Spoštovane kolegice poslanke in poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam nadaljevanje 1. izredne seje državnega zbora Republike Slovenije. Obveščen sem bil, da sta zadržana in se današnje seje ne moreta udeležiti naslednja poslanca: Alojz Posedel in Aleš Gulič, od 15.00 ure dalje. Prejeli ste predlagani dnevni red, vendar vas moram ob začetku seje obvestiti, da poročila odbora za 4. točko, predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o vladi, ter 5. točko, predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o državni upravi, še nisem prejel, zato teh dveh točk še ne moremo obravnavati. V skladu s 65. členom poslovnika predlagam državnemu zboru, da nadaljujemo s 6. točko dnevnega reda, vendar bi vas prosil, da o tem glasujemo. Sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala tretjina navzočih poslancev. Glasujemo. Kdo je za nadaljevanje seje zbora s 6. točko dnevnega reda? Ugotavljam, da je bilo od 71 navzočih poslancev za predlog 62 in proti 8. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti 8.]] Menim, da lahko nadaljujemo sejo državnega zbora s 6. točko dnevnega redaza katero smo dobili poročilo mandatno-volilne komisije državnega zbora. Pri tej točki dnevnega reda bi prosil gospoda podpredsednika Pečeta, da prevzame vodenje seje.
Spoštovani navzoči! Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVI ZAKONA O POSLANCIH, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina 11 poslancev, zato prosim, da besedo prevzame predstavnik predlagateljev mag. Branko Grims za dodatno obrazložitev predloga zakona.
Hvala za besedo. Vsem prav lep pozdrav! Zakon, ki je pred nami [[...]]
Se opravičujem! Ali vas lahko prosim, da stopite v sredino? Hvala.
Če želite [[...]] Zakon, ki je predlagan, je logična posledica že sprejetega predpisa, starega sedaj že približno leto dni, ki je bistveno spremenil vlogo državnega sekretarja. Državni sekretar po novem ne bo več na nek način funkcija, ki je združevala upravno oziroma strokovno delo in pa politično delo, ampak bo to čista politična funkcija. Državni sekretar po novem bo namestnik ministra. Zato je logično, da se uredi tisto, kar zadeva poslance, ki bi eventualno nastopili to funkcijo na enaki način, se pravi, na način, ki je sorazmeren ureditvi, ki je že uveljavljena za tiste, ki nastopijo funkcijo ministra. Naj ob tem, ker se je v javnosti ta zakon precej narobe interpretiralo, opozorim na nekaj dejstev. To, o čemer govorimo, bi zadevalo izključno tiste poslance, ki bi šli na funkcijo državnega sekretarja, torej postali del izvršilne veje oblasti. Njih bi potem čakalo mesto v državnem zboru, tako kot sedaj čaka ministra, v tem obdobju, ko bi opravljal izvršilno funkcijo, pa bi seveda njegovo delo v državnem zboru opravljal nadomestni poslanec. V primeru, da je razrešen oziroma se mu funkcija prekine, pa ima pravico, da se vrne potem na poslanski sedež, nadomestni poslanec pa se seveda v tem primeru mora iz državnega zbora posloviti. Ob tem opozarjam na naslednje. V predlogu zakona, ki ga bomo obravnavali nekoliko kasneje, se ukinjajo mesta ministrskih svetnikov. Že uveljavljene spremembe zakonodaje pa drastično znižujejo število državnih sekretarjev. Državnih sekretarjev ne bo več 50, 60, kot je bilo sedaj, ampak kvečjemu kakšna četrtina samo še od tega števila. To se pravi, gre za bistveno nižjo številko. In samo za tiste med njimi, ki bi bili izvoljeni oziroma imenovani na to funkcijo z mesta poslanca, bi veljala ta sprememba, o kateri danes govorimo. To se pravi, šlo bo kvečjemu za kakšen posamičen primer. Gre pa za preprosto dejstvo, da omogočimo poslancu, ki je bil skladno z veljavno zakonodajo, z odločitvijo volivk in volivcev na volitvah izvoljen v državni zbor, da vse tisto, kar izvira iz te funkcije, obdrži tudi v primeru, dapostane del izvršilne veje oblasti. Nič več in nič manj. To se pravi, nikomur ne dajemo s tem nobene nove bonitete in samega sistema nikakor ne spreminjamo, nasprotno, zaradi okoliščine, ki sem jo omenil na začetku, to se pravi, da bo šlo sedaj za funkcijo namestnika ministra, s tem samo usklajujemo pravni red tako, da bo pošten in pravičen za vse. Hvala.
Predlog zakona je obravnavala mandatno volilna komisija kot matično delovno telo. Prosim poročevalca komisije, da predstavi poročilo komisije.
Spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani zbor. Poročilo o obravnavi predloga zakona o dopolnitvi zakona o poslancih ste dobili v pisni obliki. Jaz ga ne bi bral, bi pa dal eden poudarek, ki se nanaša na obravnavo amandmaja poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije k 1. členu. Rad bi še enkrat poudaril, da je komisija opravila razpravo o tem amandmaju, vendar o predlogu tega amandmaja ni odločala, saj se vsebinsko nanaša na odločanje o tem, da se predlog zakona ne sprejme, in ne na spremembo predloga. V primeru, da bi komisija o predlaganem amandmaju glasovala in ga sprejela, bi namreč dopolnjen predlog zakona vseboval samo en člen, to je uveljavitveno določbo. O tako dopolnjenem predlogu zakona pa državni zbor ne more in ni smiselno, da odloča. Poenostavljeno povedano, amandma se je nanašal na to, da se črta 1. člen, ki predstavlja celotno vsebino zakona in v skladu z mnenjem in po pogovoru s zakonodajno-pravno službo smo se odločili in proceduro speljali v okviru obravnave tako, kot sem navedel. Hvala lepa.
Hvala. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima predstavnik Slovenske demokratske stranke, mag. Branko Grims. Se odpovedujete? [[Da.]] Nadaljujemo s predstavnikom poslanskega kluba Liberalne demokracije. Gospa Beblerjeva se odpovedujete? [[Da.]] Jaz vas prosim, da drugič javite ime poslanca oziroma poslanke, ki bo predstavil vaše stališče. Prosim, imate besedo. Prosim, če uporabite centralni govorniški pult.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovani! Najprej bi rekel, da ne vem, kje se je zataknilo, da sprememba tistega, ki bo predstavil stališče poslanske skupine Liberalne demokracije, ni prišla do vas. Drugič pa ugotavljam, da uvajate novo prakso, saj je bilo do sedaj možno, da se stališče poslanske skupine predstavi tudi iz poslanskih klopi. Kar se tiče zakona, bi najprej rekel, da v Liberalni demokraciji Slovenije ocenjujemo, da ni točna trditev predlagateljev, da je zakon primerljiv z nekaterimi ureditvami v drugih državah. Navedeni sta Velika Britanija in Italija. V teh primerih gre za popolnoma drugačno funkcijo in funkcioniranje parlamente in izvršne veje oblasti, saj gre v teh primerih za to, da so člani vlade oziroma funkcionarji v izvršni veji oblasti istočasno tudi poslanci. Nadalje bi opozoril, da zakon dopušča možnost in veliko verjetnost, da bo imel tudi finančne posledice za državni proračun in je iz tega stališča obremenjujoč za državni proračun. Ugotavljamo, da ni nobenega razloga za sprejem tega zakona. Dosedanja ureditev dopušča, ne glede na novo vlogo državnih sekretarjev, da je poslanec imenovan za državnega sekretarja, da opravlja funkcijo državnega sekretarja, da mu po prenehanju funkcije državnega sekretarja gredo tudi določene pravice, ki so vezane na funkcijo državnega sekretarja. Torej edini namen zakona je uvajanje novih privilegijev in to ni v skladu s tem, kar so predlagatelji zagovarjali do včeraj, ko so bili v opoziciji, ko so celo vlagali zakone, s katerimi naj bi se krčile pravice poslancev po prenehanju mandata poslanca. Torej gre edino za to, da zaščitijo bodoče državne sekretarje s pravico, ki jo lahko uživijo kot poslanci. Lahko bi rekli, da gre za eno določeno nezaupanje do bodočih državnih sekretarjev ali pa bojazen bodočih državnih sekretarjev za svojo eksistenco po prenehanju mandata. Predlagana rešitev vpeljuje možnost zlorabe instituta inštrumenta imunitete. Kaj, če se zgodi, da bo nek državni sekretar, ki bo imenovan, preganjan oziroma bo podan sum za zlorabo položaja oziroma drugega kaznivega dejanja. Možno je, da se bo zatekel ponovno v poslanske klopi in se skliceval na imuniteto. V preteklosti, konkretno v mandatu 1996/2000, smo že imeli primer, ko je poslanec odšel na funkcijo državnega sekretarja in je potem bil s te funkcije razrešen oziroma mu je funkcija prenehala in takrat nam ni prišlo na misel, da bi spreminjali zakon in mu dajali neke posebne pravice zaradi tega, ker mu je prenehala funkcija državnega sekretarja. Da sklenem. Taka ureditev tudi glede na mnenje, skopo mnenje sekretariata, je sicer možna, ni pa primerljiva z drugimi državami, ni higienska in ni v skladu z načeli, ki ste jih zagovarjali do sedaj. Hvala lepa.
Hvala. K besedi vabim predstavnika poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi! V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov zakonu o dopolnitvi zakona o poslancih nasprotujemo. Zakon je v predlaganem besedilu nesprejemljiv in nepotreben. Zakon uvaja nove kadrovske privilegije za potencialne državne sekretarje. Zakon daje nova pooblastila predsedniku vlade, da s samostojnimi odločitvami, poleg zamenjave poslancev za ministre, dodatno zamenja najmanj 15 poslancev in poslank državnega zbora, če je treba tudi večkrat, vse do števila izvoljenih poslancev koalicije. Zakon zato povečuje vlogo izvršilne oblasti nasproti državnemu zboru. Zakon krepi politično vlogo vlade, saj bododržavni sekretarji izvoljeni le po političnih kriterijih. Zakon kaže na nesprejemljivost vladne večine za konstruktivne predloge opozicije, tehtna opozorila ter lepe besede, ki so bile izrečene včeraj, danes ne veljajo več. Naj bo jasno, s predlogom zakona ima bodoči predsednik vlade dodatno pravico, da z odločitvijo vlade iz državnega zbora, se pravi iz vrst poslank in poslancev, imenuje 15 in še nedoločeno ali pa neomejeno število državnih sekretarjev, predsednika vlade, in to iz vrst poslancev državnegazbora, da tem poslancem z imenovanjem ne preneha funkcija poslanca, temveč jim funkcija le miruje in se lahko nanjo kadarkoli vrnejo, da v času, dokler opravljajo funkcijo državnih sekretarjev, pridejo na njihovo mesto nadomestni poslanci, tudi tisti po volji predsednikov strank vladajoče koalicije, ki lahko soodloča o tem, kdo bo dal soglasje ali ne h kandidaturi, in da se s predlogom rešitve pravice poslancev do eno ali dveletnih plač po prenehanju mandata, razširjajo še na državne sekretarje. Vse to predlaga vladajoča koalicija, ki je do včeraj rohnela proti privilegijem, proti klientelizmu in proti kadrovanju po političnih kriterijih. Združena lista socialnih demokratov je želela biti maksimalno kooperativna in konstruktivna. Predlagali smo amandma, ki bi omogočil tudi nadomestnim poslancem ob imenovanju državnih sekretarjev, vendar bi te pravice omejil na skupen obseg, kakor je veljal že po zakonu doslej, namreč na skupen obseg ministrov. Ta koalicija, ki govori o sodelovanju in ponujanju roke opozicijipa na matičnem delovnem telesu ni dala niti enega glasu za tak amandma, ki bi jim pravzaprav omogočal vse, kar so želeli, razen neomejenih kadrovskih manipulacij. Na to pa mi ne moremo pristati. Vse njihove obljube, namreč bodoče koalicije, da si ne želi možnosti neomejenih kadrovskih sprememb po političnih kriterijih, so tako postale neverodostojne. Koalicija torej ni mogla pri lepih obljubah ostati niti 24 ur. Tako je pokazala svoj pravi obraz, želi si zagotoviti neomejen vpliv na politično kadrovanje in privilegije. Ta zakon je po našem prepričanju nepotreben in sramoten. Združena lista socialnih demokratov ga ne more podpreti. Hvala.
Hvala za stališče. Naslednje stališče bo predstavil predstavnik Nove Slovenije, gospod Sok. Prosim.
Spoštovani predsedujoči, kolegice poslanke in poslanci. Stališče Združene liste in pa Liberalne demokracije Slovenije je seveda legitimno, je pa po naši oceni mnogo pretirano. Naj vas spomnim, ko smo pred štirimi leti spreminjali zakon o vladi, so se uvedli ministrski svetniki. Njihovo število ni bilo določeno in ministrski svetniki so bili po privilegijih izenačeni z ministri, medtem ko pa sekretarji, ki so dejansko, bi rekel, garači v ministrstvih, pa jim pripadajo veliko manjši privilegiji. Gre samo za nadomestilo plače v treh mesecih. To kar se pa hoče doseči s tem zakonom, pa je, če bi kateri izmed poslancev postal državni sekretar, da mu potem funkcija v parlamentu miruje. S tem se seveda nikakor ne marginalizira funkcija državnega zbora, kot govorijo nekateri, kajti vsakdo se sam odloči za to, če bo postal državni sekretar, kakor se tudi nadomestni poslanec sam odloči, če bo postal dejansko poslanec. Naj opozorim na to, da zakonodajno-pravna služba ni imela iz pravno-tehničnega razloga nobene pripombe na ta zakon. Se pravi, gre za politično odločitev tega državnega zbora. Govoriti o nekih velikih finančnih posledicah, če bo ta zakon sprejet, je seveda v tem trenutku popolnomaneutemeljeno, neargumentirano. Če izhajamo iz prakse dosedanjega dela državnega zbora, se je malo ministrov vrnilo nazaj v ta parlament. Mislim da v prejšnjem mandatu samo eden, minister Rupel, pa še on zaradi spleta nekih okoliščin, ker se je pač udeležil nekega zbora za Republiko in je potem moral zaradi tega zapustiti ministrsko ekipo. Tudi je treba misliti o tem, da je naš parlament 90 članski in amandma Združene liste, ki je bil danes tukaj tudi predstavljen, je bil, da bi lahko do 15 poslancev nastopilo funkcijo državnih sekretarjev in se potem tudi po potrebi, če bi bilo seveda možno, vračalo nazaj v parlament. Mislim, da je tudi ta številka veliko prevelika in da bo v glavnem šlo za kak posamezen primer, mogoče enega, dva, lahko pa seveda tudi za nobenega. Govoriti o imuniteti in prek imunitete nasprotovati temu zakonu je prav tako povsem neargumentirano, kajti treba je vedeti, da imuniteto v vsakem primeru podeljuje državni zbor. Državni zbor odloča o tem, ali bo nekomu podelil imuniteto, in da bi se potem nekdo, ki je nastopil funkcijo sekretarja, skril za imuniteto, bi pravzaprav ta državni zbor omogočil in odločil, da je to možno. Varovalka je še vedno na tem nivoju vsekakor prisotna. V Novi Sloveniji bomo ta predlog zakona podprli. Rešitev ni nekaj, kar bi pomenilo veliko breme, tako v finančnem kot kadrovskem smislu. Dana bo samo ta možnost, da se vlada lahko bolj enostavno organizira in da lahko eventualno tudi izvoljeni poslanec, kateri izmed nas, postane državni sekretar. Če bo ta možnost izkoriščena, bo, če pa ne bo, pa tudi prav, vendar se bo zakon z našimi glasovi, z zadovoljivo večino, v tej smeri spremenil. Hvala lepa.
Hvala. Besedo dajem poslanski skupini Slovenske ljudske stranke. Gospod Bajc, izvolite.
Gospod podpredsednik, kolegice in kolegi, lep pozdrav, ko se prvič oglašam v tem mandatu s tega govorniškega pulta! Zakon o dopolnitvi zakona o poslancih je zelo kratek, zato bo tudi stališče Slovenske ljudske stranke kratko. Verjetno ste videli ali pa veste, da zakon, ki ga danes spreminjamo z dvema členoma, nosi letnico 1992. Od takrat so, vsaj kolikor je meni poznano, vsi trije sklici poskušali nekajkrat spremeniti določbe zakona, enkrat iz drugega razloga, enkrat iz tretjega razloga. Mislim, da je do sedaj samo nekatere določbe tega zakona uspelo spremeniti z odločbo ustavnega sodišča, in verjetno tisti, ki ste mogoče že tretji ali četrti mandat, veste, kaj se je takrat spreminjalo oziroma kar je ustavno sodišče z odločbo spremenilo. Poslanci Slovenske ljudske stranke podpiramo spremembo zakona oziroma dopolnitev zakona o poslancih iz razloga dejansko izenačevanja vseh tistih, ki funkcijo, na katero so bili izvoljeni sicer po proporcionalnem volilnem sistemu, da če gredo na neko drugo delovno mesto, ki je nezdružljivo z opravljanjem funkcije, da v primeru bodisi njegove odločitve, razrešitve ali podobno se vrne na tisto, kar so mu ljudje na volitvah 3. oktobra letošnjega leta zaupali. Poslanci Slovenske ljudske stranke bomo podprli spremembe in dopolnitve zakona o poslancih, pri čemer pričakujemo, da bomo pa zmogli moči, da bomo v tem mandatu - mislim pa, da bo to v prvem delu tega mandata - uspeli prevetriti cel ta zakon, ki, kot sem rekel, nosi letnico 1992.
Hvala. Stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Boštjan Zagorac.
Spoštovani prisotni! S sprejetjem predloga obravnavanega zakona se režim mirovanja poslanske funkcije razširi tudi na državne sekretarje. Po prepričanju poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo omenjena sprememba med drugim vplivala tudi na zmanjšanje števila državnih sekretarjev, kar pomeni v določeni meri tudi optimalizacijo državne uprave, za katero vemo, da je nujno potrebna.Če pogledamo še mnenje zakonodajno-pravne službe državnega zbora, ki na predlog zakona nima nobenih pripomb, lahko ugotovimo, da je zakon skladen z ustavo in z ostalimi predpisi. Zato v poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke predlogu zakona ne bomo nasprotovali. Hvala.
Hvala. Stališče poslanske skupine DeSUS bo predstavil mag. Žnidaršič.
Spoštovani podpredsednik! Spoštovane poslanke in poslanci! Naša poslanska skupina je imela številne pomisleke, ko je brala predlog spremembe tega zakona, vendar bo ta zakon podprla kljub temu iz več razlogov. Prvi je ta, da pričakujemo, da bo položaj na novo oblikovane funkcije državnega sekretarja, ki naj bi bil namestnik ministra, drugačna in boljša od dosedanjega položaja državnih sekretarjev. Drugič zaradi tega, ker smo prepričani, da odprta možnost teoretično možnih zlorab ne bo izkoriščena in da bodo manipulacije v tem smislu redkost oziroma da jih sploh ne bo. Mislimo, da na ta način prispevamo k hitrejšemu postopku formiranja nove vlade in v tem smislu bomo s temi pripombami ta zakon podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predstavitev italijanske in madžarske narodne skupnosti. Gospod Battelli? Se je odpovedal? [[Ga ni.]] Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, razprave o členih in amandmajih ni. Zato prehajamo na tretjo obravnavo, to je odločanje o predlogu zakona. Začeli bomo z glasovanjem. Prosim vas, če preverite svoje glasovalne naprave. Glasujemo. Prosim za mir v dvorani. Pred pričetkom glasovanja imate poslanci možnost obrazložiti glas. Ima kdo to željo? Prosim, gospa Širca.
Hvala lepa. Preseneča me tak velik konsenz nad tem predlogom in da mi slutiti, da se kar vsi nekako bojujete za to, kdo bo med vami postal državni sekretar, kajti pravzaprav prav za to gre v tem predlogu. Če citiram predlagatelja, gospod Grimsa: "... gre za kakšen posamičen primer." Gre za kakšen posamičen primer državnega sekretarja oziroma poslanec se bo prelevil v državnega sekretarja. Zavedajmo se, da danes sprejemamo neko sistemsko ureditev, ki ima lahko velike sistemske in finančne posledice, teoretično, zaradi enega ali dveh posamičnih primerov Prav zanima me, kdo si tako želi tistih tako imenovanih, recimo temu, privilegijev, ki se mu bodo zgodili potem, ko bo tik pred koncem mandata vrnil funkcijo državnega sekretarja in se vrnil v vrste poslancev. Ni etično, ne moralno in niti ne smiselno, da zaradi tako imenovanega enega posamičnega primera na hitroroki način sprejemamo zakonodajo brez pomislekov, utemeljitev in seveda primerjav. Hvala.
Hvala vam.
Seveda zakona jasno ne morem podpreti.
Jaz prosim ostale poslance, če so toliko korektni do kolegic in kolegov, da ko imajo besedo, jih naj ne motijo. Hvala. Nadalje se je k obrazložitvi svojega glasu prijavila kolegica Darja Lavtižar Bebler. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani zbor. Tudi sama ne bom podprla tega zakona, in sicer iz enega poglavitnega razloga sistemske narave. Državni sekretarji namreč po naši ureditvi niso člani vlade, temveč so funkcionarji na ministrstvih in politično niso odgovorni parlamentu, kot to velja za ministre, ampak so odgovorni ministru oziroma predsedniku vlade. Poleg tega iz neodvisnosti zakonodajne veje oblasti izhaja, da ne more druga veja oblasti njej določati sestavo. Ko pa parlament določi svojega člana za ministra, se avtonomno odloči, da ta oseba ne bo več njen član, dokler bo imela mandat ministra, in jo torej nadomešča nadomestni poslanec. Predlog nastajajoče koalicije pa predvideva, da bi vlada avtonomno postavljala in razreševala funkcionarje, za katere bi veljali isti privilegiji kot za ministre in tako samostojno spreminjala sestavo druge veje oblasti. V naši ureditvi gre ministrom privilegij, da se lahko vrnejo v parlament, ker so politično vezani in odgovorni parlamentu. Če minister, ki je bil izvoljen zaposlanca, izgubi zaupanje večine v parlamentu in mu iz drugega razloga preneha mandat, se tja lahko vrne. V okviru naše ureditve vidim dve rešitvi: ali obvelja takšna kot doslej in se državnim sekretarjem odreče ta privilegij ali pa državne sekretarje povzdvignemo v neko novo kategorijo ministrov in jih torej imenujemo za člane vlade. Ampak to pomeni, da jih potem pošljemo v preverjanje in imenovanje v parlament. Hvala.
Hvala. K obrazložitvi glasu se je prijavil gospod Dušan Kumer. Izvolite, prosim.
Hvala. Spoštovane kolegice in kolegi. Glasoval bom seveda proti temu predlogu spremembe tega zakona, in sicer iz dveh razlogov. Prvi je sistemski, ki ga je kolegica Beblerjeva že povedala in v bistvu pove, da gre za dva načina imenovanja. Ministre imenujemo mi tukaj v državnem zboru in so odgovorni tudi temu državnemu zboru, državne sekretarje pa lahko na predlog ministra vlada na vsaki vladi imenuje na novo ali posebej. Bi pa predlagatelje kot drugi argument opozoril, ker sem nov poslanec v tem državnem zboru in sem se dal malo podučiti in pobrskati po bazi, leta 1997 ste isti, ki danes predlagate to spremembo zakona, 16.6.1997 ravno tako vložili spremembe zakona o poslancih, in sicer z obrazložitvijo naslednjih ciljev spremembe tega zakona. S predlaganimi spremembami zakona o poslancih bodo nekdanji poslanci po prenehanju mandata imeli le še polovico plače, ki bi jo prejemali, če bi bili poslanci brez funkcijskih dodatkov. Do sem je O.K. Ampak obrazložitev naprej: "S temukrepom bi tudi prisilili visoko izobražene in sposobne kadre, kot je večina poslancev, da ne sedijo doma, ampak se zaradi svojih ambicij in želja, potrebe po večjih dohodkih, čimprej zaposlijo in s svojim delom prispevajo k večjemu in hitrejšemu razvoju države." Če ta vaš predlog gre v tej smeri, potem seveda jaz stvari ne razumem. Hvala lepa.
Hvala. V nadaljevanju doktor Marko Pavliha.
Hvala. Predlog dopolnitve zakona o poslancih v mojih očeh ni nič drugega kot prebrisana formula, kako čez noč uzakoniti čimveč privilegijev, privilegijev, ki niso primerni niti pravnosistemsko, niti etično, niti moralno, niti volilno. Zato seveda takšnega zakona kot pravnik ne morem podpreti.
Hvala. Kolega Pavel Rupar.
Hvala predsedujoči. Kolegice in kolegi! Jaz bom zakon podprl. Imam pa čisto preprosto vprašanje. Gospodje ministri LDS-a, ki sedite tukaj, ali ste vrnili avtomobile, ministrske, že nazaj?
Prosim, če upoštevate naša pravila in daste obrazložitev svojega glasu. Hvala.
Ja, ja bom. Torej, da se ne bomo šli okoli privilegijev, gospod predsedujoči, če me pustite prosim, okoli privilegijev, da nam ne boste očitali kakšne privilegije se bodo sedaj šli naši sekretarji. Vprašanje, ali ste vrnili službena stanovanja, ko ste nastopili funkcijo?
Kolega Pavel Rupar, ponovno vas opozarjam, da je to obrazložitev glasu. Prosim, če se tega držite.
Saj jaz obrazlagam glas.
Ni razprave.
Zanima me še eno vprašanje: Zakaj je včeraj bivši predsednik vlade sedel v službeni avto mercedes, aktualni novi predsednik vlade pa te možnosti ni imel? Okoli privilegijev samo toliko. Pa lahko se še našteva, če želite.
Hvala. K obrazložitvi se je prijavil kolega Franc Kangler.
Hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci! Sam osebno bom podprl zakon o poslancih oziroma spremembe. Sem pa na nek način presenečen, da nekateri novi poslanci v tem mandatu, ki so prišli v ta cenjeni zbor, govorijo na ta način, da gre tu za privilegije posameznih oseb. Prepričan sem, in tisti, ki poznajo delovanje državnega zbora, vlade, da če se bo kateri odposlancev, ki danes tu sedi, bodoče vladne koalicije odločil, da bo s tega mesta odšel, in bo imenovan za državnega sekretarja, da to ne bo privilegij. Gre za obveznosti in dolžnosti, ki jih bo kot poslanec prevzel. Gre za obveznosti in dolžnosti nekaterih nalog, ki jih bo moral opravljati. In v tem danem trenutku biti državni sekretar na katerem koli ministrstvu, ni nikakršen privilegij, temveč samo dodatna obremenitev za posameznika. Če kdo misli, da je privilegij na ta način, da je bil izvoljen v državni zbor, in s tem, ko se mu omogoči, če mu zaradi takšnih ali drugačnih razlogov preneha funkcija državnega sekretarja, da se vrne na to mesto, da je to privilegij, sem prepričan, da bo v nadaljevanju svojega dela v državnem zboru v tem mandatu spoznal, da je bil danes v zmoti.
Hvala. Mag. Drobnič.
Hvala lepa. Zakonodajno-pravna služba je trdila, da je predlog zakona skladen z drugo zakonodajo in ustavo. Torej tisti argumenti, ki jih je navedla gospa Beblerjeva, ne držijo, se pravi, obstaja skladnost. Kar se tiče privilegijev, dajmo povedati, kaj so to privilegiji. Privilegiji so tisto, kar je nelegalno in nezakonito, pa si nekdo v imenu oblasti pripiše. Vsem, ki smo bili izvoljeni, nam pripada to, kar je uzakonjeno, saj ni nihče ekstra napisal nečesa, kar ni. Zato dajmo malo manj lahkotno to obravnavati. Da pa obravnavamo to v smislu višine plač in tega, te primerjave pa seveda lahko delamo, ali zaslužimo manj kot minister, ali je to upravičeno ali ne, te razprave so seveda dopustne. V našem programu je tudi zapisano, da Slovenija potrebuje nekoliko bolj fleksibilen način reguliranja delovnih razmerij ali opravljanja funkcij. To je zagotovo prispevek k temu. Ko podajam mnenje oziroma obrazložitev glasu, zakaj bom to podprl, bi hkrati repliciral gospodu Kumru. Ravno to, ta fleksibilnost in da se dobri poslanci zaposlijo, upam, da se bo to tudi zgodilo - da dobre poslance minister oziroma šef vlade potegne in da to opravljajo. Torej smo zadostili tudi tem pogojem. Na osnovi navedenih razlogov bom zakon podprl.
Hvala. Mag. Grims, imate besedo.
Hvala. Moram reči, da po nasprotovanju nekaterih se res ne čudim več, da so njihove stranke izgubile na volitvah, ker se očitno ne zavedajo, kakšni izzivi so pred nami. Lahko se zgodi, da bo že v tem mandatu Slovenija predsedovala Evropski uniji kot celoti. Sedanja ureditev v resnici nič drugega kot umetno omejevanje kadrovskega izbora. Cilj teh sprememb pa je omogočiti kar največjo fleksibilnost. In za povrh vsega se pri nasprotovanju uporablja še očitno manipuliranje in neresnice. Naj omenim samo dve. Govori se kar o državnih sekretarjih kot celoti, ko je v resnici jasno, da to zadeva samo tiste, ki so bili predhodno izvoljeni za poslance. In vztrajno se govori o nekih novih privilegijih. Resnica pa je zopet ravno nasprotna, ker samo sprememba ne pomeni nič drugega, kot da tisto, kar je nekdo pridobil z izvolitvijo v parlament, da ga tisto tudi čaka, da tisto obdrži, da ga čaka tudi njegov sedež v parlamentu. Samo to je predmetdanašnje spremembe in nič drugega. Zato bom seveda glasoval za to spremembo.
Hvala. Gospod Jerovšek.
Podprl bom ta predlog iz razloga, da bo tudi na podlagi tega v vladi sedelo več ljudi, ki imajo parlamentarno prakso, da bosta zaradi tega pomen in dostojanstvo državnega zbora večja. Doslej se je dogajalo - in v bodoče bo tudi še tako, zaradi mlade države -, da so ministri, ki nimajo dneva parlamentarne prakse. In dogajalo se je tudi to, da so se zelo nedostojno obnašali tudi v državnem zboru, celo kot kandidati za ministre. Ministri in vlada se morajo vedno zavedati, da prihaja njihov mandat od tod, da je tu nadzorni organ. In to bo k temu prispevalo - ti, ki bodo šli iz teh klopi za državne sekretarje, se bodotega dobro zavedali in ne bodo žalili državnega zbora. Zaradi tega mislim, da s tem prispevamo tudi k temu, da bo državni zbor v javnosti dobil večji ugled, da bomo bolj primerljiva parlamentarna demokracija z razvitimi evropskimi parlamentarnimi demokracijami. Hvala.
Hvala. Kolega Brenčič.
Hvala lepa. Tudi jaz pred štirimi leti nisem nasprotoval, ko je takratni mandatar v smislu oblikovanja vsebine vlade, tudi v kadrovskem pogledu, da bo čim uspešnejše, nasprotoval, ko je vzpostavljal ministrske svetnike. In tudi danes temu ne nasprotujem. Mandatar, pa naj si bo to kdorkoli, mora imeti dosti širok spekter možnosti, da vzpostavi svojemu cilju ali svojim projektom potrebno kadrovsko sestavo. Nič slabega ni, če bo v komu od poslancev tudi videl takšen kader, da ga lahko res koristno uporabi v izvršilni veji oblasti. Škoda pa je, in tudi danes bom to podprl, da se danes nekateri dušebrižniki tako opirajo na red ali bi rekel na besedo "privilegiji". Privilegij jepredvsem v mojem pogledu ta, če je nekdo postal minister tri mesece pred iztekom vlade, niti soočil se ni z dejstvom, kaj to delo prinaša, in si je pridobil celo leto privilegija imeti ministrsko plačo. Vidite, to pa je privilegij in danes ti ljudje to tako grdo zlorabljajo. Tudi zaradi tega bom seveda z veseljem podprl ta zakon.
Hvala. Gospod Potrč.
Hvala lepa. Se opravičujem kolegicam in kolegom, ki so predvsem v uvodnih predstavitvah zelo skromno utemeljili svoj razlog za sprejem tega zakona. Razumem jih, da so imeli, kot se reče, "knedl v grlu" zaradi tega, ker niso mogli nobenega pametnega argumenta najti, ker nobenega pametnega argumenta ni. Tisti argumenti, ki so bili kasneje v razpravah povedani, pa so tako za lase privlečeni, da je škoda resno z njimi polimizirati. Poglejte, saj ne govorimo o delovnem razmerju. Govorimo o političnih funkcijah. Mi sami trdimo, da si želite veliko fleksibilnost. Želite si jo tudi zato, da bi lahko tri mesece, kot sami sedaj govorite, pred koncem mandata eventualno državni sekretarji prišli v parlament in nazaj uživali pravice, ki jih kot poslanci imajo. Govoriti o tem, da gredo najboljši poslanci v vlado za ministre ali državne sekretarje, pomeni točno to, kar smo mi trdili. Kaj to pomeni? Obratno, da najslabši ostanejo v parlamentu. Drugačnega argumenta ne vidim. Verjetno tega ne želite. Mi smo pa opozarjali, da želimo, da ostaja parlament kvaliteten, po volji ljudstva tako, kot je izvoljen, ne pa, da si lahko vsak moment kdospomni, in enega, drugega, tretjega vzame s parlamenta in ga postavi za državnega sekretarja. Argumentov resnih ni, jaz pa verjamem, da ste si to zamislili in da to mora biti sprejeto. Hvala, da ste ob prvi priložnosti, ko govorimo o vsebini, pokazali način dela.
Hvala. Gospod Bajc.
Hvala, gospod podpredsednik. Sedaj sem pa še bolj prepričan, da bom podprl ta zakon, tudi osebno, iz enega preprostega razloga, ker tisti, ki mu nasprotujete, govorite o nekih privilegijih. In če je privilegij to, da se nekdo vrne nazaj na tisto funkcijo, ki so mu jo zaupali volivci, takrat bi, če bi lahko, bi dve tipki pritisnil.
Hvala. Gospod Dimitrij Kovačič.
Hvala za besedo. Pozdrav, vsem kolegicam in kolegom. Tudi sam bom podprl predlagano spremembo oziroma dopolnitev zakona o poslancih. Ne strinjam se namreč s pomisleki o povečevanju privilegijev in prav tako se ne strinjam s pomisleki o povečevanju stroškov. Po drugi strani moramo upoštevati, da je funkcija državnih sekretarjev na podlagi zakonov, ki jih bomo obravnavali pod naslednjo točko, dejansko spremenjena in tudi število državnih sekretarjev bo po novi ureditvi bistveno manjše, kot je bilo to doslej. Prav tako se ukinja število oziroma se ukinja funkcija ministrskih svetnikov, kar ni v prid pomislekom, ki so bili izrečeni. Poleg tega smatram, da ne bi smeli omejevati predsednika vlade, da poskuša poiskati v izvršilno vejo oblasti najboljšo ekipo, za katero smatra, da bo lahko uresničevala program, ki si ga je zastavil. V tem primeru torej ni nobenega razloga, da ne bi to ekipo poiskal tudi znotraj poslancev. Če pa seveda ob koncu dela v državni upravi oziroma na mestu državnega sekretarja v primeru, če se bi poslanec za to odločil, kar pa bo prej izjema, kot pravilo, glede na to, da s tem prehodom dejansko ta poslanec preide na nekakšen nižji status, kljub vsemu, pa glede na [[...]] [[Opozorilni znak.]] [[... ..]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]kot poslanec mora seveda obdržati vse pravice, ki jih je s to izvolitvijo tudi prejel. Hvala.
Hvala. Kolega Školč.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. To, da bodo lahko državni sekretarji samo izkušeni poslanci, kot je bilo to povedano, ne piše v zakonu, me je pa tega iskreno strah. Če bosta lahko gospod Pukšič, če ne more biti minister, da bo lahko državni sekretar, se tega malenkost bojim. Ampak tisto, kar je problem v tem predlogu, je, da ta predlog pravzaprav podira to konstrukcijo v ustavi o avtonomiji posameznih vej oblasti in iz tega po tem izvedenih izjem. O tem je bilo že veliko povedanega. Vsekakor se preko tega instrumenta nabora sekretarjev iz poslanskih vrst se omogoča instrumentalizacija državnega zbora. In to ni dobro. Ne zdrži pa tisti ključni argument, ki je bil napisan, češ, da je to potrebno za čimprejšnje konstruiranje vlade. To ni res. Vlada se lahko konstituira in tudi poslanke oziroma poslanci lahko postanejo državni sekretarji. Ko so kandidirali, so pa vedeli, da bi v takem primeru izgubili mandat. Tu gre v tem trenutku za moralno vprašanje. To so vedeli, tako so kandidirali, volivci bi jim hipotetično odpustili, če so ministri, ne morejo pa si izboriti tega privilegija. Oni so lahko državni sekretarji, nočejo pa biti iz preprostega razloga, ker poslanska funkcija res prinaša to, kar se tu označuje z eno besedo privilegij. To izglasujte, ampak to pomeni, da podirate konstrukcijo in širite privilegij, ne pa ožate. To je pa že problem vaših obljub
Hvala. Kolega Vizjak.
Hvala lepa. Lep pozdrav vsem! Minister in državni sekretar po novem sta par. V bistvu so dosedanji državni sekretarji postali bolj ali manj strokovni suport. Državni sekretar je le tisti, ki lahko edino upravlja naloge političnega dela ministrovanja. Zakaj sem rekel par? Zaradi tega, ker mora biti povezava med ministrom in državnim sekretarjem tako tesna, zaupanje takšno, da je težko delati eden brez drugega. Če pride do interpelacije oziroma uspešne interpelacije, če pride do zamenjave vlade in odleti minister si ne znam predstavljati, da ne bi z njim odletel tudi ta državni sekretar. Nekorektno bi bilo, da temu državnemu sekretarju ni ponujena možnost, da se vrne na mesto, kjer je bil, če je bil izvoljen v državni zbor. Mislim, da bi bilo to pravzaprav celo škodljivo, saj minister ne bi imel na voljo oziroma bi teže našel tudi primernega sodelavca, saj je marsikdo, ki sedi danes tu v parlamentu, lahko potencialno primerni sodelavec ministra. In s tem bi bila, po moje, predvsem tudi vsebina in ne nazadnje tudi možnost boljšega dela vlade okrnjena. Ne razumem dragih kolegov iz Liberalne demokracije, kako jemljejo to za dodatne privilegije. Bil sem namreč državni sekretar in sem tudi poslanec in vem, da je, sploh pa po novi vlogi državnega sekretarja, to predvsem ena velika odgovornost in ne nazadnje, bi rekel, postavljanje pred nove, slabše izzive, kot pa tu. Zato ne mislim, da je nek privilegij, če je nekomu dano, da se iz take tlake vrne nazaj v to hišo. Hvala.
Hvala. Gospa Cveta Zalokar Oražem.
Hvala lepa. Predlagane spremembe zakona o vladi nikakor ne morem podpreti in mislim, da imajo kolegi predlagatelji in tisti, ki to zagovarjajo, prav velike težave in se tudi vidi nelagodje pri iskanju argumentov za to rešitev. Mislim, da ni nobene ovire, da mandatar, ki smo ga včeraj tu imenovali, vzame, kot je bilo rečeno, ali potegne iz parlamenta kogarkoli. Nobene ovire ni in katerikoli poslanec bo lahko postal državni sekretar. Mislim, da je žalostno, da pravzaprav na prvi seji, na prvi vsebinski točki kolegi, ki so jih bili v preteklem mesecu polna usta koristi slovenskega naroda in podobnih zadev, sprejemamo na njihov predlog zakon s katerimširimo pravice, ne privilegije, ampak pravice na celo vrsto ljudi in na zelo širok krog ljudi. Mislim pa, da je to tudi odraz, ki je prav, da se ga poudari, pa je bil večkrat zanikan. Morda je to tudi odraz kadrovskega deficita tistih, ki bodo postavljali novo vlado.
Hvala. Kolega Anderlič.
Če pustim ob strani dejstvo, da zakon ne vsebuje ustreznih sestavin, ki bi jih moral, da bi bile primerjave vsaj s tremi državami umestne, kajti tista z Veliko Britanijo ni umestna, pa tudi z Italijo ne, ker gre za povsem drug sistem. Če pustim ob strani, da ni finančnih posledic, in tako naprej, kar bi moral zakon imeti, potem seveda moram reči, zakaj pravzaprav ne morem podpreti tega zakona. Zato, ker mislim, da državni zbor ne more postati prehodni dom, v katerega bomo vstopali in izstopali, tako kot bo trenutna dnevna volja mandatarja, ali pa še celo več, ministra, ki bo sam lahko imenoval določenega državnega sekretarja. Kakorkoli že, način imenovanja vlade je predpisan in ima proceduro, ki steče preko državnega zbora, z zaslišanjem, s potrditvijo tukaj in lahko tudi z razrešitvijo. In ta način, ki se sedaj uvaja še za državne sekretarje, da se širi ta možnost, je pa povsem drugačen. Torej lahko, teoretično, vsak četrtek,ko so seje vlade, se zamenjave zgodijo. In to preprosto ne pomeni, da bomo šli v kakšne posebne postopke, ampak bomo preprosto na teh mestih menjavali poslance. Če je kaj pomembno, je pomembno, da parlament ostane parlament, da je tisto, kar je nezdružljivo, preprosto nezdružljivo, in da se vsak sam odloči, kaj bo počel. Jaz verjamem, da kdo bi mogoče celo rad šel za sekretarja, pa se bo s tem odpovedal poslanskega sedeža. To je legitimno. Tako je bilo tudi do sedaj. Seveda pa je dejstvo [[...]]
Kolega Anderlič, končajte prosim.
[[...]]da je politična volja dovolj močna, in tukaj ni kaj.
Hvala. Naslednji je doktor Lahovnik.
Hvala lepa. Lahko seveda govorimo marsikaj, vendar dejstvo je, da ta zakon povečuje stroške državne administracije, povečuje javno porabo. Vsi smo se zavzemali za to, da bo državni aparat deloval bolj racionalno, širijo se pravice funkcionarjev. Jaz bom seveda glasoval proti temu zakonu, se pa že vnaprej veselim in upam, da bo kateri od ekonomistov izračunal, na kakšen način in za koliko smo potencialno povečali tudi stroške državne administracije, če vam bo uspelo ta zakon vendarle izglasovati. Sam pa bom seveda glasoval proti.
Hvala. Doktor Gantar.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Kakorkoli že vzamete, neizpodbitno dejstvo je, da ta zakon povečuje obseg ugodnosti tudi za državne sekretarje. Lahko seveda, tako kot gospod Rupar, zmerjate nas, svoje kolege, sedaj poslance, prej ministre, ali se še slučajno vozijo s kakšnim avtomobilom ali ne, ali uporabljajo še službeni telefon ali ne. Še kaj drugega. To vse lahko počnete. Lahko tako, kot gospod Jerovšek, sedaj in pretekla štiri leta, in še pretekla štiri leta, ravna z ministri po standardih normalne komunikacije. Vse to lahko počnete. Še vedno ostaja eno samo in preprostno dejstvo. Ta zakon širi ugodnosti, privilegije ali karkoli že hočete, ima proračunske implikacije in temuje treba pogledati v oči, karkoli že govorite. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Moge.
Hvala lepa. Mislim, da doživljamo v teh dneh čas metamorfoze. Gospoda Grimsa sem za tem govorniškim odrom videl, ko je razlagal o tem, da je zakon o poslancih tak, da mu je državni svet dal veto prav zaradi privilegijev. Zdaj pa vidim, ko tukaj drugič razlaga, da prav določen del privilegijev na novo vzpostavlja. Zdi se mi, da sta dva pojma, minister in sekretar, zelo ločljiva, ne da delata skupaj, ampak po tem, kdo jih izvoli, kakšna so pooblastila in tako naprej. In se mi zdi, da ne kaže - in s tem se degradira status poslanca državnega zbora - njihovih privilegijev v nedogled podaljševati še na druge funkcije. Kar pa mene osebno tudi moti, je pa naslednje. Poglejte, gospe in gospodje, mi bomo imeli zdaj "de luxe" državne sekretarje in "navadne", "poslanske" sekretarje. "De luxe" sekretarji bodo po koncu mandata lahko uživali tri mesece in v tem času prišli zopet do novih služb, ti "politični" sekretarji bodo pa šli v državni zbor in bodo lepo eno leto uživali vse poslanske privilegije. Ni v redu, ni v redu, še enkrat rečem, da te stvari, ki jih danes počnemo, počnemo na prvi seji državnega zbora. Od nove koalicije ali pa vsaj od poslanske skupine, ki je na volitvah dobila največ glasov, sem pričakoval, da bo poslanski zakon v celoti rešila. To pomeni, od nezdružljivosti funkcij pa župane, če se spomnite, pa do statusa poslanca kot takega. Taka delna rešitev, ki jo imamo tu danes in o kateri govorimo, pa meče zelo slabo luč na pozicijo ali pa, če hočete, na socialdemokratsko stranko in tako tudi na ravnanje državnega zbora v celoti. Mislim, da imamo dovolj časa, da bi lahko te stvari naredili. Zato tega ne bom podprl.
Prosim za pozornost! Kolega Petek ima besedo.
Lep pozdrav tudi z moje strani! Ne verjamem, da bodo moje besede spremenile tok dogodkov, vendar bi kot novi poslanec želel povedati svoje mišljenje o dogajanju danes in prejšnje dni. Ko poslušam kolege, ki sem jih do sedaj spremljal prek medijev, pravzaprav ne morem razumeti, do kakšne transformacije je prišlo pri bivših radikalnih kritikih vsega, kar je prejšnja pozicija predlagala; zamislite se predvsem nad tem, vendar je to vaša stvar. Vse besede v predvolilni kampanji o zmanjšanju javnofinančnih odhodkov oziroma javne porabe padajo s takimi odločitvami. Pa se ne skrivati za tem, da ste zdaj seveda s spremembo zakonodajo o državni upravi oziroma o poslancih spreminjali danes. Spreminjali ste jo tisti, ki ste sedeli v prejšnjem parlamentu, in tisti ste zmanjšali porabo tako. Ampak ta poraba se bo danes s tem ponovno povečala. S svojim ravnanjem ste ali pa boste pravzaprav inštitut volitev popolnoma razvrednotili. Torej, na eni strani govorimo, tu so "ta boljši" poslanci, sedaj pravite, boste "ta boljše" poslance dali za sekretarje; za vami bodo prišli očitno neki slabši poslanci. Ne vem, gospod Jerovšek in gospod Pukšič, mislim, da ste bosta zamislila, če ne bosta prišla na sekretarsko pozicijo; verjetno sta tista "slabša" poslanca, ki bosta sedela s tistimi, ki bodo prišli kot nadomestni poslanci. In mislim, da se ni treba sprenevedati - to je privilegij. Torej, to je privilegij, eno leto dobivati nekaj. Manevrirati, torej verižiti te pozicije se mi zdi nehigiensko in torej dejansko je privilegij. Glasoval bom seveda proti.
Hvala. Nadaljuje gospa Potrata. Gospod Jerovšek, prosim, da dovolite gospe kolegici, da pove.
Hvala za besedo. Predlaganega zakona ne bom podprla. Prepričana sem namreč, da vsakršna širitev kroga upravičencev do neke pravice pomeni tudi dejansko večji strošek. In z zanimanjem pričakujem izračune znanega slovenskega ekonomista, ki je znal primerjati porabo v kulturi z reševanjem življenj bolnikov, kar se mi je zdelo do kraja neetično, ampak to je drugo vprašanje. Če nek zakon dopušča neko rešitev, ni rečeno, da tega ne bo nihče izkoristil. Tudi tukaj praksa uči drugače. Spomnimo se samo na številne zelo visoko izobražene ljudi, ki so do kraja izkoristili pravico do enoletnega nadomestila ministrske plače. Hvala.
Hvala. Kolega Sok.
Hvala lepa za besedo. Tisti, ki govorite o stroških, seveda nimate nobenega dokaza za to in o tem boste lahko govorili šele čez nek določen čas. Verjetno na koncu mandata, ne pa danes, ko smo na začetku tega mandata. Ta zakon daje možnost, da nekdo, ki je izvoljen za poslanca, postane sekretar in da se potem eventualno lahko tudi v državni zbor vrne. Še enkrat povem, da iz prakse izhaja, da se to do sedaj ni dogajalo pogosto, kar se tiče seveda ministrov. Ministri se niso vračali. Res pa je, da je LDS pred volitvami postavila nekaj novih ministrov, ki so se deklarirali za neodvisne, pa potem že naslednji teden ali čez štirinajst dni korakali vsi po vrsti kot člani liberalne demokracije tudi na volitve. Torej verjetno izhajate iz te izkušnje, ko hočete naprej prepričati javnost in pa vse ostale, kakšne posledice katastrofalne bo imel ta zakon, ki ga danes spreminjamo, za slovensko državo. Jaz mislim, da smo vsi tisti, ki smo že bili v parlamentu, spoznali, da so pravzaprav sekretarji, državni sekretarji na ministrstvih garači, in če moram sam povedati, bi se težko odločil, da bi šel iz parlamenta za državnega sekretarja. Težko bi se odločil, zato ker je res to, kar je povedal kolega Vizjak, to je eno čisto drugačno delo in veliko boljše je biti poslanec. Če pa se bo nekdo odločil za to, pa bo pomagal vladi, pa je seveda prav in zdi se mi prav, da mu mesto v parlamentu za ta čas miruje in da se lahko eventualno, če bi se zgodilo nekaj nepredvidenega, pač v ta državni zbor vrne. Prepričan pa sem, da tukaj nekih velikih vračanj ne bo, kot tudi veliko poslancev ne bo imenovanih za sekretarje. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Luci.
Hvala lepa za besedo. Nerad veliko diskutiram, ampak diskusija po mojem gre v nepravo smer. Začeli smo z diskusijo o privilegijih. Kolegi poslanci, nimate prevelikih privilegijev in ne bi želel, da bi o tem dalje debatirali, ker vam škodi vsem, enim in drugim. Zakon bom podprl, zato ker mislim, da je predlagan pravilno, ima zakonske podlage, kot je ugotovila komisija za pravne zadeve. Me pa je zaskrbelo to. Slabi in dobri poslanci: Kje so ponderji, spoštovani kolega Potrč? Kje so ponderji za slabe in dobre? Kdo se ima za slabe in dobre? Kdo se ima za slabe in dobre in kakšni naj bodo tisti, ki bodo slabi in dobri? Ne delimo se na slabe in dobre in ne mahajte proti nam, ampak poglejte tudi okrog sebe. Skratka, tudi ta diskusija [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]], ker mislim, da žali. Smo poslanci [[...]]
Gospod Luci, je obrazložitev glasu, prosim, če se tega držite in ne onemogočajte razprave oziroma ne zahtevajte odgovora, ko veste, da ga ne smete oziroma da ga naslovljena oseba ne bo mogla dobiti. Prosim, držite se tega.
Samo to me je zbodlo in zato sem se prijavil k diskusiji in bom diskutiral še naprej. Nobenega strahu ni, da bi se nekaj groznega zgodilo. Včeraj je bila diskusija ves čas, bojim se, strah nas je, kaj bo in kaj. Mene skrbi, kakšen je naš javnofinančni dolg. To so tisti upravičeni strahovi, druge strahove pa pustimo.
Hvala. Gospa Breda Pečan.
Dober dan, kolegice in kolegi! Vesela sem, da je tak zakon prišel na prvi seji in da bo kot prva vsebinska točka obravnavan v državnem zboru. Vesela sem predvsem zaradi tega, ker se sedaj vidi, da sem imela prav, ko sem zahtevala in predlagala svoji stranki, da ne vstopi v to koalicijo. Zaradi tega, ker se jasno vidi, da volk dlako menja čudi pa ne in da vse tiste stotine in stotine ur, ki so bile v preteklih dveh mandatih izgubljene za to, da so poslanci, zlasti pa seveda predsednik Demokratske stranke Slovenije očitali takratnima dvema vladama korupcijo, klientalizem in tako naprej, da se to sedaj izteka v nekaj drugega in da bodo volivci že na prvi seji državnega zbora lahko spremljali in ugotavljali, kaj je v resnici bilo, kaj je bilo volivcem obljubljeno in kaj se v resnici obeta. Trdim pa predvsem nekaj, da je to orodje za zastraševanje nadomestnih poslancev in zaradi tega seveda za ta zakon ne bom glasovala.
Hvala. Glede na to, da ne vidim več želje - se opravičujem, [[...]] [[Oglašanje iz klopi.]] [[...]]kolega Cvikl. Gospod Cvikl, izvolite.
Hvala za besedo. Jaz tega zakona ne bom podprl. Jaz sem včeraj v predstavitvi k današnjim temam povedal, da seveda ko luči ugasnejo iz točke 1, včerajšnje seje oziroma te seje državnega zbora, bomo danes sprejemali pomembne zadeve. Zakona ne morem sprejeti zato, ker smo tudi povedali, da je veliko razlogov, prvi, najpomembnejši pa je v ustavi: poslanci so predstavniki vsega ljudstva in niso vezani na nikakršna navodila. To, kar se predlaga s tem zakonom, je, da se bo več kot ena tretjina poslancev iz tega državnega zbora prelevila v ministre ali državne sekretarje in kot državni sekretarji bodo podrejeni. Zanima me struktura strankarska poslancev, ki bodo poslali državni sekretarji pri nekaterih drugih strankarskih ministrih. Dalje. Podprl ga ne bom tudi zato, ker je včeraj seveda bilo povedano nekaj, kar danes že ni spoštovano. Včeraj je gospod kandidat povedal: "Obljubim tudi, da bomo spoštovali opozicijo kot sestavni del" in tako naprej. Danes se to ne dogaja, še več, gospod predsednik poslanske skupine je rekel, da bodo spoštovali mnenja zakonodajno-pravne službe državnega zbora. Zanima me, ali boste to spoštovali tudi pri točki, ki se ji reče obravnava zakona o vladi, kjer je povedano, da je ta zadeva v nasprotju z ustavo. Zato, gospodje poslanci in gospe poslanke, odločiti se morate, ali ste poslanci slovenskega naroda ali ste ministrom podrejeni državni sekretarji v vladi Republike Slovenije. Kot je bilo rečeno, zato da bi vam to bilo laže, se boste lahko tri mesece pred koncem mandata ali dan pred koncem mandata vrnili in vam bo še v skladu s poslanskimi privilegiji zagotovljeno eno leto poslanskih plač. To je razlog, zaradi katerega tega zakona ne morem podpreti. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Kokalj.
Hvala lepa. Samo kratka primerjava. Če je trenutno 53 državnih sekretarjev, ki imajo pravico do nadomestila tri mesece, in če bo po novem, kot je bilo rečeno, približno 15 državnih sekretarjev imelo pravico do nadomestila 12 mesecev, je to ista številka. Se pravi, finančnih posledic ni. Nikoli vsi ne bodo koristili tega nadomestila. Možnosti pri tistih, ki bi koristili 12 mesecev, je manjša kot pri tistih, ki bi koristili to nadomestilo tri mesece. Se pravi ta argument glede finančnih posledic ni utemeljen. Sam pa razumem ta predlog predvsem z vidika čim večje kvalitete sestave vlade, kar pa seveda ne pomeni, da smo tu slabši ali boljši, smo pa gotovo po svojih sposobnostih glede na oceno tistega, ki bo sestavljal vlado. Mogoče pa le kdo bi lahko naredil več dobrega, če je državni sekretar ali minister, kot pa če sedi tu. Tam imamo primer petih ministrov, ki sedijo sedaj v poslanskih klopeh, ki so sedeli nekateri tudi na začetku prejšnjega mandata in jih je pač takratni mandatar potegnil za ministre, ker je pač ocenil, da s tem lahko sestavi dobro vladno ekipo in s tem ni pomenilo za ostale poslance, da so slabši od njih. V tem smislu vidim to kot samo željo, da se sestavi čim bolj kvalitetna vlada. Prepričan sem, da bo vsak od nas krepko premislil, ali bo šel iz poslanske klopi na mesto državnega sekretarja, in prepričan sem, da bo teh primerov zelo malo. Mislim pa, da je težava v tej razpravi tudi zato, ker je dnevni red sedaj zamenjan. Če bi prej obravnavali prejšnjadva zakona, bi bila verjetno situacija sedaj drugačna. Hvala.
Sedaj lahko preidemo na glasovanje. Pričenjamo glasovanje. Ob navzočnosti 79 poslancev je za glasovalo 48, proti 27. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 27.]] S tem ugotavljamo, da je bil zakon sprejet. Prehajamo na drugo točko dnevnega reda, točko, ki smo jo načrtovali kot točko, ki se bo začela ob 13. uri. Prosim gospod podpredsednik Klavora, če prevzamete. Hvala.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O VLADI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina 11 poslancev. Besedo dajem predstavniku predlagateljev, magistru Branku Grimsu, za dodatno obrazložitev predloga zakona. Prosim.
Hvala za besedo. Za nami so volitve in na vsakih volitvah seveda stranke ponudijo v presojo volivcem svoje kandidate in svoj program. Tiste, ki so dobile potrditev na volitvah in sestavljajo v tem trenutku bodočo koalicijo nove slovenske vlade, imajo seveda vso legalno in legitimno pravico, da uskladijo strukturo vlade s cilji, ki so jih predstavili v programu in za katere so dobili legitimno potrditev na volitvah. Tudi tokratna ekipa seveda želi storiti tako, tako da bi bilo mogoče imenovati vlado že skladno z novo strukturo. Namreč tako, da bi bila kar najbolj omogočena učinkovitost te vlade in hkrati dani vsi osnovni elementi za kar najbolj racionalno organiziranje državne uprave kot celote. Predlog, ki je pred nami v okviru, seveda vsi že poznate. Predvideva ukinitev funkcij ministrskih svetnikov, kar bo skupaj z drastično omejenim številom državnih sekretarjev, o katerem sem že govoril, omogočilo zagotovo, da bo bodoča slovenska vlada cenejša. In je torej povsem napačno in zlonamerno tisto interpretiranje, ki smo ga srečali v minulih dneh, češ kdo bo vse to plačal. Vprašanje je samo, kako se bodo porabila tista sredstva, ki jih bomo prihranili na ta način. Ukinilo se bo ministrstvo, ki ni upravičilo svojega obstoja, kar ni samo ocena sedanje ekipe, ampak ste jo lahko prebrali že v minulem obdobju tudi v strokovnih revijah. Gre za ministrstvo za informacijsko družbo, sorazmerno majhno ministrstvo, ki pa, kot sem dejal, v praksi ni upravičilo vseh pričakovanj in je zato smiselna njegova razporeditev med ostala ministrstva. Seveda pa to ne pomeni, da se vse tiste dejavnosti, ki so smiselne in nujne za normalno delovanje družbe in države kot celote, ne bi ohranile. Ravno nasprotno. Opravljale se bodo še naprej, le da se bodo opravljale na bolj racionalen in organizacijsko učinkovitejši način. Poleg tega se predvideva delitev sedanjega ministrstva za šolstvo, ki tudi prav tako ni upravičilo, kot enotno ministrstvo, vsega, kar se je takrat verjetno z združitvijo želelo doseči, in sicer tako, da bomo imeli še naprej ministrstvo za šolstvo in šport. Se pa bo izločil znanstveni in univerzitetni del v novo ministrstvo, namenjeno visokemu šolstvu, znanosti in tehnologiji. Nata način bo po oceni nastajajoče slovenske vlade mogoče dati znanju in znanosti tisti poudarek in tisto težo, ki jo vsekakor zasluži v soočanju z razvojnimi izzivi, s katerimi se bo Slovenija, kot sem že prej opozoril, soočila v naslednjem obdobju. Poleg tega bi opozoril, da smo predlagatelji želeli v kar največji možni meri upoštevati vse predloge in pripombe že v času nastajanja tega predloga in zato smo nekatere predlagane amandmaje, dva sta sedaj vključena, tudi oblikovali sami na osnovi posredovanihpripomb iz strokovne javnosti oziroma v enem primeru pritrdili pač amandmaju ene od strank. V tem primeru je šlo za Nacionalno stranko. Zato, opozarjam, da je predlog zakona dopolnjen glede na prvotno besedilo, in sicer tako, da je upoštevana pripomba pravne službe, ki je zahtevala ureditev obdobja do imenovanja nove vlade, skratka, od uveljavitve tega zakona do imenovanja nove vlade, ko naj bi po njihovi oceni lahko nastopila določena pravna praznina. To urejamo z novim 8. členom, dodan pa je še 6. člen, ki vlado zavezuje, da seveda z ustrezno organizacijo upravnega aparata preko območnih enot in izpostav zagotovi enakomerno dostopnost upravnih storitev na celotnem ozemlju Republike Slovenije. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval kot matično delovno telo odbor za notranjo politiko. Prosim poročevalca oziroma poročevalko odbora, gospo Mojco Kucler Dolinar, da predstavi poročilo odbora.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice, kolegi! Odbor državnega zbora Republike Slovenije za notranjo politiko je na svoji 1. nujni seji obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o vladi, ki ga je v skrajšani postopek predložila skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim Janezom Janšo. Predlagatelj je k členom predloga zakona podal dopolnilno obrazložitev, smiselno, kot smo jo ravnokar slišali že v pretekli točki. Zakonodajno-pravna služba je v svojem mnenju izrazila pomisleke glede predlaganih rešitev v 5. členu predloga zakona, ki združuje materijo, ki je sedaj urejena v 22., 25.a in 25.b členu zakona o vladi, v nadaljevanju pa se je tudi opredelila do ostalih vloženih in predlaganih amandmajev. V razpravi o predlogu zakona in o amandmajih so nekateri člani in članice odbora izpostavili potrebo po umestitvi visokega šolstva v šolsko ministrstvo, o smiselnosti samostojnega resorja za evropske zadeve in pa po ohranitvi ministrstva za informacijsko družbo, spet drugi so nasprotovali temu in zagovarjali predlagano rešitev. Odbor je tako sprejel amandma poslanske skupine SNS k 6. členu, ni pa sprejel amandmajev poslanskega kluba LDS in poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov k 1. členu. Poleg tega je odbor sprejel tudi amandma k 8. členu, ki je zapisan v poročilu, katerega sestavni del je tudi dopolnjen predlog zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima mag. Branko Grims, SDS. [[Se odpoveduje.]] Besedo dajem predstavniku LDS, dr. Pavlu Gantarju.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Predstavil bom stališče poslanske skupine LDS o predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o vladi. Kot smo že večkrat omenili, v poslanski skupini priznavamo legitimno pravico nove koalicije in predsednika vlade, da poseže v strukturo in organiziranost vlade ter resornih ministrstev skladno s preferencami in cilji, ki jih vlada želi uresničiti. Vsekakor pa je pri takšnih spremembah potrebna določena mera previdnosti in skrbna analiza dosedanjega delovanja in ustroja vlade, pa tudi analiza izkušenj, da ne bi povzročili posledic, ki jih niste želeli in tudi niste pričakovali. Predlog zakona, kot je bilo že omenjeno, prinaša nekatere organizacijske spremembe, ki jih ne bom našteval, ker so bile že predstavljene. K tem spremembam bi lahko rekel predvsem naslednje. Delitev ministrstva za šolstvo, znanost in šport je nepotrebna in neutemeljena. Takšna delitev, če bi imelitakšno ministrstvo, bi bila smiselna, recimo, v 90. letih, danes pa je nepotrebna in škodljiva. Zakaj? Nekatere regulatorne in dnevne naloge, če hočete, na teh področjih prehajajo na razmeroma avtonomne agencije, na agencijo za znanost, agencijo za tehnologijo in agencijo za visoko šolstvo. Skupaj s temi nalogami prehajajo iz teh ministrstev, tako ministrstva za gospodarstvo kot za šolstvo, znanost in šport, tudi ljudje. In po tem izračunu bi na tem novem ministrstvu, ko bi se vse to zgodilo, ostalo pravzaprav samo okoli 30 oziroma bolj natančno 28 zaposlenih. Ministrstvu za informacijsko družbo očitate, da ne upravičuje svojega obstoja tudi zaradi tega, ker je premajhno, in ima 52 ljudi, to pa bo imelo samo 30 ljudi. Če ga boste sploh hoteli obdržati, ga boste morali bistveno povečati. Ukinitev MID je sporna predvsem zaradi tega, ker je del pristojnosti za elektronske komunikacije in pošto prenesen na ministrstvo za gospodarstvo, ostali del pa je nekako v zraku, nerazporejen. Ukinja se enovita resorna pristojnost za infrastrukturo in storitve informacijske družbe, kar je najslabše. Največja prednost tega ministrstva je bila prav v tem, to pa se danes ukinja. Rad bi posebej poudaril, da tukaj se ne morem strinjati s poročilom odbora, ki v 2. točki druge alinee govori, da se to ministrstvo ukinja zato, ker le-to ni upravičilo svojega obstoja. Razprava o tem, vsebinska na tem odboru ni bila in tudi ta odbor nima nobene stvarne kompetence, da o tem razpravlja. Sicer pa bi moralo pisati o ukinitvi ministra, ne ministrstva, ker je to zakon o vladi, resorni zakon je drugi. In zato seveda moram reči, da sem začuden in bomo uporabili tisto poslovniško možnost, ki omogoča, da se te zadeve spremenijo. To ni bilo predmet razprave, zato tudi ne more biti predmet poročila. Lahko je pa osebno mnenje gospa Grimsa, prav gotovo. Predlog amandmaja, ki bo ustanovil funkcijo ministra za visoko šolstvo, znanost, tehnologijo, informacijsko družbo, ki bi šel naproti temu, je bil zavrnjen. O tem več pri naslednjem zakonu. Zavedajoč se pomena koordinacije evropskih zadev, ki je očitno podcenjevana, smo predlagali, da bi umestili v zakon tudi določilo, da bi bil vsaj en minister brez listnice pristojen za evropske zadeve. Tudi to ni bilo sprejeto, čeprav menimo, da bi bila to zelo koristna rešitev. Opozarjamo tudi na tehtne pripombe zakonodajno-pravne službe, ki so jih predlagatelji ignorirali, zato se izpostavljajo tveganju glede normalnega funkcioniranja ministrstev in vlade. Spoštovani! Z našimi amandmaji in nasveti, ki tudi temeljijo na izkušnjah, dobrih in slabih, smo poskušali pomagati, in da bi sprejeli koherentne in smiselne spremembe, ki bi jih lahko tudi vsi podprli. Žal smo naleteli na zid. Čista politična volja in moč preglasovanja sta prezrla moč argumentov, čeprav se je iz obraza dalo včasih razbrati realno zaskrbljenost. Mislim, da je to slab začetek, vseeno bo plačala nova vlada. Poslanska skupina zakona ne bo podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Majda Potrata v imenu Združene liste.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Dovolite, da vam predstavim mnenje poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov k predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o vladi V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov priznavamo izvoljeni vladi demokratično pravico, da sama odloča o svoji organiziranosti potem, ko je presodila, s kakšno organizacijo ministrstev in državne uprave bo najučinkoviteje uresničevala svoj program. Zato je pri tem ne nameravamo v ničemer ovirati, si pa pridružujemo pravico, da predstavimo svoje poglede in opozorila. Predlagana delitev ministrstva za šolstvo, znanost in šport je tako tista rešitev, ki jo lahko po presoji poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov vidimo kot možno, ne pa kot nujno rešitev. Zato ne nasprotujemo razdelitvi v celoti in zato na odboru za notranjo politiko nismo nasprotovali osamosvojitvi znanosti v povezavi s tehnologijo v samostojno ministrstvo. Imamo pa resne pomisleke o predlagani pripojitvi visokega šolstva v ta resor in s tem njegovi izločitvi iz enovitega ministrskega resorja, ki bi zajemal celotno izobraževalno vertikalo. Menimo namreč, da bi zaradi zagotavljanja celovitosti šolskega sistema in ohranitve enotnega koncepta izobraževanja ne glede na stopnjo izobraževanja, število in starost udeležencev izobraževanja morala ostati v okviru enega ministrstva. Dosedanja organizacija resorja in institucij, ki se povezujejo z delom navedenega ministrstva, govori v prid našemu pogledu. Zagovarjamo namreč kakovostno javno šolstvo, in tudi zaradi preglednosti in primerljivosti financiranja iz javnih sredstev je taka organiziranost ustreznejša. Ne nazadnje pa tudi izkušnje večine evropskih držav potrjujejo tako oragnizacijo. Seveda pa je iz včerajšnjega nastopnega govora predsednika vlade mogoče posneti, da se tudi v šolstvu napovedujejo velike spremembe in je verjetno taka delitev povezana s konceptualnimi rešitvami, saj ne podlegamo skušnjavi, da bi jo povezovali s personalnimi razlogi. Vendar, kot rečeno, odgovornost za delovanje vlade prevzema koalicija. Ta tudi ve, zakaj je kljub opozorilom zakonodajno-pravne službe podprla dopolnilo, ki samo povzema 43. člen zakona o državni upravi in ga sedaj najdete v 6. členu dopolnjenega predloga omenjenega zakona. Zato da bo situacija jasnejša, dovolite, da vam citiram 43. člen, ki je umeščen v poglavje, ki govori o teritorialni organizaciji uprave. Govori pa o upravnih enotah ter drugih oblikah teritorialne organiziranosti. Pravi takole: "Za opravljanje upravnih nalog, ki jih je zaradi njihove narave potrebno organizirati teritorialno, delujejo upravne enote. Območje upravnih enot določi vlada z uredbo. Območja upravnih enot se določijo tako, da je zagotovljeno racionalno in učinkovito opravljanje upravnih nalog. Območje upravne enote praviloma obsega območje ene ali več lokalnih skupnosti." In še zelo pomemben tretji odstavek: "Če zakon tako določa, se opravljanje upravnih nalog, ki jih je zaradi njihove narave potrebno organizirati teritorialno, zagotavlja v območnih enotah, izpostavah oziroma drugače imenovanih dislociranih enotah ministrstev oziroma organov v njihovi sestavi." To je torej besedilo sedanjega 43. člena zakona o državni upravi. Poslanska skupina Združene liste socialnih demokratov torej sprejema zakona ne ovira, ker ima zadostno podporo, in ker menimo, da mora vlada čimprej začeti delati. Zakona pa v taki obliki ne bo podprla.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Nove Slovenije bo predstavil gospod Alojz Sok.
Spoštovani predsedujoči, kolegice poslanke in poslanci. Pred nami je sprememba zakona o vladi. Predvsem gre pri tem zakonu za željo po boljši organiziranosti dela vladnih resorjev in željo po bolj koordiniranem delovanju državne uprave. S predlogom, ki je pred nami, se predlaga nekaj novosti. Kot prva je ta, da se s tem predlogom spremembe ustanavlja ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo. Ministrstvo za znanost in tehnologijo oziroma tehnološki razvoj, kot se je imenovalo, je bilo ukinjeno pred štirimi leti, ko se je del imenovanega resorja priključil ministrstvu za šolstvo in pa deloma ministrstvu za gospodarstvo. Tako sta nastali dve obsežni ministrstvi, razširjeni po delokrogu ter po obsegu. V Novi Sloveniji ocenjujemo, da je takšna organiziranost povzročila določene organizacijske težave in pa neučinkovitost. Neučinkovitost gospodarskega ministrstva, ki mu je bilo pripojeno tudi ministrstvo za ekonomske odnose ter za malo gospodarstvo in turizem, ste pogosto kritizirali celo poslanci vladajoče koalicije, da ne omenjam niti opozicije. Sedaj, ko je Republika Slovenija postala del Evropske unije, smo pred novimi izzivi. Želimo postati družba, temelječa na znanju in informacijah. Z drugimi članicami Evropske unije si prizadevamo za skupno razvojno vizijo, tako imenovano lizbonsko strategijo. Da bi dosegli ta cilj, bomo morali univerzo bolj povezati z znanostjo in slednjo še bolj postaviti v funkcijo razvoja. Do leta 2010 bomo morali podvojiti vlaganja v raziskovanje in razvoj. Zelo pomembno pa seveda bo, kako bomo vložena sredstva uporabili. Danes se nam zaradi napačne strategije na področju šolstva v preteklosti dogaja, da imamo veliko kadrov iz družboslovnih fakultet in premalo na tehničnem področju. To je posledica napačne usmeritev šolskega ministrstva in tega seveda ne bo možno popraviti čez noč. Vsekakor pa bo potrebno ustvariti pogoje, da se bo to spremenilo in da bodo naložbe na tem področju imele kar se da največji učinek, predvsem tam, kjer občutimo deficit. V smislu krepitve tehnološkega inovacijskega potenciala slovenskega gospodarstva, ki bo sposobno razvijati tudi zahtevnejše tehnologije in programe z višjo dodano vrednostjo, predlagamo torej ustanovitev tega ministrstva. Druga sprememba, ki jo prinaša ta novela zakona, je ustanovitev ministrstva za javno upravo. Nedvomno potrebujemo v tej državi racionalno delovanje doslej razpršenih služb državne uprave, torej učinkovito javno upravo, ki bo delovala kot servis državljanov in pa podjetij. Če danes vprašate Slovence, kaj mislijo o javni upravi, boste dobili upravičeno mnogo kritičnih odgovorov, čeprav vemo, da v tej upravi delajo mnogi dobri in kvalitetni kadri. Javna uprava mora zagotavljati prijazno administrativno okolje. V tem trenutku seveda to ni. Naj navedem samo en primer iz minulih volitev. Namesto, da bi si volilne komisije po uradni dolžnosti pridobile davčne številke za člane volilnih odborov ali pa številke osebnih izkaznic za zaupnike na voliščih, smo to morali priskrbeti tem organom politične stranke. Kakšno delo to je, vedo samo tisti, ki so to delali. Skratka, gre za nepovezano delovanje državnih inštitucij in zaradi tega posredno za oviranje pravic državljanom. To ministrstvo za javno upravo bo imelo veliko dela, če bo želelo odpravljati nepotrebne birokratske ovire za državljane, podjetnike. Imelo bo veliko dela, če dejansko hočemo znižati stroške delovanja državne uprave. Odstraniti bo potrebno nove ovire, na katere se pogosto sklicujejo institucije v javnem sektorju pri izvrševanju svojega poslanstva. V Novi Sloveniji smo prepričani, da si večina državljanov želi boljšo, učinkovitejšo javno upravo in da bo to ministrstvo upravičilo ta pričakovanja. Prvotno je bilo zamišljeno, da bo v tem ministrstvu delovala še lokalna samouprava, vendar se je kasneje pri usklajevanju ta predlog opustil. V okviru tega ministrstva se bo nadaljeval razvoj elektronskega poslovanja in povezovanje vseh podatkovnih baz, torej del nalog, ki jih je do sedaj opravljalo ministrstvo za informacijsko družbo. S tem predlogom se namreč predvideva ukinitev ministrstva za informacijsko družbo. To ministrstvo je nastalo pred štirimi leti, in sicer tako, da so se odvzele določene pristojnosti ministrstvu za promet in zveze in tako sta telefonija in pošta prešli v novo ministrstvo. Že takrat smo v Novi Sloveniji temu nasprotovali in danes lahko rečemo [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] - bom takoj zaključil - da dejansko to ministrstvo ni uresničilo pričakovanj. Tako na področju telefonije še vedno vladajo državni monopoli. Vlagatelji za razvoj telekomunikacij niso dobili povrnjenih svojih vlaganj, Sloveniji pa celo grozijo z astronomskimi tožbami zaradi nedelovanja trga na področju mobilne telefonije. Nikakor ne drži, da se boz ukinitvijo tega ministrstva zaustavil sistematičen in celovit pristop k razvoju elektronskih komunikacij, kot nam to poskuša povedati sedanji aktualni minister in pa njegov sekretar skozi sredstva javnega obveščanja. Ker je konec, vem, gospod Potrč, zaključujem [[...]]V Novi Sloveniji bomo predlog podprli. Če dovolitev, bi rad citiral gospoda Anderliča pred štirimi leti, rekel je: " [[...]]Sicer pa je jasno, [[...]]
[[...]]Bi lahko prosim [[...]]
[[...]]da vsaka vladajoča koalicija sestavi vlado tako, da bo najbolje funkcionirala."
Hvala lepa. Na voljo za obrazložitev je pet minut in prosim, če se tega držite. Naslednji je predstavnik SLS, gospod Franc Kangler.
Hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke bo podprla predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o vladi. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke smo mnenja, tako kot je bilo že rečeno, da vsaka vlada oblikuje svojo vlado na ta način, da je najbolj učinkovita, najbolj približana ljudem in prav gotovo z izvolitvijo novega predsednika vlade si tudi bodoča vlada želi, da se zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o vladi uredi tako, da bo ustrezal bodoči vladi, da bo lahko delala učinkovito, hitro in približala svoje delo ljudem. S tem predlogom ukinjamo ministrstvo za informacijsko družbo na eni strani, na drugi strani pridobivamo novo ministrstvo za javno upravo, ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo. Zelo smo veseli, da bosta ponovno v tem mandatu dobili svojo pozornost znanost in tehnologija. V Slovenski ljudski stranki smo bili mnenja, da v preteklosti je bilo nekoliko zatemnjeno ali pozabljeno, predvsem znanost in tehnologija, ki je zelo pomembna za razvoj slovenskega gospodarstva in drugih segmentov. Pridobili bomo tudi šolstvo, ministrstvo za šolstvo in šport. V Slovenski ljudski stranki smo si prizadevali, da bi dobili resor, novi resor za lokalno samoupravo in regionalni razvoj, vendar nismo dosegli konsenza, da bi bil to samostojen resor. Pomembno je, da bi lokalna samouprava v Sloveniji, občine dobile svojo težo, svojega pravega sogovornika prav z resorjem, kot je resor za lokalno samoupravo in regionalni razvoj. Uvedba državnih sekretarjev in zmanjšanje na drugi strani, ukinjanje ministrskih svetnikov, ima svojo težo. Slovenska ljudska stranka je na odboru za notranjo politiko tudi podprla amandma k 6. členu poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke, ki govori: "Vlada z ustrezno teritorialno organizacijo ministrstev in drugih organov državne uprave preko območnih enot zagotavlja enakomerno dostopnost upravnih storitev na celotnem ozemlju Republike Slovenije." Mnenja smo, da so bodoče koalicijske partnerice v svojem volilnem programu tudi napovedovale, da bodo v svojo pogodbo vnesle dikcije tako imenovane decentralizacije in da je ta dikcija amandmaja k 6. členu, ki ga je vložila skupina Slovenske nacionalne stranke, pravna podlaga, da lahko pričnemo tudi v tej državi decentralizacijo nekaterih državnih organov. Namreč, nekateri državni organi so locirani v najemniških prostorih, za katere mora vlada nameniti velike najemnine. Prepričani pa smo, v Slovenski ljudski stranki, da je Slovenija tako infrastrukturno kot drugače povezana in da takšne segmente in takšne resorje lahko na tiste lokacije, kjer bodo v državni lasti, širom po Sloveniji tudi selimo. Zato še enkrat poudarjam, da poslanska skupina Slovenske ljudske stranke bo podprla celotni predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o vladi.
Hvala lepa. Nadaljujemo. Predstavnik SNS, gospod Sašo Peče.
Spoštovani navzoči! Po oceni Slovenske nacionalne stranke zakon o vladi predstavlja neke vrste krovni zakon, na podlagi katerega bo vlada več ali manj delovala prihodnja štiri leta. Po naši oceni je zavedanje tega eden izmed temeljev, zakaj je smiselno imeti dober zakon in zakaj je treba tovrstni zakon sprejeti čim hitreje. Ravno zaradi tega, da bo lahko vlada Republike Slovenije ne glede na to, kako je sestavljena, čim prej lahko začela delati. Jaz verjamem, da se je vseh nas 90 v obdobju pred volitvami zavezalo državljankam in državljanom, da bodo skrbeli za to, da bo tej državo šlo čim bolje. Od nas, od zakonodajne veje oblasti pa je odvisno, ali bomo to omogočili tudi izvršilni veji oblasti, torej vladi Republike Slovenije. In danes pred nami je odločitev, ali naj omogočimo izvršilni veji oblasti, torej tisti, ki izvaja zakone, ki jih mi sprejemamo, ali lahko začne z delom ali ne. Odgovor na to je v nacionalni stranki enostaven. Izhajajoč iz volilnih rezultatov, vsi jih poznamo, vemo, da je največji delež zaupanja pač dosegla Slovenska demokratska stranka. In izhajajoč iz včerajšnjega dogajanja v državnem zboru in pred tem dogajanja v okviru urada predsednika republike je razvidno, da ni bilo nasprotovanja, ki bi izničeval to večinsko voljo državljank in pa državljanov. Zato se meni osebno in pa seveda v poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke zdi čisto nekajnormalnega, da izvoljenemu predsedniku vlade tudi dopustimo, da začne delati in da mu omogočimo, podpremo njegov način zamisli. In zakon o vladi je oziroma bi moral biti le skupek njegovih želja, kako si bo organiziral delo izvršilne veje oblasti. V nacionalni stranki si nismo nikoli, ne danes ne v preteklih štirih letih ne prej privoščili in zlonamerno nagajali v smislu zavlačevanja, da bi seveda katera zadeva izpadla iz procedure in s tem dosegli nek negativni učinek v zameno za neke vrsto politične priljubljenosti. To je nekaj najslabšega, kar se lahko zgodi katerikoli politični stranki. In če ima kdo to v mislih, ga jaz s tega mesta prosim, zamenjajte to miselnost. Naloga vseh nas je, da vlada čim prej začne delati in da da vlada čim boljše rezultate.Kajti rezultati vlade se potem poznajo v kvaliteti bivanja naših državljank in državljanov. Bojim pa se, vsaj kolikor sem imel zaenkrat priložnost delati v tem sklicu, da bomo naleteli na kar nekaj polen pod nogami v smislu tistega nagajanja, političnega nagajanja, ki ne bo pozitivno prineslo nikomur v tej naši državi. Po moji oceni, po oceni Slovenske nacionalne stranke je naloga opozicije, da konstruktivno sodeluje, pripravlja, podaja drugačne poglede, ne pa da za vsako ceno vztraja na kontra stališčih, kot jih ima vlada. Ne bi smela biti slovenska politika in pa državni zbor Republike Slovenije razdeljen izključno med tiste, ki zakone podpirajo, in izključno na tiste, ki jih zavračajo. V nacionalni stranki bomo seveda temu nasprotovali. Kakor sem rekel, smo si v nacionalni stranki izoblikovali seveda svoje stališče okoli omenjenega zakona. Ponudili smo nekaj sprememb v obliki amandmaja, ki se je obravnaval na današnjem matičnem delovnem telesu. Predvsem pa smo izhajali iz tega, iz česar smo izhajali vsi ki smo v obdobju pred volitvami na veliko govorili o pretiranem centralističnem razvoju naše države. Skratka, odboru za notranjo politiko smo ponudili amandma, ki bo v uvodnih določbah tega krovnega zakona omogočal neke vrste dislociranost določenih institucij posameznih ministrov. Že na odboru je bilo govora in slišal sem tudi enega oziroma eno izmed predstavnic poslanskih skupin, da je to nepotrebno. Po moji oceni je to še kako potrebno. In iskreno upam, da bo zdaj, ko je amandma na odboru za notranjo politiko bil sprejet, vlada Republike Slovenije začela izvajati to spremembo v okviru tega zakona. Naj za zaključek poudarim, da v Nacionalni stranki v prihodnjih štirih letih ponujamo svojo pomoč, tako vladi kot - pa oprostite, za primer bom vzel - Liberalni demokraciji, zaradi tega, ker ocenjujemo, da je smiselno, da naredimo vsi skupaj korak naprej. Ne postavljati tistih barier, ki ne bodo nobenega od nas pripeljale naprej ali pa ki ne bodo pripeljale naprej Slovenije. V Slovenski nacionalni stranki bomo zamisel predsednika vlade, kako organizirati vlado, torej zakon o vladi, podprli. Istočasno pa napovedujem, da smo vedno pripravljeni konstruktivno sodelovati s komerkoli v tem državnem zboru. Hvala.
Hvala lepa. Predstavnik DeSUS, mag. Franc Žnidaršič.
Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci! Demokratična stranka upokojencev Slovenije je imela pomislek na področju delitve nalog oziroma vsebine ministrstva za informacijsko družbo, ki se ukinja. Nič nimamo proti ustanovitvi dveh novih ministrstev. Še vedno mislimo, da bi bilo najbrž najbolje, da bi se vsebina dela ministrstva za informacijsko družbo kot celota pripela k ministrstvu za znanost in tehnologijo, vendar amandma, ki ga je ponudila Liberalna demokracija v tem smislu, ni bil sprejet. Ko smo o tem glasovali, je bilo vmes povedano, da se bo ta stvar rešila v drugem zakonu. Ko pa smo prišli na glasovanje o drugem zakonu, pa se je izkazalo, da bo k ministrstvu za znanost in tehnologijo pripet oziroma dodeljen samo del vsebine ministrstva za informacijsko družbo, kar mislimo, da ni dobro. Vendar upamo, da se bo vsebina dela ministrstva za informacijsko družbo kljub temu po svoji celovitosti na nek drug način, za katerega še ne vemo, kakšen bo, vseeno uresničevala in izvajala. Tako da zaradi tega kljub temu podpiramo ta zakon in bomo dali podporo, zato da bi bil čim prej sprejet. Hvala lepa.
Hvala lepa. Imata stališče morda predstavnika italijanske in madžarske narodne skupnosti? [[Sta se odpovedala.]] S tem je končana predstavitev stališč poslanskih skupin. Gre za proceduralno vprašanje? [[Da.]] Prosim, gospod Cvikl.
Poglejte, mi bi želeli, da glede na diskusijo, ki poteka v zvezi s tem zakonom, ki je potekala na odboru za notranjo politiko, in predvsem v povezavi s poročilom zakonodajno-pravne službe glede 5. člena, ki pravi, da je seveda ob spreminjanju 22., 25.a in 25.b člena, da se vse rešitve združujejo v enem členu, dapa seveda ob tem vzdrževanju ureditev pa postane vsebina predlaganih rešitev nepregledna, predvsem pa neizčiščena v pogledu nalog oziroma pristojnosti vladnih služb, njihove medsebojne povezanosti, hierarhije in tako naprej. Kar je ključno pri zakonu, je seveda to, da bo predsednik vlade v drugem odstavku 25. člena lahko za posamezne naloge pooblastil tudi resorno ministrstvo. Želimo slišati zakonodajno-pravno službo, ali je to v nasprotju z drugim odstavkom 114. člena ustave, ki pravi, da sestavo in delovanje vlade, število pristojnosti in organizacijo ministrstev ureja zakon. S to določbo, da lahko predsednik vlade pooblasti za posamezne naloge tudi resorno ministrstvo, pravzaprav gremo izven določbe drugega odstavka 114. člena ustave, ki pravi, da pristojnosti v organizaciji ministrstev ureja zakon. In ne določba v 25. členu oziroma v zadnjem stavku 25. člena, ki pravi, da bo predsednik vlade za posamezne naloge pooblastil lahko tudi resorno ministrstvo. Menimo, da je seveda to nekaj, kar bi bilo dobro, da zakonodajno-pravna služba pojasni državnemu zboru, preden preidemo na odločanje, ker seveda lahko se postavlja dvom, tako kot je bilo povedano, nejasnosti posameznih resorjev, oziroma nejasnosti, kaj bodo posamezni resorji delali, ker bo predsednik vlade lahko zato pač pooblaščal tudi resorna ministrstva. Hvala.
Hvala lepa. Glede na vašo proceduralno opombo bi povedal, da ste vsi dobili stališče zakonodajno-pravne komisije pismeno. Toda, če predsedujoči državnega zbora oceni, da je treba na sami seji razrešiti določeno pravno vprašanje, lahko pozove predstavnika zakonodajno-pravne službe, da na seji ustno poda pravno mnenje. Jaz mislim, da kljub temu, da ste dobili pismeno to, bi lahko prosili predstavnika zakonodajno-pravne komisije za to pravno mnenje.
Točno to je naš predlog. Da predstavnik, predstavnica zakonodajno-pravne službe pojasni to, tudi glede na to, da je v zapisniku poročila odbora za notranjo politiko pojasnjeno sicer, da je to bilo predstavljeno, tam je še ena tipkarska napaka, govorite o, napisali ste "uradne službe", ne obstajajo uradne službe, obstajajo vladne službe, ampak seveda ni jasno, kako je odbor o tem razpravljal in kaj je to. Hvala.
Hvala lepa. Jaz mislim, da smo bili seznanjeni s tem. Prosim. Lahko prosim [[...]]Proceduralno? Ne. Potem dovolite, da dam besedo predstavnici zakonodajno-pravne službe, da pove svoje mnenje o tem problemu.
Gospod podpredsednik, hvala lepa za besedo. Že v našem mnenju smo pravzaprav opozorili, da je treba ločiti naloge, ki se opravljajo v okviru vladnih služb, in naloge, ki se opravljajo v okviru resornih ministrstev, katere - to so upravne naloge - določa zakon in jih razporedi pri ministrstvih. Pri nalogah vladnih služb gre za drugo kvaliteto. Mi smo zlasti opozorili na sistemsko nesprejemljivost, da bi se naloge vladnih služb izvajale in situacija resornih ministrstev oblikovala za naloge, za katere po ustavi pravzaprav ministrstva primarno niso vzpostavljena in odgovorna. Zato smo mi zlasti opozorili na sistemsko nesprejemljivost tega, da resorna ministrstva opravljajo naloge vladnih služb, ker to niso institucije, ki bi bile ustanovljene v ta namen. To je bil naš osnovni princip. Seveda pa upravne naloge razporejati na ministrstva brez zakona bi bilo pa protiustavno. Hvala lepa.
Hvala lepa za to vaše mnenje. Mislim, da razprave o tem ni. Zato ugotavljam tudi to, da amandmaji niso bili vloženi. In ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati, prehajamo na odločanje o zakonu. V drugi obravnavi. Ob tem vas obveščam, da me zakonodajno-pravna služba ni obvestila, da bi bil zakon neusklajen. Zato prehajamo na glasovanje. Glasujemo o zakonu. Prosim? Proceduralno vprašanje.
Obrazložitev glasu, če smo pri glasovanju. Boste nam dovolil obrazložitev glasu.
Prosim, obrazložitev glasu.
Seveda bom jasno glasoval zoper zakon. Hkrati obžalujem to dejstvo, da se nam že ob tem zakonu ni uspelo dogovoriti za zelo racionalno in smiselno rešitev, s katero bi pristojnosti ministrstva za informacijsko družbo združili z novimi pristojnostmi ministrstva za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo, naredili smiselno ministrstvo, tudi zadosti veliko, ker to bo še manjše, kot je to, ki je sedaj, in na ta način omogočili Sloveniji in vladi, da ima jasno definirano resorno pristojnost na področju informacijske družbe, ki vključuje elektronske komunikacije, pošto, aplikacije v informacijski družbi in storitve v informacijski družbi. Rešitev, ki je, je slaba in optimalna, hkrati pa te naloge in to področje, ki ga poriva sedaj sem sedajtja v nekatere resorje, degradira na drugorazredne teme. Kakorkoli hočete in obljubljate in zaprisegate, da ne bo drugorazrednosti, bo drugorazredna tema. Telekomunikacije so bile drugorazredna tema tudi do ustanovitve ministrstva. Vemo, zakaj. Zato, ker se je pač minister za promet in zveze ukvarjal v 90%, 95% časa s prometom, avtocestami, železnico, prometno politiko. S telekomunikacijami se tako rekoč ni ukvarjal nihče. Šele s tem smo naredili resno temo, resno območje javne politike. Žal je to izgubljeno, vendar mislim, da bo šel razvoj v Sloveniji naprej, navkljub temu, da ne bo več ustreznega institucionalnega in regulatornega okolja za oblikovanje javnih politik na tem področju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prosim.
Hvala, gospod podpredsednik. Svoje razloge za nasprotovanje tem predlogom bi še najlažje opisal z besedami kolega dr. Gantarja, ki je nekoč oziroma pred kratkim izrekel, da s temi predlogi ustanavljamo ministrstvo za birokracijo in štampiljke in ukinjamo ministrstvo, ki se bo ukvarjalo s prihodnostjo. Če bi pa že glasoval za ukinitev takšnega ministrstva za informacijsko družbo, bi pa želel vedeti, da so njegove pristojnosti domiselno, torej zaokroženo prenesene na en resor. V tem primeruto ni bilo storjeno, na nek način je bil samo del teh pristojnosti prenesen na ministrstvo za gospodarstvo, del pristojnosti pa visi v zraku. Lahko pa omenim še eno zadevo, na primer primer pošto. Pošte v svetu, na primer v Franciji, Nizozemski, Nemčiji pa tudi drugod, vedno bolj postajajo tudi logistični operaterji, pa tudi javni prevozniki. To vprašanje ni dovolj smiselno rešeno. Naj dam za primer samo nemške pošte. Nemške pošte vključujejo tako logistične storitve, prevoznike, logistična vozlišča in še bi lahko naštevali. Tudi temu je bilo posvečeno, po moji oceni, premalo pozornosti. Zopet gre za spremembo, ki je prehitra in premalo preštudirana. Zato žal ne morem glasovati za. Hvala.
Hvala lepa, dr. Marko Pavliha. Še kdo? Mag. Branko Grims.
Hvala za besedo. Glasoval bom za ta zakon. Razlogi za to so naslednji: ukinja ministrstvo za informacijsko družbo, ki ni evropsko primerljivo, saj česa podobnega v sedanjih članicah EU, v starih članicah ne boste našli. S tem postaja tudi Slovenija bolj evropsko primerljiva, obenem pa ima tudi vse tiste druge prednosti, o katerih sem govoril že v predstavitvi zakona. Drugič, seveda bom glasoval za ta zakon, ker omogoča tudi večjo fleksibilnost služb, ki skrbijo za delo same vlade in njenega predsednika. In samo to je predmet tistega člena, ki ste ga poskušali nekateri narediti za spornega. To obsega samo ta del, sklop nalog torej, ki nikakor ne more biti sporen, ne z vidika zakonske usklajenosti ne z vidika ustavnosti. Ne zajema pa seveda tistih upravnih nalog, ki jih je po zakonu in ustavi potrebno razporediti na osnovi zakona. Se pravi, tu ne more biti prav nič spornega, nasprotno. Prav ta člen daje pravno osnovo za to, da predsednik vlade delo svojih služb kar najbolj smiselno razporedi. Obenem me ta razprava tudi dodatno prepričuje, da bom glasoval za predlagano besedilo. Namreč, še ena okoliščina je, poglejte, imeli smo bogato razpravo, v kateri se je razčistilo, da je to lahko dobra osnova za nadaljnje ukrepanje vlade. Nekatere probleme, s katerimi se bo soočila vlada, ste na nek način predstavili prav tisti, ki ste temu zakonu nasprotovali. Na primer, da bi bilo dobro, da se vlada v okviru svojih pristojnosti sooči z dejstvom, da je ustanovljeno izjemno veliko število raznih agencij, ki zagotovo ni več racionalno in da bi vlada v okviru svojih pristojnosti storila dobro, če bi to dejstvo tudi preučila in predlagala ustrezne ukrepe, zato je ta zakon seveda še toliko bolj dobrodošel. Glasoval bom zanj.
Hvala lepa. Dr. Lahovnik.
Hvala lepa. Seveda je povsem legitimna pravica predsednika vlade, da oblikuje vlado oziroma tudi strukturira področje tako, kot sam meni, da je to najbolj primerno za učinkovito delovanje vlade. Meni je vseeno žal, da si mogoče ni vzel malo več časa ali pa se vsaj prej posvetoval tudi z vsemi poslanskimi skupinami. Jaz trdno verjamem, da nihče izmed nas tukaj nima namena podajati predlogov, ki ne bi pozitivno vplivali na učinkovitost delovanja vlade. Če govorimo o resorju, ki ga zaenkrat še sam vodim, potem se mi zdi nesmotrno, da se energetika vključuje v ta resor, ker gre za izrazito infrastrukturno dejavnost. Če ste razmišljali v tej smeri, potem bi veljalo razmisliti o oblikovanju ministrstva za infrastrukturo in na ta način združevati te dejavnosti. Ministrstvo za gospodarstvo pa se mora razvijati oziroma bi se moralo razvijati v smeri ministrstva za konkurenčnost, ki lahko dejavno vpliva na konkurenčnost slovenskega gospodarstva, to pa pomeni, da tehnologije ne bi smeli izločiti. Mi smo sedaj oblikovali tehnološko agencijo, jo poskušali izločiti izven ministrstva za gospodarstvo, enako na ministrstvo za znanost, šolstvo in šport ministrstvo za znanost in ti dve agenciji bise po finskem vzoru razvijali ločeno, v prihodnosti možnost povezave po švedskem vzoru ali pa ne. To, kar imamo sedaj, se mi zdi, da je precej ne dovolj domišljeno in me dejansko skrbi oziroma se mi zdi škoda, ker bi lahko dejansko, če je že prišlo do sprememb, ministrstvo razvijali v drugi smeri - kot sem dejal v smeri ministrstva za konkurenčnost - , tako pa se bojim, da se bodo predvsem ukvarjali s čisto banalnimi zadevami, kot so združitve, razrešitve, kadrovske, premoženjske, ob hkrati ne dovolj domišljenih rešitvah in mi je žal in zato bom seveda glasoval proti.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Cveta Zalokar Oražem.
Hvala lepa. Tudi sama želim povedati svoje mnenje v zvezi s tem zakonom. Ne bom ga podprla, in sicer če je bil prvi zakon, ki smo ga sprejemali, zakon, ki je povečeval privilegije in pravice, potem je tudi drugi zakon zelo indikativen, ki ga spet novi sklic parlamenta sprejema. Za drugi zakon, za katerega se je kar na hitro in tako mimogrede izreklo, da zakonodajno-pravna služba nekako ni izrazila neskladnosti, je pa seveda jasno in glasno tu napisano, da je zakonodajno-pravna služba v svojem mnenju izrazila pomisleke glede rešitev, ki jih prinaša ta zakon in povedala, da so predlagane rešitve po njenem mnenju nepregledne, predvsem neizčiščene v pogledu nalog oziroma pristojnosti uradnih služb njihove medsebojne povezanosti oziroma hierarhije ter odgovornosti vodij in da predlog zakona tudi ne določa nalog generalnega sekretariata vlade Skratka, spet lepa popotnica drugega zakona, ki ga boste sprejeli, zakon je nedorečen, nejasen, nerazčiščen, s celo vrsto pomanjkljivosti, tako da mislim, da bomo res danes zelo dobra dela opravili očitno v parlamentu. Bi pa še želela polemizirati s tem, da je bilo rečeno, da ni v Evropi rešitev z ministrstvi z informacijsko tehnologijo [[...]]
Prosim, rad bi vas opomnil, da polemike ni, samo predstavitev glasu.
Saj predstavljam svoj glas, da ga ne bom podprla, ker v Evropi so države, ki imajo ministrstva, ki v svojem imenu nosijo tudi poimenovanje na različne načine informacijske tehnologije. Lahko jih tudi naštejem: Češka, Danska, Italija, Poljska in še nekatere druge. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kdo, prosim? Gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa. Zakon bom podprl. Vsekakor pa je bilo dosti nesmiselno pri nekaterih subjektih, ki so bili in kako so bili razporejeni v prejšnji vladi, vendar to je bil problem tiste vlade. Problem sedanje vlade je, da zadeve postavi na takšno mero in tako postavi, da bodo seveda lahko funkcionirali in da bo čim bolje za državo, državljanke in državljane. Če bi sedanje kolege poslance, bivše ministre prej toliko skrbelo, potem bi seveda lahko bili rezultati gospodarjenja bistveno drugačni in tudi nekaj zakonodaje, ki jo je bilo sprejeto v tem parlamentu, tudi izvedli. Vendar tega niso naredili, na to so pozabili, celo deklarirali, vso zakonodajo, ki je sprejeta v državnem zboru ni potrebno izvajati. To je tista skrb in briga, ki bi jih najbolj skrbela, kot pa to, kako se bodo nekatere stvari sedaj uredile; sem pa prepričan, da po tej spremembi zakona bistveno bolje in bolj operativno, kot pa do sedaj. Hvala.
Hvala lepa. Še kdo prosim? Gospod Dimitrij Kovačič.
Hvala lepa. Podprl bom zakon in bom glasoval zanj in sicer iz naslednjih razlogov: ob vsakokratnem imenovanju nove izvršilne oblasti je običajno, da tista politična opcija, ki ji volivci podelijo mandat za sestavo te izvršilne veje oblasti, da pred samim imenovanjem vlade prilagodijo zakonodajo o vladi svojim pričakovanjem in svojemu prepričanju, da bo z ustreznimi organizacijskimi spremembami sposobna uspešno in učinkovito vladati, oziroma upravljati z državo in uresničevati tiste cilje, ki so zapisani v njenem programu in seveda v koalicijski pogodbi. Rad bi povedal, da tukaj vsekakor ne gre za neke vsebinske, za neke večje vsebinske spremembe ali popravke, pač pa gre za spremembe organizacijske oblike v državnem aparatu, ki bodo po našem prepričanju omogočile uspešnejše delo za tisto, kar ljudje, ki so nam na volitvah izrazili zaupanje, pričakujejo, da bo nova vlada storila. Še enkrat poudarjam, da se vsebina praktično v ničemer ne spreminja. Vse, kar se je sedaj izvajalo v različnih organizacijskih oblikah, se bo izvajalo še naprej. Spreminja se oblika, v katerih se bo ta vsebina izvajala. Sam se tudi hvaležen za različna mnenja, katerim sem prisluhnil. Ker me niso prepričala, jih seveda tudi nisem mogel podpreti, in zato bom ta zakon, tako kot je predlagan, podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Ljubo Germič.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Torej, k odločitvi za obrazložitev glasu me je vsekakor spodbudilo dejstvo, ne da osporavam legitimnost, da si predsednik vlade uredi pristojnosti svoje službe za svojo največjo učinkovitost, ampak njegova zaključna misel, da seveda želi oblikovati vlado, ki bo delala učinkovito in tudi dobro. In njegov poziv, da bo odprt za dobre predloge, neodvisno od tega, s katere strani bodo prihajali. S tega vidika je bil tudi predložen amandma, ki govori o tem, da bi eno izmed ministrstev brez resorja bilo zadolženo za zadeve Evropske unije. In seveda tukaj je ta predlog bil izoblikovan prav na tej osnovi, torej izkušenj predloga, torej po našem mnenju dobrega predloga, ki govori o tem, kar je bilo tudi danes že rečeno, da govorimo o razvojni viziji. In ravno ta predlogje bil oblikovan na dejstvu jasne razvojne vizije, ki govori o tem, da zadeve Evropske unije bodo zelo pomembno vplivale na življenje znotraj Evropske unije, katere polnopravna člana smo nedavno tega postali. Parlament se je zavedal tega v preteklem mandatu, zato je spremenil ustavo, sprejel poseben zakon in posebna poslovniška določila. Seveda, želeli bi si, da ko bo vlada delala dobro in poslušala te predloge, ki prihajajo po vaših besedah z različnih strani, da prisluhnete temu in da seveda v okviru odločitev, ki bodo sprejete na zelo širokem spektru odločitev znotraj institucij Evropske unije, slovenski parlament odigra svojo vlogo, skupaj z vlado Republike Slovenije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Starman.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Glasoval bom za predvsem zaradi razloga, ker mislim, da energetika ne more spadati nikamor drugam kakor v področje gospodarstva. Tukaj se ustvarja nova vrednost in zelo pomemben faktor v gospodarstvu, še posebej pa pri nas, ki je v pretežni državni lasti. Zato mislim, da je nujno potrebna ta sprememba predvsem in zaradi energetike.
Hvala lepa. Gospod dr. Zver.
Hvala lepa, gospod predsednik. Glasoval bom za ta predlog. Moji kolegi so že povedali argumente, zakaj. Jaz bi samo dodal k temu, ravno na očitek, da ta osnutek zanemarja evropske zadeve, ker ukinja ministrstvo za evropske zadeve, da temu ni tako, da je to ministrstvo opravilo svojo zgodovinsko nalogo in da bodo poslej resorna ministrstva skrbela za smiselno uskladitev slovenskih področnih politik z evropskimi področnimi politikami. To pomeni, da bo vsak resor, vsak minister del, zlasti tisto področje, ki spadajo v okvir skupne evropske politike, del evropske politike in da ne bo potrebno posebnega ministrstva, ki bo skrbelo za kontakte, komunikacijo med Evropsko unijo in Slovenijo. Skratka, gre za nekoliko širši obseg nalog resornih ministrstev. Tako ni potrebno dodatno ministrstvo, ki bi se ukvarjalo s temi zadevami. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa mag. Potrata.
Hvala za besedo. Ne bom podprla tega zakona, sem že prej nakazala. In temeljni razlog je prav ta, da priznavam večini, da oblikuje vlado po svoje. Ampak, če to pravico uveljavi, potem mora prevzeti tudi polno odgovornost in jaz odgovornosti za rešitve, ki jih predlaga, ne nameravam prevzemati. Gre namreč za to, da me je dogajanje na odboru za notranjo politiko prepričalo o tem, da ni pomembno, kaj kdo predlaga, ampak da je bolj pomembno, kdo kaj predlaga. Tudi to sem že dokazala. Niti minimalne spremembe organizacij niso dobile podpore, kaj šele večje. In če gre res samo za organizacijske spremembe in se za njimi ne skrivajo vsebinske spremembe, me pa prav zelo zanima, zakaj so potem sploh potrebne. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Cvikl.
Jaz nisem imel besede obrazlagati svoj glas. Dovolite. Hvala lepa. Najprej bom komentiral to, kar ste rekli gospod Milan Zver. Moram reči, da ne razumete evropskih zadev. Saj ne repliciram. Obrazlagam svoj glas [[...]]
Zato prosim, obrazložitev glasu ali replika.
[[...]]z razlogom, zakaj bom glasoval proti temu.
Replike ni, prosim.
Lahko!
Ste imel že [[...]]Pardon, oprostite! Je to obrazložitev glasu?
Obrazložitev glasu.
Prosim.
Glasoval bom proti zakonu, in to zato, ker niso bile sprejete niti najmanjše spremembe, ki bi zagotovile to, kar je bilo v Sloveniji priznano, ko smo vstopili v Evropsko unijo, to pa, da je najbolje pripravljena med članicami. In to tudi zato, ker smo leta 1998 na podlagi dogovora vseh strank leta 1996 ustanovili službo vlade za evropske zadeve, ne ministrstvo, ki je koordinirala te zadeve. Danes bo na kolegiju državnega zbora gradivo, ki ga je ta služba pripravila. To gradivo vključuje delo vseh resorjev [[govorim o tem, o čemer je včeraj govoril gospod kandidat za predsednika, gradivo je pa pod "interno", zato o njem ne morem govoriti]] , pomembno gradivo. Gospod kandidat je včeraj govoril o lizbonski strategiji [[javno gradivo]] . Usklajevanje stališča je znotraj celotne vlade delala služba vlade za evropske zadeve. Haaški proces - se opravičujem, 80% zakonodaje, ki bo veljala v Sloveniji, se bo sprejemalo v okviru Evropske unije. In če ste se odločili, da bo to delal v skladu s 25. členom nekdo, ki ga bo določil predsednik vlade kot resorni minister, potem vam moram povedati,da koordinacije v okviru Evropske unije ne razumete. In zato moram glasovati proti temu zakonu in upam, da boste prišli kmalu s predlogom ali pa vsaj ohranili to, kar vam je omogočeno, da ohranite službo vlade za evropske zadeve, da določite nekoga, lahkotudi enega od poslancev, ki ga boste odpoklicali za državnega sekretarja, da to koordinira, ker drugače bomo na odboru za evropske zadeve, na odboru za zunanjo politiko in vseh odborih državnega zbora, kjer bomo morali obravnavati zadeve, povezane z Evropsko unijo, imeli probleme, da bomo morali na posameznih sejah imeti vso vlado. To je vsebina usklajevanja evropskih zadev, zato se s tem ne morem strinjati. Drugič, ministrstvo za javno upravo - vodil ga je nek državni sekretar, ki vsega tega, kar tukaj piše, v štirih letih ni uspel narediti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Beblerjeva.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Tudi sama najavljam, da tega zakona ne bom podprla, ga ne morem podpreti, tudi zaradi tega, ker predlagatelj ni upošteval naših dobronamernih predlogov, da bi vsaj enega od ministrov brez listnice določili kot tistega, ki bdi nad zadevami Evropske unije. Moram pa reči, da me čudi tudi to, da ne prisluhnemo dejstvu, da celo stare članice Evropske unije, kot so Francija, Italija, Nemčija, imajo posebnega ministra, zadolženega za evropske zadeve. In ne vem, kako to, da so oni tako nespametni in imajo takšnega ministra. Ampak kljub temu, no, kot rečeno, tega zakona res ne morem podpreti.
Hvala lepa. Gospod Janc.
Lep pozdrav vam, predsedujoči, in vsem kolegicam in kolegom v državnem zboru! Oglašam se prvič, zato tudi morda na koncu te razprave, ki jo poslušam. Svoj glas utemeljujem s tem, da bom glasoval za to predvsem iz naslednjih razlogov. Govorimo, da novi vladi dajemo možnost. Včeraj smo izglasovali novega predsednika - dajmo mu okvir, dajmo mu možnost, da začne s svojo ekipo delati; petnajst dni ima časa, da postavi ljudi. Ta sprememba zakonodaje pa mislim, da je popolnoma smiselna. Tudi vi kolegi iz LDS pravite, da je to prav, da postavi nov okvir. In zagotovo bo gospod Janša ta okvir določil tako, da bo z njim najlažje vzpostavil tiste rezultate, ki jih je3. oktobra na voliščih dobil, in to volivke in volivci zagotovo pričakujejo. Druga zadeva, če energija kam sodi, sodi v gospodarstvo, spoštovane gospe in gospodje. Nikamor drugam. In zakaj je bila takrat premeščena iz gospodarstva na MOP, tudi lahko nekateri vemo. Kar se tiče informacijske družbe; šest let sem župan občine, pa je nisem začutil. Potem ne vem, če je tako hudo potrebna - je mogoče nisem rabil, ali pa niste prišli do nas. Kar se pa tiče ostalega člena, ki ga je podala Slovenska nacionalna stranka, pa mislim, da je zelo smiseln, da se mora ministrstva približati regijam in lokalnim skupnostim. In tudi za to so glasovali volivci 3. oktobra. Hvala.
Hvala lepa. [[...]] [[Izklopljen mikrofon.]] [[...]]Doktor Slavinec.
Hvala lepa za besedo. Gospe in gospodje! Če pustimo ob strani pravne dvome glede zakona, bi se želel samo opredeliti glede ene vsebinske točke, in to je ministrstva za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo, in potem ministrstva za šolstvo in šport. Ne trdim, da je nujno, da ti resorji ostanejo v enem ministrstvu, kot je bilo do sedaj, sprašujem se pa, ali je najbolj smiselna takšna delitev. Kajti sam vertikalno izobraževanje vidim povezano, in to ne samo od osnovne šole do fakultet in visokega šolstva, vključno seveda tudi s predšolsko vzgojo. Nenazadnje so na mnogih področjih tako povezane institucije, kot recimo, če pogledamo pedagoško fakulteto, ki je v tesni zvezi s osnovnim in srednjim šolstvom. Prav tako so fakultete zainteresirane, da dobijo čimboljše, čim bolj kakovostne študente, in želijo tesnejšega sodelovanja s primarnim izobraževanjem. Prav tako je smiselno, da se resorji povezujejo, in to na takšen način, da bodo zagotovili čimvečji izplen in čimvečjo korist potem za državo. Sedaj znanost, bazična, sigurno sodi k visokemu šolstvu, medtem ko aplikativna znanost in pa tista, ki je povezana s tehnologijo - in prav ti dve veji bosta zagotavljali hitrejši gospodarski razvoj - , bi želel, da nekako navežeta tesnejše stike z gospodarstvom. In prav zaradi te delitve, ki se mi zdi neprimerna, žal ne morem podpreti tega zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kdo, prosim? Ugotavljam, da ne. In tudi ugotavljam, da lahko preidemo h glasovanju o zakonu o spremembah in dopolnitvah zakona o vladi Republike Slovenije. Dovolite mi, da vas opozorim na kartice. Glasujemo. Glasovanje je končano. Navzočih je 82 poslancev. Za je glasovalo 51 poslancev, proti 28. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 28.]] Ugotavljam, da je zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o vladi Republike Slovenije sprejet. To točko zaključujem. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA, včerajšnjega nadaljevanja 1. izredne seje državnega zbora, to je OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DRŽAVNI UPRAVI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina 11 poslancev. Besedo dajem predstavniku predlagatelju, mag. Branku Grimsu, za dodatno obrazložitev predloga zakona. Prosim.
Hvala za besedo. Zakon, ki je pred nami, je logično povezan s pravkar izglasovanim zakonom, ki je postavil novo strukturo slovenske vlade, sedaj pa bo predlagani zakon temu prilagodil še v največji možni meri strukturo uprave, tako da bo dosežena kar največja učinkovitost in obenem dana možnost za tisto, kar sem omenil že kot cilj pri prejšnjem zakonu, za cim bolj racionalno delovanje državne uprave kot celote. Poglavitni namen je torej postaviti tako strukturo ministrstev, ki bo omogočala kar najbolj učinkovito opravljanje nalog v korist vseh državljank in državljanov Republike Slovenije, pa tudi vseh, ki na tem prostoru živijo. Obenem bi ob tej priložnosti opozoril tudi na nekatera dejstva. Prej je bilo rečeno, da je bilo edino merilo, ko smo oblikovali te zakone, kaj kdo predlaga. Z vso odgovornostjo seveda trdim, ne kaj kdo predlaga, ampak kdo nekaj predlaga, kot je gospa, ki je govorila tukaj, posebej izpostavila. Z vso odgovornostjo trdim, da to ni res in to lahko dokažem prav z zakonom, ki je sedaj pred vami. Na odboru je bilo vloženih cela vrsta amandmajev, nekatere od teh amandmajev smo tudi sprejeli, ne glede na to, kdo je bil njihov predlagatelj. Tako na primer sedaj besedilo zakona že vključuje amandma, ki ga je včeraj vložila poslanska skupina Združene liste. Vsebuje tudi nekatere druge spremembe, ki v bistvu ohranjajo dosedanjo strukturo, tako da se je od nekaterih predlaganih sprememb odstopilo. Gre namreč za sugestije strokovne javnosti, ki smo jim prisluhnili. Obenem je smiselno povzeti tudi enega od amandmajev Liberalne demokracije, namreč v tistem delu, ki k ministrstvu za znanost in tehnologijo dodaja tista dela in naloge s področja informacijske družbe, ki niso zajeta v delih in nalogah preostalih ministrstev, in mu obenem daje tudi koordinativno funkcijo, tako da se v celoti ohranja vse tisto, kar je to ministrstvo v preteklosti počelo. S smiselno preureditvijo teh del in nalog pa obenem tudi služb, ki so jih opravljale, pa je dosežena bistveno večja evropska primerljivost, na to posebej opozarjam, kajti tako, kot sem že pri prejšnji točki povedal, seveda, takšnega ministrstva v starih članicah Evrope ne boste našli. Moram opozoriti še na nekatera dejstva, ki že izhajajo iz dosedanje razprave. Poglejte, služba za koordinacijo Evropske unije seveda ne bo kar prenehala z delom, to se bo preneslo, in sicer v ministrstvo za zunanje zadeve in vsa ta dela in naloge se bodo opravljala kot doslej. Le izhajamo iz prepričanja, da je Evropa do sedaj v tem delu, za katerega smo se odločili na referendumih pred dvema letoma, postala tudi naša skupna domovina. To v praksi pomeni, da seveda ni mogoče več obravnavati, recimo, vprašanj zunanje politike povsem neodvisno od vprašanj evropske zunanje politike in ravno tako ne varnostnih vprašanj povsem neodvisno od vprašanj evropske skupne varnostne politike. In da je temu res tako, ste dokazali pač člani dosedanje koalicije, dosedanje vlade sami, ko ste oblikovali predlog, po katerem se pristojnosti s področja skupne zunanje politike, se pravi zunanje politike Evropske unije in varnostna vprašanja Evropske unije, ne prenašajo na tisti poseben odbor za vprašanja Evropske unije, ampak na odbor za zunanjo politiko - kar je po mojem mnenju skladno s tem načelom in pa skladno seveda tudi s tem, kar je sedaj predlagano s spremembami in dopolnitvami zakona o državni upravi. Toliko v uvodu, v kolikor bodo pa še kakšna vprašanja, pa z veseljem odgovorim. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za notranjo politiko kot matično delovno telo, zato prosim poročevalko odbora, da predstavi poročilo odbora.
Spoštovane kolegice, kolegi! Odbor za notranjo politiko je na današnji prvi nujni seji obravnaval tudi predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o državni upravi. Predstavnik predlagatelja je podal tudi dopolnilno obrazložitev. Predstavnica zakonodajno-pravne službe je izrazila nekatere pripombe v zvezi z opredelitvijo delovnih področij ministrstva za gospodarstvo in ministrstva za okolje in prostor,glede poimenovanja novega ministrstva za javno upravo, predvsem v zvezi z določitvijo njegovega delovnega področja, in pa v zvezi s predlaganim prvim odstavkom 8. člena. Na seji odbora je sodeloval tudi predstavnik sindikata državnih in družbenih organov Slovenije. V razpravi so članice in člani odbora razpravljali predvsem o členih, h katerim so bili vloženi amandmaji. Največ razprave je bilo namenjene k ustanovitvi novega ministrstva za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo v povezavi s tem o možnostivključitve področja informacijske družbe v okvir tega ministrstva. Danes o bile tudi utemeljitve za umestitev področje intelektualne lastnine v vsebino dela ministrstva za gospodarstvo. Nekateri člani odbora so opozorili na konkretne pripombe zakonodajno-pravne službe in menili, da bi jih kazalo upoštevati. Predstavnik predlagatelja je nato v nadaljevanju podal ustrezna pojasnila na izražene pomisleke članov odbora ter z namenom izboljšave predloženega zakonskega besedila odboru predlagal še nekatere spremembe v amandmajski obliki, ki jih je odbor sprejel kot svoje. Tako je odbor sprejel amandmaja poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov k 1. in k 6. členu. Odbor ni sprejel amandmaja poslanskega kluba LDS k 1. členu, brezpredmetni pa so postaliamandmaji poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov k 5., 6. in 8. členu in poslanskega kluba LDS k 6. in 8. členu. Kot že rečeno, pa je odbor za svoje sprejel amandmaje k 1. členu, k 6. členu in pa k 8. členu. Odbor je zatem glasoval o vseh členih predloga skupaj in jih tudi sprejel.
Hvala lepa za predstavitev. Sledijo stališča poslanskih skupin. Mag. Grims, morda želite besedo? Hvala lepa. Predstavnik LDS, dr. Pavle Gantar. Prosim.
Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovane kolegice in kolegi! Predstavil bom stališče poslanskega kluba LDS o predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o državni upravi. Kot vemo, ta predlog zakona prenaša pristojnost za elektronsko komunikacijo, pošto in energetiko v ministrstvo za gospodarstvo. Navajam samo najbolj pomembne spremembe. Ustanavlja ministrstvo za javno upravo in na novo redefinira pristojnosti med ministrstvom za šolstvo in šport in novim ministrstvom za visoko šolstvo, znanost in šport. Predlog prenosa samo elektronskih komunikacij in pošte na ministrstvu za gospodarstvo je najslabša možna rešitev. Ni problem v tem, da je ministrstvo za informacijsko družbo prenehalo obstajati kot samostojno ministrstvo - to smo rekli, da je to možno storiti, brez dvoma - , pač pa razbitje same resorne pristojnosti pomeni kopico težav in problemov, s katerimi se bo soočala predvsem bodoča, prav ta vlada. Usodna napaka - ločitev informacijske infrastrukture in storitev in aplikacij. Razvoj, kot sem že omenil, gre v smeri konvergence in povezovanja, predlagatelji pa to razbijejo tudi na polje oblikovanje javne politike in na regulatorno področje. Iz zakona tako preprosto ni razvidna, iz izjav je bilo tudi videti, da so ta razmišljanja zelo različna, jasna resorna pristojnost za elektronsko poslovanje in podpisovanje, za vprašanje informacijske varnosti, za zasebnost na internetu, za opravljanje domenskega prostora izjemno pomembna zadeva itn. Pristojnost za zakon o dostopu do informacij javnega značajase prenaša na ministrstvo za javno upravo. To je neprimerna in nehigienična rešitev. Ta zakon se nanaša prav na zagotavljanje informacij, s katerimi razpolaga javna uprava, pristojnost za zakon pa bi podelili resorju, ki hkrati skrbi za javno upravo in skrbi za interese tudi uslužbencev v javni upravi. Kot bi seveda čuvanje ovac poverili volku. Zakon potrebuje spremembe, vendar ne v smeri, o kateri je včeraj govoril novi predsednik vlade, pač pa v smeri dodatne dograditve in dopolnitve z reguliranjem tako imenovane ponovne rabe informacij ali tako imenovni "re-use", komercialne rabe takšnih informacij. Za takšno zadevo, ki je poslovno zelo pomembna, pa seveda to ministrstvo niti slučajno ni usposobljeno, ministrstvo za javno upravo. To bi sodilo in to sodi seveda pod storitve informacijske družbe, vendar predlagatelji mislijo, da temu ni tako. Opozoril bi na opozorila, ki prihajajo iz samega predstavništva EU v Bruslju, predsednik vlade je bil gotovo o tem obveščen, opozarjajo predstavniki v Bruslju, da je pomembno, da se na enem mestu izvajajo naloge in pristojnosti, povezane s pripravo in izvajanjem politike. Glede na vedno večji pomen elektronskih vsebin bi bilo zelo težko ločeno voditi infrastrukturno politiko od politike razvoja novih storitev. Citirajo generalnega direktorja Colasanti, ki je opozoril na to, in priključili v pristojnost generalnega direktorata za informacijsko družbo, ki ga mi nismo omenili, tudi še področje medijev, kar bi bilo seveda zelo pomembno tudi storiti. Skratka, nasprotno, vi greste tu stran od ureditev, za katere se predvideva v Evropski uniji in tudi v njenih članicah. Predlagali smo seveda amandma, s katerim naj bi mi kot celoto vključili v novo ministrstvo, vendar pri tem nismo bili uspešni. Ne zaradi tega, ker pravite, da boste drugje uredili. Toliko sem že star in toliko seveda vem o področju telekomunikacij, trga, lobijev in vsem tem, da vem, kdo stoji za tem. Da vemo, kdo stoji za tem, in vemo, da so ti vrtovi in interesi razdeljeni; da ti vrtovi in ti interesi gredo v smeri razdelitve tega področja. Sicer vsi od vas in mi ostali vemo, da bi tako ohranjeno ministrstvo - veliko ljudi poznam v strankah, ki menijo enako, ki jim vi pripravljate - , da bi ostalo ministrstvo v resorju. Bom zelo hiter. Predlagatelji smo dejansko zaskrbljeni zaradi tega - torej zaradi tehtnih argumentov so, jasno, predlagatelji pripravili neko na hitro sestavljeno dopolnilo, ki pa nikakor ne rešuje in niti slučajno smiselno ne povzema [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]predloga Liberalne demokracije in seveda tega amandmaja ne bomo mogli podpreti, ker še bolj zamegljuje stvari. Opozoril bi še na eno stvar, ki je pomembna. Namreč, pozabili ste pri prenosu, če že prenašate inšpektorat za elektronske komunikacije in pošto. Tolažba, da se pod elektronskimi komunikacijami in pošto razume tudi inšpektorat, seveda ne bo zadoščala. Kot je bilo rečeno, upravne naloge, inšpekcijske naloge lahko prenašate samo z zakonom in ne z uredbami. Odločbe, ki jih bo po uveljavitvi tega zakona izdal inšpektorat, bodo brez pravnega temelja. Vsakdo bo tem odločbam lahko osporaval na sodiščih, ker bo dokazoval, da jih je izdal organ, ki pravzaprav obstaja brez pravnega temelja, in organ, ki ga tako rekoč ni. Prepričan sem, da boste zelo hitro prišli s spremembami. Vsaj mene naprosite, da me takrat ne bo v dvorani. Hvala lepa.
Hvala lepa. Poslanska skupina Združene liste, prosim, gospod Miran Potrč.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Bom zelo kratek. V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov predloga sprememb in dopolnitev zakona o vladi nismo podprli, smo pa poudarili, da ima nova koalicija pravico oblikovati organizacijo, vendar tudi odgovornost oblikovati organizacijo; zato mislimo, da nam pri tem ni treba pomagati. Zakon o državni upravi je pravzaprav dvojček oziroma logična posledica odločitev, ki so bile sprejete v zakonu o vladi, in v načelu zato z naše strani velja enako stališče - ga ne podpiramo. Dejstvo,da je bil sprejet naš amandma k 1. in 6. členu glede umeščanja intelektualne lastnine, tega ne more spremeniti. Nas pa veseli, da je bila vsaj groba napaka spoznana, če že politični interesi ostajajo, kot se je pokazalo pri zakonu o poslancih. Če bi namreč intelektualna lastnina ne ostala pri gospodarstvu, bi bila organizacijsko narobe umeščena tudi vizavi Evropske unije, in mislim, da ste naše opozorilo pravočasno sprejeli. In na koncu, upam in verjamem, da je opozorilo, ki smo ga danes dobili na klopi od sindikata državnih in družbenih organov Slovenije, mogoče razumeti tako, da bo vprašanje 8. člena, ki v drugem odstavku govori o tem, da se bodo prevzeli ustrezni javni uslužbenci, treba razumeti "ustrezni", glede na posamezen resor, ker se več resorjevreorganizira in ne more en resor prevzeti vsega, da pa ne bo nobeden v nasprotju z zakonom samo zaradi reorganizacije ostal brez službe. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod mag. Janez Drobnič, Nova Slovenija, prosim.
Hvala lepa, predsedujoči, za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi ter ostali navzoči! Dovolite, da predstavim mnenje poslanske skupine Nove Slovenije k spremembam in dopolnitvam zakona o državni upravi; mnenje bo razmeroma kratko. Glede na to, da je bil sprejet že zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o vladi, je to logična posledica, da se temu zakonu prilagodi tudi struktura državne uprave v grobem, torej razdelitev glede na ministrstva. V dosedanji praksi se vedno prilagaja strukturi ministrskih funkcij v vladi po načelu en resorni minister - eno ministrstvo. To načelo želimo tudi ohraniti zaradi ustreznega konsistentnega vodenja. Glede sprememb, ki so se pojavile pri strukturni vladnih ministrstev, pa velja reči tole. Nobene funkcije ne mečemo ven s tem predlogom, jih pa želimo na nekoliko drugačen način organizirati. Tudi poslanska skupina Nove Slovenije je pred štirimi leti ni nasprotovala oziroma ni prav ne vem kako polemizirala z ureditvijo oziroma ustanovitvijo ministrstva za informacijsko družbo, kajti nas je zanimala predvsem posledica, rezultati. In kaj imamo po štirih letih iz tega ministrstva za informacijsko družbo? Morda neka promocija, ampak konkretno želijo državljani vedeti, kaj je bilo na tem področju glede razvoja narejeno. Drugo, kaj je bilo z vlaganjem v telekomunikacijsko omrežje, kaj z vračanjem, kako je z zagotavljanjem enakovrednosti dostopa do teh informacijskih kanalov in informacij. Tukaj vidimo, da obvladujejo določeni monopoli in iz tega naslova vladanja tega ministrstva, predvsem pa slabega opravljanja posla bomo imeli veliko težav. Vložene so tožbe na to, torej na delovanje ministrstva, na neodgovornost in neizvajanje tiste vloge, ki jo mora. Z razmestitvijo se pravzaprav vzpostavlja neka prava struktura,da ministrstvo za gospodarstvo skrbi za reguliranje blaga in storitev. In informacijska družba, informacija je blago oziroma storitev. In predvsem to nas zanima v Novi Sloveniji, da bo pod enakimi pogoji dostopna ta informacija, bodisi prejemanje ali pa distribucija. In na drugi strani imamo ministrstvo za finance, ki skrbi za regulacijo kapitala. In imamo še tretjega regulatorja, ki je posebno ministrstvo, to je pa ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve, ker gre za reguliranje trga dela. Vse kar jev zvezi z razvojem informacijske družbe, se pa seveda pojavlja tudi v nekaterih drugih resorjih, zagotovo tudi v novem resornem ministrstvu za šolstvo, znanost in tehnologijo. Tako mislimo, da je bolj smiselno in smotrno. Ne rečemo, da je bila ustanovitevinformacijske družbe oziroma ministrstva napaka, ampak je bila odločitev vlade, da bo na ta način boljše upravljala državo. Tako tudi mi zagovarjamo to organiziranost, kot je predstavljena v tem zakonu. Zagotovo je pa bistvo, kako bomo opravljali te funkcije. Na osnovi teh argumentov seveda poslanska skupina Nove Slovenije podpira spremembe in dopolnitve zakona o državni upravi.
Hvala lepa. Gospod Franc Kangler, SLS, prosim.
Hvala za besedo. Tudi sam bom kratek. Kot so nekateri moji sogovorniki predhodno že ugotovili, da gre za [[...]]
Vas lahko prosim, če pridete za govornico.
Bom kratek pravim. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o državni upravi je posledičen zakon zakona, ki smo ga v prejšnji točki sprejeli, zakon o vladi. Prepričani smo v Slovenski ljudski stranki, da s tem, ko ukinjamo ministrstvo za informacijsko družbo, da s tem delo na tem področju sploh ne bo trpelo. Očitno nekateri v tem državnem zboru prehitro pozabljate, da v prejšnjem mandatu oziroma mandatu 1996-2000 je bilo ministrstvo za promet in zveze. Ko sem takrat sledil tem spremembam, jim tudi nisem nasprotoval, občutek sem pa imel, da je nekdo zaradi kadrovskih zadev in kadrovskih potreb ministrstvu za promet in zveze odvzel zveze in ustanovil ministrstvo za informacijsko družbo. Posledica tega je, da je danes predsednik vlade in bodoča vlada ugotovila, da je to ministrstvo kot samostojno ministrstvo nepotrebno in da takšen segment delovnega področja s tem zakonom, zakonom o spremembah in dopolnitvah zakona o državni upravi, ureja tudi to področje, kot je včasih tudi bilo. Zato bomo v poslanski skupini podprli zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o državni upravi.
Gospod Boštjan Zagorac, SNS.
Spoštovani prisotni! Kot je bilo že pred menoj povedano je zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o državni upravi logična posledica prej spremenjenega zakona o vladi. V Slovenski nacionalni stranki ocenjujemo, da je prav, da si predsednik vlade sam oblikuje oziroma organizira način delovanja vlade. Prepričan sem, da so to [[v narekovajih]] "pravico" do sedaj izkoristili vsi predsedniki vlade. Potrebno je poudariti, da predsednik vlade s tem prevzema tudi odgovornost za delovanje in učinkovitost tako organizirane vlade in v Slovenski nacionalni stranki spoštujemo način, na katerega si želi sedanji predsednik vlade organizirati delovanje, bomo pa budno spremljali delovanje inučinkovitost tako organizirane vlade. V Slovenski nacionalni stranki bomo predlog zakona podprli. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Žnidaršič, DeSUS? [[Ne.]] S tem smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin končali. Kakor ugotavljam, amandmaji k tej točki niso bili vloženi, torej ni bilo vloženih amandmajev. V tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o zakonu. Ob tem vas tudi obveščam, da me zakonodajno-pravna služba ni obvestila, da bi bil zakon neusklajen. Je to obrazložitev glasu?
Seveda, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Verjetno pričakujete in tako tudi bo, jaz bom glasoval proti temu zakonu iz razlogov, ki sem jih že večkrat danes, prevečkrat, že navedel. Seveda niso naleteli na prijazna ušesa. Še enkrat bi opozoril, da se s tem razbija enotno področje informacijske družbe; da s tem vlado ne peljete v bolj učinkovito reševanje teh problemov, temveč v bolj zapleteno; da LDS nikakor ne vztraja, da bi moralo biti ministrstvo za informacijsko družbo s tem imenom ali pa bi celo samostojno moralo obstajati, spremembe so možne, mogoče bi jih naredili tudi mi, če bi bili v vladi - kakorkoli že. Vendar mislim, da je utemeljitev s tem, da je ministrstvo slabo delalo, utemeljitev, ki je, lahko bi rekli, nelegitimna oziroma ki bi ji morali v nogometnem jeziku piskati "offside" oziroma "offside" zaradi tega, ker to ni vprašanje, s katerim smo se mi danes ukvarjali. Če je ministrstvo delalo slabo, je treba zamenjatiministra, mogoče državnega sekretarja ali še kaj podobnega, vendar pa ne iz tega dejstva izpeljevati zahteve po nujnosti ali po potrebnosti ali nepotrebnosti ministrstva. To je preprosto nelegitimen dokument. Seveda tudi jasno je, da so bile potrebne kadrovske spremembe. Spremembe je bilo ob nastopu prejšnje vlade potrebno storiti, če smo želeli postaviti strokovno upravo in tudi zagotoviti statusno preoblikovanje Telekoma in Pošte Slovenije v gospodarske družbe. Vse to je bilo storjeno in ta podjetja danes delujejo z dobrimi rezultati, dobički in seveda prav ti rezultati kažejo, pa tudi drugi, da je ministrstvo opravljalo dobro svojo nalogo, da je seveda teh nalog veliko še in da prav to utemeljuje potrebo po tem, da bi takšen resor moral ostati skupaj venem izmed ministrstev, ne pa tako ,kot ste vi storili. Torej, še enkrat se opravičujem, glasoval bom proti. Hvala lepa.
Hvala lepa dr. Gantar. Še kdo prosim? Gospod Drobnič, prosim.
Jaz bom predlog zakona podprl zato, ker smatram, da je konsistenten z zakonom o vladi Republike Slovenije oziroma s sprejetimi zadnjimi spremembami zakona o vladi Republike Slovenije in upošteva osnovne kriterije organiziranosti, skladnosti - torej z ustanovitvijo oziroma funkcije ministra, da se tudi ministrstva temu prilagodijo zaradi lažjega in dobrega upravljanja za državo. Argumenti glede te informacijske družbe pa še vedno veljajo isti, kot sem jih navedel, kar se tiče organiziranja, kar se tiče reguliranja trga informacijskih storitev. To v Sloveniji zagotovo ni bilo dobro, kljub temu da je bilo ustanovljeno posebno ministrstvo za informacijsko družbo, kar kaže, da je potrebno predvsem dobro delati, seveda predpogoj je pa logična in konsistentna organiziranost ministrstev. Sam smatram, da je takšen predlog boljši predlog kot tisti, ki smo ga imeli, zagotovo, zato bom podprl.
Hvala lepa. Še kdo prosim? Ugotavljam, da nihče. Zato lahko preidemo na glasovanje o zakonu o spremembah in dopolnitvah zakona o državni upravi. Prosim, glasujemo. Glasovanje je končano. Navzočih je 61, za je glasovalo 44 poslancev, proti 15. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 15.]] Ugotavljam, da je zakon o spremembah in dopolnitvah zakona v državni upravi sprejet. S tem zaključujem 5. točko dnevnega reda, obenem tudi zaključujem 1. izredno sejo državnega zbora. Spoštovani, dovolite še nekaj, opozoril bi vas, da je sedaj po končani seji tudi četrta seja kolegija predsednika državnega zbora v sobi 217. Hvala lepa