razlog pravzaprav, ki je vodil sekretariat k takemu rezoniranju. Ta zakon ureja in eksplicitno pove, da ureja subvencioniranje študentske prehrane, kar izrecno nakaže tudi v 1. členu. Določa, pravi: "Pravico študentov do subvencionirane študentske prehrane ter način in merila," zdaj se bo glasilo "za subvencioniranje." To se pravi, da bi v tem primeru, če bi se tako razširilo za dopolnjeni koncept zakona, je treba potem tudi navesti nekatere druge kategorije, ki bi eventualno bile, bom rekla, do nekega subvencioniranja upravičene, kar bi se moralo odražati tako v naslovu, kot bi se moralo morda odražati pravzaprav tudi v prvih in nekaterih drugih členih. Tako s tega vidika smo mi pač odprli problem koncepta zakona, ki je bil že od samega začetka tudi z naslovom in 1. členom omejen na subvencioniranje izrecno študentske prehrane. Amandma pa govori o dijakih, vajencih ali učencih. To pomeni, da potemtakem bi pravzaprav morali z nekimi drugimi akti zadevo urediti.
Hvala lepa. Predstavnica vlade, gospa Staša Baloh Plahutnik, izvolite.
Hvala. Vlada temu amandmaju ne nasprotuje po vsebini, glede na to, da je trenutno v uredbi o subvencioniranju študentske prehrane to določilo že vneseno. To se pravi, da stanje, kot trenutno je, že vključuje tudi te ciljne skupine. Tako po vsebini ocenjujemo, da s tem ne bi niti širili potrebnih finančnih sredstev, se pa strinjam, da z vidika samega vsebinskega ali pa, bi rekla, kriterijev pri dodeljevanju bi pa verjetno potem bilo smiselno, če bi bil amandma sprejet, v tretjem branju vnesti potrebne kriterije za dodeljevanje. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje. Najprej bomo glasovali o amandmaju pod zaporedno številko 1 v pregledu, katerega predlagatelj je vlada. Glasujemo. Navzočih nas je 52, za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 1 sprejet. Odločamo o amandmaju pod številko 2. Glasujemo. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 42, proti 7. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije k 6. členu. Glasujemo. Navzočih nas je 52, za je glasovalo 19, proti 27. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da amandma poslanske skupine ni bil sprejet. Odločamo še o 6. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 51, za je glasovalo 44, proti eden. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je 6. člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 7. členu, h kateremu ni bilo vloženih amandmajev. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o 7. členu. Glasujemo. Navzočih nas je 51, za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 7. člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 8. členu in o amandmaju, ki ga ni v pregledu, katerega predlagatelj je poslanska skupina Nove Slovenije. O amandmaju in členu odpiram razpravo. Želi kdo razpravljati? Ker ne, razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije. Glasujemo. Navzočih nas je 56. Za je glasovalo 26, proti 23. Gospod Janc. Izvolite.
Jaz bi prosil, ker sem se zmotil pri glasovanju, če lahko glasovanje ponovimo.
O predlogu gospoda Janca, ki je dvignil roko med glasovanjem, da se ponovi glasovanje, bo odločal državni zbor. Najprej moramo odločati o predlogu, o katerem je v skladu s poslovnikom dolžan odločati državni zbor. O predlogu, da glasovanje ponovimo, bomo odločali. Glasujemo. Navzočih nas je 58. Za je glasovalo 44, proti 11. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je predlog v skladu s poslovnikom, da se ponovi glasovanje, ker se je poslanec zmotil, v skladu s poslovnikom. Torej ponavljamo glasovanje o amandmaju k 8. členu, katerega predlagatelj je poslanska skupina Nove Slovenije. Glasujemo. Navzočih nas je 59. Za je glasovalo 21, proti 36. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil podpore. Odločamo še o 8. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 60. Za je glasovalo 52, proti 3. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je 8. člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 9. členu h kateremu ni bilo vloženih amandmajev. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o 9. členu. Glasujemo. Navzočih nas je 58. Za je glasovalo 51, proti 1. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je 9. člen v celoti sprejet. Prehajamo še na razpravo in odločanje o amandmaju za novi A9 člen. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 56. Za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem novi A 9 člen sprejet. Opravili smo torej glasovanje o členih in amandmajih. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o naslovu. Glasujmo! Navzočih nas je 57. Za je glasovalo 51, proti 1. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. V razpravo dajem še naslednji predlog sklepa. Predlog zakona za tretjo obravnavo pripravijo predlagatelji, to je skupina poslancev s prvopodpisanim Markom Diacijem. Želi kdo razpravljati v zvezi s tem sklepom? Ker ne, prehajamo na odločanje o navedenem predlogu sklepa. Glasujmo! Navzočih nas je 55. Za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je navedeni sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Predstavnici vlade in sekretariata se za sodelovanje lepo zahvaljujem. 12. točka dnevnega reda je prva obravnava predloga zakona o psihološki dejavnosti. Predstavnika državnega sveta smo povabili jutri, zato bomo preišli na obravnavo 13. TOČKE DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O VRAČANJU VLAGANJ V JAVNO TELEKOMUNIKACIJSKO OMREŽJE. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? Izvolite. Minister za informacijsko družbo, dr. Pavle Gantar, izvolite.
Spoštovana gospa podpredsednica! Spoštovane poslanke in poslanci! Pred vami je predlog zakona o vračanju vlaganj v javno telekomunikacijsko omrežje. Zakon uresničuje obvezo tako iz zakonov o telekomunikacijah iz leta 1997 kot tudi iz leta 2001, da bo država s posebnim zakonom uredila obseg in načine vračanja v javno telekomunikacijsko omrežje. Ta zakon je sedaj pred nami, kot sem rekel, in verjamem, če smo prav odkriti, da nihče od vas ni ob tem posebno srečen. Za nekatere je ta zakon nepotreben, saj menijo, da ni nobene osnove in da ni potrebno nič vračati. Za nekatere pa ta zakon vrača občutno premalo, kot so sami pričakovali, ali pa kot so predvsem obljubili komurkoli pač že. Kakorkoli že, vlada je pri pripravi zakona izhajala iz podmene, da je obvezo, ki je bila naložena z zakonom, potrebno izvršiti in pri tem upoštevati načelo pravičnosti, ki se nanaša tako na subjekte, ki se jim vrača, kot tudi na obseg sredstev glede obdobja, v katerega so sovlagali. Kar zadeva upravičence, smo pretehtali različne možnosti. Med drugim tudi to, da bi zakon omejili izključno na tiste, v narekovaju, "vlagatelje", ki imajo v pogodbah opredeljeno možnost takšnega ali drugačnega povračila. Večinoma megleno in zavito v nekdanjo, kako bi rekli, samoupravno terminologijo. S tem bi število upravičencev občutno skrčili, vendar bi po našem mnenju s tem neupravičeno prizadeli vse tiste, ki iz takšnih ali drugačnih razlogov, to je lahko tudi nevednost, dobronamernost ali preprosto samo tudi nepazljivost, niso v podobnih ali enakih okoliščinah zahtevali takšnega ali podobnega določila v svojih pogodbah. Kar zadeva obseg vračanja, ki bo gotovo jabolko spora, pa smo izhajali iz naslednjih izhodišč, ki utemeljujejo zmanjšano vrednost vračanja vlaganj, glede na to, v katerih obdobjih so posamezniki in lokalne skupnosti, na te se namreč zakon nanaša, prispevali k izgradnji tega omrežja. Prvič, povsem nedvoumno je, da vlaganj ne moremo šteti kot kapitalske vložke, saj jih upravičenci niso vlagali, da bi pridobili premoženjsko korist, recimo delež na dobičku, delnice in kar je podobnega. To med drugim v tedanjih časih niti ni bilo mogoče dopustno, pač pa so ta denar prispevali zato, da bi hitreje prišli do določenih storitev, recimo do telefona. V skladu s tedanjo gospodarsko ureditvijo, ki je temeljila nasploh na poceni infrastrukturi, ne samo v telekomunikacijskem sektorju, tudi v drugih sektorjih, od javne komunikacijske infrastrukture železnic, če hočete, celo stanovanj. Dejavnost telefonije zato tudi ni bila nikoli donosna dejavnost, še posebej pa ne v razpršeni poselitveni strukturi. Če bi bilo drugače, bi tedanja PTT seveda lahko gradila omrežje iz lastne akumulacije, kot se je to dogajalo drugod po svetu, pa seveda ni. Mimogrede, šele pred kratkim smo prišli do približne stroškovne opredelitve cene telefonskega impulza. Iz tega tudi izhaja, da se skozi amortizacijo seveda ni ohranila realna vrednost vloženih sredstev, pač pa se je zmanjševala,hkrati pa je tedanja PTT imela tudi seveda dodatne stroške pri opremi, ki je omogočala priključitev novih telefonskih naročnikov. Tudi danes telefonija v območju zgoščene poselitve, skozi mehanizem univerzalnih storitev subvencionira telefonijo na območjih razpršene telefonije. In prav je tako. Zakonodajalec in tudi vlada, ko so sprejemali zakon o telekomunikacijah so, zavestno to hoteli, kajti če želimo izenačevati pogoj komunikacijske dostopnosti v Sloveniji, moramo univerzalnost teh storitev na ta način zagotavljati. So še drugi kontekstualni razlogi, ki seveda govorijo proti temu, da bi vračali vlaganja v celoti. Eden izmed takin kontekstualnih razlogov, ki je posebno opazen v zadnjem letu in pol, je, da so se po navedbah zelo zanesljivih virov, kot so recimo strokovne analize Financial Timesa, da se je recimo vrednost telekomov nasploh v tem obdobju zmanjšala do 70 procentov. Seveda to ne velja za slovenski Telekom, ampak nasploh. Posebej prezadolženi telekomi so to vrednost bistveno zmanjšali. Vse to utemeljuje naše izhodišče pri pripravi tega zakona, ki je pač utelešeno v 4. členu, da se znesek vračanja določi od osnove, ki je opredeljena v 4. členu, v prvem odstavku, se pravi, da od tega zneska odbijemo morebitno neplačano priključnino in morebitnoneplačan prispevek tedanjim SIS-om in se potem po določeni lestvici zmanjša to vračanje glede na čas, v katerem se je to vlaganje dogajalo. Tistim, ki so vlagali v zgodnejših letih, so vrača manj, tistim, ki pa so prispevali pozneje, pa se vrača več. Ne bom, spoštovane poslanke in poslanci, razlagal tehničnih podrobnosti zakona, ki so skrbno premišljene in bodo omogočile relativno in enostavno vračanje vlaganj preko instituta pisne poravnave. Pri tem posebej opozarjam, da se upravičenec ne strinja s poravnavo na osnovi tega izračunanega zneska, kot določa zakon, lahko začne postopek pri pristojnem sodišču za znesek, za katerega on meni, da je upravičen. Torej nobenemu tudi s tem zakonom nismo prikrajšali sodnih poti, da bi uveljavljal ta svoj znesek, čemeni, da je upravičen. Strokovne in tehnične naloge opravlja komisija, ki jo ustanovi svet agencije za prestrukturiranje in privatizacijo, seveda pa se bodo sredstva za vračanje teh vlaganj oblikovala iz kupnine Telekoma v privatizaciji in se zbirala v posebnem skladu, kot ga določa 11. člen zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakon je obravnaval odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Predsednik odbora, gospod Feri Horvat, izvolite.
Gospa podpredsednica, spoštovane kolegice in kolegi, gospod minister, državni sekretar, gospa sekretarka oziroma gospod Rogelj, ki predstavlja sekretariat, kolegice in kolegi, gospe in gospodje. Poročal bom čim krajše, kajti poročilo odbora imate v gradivu in bilo bi prav, da ne tratim preveč časa, tako da čim prej sprejmemo zakon, da upravičenci tudi čim prej pridejo do denarja, ki jim ga bo zagotovil ta zakon. Odbor za gospodarstvo je kot matično delovno telo v treh nadaljevanjih 23. seje obravnaval predlog zakona, 13., 20. in 21.3. Poleg predloga zakona so člani odbora prejeli mnenje sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve, odgovor na mnenje sekretariata s strani ministrstva za informacijsko družbo, amandmaje poslanske skupine SDS in Nove Slovenije, amandmaja poslanskega kolega Vilija Trofenika, pripombe in predloge ter predlog amandmajev vseslovenskega združenja upravičencev do vračila v telekomunikacijsko omrežje in dopis združenjaobčin, naknadno pa, kot ste verjetno vse poslanke in poslanci dobili, smo dobili tudi številne dokumente, od deklaracije združenja, ki podpira sprejem zakona, do številnih izrazov podpore, ki smo jih dobili s strani županov posameznih občin, celo iz nekaterih krajevnih skupnosti, dobili smo posebno izjavo za javnost Koalicije Slovenija in še druge dokumente, da ne bi vseh našteval. Že v sami razpravi na odboru, na katero smo povabili poleg predlagatelja, sekretariata, tudi zainteresirane predstavnike združenja, in v razpravi, ki je bila dolga, tudi polemična, so bila izražena različna mnenja članov odbora. Po splošni razpravi je tudi glede na precejšnje število pripomb, ki jih je dal v svojem mnenju sekretariat, smo obravnavo prekinili in predlagali, da predlagatelj skupaj s sekretariatom prouči pripombe, prouči splošno razpravo na odboru, in da na tej osnovi pripravi tudi predlog amandmajev. To je bilo tudi storjeno. Odbor je sprejel vrsto amandmajev, ki jih imate v poročilu in v pregledu. Odbor je podprl tudi amandma Koalicije Slovenija k 8. členu in amandma poslanskega kolega Trofenika. Naj zaključim, odbor predlaga državnemu zboru, da sprejme predlog zakona po hitrem postopku, skupaj z amandmaji odbora in amandmaji, ki jih odbor podpira. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Mnenje poslanske skupine Nove Slovenije bo predstavil gospod Alojz Sok. Izvolite.
Spoštovana gospa podpredsednica, spoštovani gospod minister, spoštovane kolegice in kolegi! Končno smo v državni zbor dobili zakon o vračanju preveč plačanih zneskov za razvoj telefonije. Zadeva ni od včeraj, kajti odločba ustavnega sodišča je stara že več let, pa tudiodločitev v državnem zboru, ko smo sprejemali zakon o telekomunikacijah, je starejša od pol leta. Takrat smo namreč v tisti zakon zapisali, da bo vlada državnemu zboru v roku šestih mesecev predložila posebni zakon, ki bo opredelil vračanja teh plačil. No danes je zakon pred nami. Minister ga je na kratko predstavil, tako kot je tudi sam zakon kratek, vendar ne tako enostaven, kot se na prvi pogled sicer zdi. Minister je rekel, da so mnenja v javnosti o tej zadevi vračanja različna, predvsem dvojna, da sonekateri, ki mislijo, da ni treba nič vračati. Seveda, jaz bi k temu dodal, da razumemo, tisti, ki niso nič vložili, tako razmišljajo, to je sigurno. In pa seveda drugi, ki pravijo, da je treba ta sredstva vrniti in da so zneski, ki jih je vlada v tem zakonu predvidela, absolutno premajhni. V imenu naše poslanske skupine bi rekel, da je zakon, takšen kot je, predvsem zakon še ene prevare. Tako kot so bili Slovenci in Slovenke prevarani že velikokrat, tako bodo tudi ob tem zakonu. Se pravi, lastninilo se bo tisto, kar so mnogi državljani in državljanke plačevali, se odpovedovali. Na koncu bo pač neka struktura postala lastnik tega. Sicer smo že navajeni. Tako kot je pred časom bil dobršen del kapitala zavarovalnic podarjen določenim posameznikom, tako se bozgodilo ob bankah, tako se bo zgodilo tudi ob tem zakonu. Upam samo, da bo končna zgodba pri tem zakonu, tudi ko bo zakon sprejet po hitrem postopku, tako kot predlagate in kot ste v tem državnem zboru, kar se tiče koalicije, navajeni, da bo verjetno poiskana še kakšna druga pot. Govoriti o pogodbah, ki niso imele opredeljenih vračil, je seveda nelogično. Kdo pa je v letih 1974 in naprej razmišljal, da bo enkrat konec socializma, da se bomo v tej državi enkrat opredelili za kapitalističen družbeni red in da se bo vse, kar je naše, kar je družbeno, kar je skupno, enkrat lastninilo. O tem seveda nihče takrat ni razmišljal in tudi nihče ni takšnih zahtev pogojeval, da se zapišejo v pogodbo. Zato je, gospod minister, o tem govoriti seveda nelogično. O tem je nelogično govoriti. To vam bomo verjetno še med sprejemanjem tega zakona nekajkrat ponovili. Ne vem sicer, če se vas bo kaj prijelo. Da PTT ni gradila iz lastne akumulacije - seveda ne. Pogruntali so, da je možno to zadevo graditi s kapitalom posameznikov, ki so si močno želeli pridobiti to veliko dobrino - telefon, ki ga seveda danes vsak nosi v žepu in ne pomeni več tistega, kar je pomenilo v tistih letih, ko je bilo do telefona težko priti. Na pošti so takrat pogruntali, da so ljudje v želji za to dobrinopripravljeni veliko plačati in so te poštne centrale, telefonske centrale gradili za naprej, z več priključki. Vsi, ki so se pozneje priključevali na te centrale, so pravzaprav plačevali iste zneske kot tisti, ki so te centrale zgradili. Centrale so bile prekapacitirane; če se je kje pokazalo, da je premajhna, pa so potem spet ljudje dali denar in so jo zamenjali in povečali. Tisto manjšo pa je pošta zgradila kje v kakšnem drugem, manjšem kraju, in jo je tam enako drago prodala. Če bi šli raziskovat te zadeve, bi dobili zelo dolgo in prijetno zgodbo in štorijo in lahko bi videli, kako so pravzaprav v pošti kot državni instituciji izkoriščali to željo in položaj, v katerem smo se znašli, ko smo pravzaprav želeli v razvoju slediti zahodnoevropskim državam. Kakšna je vrednost Telekoma, se seveda ne ve, ker pač vlada ne dovoli, da bi delnice Telekoma kotirale na borzi; če bi kotirale na borzi, bi vrednost bila znana, tako pa na pamet govoriti, da ta vrednost ni takšna in takšna, je seveda zelo težko. Javnosti so poznane zgodbe, kako je nadzorni odbor enkrat izglasoval, da se gre na borzo, in da je drugič pod vašimi pritiski moral to svojo odločitev preklicati. Sicer pa ste se že prej kot resorni minister potrudili, da je tudi sestava teh organov bila ustrezna, takole, bi rekel, po vaši volji sestavljena. Tehnične podrobnosti v tem zakonu, o katerih ste govorili, da so skrbno premišljene, torej, mi vam seveda verjamemo - premišljene so tako skrbno, da tisti, ki so do tega upravičeni, na koncu ne bodo dobili ničesar ali pa nič kaj dosti. Če povem za primer, tisti, ki so vlagali v letih od 1974 do 1980, naj bi dobili povrnjenih 20% tiste vrednosti, če bo seveda predložena ustrezna dokumentacija tej agenciji. To bi pomenilo za nekoga, ki je plačal 5.000 nemških mark [[v markah govorim, ker so tudi ti zneski bili vsi napisani in pogodbe sklenjene v markah, kar je dobro, da lahko imamo danes neko predstavo, koliko je to stalo]] , bi dobil 20%, to pomeni 1.000 mark, od tega pa bi mu odšteli priključnino, ki je eventualno takrat ni plačal SIS-u ali pa pošti. Če to prevedemo, da so bile priključnine takrat sorazmerno visoke, pomeni, da od teh 1.000 mark ne bi dobil ničesar. Takšna je tehnična ureditev tega zakona. Če pa bi mu nekaj malega pripadlo, pa bi se potem moral za topogoditi pred pravobranilstvom, če pa se ne bi strinjal, pa ga že zakon napotuje na sodišče, kar je seveda ob vseh teh sodnih zaostankih, ki jih v državi imamo, nelogično, da že zakon sam ureja zadeve tako, da bodo številni iskali svojo pravico na sodiščih. Nam se takšen zakon zdi izredno sporen in pomanjkljiv. V Novi Sloveniji se zavedamo, da država nima denarja in da je v teh dveh, če rečem v narekovajih, "volumenskih" enotah, ki se kar posrečeno imenujeta KAD in SOD, treba nenehno dolivati, da se nekako vzdržuje nivo, zadosten nivo sredstev v teh dveh posodah. Vendar bi morala vlada pogledati, če mogoče le te zadeve na nek način ne puščajo preveč in da se tu določena sredstva izgubljajo. Postavlja pa se nam seveda vprašanje, kaj bo takrat, ko več v teh dveh institucijah ne bo česa dolivati, ko bo tega premoženja zmanjkalo, in ali bo takrat še lahko računati v tej državi na neko normalno izplačevanje pokojnin in drugih obveznosti, ki jih ti dve družbi morata po zakonu zagotavljati. Vračilo je opredelilo že ustavno sodišče v času Bajukove vlade. Ko je bil pripravljen zakon o telekomunikacijah, so bila ta vračila zajeta v zakon. V tem državnem zboru je bila potem izglasovana nekakšna druga opcija. Pod pritiski združenja upravičencev ste se obvezali, da boste v šestih mesecih pripravili poseben zakon, ki je danes tukaj pred nami. Torej, res je težko pristati na to tezo, da to niso bili kapitalski vložki. Lahko bi pristali na to tezo, če bi seveda Telekom še naprej ostajal neka državna lastnina, če ne bi šlo za to, da se danes Telekom lastnini in bo pravzaprav sčasoma prišel v povsem privatne roke. Da so se sredstva amortizirala, na to tezo pa nikakor ne moremo, kot opozicijska stranka, pristati. To je približno enako, kot če bi nekomu, ki opravlja taxi službo, kupili nov mercedes, pa bi on 10 let s tem mercedesom opravljal svojo službo, potem pa bi ga po 10-ih letih vrnil in rekel "avtomobil se je amortiziral", zatajil in zamolčal pa bi, da si je vmes zaslužil za tri nove. Torej, gospod minister, takšna razlaga, lahko jo sicer prodate, ampak slovenske javnosti s to zadevo ne boste mogli prepričati, prav gotovo pa ne nas poslancev v opoziciji, da gre za podeželska področja, kjer ima Telekom izgubo. Poleg tega da plačamo vrednost impulzov, še vedno na računu plačamo neke posebne stroške. Jaz sem vedno mislil, da je pravzaprav to tisti del, ne vem, kako se imenuje, priključnina ali amortizacija, ali kaj je tisti del, ki znaša trenutno nekaj več kot 2.000 ali pa okoli 2.000 slovenskih tolarjev. Se pravi, s tem je verjetno tudi pokrit en del te izgube, ki se skozi sistem, o katerem vi pravite, da prinaša izgubo, ustvarja. Vsekakor je primerjava oziroma obrazložitve, češ, kako pa bomo vračali, če se bo zahtevalo vračanje na drugih področjih, ker smo iz samoprispevkov, iz lastnih prispevkov gradili tudi šole, ceste. Ta primerjava je neustrezna, kajti šol in pa občinskih, lokalnih, krajevnih cest ne bo pravzaprav nihče nikdar lastninil. Jaz predpostavljam, da ne. Če pa se bodo vodovodi ali pa kakšne druge komunalne naprave lastninile, potem pa seveda pričakujem, da se bodo lastninile po enakem principu, tako kot se je v ta sredstva tudi vlagalo. Mi vsekakor pričakujemo, da bi se vlada, predlagatelj, nekako pošteno pogovoril z društvom upravičencev. Zahteva upravičencev je poštena. Upravičenci zahtevajo samo tisto, kar so vložili, brez revalorizacije, brez obresti. Tudi ne zahtevajo vsega tistega plačila za vloženo delo. Veste, da so marsikje telefonske vode in pa "štange" in podobno delali in postavljali sami. Dali so pošteno ponudbo, celo so pristali na to, da se strinjajo samo z 80% tega vračila. Če se ne boste mogli z upravičenci na takšen način dogovoriti, kar se tiče naše poslanske skupine, mi bomo glasovali proti. Smo pa že večkrat javno povedali, da bomo, če se bodo upravičenci odločili za referendum, pri tem zbiranju, bodisi zbiranju 40 tisoč podpisov ali pa pri zbiranju podpisov 30 poslancev, sodelovali in dejansko potem tudi podprli, da naj se vendarle o tako zahtevni zadevi, kot je vračanje preveč vplačanih sredstev za razvoj telefonije, odloči na referendumu. Nismo namreč pristaši tega, da se na takšen način, kot je ta zakon, oškoduje dobršen del našega prebivalstva, predvsem tistega na podeželju, ki je pravzaprav skozi ves ta socialistični družbeni red, kateremu smo bili priča v preteklih 50-ih letih, živelo v tej državi nekako kot drugorazredni državljani in so si zaradi tega morali marsikaj urediti sami. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Socialdemokratske stranke bo predstavil gospod Franc Sušnik. Izvolite.
Gospa podpredsednica, gospod minister, spoštovani zbor! Predstavil vam bom stališče poslanske skupine Socialdemokratske stranke do predloga zakona o vračanju vlaganj v javno telekomunikacijsko omrežje. Končno, vendar z nekaj mesečno zamudo, je vlada vložila predlog zakona v zakonodajno proceduro, ki naj bi omogočil povračilo, vračanja vlaganj tistim, ki so prispevali za telefonski priključek več, kot je bila povprečna višina stroškov v urbanih okoljih. V glavnem je šlo za velike denarne, stvarne in fizične prispevke posameznikov in deloma tudi lokalnih skupnosti predvsem na podeželju, ki so bili potrebni za pridobitev telefonskega priključka. Vsebina predloga zakona po mnenju poslanske skupine socialdemokratske stranke ni tisto, kar bi lahko upravičeno pričakovali. Prepričani smo, da omenjeni zakonski predlog omogoča nadaljevanje večletnega izogibanja in izigravanja upravičencev. Tudi obravnava in ravnanje koalicijskih poslancev pri obravnavi zakonskega predloga na delovnem telesu kaže na to, da namerava vlada kot predlagatelj zakona izigrati upravičence. Zakonski predlog z izglasovanimi dopolnili koalicijskih poslancev v celoti odstopa od zapisanih ciljev in načel, ki so se predlagatelju zapisali. To pa so, da enotno uredi način in postopek vračanja vlaganj v javno telekomunikacijsko omrežje in izenači pogoje in način vračanja, ne glede na geografsko lego in čas pridobitve priključka. Več kot očitno je, da vlada kot predlagatelj in poslanci vladajoče koalicije nimajo interesa in volje, da se vračanje upravičencem celovito in pravično uredi. Na podlagi teh dejstev se izigrava tudi odločba ustavnega sodišča, ki je določila, da se vračila vlaganj uredijo s posebnim zakonom. Predlog zakona predvideva, da naj bi se šele po končanem lastninjenju Telekoma Slovenije d.d., vlagateljem povrnilo od 20 do 40 procentov vložkov za čas vlaganja od leta 1974 do leta 1995, in sicer za različna obdobja različen odstotek, vendar najmanj 20 in največ 40 tega, kar je bilo dejansko vloženo. Vlada se izgovarja in opravičuje tako nizek predlagani odstotek povračila z dejstvom, da naj to ne bi bila kapitalska vlaganja, ki bi prinašala donos. Ob tem pa poročila o poslovanju Telekoma Slovenije d.d. kažejo, da to javno podjetje zadnja leta izkazuje visoke dobičke. Skupaj s hčerinsko družbo Mobitel je dobiček za zadnje leto ocenjen na skoraj 11 milijard tolarjev. To kaže, da se ta vlaganja vendarle imela oziroma še prinašajo določen kapitalski donos. Zato so taupravičena dejstva še kako odločilna in mislim, da mora to prispevati k razrešitvi problema. Zaskrbljujoče so tudi informacije o dokapitalizaciji Mobitela s tujim partnerjem in ponovna ustavitev privatizacije Telekoma s strani vlade, kar je že povzročilo velik padec Telekomovih delnic. Borzni posredniki sami so zgroženi nad napovedjo dokapitalizacije Mobitela mimo delničarjev Telekoma in ocenjujejo, da je dokapitalizacija Mobitela mimo sedanjih delničarjev Telekoma navadno oškodovanje, saj je Mobitel ne nazadnje zlata kura in če ga prodajo, ostane samo prazno gnezdo. To pomeni, da zaradi vladnega načina privatizacije Telekoma in dokapitalizacije Mobitela ostane velika bojazen, da upravičenci ob vseh teh špekulacijah ne bodo dobili svojega preveč plačanegadeleža, ki so ga vložili v telefonske priključke. Skupaj naj bi po tem zakonskem predlogu vlagateljem vložili približno 10 milijard tolarjev, kar pa je malo, saj je bilo vloženega bistveno več, točneje, nekajkrat več sredstev. Vlagali so predvsem tisti, ki so živeli v odročnejših krajih. Nesporno je in še kako tragikomično, da so največ vlagali tisti, ki so imeli najmanj, in ti naj bi zdaj tudi najmanj dobili. 10 milijard tolarjev, ki jih je vlada predvidela za vračilo, je, če to primerjamo z dobički v tem podjetju, manj kot enoletni dobiček Telekoma skupaj s hčerinskim podjetjem Mobitelom. Po mnenju poslanske skupine Socialdemokratske stranke gre dejansko za gasilski ukrep vlade, s katerim se želi formalno zadostiti zahtevam vlagatelju in poslancem, ki smo se za to zavzemali. Dejansko pa želi vlada s tem drobižem odpraviti številne vlagatelje, ki so z odrekanjem še kako prispevali k izgradnji javnega telefonskega omrežja. Zakonski predlog, ki je pred nami, pa še enkrat razgalja in kaže na brezobziren inmačehovski odnos vlade do podeželja, odnos vlade do obrobja, kjer nesporno prebiva in živi največ upravičencev. V poslanski skupini socialdemokratske stranke si bomo prizadevali, da se v fazi obravnave zakona v čim večji meri upoštevajo upravičene zahteve vseslovenskega združenja upravičencev do vračila vlaganj v telekomunikacijsko omrežje in si bomo tako prizadevali uveljaviti naslednje spremembe in dopolnitve. Po našem mnenju mora biti osnova za vračilo vlaganj posameznikov ali lokalnih skupnosti pogodbena vrednost, povečana za vloženo delo in vložen materialni prispevek, kadar so le-ti sami gradili določene dele infrastrukture, ki so jo po izgradnji brezplačno prenesli na takratno PTT organizacijo. Zavzemamo se, da se vsem upravičencem od leta 1974 dalje vrne celotna osnova oziroma celoten znesek prekomernega plačila. Vladni predlog predvideva le vračilo od 20- do 40-odstotnega vložka, odvisno od časa pridobitve priključka. Nepošteno je prenašati breme amortizacije javnega omrežja samo na ramena naročnikov, ki so že tako ali tako prekomerno vlagali, medtem ko tisti, ki so plačali normalno priključnino, ne bi bili obremenjeni z nekakšno amortizacijo. To pa bi bilo izrazito v nasprotju z osnovnim ciljem in namenom zakona, ki je po navedbah predlagateljev v tem, da se izenačijo pogoji pridobivanja telefonskega priključka. Prizadevali si bomo uveljaviti tudi dopolnitve posameznih členov predloga zakona, ki bi natančneje določili začetek in čas trajanja vračanja, ki ga predlagana zakonska določila ne določajo. Vlada začetek vračanja ter čas vračanja odmika v daljno in nedoločeno prihodnost, vezano na izvedeno privatizacijo Telekoma d.d. Pristop k reševanju te problematike, za katero ni opredeljenega nobenega roka, pa je, milo rečeno, neresen in zavajajoč ter postavlja pod vprašaj iskrenost in verodostojnost predlagatelja in zaupanje v pravno državo. Predlog zakona kot tak predvideva tudi zelo zapleten postopek pri sami vložitvi zahteve za vračilo in nerazumno dolge roke pri odločanju. Mi si bomo prizadevali, da se ti roki maksimalno skrajšajo. Zaradi vsega navedenega prosimo in predlagamo, da podprete naše amandmaje, ki smo jih vložili v poslanski skupini SDS, saj bi le s sprejemom teh amandmajev uresničili cilje v skladu z odločbo ustavnega sodišča in cilje, ki ste jih navedli v tem predlogu zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Stranke mladih Slovenije bo predstavil gospod Igor Štemberger. Izvolite.
Hvala za besedo. Vprašanje vračanja vlaganj lokalnih skupnosti in prebivalcev v izgradnjo telekomunikacijske mreže se je pojavilo že pri sprejemanju zakona o telekomunikacijah. Zaradi različnih mnenj izredno pereče problematike je državni zbor v 156.a členu zakona o telekomunikacijah zavezal vlado, naj v roku šestih mesecev pripravi nov zakon, ki bo zajemal samo to področje. Ta rok je bil s strani predlagatelja, torej vlade, zamujen, kar zagotovo ni v čast pravni državi. Zakon naj bi razreševal način vračanja pred desetletji v slovensko telefonijo vloženega denarja, dela in materialnih sredstev. Ta denar so morali odšteti vsi tisti, ki so želeli doma imeti telefon. Bolj, kot je bil njihov dom oddaljen od večih centrov, več denarja so morali prispevati. Vsi ti vložki v predlogu zakona niso primerno ovrednoteni, saj se ne strinjamo, da vlagatelji dobijo povrnjenih le 20 do 40% vloženih sredstev. To naj bi predstavljalo približno 10 milijard tolarjev, kar predstavlja le manjši del kupnine, ki jo bo poskušala vlada iztržiti pri prodaji svojega deleža v Telekomu Slovenije. Potrebno bi bilo vračilu nameniti bistveno več sredstev, kot možnost pa bi bilo potrebno razmisliti tudi o vračanju stroškov v obliki delnic in menimo, da je vložena sredstva mogoče razumeti kot kapitalski vložek v takratni PTT oziroma njegovega pravnega naslednika Telekom Slovenije. Na seji odbora za gospodarstvo tudi nismo dobili od predlagatelja jasnega odgovora, kako je s pogodbami. Zneski vračil se obračunavajo na osnovi pogodb, ki so jih lokalne skupnosti ali fizične osebe sklepale od leta 1974 do leta 1995 s takratnim PTT-jem. Močno dvomimo, da vse lokalne skupnosti, še manj pa državljani, še vedno hranijo te pogodbe. Nihče si namreč takrat ni mogel predstavljati, da se bo čez 20 ali pa 30 let PTT oziroma njegov naslednik lastninil. Po predlogu zakona je Telekom Slovenije sicer dolžan posredovati podatke in omogočiti vpogled v dokumentacijo, ki se nanaša na vračila vlaganj, če s temi podatki seveda razpolaga. Ne obstaja pa nobena zakonska podlaga, ki bi Telekom Slovenije kot pravnega naslednika PTT zavezovala, da take pogodbe tudi dejansko 30 let hrani. Bojimo se, da če vseh teh pogodb ne bo mogoče izslediti, vsi upravičenci ne bodo prišli do vračila, ki jim sicer pripada, in da bo zakon s tem ustvaril nove krivice. Hvala.
Hvala lepa. Slišali smo mnenja poslanskih skupin. Besedo dajem poslankam in poslancem. Pisnih prijav k razpravi nisem prejela, zato je razprava omejena na 5 minut. Gospod Mamić, izvolite.
Hvala lepa. Ko je gospod minister, začel svoj govor, je omenil besedo "pravičnost". Če ga ne bi bil navajen, bi me streslo. Kje je ta pravičnost - ne vem. Omenil je, da je čas kriv za to, kot sem jaz razumel, da bodo dobili tisti, ki so vložili toliko denarja, samo 20 do 40%. Se pravi, to je isto, kot bi si jaz recimo izposodil pri gospodu ministru nekaj denarja, recimo 1000 mark, in po 20-ih letih zamudnim obrestim spremenim predznak in tako mu potem vrnem samo 200 mark. Ne vem, gospod minister, če ste za to, lahko danes naredimo tako pogodbo, vam bom prav hvaležen. Kaj so kapitalski vložki? Saj nismo toliki naivni, da ne bi vedeli, kaj so kapitalski vložki. Ne bi rad ponavljal vsega, kar je gospod Sok, moj kolega, že omenil. Če je denar vložen kot investicija v osnovna sredstva in da se to takoj trži, so najprej naročnine, impulzi in tako naprej, ki so jih na PTT postavili tako, kot so želeli, tako kot so hoteli, ker so imeli monopol. Zdaj se govori, da to ni kapitalska naložba in da to ni amortizacija. Lepo vas prosim! To se pravi, da ste od prvega dneva šli zavestno v čisto izgubo "za naše dobro", tu seveda govorim v navednicah. Zdaj ta denar se mora vrniti iz proračuna, češ, zdaj moramo poslancem potrkati na vest, da bodo rekli, ja, ne smemo kar tako zapravljati denarja iz proračuna. Mi vemo in ve tudi javnost, da je zunanjega dolga čez 7 milijard dolarjev, da je notranjega dolga, ne vem, blizu 5 milijard, da je notranjih rezerv zelo malo, da so proračunski primanjkljaji vsako leto večji in večji in da je država v kolapsu, iz katerega se je treba zdaj reševati na vse mile načine. Vlada je deset let vodila to politiko in zdaj moramo s takimi drobnarijami reševati državo. Ne vem, kaj bi temu še dodal - da vsi tisti, ki bodo glasovali za ta zakon, se mi, milo rečeno, smilijo, zato ker vedo, kaj delajo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Sušnik, izvolite.
Hvala lepa. Poglejte, rad bi v podporo stališčem, ki sem jih že podal v imenu poslanske skupine, podal še dva primera o tem, pod kakšnimi pogoji in na kakšen način se je v okolju, iz katerega prihajam, prihajalo do telefonskega priključka, da bi bila slika mogoče jasnejša, ker se enostavno zdaj dogaja, da tisti, ki so plačali za telefonski priključek oziroma za pridobitev telefonskega priključka neko normalno, človeško ceno, danes, kar je tudi čisto normalno, ne kažejo nekega pretiranega zanimanja za usodo tega zakona, ki je v proceduri. V tistem delu Savinjske doline, ki je do obrobja na eni strani Dobroveljske planote, na drugi strani Zasavskega hribovja, ki je izredno razčlenjeno in zelo razseljeno, je bila v tistih časih krajevna skupnost Tabor, danes je to občina, ki je za pridobitev telefonskega priključka skupaj s samoprispevkom po številki takrat, brez vloženega dela in materiala, vložila po 9.000 mark, in to ne v daljnih 70., 80. oziroma 90. letih, pač pa praktično leto ali dve pred osamosvojitvijo, to se pravi, konec 80. let. Ljudje so tam v želji po napredku, ne zato, da bi se ponašali s telefonom, vložili - in v potrebi po telefonu, ker mislim, da so tisti kmetje v izrazito razseljenem območju Zasavskega hribovja, ki se je, mimogrede, do tričetrt že izpraznilo - še kako potrebni telefonskega priključka, si dobesedno od rok in ust odtrgali silne denarje, jih oplemenitili še s prostovoljnim delom tukaj so še vsi izkopi, na desetine drogov in ostalih del -, da so prišli do neke civilizacijske dobrine. Takrat se je naša država že ponašala z izredno visokim številom telefonskim priključkov na, mislim, da se govorilo, na 100 prebivalcev ali kako. Vendar, nihče se ni vprašal, pod kakšnimi pogoji, na kakšen način se je na posameznih področjih Slovenije in tistih najbolj revnih, najbolj ogroženih prihajalo do telefonskih priključkov. Poleg tistega vložka je lokalna skupnost namenila za pridobitev telefonskega priključka še dobršen del samoprispevka, ki so ga v ta namen izglasovali. Danes vladni predlog ponuja za popravo te krivice minimum. Minimum. Zakaj minimum? Poglejte, ta lokalna skupnost je nekaj tipičnega zato, ker je morala, da je prišla do telefonskih priključkov, zgraditi tudi osrednji povezovalni dovodni kabel čez infrastrukturno zelo prometno območje, ki ne služi samo za njihove potrebe, ampak je služil in še služi za prenos informacij - danes ne samo telefonskih, še česa drugega - v dobršnem delu te doline. In odpraviti vse te vlagatelje s 35 oziroma s 30 procenti vložka, pri tem ne upoštevati vloženega dela in materialnih sredstev, bi bilo po mojem izjemno kritično in nepravilno, tudi neetično. Gre za popravo neke krivice, ki se je tem ljudem zgodila, zgodila se je tudi po njihovi volji, tudi to je treba povedati, ljudje so želeli imeti nekaj več od življenja, stremeli so k napredku - za to nenormalno veliko plačati. Glejte, navedel sem samo enega od najbolj kričečih primerov iz okolja, ki ga poznam, navajal bi jih lahko še več, tudi po 12 in več tisoč mark so posamezniki plačali, brez vloženega dela in materiala; za to, da so prišli do telefonskega priključka. Takle kupček primerov bi lahko navedel. Prepričan sem, da bo prevladalo, da bo prevladal razum in da bomo dosegli nekaj več. Gre za kompromis - takoj bom -, vem, da gre za kompromis; realno tega vložka nihče ne more vrniti, ampak gre za nek kompromis, za eno popravo krivic. Mislim pa, da se lahko tistirealni vrednosti zelo približamo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Kelemina, izvolite.
Hvala lepa za besedo - čeprav se ura izteka, kljub temu. Spoštovani vsi skupaj. Najprej ne morem mimo tega seveda, da ne bi mogoče resnično v prvem trenutku gospoda ministra pohvalil, da je zmogel toliko moči in da je sploh ta predlog zakona predložil v državni zbor, da je vsaj v neki meri izpolnil del neke obljube, ki jo je dal pri sprejemanju zakona o telekomunikacijah, oziroma da je vsaj v neki meri spoštoval tudi odločbo ustavnega sodišča. To je prav gotovo pozitivno dejanje bilo. In tukaj si zasluži pohvalo. Drugo pa je seveda, kakšna je vsebina tega predloga zakona. Namreč, osebno menim, da so resnično upravičenci, ki izhajajo iz tega zakona, v preteklosti veliko prispevali s svojimi lastnimi sredstvi k temu, da so se telefonske telekomunikacije, če tako rečem, ali pa telefonske komunikacije tako razvile hitro v nekem obdobju. Tega dejstva ne more zanikati nihče vtej državi. Prav gotovo brez vložka posameznikov se nikdar ne bi telefonski sistemi v naši državi razvili tako hitro in tudi potem ta uspešna statistika, ki smo jo predstavljali svetu in Evropi, ne bi bila takšna, kakršna je bila. Če kdo to zanika, potem je do tega krivičen. To, kar sem že večkrat povedal, trdno sem prepričan, da današnji upravičenci, ki izhajajo iz tega predloga zakona, teh sredstev ne bi nikoli zahtevali nazaj, če bi pač lastniška struktura v tem podjetju ali tej instituciji ostala takšna, kakršna je bila pač na začetku, ko so ta sredstva vložili. Če je pa prišlo seveda do spremembe sistema in če je prišlo do spremembe lastništva oziroma bo prišlo, in tudi do prodaje tega lastništva in tako naprej, pa je prav gotovo popolnoma upravičeno,kar smo vsi ugotovili že zdavnaj in tudi vlada je priznala s tem, ko je predložila predlog zakona v državni zbor, da so tisti, ki so vlagali prekomerno v telefonske priključke in ta sistem, upravičeni do nekega vračila. Moja osebna ocena je, da je ta predlog, ki ga je predlagala vlada, od 20 do 40% višine povračila stroškov, minus povprečna cena priključka na nekem območju, premajhna višina in da bi si vlagatelji prav gotovo zaslužili višji odstotek vračanja. Namreč, če računamo da je bila to neke vrste naložba, recimo - čeprav vi tega ne priznate, da je to naložba, ampak jaz mislim, da bi vsak, prav gotovo tega denarja posamezniki, to so v glavnem vlagali bolj kot ne reveži velikokrat, če bi posamezniki ta sredstva vložili, recimo, naredili neke dolgoročne naložbe, si greste lahko danes izračunati, koliko bi lahko imeli takega ali drugačnega kapitala. To, kar bi dobili nazaj - ne 20 do 40%, jaz se s tem ne strinjam, ta odstotek mora biti vsaj nominalno 100%, tako kot smo predlagali - bi bilo seveda v nekihdrugih okoliščinah oziroma če bi bila to dejansko kapitalska naložba, bi ta vložek prav gotovo bil bistveno višji. In ne samo to! Mislim, da so vlagatelji že s tem, ko so vložili ogromno sredstva v telekomunikacije oziroma v telefonske instalacije in v telefonske priključke, prispevali tudi k splošnemu gospodarskemu napredku države in so tudi s tem prispevali svoj delež k hitrejšemu razvoju države. Trdno sem prepričan, da so tu ekonomski učinki izmerljivi ali pa vsaj morajo biti priznani, ne sme se jih ignorirati in neupoštevati. Zato pričakujem, tako kot tudi zahtevajo upravičenci - bil sem na kar nekaj okroglih mizah ali javnih tribunah, kjer smo o teh stvareh z občani, državljani razpravljali -, tudi oni in tudi sam pričakujem, da bo ta odstotek vračanja višji. Hvala lepa.
Hvala vam. Mislim, da vsi, ki so želeli razpravljati, niso prišli na vrsto, zato bomo nadaljevali jutri in tudi ne bom zaključila splošne razprave. Jutri bomo ob 14.00 uri sejo zbora nadaljevali z 18. točko dnevnega reda, to je ugotovitev prenehanja mandata poslancu državnega zbora Republike Slovenije, ki je omejena z jutrišnjim datumom. Potem bomo prešli na pravkar prekinjeno 13. točko dnevnega reda, nato pa na obravnavo 12. točke, zatem na 14. točko ter po dnevnem redu dalje. Vsem najlepša hvala in lahko noč!