Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam nadaljevanje 4. seje državnega zbora Republike Slovenije. Obveščena sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanci: Anton Delak, Pavel Rupar, Mario Gasparini, Branko Kelemina, Franc Čebulj, Bogdan Barovič, Anton Partljič, Jelko Kacin, Marko Diaci, Leopold Grošelj za popoldanski del seje, Jože Avšič za pričetek seje, Leo Kremžar za popoldanski del seje, Borut Šuklje od 16.00 ure dalje, mag. Mitja Gaspari od 16.00 ure dalje, Roman Jakič od11.30 do 13.00 ure, Jože Tanko za pričetek seje, Aleksander Merlo za pričetek seje, Andrej Fabjan za popoldanski del seje in Vili Trofenik. Spoštovani, prosim, da ugotovimo navzočnost v dvorani, tako da vstavimo kartice. Ugotavljam, da je navzočih 50 poslank in poslancev. Tako je zbor sklepčen in lahko odloča. Na sejo smo povabili predstavnike vlade Republike Slovenije, ki jih lepo pozdravljam. V skladu z dogovorom z vodji poslanskih skupin bo državni zbor danes sejo pričel z obravnavo prekinjene 13. TOČKE DNEVNEGA REDA, to je PREDLOGA ZAKONA O TELEKOMUNIKACIJAH. Zatem bo zbor prešel na obravnavo prekinjene 10. točke, to je predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o popisu prebivalstva, gospodinjstev in stanovanj v Republiki Sloveniji leta 2001, nato pa na obravnavo 22. točke, to je predloga zakona o višini otroškega dodatka. V nadaljevanju bo zbor obravnaval predloge zakonov o ratifikacijah mednarodnih pogodb ter nato prešel na obravnavo 3. točke, to je predloga zakona o veterinarstvu. Prehajamo torej na drugo obravnavo, to je na razpravo in odločanje o posameznih členih predloga zakona o telekomunikacijah. Zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj ena tretjina navzočih poslancev. O navedenem predlogu glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 32, proti 4. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 28.3.2001 [[to je pregled]] , ki je bil dan na klopi včeraj pozno popoldan in vsebuje vse amandmaje, ki so bili predloženi državnemu zboru, razen enega, in sicer amandmaja poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije, z dne 29.03.2001. Ta trenutek je prišel amandma, dva amandmaja imate na klopi, ostali so v pregledu. Prehajamo na razpravo in odločanje o 1. členu in amandmaju k 1. členu, katerega predlagatelj je vlada Republike Slovenije, matično delovno telo ga podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo še na odločanje o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 3. členu in o šestih amandmajih k 3. členu. Predlagatelj vseh šestih amandmajev je vlada Republike Slovenije, matično delovno telo amandmaje podpira, razen amandmaja pod pet. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o prvem amandmaju k 3. členu. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti nihče. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod ena sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod dva. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti 3. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod tri. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod štiri. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod pet. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 34, proti 6. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo še na odločanje o amandmaju pod 6. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo še na odločanje o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 6. členu in o dveh amandmajih k 6. členu. Predlagatelj prvega amandmaja je vlada Republike Slovenije, matično delovno telo amandma podpira. Predlagatelj drugega amandmaja je skupina poslancev, s prvopodpisano Majdo Širca. Želi kdo razpravljati? Gospod Sok, izvolite.
Hvala za besedo. Jaz bi proceduralno predlagal, da bi mogoče nekoliko bolj počasi šli skozi te amandmaje, ne tako na hitro, ker se tako hitro enostavno ne da spremljati te zadeve. Kar se pa tiče amandmaja k 4. členu, bi pa povedal, da naša poslanska skupina temu nasprotuje. Ni nam namreč jasno, zakaj bi v postopku javnega razpisa črtali določilo, da se javni razpis opravlja v skladu z zakonom, ki ureja javna naročila. S katerim zakonom, če ne s tem, pa se potem javni razpisi opravljajo na tem področju? Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o prvem amandmaju k 6. členu. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, proti 9. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 k 6. členu sprejet. Prehajamo še na odločanje o drugem amandmaju k 6. členu. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 31, proti 11. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o 6. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti 5. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je 6. člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 7. členu in o dveh amandmajih k 7. členu. Predlagatelj prvega amandmaja je poslanska skupina Nove Slovenije. Predlagatelj amandmaja pod dva je prav tako poslanska skupina Nove Slovenije. Želi kdo razpravljati? Gospod Sok, izvolite.
Hvala za besedo. Torej, če dovolite, bi samo podal obrazložitev k 7. členu, in sicer k prvemu amandmaju. V 43. členu ni v vsebini odločbe nikjer navedena lokacija, zato v predmetu javnega razpisa ni smiselno natančno predpisovati lokacije. Pri mednarodni koordinaciji radijskih postaj je lokacija določena s koordinatami, višino lokacije, višino antene in efektivno višino antene. Pri naslednjih mednarodno pravnih aktih Radio regulazion, krovni zakon za telekomunikacije, Stockholm 1961, za koordinacijo analogne televizije, Genova 1984, so koordinate lokacije določene na minuto natančno. Radijske postaje ni potrebno mednarodno koordinirati po teh aktih, če je sprememba lokacije v okviru te minute, če se ne poveča maksimalna efektivna višinaali ne poveča moč ali sevalni diagram. Če je v pogoju lokacija zelo natančno predpisana, lahko pride do omejevanja konkurence. Na primer, lastnik zemljišča dovoli postavitev oddajnika samo imetniku sporeda, ki ga najraje posluša. Iz tega razloga smo podali ta amandma. In potem še obrazložitev k drugemu amandmaju. S pogojevanjem programske vsebine, v tretjem odstavku, lahko pride do neposrednega omejevanja konkurence. Na primer, zahteva, da mora program vsebovati štiri ure klasične glasbe dnevno in podobno. Zato predlagamo, da se programske vsebin raje uporabijo kot merilo za izvor najugodnejšega ponudnika, v drugem odstavku v 4. točki. Četrti odstavek lahko predstavlja razlog za zavlačevanje pri uvedbi javnega razpisa za dodelitev frekvenc za radio difuzijo. Z uvedbo predlagane spremembe, v drugem odstavku v 4. točki, pa je agencija prisiljena sodelovati s svetom za radio difuzijo in pripraviti razpis. Vendar lahko svet za radio difuzijo s predlogom sprejme merila za izbiro najugodnejšega ponudnika. Ta merila lahko potem agencija uporabi pri vseh nadalnjnjih razpisih. Hvala lepa.
Hvala lepa. Minister Gantar izvolite.
Spoštovana gospa podpredsednica, spoštovane poslanke in poslanci. Vlada nasprotuje obema amandmajema. Pri prvem zaradi tega, ker ni potrebno v zakonu tako natančno opredeljevati teh zadev, pač pa je to materija podzakonskih aktov in seveda konkretne razpise dokumentacije pri razpisu, ki bodo pač potekali. Tako bi se precej močno omejili če bi te zadeve umestili v zakonsko dikcijo. Odsvetujemo in predlagamo, da tega prvega amandmaja ne sprejmete. Pri drugem pa je gotovo jasno, da kriterije določa zakon o medijih, in kriterije, na podlagi katerih se dodeljujejo frekvence, to počenja svet za radiodifuzijo in agencija je tu bolj tehnični in tehnološki organ. To je urejeno v zakonu o medijih. Drugačna ureditev bi pomenila neskladnost s tem zakonom. Pravilno pa je, da se skozi svet za radiodifuzijo izraža neka javna in transparentna politikadržave, parlamenta - konec koncev parlament določa svet - na vsebinskih področjih podeljevanja teh frekvenc. Hvala lepa. Predlagamo, da se drugi amandma ne sprejme.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Najprej odločamo o prvem amandmaju k 7. členu. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 26, proti 28. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 28.]] Ugotavljam, da amandma pod 1 k 7. členu ni bil sprejet. Prehajamo še na odločanje o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 23, proti 30. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 30.]] Ugotavljam, da amandma pod 2 ni bil sprejet. Prehajamo še na odločanje o 7. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 4. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 11. členu in o amandmaju k 11. členu, katerega predlagatelj je poslanska skupina Nova Slovenija. Želi kdo razpravljati? Gospod Sok izvolite.
Hvala za besedo. Torej v 11. členu drugi odstavek določa, da agencija kot merilo za izbor upošteva zlasti učinkovito izrabo radio frekvenčnega spektra in spodbujanje ter varstvo konkurence. Prav tako lahko definira ustrezna merila za izbiro najugodnejše ponudbe v 7. členu, v drugem odstavku v 4. točki in v razpisni dokumentaciji. V sedmem odstavku tega 11. člena pa ni navedenih nobenih meril, po katerih bi se ugotavljalo omejevanje konkurence. Obstaja nevarnost, da zaradi tega pride do diskriminacije strank. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predstavnik vlade izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča, poslanci! Namen tega zakona je, da odpira trg na vseh področjih in da omogoča, da konkurenca funkcionira. Zato je treba dati možnost dostopa tudi manjšemu operaterju, ki izpolnjuje pogoje na načine, ki niso odekvatni ali ki so slabši, kot pa je kakšen drug. Na ta način se omogoča konkurenca, ne zavira. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Najprej odločamo o amandmaju k 11. členu. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 18, proti 38. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o 11. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti 16. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 16.]] Ugotavljam, da je 11. člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 17. členu in o amandmaju k 17. členu, katerega predlagatelj je poslanska skupina Nove Slovenije. Želi kdo razpravljati? Gospod Sok, izvolite.
Hvala za besedo. Zdi se nam, da je amandma bolj redakcijskega značaja, in sicer predlagamo, da se naslov 17. člena spremeni tako, da se glasi "Dovoljenje in odločbe o dodelitvi". Obrazložitev je namreč v tem, da po postopkih javnega razpisa izdaja agencija tudi odločbe o dodelitvi, ne samo dovoljenj.
Hvala lepa. Gospod Gantar, izvolite.
Strinjamo se, da je amandma redakcijski in mu ne nasprotujemo.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Glasujemo o amandmaju k 17. členu. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 55, nihče proti. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo še na odločanje o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti eden. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 18. členu in amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije k 18. členu. Želi kdo razpravljati? Gospod Sok, izvolite.
Hvala za besedo. Gre za enako zadevo, kot je bila pri prejšnjem amandmaju. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Gantar, izvolite.
Amandmaju ne nasprotujemo.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev. Za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo še na odločanje o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, nihče proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 24. členu in dveh amandmajih k 24. členu. Amandmaja sta identična. Predlagatelj prvega amandmaja je vlada Republike Slovenije, ki ga matično delovno telo podpira, predlagatelj drugega pa poslanska skupina Nove Slovenije. Glede na to, da sta identična, glasujemo o obeh amandmajih skupaj. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev. Za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o 24. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev. Za je glasovalo 55, proti nihče. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 26. členu in dveh amandmajih. Predlagatelj prvega je odbor za gospodarstvo, predlagatelj drugega pa vlada Republike Slovenije, ki ga matično delovno telo podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o prvem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za je glasovalo 53, proti nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je prvi amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o drugem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 2 sprejet. Odločamo še o 26. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 33. členu in o enem amandmaju k temu členu, katerega predlagatelj je poslanska skupina Nova Slovenija. Želi kdo razpravljati? Gospod Sok, izvolite.
Hvala lepa. Mi predlagamo, da se v 33. členu doda novi odstavek, ki se glasi: "V primeru iz prvega odstavka tega člena lahko operaterjem, ki nimajo pomembne tržne moči, agencija določi, da se dovoljenje razveljavi šele po preteku roka, ki ne sme biti daljši od treh mesecev, če bi opustitev opravljanja dejavnosti povzročila na trgu večje motnje." Obrazložitev: S tem odstavkom se dodatno ščitijo naročniki operaterjev, ki nimajo pomembne tržne moči. Zaščita teh naročnikov je pomemben element zagotavlja konkurenčnosti operaterjev, ki nimajo pomembne tržne moči in zagotovljena enaka možnost za vse naročnike. Torej nam se zdi to smiselno in mislimo, da ni takšen poseg v ta člen, da tega ne bi sprejeli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Kalin, izvolite.
Hvala lepa. Menimo, da ta amandma ni potreben, zato po principu manjši operaterji, če se jim prepove delovanje, potem se ne morejo povzročiti posebne motnje na trgu. Vendar je kljub temu treba računati, da agencija deluje razumno in da v svoji odločbi da roke, kdaj da dovoljenje in kako se vzame.
Hvala lepa. Gospod Peterle, izvolite.
Z razumnostjo so velike težave, boljše je, da je v zakonu jasno napisano, kot da računamo samo na razumnost.
Hvala lepa. Gospod Kalin, se opravičujem, izvolite.
Hvala lepa. Ta razumnost, deluje že v tistem delu, ki govori, da lahko operaterjem, to pomeni, da je neko odločanje agencije prisotno tudi v tem amandmaju, zato ponovno pravim, da ga ne podpiramo.
Hvala lepa. Minister.
Dodatna utemeljitev, da je namen tega zakona, da agencija postane tisti neodvisni regulatorni organ. Na tem se bo po sprejetju zakona, veliko delalo, in agencija tu mora imeti, tisto, bi rekel, presojo, da odloči z odločbo, v kakšnem roku bo naložila operaterju, da bodisi izpolni pogoje oziroma da preneha delovati. To ne sme biti podvrženo nekim zelo močnim omejitvam v samem zakonu. Lahko se zgodi, da bi bil primer, da je potrebno nekomu prepovedati delovanje razmeroma hitro zaradi škode, ki jo povzroča drugim operaterjem. Recimo, z motnjami ali kakorkoli in nemogoče je čakati 3 mesece. Lahko pa seveda je mogoče naložiti v primerih, ki so konkretni, ki jih ne more zakon predvideti - čas trajanja, recimo, tudi 3 mesece ali mogoče celo dlje, s katerim operater odpravi svoje napake in potem normalno deluje na trgu. Tako je nemogoče predvideti vse možne konkretne situacije, zato pa je ta neodvisni regulatorni organ, da odloči, kot je potrebno v korist delovanja teh operaterjev. Hvala lepa. Nasprotujemo amandmaju.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 18, 35 proti. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo še na odločanje o 33. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, 8 proti. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 35. členu in o treh amandmajih k temu členu. Predlagatelj vseh treh amandmajev je vlada Republike Slovenije, matično delovno telo predlagane amandmaje podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej odločamo o prvem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, nihče proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, nihče proti. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o amandmaju pod 3. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, nihče proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o 35. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 37. členu in o amandmaju k temu členu, katerega predlagatelj je odbor za gospodarstvo. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 40. členu in o amandmaju k temu členu, katerega predlagatelj je poslanska skupina Nova Slovenija. Želi kdo razpravljati? Gospod Sok, izvolite.
Hvala za besedo. Naša poslanska skupina predlaga štiri spremembe k temu 40. členu. In sicer predlagamo, da se v drugem odstavku 40. člena v prvem stavku četrte vrstice za besedo "o vlagatelju vloge" doda besedilo "razen v primeru, če obstaja kakšen razlog iz 18. člena ali 42. člena tega zakona". Potem predlagamo, da se v drugem odstavku 40. člena na koncu doda nov odstavek, ki se glasi: "Kadar je predmet vloge dodelitev radijskih frekvenc za opravljanje radio difuzije, povabi agencija druge vlagatelje, ki bi želeli pridobiti to radijsko frekvenco za objavo v Uradnem listu, svoji spletni strani in dnevnih časopisih, da v 90 dneh od objave vložijo vlogo za dodelitev radijske frekvence. Povabilo še enkrat ponovijo najkasneje 15 dni pred iztekom roka." V četrtem odstavku 40. člena predlagamo, da se v drugi vrstici za besedilom "se vloga zavrne" doda besedilo "vrne projektno dokumentacijo", in v petem odstavku 40. člena predlagamo, da se v drugi in tretjivrstici črta besedilo "in za radio difuzijo". Obrazložitev, če dovolite, da jo podamo. Dodatek v drugem odstavku, ki se glasi: "razen v primeru, če obstaja kakšen razlog iz 18. člena in 42. člena tega zakona, je pomemben zato, ker ni smiselno, da bi agencija povabila še druge, da dajo vloge, če na primer zahteva sploh ni izvedljiva iz tehničnih razlogov, ki so določeni v 42. členu, ali če predlagana frekvenca ni mednarodno koordinirana, kar govori 18. člen. Če ostane 40. člen, kot je napisan, ni nobenegazakonskega določila, ki bi agencijo prisilila, da sploh kdaj razpiše frekvenco za radio difuzijo. V prejšnjem zakonu ali pa tem zakonu, ki bo prenehal s sprejetjem tega zakona veljati, je bila uprava Republike Slovenije za telekomunikacije dolžna pripraviti razpis za radio difuzne radijske kanale vsaj dvakrat letno. Menimo, da razpis za dodelitev frekvence za radio difuzijo ni potreben v vsakem primeru. Primer oddajanja točka Trenta 1 na primer, za pokrivanje dela doline Trenta, kjer je še dovolj prostih kanalov in ni nobenega povpraševanja. Dodatek na koncu drugega odstavka 40. člena pa je nujen, da so vsi zainteresirani za radio difuzno frekvenco, na primer na Krvavcu, dovolj dobro obveščeni in da imajo čas izdelati dovolj kvalitetno projektno dokumentacijo, pridobiti odločbo ministrstva za kulturo o vpisu v evidenco javnih glasil, registracijo na sodišču in izpolniti vse zahteve, ki jih bo tudi določil zakon o medijih, ki še ni sprejet, da se tako pomembna frekvenca ne bi podelila brez javnega razpisa. Dodatek v četrtem odstavku je dan zato, da lahko stranka uporabi projektno dokumentacijo, ki je seveda draga, v svoji ponudbi na ponovnem javnem razpisu. Jaz mislim, da bi s temi popravki tega člena ta člen dodatno izboljšali in zagotovili večjo varstvo konkurence. Hvala lepa.
Hvala lepa. Minister Gantar, izvolite. Gospod Sok se lahko prosim izključite. Hvala lepa.
Razumemo intenco predlagatelja, vendar je nepotrebna in vlada mora nasprotovati temu amandmaju. Bom povedal zakaj. Prvič, ta procedura je vendarle natančno opisana. Kar zadeva prvo dopolnilo k drugemu odstavku 40. člena, se takrat pravzaprav postopek niti še ni začel, gre pa postopek tako, da ko se zahteva oziroma nekdo želi določeno frekvenco, potem se objavi tudi zbiranje ponudb. Če je seveda tega več, konkurence, se objavi razpis. Mislim, da je nepotrebno, da se navaja natančno, kje vse mora biti objavljen razpis, spletne strani in tako naprej. Čez nekaj let bomo imeli še druge medije in ti ne bodo v zakonu, bodo pa mogoče še bolj pomembni za take objave. Naprej, vračanje projektne dokumentacije temu izrecno nasprotujemo iz razlogov, ki so jasni. Ko je recimo nekomu frekvenca zavrnjena ali pa kaj podobnega, potem se začne običajno tudi upravni spor. V upravnem sporu nastopa agencija kot tista, ki je tožena stranka, in mora imeti na razpolago vso potrebno dokumentacijo, vključno s tehnično projektno dokumentacijo, da lahko dokazuje svoj prav na višjih stopnjah, recimo, na upravnem sodišču ko se to odloča. Mislimo, da je ta amandma sicer dobronameren v tem smislu, vendar nepotreben, ker so zadeve urejene tako, kot je potrebno. Izrecno pa nasprotujemo seveda temu vračanju dokumentacije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Najprej odločamo o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 14, proti 39. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo še na odločanje o 40. členu v celoti. Glasujemo. Mislim, da bomo morali ponoviti glasovanje o 40. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti 5. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 42. členu in o dveh amandmajih k temu členu. Predlagatelj obeh amandmajev je poslanska skupina Nova Slovenija. Gospod Sok izvolite.
Hvala za besedo. Mi predlagamo, da se v prvem odstavku 42. člena v drugi vrstici črta besedilo "deseti" in se to nadomesti z novim besedilom "peti". Obrazložitev je naslednja. V skladu z osmim odstavkom 114. člena tega zakona je predvideno, da agencija vodi podatke o pravnih in fizičnih osebah, ki so jim dodeljene radijske frekvence, tudi podatke o prenehanju odločbe o dodelitvi in o poravnanju obveznosti, dokler pravna ali fizična oseba opravlja dejavnost v obliki arhiva še pet let. Zato menimo, da bi bilo treba v tem členu 10 let spremeni v 5 let. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dr. Gantar, izvolite.
Tu gre za to, koliko časa se naj greh ne odpusti. Tu gre, prvič, za kršitve, torej delovanja, za katere je agencija razveljavila po veljavni odločbi. To so pa zelo hude kršitve. Mi se zavzemamo za to, da je pri takih hudih kršitvah doba 10 let in ne 5 let, ker konec koncev moramo imeti na drugi strani tudi tiste v mislih, ki so, bi rekel, žrtev teh kršitev. Zato tudi ne moremo podpreti drugega amandmaja, kjer bi se te točke nanašale na 3 do 5 in ne 3 do 6, pri čemer je to povezano potem z 48. amandmajem, kjer poslanec in skupina NSi sploh 5. točko črtajo iz zakona, s tem pa se mi ne strinjamo. Toliko
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Najprej bomo odločali o prvem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 16, proti 31. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 31.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na glasovanje o drugem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 12, proti 30. [[Za je glasovalo 12.]] [[Proti 30.]] Ugotavljam, da amandma pod 2 ni bil sprejet. Odločamo še o 42. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti 3. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 48. členu in o amandmaju k temu členu, katerega predlagatelj je poslanska skupina Nova Slovenija. Želi kdo razpravljati? Gospod Sok, izvolite.
Hvala za besedo. Naša poslanska skupina predlaga, da se v 48. členu črta 5. točka, in sicer iz naslednjih razlogov. Obrazložitev je enotna za obe spremembi, ki jih je treba sprejeti v kompletu. Nikjer v tem zakonu ni definirano, kaj so predpisani pogoji za radiodifuzne radijske frekvence. Izvajati tak ukrep, kot je razveljavitev odločbe o dodelitvi radijskih frekvenc, in še onemogočanje, da dobi lastnik novo odločbo v roku 10 oziroma, kot smo prej predlagali 5 let, lahko direktno prispeva k hudi nepravičnosti in omejevanju konkurence. Postavlja se tudi vprašanje ali je radiodifuzna radijska frekvenca kaj drugačna od ostalih. Frekvenca je namreč lahko samo frekvenca. Kot predlagamo v 7. točki drugega odstavka 48. člena je predvidena razveljavitev odločbe o dodelitvi frekvence na predlog sveta za radiodifuzijo. Tu gre samo za radiodifuzne radijske frekvence. Svet za radiodifuzijo ima po tem zakonu možnost, da na razpisu ne izbere tistega, ki mu je bila razveljavljena odločba na njegov predlog zaradi kršitve pravil, ki se nanašajo na program. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Gantar izvolite.
Omenjenemu amandmaju moramo nasprotovati. Seveda 5. točka je pomembna. Gre seveda za razveljavitev te odločbe po uradni dolžnosti. Ta 5. točka pomeni, da niso izpolnjeni pogoji za radiodifuzne radijske frekvence, in sicer to pomeni, da raba določene frekvence ni možna, to je tehnični razlog in je ugotovljen na osnovi načrta rabe teh frekvenc, razdelitve in rabe teh frekvenc. Tako je to povsem jasno tudi iz konteksta in drugih členov. Tu je pač seveda ta 5. točka nujna, zato nasprotujemo temu amandmaju. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 12, proti 33. [[Za je glasovalo 12.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Glasujemo še o 48. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 52. členu in amandmaju k temu členu, katerega predlagatelj je poslanska skupina Nova Slovenija. Želi kdo razpravljati? Gospod Sok izvolite.
Hvala lepa za besedo. Čisto na kratko. Zdajšnji drugi odstavek 52. člena pravi, da javno telekomunikacijsko omrežje je potrebno načrtovati tako, da so posegi v zasebno lastnino čim manjši. Torej gre za nek opisni pojem. Mi predlagamo, da se doda še en stavek k temu: "Če je tehnično možno, se izvedne posege načrtuje tako, da je prednostno uporabljeno zemljišče ali objekt v javni lasti oziroma zemljišče ali objekt namenjen javni uporabi." Obrazložitev: amandma se doda zaradi varovanja zasebnega interesa in zaradi izogibanja nepotrebnim upravnim in sodnim postopkom in sporom. Mislimo, da bi s tem samo ta odstavek dopolnili.
Hvala lepa. Minister Gantar izvolite.
Intenca tako predlagatelja zakona kot predlagatelja amandmaja je podobna, je tako rekoč enaka, vendar menimo, da je naša formulacija v zakonu, drugi odstavek, boljša. Je usklajen seveda tudi s pravniki, ki se spoznajo na te nepremičninske in pravne zadeve, kar je zelo pomembno. In se glasi tako, kot je bilo navedeno. Ta odstavek: Če je tehnično možno, se izvedne posege, prednostno na javnem, na zemljišču, ki so v javni lasti, ima neko pomembno, več kot samo lepotno, napako. Tehnično je možno skoraj vse z gradbenimi objekti, z gradbenimi posegi. Če se malo pošalim, je tehnično možno na vrhu Triglava zgraditi helikoptersko pristajališče, vendar ni pa smiselno, ni ekonomsko racionalno, je proti vsem možnim načelom in pravilom. Tehnično možno je na kateremkoli javnem objektu možno zgraditi, vendar za izjemno visoke stroške lahko. Izjemno visoke stroške bi moral investitor nositi, tehnično bi bilo to lahko izvedljivo, vendar drugače nesprejemljivo. Medtem ko pa je lahko, pa ima seveda primerne pobude iz zasebnega sektorja, ta lahko stoji na svojem, torej na zasebnem zemljišču. Tako je formulacija, ki je predlagana v zakonu, boljša in seveda predlagam zboru, da tega amandma, ki ima sicer seveda dober, namen ne sprejme.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 10, proti 35. [[Za je glasovalo 10.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Glasujemo še o 52. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 34, proti 2. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 54. členu in o dveh amandmajih k temu členu. Predlagatelj prvega amandmaja je poslanska skupina Nova Slovenija in predlagatelj drugega amandmaja je vlada Republike Slovenije. Drugi amandma matično delovno telo podpira Želi kdo razpravljati? Gospod Sok, izvolite.
Hvala za besedo. Torej četrti odstavek tega člena pravi: "... če lastniku pri delih iz tega člena nastane materialna škoda, jo je operater dolžan povrniti." Mi predlagamo, da se na koncu pike napiše še naslednji stavek: "Najkasneje v roku 90 dni od začetka del in izvesti vse tehnično možne in smiselne ukrepe za sanacijo nastale škode v najkrajšem tehnično izvedljivem roku." Obrazložitev je zelo enostavna, gre pač za ščitenje zasebnega interesa. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Gantar, izvolite.
Temu amandmaju moramo podobno kot prej nasprotovati. Prva zadeva je seveda ta, da je tudi ta člen nekako usklajen s pravnimi specialisti s tega področja. Drugič pa seveda to, da agencija z odločbo uredi tako služnostno pravico in pravico napeljave in s tem v tej isti odločbi odredi tudi odškodnino in vse druge zadeve, ki so s tem povezane. Sam tak rok 90 dni v tem dokumentu, v zakonu ni ne potreben in tudi ne življenjski. Lahko je tudi krajši, lahko je pa seveda v določenih primerih tudi daljši. Vsekakor je to zadeva, ki jo uredi agencija. Hvala lepa. Zato ne nasprotujemo amandmaju.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 13, proti 33. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da amandma pod 1 ni sprejet. Prehajamo še na odločanje o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti eden. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti 2. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 55. členu in o amandmaju k temu členu, katerega predlagatelj je poslanska skupina Nova Slovenija. Želi kdo razpravljati? Gospod Sok, izvolite.
Naša poslanska skupina ima do tega člena enako stališče kot do nekaterih prejšnjih, ki pa jih je minister zavrnil. Mi predlagamo, da se doda v 55. členu nov drugi odstavek, ki se glasi: "Lastnik lahko postavi operaterju tehnične in druge pogoje, z namenom, da se prepreči oviranje redne uporabe zemljišča za namen, ki je predviden s prostorskim planom." Gre namreč za to, da je treba izenačiti zasebna in pa javna zemljišča in zaščititi lastnike. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Gantar, izvolite.
Kot je že spoštovani poslanec, gospod Sok, domneval, bo tudi vlada temu nasprotovala. Namreč, menimo in seveda povsem jasno je, da te zadeve, ki jih on želi urediti s temi amandmaji, ureja prostorska zakonodaja. Samo na osnovi te prostorske zakonodaje, prostorskega plana in drugih izvedbenih dokumentov se tudi nujno zagotovi te pravice, ki jih seveda lastnik ima. Ne more pa lastnik postavljati tehničnih in drugih pogojev. Je pa definitivno stranka v postopku, ko se te zadeve določajo, tudi po prostorski zakonodaji. Hvala lepa. Zato nasprotujemo amandmaju.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 14, proti 32. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 32.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti 3. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 57. členu in o amandmaju k temu členu, katerega predlagatelj je vlada, in ga matično delovno telo podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti 1. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti 1. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 58. členu in o amandmaju k temu členu, katerega predlagatelj je vlada. Matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti 4. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 58. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti 6. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 59. členu, in o amandmaju k temu členu, katerega predlagatelj je vlada. Matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti 8. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o 59. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti 5. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 65. členu in o dveh amandmajih k temu členu. Predlagatelj prvega amandmaja je poslanska skupina SLS+SKD, predlagatelj drugega amandmaja pa je poslanska skupina Nove Slovenije. Želi kdo razpravljati? Izvolite gospod Rokavec.
Hvala za besedo, gospa predsedujoča. Prvi amandma k 65. členu, ki ga je vložila poslanska skupina SLS+SKD Slovenska ljudska stranka dejansko, predvsem dejstvo je, da 65. člen govori o skupni uporabi objektov oziroma napeljav. To je tudi na nek način v skladu z direktivo Evropske unije. Dejstvo pa je, da pri tej sprostitvi skupne uporabe objektov in napeljav, nikjer direktiva Evropske unije eksplicitno ne govori, kakšna naj bo absoluten tekst tega člena zakona, tega besedila. V našem predlogu besedila razmišljamo o tem, da bi na nek način tako z zamenjavo besedila prvega in drugega odstavka 65. člena dali možnost, da pri dogovoru o skupni uporabi objektov na nek način bodoči operater, ki bo koristil skupne objekte in naprave, na nek način tudi plača ustrezno nadomestilo; ustrezno nadomestilo z ustrezno višino. Prepričani smo, da če bo dikcija, kakršna je zapisana v prvem odstavku, da daje bistveno boljši možen iztržek v pogajanjih za višje denarno nadomestilo. Vemo, da je nek način - marsikje bo zelo težko na nek način izgraditi vzporedno nove objekte in naprave, toda kljub vsemu povsod to ne bi bilo možno izključiti. In prepričani smo, da bi na ta način dejansko z nacionalnega vidika lahko pri tako pomembnem odpiranju objektov in naprav, dejansko lahko bistveno koristili sedanjemu lastniku, se pravi, v tem primeru državi, pri odpiranju in pa pri določitvi višine ustreznega nadomestila. In drugo. Zavedati se moramo, da dejansko verjetno bodo bodoči operaterji, ki bodo na nek način v skladu s tem členom operaterji, ki bodo presegali na posameznem trgu 25-odstotni delež. Se pravi, da ne gre za tako majhnega operaterja ali pa več operaterjev in dejansko sem prepričan, da bi s takim besedilom prvega in drugega odstavka bistveno bolj zavarovali, predvsem nacionalni interes, ki pomeni tudi sedaj zgrajeno infrastrukturo, objekte innaprave. V ničemer pa taka dikcija po naši presoji ni v neskladju z dirktivo Evropske unije. In predlagam, da na nek način dejansko razmislimo o tem predlogu. Mi ocenjujemo, da je umesten in da ga na neki način tudi posvojimo. Hvala.
Hvala lepa. Preden vam dam besedo, gospod minister, dovolite, da dopolnim svojo napoved. Trije amandmaji so bili vloženi k temu členu. Predlagatelj drugega in tretjega amandmaja je poslanska skupina Nova Slovenija. Gospod Gantar, izvolite.
Hvala lepa. Čeprav bo tudi gospod poslanec Sok želel utemeljiti, pa bom potem moral še enkrat govoriti, ampak jaz bi rekel takole. Kje je razlika med tekstom, ki ga predlaga vlada, in amandmajem Slovenske ljudske stranke + SKD, tu so v tekstu nesorazmerno veliki stroški. In seveda je mogoče - še ena pomembna razlika je v tem, kaj je nacionalni interes. Nacionalni interes je seveda interes, da so objekti, naprave, racionalno uporabljeni. Da ni treba, da prihaja do nepotrebne gradnje in obremenjevanja okolja z novimi objekti in napravami, če že obstoječi objekti omogočajo infrastrukturi - torej, rabo in zadovoljevanje tudi drugih operaterjev. Zato se seveda mi ne strinjamo s tem, da so v prvem odstavku tega člena nesorazmerno veliki stroški. Strinjamo pa se, še kako, da seveda morajo biti operaterji, ki dajejo v najem to, biti ustrezno denarno plačani in da če se sami ne dogovorijo med seboj, da o tem odloči agencija. O tem se pa strinjamo. Tako da, seveda, moramo ta amandma zavrniti. Moram pa tudi odkrito reči, da se je del uprave Telekoma, očitno, pogovarjal z ministrstvom in rezultat tega je že sprejeti amandma k 3. členu, 19. točka, kjer so nas zaprosili, da bolj natančno definiramo, kaj je skupna raba objektov in naprav, kar smo sevedaz veseljem tudi storili. Del vodstva Telekoma se je poskusil dogovarjati drugje in drugače. Jaz bi le predlagal, da se zavrne ta amandma, ker tudi z interesi - bi rekel - racionalne rabe naprav in prostora in javnega interesa - in pa seveda, da se ta amandma v tej obliki res zavrne. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Sok, izvolite. [[Ne želi.]] Hvala lepa. Gospod Rokavec.
Gospod minister. Mene na neki način preseneča predvsem, ker mislim, da se v besedilu bistveno ne razhaja eno besedilo amandmaja ali pa avtentično besedilo predloga vlade. Ampak, kljub vsemu pa mislimo, da je z našim besedilom dana sigurno možnost, da bo dosežen boljši ustrezen dogovor za boljšo višino nadomestila uporabe skupnih objektov in naprav. Mislim, da je v tem bistvena razlika. In še drugo o tistem vašem razmišljanju s kom se je uprava Telekoma pogovarjala. Kolikor sem jaz obveščen, je uprava Telekoma v tem tednu obiskala skoraj vse poslanske skupine v tem parlamentu. In tako tudi vem, da se je dogajalo skoraj pri vsakem zakonu, kjer so tudi posamezne institucije pristojnih drugih ministrstev prav tako lobirale v parlamentu. Verjetno je to bolj problem, ki ga najbrž bi mogla na nek način generalno v bodoče rešiti vlada v celoti. Drugače pa mislim, da je pri tako pomembnem zakonu še kako pomembno, da smo poslanci na nek način čim bolje informirani o posameznih stališčih, naj si bo v tem primeru ali sedanjega nacionalnega operaterja ali pa tudi drugih zainteresiranih, ki se jih tiče ta zakon o telekomunikacijah.
Hvala lepa. Gospod Brenčič izvolite, potem gospod minister.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Poglejte, gospod minister, v čem je razlika, ko ste rekli, da ni razlike. Razlika je predvsem v tem, da pri osnovnem predlogu, kot ga vsebuje za prvi in drugi odstavek 65. člena, ostaja nedorečeno, kdaj nastopijo stanja, ali pogoji, ali okoliščine, ko se operaterji morajo dogovoriti. Če se seveda ne dogovorijo, vstopa agencija. Amandma to nedorečenost odpravlja, ker določa, kdaj so vzpostavljeni pogoji. Pomembno pa je še eno dejstvo, gospod minister. 62. člen to do neke mere rešuje. 63., 64., 65. člen imajo bolj pomembno vsebino, kot navzven izgleda, in noben od teh členov ne ostaja za morebitne posege predlagateljev v tretjem branju odprt. In je tudi zaradi tega smiselno, da 65. člen nekako odpremo, da lahko predlagatelj tako rekoč v tretjem branju odpravlja morebitne argumente, ki so na strani tega, da je tudi 65. člen premalo dorečen, ker navsezadnje ne omogoča oziroma ne določa, kdaj nastopi neko stanje, ko se operaterji morajo dogovoriti. Samo v tem smislu jaz mislim, da je razlika v amandmaju in osnovnem besedilu. In bi bilo tudi z vidika predlagateljev dobro do neke mere,da vsaj eden od teh členov - in najbolj poklican je 65. člen - ostane odprt za tretje branje. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Gantar izvolite.
Jaz bi želel odgovoriti: razlika je hkrati majhna in hkrati velika. Gre ravno za vprašanje te nesorazmerno velikih stroškov. Tam se omenjuje - torej se določa ali skupna raba samo takrat, ko gre za nesorezmerno velike stroške. Imate pa situacijo, ko bi bilo s primernimi stroški mogoče zgraditi še eno dodatno, recimo, cev, pa vendarle naj bi bila tudi cev od enega operaterja - ni nujno, da je Telekomova, zakaj samo mislite na Telekom. Lahko je to kabel od Elesa, kabelskega operaterja, kjer pa lahko Telekom položi svojo žico in ni treba, da gradi - ob primernih stroških, neko svojo napravo, instalacijo, zakaj je ne bi tja noter dal. Pod pogojem, da je plača ustrezno denarno nadomestilo, ki ga, če se ne moreta dogovoriti sama, določi agencija. Če vam noče plačati, naj gre gradit svojo omrežje. Tako da tu smo zavarovani. Kjer je imel Telekom pomisleke, je pojem "skupna raba". In tu smo dejansko ocenili amandma, ki je bil sprejet, res določili, da gre za lastnika objektov in naprav. Da ni to skupna raba nekih javnih ali pa državnih ali paradržavnih objektov, ampak je tu lastnik Telekom ali Telemach ali - ne vem - nek kabelski operater. S tem so v veliki meri rešena, seveda, ta pravna razmerja. Obenem bi pa rad poudaril tudi to; seveda so vsi lobirali in bodo še naprej in seveda je to praksa. Hočem reči samo to, da smo se s Telekomom resno pogovarjali o vseh amandmajih, z enimi in drugimi, takorekoč vseskozi, in da smo veliko od tega uskladili in še dodatno dva amandmaja pripeljali s prejšnje četrtkove seje v parlament. Eden je bil že sprejet. In moram reči tudi to, da tisti, ki pa niso bili usklajeni, so pa seveda našli druge poti v državni zbor. Saj nič ne protestiram, da bi se razumeli. Vendar bi le rekel, da smo tu še potem dosegli dodatno uskladitev, in mislim, da je resno - dikcija "nesorazmerno velikih stroškov" bi lahko pomenila, da bi obremenjevali slovenski prostor in komunalno infrastrukturo z gradnjami objektov in naprav tudi tam in takrat, kadar to res ni potrebno. So pa zaščite lastnika objektov in naprav seveda zadosti velike in močne; tako da še enkrat predlagam, da se ta amandma poslanske skupine ne sprejme. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. In sicer, najprej glasujemo o prvem amandmaju. To je amandma poslanske skupine SLS+SKD. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za je glasovalo 20, proti 35. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Gospod Sok, prej smo razpravljali, zdaj pa odločamo. Jaz sem vam prej dala besedo, pa ste rekli, da ne želite razpravljati. Smo že v fazi odločanja, se opravičujem. Prehajamo na odločanje o drugemu amandmaju k 65. členu. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev. Za je glasovalo 18, proti 38. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma pod 2 ni bil sprejet. Prehajamo še na odločanje o amandmaju pod 3, ravno tako poslanske skupine Nova Slovenija. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev. Za je glasovalo 11, proti 36. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Glasujemo še o 65. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za je glasovalo 33, proti 5. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 66. členu in o amandmaju k temu členu, katerega predlagateljica je vlada, matično delovno telo amandma ga podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o 66. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za je glasovalo 35, proti nihče. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 67. členu in o štirih amandmajih k temu členu. Predlagatelj prvega je odbor za gospodarstvo, predlagateljica drugega, tretjega in četrtega pa vlada Republike Slovenije; vse tri: pod 2, 3 in 4, matično delovno telo podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej odločamo o prvem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. Glasujemo o drugem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, proti 3. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma pod 2 sprejet. Glasujemo o tretjem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti nihče. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 3 sprejet. In še o četrtem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 4 sprejet. Glasujemo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti 1. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 68. členu in o treh amandmajih k temu členu. Predlagateljica vseh treh amandmajev je poslanska skupina Nova Slovenija. Želi kdo razpravljati? Gospod Sok, izvolite.
Hvala za besedo. Torej, ti amandmaji so nekako podobni, kot sta bila dva amandmaja k 65. členu, o katerem se nismo imeli možnosti izjasniti. Torej predlagamo, da se bom za vse tri podal obrazložitev, da ne bo spet kaj narobe. Pri prvem amandmaju predlagamo, da se v četrtem odstavku 68. člena črta 6. točka. Ta pa govori o racionalni rabi radioferkvenčnega spektra. To pa predlagamo zato, ker je v 36. členu tega zakona določeno, da za racionalnost rabe skrbi državni organ. V drugem amandmaju predlagamo, da se na koncu šestega odstavka doda besedilo "v roku šestih mesecev". Gre namreč za to, v katerem roku mora agencija s splošnim aktom, ki ga objavi v Uradnem listu Republike Slovenije, podrobneje urediti bistvene zahteve, ki se jih uporablja v skladu s četrtim odstavkom tega člena. Torej smatramo, da je treba določiti rok, da se ve, kakšen je ta rok, v katerem mora agencija to storiti. In potem še tretji amandma k sedmemu odstavku, prav tako predlagamo, da se na koncu sedmega odstavka, ki govori o tem, kdaj agencija operaterju iz prvega odstavka tega člena izda odločbo o prepovedi dajanja in ukrepu, da se določi en rok, in sicer mi predlagamo, da se zapiše na koncu, da je to 30 dni. Torej, da se doda stavek: "Agencija je dolžna izdati odločbo, najkasneje v 30 dneh od prejema obvestila o spremembi pogojev oziroma o sprejemu pritožbe zainteresiranega operaterja." Jaz mislim, da vsi ti trije amandmaji dopolnjujejo samo ta člen, ga v ničemer konceptualno ne podirajo, in mislim, da bi vlada lahko te tri amandmaje podprla.
Hvala lepa. Gospod Sok, samo v pojasnilo, preden dan besedo gospodu ministru. Ni res, da vam prej ni bilo omogočeno, da "objasnite svoje amandmaje, to ste odklonili. Drugo, kar je, vsi amandmaji so v pisni obliki - skupaj z vašimi obrazložitvami, ki nam jih tu ponovno predstavljate - na klopi in vsi poslanci so nesporno seznanjeni z vašimi predlogi. Gospod Gantar, izvolite.
Hvala lepa. Jaz bi rad, seveda, uvodoma omenil, da prav gotovo se kaže tukaj tudi nek dober namen, dobronamernost teh amandmajev. Vendar bi moral resno reči k prvemu: prvi amandma, na žalost, tudi konceptualno ruši ta člen v tem, da predlaga črtanje 6. točke. Ta 6. točka oziroma vseh teh šest točk je pa direktno prepisanih iz direktive Evropske unije 98/10. In pravzaprav bi pomenilo to odstop od harmonizacije s to direktivo. Kar zadeva pa druge dve, pa moram reči naslednje: da imamo mi v prehodnih določbah kot splošen rok za uveljavitev predpisov in podzakonskih aktov - mislim, da eno leto. Mi računamo, da jih bo veliko in večina že prej - tako da tu pravzaprav računamo, da bo prej - je pa splošni rok eno leto na koncu zapisan, ne 6 mesecev, kot vi predlagate, ampak eno leto. In moramo biti malo realistični, v kolikor se lahko v tem času, pri sprejemanju teh predpisov zgodi, čeprav moram reči, da program priprave podzakonskih aktov je že bil sprejet in to delo na podzakonskih aktih že poteka - neodvisno od tega, da zakon še ni bil sprejet. Tretji pa je nepotreben. Ne da ni, bi rekel, koristen, ampak je nepotreben ker je agencija po ZUP-u na prvi stopnji dolžna to izdati v tridesetih dneh. Torej, tu je že zakonsko določilo zapisano v drugem zakonu in v kolikor ne izda, seveda velja molk organa in vse zadeve potekajo potem tako, kot predvideva zakon o upravnem postopku. Tako da je tretji amandma nepotreben; drugi je rok eno leto v prehodnih določbah, prvi amandma pa, seveda, konceptualno ni sprejemljiv. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Bernik, izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča, kolegi in kolegice. Veste, čude me, kam ta razprava gre. Ko zasledujem pozicijo vlade, ki jo zastopa gospod minister, vidim, da se vedno postavi proti interesom državljanov. Ko gledam nekatere spremembe oziroma amandmaje, ki jih je vložil gospod Sok, govorijo o tem, da se agencijo zaveže do nekaterih rokov in podobno; vendar, vi ste govorili o tem, če je pravna služba ali karkoli - pravniki pravijo, da to ni potrebno. Vendar, če vas človek vpraša, kateri pravniki ali odvetniki so to: to so odvetniki vlade, ki bodo, jasno, zagovarjali vladno stališče. Nikogar pa ni, ki bi lahko posegal v prid državljanov. Poglejte, vlada govori o antibirokratskem programu. Vse to, kar je tukaj notri, ti amandmaji, ki smo jih mi predlagali, gre v to isto smer. Sedaj pa niti agencije nimamo, agencija se bo šele organizirala in bo to vzelo veliko časa. Treba je agencijo pripraviti do tega, da se bo odzvala na potrebe državljanov čimprej. In da ne bo sledila neevropski praksi, ki pri nas še vedno velja, da uradi sploh ne odgovarjajo na realne stvari, če jim ni všeč. Tudi politično se tako dela. Sploh ne odgovorijo in državljan lahko čaka še dolgo časa, preden pride do svoje pravice. In mislim, da bi se tukaj morali malo zamisliti o tem, kako bomo pomagali državljanom in drugimi, ki jih ta zakon zadeva, da se te stvari izpeljejo hitro in brez nepotrebnih zavlačevanj. Naj rečem še to, da moramo v prvi vrsti imeti tukaj interes državljanov in to so pa tudi interesi vlade, in prosim, da mi razložite, kako je mogoče, da se proti temu vi postavljate proti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Gantar, izvolite.
Spoštovani gospod poslanec Bernik, z veseljem vam bom razložil, zakaj sem menil, ne [[...]] [[Nerazumljivo.]] zakaj sem povedal, da ta amandma ni potreben. Najprej, kar zadeva ta amandma, se pravi, 3. amandma k 168. členu, je treba reči to, da 4. člen govori naslednje: "Agencija izdaja dovoljenja in druge posamične akte po zakonu, ki ureja splošni upravni postopek, v kolikor ta zakon ne določa drugače." Ker ta zakon tega ni določil drugače, torej agencija mora - tako kot predlaga gospod Sok - izdati to odločbo v 30 dneh. Če ne izda, ker teče upravni postopek, ker je po zakonu o upravnem postopku, je molk organa,je tožba. Torej, če bi celo rekli, da to drugače urejamo kot ZUP, bi morali urediti tudi naprej, kaj se zgodi, če ne izda. Zato imamo zakon o upravnem postopku in torej ni res, da se ne strinjamo z vsebino amandmaja gospoda Soka. Seveda se strinjamo! Vendar menimo, da je nepotreben in je intenca predlagatelja amandmaja enaka, kot je zapisana v zakonu. In to sem jaz, ko sem zavračal nekatere amandmaje gospod Soka, jasno poudaril, da razlik, pomembnih, med predlagateljem amandmaja in vlado ni; vendar menimo,da je naš način zapisa boljši, bolj ustreza temu, kar tudi gospod Sok in poslanska skupina hoče, razen pri nekaterih amandmajih, kjer so bili interesi pač drugačni, ker sem jih tudi jasno izpostavil. Potem, da smo celo dva redakcijska amandmaja - priznam samo redakcijska celo sprejeli, je vlada celo sprejela. In jaz bi res želel - in ne želim iti v bolj ideološko naravnane diskusije o vladi, ki dela proti ljudstvu in tako naprej. Mogoče je bil to čas v prvem branju, kjer sem želel odgovoriti tudi na vašavprašanja, ki ste mi jih postavili včeraj. Gospod spoštovani poslanec dr. Bernik ni bilo v dvorani in sem potem prizanesel s tem odgovorom tudi ostalim poslancem, ki so bili v dvorani. Rad bi povedal, da ima ta zakon kompletno poglavje varstvo uporabnikovin da je ta zakon seveda naravnan s tem da ščiti uporabnike in zagotavlja boljše pogoje uporabnikom telekomunikacijskih storitev, ne pa, da varuje interese nekaterih - bom uporabil pojem nekaterih - operaterjev storitev. In jaz upam, da ko bomo prišli do točk, ko bo treba varstvo porabnikov teh storitev, da boste skupaj z vlado na isti strani. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika gospod Bernik, potem gospod Sok.
Hvala lepa, gospod minister. Jaz razumem, kaj ste hoteli povedati z ozirom na 65. člen, ampak so bili nekateri 52., 54., in tako dalje, proti katerim je bila vlada - 55. recimo. Hvala lepa, razumem, kaj ste hoteli reči, ampak še vedno mislim, da bi se vlada morala drugače obnašati. Hvala.
Replika.
Jaz bom pač, bom pač ugotovil, da je amandma sprejemljiv, ga bom neodvisno od tega, kdo ga je predlagal, seveda, torej ga bom podprl.
Hvala lepa. Gospod Sok izvolite.
Hvala za besedo. Prav tako bi rad repliciral gospodu ministru, ker je takole na hitro zavračal vse te amandmaje; torej, naš namen je res bil dobronameren. Želeli smo pač, da se določene dikcije v člene zakona zapišejo bolj jasno, nedvoumno. In če so napisani neki roki, v katerih mora agencija opraviti določene postopke, potem je to lahko samo izboljšava in pomoč pač tistim, ki bodo ta zakon jutri, pojutrišnjem uporabljali. Iz tega razloga smo tudi te amandmaje predlagali in nikakorne zato, da bi karkoli zavlačevali. In nam je res žal, da se po vrsti amandmaji, pač, zavračajo, verjetno zato, ker jih predlaga opozicija, ker koalicija itak ne sledi tem našim obrazložitvam, boksarji pa tudi nismo, da bi se oglašali pod desetkrat o istizadevi. Celo so pri nekaterih zadevah že glasovali za, pa potem hitro proti, kot ste jim vi, gospod minister, pokazali, da to ni dobro. Se pravi, zanašajo se povsem na vas, ne pa na svojo presojo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Gantar.
Mogoče je prav, da se ta razprava tu odpre. Jaz bom res zelo na kratko, ker vem, da seveda tudi čas je dejavnik odločanja. Še enkrat bi rad poudaril, da pri teh amandmajih in pri vrsti drugih, ki jih je predlagala poslanska skupina Nove Slovenije - in gospod Alojz Sok kot predlagatelj -, smo nekatere amandmaje zavrnili zato, ker se ne strinjamo z njimi in mislimo odstopajo od tega, kar predlagatelj - torej vlada - želi s tem zakonom doseči. Nekaterim amandmajem smo nasprotovali zato, ker menimo, da je to, kar predlagatelj želi boljše uredila vlada v predlogu zakona. In pri teh, drugem in tretjem amandmaju k 68. členu, je ravno to. Seveda lahko ostaja odprto vprašanje, ali je boljše sprejeti podzakonski akt v 6 mesecih ali v enem letu. Seveda lahko rečemo, da je boljše v 6 mesecih kot v enem letu. Seveda pa moramo reči to, da je teh zakonskih aktov veliko in da glede na vire in resurse, ki jih ima agencija in seveda tudi državna uprava, moramo računati, da je enoletni rokkot splošni rok v prehodnih določbah tisti, ki je pravi. Kajti nesprejeti predpis, potem ko je rok potekal, nikakor ni dober za pravno higieno v tej državi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Kavčič, izvolite.
Replika poslancem Nove Slovenije, ki se čudijo dejstvu, da poslanci Liberalne demokracije Slovenije v glavnem glasujejo za predloge ministra za informacijsko družbo v zvezi z zakonom o telekomunikacijah. Mislim, da je tukaj začudenje povsem odveč. V Liberalni demokraciji Slovenije smo zelo podrobno proučili zakon o telekomunikacijah. Telekomunikacije, kot smo včeraj v svojem stališču pojasnili, za nas pomenijo infrastrukturo vseh infrastruktur v slovenski družbi. In seveda, zelo čudno bi bilo, če bi kolega Gantar, minister za informacijsko družbo, ne bil deležen s svojimi stališči, ne samo kot oseba, podpore Liberalne demokracije Slovenije, razen morda v nekaterih točkah, kjer bi lahko bila naša stališča različna; in seveda običajno je, da se znotraj koalicije nesoglasja rešujejo pred samim glasovanjem o zakonu o parlamentu. Zato mislim, da to začudenje kolegov poslancev iz Nove Slovenije ni na mestu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje, in sicer, najprej glasujemo o 1. amandmaju k 68. členu. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 13, proti 29. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da amandma pod 1 ni bil sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 15, proti 29. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da amandma pod 2 ni sprejet. Prehajamo še na odločanje o amandmaju pod 3. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 18, proti 29. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da amandma pod 3 ni sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti 4. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 69. členu in o amandmaju k temu členu, katerega predlagateljica je vlada, matično delovno telo ga podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 73. členu in o štirh amandmajih k temu členu. Predlagateljica prvega je vlada, matično delovno telo ga podpira. Predlagateljica drugega je poslanska skupina Nova Slovenija, ravno tako predlagateljica tretjega - poslanska skupina Nova Slovenija. In predlagateljica četrtega je vlada, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpraljati? Gospod Sok, izvolite.
Hvala lepa. Mi predlagamo dva amandmaja k četrtemu odstavku 73. člena. In sicer, v prvem amandmaju predlagamo, da se v prvi vrstici, kjer piše "agencija za posamezne primere in za določen čas", doda naslednja vsebina, "vendar največ za tri mesece." Se pravi, da se ta določen čas definira, da je to tri mesece, ker se v zakonu "določen čas" lahko različno razlaga. In potem še predlagamo, da se na koncu četrtega odstavka tega člena prav tako glede rokov doda naslednji stavek: "Agencija lahko izjemoma podaljša veljavnost odločbe za najdlje tri mesece na prošnjo operaterja, če obstajajo upravičeni tehnični razlogi ali če operater dokaže, da je zamuda pri povezovanju nastala brez njegove krivde." Torej, opozarjamo na to, da ti roki - tako kot smo že ob nekaterih prejšnjih členih - v tem zakonu manjkajo in da bi mogoče kazalo to dovolj natančno definirati. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Gantar.
Spoštovana gospa podpredsednica, spoštovane poslanke in poslanci! Seveda, pri drugem in tretjem amandmaju moram reči naslednje. Ne strinjamo se s tem, da bi za piko dodali besede "vendar največ za tri mesece". Mi imamo ravno obratno, zrcalni argument, kot ga je gospod Sok predstavil. Namreč, mi menimo, da je ravno to prav, da se različno razlagajo ti roki, odvisno od konkretnih situacij, ki so in da bi omejitev na tri mesece lahko povzročila dosti življenjsko situacijo v tem. Pomembno pa je, da je ta rok, pač, ustrezno in razumsko, ta pojem je v uporabi povsod - dolg in da je seveda definiran. To je prva stvar. Druga stvar je pa ta, da pri tretjem amandmaju - seveda tu razumemo intenco in nimam nič proti tej intenci, ki jo amandma predlaga. Vendar, znova opozarjam na to, da ta amandma zacementira eno konkretno situacijo in da bo do teh različnih situacij prihajalo in da je potrebno, da se ve, da agencija v odločbi določa vse te zadeve in izreče, kdaj in kako ni obvezno o izpolnitvi - mislim, da obveznosti iz 1. člena se menda da povezovati in podobno. Nemogoče je na bodoči situaciji, ki nastaja na trgu, ki so nepredvidljive, napisati - bi rekel - razmeroma neživljenjske člene, ki bi jih potem morali po kakšnem skrajšanem postopku spreminjati. Razumemo intenco, vendar mislimo, da moramo biti tu odprti na način, da agencija kot neodvisen regulatorni organ - jaz sem to že enkrat povedal - mora imeti to moštvo, te skupine so dobre, da v skladu z okoliščinami, nameni, cilji in znotraj zakonodaje odloči in ravna. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. In sicer, najprej odločamo o prvem amandmaju k 73. členu. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. Prehajamo na odločanje o drugem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 13, proti 32. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 32.]] Ugotavljam, da amandma pod 2 ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod 3. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 14, proti 27. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o amandmaju pod 4. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 1 [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 73. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti 3. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 74. členu in štirih amandmajih k temu členu. Predlagateljica prvega amandmaja je vlada, ki podpira matično delovno telo - očitno je že napaka, podpira amandma pod 1. Predlagateljica drugega amandma je poslanska skupina SLS+SKD, predlagateljica tretjega je vlada, matično delovno telo amandma podpira in predlagateljica četrtega je poslanska skupina SLS+SKD. Želi kdo razpravljati? Gospod Rokavec izvolite.
Hvala za besedo. Namreč, ne vem, mogoče je prišlo do napačnega zapisa besedila v četrtem odstavku 74. člena. Namreč, s predlagano spremembo besedila hočemo na nek način dejansko opredeliti, da je zakup vodov stvar, o kateri določa operater sam. Dejansko po pregledu primerjalnih rešitev v Evropski uniji to soglasje agencije za telekomunikacije ni nikjer v pristojnosti agencije. In dejansko mislimo, da s tako dikcijo besedila samo na nek način otežujemo, na nek način, pridobitev, na nek način oblikovanja cene, na drugi strani pa podvajanje odločitev. In dejansko so to odločitve, ki bi jih mogli prepustiti operaterju. In drugi odstavek, drugi amandma - da ga obrazložim - je pa v tem smislu, da dejansko menimo, da je prejšnje besedilo preohlapno in daje presplošno diskrecijo agenciji, novo besedilo pa le navaja, da je lahko ta ukrep uveden le takrat, kadar obstajajo določeni zakonski razlogi. In menimo, da bi bila ta sprememba besedila umestna.
Hvala lepa. Gospod Kalin, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Problem tega je, da govorimO o drugem amandmaju, ki govori o cenah najetih vodov. V direktivi 92/44 Evropske unije je govor o tem, da morajo biti zadeve stroškovno - cene - stroškovno orientirane. Medtem ko pa, kako je ta praksa izpeljana v državah Evropske unije, imam šesto poročilo o liberalizaciji telekomunikacij, iz katerega je razvidno, da je cela kopica evropskih držav, v kateri regulator definira cene najetih vodov, operaterjev, ki imajo tako zvani [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]to se pravi, do operaterjev, ki imajo dominanten položaj. Tako so, recimo, Nemci vnaprej določili ceno, s klavzulo, da bo treba ceno znižati, če se potem, ko se stroškovno stvari zdefinira, z nižjo ceno. Isto dela Italija in tako naprej. Se pravi, to je prva zadeva. Bojim se, da ste bili zavedeni v tem, da tega ni, da v Evropi tega ne delajo. Drugo je v četrtem amandmaju, kjer je govor o varstvu potrošnikov in varstvu konkurence, je pa treba povedati, da agencija dela po tem zakonu, medtem ko pa za varstvo konkurence so pa drugi organi, ki skrbijo za to, da se spoštuje varstvo konkurence.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo [[...]]
Cena najetih vodov v Sloveniji je sedemkrat večja kot primerjalno po svetu. In eden izmed razlogov za sagniraranje interneta v Slovenijo se ocenjuje: tudi prevelike cene najetih vodov.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. In sicer, najprej bomo odločali o prvem amandmaju k 74. členu. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 5. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma pod ena sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod dva. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 14, proti 37. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma pod dva ni bil sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod tri. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti 2. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je bil amandma pod tri sprejet. Odločamo še o amandmaju pod štiri. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 14, proti 35. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, proti nihče. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 75. členu in o dveh amandmajih k temu členu. Predlagateljica prvega amandmaja je poslanska skupina SLS+SKD, predlagateljica drugega pa vlada. Matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? GOspod Rokavec, izvolite.
Hvala za besedo. Mislim, da smo pri enem od ključnih amandmajev, če hočemo na področju razvoja telekomunikacij, na področju celotne države zagotoviti tudi v prihodnje vsem državljanom možnost do enake možnosti tehnološkega razvoja na področju telekomunikacij. Zato tudi predlagamo, da v drugem odstavku 75. člena, ki govori o cenah in z njimi povezanimi elementi storitev fiksnega telefonskega omrežja in storitev operaterjev s pomembno tržno močjo, da mora poleg dejanskih stroškov opravljanja posameznih storitev seveda tudi obsegati potrebna sredstva za razvoj telekomunikacijskega omrežja. Dejstvo je, da bodo novi operaterji, ki bodo na nek način prišli na ta trg, zainteresirani predvsem za razvoj v tako imenovanih rurarnih območjih, kjer bodo na neki način jim tudi nove tehnologije zagotavljale dejansko večji dobiček. V nasprotnem primeru pa ne bo nihče zainteresiran za vlaganja v podeželje oziroma bistveno manj, ker mu bo to na nek način povzročilo bistveno večje stroške vlaganj. Na ta način - če bi ta amandma sprejeli - na nek način zagotavljamo v prihodnosti državljanom Slovenije možnost do enakopravnega razvoja. Možnosti do tudi enakih koriščenj novih tehnologij na področju telekomunikacij. Drugače, v nasprotnem primeru pa se bojim, da bomo bistveno odstopili od predvsem tudi usmeritve naše države, ki govori, da bomo pospeševali skladen regionalni razvoj. In s tega vidika, mislim, da je sprejetje tega amandmaja nujno potrebno. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Kavčič, potem gospod Gantar.
Hvala za besedo. Jaz sem že v komentarju v splošni razpravi predlagal vladi, da nekoliko precizira, bodisi v tem členu ali pa na katerem drugem mestu to vprašanje, ki se tudi meni zdi nekoliko pomanjkljivo definirano. In sicer govorimo - dikcija tega 2. člena semi zdi, da bi celo lahko puščala dokaj odprta nekatera razmišljanja, ker pravi, da cena in z njo - torej, verjetno z njo povezani elementi storitev - oziroma cene in z njimi povezani elementi storitev morajo obsegati dejanske stroške. To lahko tudi pomeni da jih lahko krepko presegajo ali pa tudi ne. Tako da se tudi s pomisleki kolege Rokavca v tem smislu strinjam, da bi bilo treba natančneje opredeliti, in tudi normalno se mi zdi, da operater mora s ceno pokrivati neko kalkulacijo, o kateri pa na osnovi te dikcije meni tudi ni jasno, ali je to neka kalkulacija po direktnih stroških ali je to kalkulacija po neki lastni ceni. Če je to po lastni ceni; kakšna je lokacija splošnih stroškov - skratka, morda bi z nekim komentarjem lahko zadeva postala nekoliko bolj jasna. Vsebinsko pa tudi podpiram intencijo, da seveda operaterji fiksnega javnega omrežja morajo z opravljanjem tega posla imeti ekonomsko normalno poslovanje, ki seveda obsega tudi nek profit, ki se lahko tudi usmerja potem v razvoj. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Gantar, izvolite.
Govorim obema diskutantoma. Razlike med vladnim predlogom in pa amandmajem poslanske skupine SLS+SKD niso tako velike, kot se zdi. In očitno tu nas še kaj drugega - pri pripombi, tu ne bo usodnih delitev. In potrebna sredstva za razvoj telekomunikacijskega omrežja. Seveda vprašanje je, kako se definira tisto, kar operaterji s pomembno tržno močjo morajo presegati dejanske stroške opravljanja posameznih storitev. Če jeto tudi zagotavljanje univerzalne storitve na regionalnih območjih, potem je to tudi dejanski strošek zagotavljanja storitve. In zdaj vam bom povedal naprej. Tisto, kar so vam tu, kar je tu amandma napisan na neko gospodarsko izrazoslovje, ki vleče iz preteklosti, ko se je v Sloveniji še do nedavnega govorilo o enostavni in pa razširjeni reprodukciji - in tega izraza nimamo več. Stroški, stroškovna naravnanost cen pomeni tudi, da je v ceno vključen razvojni element in seveda primeren profit. In naprej, prav sedmi odstavek, namreč, da vlada na predlog ministra določi metodologijo oblikovanja cen, konkretno metodologijo, pač popiše in opiše, kaj bo vse štela kot dejanske stroške in kako jih bo pač definirala. In to je tisto, precizacija, preciziranje, ki jo je želel opraviti gospod in, pač, s tem smo dejansko rešili to vprašanje. In mislim, da tu ni nekih večjih problemov, ki bi jih ob tem lahko imeli, s tem da je jasno nam in kot vsakomur, da je, da če bi rekli: in potrebna sredstva zaradi telekomunikacijskega omrežja, bi mogoče morali reči tudi: in potrebna sredstva za notranjo interno izobraževanje, ki bo zelo pomembno. Zelo pomembno je notranjo interno izobraževanje. In zelo veliko denarja dajo operaterji. In tudi operater s pretežno tržno močjo bo dal še naprej in daje. Tako da moramo vedeti, kaj je to stroškovno naravnana cena, moramo povedati, kako se definira. In to je v metodologiji. In ne smemo več deliti cene na obratovanje in na razvoj; na enostavno - in kot so nekoč rekli - na razširjeno reprodukcijo. Tako da so tu intence popolnoma enake in mislim, da so v zakonu s to ubeseditvijo, kar je predlagal tudi gospod Kavčič, seveda primerno opredeljene. Rad bi še poudaril, da ta uredba o metodologiji oblikovanja cen je že najdlje pripravljena uredba za pričakovani zakon in bo ena izmed tistih uredb, ki bo najprej in najhitreje sprejeta. Ker imamo tudi mi seveda, vlada interes, da je ta stvar urejena. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Rokavec, izvolite.
Hvala za besedo. Mislim, gospod minister, da ste zdaj že dejansko v odgovoru na nek način delno pritrdili temu predlogu amandmaja. Ne vidim nobene ovire, zakaj tako besedilo ne bi sprejeli v drugem branju. Še vedno je potem čas do tretjega branja, da na nek način se besedilo tudi še dokončno uskladi. Ampak, imam pa dejansko eno vprašanje, gospod minister. Kateri novi operater bo vlagal, če ne bomo bolj jasno opredelili v zakonu, tudi v ceni vključena potrebna sredstva za razvoj telekomunikacijskega omrežja tudi na podeželju, kjer so stroški bistveno večji. Mislim, da je na to vprašanje potrebno odgovoriti. In če ga bomo znali zapisati tudi v zakon, potem na neki način bomo tudi lahko zagotovili, da bo ta razvoj novih tehnologij enakovreden v celi državi. In jaz dejansko predlagam, da bi ta amandma sprejeli, naredili pa napor do tretjega branja, da bi na nek način pravilno uskladili to besedilo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Gantar.
Se strinjam. Jaz pritrjujem amandmaju v njegovi vsebinski poanti. In mislim, da je dobro mišljen, vendar je nepotreben. To sem želel povedati. Nepotreben je v tem, ker bi naredil neko delitev med tako imenovanimi dejanskimi stroški in, bi rekel, investicijskimi stroški. Investicijski stroški so sestavni del dejanskih stroškov, posebej operaterja z določeno močjo, ki opravlja univerzalne storitve. In prvič, dejanski stroški niso samo stroški obratovanja plus razvoj. Jaz res plediram, da se ukine ta delitev, ker je netočna inne velja več. Ampak, seveda, obsega še vrsto drugih elementov. Jaz sem samo povedal, še katere. Rad bi se zaščitil pred situacijo, v kateri bi, ko bi določili dejanske stroške, potem lahko rekli, da so dejanski stroški tu navedeni, so neka sredstva za razvoj, niso pa navedli, npr. sredstva za izobraževanje delavcev. In to ne sodi v dejanske stroške, morate črtati ven. Recimo, v nekem sodnem postopku ali pa pritožbi. Zato bi pustil to odločitev metodologiji. Kot sem rekel: ta metodologija je zelo daleč pripravljena. Mi lahko celo ta osnutek metodologije v tretjem branju - za katerega ne vem, kdaj se bo zgodilo - pokažemo ali pa predlagamo na vpogled, da boste videli, če je to tako. Ker pa je člen tako ali tako amandmiran tudi z amandmajem vlade, ki ga odbor podpira, mislim, da je člen vsekakor odprt in če bi še kaj "pogruntali", bi lahko to uvrstili notri. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Kavčič, potem gospod Rokavec.
Ja, meni zadošča pojasnilo v zvezi s predvidenim preciziranjem te kategorije. V kolikor sem pravilno razumel, da boste v metodologiji predvideli tudi možnost ustvarjanja normalne akumulacije operaterjev, ki bo izvajal ta posel. Akumulacija pomeni nek normalen seštevek amortizacije in dobička.In kot sem že prej povedal, se strinjam z intencijo, ki jo je opisal tukaj kolega Rokavec, ne bom pa mogel glasovati za amandma, tako kot je predlagan, ker odpira neke možnosti, ki verjetno niso bile namen, so pa lahko pravzaprav vključene v dikcijo tega amandmaja. Na primer, v razgovoru s predsednikom uprave Telekoma gospodom Podobnikom, sem razumel, da je ena od prioritet Telekoma tudi zagotavljanje storitve ISDN. Storitev - to je zelo pravilna opredelitev; vendar, zagotavljanje te storitve na ruralnem območju pa je povsem nepotreben luksus, ki tudi v specifiki potreb oddaljenih priključkov ne prinaša nič. Neka takšna dikcija preširoka, bi tole lahko pomenila tudi nevarnost, da se ustvarja in da prihaja do prelivanja nekih finančnih učinkov iz enega dela omrežja v drugega in da bi se tudi vključevala v elemente kalkulacije zadeve, ki za realizacijo s tem zakonom opredeljene univerzalne telekomunikacijske storitve niso potrebne. Zato torej ob strinjanju z opisano intencijo spoštovanega kolega Rokavca ne bom podprl tega amandmaja, tako kot je formuliran.
Hvala lepa. Gospod Rokavec, potem [[...]]
Hvala za besedo. Jaz se s tisto primerjavo, ki jo je dal gospod minister v zvezi, da bi potem morali vključiti in na nek način vkalkurirati strošek izobraževanja delavcev, ne more strinjati. Mislim, da je to neprimerljiva primerjava med tem: intencijo amandmaja in pa to primerjavo, ki jo je dal gospod minister. Ampak, gre za nekaj drugega. Namreč, v sedmem odstavku piše: "Vlada na podlagi usklajenega predloga ministrstva, pristojnega za cena, in ministrstva, pristojnega za telekomunikacije, s predpisom določi metodologijo oblikovanja cen, s katero podrobneje uredi način izvajanja zahtev tega zakona glede oblikovanja cen. Jaz sem prepričan, da bi, ali taka dikcija, kakršna je predlagana, ali temu primerna bistveno bolj zavezovala kot vlado, kot pristojnega ministra, da bi pri oblikovanju cene oziroma ustreznega pravilnika na nek način tudi opredelil na nek način enakomeren ta razvoj vlaganj v telekomunikacijsko omrežje. In prepričan sem, da na nek način - jaz ne trdim, da je najbolj ustrezna ta dikcija, ampak parlament je že velikokrat sprejel nek amandma zato, ker je ugotovil, da je potreben, ampak z zavezo, da ga bo na neki način v nadaljnji fazi dodelal in dopolnil. In na ta način bi bila to tudi opredelitev parlamenta, da je za to, da se na nek način vključita tudi razvojni moment, predvsem pa moment, ki bo zagotavljal enakovredno možnost vsem državljanom za dostop do novih tehnologij.
Hvala lepa. Gospod Feri Horvat, izvolite.
Hvala za besedo. Kolegice in kolegi! Meni se tudi zdi, da ta dikcija "dejanske stroške opravljanja posameznih storitev", da ni dovolj jasna, ali pa ne zagotavlja dovolj jasno tega, kar je minister povedal, da je mišljeno tako, da je tudi denar za investicije tukaj upoštevan oziroma tudi vključen. In bi morda preoblikovali ta amandma, ki ga predlaga poslanska skupina SLS+SKD v tem smislu, da bi dodali "obsega te dejanske stroške opravljanja posameznih storitev, vključno z delom za investicije". To je lahko ena taka delovna dikcija, ki jasno pove, da je tudi to vključeno. Torej, da ne gre samo za direktne stroške, kot je omenil kolega Kavčič, in daje možnost, da se potem v tretji obravnavi da to pravo dikcijo. Če bodo pa že zraven tudi to, kar je napovedano v 7. točki, da bo ministrstvo že pripravilo tudi metodologijo, potem bo pa tudi dano zagotovilo s tem, da bo to dejansko tudi vključeno. Mene je namreč zaskrbela reakcija Telekoma na odločitev v zvezi s soglasjem cenam, prejšnji petek. Mislim, da je bilo popoldne v poročilih, ko je bilo izrecno rečeno, da bo odločitev vlade povzročila to, da bodo ogrožena ali pa da ne bo investicija - recimo - na podeželju v modernizacijo in v razvoj. To je treba razčistiti, ker če bi se to res zgodilo, potem bi bila s tem storjena napaka. Sam to poudarjam posebej, ker sem občutljiv na skladnejši regionalni razvoj, ker itak nam te stvari ne potekajo v redu. Ali pa, da ne bi potem nekdo rekel - recimo - sam Telekom ali pa tudi drugi operaterji: mi v svojih stroških nimam sredstev za investicije, zdaj pa je treba - ne vem - ali iz proračuna ali drugače zagotoviti spet dodatna sredstva za investicije. Kar pa sistemsko ni primerno in tudi praktično ne bo izvedljivo.
Hvala lepa. Gospod Gantar, izvolite.
Še nekaj bom rekel na to temo, ker se mi zdi, da je to res pomembna stvar, o čemer mislim, da se tako vlada kot vsi trije diskutantje tule v osnovi ne razlikujemo. Razlikujemo se v tem, kako naj ubesedimo in uzakonimo intenco, ki je tu napisana. Mi, ko smo pisali zakon ali pa ko so pisali zakon - da ne bi govoril, da sem ga jaz. Torej, ko so pisali zakon, se je seveda zelo pazilo - med drugim - tudi na to, da so pojmi in izrazi, uporabljeni v enaki, ali pa v taki - ki so prevedljivi in primerljivi s pravno regulativo v Evropi. In če se uporablja cost oriented price, potem se to prevede tako. In ne prevajamo še dodatno, da k temu spadajo tudi sredstva, potrebna za razvoj. Namreč, ko bo preveden zakon, bodo rekli "Aha, vi imate cost oriented price. Kaj pa je še to zraven?" Pa bomo rekli, da je to sicer del stroškovno določene cene. In bo zelo, čisto praktično zelo - neko dodatno pojasnjevanje. Zdaj pa k stvari sami. Dejanske stroške opravljenih storitev pomenijo tudi stroški za razvoj infrastrukture, kar posebej 7. člen, sedmi odstavek določa. Kaj določa? Metodologijo oblikovanja cen, s katero podrobno uredi način izvajanja zahtev tega zakona glede oblikovanja cen. Če ta zakon od operaterja s pretežno prevladajočo tržno močjo zahteva izvajanje univerzalnih storitev v celi Sloveniji, torej tudi na podeželju, prav to, ta zahteva zakona je metodologiji že naložena, da uvrsti ta sredstva v metodologijo. Ne moremo narediti metodologije, ne da bi upoštevali izvajanje zahtev tega zakona. Ta zakon pa od operaterja s pomembno prevladajočo tržno močjo zahteva univerzalno storitev v celi Sloveniji. Torej mu moramo priznati univerzalno storitev v celi Sloveniji in mu moramo priznati stroške razvoja te storitve. In je to dosti jasno napisano. Nič več ni potrebno dodati. Metodologija pa to mora seveda narediti, do konca izpeljati. To je ta razlog, zaradi katerega mislim, da ni potrebno, da ta amandma ni potreben, je pa dejansko tu interes enih in drugih enak. Komentar Telekoma - še to moram pač pokomentirati, ker je bilo to omenjeno - o znižanju cen mednarodnih telefonskih pogovorov je treba reči samo to, da vlada je že prvič povišala, torej, notranji impulz - mislim, da za 9 procentov, sledilo bo še eno povišanje, tudi za približno toliko. Skupno bo povišanja 20 procentov notranjega telefonskega impulza, torej notranjega prometa, kar je veliko, ne pa še zadosti, glede na primerljivost cen in druge parametre. Znižali smo cene v mednarodnem telefonskem prometu, ne samo zato, ker so nerazumno visoke, ampak tudi zato, ker se bo v telefonskem prometu najprej pojavila konkurenca in da ne bi vsakdo, ki pride mimo, se spomnil, da bo opravljal storitve mednarodnega telefonskega prometa, ker ima Telekom tako nerazumno visoke cene, smo s tem dali tudi znak bodočim konkurentom, da naj resno premislijo, kajti politika bo, da se bo Telekom postopoma približal konkurenčnim cenam tudi na mednarodnem telefonskem omrežju. In je torej to seveda predvsem v korist Telekoma. V skupni izplen, kot ga je ocenil Telekom s povišanjem v mednarodnem - torej, v notranjem prometu in znižanjem v mednarodnem prometu, je po njihovih ocenah milijardo 174 milijonov tolarjev. Jaz mislim, da je to lep zalogaj. Lep zalogaj in da nikakor - ob drugih enakih pogojih, če so drugi pogoji ostali enaki to "de facto" omogoča tudi delo investicijske zadeve naprej. In mislim, da tu ni, ta politika - ali pa te izjave, seveda, ne morejo biti meditorne z odločanjem o tem členu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Rokavec.
Gospa predsedujoča, prosim v imenu poslanske skupine za 10 minut pavze, da bi na podlagi razprave, ki je bila pri tem amandmaju, poslanska skupina lahko dopolnila amandma.
Hvala lepa. Prekinjamo razpravo za 10 minut. In sicer nadaljujejo ob 12.27.
Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi, vljudno vas prosim, če se nam pridružite, da bomo lahko nadaljevali z delom. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Nadaljujemo z delom. Vljudno vas prosim, da vstavite kartice, da ugotovimo navzočnost, in pogledate tudi na mesto svoji sosedov, če morebiti vložena kartica ne predstavlja samo domnevne prisotnosti. Ugotavljamo navzočnost. Navzočih je 60 poslank in poslancev, kar pomeni, da je državni zbor sklepčen, in lahko veljavno odloča. Gospod Rokavec, lahko pojasnite svoj amandma.
Hvala za besedo. Mi smo preučili v poslanski skupini na nek način tudi razpravo, ki je bila ob tem amandmaju, in na nek način ga dopolnjujemo - amandma k 75. členu - tako da bi se za besedilom, ki se je v osnovnem amandmaju glasil "in potrebna sredstva za razvoj telekomunikacijskega omrežja" vstavila dopolnitev "na področju razpršene poselitve". Namreč, s predlagano dopolnitvijo se na nek način vlado Republike Slovenije bolj jasno zaveže, da bo pri izdaji predpisa pri 7. točki tega člena upoštevala tudi želeno vsebino amandmaja. To pa je razvoj telekomunikacijske infrastrukture tudi na področjih razpršene poselitve. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Gantar, izvolite.
Jaz imam dve težavi s tem. Jaz sem mogoče pričakoval, da bo malo drugačen amandma. Prva težava je ta, kaj se bo upoštevalo kot razpršena poselitev. Tu ni neke kategorije - ne, pravne kategorije ni. Verjemite mi, s prostorskim planiranjem sem se zelo ukvarjal, ne samo v zadnjih šestih letih, ampak tudi v zadnjih 20 ali pa 25 letih. Ni neke kategorije, kjer bi rekli, da to je razpršena ali pa ni razpršena. In potem imate različne oblike razpršene poselitve, kot je razložena in tako naprej. Skratka, pravno bi to potem morali s posebnim aktom definirati, kaj se šteje kot razpršena poselitev, kar je dodatna težava in problem. Tisto, kar bi mogoče šlo, pa ni napisano, je seveda, če bi rekli, "sredstva za razvoj fiksnega telekomunikacijskega omrežja". Gre za vse, ne samo za razpršeno poselitve, ki jo je težko določiti. Vendar, kot bi jaz rekel, bi predlagal konkretno to: predlog vlade je ta, da upoštevajoč predvsem sedmi odstavek 75. člena, ki zahteva, da metodologija oblikovanja cen vključuje oblikovanje cen tako, da se lahko izvajajo zahteve iz tega zakona - se pravi, da zagotavlja izvajanje storitve. Ker pa je člen amandmiran v 2. točki, je odprt tudi za amandma potem v tretjem branju in predlagam, da če je kaj, da mogoče bi mi predlagali neko formulacijo, upoštevajoč vse te naše zadeve, in bi potem, v tretjem branju, poskušali priti do prave rešitve. Člen pa je odprt. Še enkrat bi pa rad izrecno poudaril to, da tu pa res ni nekih vsebinskih razlik. Razlika je samo v tem, da dejansko mi menimo, da stroškovno oblikovana cena pokriva tudi razvoj in da ni več čas, ko bi delili na enostavno reprodukcijo in razširjeno reprodukcijo. Ta model ali ta shema ne funkcionira več. Vsebinsko pa nimam nobenih težav, gospod poslanec. Je pa člen odprt in tak, kot je, je pa nekoliko nevaren, ker se lahko sem notri uvrsti marsikaj - recimo; storitve, ki so daleč zahtevnejše in niso univerzalne, kot je - recimo - nekdo že prej omenil, ASDL in nekatere druge zadeve. Če bi to vključili v to, bi bilo to povsem nesmiselno.
Hvala lepa. Gospod Brenčič, izvolite.
Hvala lepa. Gospod minister, poglejte. Vi ste poklicni profesor sociolog. Ste bili minister za okolje in prostor in dobro veste, kaj je razpršena poselitev. Neštetokrat smo o tem terminu v prejšnjem mandatu celo na odboru za infrastrukturo razpravljali. Zato je škoda nekako zavračati dobe namen amandmaja s tem, da je to termin, katerega se ne more definirati. Stvar tega amandmaja je sledeča. Ne tako, kot je kolega Kavčič ugotovil, tudi na vasi potrebujejo ljudje internet, ne samo v mestu. Tudi na vasi potrebujejo ISDN, da bo lahko vstopil v svet. Mi smo želeli s tem amandmajem samo dodatno vplivati na predlagatelje zakona, da sledi v izdaji pravilnika tej vsebini, da bo pri oblikovanju cenovne politike znotraj tega pravilnika do novih koncesionarjev oziroma operaterjev vzpostavljen tudi pogoj, da bo ta operater tudi del zaslužka, ki ga bo, seveda, pridobil v mestnem okolju, ker je investiranje majhno [[...]]oziroma dobiček glede na vložen denar velik, ampak na razpršeni poselitvi pa tega ni. Samo to želimo doseči in se ne sprenevedati, da je to že vse rešeno. Če imate dober namen, lahko ta amandma vsi potrdimo in ga predlagatelj lahko v skladu s pravilno pravnimi termini oblikuje za tretjo branje. Samo če je malo dobre volje! Če se je pa minister odločil, da boste pač vi, kot minister urejevali, kateri amandma bo sprejet in kateri ne, ne pa vlada - prav bi bilo, da bi se do vseh teh amandmajev vlada opredelila. Ampak dobro, tudi minister se lahko opredeli. Ni pa pristop, bi rekel, nekako okusen. Lepo prosim.
Hvala lepa. Gospod Gantar.
Jaz se opravičujem, ker sem pač razočaral nekatere poslance, gospoda Brenčiča. Tudi z mojim nastopom. Želel sem biti - bi rekel - bolj okusen, kot izgledam. Danes sem si dal svojo najboljšo kravato gor, recimo, kar tudi dokazuje odnos do vas in do tega zakona. Še enkrat bi rad poudaril tole. Ravno zato, ker dobro vem, kaj je razpršena poselitev, se tudi dobro zavedam, kako težko jo je spraviti v pravni termin. Razpršena poselitev je strokovni termin iz prostorskega planiranja in tako naprej in jo je zelo težko spraviti v pravno formulacijo, ko se določi, npr. kolikšno število prebivalcev na hektar bo pomeni razpršeno in kaj ne več razpršeno poselitev. To je dosti zahtevna zadeva, ki se da, ampak ne vidim nekega hitrega konca, da se to lahko zgodi. To ni pravni pojem, je pa strokoven pojem in zelo uporaben pojem. In v prostorskem planu ga imate celo definiranega na različne strokovne načine, kot sem že prej omenil. Ostalo pa pač ostaja, moje stališče - na žalost - ni spremenjeno, vendar vsekakor: člen je odprt. Jaz menim, da ni potreben ta dostavek. Prepušča pač odločitev, kakor se bo pač državni zbor v zvezi s tem odločil. Upam pa, da je jasno, da ima vlada pri tem, kako so bile določene te cene, jasen cilj, da to stroškovno določanje cene pomeni tudi to - med drugim tudi to - ali pa predvsem tudi to - kar se veže na razvoj telekomunikacijskega omrežja.
Hvala lepa. Spoštovani kolegi, če dovolite, mislim, da je tudi pravzaprav temeljno vprašanje, kaj dejanski stroški, ki so tu kot pojem, vsebujejo. In če prav razumem, je minister prej rekel, da metodologija je v pripravi. In če se strinjate, bi vendarle v tretjem branju v dogovoru z gospodom ministrom in predstavniki vlade prišli do pojasnila, ker če so ti stroški, se pravi, tudi za razvoj telekomunikacijskega omrežja - predvideni v okvir, na podlagi te metodologije, ki je podlaga za določitev dejanskih stroškov, bi na podlagi tega potem v tretjem branju ustrezno oblikovali ali dopolnili ta člen in potem resnično navedli vse, kar je tisto, kar te stroške [[...]]Da ne bi tu zdaj odpirali in ponovno razpravljali, kaj je razpršeno, kaj ni, ker to lahko gre v nedogled. Gospod Rokavec, izvolite.
Hvala za besedo. Mogoče majhen ugovor na to vaše tolmačenje. Poglejte. Jaz sem prepričan, da bo veliko lažje priti do enega usklajenega soglasja, če se bosta ta amandma in pa ta vsebina danes sprejela. In verjetno bo tudi večje zaupanje vzpostavljeno na relaciji, kot parlament kot ministrstvo, in na drugi strani tudi na nek način večja zaveza vlade, da bo v tretjem branju na nek način prišla z eno primerno, mogoče še boljšo, rešitvijo. Sam pa ocenjujem, da iz pravno-tehničnega pogleda ta amandma ni v ničemer sporen. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. In sicer, najprej odločamo o prvem amandmaju k 75. členu, ki ga je poslanska skupina tudi dopolnila, tako kot je gospod Rokavec prej predstavil. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev. Za je glasovalo 21, proti 28. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 28.]] Ugotavljam, da popravljeni amandma pod 1 ni bil sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslance. Za je glasovalo 42, proti 3. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma pod 2 sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 3. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 77. členu in amandmaju k temu členu, katerega predlagatelj je poslanska skupina Nova Slovenija. Želi kdo razpravljati? Gospod Sok, izvolite.
Hvala za besedo. Ta razprava bo čisto kratka, ne tako dolga, kot je bila prej med koalicijskimi partnerji. Torej, mi predlagamo, da se v tretjem odstavku beseda "ali" nadomesti z besedo "in" in se tako ta člen uskladi s 78. členom, prvim odstavkom 78. člena, kjer prav tako piše, da se loči na organizacijski in pa računovodski del. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Gantar.
Gospa podpredsednica. Odgovor vlade opozicijskemu poslancu bo ravno tako kratek: amandma podpiramo.
Hvala lepa. Želi še kdo? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti 1. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 84. členu in amandmaju k temu členu, katerega predlagateljica je vlada, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Amandma k 88. členu je brezpredmeten, ker je izključno redakcijski, zato o njem ne bomo glasovali. Prehajamo na razpravo in odločanje o 94. členu in amandmaju, katerega predlagateljica je vlada, matično delovno telo amandma podpira. K temu členu sta dva amandmaja. Predlagateljica obeh je vlada in oba amandmaja matično delovno telo podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o prvem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod ena sprejet. Glasujemo še o drugem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti 2. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma pod dva sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 95. členu in o štirih amandmajih k temu členu. Predlagateljica vseh štirih amandmajev je vlada, matično delovno telo vse štiri amandmaje podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o prvem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod ena sprejet. Glasujemo o drugem amandmaju. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod dva sprejet. Prehajamo na odločanje o tretjem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod tri sprejet. Odločamo še o četrtem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod štiri sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 97. členu in o 97. členu, predlagateljica amandmaja je vlada, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti 2. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 98. členu in 98. členu v celoti. Predlagateljica amandmaja je vlada, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen v celoti spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 100. členu in o amandmaju k temu členu, katerega predlagateljica je vlada, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 101. členu in o amandmaju k 101. členu, katerega predlagateljica je vlada, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 102. členu in o amandmaju k temu členu, katerega predlagateljica je vlada, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, proti nihče. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 104. členu in o amandmaju k temu členu, katerega predlagateljica je vlada, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti nihče. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 105. členu in o amandmaju k temu členu, katerega predlagateljica je vlada, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti nihče. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 106. členu in o amandmaju k temu členu, katerega predlagateljica je vlada. Matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 107. členu in o štirih amandmajih k temu členu. Predlagateljica vseh štirih amandmajev je vlada Republike Slovenije. Matično delovno telo vse štiri amandmaje podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o drugem amandmaju, to je amandma na amandma vlade in na koncu bomo o prvem, ker gre za amandma v naslovu člena. Najprej glasujemo o drugem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti nihče. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je drugi amandma sprejet. Odločamo o tretjem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti nihče. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 3 sprejet. Prehajamo na odločanje o četrtem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti 2. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma pod 4 sprejet. Odločamo še o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod zaporedno številko 1 sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti 2. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. In če se strinjate, opravimo še z dvema amandmajema na tej strani. Prehajamo na razpravo in odločanje o 108. členu in o amandmaju vlade k tem členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, proti nihče. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo še na razpravo in odločanje o 109. členu in o amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, proti nihče. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 33, proti 1. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Spoštovane kolegice, kolegi hvala lepa za sodelovanje v dopoldanskem delu. Dober tek vam želim! Nadaljujemo z obravnavo te točke dnevnega reda v popoldanskem delu. Hvala lepa.
Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi, nadaljujemo s popoldanskim delom zasedanja. Sporočam vam, da je za nadaljevanje 4. seje, dne 29.3.2001, dodatno opravičena Cveta Zalokar Oražem za popoldanski del seje. Ugotavljali bomo navzočnost. Vljudno vas prosim, če pogledate pri sosedih, da morebiti nimajo vstavljenih kartic, pa jih tu ni navzočih. Ugotavljamo navzočnost! Navzočih je 47 poslank in poslancev, kar pomeni, da je državni zbor sklepčen in lahko veljavno odloča. V dopoldanskem delu smo končali z odločanjem o amandmaju in 109. členu, se pravi, končali smo z 22. stranjo naših pregledov in nadaljujemo z delom na strani 23. In sicer dajem v razpravo in odločanje 110. člen in tri amandmaje k 110. členu. Predlagateljica vseh treh amandmajev je vlada Republike Slovenije, matično delovno telo vse tri amandmaje podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o prvem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 31, proti 3. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 24, proti 2. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma pod zaporedno številko 2 sprejet. Odločamo še o amandmaju pod zaporedno številko 3. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 24, proti 4. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma pod zaporedno številko 3 sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 28, proti 5. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 115. členu in o amandmaju k temu členu, katerega predlagateljica je vlada. Matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti nihče. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 116. členu in o treh amandmajih k temu členu. Predlagateljica vseh treh amandmajev je vlada Republike Slovenije, matično delovno telo vse tri amandmaje podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o prvem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 35, proti 4. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti nihče. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 2 sprejet. Prehajamo še na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 3. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 34, proti 1. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 33, proti 1. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 119. členu in o amandmaju k temu členu, katerega predlagateljica je vlada, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 31, proti 5. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 30, proti 2. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 120. členu in amandmaju k temu členu, katerega predlagateljica je vlada, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 29, proti 2. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 29, proti eden. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 130. členu in štirih amandmajih k temu členu. Predlagateljica prvega amandmaja je komisija za nadzor nad delom varnostnih in obveščevalnih služb, predlagatelj drugega amandmaja je odbor za gospodarstvo, predlagateljica tretjega je vlada, matično delovno telo ta amandma podpira, in predlagateljica četrtega je ravno tako vlada, ki ga matično delovno telo podpira. Želi kdo razpravljati? Gospod Moge, izvolite.
Hvala lepa za besedo. To področje imajo nekatere države neprimerno strožje urejeno, kot ga imamo mi. Mi na zelo dobrovoljen način pristopamo k uporabi prisluškovanja na teh linijah. In ko smo te stvari obravnavali na komisiji za nadzor nad delom varnostnih inobveščevalnih služb, se nam je zdelo pametno, da poslanci sprejmejo tudi amandma na amandma, ki ga komisija predlaga, zaradi tega, ker se potem jasno ve, kdo in na kakšnih podlagah lahko prisluškuje. Zdi se mi pa, da bi moral državni zbor tudi zakonodajo na področju nadzora nad varnostnimi in obveščevalnimi službami zdaj, po desetih letih samostojnosti sprejeti, da se ne bi to, kar bomo tu nekomu pač dali, izrabilo mogoče za takšne ali kakršnekoli drugačne namene. Druge države imajo te stvari tako strogourejene, da je tudi parlament direktno vključen v to, da sodeluje pri dajanju dovoljenj, da se nekomu prisluškuje na teh zvezah. Zato bi vas prosil, če bi ta prvi amandma podprli.
Hvala lepa. Gospod Sok, izvolite.
Hvala za besedo. Torej, meni se zdi, da se teh zadev takole, bi rekel, samo z enim amandmajem, nikakor ne da rešiti. Torej, da bi z enim amandmajem in zapisom v člen zakona lahko rešili to pereče vprašanje, kdo, kdaj in zakaj lahko prisluškuje. Tega področja pravzaprav tudi nek celovit zakon ne bi mogel povsem rešiti, kajti to ni povezano samo z zakoni, ampak - bi rekel - predvsem z moralnimi normami. In tu, se mi zdi, je največji problem in tu je tisto, na katerem področju bi morali v Sloveniji marsikaj postoriti, da bi lahko državljani te države res živeli v zaupanju, da nam nihče in nikdar ne prisluškuje, kadar seveda ni to nujno potrebno zaradi kakšnih - bi rekel - raziskav v policijskih ali pa sodnih zadevah. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. In sicer, najprej bomo glasovali o prvem amandmaju k 130. členu. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 31, proti 5. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma pod zaporedno številko 1 sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 30, proti 3. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 3. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 25, proti 3. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo še na glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 4. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 32, proti nihče. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 4 sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 137. členu in amandmaju. Predlagateljica amandmaje je vlada, matično delovno telo ga podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 30, proti nihče. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 29, proti eden. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 140. členu in amandmaju k temu členu, katerega predlagateljica je vlada, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti nihče. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 35, proti eden. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 141. členu in amandmaju k temu členu, katerega predlagateljica je vlada, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 31, proti nihče. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 32, proti eden. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 143. členu in štirih amandmajih k temu členu. Predlagateljica prvega in drugega amandmaja je poslanska skupina Nove Slovenije, predlagateljica tretjega in četrtega pa vlada; amandmaja pod številko 3 in 4 matično delovno telo podpira. Želi kdo razpravljati? Gospod Sok, izvolite.
Hvala za besedo. V imenu naše poslanske skupine bi želel obrazložiti amandmaja k 143. členu. In sicer predlagamo, da se v prvem odstavku 143. člena doda nova 4. točka, ki se glasi: "Nespoštovanje pravic in obveznosti, določenih v odločbi o dodelitvi radijskih frekvenc iz 43. člena tega zakona, ostale točke pa se ustrezno preštevilčijo. Torej, 43. člen ni zajet v tem 143. členu. In pa drugi amandma. Predlagamo, da se v prvem odstavku 143. člena doda še ena nova 5. točka, ki se glasi: "Če ne povrne škode v predpisanem roku ali izvedba ukrepov za sanacijo nastale škode." Torej, o tem pa govori četrti odstavek 54. člena tega zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Gantar izvolite.
Rad bi sporočil mnenje vlade do teh dveh amandmajev. Prvič, seveda k prvemu amandmaju menimo to, da kadar se ne spoštuje teh pravic, je seveda sankcija po uradni dolžnosti odvzem dovoljenja. Seveda pa je možno tudi nekaj drugega: da tisti, ki želi - recimo - da bi oddajal s povečano močjo, vsekakor zaprosi za spremembo dovoljenja in s tem legalizira ali pa legalizira in postavi na pravno podlago svoje spremenjene pogoje obratovanja. V kolikor pa to ni mogoče, pa mora biti vrnjen na prejšnje stanje oziroma se mora mu odvzeti dovoljenje. Tako da mislim, da je ta rešitev v zakonu dosti bolj jasna. Torej tudi tako ena manjša kršitev se lahko spremeni s spremembo dovoljenja za obratovanje, v kolikor pa seveda ni manjša, pa ta kršitev mora biti odstranjena oziroma mora biti izgubljeno dovoljenje. K drugemu amandmaju pa lahko rečem samo to, da je seveda povezan z amandmajem k 54. členu, ki ni bil izglasovan. Rad bi pa rekel tole, da pravzaprav mu agencija določi in naloži izvedbo ukrepov in v kolikor jih ne izvrši, ga tudi sanckionira. Poleg tega pa je seveda možna pot še tako na sodišče, torej upravni spor, in seveda civilna tožba. Tako da so koristi tega vendarle varovane. Nič bolj ne bi bile varovane s tem, s to določbo, posebej, ker še tista prejšnja ni bila sprejeta. Tako da razumemo te amandmaje, vendar mislimo, da logika delovanja tega zakona ima mehanizme, ki na enako dober način realizirajo intenco predlagateljev. In predlagamo, da seveda amandmajev ne sprejme. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje še z opozorilom, ker amandma poslanske skupine Nove Slovenije k 54. členu ni bil izglasovan, je tudi amandma pod zaporedno številko 2 istega predlagatelja, brezpredmeten. Tako torej odločamo o prvem amandmaju k 143. členu. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 14, proti 32. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 32.]] Amandma pod zaporedno številko 1 ni bil sprejet. Prehajamo na odločanje o tretjem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti 6. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je bil amandma pod zaporedno številko 3 sprejet. Prehajamo še na odločanje o amandmaju pod 4. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje za novo 19. poglavje, katerega predlagateljica je poslanska skupina Nova Slovenija. O tem so v okviru tega poglavja s strani iste poslanske skupine predlagani tudi, se pravi, je predlog za novi 144.a člen, za novi 144.b člen, c člen, d člen in e člen. Odpiram razpravo o vseh členih, ki jih predlaga poslanska skupina Nova Slovenija in o njihovem predlogu, da se odpre novo 19. poglavje z v nadaljevanju navedenimi členi. Želi kdo razpravljati? Gospod Sok, izvolite. Prosim kolegi, za malo tišine.
Hvala za besedo. Mislim, da je razprava o teh amandmajih pravzaprav potekala že včeraj skozi ves dan in da kaj bistveno novega k temu ne bi mogli povedati. Mi pač vztrajamo na tem, da se v tem zakonu uredi tudi področje vlaganj v razvoj telefonije. To gre za tista vlaganja, ki so pač bila vložena v letih 1974 do 1997. Gre tudi za odločbo ustavnega sodišča, ki je te zadeve opredelila že glede na 64. člen prejšnjega zakona. Takšna določila je sprejela tudi prejšnja vlada, vlada dr. Andreja Bajuka. Tu sicer se vseskozi ponavlja, da povračila vlaganj niso stvar tega zakona, ampak da bo za to področje pripravljen poseben zakon na to temo in v zvezi s tem posebnim zakonom je tudi koalicija vložila amandma, ki bo za tem obravnavan, tako da mi predlagamo, naj se pač ti amandmaji večinsko s strani koalicije zavrnejo, se bomo pa potem odločali, ko bomo prišli do 156.a člena. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Gantar.
Moram reči, da podpiram predlog gospoda poslanca Soka, da koalicija večinsko zavrne te amandmaje, in pozivam tudi člane opozicije, da se ji pridružijo in da potem opravimo to razpravo ob 156. členu, ki je že predložen v obravnavo. Se pravi, predlagam torej, da zavrnemo člene od 144 do 144e, ki urejajo vračilo vlaganj. Treba je tudi vsebinsko dodati, da je to vračilo tu zavezano samo v denarju in s tem zožuje obseg in način ter možnosti vračanja in tako naprej. Skratka, vlada vsekakor predlaga, da se ti členi zavrnejo.
Hvala lepa. Gospod Sok, morda umikate te amandmaje ali vendarle želite, da se o njih glasuje, glede na pravzaprav pripoznano tudi vašo željo, da [[...]]?
Hvala za besedo. Torej, amandmajev vsekakor ne bomo umaknili. Tudi nisem tako predlagal, kot je razumel gospod minister. Rekel sem, da naj koalicija to zavrne, opozicija verjetno ne bo. Opozicija bo glasovala za te amandmaje, koalicija pa je tista, ki ima večino v tem državnem zboru, in bo vsekakor v skladu z včeraj danimi obljubami morala to področje rešiti; sicer pa v ozadju že čaka, kolikor nam je znano, pobuda za zbiranje podpisov za referendum, in verjetno tudi sami veste, da je glede na število upravičencev ta pobuda dokaj realna, da bo dobila tudi zadostno podporo, da bodo predstavniki civilne družbe zbrali teh 40.000 podpisov. Verjetno se tega zavedate in se tudi zavedate, da je sedaj na vas, ki imate večino v tem državnem zboru, da to vprašanje ustrezno rešite. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Zamernik, izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Zakaj bo naša poslanska skupina podprla te amandmaje, je bilo povedano včeraj oziroma je zapisano v odločbi ustavnega sodišča. Ker vemo, da nas pri 156. členu čaka to, zaradi česar je bil razveljavljen 64. člen obstoječega zakona, se pravi, da pravica ki napotuje na nek drug, neobstoječ zakon, je nična. Se pravi, če bi spoštovali to odločbo, bi morali sedaj podpreti te zakone. Ker seveda vladajoči koaliciji ni treba spoštovati odločbe ustavnega sodišča, bo glasovala proti. Vendar zdelo se mi je pa potrebno, da se na to posebej opozori. S sprejetjem teh amandmajev bi imeli vsaj vrabca v roki. S sprejetjem tistega 156.a člena, ki ga predlaga odbor za gospodarstvo, bomo pa imeli zopet nekega goloba na strehi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Jakič, izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovana podpredsednica, spoštovani minister, kolegice in kolegi! Poslanska skupina Liberalne demokracije Slovenije pa ne bo podprla teh amandmajev in je svoje povedala v resnici že včeraj, z nastopom poročevalca poslanske skupine, kolega Blaža Kavčiča. In pa seveda iz razprave, ki sem jo jaz dal, ravno diametralno nasprotno, kot je moj predgovornik govoril. Mi razumemo odločbo ustavnega sodišča, seveda, kot odločbo, ki zakonodajalca napotuje k posebnemu zakonu, ki bi urejal vprašanja vračanja vložkov v to infrastrukturo in zato jaz tudi kot predlagatelj enega od zakonov pozivam kolege, da naj ne ignorirajo že dve leti vloženega zakona in govorijo, da ni vrabca, niti goloba, temveč da pogledajo v svoj Lotus Notes in bodo videli, da je zakon vložen in da je z vsemi mojimi nastopi na to temo bilo večkrat povedano, da je ta zakon odprt za vse možne sugestije, da bi enkrat končno poglavje vračanja vlaganj v telekomunikacijsko infrastrukturo v tem državnem zboru zaprli. Moje osebno mnenje in mnenje poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije pa je, da vračanje premoženja ne sodi v zakon o telekomunikacijah in da na nek način zakon o telekomunikacijah bil vsa ta leta - in izgleda, da bo še - talec izsiljevanj tega segmenta, ki ne sodi, treba pa ga je z vsem spoštovanjem, do vseh tistih, ki so vlagali, pač rešiti oziroma sprejeti. In seveda ta intenca, da bi ga sprejeli v 6 mesecih, upam, da bo, seveda, nam uspela v državnem zboru. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Rokavec, izvolite.
Hvala za besedo. Poglejte, prepričan sem, da vsakršno lastninjenje javne infrastrukture dejansko za seboj potegne, na nek način - če hočemo, primerno uredi tudi lastninsko strukturo v prihodnje. In na eni strani in na drugi strani tudi spoštovati vložena sredstva v obstoječo infrastrukturo nujno. Namreč, drugače tudi v bodoče ne bomo glede vlaganj v javno infrastrukturo na nek način imeli nobenega pozitivnega zaupanja s strani državljank in državljanov. Vendar, verjemite mi, da sem v tem času, ko je bil sklic predlagane točke na prejšnji seji in do te seje, tudi sam osebno vložil veliko napora, da bi se razjasnilo tudi to vprašanje načina vlaganj. Temu sem na nek način tudi sklical tudi pogovor v okviru svojega poslanskega večera. Dejansko je bilo teh različnih načinov vlaganj cel spekter, ki bi jih verjetno potrebno bilo pri načinu dodelitve vračanja dejansko strniti na nek način v eno obliko in na podlagi tega, predvsem pa izkušenj iz preteklosti, ko smo imeli tudi že podobne zakone, doseči tak model, ki na nek način ne bi prizadel novih krivic. Namreč, prepričan sem, da dejansko absolutne ugotovitve vložkov posameznika bo verjetno zelo težko najti. In napodlagi vsega tega mislim, da tudi določba novega 19. poglavja ne urejuje to zadevo tako, da ne bi na nek način v prihodnosti prišli tudi do velikih težav pri načinu vračanja. Na drugi strani pa tudi ta obstoječi predlog vračanja, gospod Jakič, ocenjujem, da absolutno ne rešuje problema vladanja in ga podcenjuje. Dodal bi pa še nekaj. Mislim, da mora poseben zakon o načinu vračanja opredeliti tudi način vračanja. Po moji oceni bi največ za vse te upravičence naredili, če bi jim omogočili na nek način razvoj novih tehnologij na podlagi telekomunikacij. Mislim, da bi jim največ omogočili - tudi na podlagi tistega, ker smo prej govorili pri 75. členu. Zato mislim, da bi verjetno bilo potrebno na nek način dejansko, da se danes odločimo o zavezi pri 165. členu, podpiram pa tudi to, da bi na nek način bil podprt amandma, ki sem ga sam predlagal, za drugi odstavek 165. člena. Kajti ocenjujem, da na ta način bi dejansko dali tudi garancijo, tudi dosedanjih pobudnikov referendumskega vprašanja, da ne bo država izigrala ali poskušala ponovno izigrati odločbo ustavnega sodišča. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Pukšič, izvolite.
Hvala lepa. Glede na nacionalni program in glede na zakon o telekomunikacijah, ki še velja, in glede na odločbo ustavnega sodišča, bi bilo najbolj smiselno, da bi to poglavje, 19. poglavje, in te amandmaje k temu poglavju sprejeli. To bi bila samo logična posledica nadaljevanja tega, kar je naložilo ustavno sodišče, čeprav z letno zamudo, pa vendarle. Glede na razprave, ki so se zvrstile včeraj in danes, je seveda pričakovati, da bo vladna koalicija to poglavje zavrnila. Če ga bo zavrnila, postavljam danes vprašanje, ne šele čez šest mesecev, ampak danes. Ali bo istočasno oziroma upam, da se zaveda [[...]]
[[...]]Hvala lepa. Izvolite!
[[...]]Torej, upam, da se vladna koalicija zaveda, da ne bo puščala odprtih vprašanj šele po šestih mesecih, da je potrebno, preden bo sprejet ta zakon, poseben zakon o vračanju, ki ga mora pripraviti vlada in biti sprejet v roku šestih mesecev v tem državnem zboru. Torej, spraviti proceduralno z dnevnega reda zakon, ki ga je pripravil poslanski kolega in ga vložil že, ne vem, leta 1999. To pomeni, da ne bo to ovira in da ne bi od danes naprej imeli vloženih nekaj zakonov o načinu vračanja, šele za tem potem vladnega, ki pa bi seveda proceduro razvlekel. Spoštovane kolegice in kolegi! Toliko korektnosti in poštenosti, če smo govorili o nekem zaupanju, se bo - seveda - v teh primerih izkazalo. Vsekakor pa nasprotujem že vnaprejšnjem razmišljanju kolega, ki je govoril, da je način vračanja v nove tehnologije, torej na takšen način, da bi se to dalo v nove tehnologije. Namreč, zavedati se moramo, da so vrednost, kapitalno vrednost, takšno, ki danes je v teh telekomunikacijah, ustvarjali ljudje s svojimi vložki. Ko bo država ta svoj delež prodajala v Francijo, Nemčijo, Avstrijo, Kanado - kamorkoli že niso dolžni ti, ki so ustvarjali to osnovno vrednost, iz teh svojih deležev Francozom, Nemcem, Angležem podeljevati. In tistim, ki bo država dala koncesije za to, so dolžni in država je dolžna zagotoviti, da bo, seveda, razvoj v tej državi tekel vsaj približno po sprejetem zakonu v tem državnem zboru, zakonu o skladnem regionalnem razvoju. Če, seveda, to ne bo zagotovljeno, potem ne bo do danes takšne koncesije v prid in dobrobit državljank in državljanov te države. Zato seveda bi priporočal, da se pri zakonu o načinu vračanja, seveda, razmisli širše tako, da bodo speti v ta sistem lastninjenja tisti, ki so prekomerno že vložili v to in ustvarili takšno vrednost, ki danes obstaja. Hvala lepa.
Hvala lepa. K besedi so se prijavili še po sledečem vrstnem redu najprej gospod Feri Horvat, potem gospod Džuban, potem gospod Sok. Spoštovani kolegi, vljudno vas prosim, da vendarle spet ne zaidemo in ne odpremo popolnoma nove splošne razprave na to temo, glede na to, da smo v prvi obravnavi, mislim, da zelo izčrpno razpravljali o teh vprašanjih. Tako, da razpravljalce prosim, da se res omejijo na kakšne svoje nove zamisli. Gospod Horvat, izvolite.
Gospa podpredsednica, spoštovane kolege in kolegi, minister in ministrova ekipa! Nisem človek, ki bi a priori dvomil v poštene namene drugih ljudi, kolegic in kolegov poslancev. Vendar, tako kot poteka ta razprava v teh dneh in tudi že pred temi dnevi tukaj na plenarni seji, tudi na odboru, se mi vse bolj dozdeva, da ni osnovni namen to, da se dejansko zagotovi vlaganje; to, kar je tudi namen pobudnikov za referendum, ampak da so tudi nekateri drugi nameni. Prepoceni nabiranje političnih točk ali pa celo skrajno: poskus blokade, da se sploh ta zakon sprejme. Glejte, samo da spomnim na nekatere zadeve, kako so se odvijale. Ko smo imeli prvo obravnavo predloga zakona na odboru, ste prav kolegi iz SDS in pa Nove Slovenije legitimno in korektno predlagali, da je potrebno v zakonu čvrsteje zavezati vlado, da bo res predložila zakon za reševanje tega problema vlaganj. In ste tudi predlagali potem javno predstavitev mnenj. In v to smo šli in to predstavitev tudi opravili. Večina interesentov oziroma njihovih predstavnikov, vlagateljev se je predvsem zavzemala za to, da se v zakonu dejansko vnese člen, ki bo zavezal vlado, da pripravi predlog zakona,ki bo to vprašanje reševal. In na osnovi tega - to smo upoštevali - in potem tudi na naslednji seji odbora oblikovali predlog amandmaja za novi 156.a člen. Vlada je najprej rekla, da bo v roku enega leta pripravila predlog. Mi na odboru smo rekli, da ne, da je v roku šestih mesecih treba pripraviti predlog zakona. Tudi to ni bilo očitno zadovoljivo in je bila dana pobuda za referendum. S predlogom, da to ni dovolj, da se mora državni zbor zavezati v zakonu, da bo v določenem roku sprejel zakon. Čeprav je to neobičajno, smo skupaj in vlada in tudi koalicija včeraj oblikovali tak amandma, dejansko skoraj dobesedno tak, kot je dan v referendumski pobudi. Zdaj odpiramo diskusijo "jovo na novo", od začetka, da je treba bodisi v tem zakonu zadevo reševati, čepravse zelo strinjam s tem, kar je kolega Pukšič sam na koncu potrdil, da je zadeva materije tako komplicirana, da je dejansko ni možno v tem zakonu urediti, če hočemo ta zakon - in vemo, da ga moramo, da je v interesu države, da ta zakon čimprej sprejmemo. In ne vem, zakaj vračamo zdaj zadevo spet na začetek in zadeve še bolj kompliciramo. In s tem delamo dejansko medvedjo uslugo tistim, ki so vlagali, ki želijo imeti to urejeno, dobiti iz tega dejansko določena vračila ali delnice ali kakorkoli že. Jim delamo medvedjo uslugo! Ker čimbolj bomo blokirali in zavlačevali s tem zakonom, se bo zgodilo dejansko to, kar je včeraj minister povedal, da bo še pozneje uresničen ta interes, za katerega pravite vi, da se zavzemate. In greste dejansko s tem, s temi predlogi, s temi amandmaji nimamo tega, kar legitimno predlagajo pobudniki referenduma. Tega enostavno ne morem razumeti. In zato predlagam, da te amandmaje zavrnemo, da sprejmemo ta novi amandma, ki je bil včeraj oblikovan skupaj s koalicijskimi partnerji in pa z vlado. S tem je popolnoma zadoščeno zahtevi pobudnikov referenduma, se pravi, pobuda postane brezpredmetna. In kaj je možno še več, kot da je v zakonu zapisano, da bo državni zbor v šestih mesecih sprejel zakon? Se pravi, da bo moral dati rešitve za problem, za katerega se zavzemajo pobudniki in za katerega se tudi, pravite, zavzemate vi. Mislim tudi, da ni potrebno tisto, kar predlaga v svojem amandmaju spoštovani kolega Rokavec, ker je to dejansko pokrito že v samem amandmaju, saj amandma pravi v zadnjem stavku, da bo problem reševanj - torej, vlaganja v javno telekomunikacijsko omrežje se bodo povrnila v breme privatizacije Telekoma Slovenije. Potem ni potrebnega posebnega člena ali posebnega določila, da se privatizacija prej ne more začeti, kajti itak je predvideno v tem členu oziroma v tem amandmaju, da se bo to reševalo v procesu privatizacije Telekoma, ker bo to vir tudi potem za to, da se povrne del teh vloženih sredstev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika gospod Zamernik.
Gospod Horvat, jaz pa razumem vas. Če vi ne razumete, zakaj mi vztrajamo pri tem, o tem je bilo veliko govora tako včeraj kot danes, in če bi pozorno poslušali, bi nas pa vendarle, najbrž, lahko razumeli, zakaj vztrajamo pri tej zadevi. Ko boste, ko bo vlada - tega v včerajšnjem amandmaju, ki sem ga videl, ni bilo napisano. Piše samo državni zbor bo v šestih mesecih sprejel poseben zakon, ni bilo nič napisano, da bo vlada pripravila. Vlada se bo lahko izgovarjala na parlament. Ampak recimo, da bomo to uredili in bo vlada pripravila zakon, ki bo čez pol leta sprejet v tem parlamentu. To bo nekako obveza. Takrat bomo lahko potegnili ven te amandmaje in jih primerjali z rešitvami, ki bodo v vašem zakonu. In če bodo boljše, bomo rekli: v redu, strinjamo se, takrat je bila napaka. Če bodo pa slabše, kot so zdaj te tukaj, potem bomo pa rekli: vidite, zakaj nismo sprejeli teh rešitev, ki so bile boljše oziroma jih bomo poskušali na nek način, kot pravi gospod Rokavec, vključiti tudi v tisti še neobstoječi zakon. O tem smo pa že tudi veliko govorili oziroma ustavno sodišče je napisalo, da je to pravica, ki je prazna. Samo iz tega razloga vztrajamo pri tem. In sedaj ni nobenega zavlačevanja, tu ne vidim. Če bi gospod Horvat se ne oglasil, se tudi mi ne bi oglašali kaj dosti in bi to izglasovali, pač, v negativnem smislu, se pravi, ne bi bilo sprejeto in zadeva bi šla naprej. Mislim pa, da je to naša legitimna in legalna pravica, da vložimo rešitev, ki se nam zdi korektna in primerna. Tako da, gospod Horvat, ko bo čez pol leta zakon, ki bo sistemski - seveda, o sistemskih zakonih smo včeraj že govorili - tu, bomo lahko rešitve, ki so tu pred nami sedaj, o katerih bomo odločali, primerjali s temi, ki bodo čez pol leta v parlamentu
Hvala lepa. Dve repliki, najprej ima repliko gospod Kremžar in nato gospod Pukšič.
Hvala lepa. Mislim, da smo vendarle malce zašli, zato predlagam, da pogledamo papirje, ki jih imamo pred sabo. Dejansko sta oba amandmaja v proceduri in predlagana, tudi amandma, ki zadeva vlado, kajti odbor je zavezal - kot se spomnite, skupaj smo to naredili - vlado, da v šestih mesecih pripravi predlog, in ta amandma imamo tudi; to je amandma odbora na 38. strani. Ob tem je pa še amandma poslanskih skupin, ki je bil včeraj oblikovan, ki pa zavezuje še dodatno - seveda če bo sprejet takšen, kot je - državni zbor za ta rok. Tako da vlada z drugim amandmajem ni izvzeta kot partner v tej zadevi, pač pa je že potistem amandmaju popolnoma logično, da mora - ob tem je pa še zavezujoč tudi ta amandma. Predlagal bi, seveda, da vendarle stopimo korak naprej in da ne ponavljamo razprave, čeprav je seveda vsaka razprava legitimna, iz prve obravnave, in ko pridemo do teh členov, ki govore o tem, vendarle opravimo razpravo in če bo dovolj volje, tudi sprejmemo. Kajti, še enkrat naj povem: želja in volja teh, ki smo sodelovali pri pripravi teh amandmajev včeraj, je ta, da bi se zadeva čim prej spravila v proceduro, v novem posebnem zakonu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Spoštovani kolegi, naj samo opozorim: odprta je razprava za novo 19. poglavje in člene, ki spadajo pod to poglavje. Tako da vas opozarjam, vsem, ki boste zahajali na druge amandmaje, ki so še pred nami, bom vzela besedo, ker tako resnično nikamor ne bomo prišli. Gospod Pukšič, izvolite, replika.
Če se vedno pri meni začne in pri meni konča, žal, sem pač strelovod, na elektroenergetiki poznamo tudi to področje, lahko se zgodi. Kolegu Feriju Horvatu toliko: ne razumem, da nas bivši opozicijski poslanec obsodi, da zavlačujemo. Res te ne razumem, kolega Feri, ker sam veš, da vlada tistega ni naredila, kar je ustavno sodišče naložilo. Sam veš, da smo pač na te zadeve opozorili in da smo želeli rešiti po najboljši možni poti, dobro veš. Obljube, ki so bile dane, so nekaj, vendar koliko teh obljub je bilo danih in koliko se jih je pojedlo! Samo spomni se, kaj je bivša koalicija obljubila v zakonu o skladnemu regionalnem razvoju. Spomnim se, kolikokrat sem bil za govornico in na to opozarjal, približno dve in pol leti; dalj časa, kot je bil zakon potem sprejet, kot je bilo obljubljeno. Pričakoval bi, tako da bi, bom rekel, izžarelo tudi iz ministra [[...]]Poslušajte, zastavljam - namreč, ker sankcij, če se to naredi, ali pa ne naredi jih pač ni. Ampak, lahko bi pa zastavil svojo besedo, gospod minister: stojim za tem, kar sem rekel, v kolikor pa, ali bo ta zakon sprejet ali pa bom jaz odstopil. Mene več ne bo na tem mestu. Če je to beseda ministra, je nekaj verjeti. In - ne vem, tudi to lahko rešimo in potem dvignemo ugled, zaupanje v parlamentu med opozicijo in pozicijo ali pa tudi, če hočete, med koalicijo in vlado, ki do sedaj velikokrat tega, ki je obljubila lastni koaliciji, ni izpeljala.
Hvala lepa. Gospod Džuban. Se opravičujem. Ne dovoljujem več razprav o temah, ki se točno ne držijo naslova vračila vlaganj v 19. poglavju. To je tema o splošni razpravi, kaj minister bo naredil in česa ne bo naredil in tako naprej. Gospod Džuban se je prijavil k besedi in potem gospod Sok.
Jaz se prvič oglašam na to temo in na ta zakon in bom svoja oglašanja spremenil v obrazložitev [[...]]
Gospod Jakič, prosim!
Svoje oglašanje bom spremenil v obrazložitev glasu, kjer bom rekel, da bom podprl dopolnilo k 156. členu in ne bom podprl novega 19. poglavja. Razlogi so pa naslednji. Eden od slovenskih dnevnikov je danes zapisal, da je to naše obnašanje že malo neumno v tem parlamentu. In je morda to celo res, čeprav se človek z vsemi temi stvarmi ne bi smel strinjati, ko nas kritizirajo. Kar nekajkrat sem imel priliko videti in poslušati predsednika združenja za vračilo vlaganj in tako dalje - mislim, da se piše gospod Fras. In tudi včerajšnji njegov nastop in njihove zahteve so se mi zdele dokaj zmerne in objektivne in mnogo bližje rešitvi, ki jo je najprej oblikoval odbor za gospodarstvo in potem včerajšnje dopolnilo koalicije, ki govori o vlaganjih na način, ki je mnogo bližje temu, kar govori združenje in da to dopolnilo potem mi tudi na tak način sprejmemo. Ta rešitev se mi zdi sprejemljiva. Istočasno pa morda kaže reči, da smo se včeraj dogovorili, da gre zakon v drugo obravnavo ravno iz razloga, da bi z dopolnilom, o katerem zdaj govorimo, izpolnili pogoje in zahteve združenja, da bi to umaknilo referendumsko pobudo oziroma postopek, ki pa sledi zbiranju podpisov in da referenduma ne bi bilo. In v kolikor pripeljemo ta zakon v tej obravnavina tak način do konca, mislim, da bodo izpolnjeni pogoji, da potem ne bi govorili več o tem drugem delu zahtev združenja o referendumu in njegovih posledicah, ki bi na tak način nastale. Razen seveda, če se nam ponovi ena od zgodb, ki smo jih doživljali, ko je zelo znani gospod železnic organiziral železničarsko stavko in je vmes rekel, mi smo se sicer v vsem pogodili, ampak stavka kljub vsemu bo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Sok.
Hvala za besedo. Glejte, spoštovane kolegice poslanke in poslanci, noben zakon nič ne pomeni, če se ga ne izvršuje. To, kar nam vi predlagate v 156.a členu z amandmajem, to ste v bistvu že zapisali leta 1997 in mnogi od tistih poslancev, ki ste to sprejeli, danes sedite v tem parlamentu.
Gospod Sok, se opravičujem, upam, da sem bila dovolj jasna, da ne dovolim več drugih razprav kot glede vašega predlaganega poglavja 19.
Ja, saj to je povezano.
Žal ni povezano, vsi govorite o amandmajih k 156.a členu. Tja pridemo, razpravljamo zdaj o amandmaju za novo 19. poglavje.
Ja, zagovarjamo to, zakaj je potrebno, da bi se to poglavje na takšen način, kot je, zapisalo v ta zakon. Tako kot je gospod Zamernik povedal: ker se izigrava, ker se pač zakonov ne spoštuje, zato predlagamo, da se enkrat za vselej to reši tako, da se to v zakon zapiše. Ta 156.a člen pa je povsem malo drugačen, kot ga danes predlagajo, že bil zapisan leta 1997 in že tudi zodločbo ustavnega sodišča določeno, kako naj se to izvede, ampak od vsega tega ni nastalo nič. Danes smo spet na istem. Slovenski pregovor pa pravi, da gre osel samo enkrat na led. V tem je problem. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Horvat.
Žal moram replicirati kolegom, ampak bom to zadnjič storil. Tudi če bi bili sprejeti ti amandmaji, ki jih predlagate, ne pomeni to vnaprej 100 procentnega jamstva, da bo to dejansko tudi uresničeno. Tudi primer, ki ste ga navedli vi, iz nekega prejšnjega zakona, dejansko to tudi potrjuje. Več velja to, če vlada in koalicija s svojim amandmajem - in ta državni zbor sprejme obvezo, da bo dejansko v šestih mesecih sprejel zakon in uresničil to, kar vi pravite, da hočete. Lahko je to dopadljivo, da se sprejme te amandmaje, posledice bodo pa te, da se bo zadeva zavlekla. Zelo se bojim, da se bo to zgodilo. In čim bolj odlagamo sprejetje zakona, ker je 156.a člen vezan na sprejem oziroma uveljavitev zakona, dejansko delate s tem ravnanjem v nasprotju z interesi, ki jih imajo pobudniki referenduma. Hvala.
Hvala lepa. Replika gospod Peterle.
Hvala lepa. Ja, težko se je ne oglasiti k temu in čisto brez zgodovine se očitno ne da. In ne bo edini, ki bo to zadevo tudi omenjal. Glejte, saj zdaj govorijo o referendumu, o izmikanju in o tem, kaj bo parlament prevzel nase. Parlament se bo osmešil, če bo prevzel obvezo, da bo v šestih mesecih zakon sprejel, od vlade ga pa ne bo dobil. Kdo ga bo pa napisal zdajle? Lepo! Vendar takih zavez doslej parlament ni sprejemal, pa tudi je nalagal vladi, ampak veste, koliko debat smo imeli, kaj je za vlado obvezno, pa kaj ni. [[Nemir v dvorani.]] Se opravičujem, v tem hrupu ne želim govoriti.
Hvala lepa. Zaključujem splošno razpravo in prehajamo na odločanje. Svoj glas je želel obrazložiti - in sicer glas k amandmaju za novo 19. poglavje - gospod Sašo Peče. Izvolite!
Spoštovani! V Slovenski nacionalni stranki bomo podprli novo 19. poglavje. Razlogi za podporo k 19. poglavju, ki omogoča - po našem mnenju - smiselno zaokroženo zakonsko enoto; torej, na vseh področjih telekomunikacij, v odnosu do preteklosti, torej do vračanja, in v odnosu do prihodnosti, torej vnaprej sistemsko urejenega vprašanja informacij. V Slovenski nacionalni stranki, ker tudi nočemo več odpirati razprave o predlaganem področju, tudi nismo sodelovali v sami razpravi, ampak samo v obrazložitvi glasu. Apeliram tudi na vse ostale poslance, kajti s sprejemom 19. poglavja bomo razčistili vse dileme, o katerih smo se pogovarjali zdaj. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu - se opravičujem, če sem vas spregledala, gospod Pukšič, tolikokrat ste se javili, da se je to lahko zgodilo. Smo že v fazi odločanja. Dajem vam možnost, da obrazložite glas. Gospod Peterle želi obrazložiti svoj glas. Želite tudi vi? Izvolite, najprej gospod Peterle, nato gospod Pukšič.
Hvala lepa za besedo. Vsekakor bom ta amandma podprl, ker ne želim, da se nadaljuje politika izmikanja v zvezi s tem zakonom, ki traja že kar nekaj mandatov pod istim predsednikom vlade, ki bi lahko že zdavnaj poskrbel za to, da bi bil ta zakon v parlamentu, pa ga ni bilo, dokler ga ni Bajukova vlada poslala. Edina resna novost nove ali zadnje Drnovškove vlade je pa v tem, da je izvrgla zadevo, ki jo z amandmajem vračamo. In nesreča za to vlado in to hišo je ta, da se sedaj obljublja nekaj, česar še ni, pa bi, če bi vlada mislila zares, moralo biti že pred nami, ta predlog zakona, ki naj bi ga sprejeli čez šest mesecev oziroma v šestih mesecih, ne pa da je šele referendumski predlog oziroma pobuda izsilila besede o dodatnem zakonu. Torej, šele na pritisk je ta vlada prišla z neko puhlo obljubo, da bi pa mogoče vendar nekaj takega naredili. In veste, koliko je bilo že tu sprejetih zadev, ki se niso zgodile, koliko ustavnih odločb, ki niso bile spoštovane, in koliko obljub s strani vlade, ki niso bile realizirane! Zato bom podprl ta predlog, ker bi pomenil, da se konča to izmikanje in tudi odlaganje.
Hvala lepa. Gospod Pukšič, obrazložitev glasu, izvolite.
Hvala lepa. Kakorkoli, javil sem se dvakrat, enkrat sem razpravljal in enkrat sem imel repliko, kar pomeni, ne tolikokrat. Ne vem, ampak očitno sem resnično nek strelovod. Za te amandmaje bom glasoval iz dveh razlogov. Prvi razlog je - seveda, če bi vlada imela resnično korekten in pošten namen, potem bi zraven zakona pripravila tako imenovani dvojček. Sploh ni problema, zato ker so se o zakonu, o načinu in pogojih vračanja pogovarjali že v prejšnjem mandatu, v prejšnji koaliciji tri leta. In drugič, za te amandmaje bom glasoval zato, ker je nekdo vnaprej napovedal, kako se bo vlada do tega obnašala. Očitna tema dneva v Delu Neumnost brez primere, kjer so zapisali: "Namesto da bi najmočnejša stranka vladajoče koalicije jasno in glasno povedala, da država denarja ne bo vračala." To je seveda jasno in glasno povedano, da iz tega ne bo nič. Na to vas bomo še opozorili in ne vem, kako in s kakšnimi besedami boste takrat odgovarjali.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več obrazložiti svojega glasu, prehajamo na glasovanje. In sicer, prehajamo najprej na odločanje o amandmaju za novo 19. poglavje - s tem, da spoštovani državni zbor opozarjam, da v kolikor ta amandma ne bo izglasovan, so členi, ki spadajo pod to poglavje, to se pravi, od 144.a do 144.e člena brezpredmetni. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev. Za je glasovalo 22, proti 35. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma za novo 19. poglavje ni bil sprejet in s tem so postali členi, ki naj bi spadali pod to 19. poglavje, to se pravi členi od 144.a do 144.e člena brezpredmetni. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k podpoglavju 19, predlagatelj amandmaja je odbor za gospodarstvo. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev. Za je glasovalo 31, proti 2. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o podpoglavju v celoti. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za je glasovalo 64, proti nihče. [[Za je glasovalo 64.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je novo podpoglavje sprejeto. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 145. člen, katerega predlagatelj je odbor za gospodarstvo, in o amandmaju za 145. člen, katerega predlagateljica je vlada Republike Slovenije, z opombo, da se ta dva amandmaja izključujeta in v kolikor bo sprejet amandma odbora za gospodarstvo, ne bomo odločali o amandmaju vlade Republike Slovenije. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o amandmaju, katerega predlagatelj je odbor za gospodarstvo. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je novi 145. člen sprejet. Tako, da o predlogu amandmaju vlade ne glasujemo. Prehajamo na razpravo in odločanje o 146. členu in o amandmaju k temu členu, katerega predlagateljica je vlada, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 147. členu in amandmaju k temu členu, katerega predlagateljica je vlada, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev. Za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 148. členu in o amandmaju k temu členu, katerega predlagateljica je vlada, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 149. členu in treh amandmajih k temu členu, in sicer, predlagateljica amandmaja pod zaporedno številko 1 je poslanska skupina SLS + SKD, predlagateljica amandmajev pod zaporednima številkama 2 in 3 pa je vlada Republike Slovenije, oba amandmaja matično delovno telo podpira. Želi kdo razpravljati? Gospod Rokavec, izvolite.
Hvala za besedo. Namreč, pri amandmaju poslanske skupine bi opozoril na sledeče. Dejansko je že v naslednjem amandmaju vlada sama ugotovila, da je na nek način trimesečni rok, na podlagi katerega po uveljavitvi tega zakona naj bi bil sproščen dostop do vseh krajevnih zank in pripadajočih objektov in naprav, na nek način prekratek. Dejansko mislim, da je to tako občutljiva zadeva, preden preidemo na povsem liberaliziran telekomunikacijski trg, da bi si morala država vzeti daljši čas. V poslanski skupini predlagamo, da je to dvoletno obdobje. Ne trdimo, da je mogoče to obdobje predolgo, ocenjujemo pa zagotovo, da je obdobje treh ali pa šestih mesecev prekratko. Gre za to, da se tudi obstoječi operater kakor tudi sploh celotna infrastruktura na tem področju, na drugi strani pa tudi država, v celoti pripravi na to liberalizacijo. In ocenjujemo, da je šest mesecev prekratek rok. S tem amandmajem želimo opozoriti in dati možnost vladi, da eventualno do tretjega branja ponovno premisli to vprašanje in morda se le približamo v teh razlikah, različnih pogledih; ampak kljub vsemu sem prepričan, da bo šestmesečni rok prekratek in bo lahko ob tej sprostitvi prinesel preveč šoka in na nek način bo, v tem smislu slabo potegnil obstoječi operater. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Gantar.
Hvala lepa. Torej, stališče vlade je naslednje. Res je, da v tem zakonu, ki ga je vlada predložila, pravzaprav v tem členu pri razvezavi lokalnih oziroma krajevnih zank ni bilo določeno nobeno prehodno obdobje. Prehodno obdobje šestih mesecev, ki ga vlada predlaga z drugim amandmajem, z amandmajem pod točko 2 tu notri, je rezultat koalicijskega usklajevanja z 12.1. - to se pravi, moj drugi dan v službi - med dvema koalicijskema strankami, ne [[...]]med vsemi. Pardon se opravičujem. Na eni strani sem bil pač jaz, na drugi strani SLS+SKD, sta bila predsednik uprave Telekoma, gospod Marjan Podobnik, in svetovalec ali odhajajoči državni sekretar, že odšli, dr. Miro Rozman. Ugotovili smo, da je šestmesečno obdobje tisto,ki smo ga uskladili. Uskladili smo ga predvsem zato, ker smo se tudi mi strinjali, da je to obdobje, v katerem je potrebno pripraviti - in to že delamo, je že pripravljeno v veliki meri - zelo podrobno tehnično dokumentacijo, ki omogoča izpeljavo te razvezave lokalnih zank. Tako da to je v pripravi in v šestih mesecih, prav gotovo, bo to tehnično in sicer mogoče. Dve leti je definitivno nemogoča in nesprejemljiva, bi rekel, doba in v bistvu, če bi jo sprejeli, smo danes zelo malo opravili, ob vsem tem napornem delu smo pravzaprav pomembne elemente liberalizacije prenesli na daljše obdobje. Bodimo pa odkriti. Noben veliki Telekom v Evropi te določbe ni sprejel z odprtimi rokami. Vsi brcajo. Tudi slovenski Telekom. Mislim, da je slovenski Telekom, ker se ta zakon tako pozno sprejema, seveda imel in ima možnost, da se bo ustrezno pripravil. Glede na to, kar se je pripravljalo s pobudo, sigurno ne bo sprejet ne danes, ne jutri - ker ne bo tretjega branja - in bo torej, tretje branje, ne vemo, še kdaj in ko bo tood uveljavitve teklo 6 mesecev, bo to že realnih 8 ali celo 9 mesecev. Še malo naj se zakomplicira, pa bo to eno leto. Torej, nima smisla to spreminjati. In konec koncev je treba vedeti, da bo prej ali slej to prišlo, prej - boljše. Zdaj, prej ko slej, ker je ta rok že prav dolgo čakal. Mi smo pozni s tem zakonom. Če bi ta zakon sprejemali v začetku leta 2000, bi nemara bil dvoletni rok celo sprejemljiv, kajti konec tega leta bi se Telekom že moral odpreti. Vendar, če sprejemamo danes šestmesečni rok, nismo prepričani, da se bo konec tega že lahko odprl. Ker še sploh ne vemo, kdaj bo tretje branje odpravljeno. Mislim, da je to dostojen rok. Mislim, da se tu da veliko narediti. In mislim, da Telekom to čaka, in jaz vam kar povem, da ko bo to začelo funkcionirati, boste videli, da bo to precej "zabavna" zadeva in da bo agencija za telekomunikacijo in radiodifuzijo imela kar veliko dela s tem, tako kot ima povsod po svetu. Se pravi, predlagam, da sprejmete amandma vlada in seveda, da ne sprejmete amandmaja poslanske skupine, ki je bil prej vložen. Hvala lepa. Je pa amandmiran tako ali tako.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Še opozorilo, da se amandmaja pod 1 in 2 izključujeta. Prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev. Za je glasovalo 10, proti 45. [[Za je glasovalo 10.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma pod zaporedno številko 1 ni bil sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti 4. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je bil amandma pod številko 2 sprejet. Prehajamo še na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 3. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti 2. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 151. členu in amandmaju k temu členu, katerega predlagatelj je vlada, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti 6. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti 3. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o treh amandmajih k 153. členu [[dva sta v pregledu, enega pa ste dobili na klop]] , in sicer je to amandma poslanske skupine SLS + SKD; pod zaporedno številko 1 v pregledu se nahaja amandma, katerega predlagateljica je vlada Republike Slovenije, matično delovno telo ga podpira, z opombo, da se amandma poslanske skupine SLS + SKD in amandma vlade, ki se nahaja pod zaporedno številko 1‚ izključujeta; in še amandma pod zaporedno številko 3, to je amandma vlade, ki ga matično delovno telo podpira. Želi kdo razpravljati? Gospod Rokavec, izvolite.
Hvala za besedo. Že prej smo imeli precej razprave pri amandmaju k 75. členu. Mi želimo s tem amandmajem predvsem, da bi na neki način bila možnost, da bi vlada na podlagi oblikovanja cene, ki bo imela to možnost, če bo sprejet tudi amandma vlade, na neki način v tem letu izhajala iz določil 75. člena. Menim, da bi bilo še kako pomembno, predvsem za to obdobje, ki ga v zakonu dajemo, da bi dejansko izhajali iz določil, ki jih opredeljuje 75. člen. Jaz pričakujem, da bo na neki način vlada tudi pri 75. členu za tretje branje dejansko poskušala nekaj narediti pri tako imenovanem drugem odstavku in na neki način razrešiti dilemo, s katero smo se ukvarjali v dopoldanskem času. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Gantar, izvolite.
To se pravi, intenca amandmaja, ki ga je predložila vlada in ga je odbor podprl in tega amandmaja, ki ga imam na mizi, je enaka. Moram pa reči, da ne razumem popolnoma dobro. Namreč, mi smo s tem amandmajem, ki ga je vlada predlagala in ga je odbor potrdil, odmrznili cene univerzalnih storitev in rekli, da se lahko, dokler agencija ne prevzame vajeti v roke, vendar najdlje kot eno leto, se cene zvišujejo tako v skladu s sedanjimi pravili, ki jih pač vlada ima. Tako smo letos že dvignili cene za 20%, 10% jih že velja 10% jih bo pa kasneje, kar sem danes že drugič ponovil. In potem seveda, mislim, da je to nepotrebno, pri oblikovanju teh cen mora vlada upoštevati določila 75. člena tega zakona. To se mi ne zdi smiselno. Vlada mora upoštevati zakon v celoti in s tem tudi 75. člen, saj nima smisla napisati notri, da mora upoštevati ta člen, če pa mora upoštevati zakon kot tak. Tako, da mislim, da smo to uredili. Do tedaj, ko bo agencija sprejela stvari v roke, ima vlada odprte roke pri uravnavanju cen in s tem tudi pri razreševanju teh cen. Tako, da je ta amandma, ki ga je predložil vodja poslanske skupine SKD+SLS, po našem mnenju nepotreben in je tako rekoč identičen z amandmajem vlade.
Hvala lepa. Gospod Rokavec.
Hvala. Gre samo za eno razliko. Namreč, naš amandma pri 75. členu je govoril tudi o sredstvih za razvoj telekomunikacijskih omrežij. In zato smo razmišljali, da bi na neki način dali poseben poudarek pri 153. členu, ko govori o oblikovanju cen.
Hvala lepa. Gospod Gantar.
To bi bilo smiselno, če bi bil tisti naš predlog sprejet. Rekli pa smo, da bomo do tretjega branja razmislili, ali se tam da kaj [[...]]
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati [[...]] [[Glas iz ozadja.]] Torej, amandma poslanske skupine SLS+SKD k 153. členu je umaknjen, zato o njem ne bomo glasovali. Prehajamo na odločanje o prvem amandmaju k 153. členu iz pregleda, katerega predlagatelj je vlada. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. Odločamo še o amandmaju pod zaporedno številko 2 iz pregleda. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje, se opravičujem, se mi je zdelo, da sem prehitra. Amandma smo sprejeli v celoti. Dolžni smo opraviti še glasovanje o členu v celoti. Glasujemo o členu v celoti. Navzočih je 65 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, proti nihče. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. S prejšnjim glasovanjem pa smo v celoti sprejeli drugi amandma. Prehajamo na razpravo in odločanje o 155. členu in o treh amandmajih k temu členu. Predlagatelj vseh treh amandmajev je vlada Republike Slovenije, matično delovno telo vse tri amandmaje podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o prvem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 2 sprejet. Odločamo še o amandmaju pod 3. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 3 sprejet. Glasujemo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 156. členu in amandmaju k temu členu, katerega predlagatelj je vlada Republike Slovenije, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti 10. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev. Za je glasovalo 32, proti 5. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o treh amandmajih za novi 156.a člen. Dva predloga amandmajev se nahajata v pregledu, amandma na amandma poslanskih skupin LDS, združene liste socialnih demokratov in SLS + SKD pa imate na mizi. Vsi trije amandmaji se med sabo izključujejo. Gospod Pukšič, izvolite, proceduralni predlog.
Gospa podpredsednica, v imenu poslanske skupine bi prosil za deset minut odmora - torej, ni se treba ustrašiti - za posvet pred razpravo in odločanjem o 156.a členu.
Hvala lepa. Načelno se daje deset minut odmora pred odločanjem in mislim, glede na to, da delamo pridno že uro in pol, da se lahko kolegom omogoči odmor pred razpravo in potem pred odločanjem pač ne več. Odrejam prekinitev seje za deset minut. Z delom bomo nadaljevali ob 16.16 uri.
Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi. Nadaljujemo po 10 minutni prekinitvi. Dovolite, da pojasnim samo še to, da v kolikor bo eden izmed teh treh amandmajev za novi 156.a člen sprejet, katerikoli, so amandmaji poslanske skupine SDS, ki se nahajajo na listni številki 38 in naprej, od a, se pravi 156.a, b, c, d in e brezpredmetni. Toliko opozorilo. Zdaj pa prehajamo na razpravo o treh amandmajih za novi 156.a člen, ki se med seboj izključujejo. Dovolite, da prej še ugotovimo navzočnost. Navzočih je 62 poslank in poslancev, kar pomeni, da je državni zbor sklepčen in lahko veljavno odloča. Vse tri amandmaje, ki sem jih prej navedla, dajem v razpravo. Želi kdo razpravljati? Gospod Pukšič, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Pri teh členih, 156.a predvsem amandmaju, ki ga je podpisala koalicija in amandmaju na tega, ki smo ga dali socialdemokrati na amandma koalicije, je en del pa vendarle bistvena sprememba. Naš amandma govori, da je potrebno zakon pripraviti. Torej, na predlog Vlade Republike Slovenije. Amandma koalicije govori, da ga državni zbor sprejme v šestih mesecih. Seveda pod pogojem, če ga bo imel. Torej, nekdo mora biti predlagatelj. Predlagatelj so lahko poslanci, vlada ali državni svet. Jasno, da se pred tem mora urediti oziroma iti z dnevnega reda ali umakniti, ali pa zavrniti Jakičev oziroma končati s proceduro Jakičevega zakona. Drugi, pomemben del pri našem amandmaju na amandma koalicije pa je, ko govori v breme prve faze privatizacije Telekoma. Poglejte, proračun bo sprejet nekje aprila. Popolnoma nič ni v nasprotju s cilji proračunske politike, v kolikor je vlada resno, pošteno razmišljala, da bo ta zakon pripravila in verjamem, da se bo rešitev verjetno nagibala v smeri vračanja tistim, ki so prekomerno vlagali v telekomunikacije, v smeri delnic. In potem lahko vlada ob prodaji, ob prvi privatizaciji, ob prvi fazi privatizacije Telekoma, tisti del, ki bi vračala po, seveda sedaj to hipotetično razmišljam, ampak razmišljanje gre tudi pri tem združenju v tej smeri, lahko seveda tisti del, da v smeri delnic in seveda ne bo v ničemer posegalo v prihodke proračuna, o katerih vlada razmišlja, da bi seveda dobila torej prilive s prve privatizacije Telekoma. S podprtjem amandmaja, ki smo ga vložili na amandma koalicije, se bo izkazala resnična pripravljenost. In gospod minister, pričakujem, da boste ob tej priliki dali tudi z vaše strani, z vladne strani, signal vladni koaliciji, da je to samo dopolnitev, torej kdo pripravi zakon in seveda to se lahko zgodi zelo hitro, ker saj vsi tu notri pa vemo, da v glavnem je ta materija pripravljena, je potrebno nekatere uskladitve, dogovore in tako dalje, pa vendarle v roku enega meseca ali dveh je to možno narediti. To pomeni, zakon je lahko v državnem zboru celo pred sprejetim proračunom. Čeresnično korektno mislite, da imate željo to narediti, potem pričakujem signal vladni koaliciji, da podpre ta amandma. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod minister, takoj vam dam besedo. Vidim, da povzroča nekaj zmede, zapisi, da so to amandmaji na amandma, zato sem na začetku pojasnila. To so trije samostojni amandmaji, če tudi tehnično nekorektno vloženi in bomo glasovali o amandmaju, najprej o amandmaju poslanske skupine SDS, v kolikor je sprejet, sta amandmaja drugih dveh predlagateljev brezpredmetna. To pomeni, da se izključujejo. Po vrstnem redu, najprej bomo glasovali o, in razpravljamo pa o vseh treh skupaj. Niso to amandmaji na amandma, ampak je vsak posamezen amandma za 156.a člen, ki se med sabo razlikujejo, takšno je tolmačenje pravne službe državnega zbora. Gospod Rokavec, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Najbrž sva malo zamešala priimka.
Se opravičujem. Gospod Brenčič izvolite.
Amandma koalicije mislim, da ni v redu. Državni zbor lahko zavežemo samega sebe, v kolikor tudi jasno stojimo za tem, da bomo mi zakon predlagali. Ta posebni zakon je dolžna predložiti vlada parlamentu. Tako, da s to dikcijo, da se zaveže sam parlament, državni zbor, da bo v šestih mesecih po uveljavitvi tega zakona tudi sprejel ta zakona, je za mene kot parlamentarca nesprejemljiv. V takšnem kontekstu kot ta zakon je, mora predložiti najprvo vlada ta zakon v odločanje parlamentu. Tako, da ta amandma koalicije mi nekako ne sedi. Amandma odbora pa mislim, da ima predolg rok. Mislim, da bi moral biti rok, v katerem se zaveže vlado, da po uveljavitvi tega zakona predloži ta posebni zakon parlamentu, nič daljši kot 3 mesece. Mislim, da je vlada to v stanju naresti. V kolikor ni, si bo pač poslužila dodatno strokovno pomoč in to pripravlja. In v tem primeru lahko potem navsezadnje ta zakon tudi sprejmemo celo do parlamentarnih počitnic. Drugo je pa, kako bo nosil ta zakon datum uporabe, če v proračunu minister za finance ni predvidel denarja v tem letu. Mislim pa, da vse, kar je več kot 3 mesece, za vlado je preveč. Medtem ko prvi amandma koalicije, pa mislim, da vsaj zame ni sprejemljiv. Hvala.
Hvala lepa. Gospod minister, izvolite, potem pa gospod Kebrič.
Jaz bom odgovoril na oba in mislim, da oba predlagatelja, oziroma diskutanta poskušata rešiti ta problem, in jaz bi rad odgovoril na to. No, včeraj, ko sem sodeloval na teh zadevah, včeraj sem sodeloval na hodnikih [[?]] , kako rešiti ta problem. Osnovna ideja je bila seveda jasna, ki je razvidena, je ta, da bi pravzaprav v novi 165. a člen zapisali tako, da bi bil kar najbližje, če že ne popolnoma identičen v sami referendumski pobudi. Jaz moram prebrati to referendumsko pobudo, zato da boste videli, zelo na kratko, mislim, moram prebrati, referendumska pobuda se glasi: " Ali se strinjate, da se v predlogu zakona o telekomunikacijah uredi vračilo vlaganj v javno telekomunikacijsko omrežje na način, da se državni zbor zaveže, da sprejme poseben zakon, ki bo določal, da se posameznim investitorjem in lokalnim skupnostim povrnejo vlaganja v javno telekomunikacijsko omrežje iz sredstev, pridobljenih s privatizacijo Telekoma." No, tu je prvi del odgovora, zakaj državni zbor. Oni želijo, da se državni zbor zaveže. Jaz sem sam gospodu Frasu omenil, da se mi to zdi, sicer možno, vendar to je malo neobičajno, ker državni zbor je suveren, in če se odloči, da bo to storil, bo to storil. Vendar, oni želijo prav to formulacijo, da se državni zbor zaveže, da bo sprejel. To je prva stvar. Druga stvar je pa ta, jaz sem jih opozoril, da vežejo to samo na sredstva in s tem izključujejo tudi možnost delnice, zato so pristali na formulacijo v breme privatizacije Telekoma tako kot piše tu notri. Tako, da jaz bi rekel v komentarju na amandma poslanske skupine SDS, da seveda sam nimam nič proti temu, da notri piše, da se to sprejme na predlog vlade Republike Slovenije v roku 6 mesecev. Zelo veliko in ne smem, in ne morem sprejeti druge pobude, namreč v breme prve faze privatizacije Telekoma. Prvič, zakaj? Prvič, zato, ker je sama pobuda ne vsebuje. Sama pobuda ne vsebuje prve faze. To ni zahteva pobudnikov, to je prva stvar. Druga stvar je pa ta, da je kalkulacija, kako bo vlada privatizirala Telekom, ki jo je gospod Pukšič navedel, nerealna. Nerealna v čem? V tem smislu, da predpostavlja, da bo tako imenovana javna prodaja delnic, takrat bi lahko odstopili del delnic tem vlagateljem, prva faza. Nikakor ni res, da bo to prva faza. Nasprotno. V teh pogovorih, ki jih imamo v tem trenutku, ki jih imamo, z različnimi svetovalnimi skupinami, vsaka predlaga malo drugačne zadeve, sta dva zaključka. Prva je, nič prodajati zdaj, v tem obdobju, ker so v Telekom tako nizko. In drugič, neiti v takšnih razmerah, tudi pozneje ne s prvo fazo javno prodajati delnic. Možno je recimo, bolj verjetna bi bila recimo, kaj jaz vem, dokapitalizacija, ker ne bi nič odprodajali, ampak samo dokapitalizirali, recimo. Tudi to bi bilo možno. Možni bi bili institucionalni in strateški investitorji v drugi fazi, ko je Telekom še močnejši, javna prodaja delnic. In bi to prišlo v drugi fazi. Zato, ker to še ni jasno in danes mi, verjemite, v teh zelo negotovih razmerah na telekomunikacijskih trgih to nikakor nemore biti jasno. Ni mogoče zacementirati javne prodaje delnic, kjer je to možno narediti, potem te delnice za vlagatelje v prvo fazo. Zato se na žalost ne morem strinjati, predvsem s tem v breme prve faze privatizacije, medtem ko seveda sam nimam nič proti temu, da bi se vlada zavezala, da ona pripravi zakon. Predlogu, ki ga je dal gospod Brenčič, sem pa s tem tudi odgovoril. Mi smo želeli, in koalicijske stranke so se tako dogovorile, da dejansko to pobudo, ki so jo dajali pobudniki, čimbolj natančno, razlog tistih korekcij, s katero so se strinjali, prevedejo v določilo zakona. Tako, da na žalost zaradi teh razlogov se ne morem strinjati z amandmajem poslanske skupine Socialdemokratske stranke. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Rokavec, izvolite. In potem gospod Brenčič.
Hvala za besedo. Priznam, da verjetno ta amandma poslanskih skupin koalicijskih strank ni dober. Dejansko z več razlogov. Prvič to, kar je že gospod Brenčič povedal, ne govori, kdo bo pripravil zakon. Če to vnesemo v to besedilo, sem prepričan, da ne bomo nič odstopali od referendumske pobude. Namreč, dopišemo, da pripravi vlada in parlament sprejme v roku šestih mesecev. Po drugi strani pa neki način tudi preprečimo možnost zlorabe procedure. Vemo, da je bilo v tem parlamentu že vrsto zakonov, kjer se je zlorabljala procedura in so se vlagali zakoni zato, da ni prišlo določeno pomembno vprašanje na dnevni red oziroma, da se je odločanje o tisti problematiki zavleklo v poznejši čas. Zato mislim, da je ta amandma poslanske skupine zelo v redu, tudi v zadnjem stavku, ki govori, da bodo vlaganja v telekomunikacijsko omrežje povrnjena iz prve faze privatizacije Telekoma. Tu pa mislim, da bi moral ta parlament verjetno le imeti toliko modrosti, da bo sprejel to dikcijo. Namreč, včeraj smo veliko govorili, gospod minister, o zaupanju in sam vidim ta zadnji stavek amandmaja poslanske skupine socialdemokratske stranke prav v tem smislu, o zaupanju do vlagateljev, da jim bomo jasno povedali, da bostadržava in parlament storila vse, da bo ta zakon čim prej sprejet in da bodo dejansko, tudi ko bo sprejet zakon, ta vlaganja povrnjena. In še nekaj. Dejansko sodim, da bi bilo najbolje, da bi državni zbor sprejel amandma poslanske skupine socialdemokratske stranke in amandma, ki sem ga predlagal sam, namreč, da do sprejetja posebnega zakona, ki bo določal vračanja, ne sme priti do privatizacije Telekoma. Tu bi opozoril samo na dva momenta. Prvič, gre za jasno zavezo, da bo to vprašanje rešeno, in drugič, ko bo poseben zakon sprejet, da bo še sploh iz katerih virov možno povrniti ta vlaganja. Mislim, da bi bilo smiselno, da bi ti dve dikciji sprejeli. Mislim, da je to verjetno modrostni kompromis tega parlamenta tudi v tej dani situaciji, in ne delajmo spet neumnosti! Hvala.
Hvala lepa. Po vrstnem redu, naprej gospod Brenčič, potem želi pojasnilo podati gospod minister ter nato gospod Peterle. Izvolite! Ne? Gospod minister, izvolite.
Želel bi na kratko odgovoriti gospodu Rokavcu. Problem je dejansko, da danes ne vemo natančno v teh negotovih razmerah, kako se bo privatiziral Telekom in kaj bo prva faza. Še enkrat lahko povem, če bi to napisali, potem bi že na neki način nehote definirali, da prva faza privatizacije Telekoma mora biti javna prodaja delnic. To pa se prav v tem trenutku kaže kot najslabša možna prva faza. Lahko, da je prva faza dokapitalizacija Telekoma, kjer investitor pride z novim, svežim kapitalom in na osnovi tega postane lastnik in se s tem spremenijo lastniška razmerja. Država ne izgubi niti malo od svojega premoženja, ki je notri, še vedno ostane, tudi za vračilo vlaganj in tako naprej, več kot dovolj in še naprej, če smem tako reči. Tako, da tega ni mogoče zacementirati in predlagam, da se sprejme amandma poslanskih skupin, koalicijsko, kot je bilo rečeno, s tem da, seveda, pa obžalujem, ker - nimam nič proti temu, da bi rekli, na predlog vlade Republike Slovenije.
Hvala lepa. Gospod Peterle, izvolite.
Imam vprašanje za predstavnika sekretariata za zakonodajo: ali je uveljavitev zakona isto kot je začetek veljavnosti zakona. Jaz razumem uveljavitev zakona, posebej v naših razmerah tako, da se uveljavi takrat, kadar ga začne kdo spoštovati oziroma izvajati. Ker imamo tudi kakšne zakone, ki so bili v uradnem listu objavljeni, pa so nam iz Evropske zveze povedali, da nimajo vtisa, da bi se že kdo ravnal po njem. Pa me zanima ali je to ista zadeva. Ker če ni, potem bomo lahko dolgo čakali na ta zakon.
Hvala lepa. Gospod Brenčič.
Hvala lepa.
Se opravičujem. A dovolite, da pojasni predstavnik sekretariata, pa potem vi besedo [[...]]
Ja, saj bo lahko potem dodatno še mene pojasnjeval. Ker smo v hitrem postopku, lahko tudi ustmeno popravljamo amandma. Nič slabega ne bi bilo, če bi ta amandma poslanskih skupin koalicije spremenili tako, določili posebni zakon, ki ga na predlog vlade Republike Slovenije sprejme državni zbor v roku šestih mesecev. Se pravi, samo vstavimo na predlog vlade. Samo ta sprememba je. Mi lahko potrdimo naknadno v pisni obliki to. Ampak potem je ta amandma, ki drži vodo, da je zavezana vlada in parlament.
Samo da pojasnim. Svoj amandma, to je amandma koalicijskih strank, lahko popravijo samo sami predlagatelji. Tako, da v kolikor bi vi sami vlagali tak amandma, bi ga morali dati v celotnem besedilu. Razumem dobronamernost vaše ideje, ampak tu bi se morale koalicijske stranke dogovoriti in same spremeniti svoj amandma. Predstavnik sekretariata, izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Torej čisto na kratko, v bistvu je to isto. En in drug termin pomeni od začetka veljavnosti, se pravi od dneva, ki je v končni določbi naveden po uveljavitvi, torej po objavi v uradnem listu, recimo 15. dan. Torej, kakor je pač tudi predvideno. To je začetek veljavnosti in uveljavitev. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Rogelj. Gospod Pukšič, izvolite.
Hvala lepa. Glejte, če sledimo temu, kar je rekel gospod minister in če sledimo, ker v socialdemokratski stranki želimo biti vedno konstruktivni, tudi indicu, da bi združenje umaknilo referendumsko pobudo in če, minister, obema tema dvema ciljema sledite, mi poslanci socialdemokratske stranke pa tudi vašemu predlogu, ko napovedujete možnost v bistvu dokapitalizacije v prvi fazi. Dokapitalizacija pomeni pač nekaj v podjetje vložiti in če ima vlada ta namen dokapitalizirati, potem seveda lahko, če bo zakon o načinu vračanja tudi šel v tej smeri, ker potem bodo to verjetno povezane zadeve, na ta način, potem gre v tej smeri, da dobijo ti vlagatelji preko tega zakona v tej fazi ali prvič v breme privatizacije, ali pa dokapitalizacije. To pomeni, če mi amandma dopolnimo, ker smo predlagatelji tega amandmaja, ker s prvim delom sem slišal, da se strinjate na predlog vlade, da ga mi dopolnimo, da damo v breme prve faze privatizacije ali dokapitalizacije, je zadeva potem za vas sprejemljiva. Seveda, v tej obliki je verjetno, tako kot smo predlagali ta amandma, zadeva sprejemljiva tudi za pobudnike, da bi pod nekimi pogoji to umaknili. Predlog za izvedbo referenduma piše: "Iz sredstev, pridobljenih iz privatizacije Telekoma." To je sedaj v breme prve faze privatizacije. Bolj široko pravzaprav zapisano, kot v predlogu za referendum. Če pa dodamo še to, je pa sprejemljivo. Vendar je takole. Dobro je upoštevati, vi ste rekli, da ste sledili čimbolj zahtevi predlagateljev, torej pobudnikov za zbiranje podpisov. Tudi ta amandma gre v tej smeri tistega, kar so mogoče pozabili, ali ni bilo dovolj natančno izrečeno. In ta naš amandma to problematiko rešuje in pelje zakon o telekomunikacijah sigurno na hitrejšo pot.
Hvala lepa. K razpravi se je prijavil tudi gospod Sok in potem gospod Janša. Gospod Sok, izvolite.
Hvala za besedo. V imenu naše poslanske skupine bi želel izraziti podporo amandmaju, ki so ga vložili socialdemokrati, ker v bistvu ta amandma natančneje določa pogoje in pripravo zakona. Poglejte, amandma, ki so ga vložile poslanske skupine LDS, Združena lista in SLS+SKD, je že obrazložil eden od predlagateljev, gospod Rokavec. V tem amandmaju, ki pravi "vlaganja posameznih investitorjev in lokalne skupnosti v javna telekomunikacijska omrežja, se bodo vrnila na način in pod pogoji, kot bo to določal posebni zakon, ki ga bo državni zbor sprejel v roku šest mesecev po uveljavitvi tega zakona". Tu sploh ni določeno, kdo bo takšen zakon pripravil in kdo ga bo v proceduro vložil. Piše samo, da ga bo državni zbor sprejel. Sprašujem pa vas, če ne bo vlagatelja, kaj bo pravzaprav, o čem bo državni zbor v tem primeru odločal. Torej, to dilemo razrešuje amandma poslanske skupine socialdemokratov, ki jasno pravi, da mora zakon predložiti vlada in da ga državni zbor sprejme. Če pa je moteče v drugem stavku oziroma zadnjem stavku tega amandmaja, da se vlaganja v javno telekomunikacijsko omrežje povrnejo v breme prve faze privatizacije Telekoma, pa predlagam, da bi mogoče razmislili samo o tem, da bi ti dve besedi "prve faze" iz tega amandmaja izločili in potem se zadnji stavek glasi "vlaganja v javno telekomunikacijsko omrežje se bodo povrnila v breme privatizacije Telekoma Slovenije". In preidimo na glasovanja o tem. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Janša, izvolite.
Zdaj bom pa zelo kratek, ker so kolegi pojasnili, za kaj gre. Naše dopolnilo daje amandmaju, ki ga je vložila koalicija, tisto, kar bi tako ali tako že moralo biti v osnovnem amandmaju, se pravi, neko verodostojnost in operativnost. Amandma koalicije je tako "okrogel", da ne bo prepričal nikogar. Takih sklepov, pa tudi zakonskih določb smo v tem državnem zboru že veliko sprejeli, pa, kot je včeraj plastično to prikazal moj poslanski kolega Mirko Zamernik, se tega nihče ni držal, in tudi tu ni nobene garancije, da bi bilo kaj drugače. To, da mora vlada pripraviti zakon, se zdi marsikomu samo po sebi umevno. Tu pa ni samo po sebi umevno in če tega ne zapišemo, po šestih mesecih v tem državnem zboru ne bo nihče vedel, kdo je bil za kaj zadolžen, tako da je to treba napisati. Glede določila, iz katere faze privatizacije se povrnejo sredstva vlagateljem, pa ste sprejeli lani v nacionalnem programu razvoja telekomunikacij. Če bi ti nacionalni programi kaj držali, potem bi ta del amandmaja niti ne bil potreben, toda pri nas se marsikaj sprejme in se potem pozabi. Bom to prebral iz Uradnega lista, 15.3.2000, sprejela ga je podobna koalicija, kot ima tudi zdaj večino. V tem nacionalnem programu piše: "Sredstva iz prve faze privatizacije se namenijo tudi za vrnitev stroškov sovlagateljev, lokalnih skupnosti in posameznih investitorjev." To zavezo ste enkrat že sprejeli v državnem zboru. Nacionalni program ni bil spremenjen, ni bil amandmiran, in je prav, da se zdaj, ko se konkretno odloča, to upošteva. To je treba upoštevati tudi, če tega ne damo v ta amandma. Je pa čudno, da vlada nasprotuje nečemu, kar je državni zbor tako ali tako že sprejel in veže tudi to vlado.Kakorkoli lahko zdaj kdo navaja kakšne druge razloge, če obstajajo, bi morala vlada tako ali tako predlagati spremembo nacionalnega programa razvoja telekomunikacij. Nič od tega ni bilo sprejeto. Skratka, mislim, da bi bilo dobro, če zdaj vlada vzame deset minut odmora in res razmisli, kaj dobi in kaj izgubi s tem, da se ta stvar sprejme, ali v obliki popravljenega amandmaja, kot ga mi predlagamo, ali v obliki, kot ga predlaga koalicija, ki ne bo prepričal nikogar. Zakon potrebujemo, že zbiranje podpisovza referendum bo odložilo njegovo veljavnost, več kot si najbrž ta država lahko privošči brez škode za druge vidike razvoja telekomunikacij, in res ne vem, zakaj vlada tako vztraja pri tem. Tiste, ki so vložili to pobudo, je možno prepričati samo z nekimitrdnimi argumenti, ne pa z nečim, kar ne prepriča nikogar. Torej, če vlada želi, da bo zakon začel veljati, potem bi bilo normalno, da pristane na neko bolj trdno zavezo.
Hvala lepa. Gospod Kebrič, potem gospod Kavčič in minister Gantar.
Hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Imamo več amandmajev za ta novi člen. Vemo pa, da je zadeva v mnogem si zelo podobna ali celo enaka, v nekaterih detajlih se pa bistveno razlikuje. Menimo, da je kolega Brenčič zelo lepo povedal, da je po eni strani sicer možno, da sami sebe zavežemo, da bomo nekaj sprejeli, pri tem pa nihče še danes ne ve, kaj bomo sprejeli. Kajti, nismo nikogar zadolžili, kdo bo tisti predlog dal, ali ga bomo vseh 90, se skupaj usedli in vsak eno besedo povedali in skomponirali, oprostite izrazu, en predlog. Menim, da je za našo poslansko skupino, ko smo že dali določeno izjavo, sprejemljiv in tudi verjetno za ostale predlog, ki ga je dal odbor, s tem, da se dopolni samo s tistim stavkom, ki ga pričakujejo vsi pobudniki za referendum. Kajti, referendum, če gledamo, bo imel zelo, vsaj dve veliki negativni posledici. Prvič bo državo toliko stal. Mislim, da je to preko 400 milijonov. Na drugi strani bo pa celo zadevo zamaknil, zavlekel in nihče od tega ne bo imel nobene koristi. Zato menim, ko smo začeli govoriti bobu bob, potem povejmo, da sprejmemo tak amandma, tak novi 156.a člen, ki bo za te pobudnike sprejemljiv in ne bodo zahtevali zbiranja 40.000 podpisov in bomo zgubljali denar in čas.Zato menim, ker to Poslovnik omogoča, da se ta predlog odbora dopolni samo, ko končuje po uveljavitvi tega zakona, da dodamo "vlaganja v javno telekomunikacijsko omrežje se bodo povrnila v breme privatizacije Telekoma Slovenije d.d." Menim, da bi bili s takim amandmajem, z oblikovanjem takega člena, bolj ali manj vsi zadovoljni, morda pa kak posameznik še kljub temu ne. Zato ponavljam svoj predlog in razmislimo o njem. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Kavčič, izvolite.
Hvala za besedo. Ko razglabljamo o tem, kateri amandma je tu bolj primeren, kateri manj, bi vendarle želel predlagati stališče, da ni primerno podpirati iniciativ, ki zelo lahkotno, histerično razmetujejo premoženje. To je seveda lahko zelo logično, če gledamo instrumentarje opozicije in jih tukaj tudi z veseljem in spoštovanjem opazujem pri tem delovanju. Kajti zelo popularno je dajati iniciative, ki naj bi bile koristne za ljudi, vsaj na prvi pogled, in ki jih plačuje nekdo drug. Povsem neprimerno pa je, seveda, dajati podporo takšnim iniciativam, kolegom in kolegicam, ki zastopajo koalicijo. In popolnoma napačno je stališče, ki smo ga slišali s strani kolege Pukšiča, da vračanje v obliki delnic ne stane nič. Stane ravno toliko, kot če bi vračali v gotovini. Ker tisti, torej, kupnine delnic ne bo dobil državni proračun, ki bi se zaradi tega lahko razbremenil, ki bi zaradi tega lahko lažje zaključeval vsakoletno bilanco prihodkov in odhodkov, ampak bo ta denar v tej ali v oni obliki šel v nek segment upravičencev. Pa naj gre, vendar, v vsakem primeru je modro najprej trezno preračunati in napraviti analizo, kdo je vlagal, koliko je vlagal, kakšni so kriteriji, ker v tem segmentu prihaja do prelivanja vrednosti. Ena od temeljnih zakonitosti v telekomunikacijah je, da je ruralna telefonija, se pravi, telefonija, ki pokriva, tako kot ste jih imenovali "razpršena področja", eden največjih finančnih problemov vseh telekomunikacijskih operaterjev na svetu, ne samo slovenskega. To je področje, ki je povsod grenko in ki se ga seveda vsi ogibajo. Zato je, seveda, poleg teh prelivanj in vlaganj o katerih smo govorili in slišali prisotno tudi prelivanje vrednosti s strani naročnikov v poslovnih segmentih, v bolj koncentriranih sredinah, v dobro telefonskim naročnikom, torej v bolj ruralnih področij. Skratka najmanj, kjer bi se morali mi strinjati je, da ta zadeva ni tako enostavna, da bi jo bilo možno vgraditi kar v nek amandma in prevzeti fiksne obveze v breme državnega proračuna - direktno ali indirektno -in to zadevo sprejeti. Da pa je zadeva, da zaključim, pomembna, smo se strinjali, amandmaji, ki so tukaj, nobeden ni dober, najmanj bedast, po mojem kriteriju, je tisti, ki ga je predlagala koalicija, noben pa ni takšen, da ne bi zaslužil neke vrste očitkov. Vendar zakon o telekomunikacijah najlaže spravimo naprej v dovolj dobri kvaliteti, če podpremo amandma koalicije. Vprašanje vračanj pa resno obdelamo in rešujemo posebej. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika, gospod Pukšič. Izvolite. Replika, gospod Brenčič, za gospodom Pukšičem. Najprej gospod Pukšič, potem gospod Brenčič.
Gospod Kavčič, vsekakor repliciram na tisti del vašega izvajanja, ko ste rekli, da z nekimi amandmaji nekdo razmetava premoženje. Ne, gospod Kavčič, ni res. O čem mi govorimo? Govorimo o tistih, ki so to premoženje ustvarili. Gospod Kavčič, razmetavanje pa je na ta način, da nekdo ustvarja, torej stotine oziroma tisočine je to ustvarjalo, desetine pa se bo to delilo. To pa je razmetavanje ali z drugo besedo, še kaj hujšega. S takšno vašo deklaracijo se seveda ne strinjam. Dajati nekomu. Komu pa boste kaj dali? Vrnili boste tistim, ki so omogočili ustvariti to premoženje. Samo vrnili jim boste. Tudi, gospod Kavčič, brez obresti. Nekdo jeto vlagal in dajal. In ta država, če se je odločila, če želi imeti ljudi, prebivalce tudi na demografsko ogroženih področjih, potem bo seveda, in tako kot drugje, drugje seveda bistveno drugače, tudi v ta področja morala nekaj vložiti. Nenazadnje, kolegice in kolegi, za 2.500 prebivalcev na 35 kvadratnih kilometrih površine lahko imate samo en kabel za 600 priključkov, pa tam, ne vem, stavbo stotih arov in spraviti vse skupaj na to področje. Če je to cilj in namen te vaše politike, potem povejte. Poglejte. Strinjam se s tistim, kar je danes rekel gospod Kebrič, da je potrebno pripraviti oziroma spremeniti takšen amandma, da bo predlagatelje za referendum zadovoljil in da bodo od tega odstopili. Verjemite, da prihajam s področja, kjer je teh članov tega društva, ne vsaka druga, ampak v vsaki hiši dva, torej, dve družini, če hočete, ki so v to vlagali. Ljudje so najemali tudi petletne kredite. Niste me poslušali včeraj, niste želeli, in to so resnice. Zato amandma, ki smo ga dali, amandma na amandma koalicije, ki govori samo, v tem delu se razlikuje od vaših koalicijskih, da govori o prvi fazi privatizacije, da je gospod Kebrič resnično neko jamstvo, jamstvo tudi v tem smislu, da bo zakon o načinu vračanja resnično vlada pripravila takoj, torej v doglednem roku, da bi ga ta državni zbor lahko v šestih mesecih sprejel. In na ta način je zadeva rešljiva. Podprite amandma, ki smo ga predlagali. Verjamem v to, da bodo predlagatelji zadovoljni s tem, gospod Kebrič, zadovoljni in bodo umaknili pobudo za referendum. V kolikor ne, pa je seveda drugačno vprašanje. Če hočete tudi, sinoči sem bil na tem področju, ker seveda, ko prideš domov, te čaka tam približno 100 ljudi, ki jih ta problematika pa še kako zanima in to ne posameznih iz gospodinjstev, ampak iz posameznih področjih, ki so v to vlagali.
Hvala lepa. Najprej gospod Brenčič, potem gospod Potrč in potem gospod Kebrič.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Jaz prav gotovo znotraj svoje poslanske skupine nisem zagovornik kakšnega trdega načina vračanja. Ampak gospod Kavčič, vse kar je prav. Kje ste bili kot gospodarstvenik, da nam zdajle "talate" levite o neki histeriji in sprejemanju amandmajev, s katerimi obremenjujemo državni proračun. Ko smo sprejemali črtanje 17. člena sklada za poplačilo vojne odškodnine, ko smo z levo roko obremenili ta državni proračun za 7 milijard in pol in več. Ampak ti ljudje veste, so za to državo, za to infrastrukturo in za nas vlagali. Toliko in toliko. Pa nisem zato, da trdo vračamo, ampak ti ljudje, ki zdaj ta državni proračun polnijo, so vlagali. Nekateri, ki smo jim dali 7 milijard takole, niso vlagali. Dobili bodo. In kot gospodarstvenik bodite vsaj "fair play". In ni treba označevati drugačen pristop, ki je upravičen, kot histerično dejanje in kot razmetavanje denarja te države z neodgovornimi amandmaji. Opravičujem se, ampak potrebna je kritika.
Hvala lepa. Gospod Potrč izvolite.
Hvala lepa. Strinjam se z gospodom Kavčičem in sem se mislil oglasiti zaradi tega, da povem, da moramo sprejeti in izpolniti obvezo, ki smo jo sprejeli. A je bila sprejeta pametno ali, ne je stvar debele diskusije. Ampak moramo jo izpolniti. Spomnil bil pa ravno gospoda Brenčiča na njegove diskusije o tem, kaj stane proračun ali kaj ne. In najbrž se je zato oglasil, ker je vedel, da se mu smejem, češ in ga opominjam, kaj je govoril prav pri istem zakonu pa še kdaj. Razlika je. Recimo 3 in polkratna. Poleg tega bi pa spomnil ta državni zbor, da je tudi pred osmimi, devetimi leti sprejel še eno obveznost, ki jo je v zakon napisal, in to ne enkrat, ampak najmanj trikrat, določil za to roke, sprejel konkretne obveze, pa jih vi, kolegi poslanke in poslanci, ste bili pripravljeni vsakokrat proti predlagati. Jaz slučajno ne, pa nič čudnega, mogoče bi v neki fazi tudi jaz bil, ker sem takrat proti tem prelaganjem glasoval. Gre za obvezo, ki smo sprejeli za financiranje obveznic, tistih, ki so vložili svoja sredstva v pooblaščene investicijske družbe. Tri vlade so mimo, ki enostavno za milijon 200 tisoč ljudi niso naredile nič. Nič. In tudi mi smo, jaz slučajno ne, ampak to mi ni posebna čast, ker sem sodeloval pri sprejemanju, iz leta v leto te odločitve prelagali. Tudi naša koalicija bo zelo kmalu na tem, dane bo obveze izpolnila, ki jo je v koalicijski pogodbi sprejela, ker se približno enako obnaša, pa spet sem jaz tisti, ki sem opozoril, da moramo to narediti, ampak samo opozoril sem. Realizacije ni. Hočem reči samo to, veliko je obveznosti in včasih se najde skupina, ki se zna organizirati in prav je, da se organizira, ker bo vsaj ena nekaj uveljavila. Mnoge druge so organizirati ne znajo in ne bodo uveljavile. Samo govoriti o pravičnosti, o principih in o čem, to je pa malo preveč. Na vsakem koncu je mnogo demagogije.
Hvala lepa. Po vrstnem redu so se prijavili k replikam. In sicer najprej gospod Kebrič, potem gospod Jerovšek, potem gospod Kavčič, gospod Anderlič, gospod Šuklje in ponovno gospod Pukšič. Najprej gospod Kebrič, izvolite.
Hvala za besedo. Repliciram istočasno gospodu Kavčiču in gospodu Pukšiču. Gre za naslednje. Prvič, delim mnenje gospoda Kavčiča, da zadeva sploh ni tako enostavna. Na drugi strani razumem, da bi se vsak rad svojemu bližnjemu okolju čim lepšega napravil, tudi ob tem zakonu. Vendar, poglejte, imam točne vire, ki pravijo, da so nekatere lokalne skupnosti na račun plačila priključka za telefon povečale tisto ceno, ki jim jo je dala takratna pošta - takrat še ni bilo Telekoma -in so na ta račun zgradili, obnovili ali popravili tudi še kak pločnik pa še kaj drugega. Vendar je te podatke možno preveriti in dobiti, in zato menim, da bo v tem zakonu, ki bo vračal določene zneske, tiste točne, ki so jih res za priključke plačali tisti, ki so dobili telefone na ta račun, tudi točno samo tisti znesek dobili nazaj. Na drugi strani pa gospod Pukšič kar tako, povprek govori, koalicija; poglejte si, kdo je podpisal, in tistim replicirajte, ne pa ostalim, če niso zraven. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Jerovšek.
Hvala lepa. Veseli me, da je gospod Kavčič tako prostodušno povedal, za kaj po njihovem mnenju v teh klopeh gre. Gre za lahkotno razmetavanje premoženja. Očitno je bilo nekje sklenjeno in živijo v globoki veri, da je to njihovo premoženje. Nad tem oni vladajo in vse drugo je razmetavanje premoženja. Namreč, to se popolnoma ujema z dikcijo v že citiranem članku iz današnjega časopisa, vladnega glasila, kjer pravijo, "namesto dabi najmočnejša stranka vladajoče koalicije jasno in glasno povedala, da država ne bo vračala". Očitno je bilo nekje nekoč [[...]]In zdaj je vsak krajcar, ki bi padel od te pogače, razmetavanje, to je nekaj nepravičnega, namesto da bi bili toliko pošteni, da bi ugotovili in rekli, ti so vložili, ti so lastniki tistega deleža pri privatizaciji. Vsakega krajcarja vam je škoda, ljudem pa ne bi dali! Glejte, bodite verodostojni! In nacionalni program je v popolnoma enaki dikciji, enkrat ste roko dvignili za to. Ne morete niti v enem letu, da ne bi požrli svoje besede, da ne bi prekršili tistega, kar ste že obljubljali. In kako naj ljudje, pobudniki referenduma, verjamejo, da jim boste sedaj z nekim kazanjem goloba na strehi - da bo ta golob res ulovljiv! Dajte jim vrabca v roke! Ampak nočete, niti krajcarja ne bi dali! Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Kavčič.
Repliciram gospodu Brenčiču. Spoštovani kolega Brenčič, vaši očitki so utemeljeni, jih jemljem resno. Moj prispevek je bil k temu, da je zakon o skladu za povračilo žrtvam vojnega in povojnega nasilja nekako zložen skupaj. Sam nisem sodeloval pri oblikovanju treh temeljnih zakonov, ki so opredeljevali pravice posameznih kategorij upravičencev, vi ste pri tej nalogi sodelovali dalj časa in imate tu več izkušenj. Sam sem pač ocenil in sem prispeval k temu, da smo dosegli kompromis, ki je bil za nekoga predrag, za nekoga prepoceni, ampak vendarle, kot je kasneje odločanje parlamentarcev pokazalo, v tem državnem zboru je bil ta kompromis ocenjen kot dovolj dober, da smo ta zakon končno po sedmih letih tudi sprejeli. Je pa res, tu ste me dobro uganili, počutil sem se nekoliko grenko, ko sem štel milijarde, ki jih ta zakon pomeni. Vendar, obveze, prevzete, je bilo pač treba tudi spoštovati.
Hvala lepa. Gospod Anderlič, potem gospod Šuklje, gospod Pukšič, gospod Avšič.
Mislim, da resnično niso potrebne, ne replike ne razprave na tej točki več. Predvsem pa ne tiste razprave, ki govorijo o skladu za povračilo vojne škode, ki govorijo o zakonu o popravi krivic, ki govorijo o zakonu o raznih drugih dodatkih, rentah in tako naprej, ki jih je ta država dodelila mnogim upravičencem. Najbrž je prav, ker je ta državni zbor, in tudi skupščina, nekatere stvari državljanom priznal. Večina je tako odločila. Vendar pa, ko govorimo o tem vprašanju. Meni je žal, na neki način tu, gospod Rokavec povzroča diskusije na točki, kjer je on včeraj sodeloval in sopodpisal predlog tega amandmaja, da je zdaj pač spregledal in seveda misli drugače. To je v redu in je prav. Tudi ni nič hudega, če gospod Kebrič drugače nastopa in seveda Potrč, pa nenazadnje tudi jaz. Ampak, pojdimo lepo po vrsti in se poskušajmo pogovarjati o tistem, zaradi česarje sploh ta amandma in ta člen diskutabilen. Včeraj smo se odločili, da bomo poskušali razrešiti problem, ki je prav gotovo večji, kot zgleda. Ampak, ne zaradi tega, ker bi bil sam po sebi največji problem države, ampak ker se je na tak način vzpodbudiladiskusija in polemika o tem, kdo je do česa upravičen in kdaj. Narobe je, gospodje, da ste ta zakon zlorabili za neko točko, ki ni stvar tega zakona. 99% materije tega zakona se nanaša na stvari, ki nimajo zveze s tem, o čemer govorite. Gospod Jerovšek, ja. Pravite: tisti, ki so lastniki infrastrukture. Najbolj pošteno bi bilo, da vsem vlagateljem vrnemo vse vode, vse centrale in vse tisto, kar so zgradili. Naj tržijo z njim, zdaj bo liberalizacija trga, naj tržijo, naj dajo v uporabo tistemu, ki bo to pripravljen kupiti, ki bo to pripravljen plačevati in je stvar čista. Zadrega je v tem, da so se isti [[...]]Ja gospod Sok, kar mahajte. Pojdite vi pogledati tiste pogodbe v vaši krajevni skupnosti in boste videli, da so se vsi odpovedali s svojim podpisom na pogodbah, da prostovoljno in brezplačno prenašajo to v osnovna sredstva PTT podjetij takrat, ko so bila. Je pač to tako bilo. Zakon je kasneje priznal, da imajo pravico do povračila. Jaz trdim, in zato sem tudi včeraj bil predlagatelj in predvčerajšnjim seveda, da se ta zakon obravnava, da se gre v korak s predlagatelji referenduma in da se z njimi najde sporazum. Ker menim, da je zares bolje, da se to uredi, kot da država organizira referendum in še za to porabi sredstva. In zato, seveda, je resnično nepotrebno danes - in tudi če polemizirate z mano, lahko, sam lahko nekaj dni govorim o tem, ker sem se tudi v prejšnjem mandatu ukvarjal s tem, pa ne bom, ker se mi zdi, da je to vprašanje, ki ga je treba pripoznati, in vlada oziroma minister je tu nesporno jasnopovedal, da ga je pripoznal, odbor je že del tega naredil. Če je res problem v tem, gospod Rokavec - dvomim, da je pri vas problem v tem - da se doda beseda "na predlog vlade", sam to takoj sprejmem in se naj amandma takoj v imenu poslanske skupine LDS [[...]] [[Oglašanje iz klopi.]] No, tega pač ne bom, vsaj jaz ne, ker je to čisto nekaj drugega, ker vi, gospod Pukšič, ne veste, kaj je prva faza privatizacije Telekoma, kot tudi sam ne vem, kot tudi minister Gantar ne ve, kot tudi nihče tu ne ve, kaj je prva faza Prva faza je najbrž sprejem programa. Ko bo sprejet program, to je prva faza, takrat ne bo nobenega denarja; šele ko bo prodano, šele ko bo, ne vem kaj, takrat bo - ali bo pa to zadnja faza ali katera faza, je popolnoma neoprijemljivo. Zato v tem trenutku predlagam, in se ne bom več oglašal, tudi če še ne vem kolikokrat replicirate, naša pripravljenost, da v roku šestih mesecev na predlog vlade - zdaj popravljam, seveda, če se bo še poslanska skupina združene liste strinjala s tem - da se doda v tem skupnem amandmaju na amandma odbora za gospodarstvo, da na predlog vlade ta zakon državni zbor sprejme. Vse drugo sodi v zavlačevanje, in zares, gospodje, niste na strani tistih, ki pričakujejo in želijo dobiti to nazaj, če s tem podpirate, seveda, referendum ki bo pomenil odlog najmanj za deset mesecev in več, tako kot sem že včeraj za tem mikrofonom govoril, in seveda pomeni dodatnih 500 milijonov stroškov tej državi. Če ste to pripravljeni prevzeti, potem, seveda, to na glas povejte! To ni več važno zdaj, kdo je kaj kje podpiral ali pa kdo česa ni, ampak smo v fazi, v kateri se lahko, vsaj tako sem razumel ministra, da se lahko s predlagateljem referenduma na taki dikciji, kot je tukaj - če bo popravljena, recimo, da bo boljša - da se s tem lahko to razreši In, seveda, mi bomo tudi za to tako glasovali, če je pa potrebna še dolga razprava, pa odločite sami, sam se ne bom več oglašal pri tem.
Hvala lepa. Gospod Šuklje.
Spoštovana gospa predsedujoča, gospe in gospodje poslanci, gospod minister! Mislim, da ni nenavadno, da prav danes namenjamo toliko pozornosti temu členu. Če bi govorili o tem pred tremi ali petimi leti, bi verjetno na veliko lažji način sprejeli dikcijo ali pa sprejeli odločitev o tem, na kakšen način poravnati vlaganja v razvoj telekomunikacij v Sloveniji. Moram povedati, da imam pri tem radikalno stališče: sam sem proti kakršnim koli povračilom. Sam sem proti povračilom zaradi tega, ker smo v toliko in tolikih letih vlagali ne samo v telekomunikacije, vlagali smo v vrtce, vlagali smo v šole, vlagali smo v stanovanja. Sam recimo, sem še vedno podnajemnik, čeprav sem toliko let plačeval za stanovanjski sklad in nisem od tega dobil stanovanja ali pa nisem od tega želel dobiti stanovanje. Govorim o tem, da je danes na področju telekomunikacij popolnoma nasprotna situacija, kot je bila pred toliko in toliko leti. Danes se na področju telekomunikacij srečujemo s situacijo, ki jo lahko ponazorim z dvema člankoma. Prvi je bil v ponedeljek v Financial Times-u, kjer piše o 51 bilijonski izgubi znotraj sfere, tako imenovane e-ekonomije, ki govori o tem, da je e-ekonomija pravzaprav pojem preteklosti, zato ker ekonomija realnosti je ekonomija danes ne more več kupovati tistega, kar tako imenovana e-ekonomija ponuja. In drugo, tisto, kar je bilo, mislim da pred dvema dnevoma v Delu, zakaj je Yahoo prišel v tako veliko izgubo oziroma, kaj je povzročilo tisto, da je balon, ki ga je tvorila skupina Yahoo, počil. Govorim o tem, da se danes telekomunikacije tudi pri nas srečujejo s povsem novimi izzivi. Govorim o tem, da, če je pred leti, ko si prišel s predlogi za telekomunikacijske odzive, da so bankirji odpirali na debelo trezorje svojih blagajn, da je danes situacija popolnoma drugačna. Ko danes prideš k bankirju z idejo o telekomunikacijah, se prime za svojo lastno denarnico in jo drži, dokler ne izgineš. Govorim o tem, da je danes, če želimo razvijati telekomunikacije, in telekomunikacije so v Slovenije eno izmed zelo populizivnih območij, če želimo razvijati to področje, jih enostavno ne moremo preobremenjevati. Zaradi tega, mislim, da bi morala tudi vlada svoje stališče, bom rekel racionalno uklestiti in povedati, da znotraj tega lahko toliko in toliko, na neki, takšen ali drugačen način refundiramo, povrnemo ali karkoli, vlagatelje, več od tega pa ne morem. Več od tega bo pomenilo, da mi ne bomo šli naprej. Danes vemo, kaj imamo. Danes imamo tretjo generacijo, tako imenovane mobilne telefonije. Z vsemi tistimi kraticami, ki jih, bom rekel, vsi poznamo od GPRS naprej, do UMPS. Za to je potreben denar. Za to so potrebna vlaganja. Morda bo pa to prineslo. Morda bo to tisti izziv, ki bo prinesel povratek za nazaj. Zato je moje stališče, moje mnenje, ne obremenjujmo sfere, ki je že obremenjena. Poglejmo, v Gospodarskem vestniku in Financah je bilo pred mesecem ali dvema, so bile zelo razvidne tabele o tem, kako so posamezne panoge v Sloveniji obremenjene. Dogovorimo se, katere so razvojne. Verjetno so za nas razvojne prav te. Slovenija je nenavadna država, kerje majhna po številu prebivalstva, majhna po številu km. Dogovorimo se: te so te, ampak te ne obremenjevati. Najdimo, bom rekel drugje, drugačne vire zato, da popravimo krivice, če so bile. Ampak, ne obremenjevati tistega, kar lahko še spodbudimo, da grejo naprej in iz tega nekaj za naše splošno dobro iztržimo. Zato sem jaz pri tem izrazito konzervativen in za izrazito čiste rešitve in za izrazito jasne rešitve, kjer se ve kaj je "Cost benefit študija". V to nas preprečuje, nisem zastonj omenjal Financial Timesa, nisem zastonj omenjal problema z Yahoojem, to je splošen trend. Tega strahotnega balona, ki se mu je reklo E ali karkoli, pri tem je konec. Danes se vračamo nazaj k tem, da spoštujemo svinčnik in pero. In konec koncev je to tudi prav. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Peterle, proceduralni predlog.
Tole sem dolgo poslušal in vidim, da s strani poslancev strank, ki so podpisale ta tako imenovani koalicijski predlog, govorite zelo različne jezike. In jaz bi predlagal, vzemite si pol ure in se pomenite kaj boste res zastopali. Eden nam dela internet tečaj in pravi, nikar denarja onim nazaj, vi predlagate kot skupina, da damo ali daste nekaj nazaj oziroma vrnete. In ta razprava gre res v brezzvezno smer. Mi ne rabimo tukaj zdaj seminarskih napotkov, kako bo šel svet naprej, ampak kako bomo, krivica, ki je bila očitna in je prej poslanec rekel, je bilo pač takrat tako, zdaj če bomo vse tako na znanje vzeli, da je bilo tako, ne bomo daleč naprej prišli. Ker ste sami podpisali, da želite nek zakon pripraviti, s katerim se bo to vračanje uredilo, bi potem pričakoval, da se ne govori iz istih vrst proti. In predlagam, da se koalicija pomeni kaj želi. Čeprav je to zanimivo poslušati, ampak nas ne vodi daleč in pride z usklajenim predlogom, potem bomo pa glasovali. Torej [[...]] [[govorita drug če z drugega, se ne razume.]] [[...]]
Hvala lepa. Gospod Peterle, zdaj pa dovolite. Gospod Peterle, vi ste zlorabili proceduralno, da niste dali proceduralnega predloga, da ste odprli razpravo. Gospod Šuklje je zlorabil svojo pravico govoriti pri teh amandmajih o stvari, o katerih amandmajih govorijo, pa ni med njimi velike razlike. Za svojo splošno razpravo o svojem mnenju o telekomunikacijah. Če dovolite, da na tem mestu ta trenutek prekinem, zato ker trije razpravljavci, ki so se javili k replikam so isti, ki so govorili že desetkrat in so lahko svoje mnenje povedali in se osredotočimo na amandmaje. Mislim, da z dolžno pozornostjo bi lahko tadržavni zbor prisluhnil ministru. Ker vsi natančno vemo, da so se koalicijske stranke in gospod minister pogovarjali o usklajenem predlogu amandmaja, ki bi bil takšen, v kolikor bi bil sprejet, bi imel tako težo, da bi predlagatelji referenduma od tega odstopili. To je gospod minister pojasnil. Proceduralni predlog, ki se posredno nanaša na drugo poslansko skupino, pač ni proceduralni predlog, da jim svetujete pol ure odmora. Hvala lepa. Tako da splošna razprava k tem amandmajem je zaključena in prehajamo na odločanje. In sicer gremo najprej po vrstnem redu, najprej bomo opravili odločanje o prvem amandmaju na, to je amandma poslanske skupine SDS. Prosim spoštovani, da se umirite. Najprej odločamo o amandmaju poslanske skupine SDS. V kolikor bo sprejet, ne bodo sprejeti ostali amandmaji, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasoval 1 poslanec, proti 28. [[Za je glasoval 1.]] [[Proti 28.]] Ugotavljam, da amandma poslanske skupine SDS, ki ste ga dobili na klop, ni bil sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju za novi 156. a člen, katerega so predlagale koalicijske stranke LDS, združena lista in SLS+SKD. Glasujemo. [[...]] [[Medsebojno pogovarjanje.]] [[...]]Prekinjam glasovanje. Izvolite, proceduralni predlog.
Gospa, jaz vas popolnoma razumem. In bi bil tudi za to, da takoj prekinete, vendar po poslovniku tega ne morete, če so prijavljeni k replikam. Lahko bi nas pa pozvali, če se odpovemo replikam. Jaz sem to tudi nameraval, ali veste, in te pravice nimate! Kršite poslovnik, prosim!
Tri, štiri razprave so bile čiste kršitve poslovnika s strani poslancev, in tako pač ne moremo delati v tem državnem zboru in nikoli nič ne bomo naredili. S temi amandmaji ste bili seznanjeni, vsi natančno veste, za kaj gre, in to je čisto sprenevedanje. Spoštovani kolegi poslanci, tudi vi nimate pravice zlorabljati poslovnik zato, da razpravljate v nedogled in deset krat nam razlagate iste stvari. To je pravica drugega, ki je tudi omejena s pravico sokolega, ki je dolžan poslušati desetkrat eno in isto zgodbo. Poslovnik to ureja na takšen način, da se pač prekine razprava, v kolikor se v nedogled ponavljajo iste stvari. To je možnost, ki jo daje tudi poslovnik, da se na nekaj opominov prekine z razpravo, ki se absolutno ponavlja. Tako, da če dovolite, proceduralni predlog, gospod Kavčič.
Predlagam 10 minut odmora, da uskladimo besedilo koalicijskega amandmaja, tako kot je predlagal kolega Anderlič. Torej predlagam 10 minut odmora.
Hvala lepa. Prekinjamo zasedanje državnega zbora, nadaljujemo ob 17.37.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Vljudno vas prosim, da zasedete svoja mesta, da lahko preverimo navzočnost in nadaljujemo prekinjeno sejo. Preverjamo navzočnost! Navzočih je 56 poslank in poslancev, kar pomeni, da je državni zbor sklepčen in lahko veljavno odloča. 4 poslanske skupine so tako, kot je prej obrazložil vodja poslanske skupine LDS, gospod Tone Anderlič, pripravile amandma in sicer v naslednji vsebini: "Vlaganja posameznih investitorjev in lokalnih skupnosti v javno telekomunikacijsko omrežje, se bodo povrnila na način in pod pogoji, kot bo to določal posebni zakon, ki ga bo državni zbor na predlog vlade sprejel v roku šestih mesecev po uveljavitvi tega zakona. Vlaganja v javno telekomunikacijsko omrežje se bodo povrnila v breme privatizacije Telekoma Slovenije d.d" To je amandma. Gre samo za vstavek na prejšnji amandma, ampak poslanske skupine so pripravile novo besedilo, ki nadomešča prejšnji amandma, samo z vstavkom, ki ga je prej obrazložil Tone Anderlič. O tem amandmaju bomo glasovali. Glasujemo. Se opravičujem. Obrazložitev glasu ima najprej gospod Potrč.
Jaz bi rad samo svoj glas obrazložil. Jaz bom glasoval za zavestno, ampak s predpostavko, da bodo predlagatelji umaknili zahtevo za referendum. Če zahteve za referendum ne bodo umaknili, potem je moja moralna zaveza posebna, ko ta amandma več ne velja.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu gospod Pukšič. Potem gospod Kebrič.
Ne vem. V državnem zboru smo bili običajno navajeni, da glasujemo najprej o najbolj oddaljenem amandmaju. In to je amandma naše Socialdemokratske stranke. Ne vem, kdaj ste glasovali o njem. [[Glas iz ozadja.]] A ste že? Torej, hvala lepa za manipulacijo, ki ste jo naredili nekorektno in protestiram, zopet protestiram, niste imeli pravice vzeti besede in replike in smo bili maksimalno izigrani, to kar ste naredili. Vezave tega amandmaja na to, da bodo predlagatelji umaknili pobudo, je jaz seveda ne morem dati. Bi pa verjel v to, da bi predlagatelji umaknili pobudo, če bi bil izglasovan amandma, ki smo ga predlagali. S črtanjem tega, kar piše, prve faze, smo pripravljeni tudi v smeri, da zapišemo, v skladu z nacionalnim programom, petim odstavkom, poglavje 7.2. Če je še to sporno za vlado, potem pa povejte, tako kot je danes že nekdo [[...]] [[Oglašanje iz klopi.]]
Prosim za mir v dvorani. Obrazložitev glasu ima gospod Pukšič. Prosim, nadaljujte. Gospod Jakič, prosim, da ne skačete v besedo gospodu Pukšiču, ki naj obrazloži svoj glas do konca.
In o takšnem amandmaju, kjer smo bili izigrani, ne morem glasovati.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu ima gospod Kebrič. Izvolite!
Hvala za besedo. Kolegice in kolegi! Ker smo mi sopodpisniki, se pravi, vse štiri koalicijske stranke so sedaj podale nov amandma, v imenu poslanske skupine DeSUS umikam naš amandma.
Hvala lepa. Še toliko v pojasnilo vnaprej: če bo ta amandma sprejet, glede na moje prejšnje pojasnilo, je nadaljnji amandma, to je odbora za gospodarstvo, ki ste ga želeli vi amandmirati in imamo tudi tu predlog, brezpredmeten. Ker ne želi nihče več obrazložiti glasu [[...]]Gospod Školč, izvolite.
Sam bom glasoval proti temu amandmaju, ker preprosto zamegljuje stvari, ki jih je treba razrešiti, pa seveda tudi prejšnji, da ne bo nesporazuma. Najprej je nemogoče s te vrste akrobacijami naložiti vladi, da zagotovi, da bo v šestih mesecih sprejet nek zakon. Tudi sam državni zbor je več kot enkrat izpustil priložnost, da bi to naredil. Drugič bom glasoval proti, ker se mi zdi sporno, da bi s te vrste rešitvami zniževali vrednost podjetja Telekom, ker to pomeni, da bo potreben niz dogovarjanj in ocenjevanj, ki se gotovo ne bodo končala v treh do šestih mesecih, da bi bilo mogoče rezervirati to vrednost premoženja v korist tako imenovanih oškodovancev. Zdi se mi, da je v tem primeru kljub vsemu pomembna diskusija, ki jo je imel moj kolega, gospod Šuklje, da se enkrat konča s popravljanjem vseh teh krivic, ki kar naprej vračajo stvari nazaj, ker to zniževanje vrednosti premoženja pomeni seveda zniževanje prihodkov proračuna, ko bo privatizacija Telekoma stekla. Parlament se odloča o tem; če bo pač vrnil za neko količino denarja tem, tako imenovanim oškodovancem, se lahko zgodi, da če bi to ocenjeval, se opravičujem gospodu Pukšiču, ampak on je v tej diskusiji zelo glasen, da bo vrednost teh oškodovanj večja od vrednosti, za katero bo kdorkoli pripravljen plačati v postopku privatizacije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu gospa Sonja Areh Lavrič, izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Prosila bi proceduralno. Zahtevam prosim pol ure pavze, da se posvetujemo v poslanski skupini SNS. Hvala.
Gospa Sonja Areh Lavrič, dovolite, da vam pojasnim, ker smo v fazi glasovanja, vam ne morem ugoditi. Ker ne želi nihče več obrazložiti svojega glasu, gospod Cukjati.
Jaz bi samo prosil glede na to, da nimamo pismenega amandmaja na mizi, da ga še enkrat preberete.
Se opravičujem, smo v fazi odločanja. Samo obrazložitve glasu so bile še možne. Lahko vam še enkrat preberem: "Vlaganja posameznih investitorjev in lokalnih skupnosti v javno telekomunikacijsko omrežje se bodo povrnila na način in pod pogoji, kot bo to določal posebni zakon, ki ga bo državni zbor na predlog vlade sprejel v roku šestih mesecev po uveljavitvi tega zakona. Vlaganja v javno telekomunikacijsko omrežje se bodo povrnila v breme privatizacije Telekoma Slovenije d.d." O tem zdaj odločamo. Želi še kdo obrazložiti glas. Gospod Jožef Jerovšek, izvolite.
Hvala lepa. Glasoval bom proti takšnemu amandmaju, zato ker smo, ne samo dva dni, več let že priča temu, da bi se država izognila povrnitvi vsaj delček tistega kar so ljudje, državljani vlagali v to na najbolj odročnih krajih te države. V najbolj nemogočih razmerah. Povrniti se ne da vsega, samo na področju telekomunikacij. Ti ki bi bili tu uslišani z malenkostnim delčkom,so gradili tudi vodovode, ceste, gradili pošte, s samoprispevki šole. Vsega tega se v prestolnici ni gradilo, vam zagarantiram. In tu je nerazumevanje Slovenije izven Ljubljane. Gre za nerazumevanje. Oziroma,za nepripravljenost. Kajti, to je tako majhen delček in tako majhna pripravljenost je potrebna, da bi ljudi pomirili. Nočete ljudem niti pogledati v oči. Ignorirate jih. In jih ponižujete. Zelo majhen korak je potreben in ga niste pripravljeni storiti. Podrugi strani mi je pa prav, da tako delate, ker končno bodo ljudje videli, kakšna je pripravljenost teh, ki so toliko govorili, kako so dobro vladali in kako bo vse lepo v tej državi. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu ima gospod Anderlič.
Rešitev, ki smo jo predlagali, prav gotovo ni idealna in z njo sem najmanj sam zadovoljen, kajti jaz sem trdno prepričan, da so bile stvari s tega naslova konzumirane takrat, ko so tisti, ki so telefon dobili, že bile konzumirane. Tako, da je to vendarle tisto, kar je bilo na osnovi dogovora ob sprejemanju zakona oziroma nacionalnega programa sprejeto z večino. Takrat nisem glasoval. Jaz bi danes glasoval za to, da se del tega denarja ali pa večina ali vse, če žeiz tega naslova gre, vloži v razvoj teh krajev, v posodobitev mreže, v uvajanje novih tehnologij in stvari, ki prihajajo na trgu telekomunikacij. Sedaj bomo šli korak nazaj in vprašanje je, ali bo ta država, Telekom zagotovo, ta ne, ker tako kot zdaj kaže profita v prihodnjih letih ne bo in tudi akumulacije za investiranje ne. Ampak, to je pač druga zadeva. Ker pa zares želim držati besedo, da bom sodeloval pri pripravi zakona v državnem zboru, tako kot predlaga tukaj tudi vlada in da zares ne "zapravimo"po nepotrebnem pol milijarde tolarjev samo zato, da bi izvedeli, da ljudje želijo, da se jim vrne to, kar so vložili. To, jaz sem prepričan, da vsi vemo, da si to vsi želijo in da na tak način bi do tega rezultata prišli. Ampak, ker velja, da tudi beseda kaj velja, potem seveda ta beseda, moja, do tretjega branja tega zakona velja v smeri in na način, kot je to razlagal gospod Potrč. Torej, če smo se končno odločili, da delamo z roko v roki in sporazumno potem velja to za vse. Ne bo koristi od tega, da bo nekdo bolj prijazen, da bo nekdo želel vračati, drugi ne. S tisto prvo odločitvijo takrat, ko se je to pripeljalo v prvi zakon, smo stvar v neko smer zapeljali in taka najbrž na koncu tudi bo. Podprl bom ta amandma oziroma ta spremenjeni amandma, ker mislim, da rešuje sporazumno z vlagatelji zahteve za referendum, vprašanje referenduma samega in to je tudi zagotovilo za sprejem posebnega zakona kasneje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu ima gospod Bajuk. Izvolite! Če dovolite, gospod Bajuk, prej samo še spoštovani zbor vljudno naprošam, v kolikor se strinjajo, da danes z drugo obravnavo zakona o telekomunikacijah končamo. To bi, glede na nekaj amandmajev, ki jih še imamo - če se z mano ne strinjate, kar pomeni ne, ne, bom po obrazložitvi glasu, ki jo bo podal gospod Bajuk, ta svoj predlog dala na glasovanje. Gospod Bajuk, izvolite. Gospod Zmago Jelinčič, prosim, gospod Bajuk ima besedo za obrazložitev svojega glasu. Prosim, da ne motite. Hvala lepa. Gospod Bajuk, izvolite.
Hvala lepa. Rad bi samo povedal, da je naša poslanska skupina podprla predlog poslanske skupine SDS. Ker pač ta ni bil izglasovan, bom glasoval za ta predlog, kot je bil zdaj prebran. Zavedam se, da ni tako, kot bi hoteli, in sicer, da bi dali večjo gotovost vsem državljankam in državljanom, kaj dejansko počenjamo. Skrbi nas to, da so se v tem državnem zboru že sprejeli sklepi v enakem smislu, ki niso bili uresničeni. Pričakujemo, da bo vlada resnično to izpeljala, in bomo na vsak način z vsemi svojimi močmi, kolikor jih pač imamo, pomagali, da bo državni zbor to vprašanje rešil odgovorno, v določenem roku, kot je sedaj predlagano. Hvala lepa.
Hvala lepa. Če dovolite, dajem svoj predlog, da državni zbor danes zaključi z drugo obravnavo predloga zakona o telekomunikacijah, dajem na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev. Za je glasovalo 34, proti 22. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 22.]] Ugotavljam, da je predlog predsedujoče, da državni zbor nadaljuje delo, dokler ne konča druge obravnave zakona o telekomunikacijah, sprejet. Želi še kdo obrazložiti svoj glas? Gospod Peterle, izvolite.
Hvala lepa. Jaz bom podprl ta predlog amandmaja, čeprav obžalujem, da je bil potreben tako dolg ovinek, da smo prišli do točke, kjer smo že bili in od koder bi se lahko že zdavnaj premaknili. Podprl ga bom tudi zato, ker ne verjamem razlagateljem nove ekonomije, da sprememba lastništva á priori vpliva, slabo vpliva naposlovni uspeh. Tega nisem drugje po svetu bral v kakšnih priročnikih, to sem samo pri nas razlaga. Torej jaz bom podprl.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več obrazložiti svojega glasu, prehajamo na odločanje. In sicer glasujemo o spremenjenem amandmaju štirih koalicijskih poslanskih skupin. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 56, proti nihče. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet, kar pomeni, da sta amandma odbora, ki se nahaja na vašem pregledu amandmajev na strani 38 in amandma gospoda Kebriča, ki ga je že umaknil, brezpredmetna. Tako, da prehajamo [[...]]Ravno tako so, spoštovani kolegi, da ne bo potem spet očitkov, da ne utegnemo slediti, ravno tako so, kot je bilo obrazloženo, brezpredmetni amandmaji poslanske skupine socialdemokratske stranke. In sicer amandmaji pod številko 4, se pravi za novi 156.a, b, c, d, e in e člen. Opraviti moramo še glasovanje in razpravo o amandmaju k sprejetemu besedilu 156.a člena. K temu sprejetemu besedilu amandmaja 156.a člena je vložen amandma poslanca Francija Rokavca in se nahaja na vašem pregledu pod zaporedno številko 3 na strani 38. O tem glasujemo. Obrazložitev glasu, gospod Rokavec izvolite.
Hvala za besedo. Mislim, da je ob nastali situaciji z dopolnitvijo amandmaja in prej, ko predsedujoča niste dali besede, da bi lahko odgovoril tudi gospodu Anderliču, namreč na neka dejstva, ki so bila včeraj pri usklajevanju. Dejstvo je, da sam nisem umikal na usklajevanju tega predloga amandmaja. In to iz več razlogov. Namreč, ko sem bil na prvi javni tribuni oziroma javni predstavitvi mnenj tukaj v državnem zboru, je prav predstavnik združenja vlagateljev upravičencev za vrnitev vlaganj v telekomunikacijsko omrežje jasno enega od pogojev navedel, da do sprejetja posebnega zakona, ki bo urejal vračanja, vlada ne sme pristopiti k privatizaciji Telekoma. To je bil v izhodiščih združenja eden izmed pogojev. Ker smo pa v letošnjem predlogu proračuna tudi v programu prodaje državnega premoženja zasledili namero vlade, da bo s privatizacijo Telekoma oziroma delno prodajo pokrila proračunski primanjkljaj, dejansko s tem predlogom amandmaja, ki ga predlagam, edino še lahko ustvarimo zaupanje do predstavnikov tega združenjaoziroma pobudnikov za referendum in resnost države, da država dejansko misli resno in bo povrnila stroške vlaganj upravičencem v izgradnjo telekomunikacijskih omrežij. Zato bom glasoval za amandma. Hvala lepa.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu. Gospod Pukšič, izvolite.
Tudi sam bom glasoval za amandma gospoda Rokavca, ker nekako nadomešča tisto, kar smo imeli v našem amandmaju zapisano. Sicer ne vem, kaj bo predsedujoča naredila, ampak upam, da bo razmislila, da bo omogočila, da bomo lahko glasovali tudi o našem amandmaju, ker je bila v nasprotju s poslovnikom vzeta beseda in neomogočeno repliciranje. V tistem momentu pa smo se nekateri poslanci dvignili iz protesta. V tem času je bil dan na glasovanje našamandma, in niti vedeli nismo. In to je bilo, predsedujoča, nekorektno. Torej, o amandmaju, ki smo ga vložili, o amandmaju, o katerem smo razpravljali več kot uro, nismo imeli možnost glasovanja. Resnično prosim, da razmislite o napravljeni napaki. Napaka se lahko zgodi in seveda tudi obstaja instrument, da se jo odpravi. Je pa to ena od alternativnih rešitev in bom amandma gospoda Rokavca podprl.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti svoj glas? Ker ne, prehajamo na odločanje in sicer glasujemo o amandmaju k sprejetemu 165.a členu, amandmaju poslanca Francija Rokavca. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 22, proti 36. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Po pregledu amandmajev se tako lahko premaknemo na listno številko 41. Prehajamo na razpravo in glasovanje o 158. členu in dvanajstih amandmajih k temu členu. Predlagatelj vseh amandmajev je vlada Republike Slovenije. Prav vse amandmaje, razen dvanajstega podpira tudi matično delovno telo. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o prvem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 1 sprejet. Prehajamo na glasovanje o drugem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti nihče. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 2 sprejet. Prehajamo na glasovanje o tretjem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 3 sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 4. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti eden. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 4 sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 5. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 6. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 7. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 7 sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 8. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 8 sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 9. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 9 sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 10. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 10 sprejet. In glasujemo še o amandmaju pod zaporedno številko 11. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 11 sprejet. Odločamo še od amandmaju pod zaporedno številko 12. Glasujemo. Prekinjam glasovanje, se opravičujem, obrazložitev glasu ima gospod Božič.
Hvala lepa podpredsednica. Po časopisih beremo marsikaj, kako se je kaj kupilo brez javnega naročila. Tu pa bomo glasovali za naročila, ki jih oddajajo operaterji javnih telekomunikacijskih storitev in omrežij, se ne uporablja zakon, ki ureja javna naročila. Sam ne bom podprl tega amandmaja.
Žal smo v fazi, kjer je možna obrazložitev glasu. Prej se pač ni izkoristila ta razprava. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo o 11. amandmaju. Pardon 12., se opravičujem. Glasujemo o dvanajstem amandmaju. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 34, proti 12. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še od členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti 3. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade Republike Slovenije k 159. členu in o 159. členu v celoti. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti 3. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti eden. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Toliko v pojasnilo: v tretji obravnavi po razlagi gospoda ministra, ki vam jo bo zagotovo dal, lahko še vedno poslanci amandmirajo člen, za katerega so prej ocenili, da nam je ušla razprava. Opravili smo torej razpravo o vloženih amandmajih. Prehajamo na razpravo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti 2. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da so preostali členi sprejeti. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o naslovu zakona. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti eden. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je naslov zakona v celoti sprejet. Ker je predsednik državnega zbora včeraj določil 60-dnevni rok za zbiranje podpisov volivcev v podporo zahtevi za razpis predhodnega zakonodajnega referenduma o tem predlogu zakona, v skladu s 17. členom zakona o referendumu v tem primeru državni zbor ne sme pričeti s tretjo obravnavo predloga zakona. Zato obravnavo tega zakona prekinjam in zaključujem to točko dnevnega reda. Samo še pojasnilo: V skladu z dogovorom vodij poslanskih skupin bo državni zbor jutri ob 10.00 uri sejo pričel z obravnavo prekinjene 10. točke dnevnega reda, to je predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o popisu prebivalstva, gospodinjstev in stanovanj v Republiki Sloveniji leta 2001, nato pa z obravnavo 22. točke, to je predloga zakona o višini otroškega dodatka. V nadaljevanju bo zbor obravnaval predloge zakonov o ratifikaciji mednarodnih pogodb ter nato prešel na obravnavo 3. točke, to je predloga zakona o veterinarstvu, nato na 11. točko, to je predlog zakona o carinskih ukrepih pri kršitvah pravic intelektualne lastnine, in po vrstnem redu dalje. Samo še trenutek pozornosti. Gospod Geza, prosim.
Spoštovani kolegi, spoštovana predsedujoča! V zadnjih nekaj dnevih smo nekajkrat napovedali točke dnevnega reda, ki se bodo obravnavale in zmeraj, kolikokrat smo jih napovedali, smo spremenili dnevni red, tudi danes je isto. Mislim, da je zadeva že do kraja smešna, in da zakon o veterinarstvu, ki je bil že nekajkrat uvrščen na točke dnevnega reda, je danes spet postavljen na mesto tako, da se očitno na tej seji ne bo obravnaval. Mi imamo pri tem zakonu tudi predlog odbora, ki pravi, da se po drugi obravnavi prekine točka dnevnega reda, da se pripravi čistopis in da se potem obravnava naprej in tako dalje. To se pravi, da ta faza tudi ne bo možna in se lahko zgodi, da se bo ta zakon obravnaval še dva meseca. Imamo seveda zagovornike, da bi se naj zakon zgodil hitro, nekateri mu nasprotujejo, eni smo se ga pa že naveličali, in jaz sem med tistimi. Zaradi tega zagovarjam, da bi ta zakon moral iti po vrstnem redu, tako kot je bilo napovedano in da bi se ga enkrat rešili. Hvala.
Hvala lepa. Spoštovani kolegice in kolegi, najlepše za vam zahvaljujem za sodelovanje, predstavnikom vlade hvala lepa, predstavnikom sekretariata prav tako za pomoč. Lahko noč!