Spoštovane gospe in gospodje, dobro jutro! Pričenjamo nadaljevanje 25. izredne seje državnega zbora Republike Slovenije. Obveščen sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Franc Čebulj, Vojko Čeligoj, Jelko Kacin, Jožef Kavtičnik od 17.00 ure dalje, Bojan Kontič od 15.00 ure dalje, Jurij Malovrh do 12.00 ure, Rudolf Moge, Alojz Peterle, Maria Pozsonec, Pavel Rupar, Franci Rokavec od 15.00 ure dalje in Andrej Fabjan. Glede na to, da je odbor za finance in monetarno politiko ravnokar končal delo in je poročilo v pripravi - ni še na mizah, kot vemo, je v razmnoževanju - bi bilo po mojem mnenju smiselno, da začnemo s proračunom za leto 2004, pa se potem, ko bodo vsi poslanci imeli gradivo v rokah in ga lahko proučili v tem času, bi se vrnili na proračun za leto 2003 in to zadevo potem končali, uskladitveni amandma in tako naprej. Ali menite, da bi - namreč, zgolj zaradi izkoristka časa, da ne bi zdaj čakali pol ure, bi mogoče začeli s proračunom za leto 2004. Ali kdo nasprotuje temu predlogu? [[Nihče.]] Hvala lepa. Potem mislim, da smo se dogovorili, da gremo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVO DOPOLNJENEGA PREDLOGA PRORAČUNA REPUBLIKE SLOVENIJE ZA LETO 2004. Dopolnjen predlog proračuna je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Predstavnik vlade je predstavitev akta opravil že pri prejšnji točki dnevnega reda. Dopolnjen predlog proračuna je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko. Prosim predsednika odbora, gospoda Cirila Pucka, da predstavi poročilo odbora [[pet minut]] . Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani gospod podpredsednik, kolegice in kolegi ter predstavnica vlade! Matično delovno telo je obravnavalo dopolnjen predlog proračuna Republike Slovenije za leto 2004, ki ga je vlada pripravila na tak način, da se skupni obseg prihodkov in odhodkov ne spreminja, prav tako se ne spreminja prvotni obseg proračunskega primanjkljaja. Spreminja pa se struktura proračunskih odhodkov, in sicer v ministrstvu za finance, kjer se obseg odhodkov znižuje, pri ministrstvu za obrambo, kjer se obseg proračunskih odhodkov povečuje na račun povečanja sredstev za požarno varnost, pri ministrstvu za šolstvo, znanost in šport, kjer se obseg odhodkov prav tako povečuje in dodatna sredstva namenjajo srednjemu in visokemu izobraževanju ter zmanjševanju izobraževalnega primanjkljaja. Povečujejo se tudi odhodki ministrstva za kulturo, predvsem za programe v kulturi in za investicije v nepremično kulturno dediščino. Prav tako se povečujejo sredstva pri ministrstvu za promet, in sicer za državne ceste se namenja 316 milijonov tolarjev več za gradnjo cest ter milijardo 684 milijonov tolarjev za investicijsko vzdrževanje. Hkrati se s prestrukturiranjem sredstev znotraj tega ministrstva zagotavljajo tudi sredstva za popravilo in vzdrževanje letališkega radarja. Dopolnjen je tudi načrt razvojnih programov, ki je prilagojen oziroma sledi prej navedenim spremembam. Predvsem je pri tem pomembna sprememba, ki se nanaša na dodatna sredstva za državne ceste. V splošni razpravi je bilo opozorjeno na številna vprašanja oziroma področja, za katera bi bilo treba v letu 2004 nameniti seveda več sredstev, kar pa v skladu s povedanim v uvodu ni bilo možno oziroma ni možno. Na dopolnjen predlog proračuna so kvalificirani predlagali v skladu s 160 členom poslovnika vložili 40 amandmajev. Na odboru smo bili seznanjeni z opredelitvijo vlade do vseh vloženih amandmajev in glede na to, da vlada ni podprla nobenega izmed teh vloženih amandmajev, je odbor sprejel oziroma podprl dva amandmaja, in sicer dveh poslanskih skupin, poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije in poslanske skupine Nove Slovenije, s katerima se dodatno povečujejo določena sredstva na posameznih področjih, in sicer pri drugem - se pravi, pri amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije -gre za povečanje sredstev za podprogram spodbude za ohranjanje in odpiranje novih delovnih mest - tu gre za povečanje sredstev za pomoč podjetjem, ki zaposlujejo invalide. Gre za spremembo, ki znižuje v istem delu tudi pri istem uporabniku sredstva in odbor je ocenil, da je to pametna oziroma dobra sprememba, hkrati pa je bil podprt tudi amandma Liberalne demokracije Slovenije, ki namenja dodatnih 150 milijonov tolarjev za rudarski sklad Republike Slovenije iz naslova spremembe, ki jo je odbor sprejel oziroma potrdil pri zakonu o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leti 2003, 2004. Vseh ostalih amandmajev odbor ni podprl in predlaga, spoštovane kolegice in kolegi, da državni zbor sledi odločitvam matičnega delovnega telesa, hkrati, če ne bi bilo nasprotovanja, menim, da bi bilo dobro o takem predlogu amandmaja glasovati v paketu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledijo predstavitve stališč poslanskih skupin. Najprej gospod Ivan Kebrič, DeSUS, potem pa dr. Andrej Bajuk, Nova Slovenija.
Hvala za besedo. Se odpovedujemo.
Hvala. Besedo ima dr. Andrej Bajuk, Nova Slovenija. Izvolite, prosim.
Hvala za besedo, gospod podpredpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Proračun za leto 2004. Ko smo prvikrat obravnavali dvoletni proračun, smo opozarjali s tega mesta ta državni zbor o nesmiselnosti gradnje dvonadstropne hiše, ko temelji niso trdni. Seveda, vsa ta opozorila nič ne pomenijo, dejansko smo šli naprej in se je izkazalo v vseh debatah, ki smo jih že takrat imeli, in do sedaj, da takšen pristop, sicer dobrodrošel, prav gotovo dobrodošel, da začnemo misliti in programirati našo proračunsko s politiko širšim obzorjem, je bil dejansko že predmet zelo veliko sprememb. Da danes obravnavamo ta proračun za leto 2004, bi pa rad ponovno opozoril, da takšen proračun bo ponovno predmet velikih sprememb, ker te spremembe so nujne, da bomo lahko vse to uskladili in spravili v takšen obseg, kot zahteva realnost našega časa. Seveda stojimo na pragu vstopa v Evropsko unijo. Prosti pretok blaga in kapitala bosta zahtevala od naše gospodarske in finance politike, da dejansko, saj bomo pripravili stvari tako, da ne bomo izostali kot neka drugorazredna država, že članica Evropske unije, ampak izven, evropskega monetarnega sistema. Seveda opozorila opozicije padejo na gluha ušesa, morda bi za to bilo treba ali pa bi bilo vsaj zanimivo za tiste, ki so pripravljeni še kaj poslušati, kaj nam govorijo o teh zadevah naši prihodnji partnerji v Evropski uniji, ko analizirajo našo gospodarsko in finančno situacijo. Samo nekaj besed glede petega rednega poročila o napredku držav kandidatk za članstvo v Evropski uniji, ki je bil tukaj objavljen in na razpolaga, ki je tukaj na razpolago od oktobra leta 2002. In kaj nam tam navajajo? Opozarjajo nas na inflacijo. Seveda nas opozarjajo na visoko stopnjo inflacije in pravijo, da ta spremenjen mehanizem indeksacije plač in pokojnin ter deindiksacija kratkočnih obrestnih mer, je pomemben, a vendar - in tukaj poudarjam - zakasnel korak protiinflacijske politike. Seveda protiinflacijske politike sploh še nimamo. Glede monetarne politike. Kaj nam pravijo o monetarni politiki? Da cilj monetarne politike sta postopno zniževanje inflacije in stabilnost realnega deviznega tečaja, ki pa se na kratek rok, seveda, izključujeta. Rast denarnega agregata M3, ki je precej nad zgornjo mejo koridorja, ki si ga je kot cilj določila Banka Slovenije, ni pa politika počasnega zniževanja nominalne depreciacije tolarja in ohranja inflacijske pritiske. Tak sistem deviznega tečaja
Prosim za mir v dvorani.
[[...]] [[nerazumljivo.]] [[...]]pretoka kapitala, vse težje vzdrževati. Gospod predsednik, če je mogoče, bi pa kar posredoval za magnetogram, saj itak, ne vem, če je to sploh to mogoče po našem poslovniku [[...]]
Ne! Bomo zagotovili mir v dvorani. Imamo poslovnik. In tisti, ki pač ne bodo spoštovali pravil igre - jaz bom sejo prekinil za toliko časa, kot bo potrebno, da bo mir v dvorani in da bomo šli naprej. No, zdaj izgleda, da bo. Izvolite, prosim.
Hvala lepa. No glede liberalizacije cen. Kljub napredku pa liberalizacija cen - regulirane cene še vedno več prispevajo k inflaciji, kot je njihov delež v indeksu življenjskih potrebščin. Ključni razlog je v tem, da prenos nadzora cen komunalnih storitev na lokalno raven ni spremljala tudi liberalizacija ponudb teh storitev. Osebno bi še dodal k temu: dejstvo, da prestrukturiranja teh podjetij, ki bi omogočili njihovo dolgoročno gospodarnost in večjo učinkovitost, ni najti med prioritetnimi nalogami vlade. Glede fiskalne politike. V okviru srednjeročne fiskalne politike, katere cilje je javnofinančno ravnovesje, je država sprejela dveletni proračun - tukaj ga imamo - kar je bilo seveda ocenjeno kot korak naprej glede transparentnosti in nadzora javnih financ. A vendar - in tu je ključnega pomena, da se tega tudi zavedamo - za kredibilnost večletnih proračunov je treba omejiti obseg in število njihovih sprememb. Seveda, čemu nam služi dveletni proračun, če ga potem vsake dva meseca spreminjamo. Torej samo neka poteza kozmetičnega značaja, ki pa seveda omogoča lepe govore odgovornih za to področje. Za javnofinančno blagajno, tu nadaljujem mnenje Evropske unije, je značilen visok delež, več kot tri četrtine fiksnih odhodkov, kar ob stroškovnih pritiskih, ki izvirajo predvsem iz rasti plač v javnem sektorju, otežujejo vzdrževanje načrtovanega javnofinančnega deficita. Zato je treba za uresničitev srednjeročnega cilja javnih financ in za povečanje fiskalne fleksibilnosti te pritiske zmanjšati. Še drugo poglavje, zelo zanimivo, je pa zunanjetrgovinska menjava z Evropsko unijo. Ugotavljajo, da povezanost Slovenije z Evropsko unijo ostaja visoka, čeprav se v zadnjih letih delež menjave z glavnimi trgovinskimi partnerji zmanjšuje, povečuje pa se izvoz v države bivše Jugoslavije in bivše Sovjetske zveze. Visoka rast izvoza v zadnjih letih tako ne gre pripisati izboljšani konkurenčnosti slovenskegagospodarstva, temveč rasti trgov v tej regiji. Rad bi opozoril, spoštovane kolegice in kolegi, da v novembrskem poročilu urada za makroekonomske analize in razvoj, ki smo ga brali v novembrskem Ogledalu št. 11, najdemo oceno, ki pa ni v skladu s tem, kar smo slišali te zadnje dni, in namreč, da se je cenovna konkurenčnost slovenskih predelovalnih dejavnosti poslabšala in čeravno je stroškovna konkurenčnost kratkoročno izboljšana, nas v isti sapi opozarjajo - in tu citiram - da trend in medletne primerjavekažejo na njeno bolj dolgoročno poslabšanje. Torej nekoliko drugače, kot pa slišimo s strani vlade na teh predstavitvah tukaj v državnem zboru in seveda slovenski javnosti. In končno, od Evropske unije še neka ocena o poslovni klimi. Tudi to je zelo zanimivo v luči diskusij in tudi zasliševanj, ki smo jih imeli v tem državnem zboru, o katerih se je pač poročalo, da ni bilo sploh nobenih vprašanj, da niso bili umestni in da je seveda to šibkost opozicije. Bomo videli, če boste poslušali, kaj pa je ocena drugih, ki gledajo, seveda, s prijaznimi očmi našo realnost. Med srednjimi in malimi podjetji je zelo malo inovativnih, na znanju temelječih podjetij, ki se ukvarjajo z visoko tehnologijo. Zaradi administrativnih ovir pa težko pridobijo sredstva za razvoj in raziskovanje. Na tem področju je bil narejen napredek - sprejetje programa ukrepov za promocijo podjetništva in konkurenčnosti. Seveda, pišemo lepe knjige. Vendar je treba še okrepiti koordinacijo med ministrstvi in sodelovanje javne uprave ter poslovnega sektorja, da bodo mala in srednja podjetja bolje pripravljena za vstop v Evropsko unijo. Zanimivo. Seveda, na teh področjih, ko pišemo razne politike in strategije, potem pa njihove ocene, vlada ugotavlja, da imamo - kot sem že parkrat omenil in večkratomenjam to krasno besedo - implementacijski deficit. Zdaj bomo pa imeli prav gotovo koordinacijski deficit. Torej še ena besedica, ki jo lahko uporabljajo potem, ko bodo razlagali, zakaj se nič ne dogaja ali pa ne zadosti. Rad bi omenil tudi, da imamo za ta dveletni proračun tudi analize Umarja in Banke Slovenije, kar se tiče predvidene gospodarske rasti. Moram opozoriti, da se ocene skupne gospodarske rasti razlikujejo manj kot napovedovanja posameznih makroekonomskih dejavnikov, od katerih je odvisna stopnja gospodarske rasti, kar še toliko bolj poudarja negotovost ali tveganje pri napovedi vladne gospodarske rasti. Po vladni oceni je na primer napovedana rast izvoza v letu 2003 za 4,6%, ta je pa višja od napovedi gospodarske zveze, tako kot Evropske unije, in upošteva predvsem višjo rast izvoza na trge nekdanje Jugoslavije, nekdanje Sovjetske zveze in CEFTE. Opozoriti velja, da slovensko gospodarsko izvaža na te trge ne samo z velikim trgovinskim presežkom, in seveda tudi z garancijami naše države. Napovedi inflacije - in tu je ključni problem. Vlada kot Banka Slovenije sta napovedali, da v načrtovani gospodarski rasti in predlagani proračunski porabi, denarni in tečajni politiki bi bilo mogoče doseči v letu 2003 znižanje inflacije, in to je ključna beseda, pod 5% - pod 5%! To je v teh dokumentih, ki jih zdaj sprejemamo. A vendar urad za makroekonomske analize in razvoj v svoji jesenski oceni nam napoveduje, da če se bodo vse te reforme dejansko izpeljale, lahko računamo čez leto dni za 5,1%. Slovenija ima [[...]]
Dr. Bajuk, se oproščam. Najavili ste deset minut in ta čas je potekel. Imate potem še v razpravi 35 minut.
Torej grem na račun razprave. Hvala.
Navadno je tako, da se po sklopih to odvija, tako kot je bilo najavljeno iz vaše poslanske skupine.
Dovolite, gospod predsednik, bom šel na račun razprave, če mi dovolite, kolegice in kolegi.
Če je to potrebno.
Hvala lepa. No, glede inflacije. Slovenija ima zdaleč največjo inflacijo med deseterico kandidatk za vstop v Evropsko unijo. Slovenija bi morala znižati to inflacijo krepko pod 4%, ker sicer ne bo sprejeta med države z evropskim tečajnim mehanizmom, ERM-2, v katerem mora delovati in izpolnjevati pogoje vsaka kandidatka najmanj dve leti, da bi lahko bila z letom 2007 vključena v EUR območje. Ta očitna nezmožnost, do sedaj nezmožnost, znižanja inflacije s strani vlade in Banke Slovenije nas bo postavila v drugorazredni položaj med kandidatkami in najmanj prestavila možnost vključitve v uporabo enotne valute EUR po letu 2008. Toda vprašanje je, če bi Slovenija v pogojih prostega pretoka kapitala in blaga ob vstopu v Evropsko unijo kot drugorazredna članica nato sploh že zmogla doseči ta kriterij. Ogrozila bi po našem mnenju celo izpolnjevanje ostalih dveh maastrichtskih kriterijev, to je višino proračunskega primanjkljaja ter javnega dolga in samostojno vodenje denarne in tečajne politike. A vendar tu le imamo nekaj sprememb. Rad bi opozoril, da pred kratkim smo brali, in sicer v Delu, analizo, kjer so nas opozorili na neke izjave, ki jih je leta 1997 dal neki belgijski profesor in pisec številnih strokovnih in pogosto citiranih strokovnih razprav, pogosto citirani avtor v "The Economistu" in "Business Weeku", ki nam pravi, da "Slovenci lahko inflacijo v sedmih letih znižate z 9 na 2%, za to potrebujete odločen pristop in premiera, ki bo povedal, da je vlada zavezana k nižanju inflacije, in prav tako mora k temu biti usmerjena tudi centralna banka. Zelo veliko držav je to že storilo in Slovenija na tem področju res ni nekaj tako posebnega, da tega ne bi mogla uresničiti." No, zdaj pa imamo predsednika vlade, ki nas o teh stvareh opozarja. A vendar razkorak med besedami in dejanji, na katerega smo že navajeni, nas pa le prebudi k temu, da ugotavljamo, da se v zadnjih petih letih, odkar imamo sedem do devet procentno inflacijo, vlada s tem vprašanjem se ni resno ukvarjala. S svojo proračunsko porabo, z napovedovanjem ali načrtovanjem inflacije v državnih proračunih za plače in pokojnine je dvigala inflacijska pričakovanja in tako spodbujala inflacijsko spiralo. V letu 2001 so prav gotovo k inflaciji prispevali več zvišanje DDV-ja, kot so napovedali vladni makroekonomisti, prispevalo pa je predvsem k inflacijskim pričakovanjem v gospodarstvu, na drugi strani pa ni prineslo pričakovanega zvišanja plačil DDV-ja v državno blagajno. Seveda iz različnih razlogov. Vlada, ki bi imela cilj znižanje inflacije, se ne bi smela odločiti za zvišanje DDV-ja, morala bi vsaj znižati proračunsko porabo ali znižati proračunski primanjkljaj v deležu bruto domačega produkta. Tega zaradi politične preračunljivosti ni storila, saj je hkrati v proračunskem letu 2002 morala priznati še skriti proračunski primanjkljaj iz prejšnjih let, kar je imelo posledico tekoči proračunski primanjkljaj v rebalansiranem proračunu za 2002 že ob zvišanem DDV-ju, dosegel 2,6%. Končno, koliko bi bilo, bomo pa še zvedeli. Če bi ostala pri enaki porabi in nespremenjenem DDV-ju, bi tekoči proračunski primanjkljaj presegel 3% bruto domačega produkta, kar bi pomenilo, da bi bil porušen drugi maahstrchtsju kriterij. Celotna drža vlade do inflacije je zgodba zamujenih usodnih možnosti - usodno zamujene možnosti. Prav tako bi morala vlada prej odločno poseči v odpravo temeljne obrestne mere ali preiti na nominalizem. Toda tudi nominalizem, ki se v tem letu uvaja skupno z obrestno mero, ograjuje dejansko temeljno obrestno mero ali pričakovano inflacijo, kar pomeni, da tudi taka obrestna mera ne more prispevati v zadostni meri k zniževanju inflacije. To pomeni, da letošnji koraki na področju zniževanje obrestnih mer niso zadostni. Vlada tega mehanizma po našem mnenju ne izpelje predvsem zato, ker bi znižali dobičke v bankah. Tako je razumeti s posveta združenja bank Slovenije v Portorožu konec novembra 2002, in je bila informacija objavljena, da slovenske banke ocenjujejo v letu 2003 znižanje svojih dobičkov za 40%. Po našem mnenju pa vlada in Banka Slovenije odločneje ne posežeta v zniževanje inflacije zaradi kratkoročnih interesov bank - potrjujejo tudi podatki iz proračuna za leto 2003 in štiri. Ministrstvo za gospodarstvo, ki v okviru proračunskega programa - citiram tu - "spodbujanje tujih investicij in pospeševanje internacionalizacije, za leto 2003 namenja 919 milijonov in za leto 2004 1.013 milijonov SIT. " In zakaj? Za izravnavo obresti. Gre za program, ki je v neposredno korist bankam in podjetjem izvoznikom, ki izvažajo na trge nekdanje Jugoslavije ter nekdanji Sovjetske zveze. Ta podjetja izvažajo tako, da jim najprej Slovenska izvozna družba zavaruje terjatve za izvoženo blago, ki jih ta podjetja financirajo s tolarskimi posojili, najetimi pri slovenskih bankah. Država prek agencije Republike Slovenije za gospodarsko promocijo Slovenije in tuje investicije pa jim namerava v breme proračuna nato regresirati še stroške tolarskega financiranja Na ta način se dejansko v breme državnega proračuna financira že prej omenjeno povečevanje izvoza na trge, ki ne stimulirajo prestrukturiranje slovenskega gospodarstva, kot ugotavlja tudi Evropska komisija v tem oktobrskem poročilu, ki sem ga že omenil. Nezmožnost vlade sprejeti prave in odločne ukrepe za odpravo inflacije, ima ob kratkoročnih koristih bank in slabih podjetij lahko velike dolgoročne posledice za slovensko gospodarstvo, ki pa se bodo pokazale najkasneje ob priključitvi k Evropski uniji inpa v prihodnjih proračunih. K inflaciji tudi prispeva pomembno [[...]]
Oprostite še enkrat, da prekinjam [[...]]Gospod dr. Bajuk, oprostite, ker vas še enkrat prekinjam. Gospe, gospodje poslanci! Sedenje v tej dvorani ni obvezno vas pa prosim, da klepetate zunaj. To je skrajno nedostojno početje, da govornika omejujete v njegovi pravici, da pove to, kar misli. Vi pa tu klepetate in se obnašate tako, kot se ne spodobi. Zunaj je prostor za to, za mobitele in vse ostalo. Naslednjič bomsejo prekinil, ker nima smisla to početi. Če vas ne zanima, pojdite vem. Oprostite, ker sem bil tako krut z vami, ampak enostavno ne gre drugače. Oprostite tudi, dr. Bajuk, ker sem vas prekinil. Izvolite.
Hvala lepa. Seveda, k inflaciji tudi prispeva pomembno dvig cen monopolistov v državni lasti ali pa pod državno kontrolo. To je liberalizacija cen nekonkurenčnih komunalnih storitev. Tudi to je opozorilo Mednarodnega denarnega sklada in Evropske unije. Torej, kaj pa je z našo inflacijo? Gospod mandatar nam govori o nekem programu, ki ga pa seveda ne poznamo. In danes tukaj, na tem prostoru, bi v imenu Nove Slovenije jasno povedal, da mi pričakujemo in zahtevamo, da tak program pride v ta državni zbor za neko celovito obravnavo. Zelo nas skrbi, da programi, takšni kot so, na podlagi teh podatkov, ki jih že imamo in ki sem jih v svoji predstavitvi omenil, da dejansko vlada ne načrtuje takšnega protiinflacijskega programa, ki bo Sloveniji resnično omogočil vstop v evropski monetarni sistem Ker že sedaj, in sicer v opozorilih pod črto, najdemo morebitne razlage, ki pa s strokovnega vidika nimajo prave podlage. Sklicujemo se, da morda na podlagi učinka tako imenovanega "bela balasa, Samuelsovega učinka" bo Sloveniji dovoljeno, da bomo imeli še malo višjo inflacijo, ki naj bi jo Umar preračunal med 1 in 2%. Seveda se moramo zavedati, da ima evropska centralna banka kot svoj bistveni cilj stabilizacijo cen in da si je to stabilizacijo zastavila v nekem ohlapnem cilju, in sicer med 0 in 2% letneinflacije, ki jo pa merijo po nekem posebnem indeksu, ki tudi še ni dokončan ali pa strokovno utemeljen. Dejstvo pa je, da ni pričakovati, da bo Slovenija dobila neko posebno dovoljenje. Zakaj pa bi to dobila? Ker v kolikor se bo Evropska unija in njihov monetarni sistem držal teh ciljev, če dovolijo Sloveniji višjo inflacijo, to pomeni, da jo bo moral nekdo drug še bolj znižati. In tudi če nam to dovolijo - kaj pa mi od tega imamo? Kaj pa bo slovensko gospodarstvo, kakšna je bodočnost slovenskega gospodarstva v takem vzdušju - ko imamo mi večjo inflacijo, kot pa je dejansko mogoče vzdržati za naš utemeljen in trajni razvoj. Do sedaj se vlada na to ni sklicevala. Prvikrat slišimo to, vam pa lahko zagotavljam, da takšna izjema ne bo dovoljena. Če bi pa bila dovoljena, bi bila pa usodnega pomena za našo prihodnost. Torej, mi moramo znižati inflacijo in jo moramo znižati krepko pod 4%; čez 18 mesecev bi morala biti že največ tam nekje - se gibati - okoli 3,5%. Iz tega, da mi ocenjujemo, da takšno dovoljenje Slovenija ne bo dobila, pa tudi najdemo oporo v izjavi z zadnjega sestanka odbora finančnih in gospodarskih ministrov Evropske unije v tem letu, ki je obravnaval novembrsko poročilo bruseljske denarne direkcije za gospodarske in finančne zadeve in so gledeSlovenije ugotovili - in tu citiram in prosim, da poslušate: "V Sloveniji gospodarska rast zaostaja za potencialno, problem je vztrajnost inflacije, v prihodnosti tudi ravnotežje državnih financ, posebno ker je z njim povezano tudi zniževanje inflacije. Napovedi kažejo rast cen, ki presegajo cilje centralne banke." Torej, pričakujemo in zahtevamo, da bomo dobili verodostojen program. Osebno imam zaupanje, da bo novi finančni minister dr. Mramor to tudi storil. Ali pa bo to mogoče izpeljati ali ne, bo pa odvisno od političnih odločitev, ki pa ne bodo lahke. Gospod predsednik, dokler nimamo takšnega programa, je vsaka debata o proračunih dejansko prazna in nesmiselna. Danes vam z vso odgovornostjo lahko napovem, da v prihodnjih mesecih bomo dobili v obravnavo rebalans ne samo proračuna za leto 2004, prav gotovo rebalans za leto 2003. In če tega rebalansa ne bo, bo pa morda lahko na podlagi tega zelo ohlapnega zakona o izvrševanju proračuna - bo morala pa vlada temeljito poseči v vsa ta vprašanja. A vendar, odgovornost tega državnega zbora, ki nam jo tudi ustava nalaga, je, da te stvari sledimo, da te stvari razumemo in o teh stvareh soodločamo. Če si bomo danes umili roke in zaupali novopečeni vladi, da bo sama po svoje te stvari uredila, je pa tudi naša zgodovinska odgovornost. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Feri Horvat, Združena lista. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani predstavniki in predstavnice vlade, sicer v malem številu, spoštovane kolegice in kolegi! Čeprav je očitno sklepno dejanje sprejemanja sprememb proračuna za leto 2003 in dopolnjenega predloga proračuna za leto 2004 nekako v senci imenovanja vlade z novim predsednikom, sta ta dva proračuna še posebej pomembna. Pomembna sta za pridružitev oziroma vstop Slovenije v Evropsko unijo in hkrati sta popotnica novemu prvemu ministru in njegovi včeraj ustoličeni novi ekipi. Ekipi - čas, ki bo poln izzivov, preizkušenj in tudi negotovosti. Očitne bodo spremembe, napovedujejo jih, če beremo najnovejše napovedi najbolj eminentnih svetovnih ustanov in posameznikov, s tem da je največja gotovost v teh napovedih v negotovosti. Spominjajo na vremenske napovedi. Menimo, da sta ta dva proračuna kljub dediščini, ki so ji v raznih koalicijah v letih samostojnosti botrovale skoraj vse stranke tukaj prisotne v državnem zboru, razen - da sem pošten - Slovenske nacionalne stranke in pa Stranke mladih, ki nista bili v koalicijah ali v vladah doslej. Kljub omejitvam in znižanih stopnjah gospodarske rasti v zadnjih letih ter še vedno velikemu fiksnemu delu odhodkov je ta proračun - oziroma sta oba - bolj razvojno naravnana, kot so bili proračuni prejšnjih let. To je kvaliteta, ki obeta, četudi objektivno ne more izpolniti vseh želja in potreb, tudi naših ne, in omogoča solidno pripravljenost za vstop v Evropsko unijo. Seveda ob tem ostaja še vrsta odprtih problemov, ki čakajo novo ali druge vlade in koalicije v naslednjih letih. Zadovoljni, da s sodelovanjem v tej koaliciji, v vladi, s svojimi socialdemokratskimi programskimi usmeritvami in delovanjem prispevamo k vsebini in usmeritvam proračuna, ki bolj kot kdajkoli upošteva usmeritve strategije gospodarskega razvoja, državnega programa in načela trajnostnega razvoja - mislim na ravnotežje med gospodarsko rastjo, socialno pravičnostjo in skrbjo za okolje - bomo ta predlog podprli. Ni idealen, po našem mnenju je realen v okvirih možnega in znanega. Dobro je, da obseg proračuna zaostaja za rastjo bruto domačega proizvoda in predvideno inflacijo. Predvideni obseg primanjkljaja na ravni enega procenta - treba je priznati, da si takšen primanjkljaj želi marsikatera bolj razvita država. V sestavi proračunskih odhodkov je pomembno naraščanje obsega sredstev za izobraževanje kot bistven dejavnik kakovostnega razvoja, za tehnološki razvoj, kjer smo doslej imeli zaostajanje, podporo dvigu konkurenčnosti in razvoju podjetništva, prestrukturiranje gospodarstva kot pomemben del priprav za Evropsko unijo, pomembno je povečanje sredstev za investicije, v cestni program, v stanovanjsko izgradnjo in druge namene, ki bodo imeli tudi pozitivne gospodarske učinke, v kulturo, ki pomeni krepitev identitete in izboljšanje prepoznavnosti jutri v Evropski uniji in v svetu. Ob teh usmeritvah se nam zdi potrebno posebej izpostaviti nekatera področja, kjer bo potreben še večji poudarek, tako pri zagotavljanju sredstev kot tudi pri izboljšanju politik in aktivnosti vlade, državnega zbora in drugih. Gre tudi za poudarjene prioritete novega predsednika vlade in ministric oziroma ministrov ob njihovih predstavitvah. Mislim predvsem na nujno znižanje inflacije ob hkratni zagotovitvi pogojev v gospodarsko rast, ki bo omočila dohitevanje bolj razvitih in ohranitev socialne varnosti. Nadaljnje povečanje sredstev in učinkovitosti regionalne politike, o kateri je v teh dneh bilo veliko govora, ki doslej ob vseh vladah in koalicijah, bodimo pošteni, kljub številnim aktivnostim, zlasti v zadnjem obdobju, ni dala zadovoljivih učinkov. Občutnejše je povečanje sredstev le v zadnjih treh letih za ta namen - to se pravi v času te koalicije - vendar je bila osnova v prejšnjih letih prenizka in v tem je prav gotovo eden osnovnih razlogov, da z rezultati ne moremo biti zadovoljni. Poleg sredstev za uspešno regionalno politiko je pomembna učinkovitejša organiziranost in povezovanje, vključno z angažiranjem sredstev Evropske unije, ki - kot vemo - v proračunu za prihodnje leto namenja 45% za kmetijstvo in 34% za regionalne spodbude. Spodbudna je napoved novega predsednika vlade - in to ne samo enkrat v tej dvorani - da bo to ena glavnih prioritet vlade. Upravičeno zbuja velika pričakovanja okrepitev vladne ekipe z novo ministrico brez resorja, odgovorno za regionalni razvoj. Njena predstavitev je bila obetavna, vendar če smo realisti bo uspeh odvisen od celotne vlade in od partnerstva ter sodelovanja z lokalno in regionalno ravnijo. Za učinkovito politiko skladnega regionalnega razvoja je pomembno tudi čimprejšnje oblikovanje pokrajin, z decentralizacijo sredstev in pristojnosti, predvsem za pripravo razvojnih programov in projektov za čezmejno sodelovanje in podobno. Nujen bo še večji poudarek aktivni politiki zaposlovanja, zlasti za znižanje brezposelnosti mladih in težko zaposljivih kategorij brezposelnih, vključno z dodatnimi presežki v prestrukturiranju. Glede na pomembno vlogo izvoza kot dejavnika rasti in glede na zaostajanje rasti na ključnih tržiščih bo treba okrepiti in izboljšati aktivnosti za povečanje izvoza, tako na tradicionalnih tržiščih, na tržiščih Evropske unije, kjer vidimo, da tudi v strukturi izvoza v te unije prihaja do sprememb, in to je prav, ker smo preveč osredotočeni na majhno število držav, in pa seveda tudi na nova tržišča. Članstvo v Evropski uniji nam tu odpira nove možnosti. Zanimivo je, da prav dunajski inštitut za mednarodne gospodarske primerjave ugotavlja, da je prav Avstrija ob širitvi Evropske unije s svojo ekspanzijo v vzhodni in jugovzhodni Evropi dosegla zelo dobre rezultate. Zato tudi ni slučajno, da v zadnjem času gospodarstveniki v Avstriji ob formiranju vlade terjajo med drugim, da se tudi njihova podobna ustanova, kot je naša izvozna družba, bolj angažira v tem prostoru [[to sicer potrjujejo tudi podatki]] . Okrepiti bo treba gospodarsko in turistično promocijo, povečati učinkovitost predstavniške mreže v tujini in dalje krepiti pomembno vlogo slovenske izvozne družbe. Poleg samega izvoza in investicij je to pomembno tudi za zagotovitev boljše prepoznavnosti Slovenije v Evropi in v svetu. V povezavi z izvozom in strukturnimi spremembami je potreben večji poudarek storitvam. Podatki kažejo, da delež storitev v izvozu vse od leta 1994 do letošnjega leta pada. Pomembna je zaokrožitev reforme državne uprave in lokalne samouprave, vključno z oblikovanjem pokrajin. Zelo pomembno je nadaljnje uveljavljanje socialnega partnerstva za večjo plačilno disciplino in s tem pomoč zlasti malim podjetnikom, in pa pomembna je tudi zaostritev plačilne discipline. Zato bo pomembno, da sprejmemo amandma, ki je predlagan pri zakonu o izvrševanju proračuna. Ostaja pa še vrsta odprtih nalog, ki jih bomo morali - predvsem vlada, pa tudi mi - reševati in tudi zagotavljati za nekatere namene dodatna sredstva v prihodnjem letu in tudi v letu 2004. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Besedo ima Sašo Peče, Slovenska nacionalna stranka. Ne. Gospod Roberto Battelli v imenu madžarske in italijanske narodnostne skupnosti, 5 minut.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Poskušal bom zelo na kratko ponoviti nekaj konceptov, ki sem jih pravzaprav že povedal ob razpravi o proračunu za leto 2003. Gre za naslednje. Ponavljam in podčrtujem. Določene osnovne dejavnosti narodnih skupnosti se financirajo izključno iz proračuna. Izključno iz proračuna1 To so tiste dejavnosti, ki so vezane na pravice, tako kot so opredeljene v ustavi Republike Slovenije, v zakonodaji in ki izhajajo tudi iz mednarodnih obveznosti. Tam, kjer obstaja zaščita narodnih manjšin, se zadeve dogajajo točno tako, kot je opredeljeno v naši ureditvi. Dogaja se, da vlada, ko predstavi proračun na postavki, ki financira strukturne dejavnosti manjšine in ki znaša, recimo, za obe narodni skupnosti 200 milijonov, pride s predlogom, kjer manjka 40 milijonov. Skratka, zadeva je na nek način nerazumljiva. Zato si predstavljam, da bi verjetno bilo treba, da sklenemo nek pakt, po katerem so te strukturne dejavnosti indeksirane tako, kot je indeksiran celotni proračun. Take situacije smo že imeli in narodne skupnosti, ki se zavedajo, ko je treba "šparati" in tako naprej - pač take potrebe -, niso ugovarjale na noben način taki filozofiji. In ni bilo nobenega amandmaja celo na proračun. To je moj 14. ali 15. proračun, ki ga dajem skozi v tej vlogi. Parkrat se je to zgodilo in je bil dogovor pač, da je treba za določeno finančno leto zadeve znižati. Cela država je to delala, in mi tudi, brez kakršnega koli ugovora. Torej, pakt naj bi bil v tem, da se to indeksira. Če bi pa nosilci teh strukturnih dejavnosti imeli določen projekt ali program za izpeljati, nekaj, kar bi pomenilo novo kvaliteto, za katero bi se ugotovilo, da je smotrno, da daje določene učinke in tako naprej - tisto bi šlo na pogajanja. O tem bi se lahko dogovorili in dobili soglasje za to, da se za to ali ono finančno leto financira z dodatnimi sredstvi. Na ta način bise področje financiranja narodne skupnosti ustalilo, tako kot ustaljujemo počasi v tej državi ostala področja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Ciril Pucko, Liberalna demokracija [[pet minut ste najavili]] .
Hvala lepa. Spoštovani gospod podpredsednik, kolegice in kolegi, predstavniki vlade! Poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije pozitivno ocenjuje takojšnjo reakcijo vlade Republike Slovenije, ki se je odzvala na spremenjene okoliščine, gospodarske okoliščine, v Evropski uniji in drugod po svetu. Pri tem pa je bistveno, da se temeljne prioritete proračunskih izdatkov za leto 2004 niso spremenile. Obratno, večja selektivnost in nujna racionalizacija posameznih izdatkov še bolj jasno in nazorno kažeta proračunske prioritete v letih, ki so pred nami. Osnovni cilj javnofinančne politike tako ostaja naslednje, in sicer: aktivno prilagajanje odhodkov države razpoložljivim prihodkom, s čimer se bo dosegalo postopno zniževanje javnofinančnega primanjkljaja; določanje ciljnega strukturnega primanjkljaja ob možni uporabi v: [[...]]naprej določenega in omejenega cikličnega primanjkljaja proračuna v neugodnih gospodarskih razmerah, s čimer se bo v omejenem obsegu omogočalo samodejno izračunavanje in izravnavanje cikličnih gibanj in s tem tudi vodenje proticiklične gospodarske politike vlade [[o tem smo v minulih dneh slišali, kakšne so usmeritve nove vlade]] . Hkrati se bodo zmanjševali stroški financiranja javnega dolga, upoštevajoč merila likvidnosti, varnosti in donosnosti. Poslanski klub Liberalne demokracije ocenjuje, da proračun za leto 2004 jasno kaže na odločenost vlade Republike Slovenije, da te zastavljene cilje tudi dosežemo. Ob tem je bistveno, da se bo delež javnofinančnih izdatkov v naslednjih letih, s tem tudi v letu 2004, v domačem bruto proizvodu zmanjševal. Prav tako pa se bo zmanjševal tudi delež proračunskega in javnofinančnega primanjkljaja ter javnega dolga v bruto domačem proizvodu, s čimer se bodo zmanjševali tudi stroški financiranja javnega dolga in se bodo sprostila nujno potrebna sredstva za ambicioznejše financiranje proračunskih razvojnih prioritet. Poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije posebej pozdravlja oziroma izpostavlja naslednje prioritete, katerim je v proračunu za leto 2004 vlada dala posebno pozornost: gre za znatno povečan obseg sredstev za znanost in tehnološki razvoj, nadaljevanje pospešenih vlaganj v znanje in izobraževanje, povečevanje proračunskih sredstev za pospeševanje in podporo gospodarskim dejavnostim, spodbujanju oziroma povečevanju konkurenčnosti gospodarstva, aktivni politiki zaposlovanja in s tem posledično zniževanju števila nezaposlenih, nadaljnja prioriteta je več sredstev, predvsem investicijskih vlaganja v bolnišnice. Pozdravljamo usklajevanje pokojnin s stopnjo inflacije, čemur vlada vseskozi sledi. In pa: povečevanju sredstev za lokalno samoupravo. Posledično pa pričakujemo, da bo vlada Republike Slovenije v novi sestavi, skupaj z vsemi organi v svoji sestavi, v letu 2003 v največji možni meri sledila oziroma usposobila vse institucije, da bo absorbcijska sposobnost države čim višja, da bodo prilivi v letu 2003 kot osnova za prilive v letu 2004 čim višji in da bodo na tej osnovi predlagane spremembe proračuna za leto 2004 čez kakšno leto toliko bolj ugodne in da bomo tudi s tem v bistvu pokazali, da smo zreli za polnopravno članstvo v Evropski uniji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Igor Štemberger, Stranka mladih Slovenija, 18 minut.
Hvala za besedo. Pred nami je proračun za leto 2004. Pomembnosti tega dokumenta zaradi predvidene vključitve Slovenije v Evropsko zvezo s 1. majem 2004 ni treba posebej izpostavljati. Stranka mladih Slovenije je že lani ob sprejemanju proračuna za leti 2002 in 2003 podprla sprejemanje za dve leti vnaprej, ker je s tem možno zagotoviti večjo preglednost in transparentnost javnih financ, predvsem investicij. Ob letošnjem proračunu pa se sprašujemo, kako lahko sprejemamo proračun za 2004, če še vedno ni točno znano, koliko bo Slovenijas prejemala iz evropskega proračuna in koliko bomo manj dolžni plačevati. V predlog proračuna, ki imamo pred sabo, so vključene le ocene o predvidenih izdatkih. Torej bomo zdaj sprejeli proračun, za katerega se že vnaprej ve, da ga bomo morali naslednje leto spreminjati. Da pa bomo rebalans proračuna 2004 dobili drugo leto na mizo, ne dokazuje samo neupoštevanje proračunskih tokov med Slovenijo in Evropsko unijo, ampak predvsem to, da je vlada za svoje napovedi prihodkov in odhodkov ponovno planirala na bazi, po našem mnenju, nerealne gospodarske rasti. Predlog državnega proračuna za leto 2004 je bil pripravljen ob predpostavki o 4,1 - odstotni gospodarski rasti v letu 2004. Sprašujemo se, kako vlada lahko s tako trdnostjo trdi, da bo gospodarska rast res tako visoka. Mar ni večja možnost, da bo indeks manjši, da bomo dosegli prej 3 pa pol procenta kot pa 4,1 - kakor nas opozarjajo tudi nekateri ekonomisti. Ali vlada spet ni pripravila proračuna z izdatki, za katere že sedaj ve, da jih ne bo mogoče dosegati, samo zato, da bi na nek način tudi zavajali javnost. Še posebej je o višini gospodarske rasti treba dvomiti za to, ker je sedaj že nekdanji minister za finance izjavil na konferenci za ekonomsko politiko, da bo ključni izziv slovenske vlade v prihodnjih letih predvsem znižanje inflacije. Da je ta previsoka in da s tako visoko inflacijo ne moremo v Evropsko zvezo, nas opozarjajo tudi evropska komisija v svojih poročilih. Po masstrichtskih merilih, bodo morale nove članice izpolnjevati tudi merila visoke stopnje stabilnosti cen. Kar pa s tako visoko inflacijo prav gotovo ne bo mogoče. Ker je proces vključitve v Evropsko zvezo ena največjih prioritet vlade, predvidevamo, da bo poskušala zmanjšati inflacijo po vsej sili in se približati odstotkom, ki jih Evropa zahteva. Vlada to že več let tudi poskuša s tako imenovano mehko metodo kombiniranja monetarne, dohodkovne in cenovne politike, pa ji to ne uspeva. To dokazuje tudi medletna inflacijska stopnja, ki je bila še v oktobru 7,2, novembra se je sicer znižala na 6,7%. To ne pomeni, da povišanj cen ni bilo, le da je padec cene nafte na svetovnih trgih ta dvig omilil in zato je bila stopnja inflacije v novembru ničelna. Ta odstotek je že zdaj večji, kot ga je vlada lani napovedovala. Tudi ostale države v tranziciji, ki se želijo pridružiti Evropski zvezi, so se otepale previsoke inflacije. Z odločnimi ukrepi jim je sicer uspelo znižati inflacijo na zavidljivo raven, a ti ukrepi so poleg želenega, prinesli tudi marsikaj nezaželenega, kot je: nižja gospodarska rast, nezaposlenost in podobno. Zato se je bati, da bo tudi Slovenijo ob odločnejši politiki za zmanjševanje inflacije doletela podobna usoda. Tudi vse zahodnoevropske države, ki so že v Evropski uniji in imajo nizko inflacijo, ne dosegajo take gospodarske rasti kot jo Slovenija. Izvoz, ki je glavni generator slovenskega gospodarstva, ob visoki inflaciji cveti, a sprašujemo se, kaj bo potem. Po predvidevanjih naj bi v proračun leta 2004 največ prinesli davek na dodano vrednost in trošarine. Ti tako imenovani domači davki na blago in storitve naj bi v proračun prinesli okoli 60% vseh prihodkov, kar naj bi bilo 4,4 odstotne točke več kot leto 2003. Ker pa so ti davki odvisni od potrošnje prebivalstva in tudi države, se sprašujemo,ali bodo spremembe v letu 2004 res takšne, da bi lahko računali na tako visok odstotek porasta prihodka. V potrošnjo države morda res ni dvomiti. Kaj pa v potrošnjo prebivalstva? Ali je pri višini prihodkov, ki naj bi jih proračun za leto 2004 prinesel DDV, vlada računala na povečano potrošnjo ob sprostitvi prvega kroga stanovanjske varčevalne sheme, da bodo ljudje množično izkoriščali ugodnosti, ki jim jih ta shema nudi in kupovali in obnavljali stanovanja ter gradili hiše? Težava je le v tem, da predvidenih stanovanj najbrž najbrž ne bo, saj kljub drugačnim trditvam iz stanovanjskega sklada kakšne posebne pospešene gradnje stanovanj ni opaziti. Kot drugi, največji prihodek v proračun, pričakuje vlada prihodke iz naslova dohodnine prebivalcev. Iz tega naslova naj bi se v proračun nateklo kar okoli 250 milijard tolarjev. Gospodarske razmere v Sloveniji naj bi se tako izboljšale, da bo po predvidevanjih vlade rast plač tako visoka, da bo prav to krivo večjega priliva iz tega naslova. In pa, seveda, iz predvidene spremembe zakona o dohodnini, ki pa po predvidevanjih ne bo prinesel dodatnih olajšav za prebivalce, temveč predvsem omejitve in črtanje še tistih nekaj olajšav, ki jih državljani doslej imajo. In pa seveda obdavčeni bodo še tisto malo prejemkov, kido sedaj to niso bili obdavčeni. S tem mislim predvsem delo prek študentskih servisov, štipendije in podobno. Poleg tega naj omenim še to, da novi sistemski zakon o dohodnini, ki ga vlada obljublja, še vedno ni vložen v zakonodajni postopek in če vlada računa, da bo v letu 2004 že po novem obračunavala dohodnino, bo pritiskala na sprejetje tega zakona po čim hitrejši poti. Zato predvidevam, da ponovno ne bo o tej temi dovolj razprave in priložnosti za predstavitev tudi drugačnih mnenj. Pri predstavitvi proračuna smo lahko slišali, kako razvojno je naravnan in koliko bomo spet namenili za investicije. Slovenski avtocestni križ bi moral biti končan v letu 2005. Pa konca ne bo dočakal niti 2010, ali pa še kasneje. Investicije v zdravstvu so na sramotni ravni Bolnišnice dobivajo nujno potrebno opremo samo še prek donacij podjetij in preko dobrodelnih prireditev. Da je zdravstvo v razsulu in da je stanje kaotično, smo lahko slišali tudi od samega ministra. Reforma v zdravstvu je torej nujno potrebna, pa spremembe v pokojninskem sistemu, na katerega čakamo že nekaj let. Pokojninska blagajna se otepa vse večjih dolgov, vse manj aktivnih prebivalcev podpira vse več upokojencev. Vse to vodi v situacijo, ko se bo sistem, ki ga je vlada ob vpeljavi toliko hvalila, sesul sam vase. Kot pravilo pri izvajanju vladne politike je, da vztrajno zanemarja mlado generacijo. Na področju pokojninske reforme ste popustili pritiskom najštevilnejše volilne baze, torej upokojencev. Delovno aktivna generacija že sedaj in bo predvsem v prihodnosti zelo drago plačevala vse glasove, ki ste jih s takšno politiko generacijsko neuravnotežene pokojninske reforme kupili. Pri investiranju v znanje in znanost je zadeva podobna. Pri predstavitvi proračuna zmagoslavno ugotavljate, kako se sredstva na teh področjih povečujejo in da so ta področja absolutna prioriteta vseh proračunov, vendar vsi tisti, ki v znanosti delajo kot tudi evropska primerljivost, kaže popolnoma obratno stanje. Za ta področja namenjate veliko premalo in še tisto, kar namenite, je potrošeno neracionalno in na tistih področjih, ki ne zagotavljajo potrebnih učinkov. Tako pridobivanje znanja postaja privilegij bogatih. Univerze tako že ugotavljajo, da bodo prisiljene uvesti plačevanja šolnin tudi za redne študente, saj jim kronično primanjkuje sredstev za nemoteno izvajanje študijskih programov. Najboljši znanstveniki vztrajno odhajajo na delo v tujino. Raziskovalna dejavnost pa ob taki mačehovski politiki do nje stagnira in nazaduje, saj preprosto nima zagotovljenih osnovnih pogojev za delo. Štipendijska politika v državi se ne spreminja. Stagnira in nikakor ne upošteva sugestij, ki jih zadnji dve letih poskušamo obrazložiti z našimi amandmaji za sredstva, namenjena za vzpostavitev štipendijskih skladov lokalnih skupnosti. Očitno je vaša veliko večja prioriteta strelivo za Slovensko vojsko, kot pa to, da bi sposobnim študentom in dijakom omogočili nemoten študij in pomagali tudi gospodarstvu, da si pravočasno zagotovi potreben kader za normalen gospodarski razvoj, katerega glavni generator je zagotovo izobražen kader. Argumenti, da bi morebitno sprejetje tega amandmaja ogrozilo profesionalizacijo Slovenske vojske ne vzdrži, saj vendar govorimo le o nekaj zabojih streliva kalibra 7,56 ali pa nekaj granata za minometalec kalibra 120 mm. Na področju povečanja sredstev, namenjenih obrambi, z veliko vnemo povečujete sredstva kot posledica vključevanja v zvezo Nato, kljub temu da se o vključitvi, o tem pomembnem vprašanju še niso opredelili z državljani. Kaj boste storili potem, če bodo državljani na referendumu zavrnili vstop v zvezo? Če na koncu povzamem stališče poslanske skupine Stranke mladih Slovenije do predloga proračuna za leto 2004: proračuna ne bomo podprli, saj ne želimo prevzeti odgovornosti za proračun, k preoblikovanju katerega naše mnenje ni bilo upoštevano, navkljub velikemu številu amandmajev, ki smo jih vložili predvsem v želji, da opozorimo na tista področja, za katera menimo, da je vendarle že čas, da se uredijo. Odgovornost prevzemate vladne stranke, ki glede na to, kako ste proračun zastavili, verjetno že pripravljate rebalans proračuna, za katerega pa ni rečeno, da bo edini, saj očitno ne zmorete ali pa ne želite realno začrtati javnofinančnega stanja niti za tri mesece vnaprej, kaj šele za prihodnji dve leti, kot vztrajno, a žal brez uspeha, poskušate v zadnjih dveh letih. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Branko Kelemina, Socialdemokratska stranka [[10 minut]] .
Hvala lepa za besedo. Spoštovani vsi skupaj! Če najprej povem čisto svoj oseben komentar, ne vem, če sploh smem ali upam govoriti, glede na to, da sem včeraj malo preveč govoril, pa so mi že ponoči prerezali dve gumi. Žal je to posledica naše politične kulture in našega političnega sistema. In potem se sprašujem, ali je to naredila politična mafija ali strahopetci ali barabe, ali pa mogoče celo kdo drug, ne vem. Skratka, človek ne ve, če sploh lahko govori ali ne. Kakorkoli, to pravico si bom vzel v imenu Socialdemokratske stranke. Včeraj smo sprejemali proračun za leto 2003 oziroma rebalans, danes sprejemamo proračun za leto 2004, pomemben dokument prav gotovo. Mislim, da se vsi strinjate. Ne dolgo tega smo tudi ustoličili novega finančnega ministra, vendar očitno nima nobenega interesa, da bi prisostvoval in poslušal sprejemanju proračuna za leto 2004 kot najpomembnejših dokumentov v teh dveh letih, saj bo v teh dveh letih moral on projekte, ki so zapisani v teh dokumentih, uresničevati, kot najpomembnejši minister. V svoji predstavitvi je podal neke dokumente oziroma neke poglede, ampak to smo dobili samo poslanci, člani odbora za finance, in nihče drug. Ostali poslanci me zdajle v klopi sprašujejo, kaj pa imaš to za eno anketno listo. To je dokument predstavnika oziroma novega finančnega ministra, kjer je predstavilsvoje določene poglede in ukrepe, ki jih bi naj kot minister za finance poskušal v teh dve letih uresničiti. Ampak danes ga ni. Sem je poslal državno sekretarko, vsaka čast, pozdravljam jo, pa še koga, ampak njega pa ni. In to se mi zdi, da ni prav. Ne vem, kako bo potem vsem ostalim poslancem zagotovil informacije, svoje poglede in kako bo uresničeval to svojo politiko, ki jo je zastavil. Dobro, pojdimo naprej. Po moji oceni, kolikor se spoznamo v Socialdemokratski stranki na te stvari, so osnovni strateški dokumenti, ki naj opredelijo proračune za naslednji dve leti, če imamo pač takšno politiko: strategija regionalnega razvoja, potem strategija gospodarskega razvoja, pa tudi načrt razvojnih programov za leti 2002-2004, če se ne motim, in potem tudi še nekateri drugi strateški dokumenti. Vendar ugotavljamo, pri natančnem prebiranju vseh teh dokumentov, da se vsi ti dokumenti 100 procentno oziroma v večji meri ne uresničujejo v proračunih leta 2003 in 2004. Če samo pogledamo recimo strategijo regionalnega razvoja, o tem smo v teh dneh veliko govorili, pa ne glede na to, da nekateri pač hvalijo to koalicijo današnjo, da je zelo veliko prispevala k temu, da se, regionalnemu razvoju daje neka pomembnejša vloga, nek pomembnejši impulz, tudi v finančnem smislu seveda, ampak po naši oceni je to daleč za tistim, kar je zapisano, prvič v tej strategiji regionalnega razvoja, daleč pa še seveda tudi od tistega, kar je zapisano v zakonu o skladnejšem regionalnem razvoju. Mi smo že na te stvari opozarjali, zdajle ne želimo več. Želimo si seveda, da bi ta nova ministrica naredila reorganizacijo v tej sferi, na tem področju in da bi tudi iz obstoječih kadrov, ki so na posameznih ministrstvih, jih resnično združila. Upamo, da bomo dobili to organizacijsko shemo, da ne bi na podlagi njenih dosedanjih izkušenj, koliko jo pač poznamo, samo naredila spet neke nove organizacije in zaposlila celo vrsto novih ljudi, efektov pa seveda potem ne bo, ker bodo delali, kot smo včeraj ugotovili, rebalans rebalansa in tako naprej, popravke raznih dokumentov. Tega mi ne potrebujemo. Mi potrebujemo seveda konkretne projekte, konkretne rezultate. Samo to šteje, drugo popolnoma nič. Naslednji zelo pomemben dokument je tudi strategija gospodarskega razvoja. Jaz sem trdno prepričan, jaz sicer ne vem, koliko ste drugi poslanci proučili ta dokument. Jaz sem ga proučil. Ugotavljam, da se te stvari, ki so teoretično zapisane v teh dokumentih, v bistvu v teh proračunih ne odražajo v taki višini, kot so v tej strategiji zapisane. Vsakega posameznega projekta zdaj tudi ni časa, da ga razdelamo, vendar bom potem v nadaljevanju še nekaj stvari obrazložil. Če samo pogledam en segment. Trdno smo tudi zapisali, najprej seveda ugotovili v tej strategiji, da je financiranje občin v naši državi neustrezno.Tudi glede na primerjave Evropske skupnosti in tako naprej. Tako je tudi zapisano v tej strategiji, da bo potrebno ta dokument popraviti oziroma spremeniti sistem financiranja občin. To je tudi povedal novi minister v svojem kratkem dokumentu, ki ga je predstavil, da je ta sistem neustrezen in da ga je potrebno popraviti. Jaz pričakujem, da popraviti na bolje, ne na slabše. Ker če bomo naredili na slabše, ne, slabše ne morejo biti, kot je zdajle. Jaz pričakujem, da se bomo tudi v naslednjem letu tega projekta lotili takoj na začetku leta, in da bomo razvili takšen sistem financiranja občin, ki bo tem občinam omogočal, da tudi če ne bo prišlo do ustanavljanja regij kot takšnih, da bodo občine imele dovolj finančnih sredstev, da bodo lahko oziroma znale potem najti tiste skupne regionalne in medobčinske projekte in zanje tudi zagotoviti določena sredstva, brez tega, da bi spreminjali ustavo in jim vsilili neko organizacijo, kot je mogoče regija, ki mogoče v kakšnem primeru tudi ne bo najbolj koristna. Sistem financiranja občin je treba izboljšati, da bomo lahko na licu mesta, ker nam popolnoma nič ne pomaga, če mi z našimi makroekonomskimi kazalci prikazujemo parlamentu, slovenski javnosti in tudi Evropi, da so naši makroekonomski kazalci dobri kot takšni,saj prav gotovo za neko načrtovanje, za teoretike povedo veliko, na terenu, v praksi pa se te stvari ne odražajo tako globoko, da bi lahko opazili, da so ti premiki res pozitivni. Tam, kjer mi živimo, na terenu dejansko mi ugotavljamo, da se stvari slabšajo, ne pa izboljšujejo. In to je prav gotovo, tudi ostali ste lahko te stvari opazili. Pri strategiji gospodarskega razvoja vsi tisti, ki živimo na podeželju oziroma v manjših krajih, ugotavljamo, da se gospodarski impulz našega gospodarstva, vsaj na nekaterih panogah, če ne skoraj v celoti, razen par vlečnih konjev, poslabšuje. Enostavno ni finančnih sredstev za prestrukturiranje, ni finančnih sredstev za razvoj in s takim slabenjem naše materialne baze, na dolgi rok pa potem tudi neučinkovitosti, kajti nam popolnoma nič ne pomaga, če mi tudi razvijamo dobre izdelke, če jih uspemo narediti, če jih ne moremo prodati. Ker bistvo tega je, da tudi dobrih izdelkov mi danes v Evropski skupnosti ne moremo prodati, ker je, vemo, neke vrste recesija, ker je trg zasičen in enostavno naročil ni. In ti ne moreš prodati, če ni naročil oziroma naročila se zmanjšujejo in je treba znati iskati nove trge. In to bi morala seveda storiti naša diplomacija, ne da se mi gremo neko visoko politiko. To sem že večkrat govoril in naša stranka to prav gotovo zagovarja. Mi bi morali bistveno več dati, kar je bilo že velikokrat povedano, pomena naši diplomaciji v tem, da bi nam odpirali vrata na gospodarskem področju, ne pa, da se gremo neko zelo visoko politiko. Časa zmanjkuje, nikjer nismo naredili nekega korektnega programa varčevanja, vsaj mi ga nismo opazili, tako lahko rečem. Mogoče se varčuje na nekaterih področjih, kjer se ne bi smelo varčevati. Samo en primer bom povedal. Prav gotovo se preveč varčuje oziroma se ni naredilo nič da bi se stvari izboljšale na področju policije, organov pregona. Ti sistemi so podhranjeni - včeraj sem vam pokazal tale članek, upam, da ste ga tudi vsi prebrali, kjer določeni ljudje govorijo, poglejte, "kriminalisti so šli za plačami". Mi nimamo sposobnih ljudi, ki bi preganjali kriminal, nimamo, in tu bo treba tudi v bodoče nameniti več sredstev, če bomo hoteli zagotoviti, da bodo naši kriminalisti in naše institucije, ki morajo skrbeti za nadzor v tej državi, bolj usposobljene. Ker ni več časa, bom končal, hvala lepa. Naša poslanska skupina tega predloga proračuna ne bo podprla.
Hvala. Proceduralno, prosim.
Gospod podpredsednik! Včeraj so bile večjemu številu kolegic in kolegov prerezane gume pred državnim zborom Republike Slovenije, in to iz različnih poslanskih skupin. Zato je v resnici včerajšnji vandalizem potreben obsodbe, ne pa iz njega kovati političnih točk. Gume niso bile prerezane gospodu Kelemini, in on je govoril v osebnem imenu, ne v imenu poslanske skupine, osebno pripombo je dal, in želel bi, da iz tega ne bi delali politike. Vandalizem je treba obsoditi, včeraj je večjemu številu kolegic in kolegov, tudi iz naše stranke štirim, bilo prerezano - tudi njemu, saj govorim o tem, gospod Jerovšek, govorim o tem, da ne delamo politične zgodbe iz vandalizma. Hvala.
Strinjam se, da iz tega ni mogoče delati tega, ampak [[...]]Tišina, prosim! Ali se lahko dogovorimo, da to naredite zunaj? Gospod Kelemina, glejte, gospod Kelemina je začel z osebnim mnenjem in vem, da je ta vandalizem obsojanja vreden in ga obsojam. Hkrati pa izkoriščam to priložnost, da opozorim, da je varovanje okrog te hiše tako klavrno, da bi že zdavnaj morali kaj pametnega storiti - ker to ni prvič, namreč, to se je že večkrat dogajalo. Da, recimo, ne moremo zagotoviti varovanja, veste, to je smešno. To so protislovja, ki jih jaz težko razumem. Na eni strani imamo varovanje, ko vstopamo v hišo, pa rentgen, pa ne vem kaj še vse, na drugi strani pa tisti ki jih zelo dobro plačujemo, da varujejo okolico, tega ne znajo, ne zmorejo, ne vem, ob šestih gredo domov ali kdaj. Skratka, to so druge stvari, ki niso za ta del. Se pa strinjam z vami, ta vandalizem je treba obsoditi in ga obsojamo. Gospod Janez Podobnik, Slovenska ljudska stranka, še zadnja predstavitev torej poslanske skupine. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi, predstavniki vlade! Strinjam se, gospod podpredsednik, z vašim mnenjem glede tega vandalizma. Tudi enemu od poslanskih kolegov naše poslanske skupine se je to zgodilo in podpiram vaše stališče v celoti. Kolegice in kolegi, ko sem pred dobrim tednom dni na prejšnji seji predstavljal stališče poslanske skupine do spremenjenega proračuna za leto 2003, sem že takrat v svojem nastopu napovedal, ker je pred tem mag. Rop govoril o dveh proračunih, za 2003 in 2004, da bom tudi sam predstavil nekatere makroekonomske in druge pogoje, ki so podlaga, da oba dokumenta. Danes jih ne bom ponavljal [[...]]
Ali lahko prosim, če to zadevo okrog gum dokončate izven dvorane, gospod Kelemina. Verjamem, da vas je zelo prizadelo. Mogoče vam bo kaj pomagalo, če bomo zahtevali od tistih, ki varujejo, da poravnajo te stroške. Gospod Kelemina, lepo vas prosim. Se opravičujem, gospod Podobnik.
Hvala lepa. Kot rečeno, ne bom v celoti pravzaprav ponavljal svojega nastopa. Kot je znano, smo potem, po teh nastopih poslanskih skupin to sejo prekinili in so tudi naši nastopi padli v dosti prazen prostor takrat, ampak to ni naš problem. Jaz sem takrat izpostavil stališče poslanske skupine, da so nekatera strateška vprašanja, pred katerimi bo stala slovenska vlada v prihodnjih dveh letih. Omenjal sem nadaljevanje reforme pokojninskega sistema. Omenjal sem potrebo po reformi financiranja zdravstva, nadaljnji potrebi reforme trga dela in izobraževalnega sistema. Še posebej sem se dotaknil položaja znanosti in raziskovalnih dejavnosti. Podrobneje sem predstavil, kakšen je pogled Slovenske ljudske stranke na razvojno usmerjen gospodarski program, nato zaključil s potrebo po modernizaciji področja regionalnega razvoja v Republiki Sloveniji in sem izpostavil stališče, da pričakujemo, da bo vlada načrtovala pospeševanje gospodarskega razvoja na način, da ne bo centralen, ampak da bo čimbolj tudi na regionalnem nivoju. Nato pa sem zaključil svoj pristop in danes ga ponavljam, da bo Slovenska ljudska stranka podprla dopolnjeni predlog proračuna za leto 2004. O nekaterih konkretnih stališčih bodo potem v razpravi spregovorili tudi moji spoštovani poslanski kolegi. Ena bistvena novost se je zgodila od takrat do danes, resnično bistvena, dobrodošla, sveža, polna vsebine, to pa je nastop prof. dr. Mramorja. Dr. Mramor, če sem prav videl, si je včeraj zelo modro izboril 60 dni. Pravi, da 60 ne bo dajal izjav. Ampak dr. Mramor bi moral biti v parlamentu, ker je finančni minister. Za parlament pa nima 60 dni. To bo pa njegova napaka, če ne bo prišel. V njegovem nastopu sem ponovno bil zelo pozoren na domisli, ki bi jo tukaj rad povedal. Ko je komentiral vprašanje poslanskih kolegov, večinoma so bili z opozicije in prav na tem odboru za finance so kolegi z opozicije postavljali vsebinska dobra vprašanja. Preberite si ta stenogram. To je bil odlični hearing. Tu je resnica, v tem dokumentu je resnica. Dr. Bajuk, kolega Vizjak in ostali, ki ste govorili. Bilo je tudi vprašanje, takrat še kandidatu za ministra za finance, kakšen je njegov pogled na dveletne proračune in na dosedanje proračune in predvsem, kakšen je njegov pogled na prihodnji dve leti, 2003 in 2004. In povedal je, je rekel: "Jaz kot konzervativen finančnik menim, da je potrebno, da imajo vsi proračuni rezerve." Sedanja proračuna jih nimata. In vedno, kadar se ti zgodi, da moraš popravljati za nazaj, ker nimaš rezerve, moraš to nevtralizirati z dodatnim zadolževanjem. To je ena od zelo pomembnih misli. Kadar ti je dobro, narediš zalogo, kadar ti je slabo. In ker vemo, da se je v tem času zgodil tudi dokaj dober pogajalski iztržek naše pogajalske skupine, bo leto 2004 zelo pomembno tudi prav pri vprašanju te dodatne rezerve. Tukaj gre to vplus dr. Mramorju, kajti iz nastopa dr. Potočnika je razvidno, da bo možno proračun za leto 2004 dokaj dobro zapreti na podlagi zadnjih pogajalskih iztržkov v Bruslju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvami poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o posameznih delih dopolnjenega predloga državnega proračuna. Kot posamezni deli so, kot vemo, splošni del, posebni del in načrt razvojnih programov. Po tem vrstnem redu bomo tudi šli. Prehajamo na obravnavo splošnegadela dopolnjenega predloga proračuna. Kdo želi besedo? Nihče? Ja, gospod Drobnič
Hvala lepa za besedo. [[...]] [[Medsebojni pogovor.]] [[...]]Razumem, razumem vašo težnjo in prizadevanje, da bi bili ekspeditivni, vendarle nekaj besed pa bi veljalo spregovoriti.
Izvolite, izvolite.
Hvala lepa za besedo še enkrat. Mi smo na vsak ta poseben del proračuna vložili nekaj amandmajev. Iz teh amandmajev se vidi, kje so naše usmeritve in cilji Nove Slovenije, da bi se povečal delež sredstev za gospodarske dejavnosti oziroma za gospodarstvo, pospeševanje gospodarske dejavnosti, prestrukturiranje podjetij in vsega tistega, kar sledi iz tega prestrukturiranja, kolikor je še potrebno. Vemo, da imamo še določene sektorje, ki bi se jim morali posvetiti. Pri tem ne poudarjamo količine, kot sem že povedal večkrat, tega denarja, ki se distribuira, ampak kako se distribuira. Ker vlada pač nima najbolj primerne roke: Varstvo okolja, voda, urejanje okolja, tudi zaradi tega se mi srečujemo še vedno z velikim problemom poplav. In potem na osnovi tega tudi odškodnin. Odpiranje novih delovnih mest, varstvo starejših, načrtovanje bolnišnične dejavnosti, vlaganje je predlog oziroma tema mnogih razprav, pediatričnih klinik, onkološkega inštituta, kar že teče recimo dvajset, petindvajset let. Če zgolj napoved, kako bomo naredili, pa temu ne sledi dejanje, potem iz tega seveda ne bo nič. Zato smo mi tudi dali amandmaje. Vlaganje v srednje šolstvo. Veteranske organizacije, s ciljem, da bi se zagotovila izenačenost veteranskih organizacij. Ene upoštevati, druge ne, ne vem, koliko je to primerno. Se pa ob vsem tem seveda jaz sprašujem, ko smo obravnavali že proračun leta 2003, da še preden je nastopilo to obdobje, smo ga spreminjali. Sprašujem se, kolikokrat bo ta vlada predložila rebalans proračuna, še preden se bo leto 2004 začelo. Če se ravna na takšen način, se jaz sprašujem, kakšen smisel ima postavljati proračun na tak način, ko bi vendarle zadostovalo proračunski memorandum. Hvala lepa.
Hvala lepa. Vendar vas moram opozoriti, gospod Drobnič, to je bila razprava za posebni del. V splošnem so samo bilanca prihodkov in odhodkov. Ampak saj vseeno, bo pa to veljalo tudi za naslednjo skupino. Gospod Kebrič, imate ima razpravo k prihodkom in odhodkom ali k posebnemu delu. Govorimo o treh stvareh, ki so različne. Tako se to ne da narediti.
Hvala za besedo. Gre za naslednje. V teh treh delih sem napovedal je boljše, da govorimo skupaj, ker so neposredno povezani. Želim izpostaviti naslednje. Bistveni problem je, da se mora načrtovati. Tisti, ki smo imeli možnost, ne le teoretično preštudirati področje planiranja, ki smo ga tudi doživeli praktično v planskem gospodarstvu, se zavedamo, da vsako tržno gospodarstvo prav tako planira. In v tem splošnem in v konkretnih delih prihaja do izraza, da smo bili navajeni v dosedanjem doživljanju sprejemanja proračunov na določeno delitev družbenega proizvoda, koliko bomo kateremu sektorju v odstotkih dodelili delež iz družbenega bruto proizvoda. Če želimo, in to je jasno, da želimo, kajti razmere se spreminjajo, da želimo povečati delež v družbenem proizvodu za znanje, za nove tehnologije, za nove napredke, vendar se moramo zavedati, da družbeni proizvod kot celota je vedno v indeksu 100 in njegova razdelitev, čim nekomu delež povečaš, ga moraš drugemu zmanjšati. Zavzemam se za to, da res damo tistim področjem prednost, ki bodo več prispevala k zvišanju družbenega bruto proizvoda, vendar ne naračun sociale, ne na račun tega, kar je marsikaj bilo povedanega, ne želim pa s tem polemizirati, kar se tiče pokojnin, kar se tiče sociale, kajti ta generacija do sedaj ni imela nobene možnosti, in še ta, ki bo v naslednjih desetih letih prišla v pokoj, ne bo imela možnosti kakršnegakoli nalaganja v drugi steber. Želim poudariti naslednje, da se strinjamo s tem, da se dogovorimo, da se sporazumemo v okviru ekonomsko-socialnega sveta, kjer delujejo tako delojemalci, delodajalci in vlada, da se najdejo kompromisi, brez nestrpnosti ali socialnih takih ali drugačnih konfliktov in težav. Menim, da je prav, da se posebej srečujemo s perspektivo, ki se nam odpira z vključitvijo leta 2004 v Evropsko unijo, da v prvih letih, ko še ne bomo neto plačniki, tista sredstva, ki bodo na razpolago, najbolj racionalno izkoristimo. Družbeni bruto proizvod se v različnih državah Evropske unije razdeljuje različno. Evropska unija ne teži k nekemu modelu, da bi vse države članice morale imeti enako odstotkovno razdelitev, ampak prepušča specifičnosti vsaki državi. V naši državi je prepuščeno to nam, zato menim, da je prav, da imamo finančni načrt za leto 2004, ki je kot osnova uokvirjenja posameznih resorjev. Seveda se bo moral prilagajati, tako kot se bodo vrstile okoliščine, ki bodo spremenjene. Zato menim, da je prav, da ta načrt v splošnem delu kot takem sprejmemo v globalu. Strinjam pa se, da so določeni popravki v okviru amandmajev zagotovo izraz določenih teženj, določenega forsiranja posameznega področja. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Vizjak.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Spoštovane predstavnice in predstavniki vlade! Tudi sam moram najprej poudariti, da pogrešam tu finančnega ministra. Mislim, da sprejemamo zelo pomemben dokument, pa tako kot smo že ugotavljali, v nekaj preteklih dneh nimamo pravega sogovornika pred seboj in bomo seveda govorili v mikrofon za magnegotram, žal. V Socialdemokratski stranki in tudi sam osebno smo ob ideji uvedbe dveletnega proračuna seveda prikimali temu ukrepu, kajti nekako zagotavlja en sistem nekajletnega planiranja, kajti vemo, da se marsikatera investicija težko spelje v enem letu, če ne mislimo že za leto za tem in seveda tudi na srednji rok. Zato se mi zdi tako večletno proračunsko planiranje dobro. Vendar bi pa poudaril, da je pa metodološko uveljavljen sistem slab, kajti zahteva nek detajlni razrez, tako odhodkov kot prihodkov za neko leto 2004, ki je danes v luči tako prihodkovne strani kot odhodkovne strani proračuna dokaj megleno leto. Ne vemo pravzaprav podrobno, kaj se bo zgodilo. Zato je metodologija priprave tega proračuna, ki ga bomo enkrat še popravljali naslednje leto in verjetno rebalansirali še tekoče leto 2004, neustrezna in bi tu veljalo ministrstvu za finance naložiti popravek obstoječe metodologije in tudi zakonodaje, ki bo urejal to planiranje za leto, ki prihaja. Zakaj je zadeva meglena? Praktično nobena institucija, ki se ukvarja z napovedjo gospodarske rasti, ne more reči nekaj oprijemljivega za leto 2004. Tu so ugibanja, napovedi, ki so tako ali drugače na podlagi sprejetih in uveljavljenih metodologij seveda sprejeta napoved. Institucija govori o različnih številkah, vsaka decimalka pa pomeni za slovenski proračun kar precej, dobrih 5 milijard slovenskih tolarjev je 0,1%, kar seveda pomeni, da je lahko napoved v pol procenta razlike kar krepka stvar za proračun. Mislim, da je zelo, zelo težko in nehvaležno govoriti tako o gospodarski rasti kot tudi o teh planiranih prihodkih. Poudaril bi še eno pomembno zadevo, ki se mi zdi, da bi se jo bilo potrebno lotiti. To so te naše zakonske in fiksne obveznosti, ki jih imamo za prihodnja leta. Mi seveda v tem državnem zboru vse preveč lahkotno, brez resne finančno analize, sprejemamo zakone in s tem nekako širimo ta obseg sredstev, ki bo v naslednjih letih predstavljal zakonsko obveznost in o katerem ne bo diskusije, in seveda oži tisti manevrski prostor investicij in nekega mehkega dela proračuna, ki lahko odseva nekaj prioritete vlade in seveda neke program vlade. Zato ji tudi sledi ta očitek, da praktično vlada zelo težko pride do izraza z nekimi prioritetami, kajti tega prostora, finančnega prostora za uveljavitev teh prioritet skoraj ni več. Soočeni smo z eno tako praktično indeksacijo nekih dogodkov iz preteklih let. Mislim, da to ni dobro. Mislim, da bi morali narediti resno revizijo. To smo predlagali že pred dvema letoma, pa pred enim letom in danes zopet. Napraviti resno revizijo vseh predpisov, ki predstavljajo za ta slovenski proračun te zakonskeobveznosti, in videti katere stvari se prekrivajo, katere se ne prekrivajo, kaj ima smisel spremeniti s ciljem zmanjševati ta fiksni del proračuna in povečevati ta mehki fleksibilni del proračuna, da bomo lahko potem tudi izpolnili tiste memorandumske oziroma da bo vlada lahko izpolnila tiste memorandumske želje po razvoju oziroma po ustvarjanju ugodnejših pogojev za razvoj gospodarstva v smislu razvijanja novih tehnologij, povečevanja konkurenčnosti, povečevanja deleža dodane vrednosti in tako naprej. Mi o tem govorimo, pravih številk pa v proračunih za to ni in jih tudi ne more biti. Na hearingih sem zastavljal kar nekaj vprašanj sedanjemu ministru, vendar žal odgovorov nisem dobil. Predvsem bi tudi danes opozoril na en problem. To je problem pobiranja davkov v Sloveniji. Ta problematika se seveda vleče že vrsto let. Po moji oceni postaja davčna služba iz leta v leto bolj neučinkovita. Predvsem zaradi neke negativne kadrovske selekcije v teh službah. In ne nazadnje tudi zaradi, po moje, premočnega prvega moža te službe, ki se ga noben finančni minister doslej, razen seveda z izjemo Bajukove vlade, ni upal niti resneje lotiti. Mislim, da postaja naša davčna služba in tudi izplen pobranih davkov in s tem seveda tudi nek sistem, enoten sistem finančnih obremenitev pod velikim vprašajem, postaja stvar zelo nepregledna in neučinkovita po moji oceni. To priča tudi procent pobranih davkov, glede na zakon. Mislim, da je še srednje razvito podjetje opremljeno s finančnimi strokovnjaki, ki prekašajo davčne inšpektorje. In hoja po robu in preko roba zakonitosti teh podjetij je marsikdaj očitna. Seveda rezultira pa se v to, da tisti mali morajo plačevati, tistim "ta malim" je to seveda treba, pri večjih se pa marsikdaj zadeva zakomplicira. Pričakoval bi tudi od gospe državne sekretarke, ki je tu, da mi odgovori na dve vprašanji. Prvo vprašanje je: Kaj bo vlada v bodoče storila na področju sprememb metodologije večletnega proračunskega načrtovanja? Če bo kaj storila. In drugo: Zakaj oziroma kdaj, zakaj se še ni in kdaj se bo lotila neke resne revizije sprejete zakonodaje, ki veča fiksni del proračuna v prihodnjih letih in zmanjšujejo ta manevrski prostor, o katerem se mi pravzaprav ob vsakoletnem proračunu sploh ne pogovarjamo? Kajti mi se ne moremo in ne smemo pogovarjati o tistem fiksnem delu, ki je pogojen z zakonskimi obveznostmi, lahko se pogovarjamo o tem mehkem delu, v katero prioriteto ga bomo usmerili. In to je stvar politike. Stvar politike ni, da jemlje državnemu svetu, ki je z ustavo in zakonom ustanovljeno telo, stvar politike je, da jemlje in daje tistim, ki so v tistem mehkem delu teh nekaj 10%, ki jih je samo še ostalo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Jerovšek.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi! Bom zelo kratek. [[Oglašanje poslanca iz klopi.]] Ima Anderlič besedo? Postavil bi samo eno vprašanje, ki izhaja iz tega, kar je bilo povedano na "hearingu". Namreč vprašal bi, kje v bilancah odhodkov lahko zaznamo oziroma vem, da zdaj ni zapisano, ampak bi želel vedeti oziroma poslanci, so postavke, ki jih bo koristilo ministrstvo za regionalni razvoj. Namreč, ministrica je na svoji predstavitvi na izrecno vprašanje odgovorila, da se zaveda, da v proračunu za leto 2003 ne bo možno narediti kaj posebnega, da je ta stvar pač tik pred izvajanjem, da pa je prepričana, da je v proračunu za leto 2004 treba narediti preobrat. In na dodatno vprašanje, kaj je v tej zvezi obljubil mandatar, nisem dobil odgovora. Bi pa, če bi bil tu finančni minister, z velikim zanimanjem njega vprašal oziroma želel slišati njegov odgovor, kaj bo dejansko imelo na razpolago to ministrstvo za naložbe, za spodbujanje gospodarskega razvoja v regijah. V to ministrstvo je vlada sedaj v fazi potrjevanja v svoji propagandi usmerila izredna pričakovanja. Na tem ministrstvu se je nekako reševala, si je nabirala rejting, in sedaj bi dejansko na podlagi postavk, na podlagi tega, kaj je vlada že rekla, ker to ministrstvo je sedaj dejstvo in upam, da ne bo imelo samo pisarne, fikusa in še nečesa, ampak da bo dejansko, če je bilo ustanovljeno, imelo neka sredstva za spodbujanje regionalnega razvoja, predvsem da bi lahko spodbujalo tudi gospodarski razvoj v regijah, ki so podhranjene. Hvala lepa.
Gospod Sok, izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovane kolegice poslanke in poslanci! Ne vem, če bo državna sekretarka odgovarjala potem na vsa ta vprašanja, ker bi rad postavil čisto kratko vprašanje. Nisem ekonomist in ne razumem vseh teh številk, zelo dobro pa razumem to, kar je mandatar tu obljubil, in sicer, da bo razpolovil inflacijo naslednji dve leti. Glejte, sinoči smo sprejeli rebalans proračuna za leto 2003, in sicer v višini 1.394 milijard in nekaj milijonov, proračun za leto 2004 pa povečujemo za 7,4%, to je na 1500 milijard 498 milijonov. Če drži ta mandatarjeva obljuba, da se bo inflacija v naslednjih dveh letih razpolovila, sprašujem, zakaj vendarle povečujemo proračun za 7,4%. Ali ni to v bistvu pričakovana inflacija in v bistvu napoved, da bo inflacija leta 2004 za 7,4% višja, kot pa je proračun leta 2003. Ali pa, najverjetneje, če si sam odgovorim na to vprašanje, je, da v bistvu niti mandatar niti novi finančni minister ne verjameta, tako ne v rebalans kot tudi ne v proračun za leto 2004. Se pravi, da sprejemamo neke prazne dokumente, neke kupe papirjev, od katerih pravzaprav proračunski uporabniki nimajo največje koristi, mogoče ima veliko korist ob vseh teh gorah papirja le papirnica. Hvala lepa.
Še kdo želi besedo? Samo v pojasnilo, gospod Sok. Nismo včeraj sprejeli sprememb, ampak so danes na vrsti. Ne gre za rebalans, ampak gre za spremembe proračuna. Rebalans je pa za tekoče leto, pa proračun za leto 2003 bo še doživljal rebalans. Hvala. Še kdo želi besedo? Gospa državna sekretarka mogoče? Prosim. Potem pa bomo prešli na glasovanje o tem splošnem delu. Prosim.
Hvala lepa. Nekaj konkretnih vprašanj je bilo naslovljenih na mene. Na tista, ki so bila direktno na mene naslovljena, bom skušala tudi odgovoriti. O mnenjih in vizijah ministra za finance, predsednika vlade pa ne bom govorila. Glede vprašanj gospoda Vizjaka. Strinjam se z vami, gospod Vizjak, da se je pokazalo nekaj pomanjkljivosti v sistemu oziroma metodologiji priprave dveletnih proračunov. V dobri veri smo zastavili zadeve na tak način, kot smo jih zastavili. Jaz se spomnim, diskusija na odboru za finance je takrat, ko smo novelo ZJF-ja sprejemali na to temo, je bila zelo konstruktivna in nekako smo mislili, da bo tako, kot je zastavljena, stvar zelo dobro tekla. Izkazalo se je veliko dobrih stvari, pa tudi nekaj pomanjkljivosti in imamo trdni namen s spremembo zakona o javnih financah v prihodnjem letu to metodologijo dodelati v tem smislu, kot ste tudi sami diskutirali, da ne gremo preveč v detajle, kadar načrtujemo za dve leti naprej, ker je težko te detajle natančno predvideti, da si pa vendarle začrtamo dveletno proračunsko politiko, ker je potem nedvoumno, tudi ko gremo na detajlno raven, to lažje izvajati oziroma izdelovati naprej, po vzoru nekaterih evropskih držav seveda. Tako jaz računam, da že, če ne spremembe proračuna za leto 2004, pa zagotovo proračun za leto 2005 bi morali predlagati na podlagi spremenjene zakonodaje na tem področju. Kar se tiče zakonskih oziroma fiksnih obveznosti, vsi že dolgo let vemo, da je tega razmeroma veliko. Nekako ne najdemo volje, da bi obseg fiksnih oziroma zakonskih obveznosti zmanjšali. Jaz se spomnim nekaj poizkusov vlade v državnem zboru, ko smo želeli fiksne obveznosti zmanjšati, pa je bil rezultat potem povečanje. Mislim, da je o tem govoril tudi novi finančni minister, da ima resne namene pregledati vso zakonodajo na področju fiksnih obveznosti in skušati napraviti nekaj pri reduciranju teh obveznosti. Upam, da nam bo v prihodnjem letu to uspelo in izboljšalo strukturo proračuna v smislu, kot ste govorili sami, da bo moč vnesti v sam proračun več prednostnih nalog, ki si jih vlada začrtala v posameznih obdobjih kot svoje cilje. Glede vprašanj o rebalansu, ki so bila izpostavljena, bomo videli. Morda bo rebalans potreben. Jaz ne vidim v tem nič hudega. Ne vem, zakaj se rebalans, tako kot v drugih državah, ne bi jemal kot nekaj normalnega. Zakaj naj bi bil rebalans pravzaprav groza za to državo. Švedska sprejema dva rebalansa na leto in to pojmuje kot najbolj normalno dejanje. Seveda je stvar diskusije o tem, kaj ta rebalans prinese in kje se strukture spreminjajo oziroma, kaj se spreminja na prihodkovni in kaj na odhodkovni strani. Ampak to je diskusija ob rebalansu. Samo dejstvo, da je rebalans potreben, se mi pa v resnici ne zdi nič katastrofalnega, ampak bi moralo postati normalno dejanje v tej državi, ker le na tak način bi bilo moč izvršiti tisto, kar tudi sami poslanci pravite, da ni prav, da ima vlada preveč pooblastil glede spreminjanja proračuna. Če vladi ne dajemo teh pooblastil, potem je pač treba pristati na to, da bomo imeli rebalans kot normalno dejanje v tej državi, sicer je treba vladi dati zelo veliko pooblastil. Več, kot jih zdaj napovedujemo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod dr. Bajuk.
Hvala lepa. Jaz bi rad samo še poudaril, ponovno poudaril to, kar sem že v svoji predstavitvi povedal, in sicer nesmiselnost tega današnjega dela. Poglejte, kaj se nam je dejansko zgodilo. Mi imamo sedaj v Sloveniji novo vlado, ki ni sicer zelo nova, a vendar, ki pa je na tem področju pričela svoje delo s popolnoma drugačnimi, vsaj izjavami. Kot sem že omenil v preteklosti, nismo slišali od prejšnjega gospoda predsednika vlade nobene zaskrbljenosti, glede stopnje inflacije na Slovenskem. Še več, dejansko smo se hvalili, kako v redu je vse in vedno smo našli kakšno tranzicijsko državo, ki ima pa višjo. In to je bilo predmet teh naših debat. Tukaj pa zdaj imamo enega predsednika vlade, ki naj bi se zavedal, da je to resen problem in še kako resen dejansko je. A vendar ponovno na tem področju razkorak med besedami in dejanji. Ker ta isti gospod mandatar je pa poslal v obravnavo v ta državni zbor ta dokument. In ta dokument ima zelo čudne predpostavke. Sicer različne, kot so tiste, ki so že danes na razpolago. Zakaj je to vse to nesmiselno? Mi smo sedaj formalnopravno to stvar opravili. Ker vlada ni imela pooblastil in niso mogli dejansko podati svojega mnenja, glede amandmajev, smo naredili, da smo vlado potrdili, ta državni zbor jo je potrdil včeraj, sicer ne z našimi glasovi, a vendar. Zdaj pa gremo naprej. Bistvo problema pa je, da sprejemamo proračun za dve leti, ko pa že vemo, da je nevzdržljiv in ne bo dosegel teh ciljev. V naši oceni ta proračun ni v skladu s tem, da bomo dosegli znižanje inflacije, kot jo napoveduje ali pa vsaj se javno zavezuje gospod predsednik vlade. Novi minister za finance še ni imel časa, da bi predstavil nek konkreten antiinflacijski program. To razumem. A vendar, kaj pa potem počenjamo? In se gremo tukaj neko planiranje za leto 2004, ko dobro vemo, da je popolnoma prazno. Spoštovana gospa državna sekretarka! Mene ne skrbijo rebalansi kot taki. Gre za obseg in kaj to dejansko v svojem bistvu pomeni. To pomeni predvsem, da predstavljamo popolnoma drugačne podobe, ko se ti dokumenti sprejemajo, vedoč, da jih bomo spremenili v zelo kratkem času. In to danes resnično vemo. UMAR v svojem jesenskem sporočilu nam pripoveduje, "če bomo", "če bo prišlo do korenitih sprememb", in to citiram, "v primeru nespremenjenih usmeritev ekonomskih politik, tako na področju denarne politike, politike deviznega tečaja, fiskalne in dohodkovne politike kot tudi na področju politike regulacije cen, bi inflacija medletna in povprečna ob koncu leta 2000 dosegla 5,9." Če pa vse to naredimo, jaz bi še dodal druge stvari, ki sem jih tudi omenil, na primer, jaz mislim, da moramo čim prej začeti govoriti o Sloveniji, o prestrukturiranju bank, moramo jih prisiliti, da bodo dejansko znižale te marže, za katere vlada nima nobenega posluha in še naprej deluje in jim garantira, da bodo ti gospodje zelo dobro živeli. Ja, seveda, bankirji so zelo zanimivi ljudje, če se jim to dovoli, bodo to izrabili. Ampak za to ni nobenega posluha. Potem se pa še hvalimo, kako smo uspešni. Vemo, da v najboljšem slučaju bo pa 5,1 procentov, 6 mesecev kasneje pa naj bi bilo 3,5 procentov. Kaj počenjamo, čemu? To je nesmisel. Nesmisel je, da danes tukaj sedimo, da imamo, ne vem, kakšne govore in govorance o takšnih in drugačnih detajlih iz leta 2004, ko dobro vemo, da če bo vlada dosledno, dejansko predstavila antiinflacijski program naši družbi in ne nazadnje, na tem državnem zboru, da bo potrebno korenito marsikaj spremeniti v naši državi. Treba bo spremeniti proračunsko politiko. Treba bo, da bodo vsi državljani razumeli, kaj pomeni, če bomo še naprej sami sebe zavajali, da je to možno na nek hiter način rešiti tako ali pa drugače. Jaz vas pa sprašujem, katera vlada na svetu in tudi vlada v Sloveniji bo dejansko napravila tiste korake, ki so potrebni šest mesecev pred volitvami, če v prihodnjih mesecih nova vlada ne bo predstavila tega programa, potem se lahko poslovimo od tega in se lahko pripravimo na velike težave, ki jih bomo imeli, da bomo sploh lahko vstopili v Evropski monetarni sistem, ali pa se pripravimo na zelo visoke cene. Seveda, šok terapija na tem področju je vedno učinkovita kratkoročno. A cene so zelo visoke. Če danes gledamo na možnost visoke socialne cene za protiinflacijski program, je treba samo pripisati neodgovornosti prejšnjim vlad, ki se niso bile zmožne s tem soočiti in tudi niso pripravile to našo družbo za te stvari, ki jih moramo napraviti. Medtem smo se pa šli lepe stvari, zagotavljali bankirjem lepe marže. Zdaj pa počasi, v imenu kakšne počasnosti, to naj bi bil gradualizem. To ni noben gradualizem. To je zavestno politikanstvo, ki se noče soočiti z realnosti naših gospodarskih težav in naše skupne prihodnosti. Pričakujem in, ponavljam, tudi zahtevam, da do tega pride, da bo jasna in temeljita razprava v tem državnem zboru, da bomo lahko tudi vlado podprli, ker bo potrebovala še kakšno podporo, da bomo to v naši državi lahko izpeljali. Kot opozicija, kot konstruktivna opozicija sem pripravljen te stvari sprejeti. Nisem pa pripravljen prenašati tega praznega govoričenja, ko nam prikazujejo, bomo sprejemali dokumente, kjer so govori o takšni in drugačni meri inflacije, ko nam pa že Umar pripoveduje, da bo višja. Kje pa so te odločitve v novi usmeritvi gospodarske politike? Saj jih še ne morete imeti. Zato pa je nesmiselno, da pritiskate, da sprejemamo te dokumente, ker jaz vem, kaj to pomeni. Prihodnjič bo pa debata krajša in bodo vse po domače naredili, kar so pa že tudi navajeni. A vendar, takšen program, ki ga Slovenija potrebuje, brez zelo široke podpore ne bo učinkovit. Hvala lepa.
Hvala. Še kdo? Gospod Vizjak.
Hvala lepa. Jaz sem le upal, da bo v tem času, ko je tudi gospod Podobnik in tudi sam sem pozval, da je v parlament prišel tudi finančni minister, vendar vidim, da ga ni, pa kljub temu mislim le nekaj povedati. Poglejte, res je, da je finančni minister na "hearingu" povedal, da je konservativen politik in finančnik oziroma finančnik in kot tak zagovarja rezervo. To pomeni, da ko gledamo v leto 2004 in proračun leta 2004, da bi veljalo odhodke le nekako bolj omejiti in imeti tu nekaj manevrskega prostora za nepredvidljive zadeve, ki se lahko zgodijo v letu 2003 oziroma ki lahko tudi pomenijo potem neko rešitev za morda danes še neviden pa potem leta 2004 realen izpad prihodkov. Zato sem tudi sam pričakoval, ker je imel čas in tudi mi kot opozicija smo zahtevali, da pride ta proračunska razprava, ko bomo imeli potrjeno vlado in potrjenega finančnega ministra, da bo ta finančni minister prišel tudi pred nas danes sem, prek kvalificiranih predlagateljev do nekih ukrepov, ki bi vodili v smislu te konservativnosti, ki bi vodili v smislu kleščenja nekaterih odhodkov za leto 2004 in ki bi seveda vzpostavili to njegovo napoved konservativnega planiranja za 2004. Vendar žal tega ne vidim. Ne samo to, ne vidim tudi njega tu, da bi pokomentiral, kako namerava udejanjiti to svojo napoved in videnje planiranja za naprej. Mislim, da je to slabo. Mislim, da je to tudi nekako skoraj podcenjujoče za nas poslance, kajti pričakujemo odgovore, ker nas skrbi za javne finance v bodoče in skrbi nas tudi to, ali bomo morali zopet očitati ministru čez dve leti, da je veliko obljubljal pa naredil bore malo, kot smo to storili tudi na "hearingu" in tu za govornico na plenarni seji. Državna sekretarka, gospa Kamnarjeva, je povedala tisto, kar pač lahko pove kot državna sekretarka, pristojna za proračun, ne more pa povedati in komentirati ter zagovarjati ali napovedovati strategije finančnega ministra na področju pristopa, ki ga zagovarja, se pravi konservativnega pristopa. In sem prav žalosten, da ne vidim udejanjenja te njegove napovedi in politike za prihodnje. Ne nazadnje imamo tu še tudi druge probleme. Ne samo probleme uravnoteženosti proračuna za leto 2004, imamo ob tem še velik problem, to je inflacija. O tem ne bi govoril, da seveda pričakujemo konkreten protiinflacijski program. Zelo zelo težko bi ta proračun podprl in ga ne bom podprl predvsem zaradi tega, ker ne dobivamo in nismo dobili tudi doslej ne odgovorov na ključna vprašanja - kako uresničevati politiko, ki bo za slovenske javne finance zdrava na dolgi rok. Tu je priložnost, ko govorimo o letu 2004, da bi o tem spregovorili, da bi dobili neka pojasnila, da bi dobili neko vizijo, ne dobimopa nič. Hvala.
Gospod Bajuk, izvolite.
Hvala lepa. Rad bi še nekaj omenil, ker sem zelo pazljivo poslušal odgovore gospe državne sekretarke na vprašanja, ki jih je postavil kolega Vizjak. Kolega Vizjak je vprašal tudi o davčnih dolgovih, in odgovora pa ponovno ni bilo. To ni prvič, to je vedno tako. Problem, da sploh obstaja problem davčnih dolgov, je prišel na dan tam nekje poleti leta 2000, in sicer naključno, ker je tudi to bilo zapisano v proračunu.V letu 2000 je proračun predvideval neke izredne dohodke in to o neplačanih davkih. Takrat so pričakovali približno 8 milijard, sredi leta je bilo pa dejansko izvedenih samo 250 milijonov. Ko smo začeli te stvari spraševati, je pa ta zadev prišla na dan. Slovenska javnost je bila soočena s tem dejstvom, da obstaja en velik davčni dolg. No, spoštovani kolegi poslanke in poslanci, o teh davčnih dolgovih ne najdete nič v teh dokumentih - proračunih, ne za leto 2001, ne za leto 2002, tudi ne za tri in tudi ne za štiri. Na konkretna vprašanja, kaj pa se je s tem zgodilo, so nam pa rekli, da je to že v teh alineah. No poglejte, mi se lahko gremo takšne pa drugačne igrice in seveda odvisno od spretnosti govornika, se znajde ali pa se ne znajde in to stvar lahko obide za nekaj časa. Dejstvo pa je, da davčni dolgovi v mali državi, kot je Slovenija, pa pomenijo en velik socialni problem. Kako si pa mi lahko predstavljamo, da bo ta družba sprejela, da bo morala marsikaj preložiti v prihodnost zaradi tega, ker moramo to naše gospodarstvo postaviti na konkurenčno trdne noge, če vlada ne zagotavlja enakosti pred zakonom, predvsem pa pred davčnim zakonom. Da so nekateri gospodje, ki lahko se še naprej igrajo ali pa firme, podjetje, ki se jim nič ne zgodi. In če ima kdo za to odgovornost, je pa ta državni zbor. Mi moramo zahtevati od slovenske vlade, zdaj te obnovljene stare vlade, da nam to dejansko jasno in glasno sporoči. In to, da ponovno na vprašanje kolega ni bilo odgovora, mene osebno silno moti. Ker to je samo dokaz ali pa aroganca te vlade, ki dejansko na to vprašanje, ne samo da ne odgovarja, potem si pa še dovoli, da v javnosti govori, da opozicija pa ne zna nič vprašati. Kje so in kaj se je zgodilo z davčnimi dolgovi v Republiki Sloveniji? Kdaj bo slovenska vlada zagotovila enakost vseh državljank in državljanov pred zakonom, predvsem pred davčnim zakonom? To je legitimno vprašanje. Na to vprašanje zahtevam odgovor. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Kebrič.
Hvala za besedo. Spoštovani navzoči! Gre za naslednje. Vsi obsojamo, da danes ni prisoten finančni minister, ki bi slišal mnogo dobrega, mnogo pametnega, predvsem pa koristnega. Sam bi mu položil na srce: smo vsi za varčevanje, vendar na vsej fronti. Ne na račun enega ali drugega, da bo drugi bolj prizadet, eden pa privilegiran. Denar leži na cesti in če bi finančni minister danes poslušal, kar govorimo in bomo še govorili, bi lahko povzel, kje mora in kako mora organizirati, da bo ta denar pobiral. Če je na nas, na državnem zboru, da sprejmemo ali izboljšamo kakšne zakone, ki imajo luknje, da se določeni bogatijo - bom zelo konkreten, ampak ne populistično - da se vozijo delodajalci v podjetjih, samozaposleni z mercedesi in vsem, prispevke in davke pa plačujejo od svoje minimalne plače, kajti dohodek si dajo na mnogo drugih načinov izračunati in prilastiti. To, če je luknja v zakonu, je njegova stvar, da nas opozori, in njegova stvar, da predlog za izboljšavo takega zakona. Teh stvari imamo nebroj in večkrat smo že v tem parlamentu govorili o teh zadevah in do sedaj noben finančni minister te zadeve ni vzel resno v roke, kajti morda se je bal zamere temu - bom rekel pod narekovajem - "bogataškemu lobiju". To so dejstva in o tem govorijo državljani. Naša sveta dolžnost je da jih poslušamo in da to prenesemo in da zahtevamo, da se bo na tem področju nekaj spremenilo. Davčna politika - ne samo enostavno zviševati davke. To je najbolj enostavno rešljivo - od danes na jutri. Kako pa je to sprejemljivo za državljane, je pa seveda druga zadeva. Menim, da si bo vsaj prebral te magnetograme, ki mu bodo prav gotovo koristna orientacija za njegovo delo. Izgovoril si je 60 dni. Akceptiramo to. Ampak po 60 dneh bo polagal račune pred tem državnim zborom za tiste zahteve, ki jih poslanci upravičeno ne samo pričakujemo, ampak zahtevamo. Hvala za vaše poslušanje.
Hvala lepa. Še kdo? Gospod dr. Bajuk, prosim.
Hvala lepa. Odločil sem se, da bom počasi več vprašanj zastavil, ker očitno, ko so bolj globalne predstavitve, noben ne posluša, potem pa dobiš neke globalne odgovore. Rad bi tudi opozoril spoštovane kolegice in kolege, da v teh dokumentih za leto 2003 in 2004 ni nobenega podatka, kaj se dogaja s skupino Nove Ljubljanske banke. Gospod mandatar, bivši finančni minister, je tako pavšalno v enih svojih odgovorih na nekatera vprašanja v tem državnem zboru odgovoril: "Če vas to zanima, to je na razpolago." Predlagal bi , da danes preko teh predstavnikov vlade, ki so tukaj, morda gospa državna sekretarka, če bi lahko vašemu gospodu mandatarju v imenu nas vseh povedali: ja, še kako nas zanima, da naj to čim prej pošlje, da bomo razumeli, kaj se dogaja, kako bo država dejansko izpolnila tiste določbe zakona o javnih financah, ki govorijo, da bomo to kupnino uporabili za zmanjšanje javnega dolga. Poleg tu pa tam kakšne izjave, formalnega dokumenta, da bi dejansko razumeli, kaj vlada predlaga, tega nimamo. In ko smo že pri zahtevah, bi pa še nekaj povedal. Davčna uprava Republike Slovenije potrebuje temeljit pregled, kaj se v tej naši davčni upravi dogaja, ker nam ni znano. Edino, kar vemo, je, da davčni prihodki padajo in da imamo seveda tu pa tam kakšne razlage, zakaj je določena alinea padla, zakaj ne, razne strokovne razprave od gospoda Boleta naprej in še tudi druge, in tudi v strokovnih dokumentih ministrstva za finance razlagajo, da bi to naj bilo povezano z makroekonomskimi gibanji - padec osebne potrošnje in tako dalje in tako dalje. Seveda, to je deloma prav gotovo res, ni pa celotna razlaga. Ali ni mnenje kolegic in kolegov, da je že skrajni čas, da vsaj enkrat pregledamo, kaj dejansko dela davčna uprava Republike Slovenije, kako je resnično učinkovita in če v svojem delovanju res zagotavlja to, kar je ključno v vsakem davčnem sistemu, in to je, kar sem že prej omenil, enakost vseh pred zakonom, predvsem pa pred davčnim zakonom. Prepričan sem, da tudi v Sloveniji smo pripravljeni in da bodo vse državljanke in vsi državljani pripravljeni marsikaj preložiti, zato da bomo naše gospodarstvo postavili na bolj trdne noge. A vendar sem tudi prepričan, da v Sloveniji bo to veljalo - mi smo pripravljeni ta voz naprej porivati, nismo pa pripravljeni prenašati, da bodo nekateri kar na njem sedeli, medtem ko se drugi "matrajo". Hvala lepa.
Hvala lepa. Torej ugotavljam, da danes verjetno ne bo mogoče nadaljevati z delom, ker pač ni razpoloženja v največji poslanski skupini, ki stalno povzroča nemir in je te stvari sploh ne zanimajo. Vas zanima samo glasovanje, očitno. In kot predsedujoči moram ugotoviti, da to ni dovolj resno, žal - ne vem, kolikokrat sem danes že opozoril - poleg tega je pa tudi nevljudno. Ampak, dobro, to je bolj vaša slika. Ali lahko preidemo zdaj h glasovanju? Dobro, zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o splošnem delu dopolnjenega predloga proračuna. Glasujmo, prosim. [[Tehnične težave.]] Ne dela, pravite? Še enkrat vstavite kartico, pa še enkrat poskusite in boste hitro videli. Zdaj bo? Včasih se kaj zaskoči. Ste preverili, gospod Vučko? Dobro. Ponovno [[prvič]] glasujemo. Glasujmo, prosim. Od 51 prisotnih je za glasovalo 40 poslank in poslancev, proti 9. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je splošni del dopolnjenega predloga proračuna sprejet. Prehajamo na obravnavo posebnega dela dopolnjenega predloga proračuna. Kdo želi besedo? Gospod Božič, prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Predstavniki vlade lepo pozdravljeni, tudi kolegice in kolegi. Ponovno, bom tudi pri tem proračunu govoril o tistem, kar sem govoril za leto 2003, in sicer o tistem delu ministrstva za gospodarstvo, ki prepočasi izvaja zakon o prepovedi proizvodnje, prodaje azbestnih izdelkov. Namreč, v odgovoru, ki sem ga dobil od ministrstva za gospodarstvo, kaže, da bo drugo leto, to se pravi, konec leta 2004, neuporabljenih po zakonu, ki bo nehal veljati 2004, milijarda 233 milijonov. Ljudje pa čakajo na odškodnine. In mislim, ko se bomo pogovarjali o izvajanju proračuna, bomo morali v 22. členu posebej opozoriti, da ministrstvo za gospodarstvo mora izplačati odškodnine, kajti tudi za ta namen se lahko koristijo sredstva rezerv. Rezerv je 3 milijarde 200 milijonov. In naj se s programi, ki bodo narejeni do takrat, ampak ne v letu 2004, v letu 2003 - je ljudi, ki že eno leto čakajo na rešitev prošnje, ko so zdravniško pregledani, dokazano, da imajo azbestozo, naj se jim izplača odškodnina. Tako čakanje je, milo rečeno, najslabše, kar lahko vlada in državni zbor dopustita. Ljudem smo obljubili, sprejeli zakon, vse so izpolnili, sedaj morajo dobiti odškodnino. In to v letu 2003, kljub temu da je še v 2004 program, ampak samo za tiste, ki bodo v letu 2003 in 2004 še vložili prošnje, ki bodo zboleli. Za tiste, ki pa čakajo že več mesecev ali pa celo leto, pa je treba urediti to izplačilo v letu 2003. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kdo, preden gremo na amandmaje? Nihče več. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na razpravo in odločanje o amandmajih k posebnemu delu dopolnjenega predloga proračuna. Zapisani so v pregledu amandmajev z dne 9.12.2002. Razpravo bomo vodili po posameznih podprogramih v okviru posameznega proračunskega uporabnika, h kateremu so vloženi amandmaji. Najprej bomo glasovali o amandmajih poslanskih skupin in skupin poslancev, ter nato o amandmajih matičnega delovnega telesa. Torej, če gremo kar po vrsti zdaj. Če prosim pogledate v gradivo, pregled amandmajev z dne 9.12.2002. Kar prvi uporabnik, to je uporabnik Urad Republike Slovenije za narodnosti. Tu imamo podprogram: Podpora narodnostnim skupnostim. Prvi in drugi amandma sta tu spremenjena in imate to na mizi. Kdo želi razpravljati? Izvolite, gospod Battelli.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi. Ti amandmaji, se opravičujem, ti amandmaji so spremenjeni. Vir ni več tista nesrečna gozdarska služba oziroma zavod. Zneski so nekoliko nižji, tako da obrazložitev, žal, ne drži več, ne gre več za to, da bi se ohranila realizacija iz leta 2001 oziroma 2002, ampak vendar. Amandmaji so skladni s konceptom proračuna in zaradi tega prosim, da jih podprete. Veljajo pa za obe narodni skupnosti, razen v dveh primerih, kjer so zneski zelo nizki. Hvala.
Hvala lepa. Še kdo? Gospod Sok.
Če lahko, predsedujoči, bi prosil, če lahko vlada poda svoje stališče do teh spremenjenih amandmajev. Hvala lepa.
Hvala. Lahko vlada da stališče o tem? Prosim.
Vlada spremenjenemu predlogu amandmajev ne nasprotuje.
Hvala. Še kdo? Nihče več. Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko ena. Torej smo pri uradu, gre za narodnosti, podprogram: podpora narodnostnim skupnostim, prvi amandma. Glasujemo, prosim. Od 49 prisotnih je za glasovalo 42, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Amandma je sprejet. Gremo še na drugi amandma. Glasujemo, prosim. Od 50 prisotnih je za glasovalo 43 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Amandma je sprejet. Uporabnik Urad za droge - podprogram: Droge, tu imamo en amandma. Kdo želi besedo? Ja, gospod Diaci, prosim.
Hvala za besedo. Rad bi obrazložil svoj glas. Glasoval bom za ta amandma, kajti kot vemo, so droge velik problem v dandanašnji družbi, ta sredstva pa so namenjena predvsem lokalnim akcijskim skupinam za preventivne akcije. Hvala.
Hvala. Še kdo? Nihče več. Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o amandmaju v podprogramu droge. Glasujemo. Od 51 prisotnih je za glasovalo 18, proti 24. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 24.]] Amandma ni sprejet. Naslednji porabnik - Urad za slovenski jezik. En amandma. Kdo želi besedo? Nihče. Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju v podprogramu: Ohranjanje slovenskega jezika. Glasujemo, prosim. Od 50 prisotnih je za glasovalo 15 poslank in poslancev, 30 proti. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 30.]] Amandma ni sprejet. Naslednji uporabnik je Ministrstvo za gospodarstvo, podprogram: Socialno varstvo in odškodnine zaradi prestrukturiranja proizvodnje. Tu imamo pa kar nekaj amandmajev, tri. Kdo želi besedo? Nihče. Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje. Najprej o prvem amandmaju v podprogramu: Socialno varstvo in odškodnine zaradi prestrukturiranja proizvodnje. Glasujmo, prosim! Od 50 prisotnih je za glasovalo 6 poslank in poslancev, 38 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 6.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo, prosim! Od 49 prisotnih je za glasovalo 9 poslank in poslancev, 37 proti. [[Za je glasovalo 9.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujemo še o amandmaju pod zaporedno številko 3. Glasujemo! Od 50 prisotnih je za glasovalo 11, 38 proti. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Nov podprogram, Prestrukturiranje podjetij, na strani 5 zgoraj. En amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje. Glasujemo, prosim! Od 51 prisotnih je za glasovalo 11 poslank in poslancev, 37 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Naslednji uporabnik je Agencija Republike Slovenije za regionalni razvoj. En amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje. Glasujemo, prosim! Navzočno 41. To ne bo držalo. Očitno moramo še enkrat glasovati. Glasujemo drugič, prosim! Od 47 prisotnih je za glasovalo 7 poslank in poslancev, 36 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 7.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Naslednji amandma je amandma na strani 6, uporabnik Direkcija Republike Slovenije za ceste, podprogram Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest. Tu imamo pa kar sedem amandmajev. Kdo želi besedo o vseh sedmih ali o vsakem posebej? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje po vrstnem redu. Da bo jasno, kje smo, smo na strani 6, uporabnik Direkcija Republike Slovenije za ceste, podprogram Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest. Amandma pod zaporedno številko 1. Glasujemo, prosim! Od 47 prisotnih je za glasovalo 11 poslank in poslancev, 35 proti. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Amandma pod zaporedno številko 2. Glasujemo, prosim. Od 47 prisotnih je za glasovalo 11 poslank in poslancev, 35 proti. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 3. Glasujemo, prosim. Navzočnost 45. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 3, drugič. Glasujemo, prosim. Od 46 prisotnih je za glasovalo 6 poslank in poslancev, 37 proti. [[Za je glasovalo 6.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Četrti amandma. Glasujemo, prosim. Od 46 prisotnih je za glasovalo 9 poslank in poslancev, 37 proti. [[Za je glasovalo 9.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Peti amandma. Glasujemo, prosim. Od 47 prisotnih je za glasovalo 8 poslank in poslancev, 39 proti. [[Za je glasovalo 8.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Smo pri šestem amandmaju. Glasujemo, prosim. Od 48 prisotnih je za glasovalo 9 poslank in poslancev, 38 proti. [[Za je glasovalo 9.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. In še sedmi amandma. Glasujemo, prosim. Od 47 prisotnih je za glasovalo 7 poslank in poslancev, 37 proti. [[Za je glasovalo 7.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Smo na strani 10, Ministrstvo za okolje in prostor in energijo, nov podprogram: Načrtovanje varstva in urejanja voda, en amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o tem amandmaju. Glasujemo, prosim. Od 50 prisotnih je za glasovalo 11, 38 proti. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Naslednji uporabnik je Agencija Republike Slovenije za okolje, podprogram: Načrtovanje varstva in urejanja voda. Imamo dva amandmaja. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o prvem amandmaju. Glasujemo, prosim. Od 49 prisotnih je za glasovalo 7 poslank in poslancev, 40 proti. [[Za je glasovalo 7.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujemo še o drugem amandmaju. Glasujemo, prosim. Od 46 prisotnih je za glasovalo 11, 33 proti. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Naslednji uporabnik je Uprava Republike Slovenije za rudarstvo, podprogram: Olikovanje strategije na področju rudarstva, en amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo, prosim. Od 46 prisotnih je za glasovalo 33, 8 proti. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet.
Nadaljujemo z glasovanjem o amandmajih. Uporabnik Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve, podprogram: Spodbude za ohranjanje in odpiranje delovnih mest, predlagateljica Nova Slovenija, vlada ga ne podpira, odbor ga podpira. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] O amandmaju odločamo. Glasujemo, prosim. 46 navzočih, 32 za, 11 proti. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Podprogram: Programi veteranskih organizacij, predlagateljica Nova Slovenija, vlada in odbor amandmaja ne podpirata. Želi kdo besedo? Kolega Drobnič, imate besedo.
Hvala. Torej res je. Vlada ne podpira, ampak sam se sprašujem, zakaj vlada ne podpira, zakaj vlada ne podpira enake obravnave veteranski organizacij. To v imenu enakosti in pravičnosti bi bilo to dobro, da tako uredi, ne pa, da se spreneveda. Tale program je dober program, amandma. Izenačevanje. Hvala lepa.
In še dr. Bernik.
Hvala lepa, gospod predsedujoči, dame in gospodje. Oglašam se zaradi tega, da registriram sedmič ta amandma, ki bo sedmič seveda tudi poražen, in bi pa želel, da mi nekdo odgovori na to in to bi bilo verjetno ministrstvo za delo in državni sekretar Žnidaršič, zakaj je doslej že sedem istih amandmaje bilo poraženih. Kot sem včeraj rekel, nisem dobil doslej niti enega odgovora in če ga [[...]] [[Opozorilni znak za konec.]] [[...]]sam nisem mogel dobiti, da ne morejo državljani dobiti. To je ena velika sramota in dejansko je to proti naši ustavi -
Prosim, če zaključite, dr. Bernik.
Samo to še povem, da je to zdaj, sedmič, in verjetno bo treba kakšne druge ukrepe vzeti v roke. Hvala.
Hvala. Žal, tako je s planiranim časom. Vaš čas za poslansko skupino se je iztekel. Še želi kdo drug besedo? Nihče. Bomo odločali. Glasujemo prosim. Navzočih 48, za je glasovalo 12, proti 36. [[Za je glasovalo 12.]] [[Proti 36.]] Amandma ni dobil podpore. Podprogram: Štipendije. Predlagatelj Stranka mladih, odbor in vlada ne podpirata amandmaja. Stranka mladih, žal, niste se prijavili in nimate časa na voljo. Zaključim razpravo, gremo na glasovanje. Obrazložitev glasu? Prosim.
Hvala za besedo. Ta amandma bom podprl. Pozivam tudi vse ostale, da podprete ta amandma. Gre namreč za štipendijske, za vzpostavljanje štipendijskih skladov v lokalnih skupnostih. Protiargument, kot je bil izrečen na odboru, da s tem ogrožamo projekt profesionalizacije slovenske vojske, niti pod točko razno ne drži. To smo videli tudi včeraj pri glasovanju o določenih amandmajih, kjer smo jemali tem postavkam. In še ena stvar. V Poročevalcu nikjer nisem zasledil obrazložitev, za kaj bodo šla ta sredstva, zato prosim, če lahko danes ta odgovor dobim. Hvala.
Samo obrazložitev glasu je bila možna. Razprava je zaključena. Odločali bomo o tem. Obrazložitev glasu? Prekinjam glasovanje. Rezultat ne bo veljal, ker še preden sem dal na glasovanje, je zahteval besedo za obrazložitev glasu kolega Podobnik Janez. Prosim.
Amandmaja ne bom podprl. Jaz sem že na, ko sem bil nadomestni poslanec na seji odbora za finance, povedal, da je poslanec vedno v dilemi, kadar dobi pred seboj štipendije in strelivo. Ampak vlada je odgovorna in za štipendije in za strelivo. In bi se morali poiskati drugi viri. Amandmaja ne bom podprl.
Hvala. Zdaj lahko gremo h glasovanju. Glasujemo, prosim. Navzočih 46. Za je glasovalo 12, proti 27. [[Za je glasovalo 12.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Podprogram: Socialno varstvo invalidov, predlagateljica Socialdemokratska stranka. Vlada in odbor ne podpirata amandmaja. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Dajem v odločanje. Glasujemo, prosim! Glasujemo! Malo več pozornosti, prosim. Gotovo nas je več v dvorani. Ponovili bomo glasovanje. Glasujemo drugič! 12.47 bomo glasovali tretjič. 10 minut odmora.
Gospe in gospodje, 12.47, glasujemo tretjič. Gospe in gospodje, glasujemo tretjič. Ne vem, če se to že kaj pozna po novih pravilih, ampak vsak hip bomo glasovali. Torej smo na strani 13 oziroma 14 - socialno varstvo invalidov. En amandma. Glasujemo tretjič, prosim. Od 56 navzočih je za glasovalo 14, 36 je bilo proti. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 36.]] Amandma ni sprejet. Podprogram: Socialno varstvo starih. En amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Ja, prekinjam glasovanje. Prosim, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Rad bi čisto na kratko obrazložil glas. Glasoval bom seveda za ta amandma, ker je logično razumljivo. Namreč, v bistvu se sredstva iz leta 2003 v 2004 zmanjšujejo za varstvo starejših, čeprav vemo, da se število starejših povečuje. To je povsem nelogično s strani vlade, da ne podpira in ne vem, kako se bodo tudi vzdrževali ti socialno-varstveni zavodi. Absolutno ta predlog vlade, ki je proračunski, se ne izide. Hvala lepa.
Hvala. Lahko preidemo zdaj na glasovanje? Lahko. Glasujemo, prosim. Od 57 prisotnih, je za glasovalo 14, 40 proti. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 40.]] Amandma ni sprejet. Ministrstvo za zdravje, Investicijska vlaganja v bolnišnice. Tu imamo en amandma. Kdo želi besedo? A zdaj sem bil jaz Valentin Pohorec? Moja glasovanja zadnje dva, tri glasovanja smo pripisali gospodu Pohorcu, upam, da ne bo kaj narobe. Kartici nisva zamenjala. Se oproščam. Torej kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje. Obrazložitev glasu, gospod Drobnič.
Od besed k dejanjim, pravi ta amandma, za katerega bom glasoval in ga potrdil. Investicijska vlaganja v bolnišnice, v pediatrično kliniko. Od besed k dejanjem. Torej mnogo besed s strani vladajoče koalicije, kako se bo gradilo. To je pa dejanje. Če hočemo to narediti, potem moramo podpreti. Jaz pričakujem podporo. Hvala.
Hvala. Lahko preidemo na glasovanje? Glasujemo, prosim. Od 58 prisotnih 15 za, 37 proti. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Smo na strani 15, Ministrstvo za šolstvo, znanost in šport, podprogram: Znanstveno-raziskovalna dejavnost v javnih raziskovalnih zavodih, en amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo, prosim. Od 58 prisotnih je za glasovalo 15, 37 proti. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Podprogram osnovno šolstvo. Gospe in gospodje, tu vas opozarjam na novo besedilo, ki ga imate na klopeh. Ne glejte tega, ki je v tem spetem gradivu, ampak tisto, kar imate na posebnem listu. Kdo želi besedo? Gospod Battelli [[to je predlog poslanske skupine italijanske in madžarske narodne skupnosti]] , prosim.
Gre za enega od amandmajev, o katerem sem prej govoril in velja enako kot za dva, ki sta bila že sprejeta na postavki urada za narodnosti. Tako prosim za podporo. Hvala.
Hvala. Še kdo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujemo, prosim. 52 prisotnih, za 30, 13 proti. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 13.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Podprogram: Splošno, srednje in poklicno šolstvo, smo na strani 16. Tu pa je več amandmajev, torej kar trije so. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje, po vrsti, najprej bomo glasovali o amandmaju pod zaporedno številko 1 [[smo na strani 16]] . Glasujemo. Od 51 prisotnih - za 9, 33 proti. [[Za je glasovalo 9.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo! 55 prisotnih. 7 za, 39 proti. [[Za je glasovalo 7.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujemo o amandmaju pod številko 3. Glasujemo, prosim! 52 prisotnih. 10 za, 35 proti. [[Za je glasovalo 10.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Podprogram: Pomoči v srednjem šolstvu. En amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o tem amandmaju. Glasujemo, prosim! 53 prisotnih. 13 za, 33 proti. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Podprogram: Študijske pomoči. En amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Glasujemo, prosim! 48 prisotnih. 12 za, 31 proti. [[Za je glasovalo 12.]] [[Proti 31.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Urad za mladino, podprogram: Programi za mladino, stran 19, da se boste lažje znašli. Tu imamo šest amandmajev. Šest amandmajev. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o prvem amandmaju, stran 19, podprogram Programi za mladino. Glasujemo, prosim! 48 prisotnih. 11 za, 31 proti. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 31.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na drugi amandma. Glasujemo, prosim! 52 prisotnih. 11 za, 32 proti. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 32.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujemo o tretjem amandmaju. Glasujemo! 52 prisotnih. 11 za, 33 proti. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Četrti amandma. Glasujemo, prosim! 52 prisotnih. 9 za, 36 proti. [[Za je glasovalo 9.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Peti amandma. Glasujemo, prosim! 51 prisotnih. 9 za, 35 proti. [[Za je glasovalo 9.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Še šesti amandma. Glasujemo, prosim! 48 prisotnih. Za 9, proti 31. [[Za je glasovalo 9.]] [[Proti 31.]] Amandma ni sprejet. Smo na strani 22, uporabnik Ministrstvo za kulturo, podprogram: Drugi programi v kulturi. Tu imamo en amandma. Kdo želi besedo? Državni sekretar, izvolite.
Hvala lepa. Ne vem, če sem vas posebej opozoril, da je ta amandma, ja. Trenutek samo. Da je ta amandma, novi. Ni ta v tem spetem gradivu, ampak na posebnem listu papirja je. Se oproščam, če vas nisem posebej na to opozoril prej. Ampak gospod državni sekretar je pojasnil zadevo. Gospod Battelli, izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Da, gre za spremembo amandmaja.
Tako.
In vir je pri ministrstvu za finance, je spremenjen vir, ni pri ministrstvu za kmetijstvo. Prav zaradi tega je vlada prej povedala, da ne nasprotuje temu amandmaju.
Hvala. Izvolite, gospod Strnad.
Ja, ta ni aktualen.
Se pravi zdaj, da bo povsem jasno, kakšno je stališče vlade o tem amandmaju. Prosim, če lahko še enkrat poveste. No, rad bi vedel, če vlada to podpira, ker je bilo zdaj mnenje gospoda Battellija, da vlada podpira, na stari tekst je bilo rečeno, da ne. Mene zanima, kakšno je stališče vlade. Gospa državna sekretarka mogoče.
Hvala lepa. Torej, spremembi amandmaja gospoda Battellija vlada ne nasprotuje.
Hvala lepa. Še kdo? Če ne, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Glasujmo, prosim. 53 prisotnih. 49 za, 2 proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. S tem smo zaključili razpravo in odločanje o amandmajih. Prehajamo na odločanje o posebnem delu dopolnjenega - ne, to ne bo prav. Ja, o posebnem delu dopolnjenega predloga proračuna v celoti. Torej, odločamo o posebnem delu dopolnjenega predloga proračuna v celoti. Glasujemo, prosim. 52 prisotnih, 45 za, 5 proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je dopolnjeni del predloga proračuna, posebni del, sprejet. Prehajamo na obravnavo načrta razvojnih programov. To je zdaj še zadnji del tega sklopa, razvojni program. Kdo želi besedo? Nihče. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o načrtu razvojnih programov. Glasujemo, prosim. Od 52 prisotnih je za glasovalo 43, 4 proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je načrt razvojnih programov sprejet. Končali smo odločanje o posameznih delih dopolnjenega predloga proračuna, zato sprašujem predstavnico vlade Republike Slovenije, seveda tudi odbora za finance in monetarno politiko, ali je predlog državnega proračuna glede prejemkov in izdatkov ter po delih usklajen? Prosim, gospa državna sekretarka.
Hvala lepa. Torej glede na sprejete amandmaje predlog državnega proračuna za leto 2004 ni usklajen v splošnem in posebnem delu, zato predlagam, da odbor za finance sprejme uskladitveni amandma. Za pripravo amandmaja potrebujemo približno pol ure časa.
Želi gospod Pucko besedo? Prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Predlagam glede na to, kar je bilo ravnokar povedano, da odredite 45 - minutni odmor. Za solidno kosilo.
Oprostite, gospod Pucko. Morda bi bilo dobro vedeti, ali bo v tem času seja odbora?
Bo, ko bomo imeli amandma.
Mislim, kdaj in kjer? Takoj po kosilu ali kako, mislim. Prosim?
13.30 veliki salon.
Torej 13.30 veliki salon, ampak mi bi do takrat lahko nadaljevali z delom, ker imamo s proračunom 2003 še nekaj dela. Ali je - vi ste sicer formalno predlagali odmor? 45 minut odmora. Torej odmor 45 minut, 13.50 nadaljujemo v tem prostoru.
Kolegice in kolegi, nadaljevali bi delo po naslednjem razporedu. Prešli bi na 5. DNEVNEGA REDA, PREDLOG ZAKONA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA REPUBLIKE SLOVENIJE ZA LETO 2003 IN 2004. Medtem časom boste dobili razmnožen in na mizo uskladitveni amandma za leto 2004. In bomo potem na koncu odločali o proračuna 2003, 2004 in ZIPRO. Besedo dajem kar predstavniku vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Prosim, državno sekretarko, mag. Heleno Kamnar, da prevzame besedo.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovani poslanci, spoštovane poslanke. Ob sprejemanju proračuna za obe leti je treba sprejeti tudi zakon, ki ureja izvrševanje proračunov za ti dve leti. Zato je pred vami ta zakon. Njegova vsebina je določena v uvodnih členih. V bistvu se po vsebini kaj pomembno ne razlikuje od preteklih zakonov. Edina pomembna razlika je ta, da tokrat v resnici vsebuje zakon o izvrševanju proračuna samo tista določila, ki se nanašajo na izvrševanje proračuna za ti dve leti. Ne vsebuje, kot smo bili navajeni v preteklih letih, določb, ki sodijo v kakšen drug zakon.
Prosim za pozornost, ne motimo poročevalke.
V mislih imam predvsem na poglavje, ki je urejalo področje prodaje državnega premoženja, ki je zdaj v zakonu o javnih financah. Zakon določa strukturo posebnega dela proračuna, namenske prejemke, izdatke, pravila prerazporejanja sredstev, prenašanje neposrednih pravic porabe med leti, obseg zadolževanja in poroštev države ter celega javnega sektorja ter nekatere posebnosti glede razpolaganja sredstev za plače. Prav tako je skladno z zakonom o financiranju občin določen tudi znesek primerne porabe, tako za leto 2003 kakor za leto 2004. V večji meri kot doslej je zakon, ki je pred vami, obsežen v delu, ki določa namenske prejemke in odhodke proračuna, ki služijo pretežno za financiranje investicij in drugih potreb na področju, ki so navedeni v samem zakonu. Tu gre za 7. in 8. člen zakona. Ti prihodki, ki so namenske narave, so prihodki od takse za razgradnjo izrabljenih motornih vozil, prihodki od zakona o rudarstvo, od taks za emisijo ogljikovega dioksida in vodnih pravic ter vodnih povračil po zakonu o vodah. Pri tem bi rad opozorila na posebnost, ki je tokrat v zakonu o izvrševanju proračuna določena. To je ta, da se namenski prihodki, katerih vir je namenjen v delu za pokrivanje celotnih proračunskih odhodkov in na del, ki je namenjen točno določeni vrsti odhodkov deli na tak način, da se najprej zagotavlja polnjenje proračuna in šele nato zagotavljajo odhodki za napajanje pravic porabe, ki so namenskega vira. Razlog za to je preprosto v tem, da proračunski uporabniki, ki so zadolženi kot nadzorniki za izterjavo teh sredstev in v prvi fazi tudi za planiranje njihovega obsega, pogosto ne naredijo vsega, da bi do izterjave planiranega zneska tudi prišlo, zato smo želeli spodbuditi proračunske uporabnike, da to v polni meri postorijo. Menimo, da bo ta ukrep deloval. Drugi del zakona, ki je pomemben, so sredstva iz kupnin. Ta del se veže s programom prodaje stvarnega in finančnega premoženja oziroma pretežno finančnega premoženja. Nekatera podjetja, ki so bila v letošnjem programu prodaje - niso bila realizirane, nekatere prodaje, zato načrtujemo, da bo v naslednjih dveh letih do tega prišlo. To so zlasti podjetje Talum oziroma kapitalska naložba v podjetje Talumu, Industriji usnja Vrhnika in Luki Koper. Prodaja, torej kupnina teh kapitalskih naložb je natančno določena v 8. členu zakona. Torej delna je sprememba pri principu prerazporejanja pravic porabe, torej gre za tisto pooblastilo vladi, ki ga ima pri izvrševanju proračuna. Po mnenju vlade tu določamo bolj pregleden sistem in predvsem manj kompliciran sistem, ki hkrati, v globalu gledano, pomeni zaostritev pooblastil vladi s strani državnega zbora, na drugi strani pa vendar omogoča večjo fleksibilnost na globalnih ravneh proračuna. Ravno tako kot v letu 2002 zadržujemo možnost povečanega obsega zadolževanja v primerih, da bi gospodarska gibanja onemogočila izvršitev proračunskih odhodkov, ki so bila potrjena v parlamentu. To pooblastilo je vladi dano v enakem obsegu kakor v letu 2002, torej do 15 milijard tolarjev. Skupni obseg zadolžitve v letu 2003 je predviden v višini 214,5 milijard tolarjev, od tega 38 milijard tolarjev za pokrivanje proračunskega primanjkljaja. Ostala sredstva iz zadolžitev bodo namenjena za odplačevanje glavnic. V letu 2004 je predviden skupni obseg zadolžitev v višini 270,6 milijard tolarjev, od tega je neto zadolžitve v višini 57 milijard tolarjev. Morda velja poudariti še fleksibilnost proračuna, ki je povezana s sprejemanjem dveletnega proračuna in ki bo omogočila, da bomo prvo leto vstopa v Evropsko unijo lahko izvrševali proračun po pravilih, ki so predvidena tudi za evropska sredstva. To je vezano na tiste določbe zakona o izvrševanju proračuna, ki pomenijo, da lahko proračunski uporabniki delajo javne razpise za celotne projekte, tudi za vrednost, ki bo sledila v naslednjih letih, in sklepajo pogodbe za večletne investicijske projekte. Mislim, da so to glavni poudarki. Morda samo še to, da s pomočjo amandmaja oziroma kot posledica amandmaja odbora za finance, ki je spremenil določbo glede plačilnih rokov, mislim, da bo ta zakon pomembno pripomogel k izboljšanju plačilne discipline. Zato predlagam, da zakon podprete. Hvala lepa.
Hvala, državna sekretarka. Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Želi predsednik odbora predstaviti poročilo odbora? Prosim, imate besedo.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi ter predstavniki vlade! Matično delovno telo je opravilo obširno in vsebinsko bogato razpravo o predlogu tega zakona in pri tem odbor predlaga državnemu zboru sprejetje nekaj amandmajev, s katerimi izboljšujemo vsebino zakona. Gre predvsem za amandma, o katerem je ravnokar govorila državna sekretarka, ki je, kot da bi mi takrat že vedeli, napovedoval, da se bo tu zgodilo nekaj dobrega - glede na najavo svojega programa kandidata za ministra za finance oziroma zdajšnjega ministra, smo to že malo prej ugotavljali, da bi bilo dobro. In glede na njegovo vehemenco pri zagovarjanju izboljšanja plačilne discipline. Sam osebno oziroma menimo, da bi bilo mogoče celo iti še v striktnejše krajšanje plačilnih rokov s strani državnega proračuna. Mogoče bom o tem kaj več povedano tudi v razpravi. Hkrati v imenu odbora predlagam, da zbor podpre amandmaje, ki jih predlaga odbor, ker menimo, da precej izboljšujejo vsebino zakona. Hvala lepa.
Hvala, predsednik odbora. Besedo dajem poslanskim skupinam, da predstavijo stališča poslanskih skupin. Najprej poslanska skupina DeSUS, Ivan Kebrič, prosim - ki pa se odpoveduje. Poslanska skupina Nove Slovenije, dr. Bajuk - namesto njega ima besedo mag. Drobnič. Prosim.
Spoštovani kolegi in predstavniki vlade! Zakon o izvrševanju proračuna za leti 2003 in 2004 - pri pregledu tega zakona ugotavljamo, da bi nanj morali dati enake ali podobne pripombe oziroma amandmaje, kot smo jih dali na tovrstna zakona in njune spremembe za pretekli leti, 2001 in 2002, to je na zahteve, ki se veliki koaliciji oziroma njihovim predstavnikom odbora za finance in monetarno politiko zdijo nepomembna. V splošni razpravi o vprašanjih, ki ostajajo o neustrezno razrešena v tem zakonu, predvsem z vidika spoštovanja pravil finančne jasnosti, preglednosti, po novem poslovniku na odboru niti ni bilo mogoče opraviti. In na katera področja se nanašajo.V zakonu bi morali predpisati, da vlada državnemu zboru predlaga nekatere proračunske izkaze ali poročila, ki bi morala biti, pa niso, sestavni del dokumentacije o proračunu in biti tudi sestavni del poročanja o izvrševanju proračuna. To je letos ugotoviltudi Mednarodni denarni sklad, ko je prvič preverjal fiskalno transparentnost naših javnih financ. Naj samo spomnim na nekatere izmed njih: poročilo o neplačanih obveznosti do dobaviteljev, poročilo o prevzetih obveznostih in pogojne obveznosti. To slednje, vnovčena pogojna obvezanost je na primer znesek garancij bankam za posojila, ki so jih odobrile za neuspelo sanacijo Tama. Ker jih ta ni odplačal, jih je državni proračun in ker za to ni imel planiranega vira pod nazivom pogojne obveznosti v državnem proračunu preprosto ta poraba ni izkazana. Ta izdatek proračuna ni del tega proračunskega primanjkljaja, temveč je izkazan kot novo odobreno posojilo Tamu v stečaju. In ker naštetih vrst podatkov ne poznamo, med drugim ne moremo izračunati, koliko znaša naš proračunski primanjkljaj po metodologiji Evropske unije, ki je drugačna od našo proračunske oziroma računovodske metodologije in, kar je najpomembnejše, ne vemo, koliko smo porabili, pa še ni plačano in vpliva na naš finančno nedisciplino v našem gospodarstvu. Vemo pa, kako je s plačilno disciplino v gospodarstvu in kako strahotna je za poslovanje podjetij in njihov propad. Tisti, ki me ne želi poslušati, bi prosil, da gre ven, da ne moti. Sicer pa, mirno si lahko zatisne ušesa, zato ker nekateri bi pa verjetno radi slišali. In s tem v zvezi opozorilo. Druge države kandidatke zadnji dve leti izkazujejo svoj proračunski primanjkljaj ter ga objavljajo tudi po evropski metodologiji. Naša vlada, predvidevamo, te podatke zaupa le institucijam EU, ne pa nam poslancem. To opozorilo lahko najdemo tudi pod opombami, v Ekonomskem ogledalu Umarja. In če so včeraj, 19.12. na javni televiziji pravilno poročali s tiskovne konference misije mednarodnega denarnega sklada, potem teh podatkov niso mogli dobiti tudi predstavniki IMF, in sicer z obrazložitvijo, da je vzrok temu sedanja zaposlenost z zamenjavo vlade Republike Slovenije. To je seveda pojasnilo, ki jasno kaže na fiskalno nepreglednost in prilagajanje podatkov. Za posredovanje takih podatkov niso potrebni ministri, niti državni sekretarji, temveč neodvisni uradniki javnega proračunskega računovodstva. Na tej seji državnega zbora bi morali ponoviti tudi amandma na člen, ki pravi, da se v obseg zadolžitve proračuna ne šteje poraba, plačana oziroma financirana po zakonu o temeljnih razvojnih programih - TRP. Nismo ga dali, ker vlada oziroma njen finančni minister pravi, da je bilo tako določeno leta 94 v posebnem zakonu, zakonu o TRP. Toda kaj ima ta zakon s sistemsko ureditvijo računovodstva po naši proračunski reformileta 99 ali 2000? Nič. Nič zato, če nas je na tovrstno prikrivanje v proračunski porabi opozoril mednarodni denarni sklad. Tako nam seveda falcona ni potrebno izkazati kot proračunsko porabo. Niti ne vemo, kdaj bo treba. Jaz sem dvakrat postavil vprašanjeministru, kandidatu za ministra za obrambo, [[...]] [[Opozorilni znak za konec.]] [[...]]Gospod predsedujoči, če dovolite, da [[...]]
Zaključite misel, pet minut.
Mislim, da je na razpolago še nekaj časa za poslansko skupino.
Ni prijav drugih za razpravo.
Ja potem me pač poslovnik omejuje, da bi vam še ostale stvari razkril.
Ne poslovnik, ampak prijave k razpravi.
Torej prekinjam to svoje v imenu poslanske skupine in hvala lepa.
Hvala. Besedo dajem mag. Vizjaku za stališče poslanske skupine Socialdemokratske stranke. Ni prisoten. In še Ivanu Božiču, stališče SLS.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Torej zakon o izvajanju proračuna bo naša poslanska skupina podprla, in sicer za obe leti, za leto 2003 in 2004. Zakon je res precej obilen, ampak dobili smo tudi materiale, kjer ga je odbor za finance precej spremenil in mislim, da je zelo dobro spremenjen, zato bomo tudi te spremembe v poslanski skupini podprli, kot tudi, normalno, amandma, ki so ga vse štiri koalicijske stranke dale k 7. in 8. členu. Nas pravzaprav najbolj veseli sprememba plačilnih rokov v breme državnih in občinskih proračunov, ki jih je sprejel odbor za finance. Črtali smo besedico "najmanj", tako da je sedaj plačilni rok 60, 30 in 90 dni. In mislim, da če se bo to res zgodilo, je to ena od stopenj k večji finančni disciplini v celi državi. In drugo, proračunski skladi, o katerih sem govoril pri obeh proračunih za leti 2003 in 2004, namreč proračunska rezerva se koristi za popotresno obnovo in za plačilo škod zaradi suše iz leta 2000 in 2001. Ampak mislim in predlagam, da se [[...]]tem uporabi tudi za plačilo, za presežek plačila, ki ga ima planirano ministrstvo za gospodarstvo, za azbestozo oziroma za odškodnine bolnikom po zakonu o prepovedi proizvodnje, prodaje azbestnih izdelkov. Mislim, da tega, če se bo iz rezerve plačalo, nihče v državnem zboru nikoli ne bo kritiziral. V zakonu o izvajanju proračuna je tudi jasno napisano kakšna je višina poroštev, ki jih lahko dajemo v letih 2003 in 2004, po 90 milijard sit, in pa kljub temu, da smo na odboru bili malo nezadovoljni, v VI. poglavju, kjer je znesek primerne porabe na prebivalca, ki jih dobijo občine, v letu 2003 85 tisoč 948 tolarjev in v letu 2004 89 tisoč 902 tolarja. V odboru smo mislili, da je to malo malo, a vendar vlada, ministrstvo nas je prepričalo, da je to dovolj. Tako kot sem že napovedal, naša poslanska skupina bo zakon o izvajanju proračuna za leti 2003 in 2004 podprla. In upam, da ga bo tudi vlada tako izvajala, kot je napisan. Hvala lepa.
Hvala vam. To so bila stališča poslanskih skupin. Dajem besedo poslankam in poslancem. Kdo želi razpravljati, prosim? [[Nihče.]] Lahko zaključim to razpravo? In bi šli na drugo obravnavo predloga zakona o izvrševanju proračuna in v tej fazi, na tej točki bi prekinili to točko dnevnega reda, ker bomo najprej sprejeli proračun za leto 2003 in nato 2004, zatem pa zakon o izvajanju teh dveh proračunov. Ker pa čakamo uskladitvene amandmaje za proračun za leto 2004, bomo tudi ta čas preskočili, in šli na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA, PREDLOG PROGRAMA PRODAJE DRŽAVNEGA IN FINANČNEGA STVARNEGA PREMOŽENJA ZA LETI 2003 IN 2004. Predlog programa je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavnici vlade, bo magistri Heleni Kamnar.
Predlagam, da uvodne predstavitve tega dokumenta ni, ker mislim, da ni potrebna in ta čas posvetimo pravzaprav razpravi o posameznih točkah tega dokumenta. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog programa je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Poročevalca ni, zato ocenjujem, da ne želi predstaviti poročila odbora. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče poslanske skupine Nove Slovenije bo predstavil dr. Jožef Bernik. Izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Predstavniki vlade, dame in gospodje! O tej stvari je bilo itak že veliko govora in ni kaj besed izgubljati, kajti odkar vila Bled ni več na listi za prodajo, so se stvari precej poenostavile. Mi bomo ta predlog podprli in bomo počakali, da vidimo, kaj drugega bo naslednjič vlada prenesla, da proda. Želeli bi, da bi vlada pri vseh prodajah, vključno kapitalskih bila odprta in nam razložila stvari iz ozadja. Na žalost tega navadno ne dobimo. Torej, mi bomo podprli ta predlog in s tem končam mojo predstavitev.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Socialdemokratske stranke naj bi predstavil mag. Vizjak, ki ga ni. Besedo dajem gospodu Janezu Podobniku za predstavitev. Tudi ne želi. Končali smo torej predstavitve stališč poslanskih skupin in prehajamo na razpravo poslank in poslancev. Najprej ima besedo gospod Ivan Kebrič. Tudi ne želi. Dr. Andrej Bajuk. Tudi ne. Gospod Sašo Peče, izvolite.
Zelo na kratko. Programa prodaje državnega premoženja v Slovenski nacionalni stranki ne bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Anton Anderlič. Ne želite. Gospod Jožef Jerovšek. Ga ni. Gospod Ivan Božič. Gospod Božič, želite besedo? [[Ne.]] Hvala lepa. Zaključujem torej razpravo o predlogu programa. Prehajamo na razpravo o vloženih amandmajih, ki jo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 20.12.2002. Prosim za nekaj pozornosti. Danes ste dobili na klop pregled amandmajev k predlogu programa prodaje državnega finančnega in stvarnega premoženja. Ta trenutek, samo da počakam toliko, da dobite na klop še en predlog amandmaja, katerega predlagatelj je Blaž Kavčič. Počakala bom toliko, da amandma pride na vaše mize. Spoštovani poslanci, spoštovane poslanke, mislim, da je bilo dovolj časa, da preidemo na na klop prejeti amandma. Prosim, da se zdaj osredotočimo na pregled amandmajev k predlogu programa, ki nosi datum 20.12.2002. In sicer prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k točki 2.4.2.2. - Nova kreditna banka Maribor, d.d [[..]]Sprašujem, vlagateljice so štiri poslanske skupine. Želi kdo besedo? Nihče. Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju. Glasujemo. Navzočih nas je 47, za je glasovalo 39, proti 5. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem amandma k točki 2.4.2.3. - Poštna banka, d.d [[..]]Predlagateljice so iste poslanske skupine. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje o tem amandmaju. Glasujemo. Navzočih nas je 47, za je glasovalo 41, proti 5. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem pod zaporedno številko tri vloženi amandma k tabeli programa odprodaje državnega premoženja 2.3.2.4. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Zato prehajamo na odločanje. Predlagatelj je odbor. Glasujemo. Navzočih nas je 51, za je glasovalo 42, proti 6. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem amandma pod štiri, to je amandma za nov zadnji odstavek na koncu besedila programa. Želi kdo razpravljati? Ne, zato razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 42, proti 5. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zdaj prehajamo na razpravo o amandmaju, ki ste ga ravnokar prejeli na klop in katerega predlagatelj je poslanec Blaž Kavčič. Želi kdo razpravo? Ne, zato jo zaključujem in prehajamo na odločanje o tem amandmaju. Glasujemo. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 39, proti 7. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. In še zadnji amandma k naslovu. Želi kdo razpravljati? Ne. Razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 52, za je glasovalo 44, proti 4. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo glasovanje o amandmajih. Prehajamo na odločanje o predlogu odloka o programu prodaje državnega finančnega in stvarnega premoženja za leti 2003 in 2004 v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 52, za je glasovalo 42, proti 7. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo še na zadnjo preostalo 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ZDRAVNIŠKI SLUŽBI, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. V zvezi s tem zakonom je odbor za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide predlagal državnemu zboru, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Besedo dajem najprej predstavniku vlade. Samo trenutek počakajmo, da se nam pridruži. Poslanci, mislim, da zdaj lahko nadaljujemo. Na klop dobivamo tudi uskladitveni amandma. In v nadaljevanju bomo lahko tudi nemoteno opravili glasovanja o uskladitvenih amandmajih. Nadaljujemo torej z obravnavo 2. točke dnevnega reda, to je z obravnavo predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravniški službi, nujni postopek. Besedo dajem predstavniku vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Gospod minister, lepo vas pozdravljam in vas prosim, če lahko podate dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Dr. Dušan Keber, minister za zdravje, izvolite.
Spoštovana gospa predsedujoča, [[...]]
Lepo prosim za mir v dvorani!
[[...]]gospe poslanke in poslanci! Zakon o delovnih razmerjih, sprejet v letošnjem letu, je ponovil določila do sedaj veljavnega zakona o tem, da pravica do dnevnega počitka znaša za vsakega državljana v tej državi 12 ur. Za razliko od obstoječega zakona pa je dodal tudi izjemo za nekatere poklice, za katere se ve, vnaprej se je vedelo v preteklosti in se ve tudi danes, da določila o 12-urnem dnevnem počitku ne morejo upoštevati, razen če taki poklici ne preidejo v turnusno delo. V mislih imamo predvsem in zlasti zdravniški poklic, ki ne samo pri nas ne more preiti v turnusno delo, zaradi znanega majhnega števila zdravnikov, ampak tudi nikjer v svetu ne poznamo primera, da bi zdravniki delali v turnusu. Poznavajoč določila novega zakona, ki bo začel veljati 1. januarja in zavedajoč se dejstva, da nelegalno stanje traja že od leta 1992, smo s spremembami zakona o zdravniški službi v juniju leta 2000 predlagali zaostritev oziroma zmanjšano možnost počitka za zdravnike, ne 12 ur vsak dan, ampak šele po 24 urah neprekinjenega dela. Seveda znotraj tega 24-urnega dela 16 ur poteka kot dežurstvo. Dežurstvo vključuje tudi tako imenovane neefektivne ure, v katerih zdravnik lahko počiva. V tem zakonu smo zato tudi definirali, kaj je pojem dežurstva in vse ostalo, kar vam je znano iz procesa sprejemanja tega zakona. Vedeli smo, da je celo 24 ur v zdravstvu težko doseči, kljub vsemu je pa na oni strani vselej tudi pravica posameznika do počitka. Vprašanje je, koliko časa lahko zdravnik dela neprekinjeno, da ne nastane vprašanje možnosti napake v tem času, ko je preutrujen. Naj vas opozorim tudi na razprave iz časa stavke, ki so artikulirale zlasti ta aspekt. V določilu "24 ur" smo zato dodali nekatere člene o izvedljivosti tega, zlasti začetek dela v popoldanskem času, v eni petini primerov. Naj omenim, da so nekateri oddelki ali pa kar bolnišnice v celoti to določilo lahko izpeljale. Na primer bolnišnica v Novi Gorici v celoti izpolnjuje že dlje ta zakon iz junija letos. Proti koncu leta pa se je pokazalo, da kljub našemu aktivnemu delu za zmanjšanje števila dežurnih mest in nekaterih drugih organizacijskih predlogov nekateri manjši oddelki v državi ne morejo izpeljati tega določila, pa čeprav, kot sem rekel, že zaostrujejo pogoje za zdravnike. Pokazalo se je, da bi tem oddelkom najbolje ustrezalo obstoječe stanje. Obstoječe stanje pa je, če ga povem preprosto, delo dopoldne, dežurstvo popoldan in ponoči in delo drug dan še enkrat, skupno 32 ur. Ker 1. januarja nastopi čas, ko je bodisi treba preiti na določila novega zakona, to pomeni, da bi zdravniki na takih oddelkih v jutranjem času odhajali domov, ker se izteče 24 ur, zato obstaja možnost, da bi na takem oddelku eno delovišče ne delovalo - eno delovišče, to je lahko ena ambulanta, to je lahko manj zdravnikov na oddelku, če gre za bolnišnico - smo zato predlagali ta člen, spremembo tega člena po nujnem postopku, ki uvaja možnost dela do 32 ur. Pri čemer smo smiselno poudarili, da teh 32 ur nujno pomeni vmesno obdobje dežurstva do 16 ur. Pred vami je torej člen, ki omogoča, da bi bila izvedba tudi na manjših oddelkih smiselna, pri čemer pa se je treba zavedati, da v prihodnosti bo treba tudi za zdravstvene delavce in zdravnike zmanjšati tovrstno obremenitev; da prihodnost gotovo ni taka, da bo kot nek atavizem ostalo, da zdravnik dela pa lahko še 72 ur neprekinjeno, medtem ko so posebna določila, na primer, za šoferje avtobusov, tovornjakov, o povsem drugačnem delovnem času. To je torej razlog za ta zakon oziroma spremembo zakona, ki je pred vami. Hvala lepa.
Hvala lepa. Temu sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče poslanske skupine Nove Slovenije bo predstavil mag. Janez Drobnič. Izvolite.
Ponovno lepo pozdravljeni! Dovolite, da predstavim stališče Nove Slovenije k spremembi zakona o zdravniški službi. Dobili smo na hitro, po nujnem postopku predlog sprememb, ki niso bile usklajene med socialnimi partnerji, bile so usklajene na silo. Razlog pa je bil, da se preprečijo težko popravljive posledice zakona, ki smo ga sprejeli že pred pol leta. Torej, ta zakon je bil sprejet po spremembi zakona o delovnih razmerjih, tako da se je vedelo že takrat, ko smo sprejemali prejšnji zakon in ki ga je vlada predložila v sprejem, da bi lahko predvideli te posledice. Zato je precej neodgovorno, da se zdaj en teden pred veljavnostjo zakona o delovnih razmerjih pogovarjamo. Vendar ni mogoče tako naprej delati. Ta zakon in posledice sobile premalo proučene, kaj bo prineslo. Temu nasprotuje tako sindikat, zbornica in združenje zdravnikov. Takšnega predloga zakona in načina sprejemanja v novi Sloveniji ne moremo podpreti. In zato predlagamo, da Državni zbor na tej plenarni seji sprejme takšen predlog, kot ga je oblikoval matični odbor, torej da se besedilo tega zakona sprejme kot neprimerno za nadaljnjo obravnavo, kar pomeni, da vlada s sodelovanjem tistih, ki so potrebni pri sodelovanju, torej socialnih partnerjev, pripravi besedilo, kibo zagotovilo ustrezno zdravstveno varstvo bolnikom in državljanom Republike Slovenije. Toliko čisto na kratko. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Stanislav Brenčič. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. V naši poslanski skupini ne moremo mimo dejstva, da je vsebina, ki jo je prinesla novela zakona o zdravniški službi, takšna, da jo je glede na stanje, ki vlada, predvsem pomanjkanje zdravnikov, v celi vrsti zdravstvenih področij nemogoče izvajati oziroma zakon kot takšen se bo kršil, ker glede na etiko, ki navsezadnje dominira v poklicu zdravnika, bodo ti zdravniki morali v skladu s svojim dosedanjim odnosom do dela opravljatidelo tudi vnaprej in zakon kot takšen bodo kršili. Zato je razumeti tudi številne argumente, ki so nastajali na strani zainteresiranih institucij, kot je zdravniška zbornica, kot je sindikat Fides, kot je zdravniško društvo Slovenije, kot je združenje zdravstvenih zavodov Slovenije. Argumentom je seveda treba prisluhniti in jih tudi upoštevati. Vendar, glede na situacijo, v kakršni smo se znašli, menimo v naši poslanski skupini, da je praktično nemogoče v tem trenutku sanirati stanje tako, da bi bilo povsem ustrezno. Zavedamo se pa dejstva, da smo s tem, v kolikor zadnje novele, s katero popravljamo prejšnjo novelo, ne sprejmemo, realiziramo, ne napravimo posega v zakon o zdravniški službi, da smo strahovito izpostavili predvsem predstojnike zdravstvenih zavodov ali direktorje, ki so v bistvu zadolženi za zakonitost. Odgovorni so za zakonito delovanje in zakonitost kot celoto v svojem kolektivu. Dejstvo je, da oni, v kolikor mi te novele ne sprejmemo, praktično z vso svojo vednostjo s 1.1. začnejo v bistvu kršiti zakon in oni kot takšni so nemočni, da na to vplivajo. Zato bomo mi v naši poslanski skupini glasovali proti predlogu sklepa, ki ga je matično delovno telo predložilo plenumu v odločanje. Smatramo, da je to največ, kar lahko v tem trenutku storimo, da sprejmemo predlog zakona, sicer spremenjen tako, kot je predlagatelj postregel z rešitvijo na samem odboru že, ne glede, da tega njegovega predloga zakon kot predlog še ne vsebuje, bo pa prav to vključiti na ponovni obravnavi na delovnem telesu, to je na našem odboru. Hvala.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije bo predstavil gospod France Cukjati. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani! Ko smo julija letos sprejemali novelo zakona o zdravniški službi, s katero je ministrstvo želelo določiti enoten delovni čas zdravnikov po vseh bolnišnicah, vseh oddelkih in vseh zdravstvenih domovih, niso zalegla nobena opozorila, da urejanje urnika ne sodi v zakon in je tako uniformiranje na državni ravni nepotrebno in celo škodljivo. Da ste zavrnili vse pripombe opozicije, nas ni presenetilo, a slepo ste ignorirali tudi opozorila vseh slovenskih zdravniških združenj in slišati je bilo celo očitke, da gre zdravnikom samo za denar. Zato so le-ti pametno ravnali in utihnili. Ni namreč naloga zdravnikov, da rešujejo zavoženo zdravstveno politiko, predvsem če tisti, ki so za to politiko odgovorni, zavračajo vsako njihovo pobudo. Zdravstvena politika se je zganila šele takrat, ko so direktorji regijskih bolnišnic opozorili, da bo z uresničitvijo novele padla storilnost slovenskega zdravstva za 20%. Iz včerajšnjega dopisa Kliničnega centra pa razberemo, da je Klinični center že lani pred spremembo zakona, v soglasju s sindikati, pristopil k postopni spremembi delovnega časa in da se je sedaj zapletlo praktično samo zaradi julija sprejete novele. Ni prvič v tem mandatu in tem resorju, da že po nekaj mesecih popravljamo premalo premišljene zakone. Kar nekako navadili smo se na zaletavost hitrih postopkov in neresnost dela zakonodajne veje oblasti. To pa ni dobro. Spoštovani poslanci, dokler je predlog samo predlog, nosi za njegove škodljive določbe vso moralno odgovornost predlagatelj sam. V trenutku, ko pritisnete na gumbe, pa lahko minister dvigne roke in reče - tak zakon so pač sprejeli. V tistem trenutku vi, spoštovani poslanci, prevzemate vso odgovornost in vso krivdo za slabe posledice takega zakona in take politike. Prepričan sem, da imamo kot zakonodajna oblast ne le pravico, ampak tudi dolžnost, da od predlagatelja zahtevamo kakovostnejši pristop k reševanju problema, ki ni le posledica pomanjkanja denarja in pomanjkanje zdravnikov, ampak predvsem posledica pomanjkanja socialnega dialoga. Pravico in dolžnost imamo zahtevati pristop, ki bo reševal in ne porajal novih, še večjih težav. Julija sprejeta novela pa je problematična v številnih členih in sedanji predlog, ki se dotika le dveh členov, nikakor ne odpravlja vseh škodljivih posledic zakona. Primerneje bi bilo, če bi minister predlagal podaljšanje roka, do kdaj so delodajalci dolžni organizirati razpored delovnega časa, v skladu z julija sprejeto novelo. A tudi to ne bi rešilo zapletov. Ta rok bi namreč morali odložiti za najmanj deset let, saj julija sprejeta novela uvaja takšne spremembe, ki po izjavah direktorjev bolnišnic zahtevajo drastično povečanje stroškov zaradi zaposlitve novih zdravnikov, ki jih pa ni in jih še najmanj deset let ne bo. Zaradi pomanjkanja denarja in kadra torej še dolgo ne bomo mogli uresničiti julija sprejete novele, ki jo je zato res potrebno temeljito spremeniti. Ne samo v dveh členih. A če zavrnemo predlog odbora, bomo nadaljevali le s spremembo dveh členov, in še to sedaj, ko bi bilo potrebno istočasno spreminjati tudi druge člene. Ministrstvo bi lahko čez praznike pripravilo nov celostni predlog, ki bi bil usklajen tudi z zakonom o delovnih razmerjih, z evropsko direktivo o delovnem času in dogovorjen s socialnimi partnerji, z zdravniki in direktorji, ne le bolnišnic, ampak tudi zdravstvenih domov. Seveda le v primeru, če bomo potrdili ugotovitev odbora, da je sedanji predlog neprimerna osnova za nadaljnjo obravnavo. S potrditvijo sklepa bi torej ministrstvo dobilo priložnost, da predlaga črtanje julija sprejetih določb o delovnem času zdravnikov, tistih določb, ki ne sodijo v zakon, ampak v kolektivno pogodbo, interne akte posamezne bolnišnice in v individualne pogodbe z zdravniki. Če pa že, sodijo določbe, ki opredeljujejo delovni čas dežurne službe in obratovalni čas bolnišnic in ambulant, potem pa to sodi, ne v zakon o zdravniški službi, ampak v zakon o zdravstveni dejavnosti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke - gospoda Jelinčiča ni. Stališče poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije bo predstavila gospa Majda Širca. Izvolite.
Spoštovani! Na odboru, na matičnem odboru je il sprejet predlog, da predlagana sprememba ni primerna podlaga za nadaljnjo obravnavo, s tem, da bi veljalo opozoriti na pravzaprav razlage te neprimerne podlage. Konec koncev, srečali smo se oziroma srečujemo se še ta trenutek z dvema konceptualnima pristopoma k vprašanju urejanja tega problema. Na eni strani predlogom, na drugi strani tudi podporo temu zakonu, ki ste ga bili deležni tudi poslanci s sporočilom predstavnikov javnih zavodov, pa tudi bolnišnic, pa tudi s sporočilom vodje kliničnega centra. In na drugi strani z drugačnim konceptualnim pristopom, ki so ga posredovali socialni partnerji tudi na samem odboru. In se gibljejo v povsem drugo izhodišče, ki je mogoče tudi pri samih poslancih bilo nekoliko spregledano in za katerega bi veljalo v bodoče oziroma ob kakršnihkoli odločitvah temeljito premisliti. Se je zgodila zelo oziroma se bo zgodila neka dualna situacija, ko se bomo v januarju srečali z nekim zakonom, ki globalno ureja vprašanja delovnih razmerij, ki bo stopil v veljavo. In z drugim zakonom, ki ureja specifična, ampak na neprimeren način oziroma za zdravniško službo neprimeren način rešena vprašanja. Predlog spremembe poskuša ta vprašanja doreči, nedvomno pa velja ob tem poudariti sledeče. Eno izmed temeljnih razhajanj, mislim, da pri razmišljanju, kako urejati delovna razmerja na tako specifičnem področju, kot je zdravstvo, je v tem, ali tovrstno tematiko, tovrstno problematiko rešujemo v specifičnem, skratka v zakonu, ki je vezan na samo dejavnost, ali se lahko rešuje v kolektivni pogodbi, tako kot bi želeli socialni partnerji. Spomnimo se, v državnem zboru smo se, ko smo sprejemali zakon o delovnih razmerjih, že srečevali s to problematiko pri nekem drugem področju, kjer smo dobili jasna napotila, da so legalna in legitimna razmerja, v kolikor so specifična, in to tudi zakon o delovnih razmerjih narekuje, specifična problematika se rešuje v lastnem področnem zakonu. Novi zakon o delovnih razmerjih namreč določa, da se specifike urejanja delovnega časa in počitkov lahko uredijo tudi z zakonom in ne samo s kolektivnimi pogodbami na ravni dejavnosti. In tudi sama ustava določa, da pravice in obveznosti državljanov ter drugih oseb lahko določa državni zbor samo z zakonom. Tako smo z zakonom uredili tudi specifike delovnih razmerij - apeliram, recimo, na vprašanje umetniških poklicev znotraj zakona o uresničevanju izvajanja javnih dobrin na področju kulture ali pa v zakonu vzgoje in izobraževanja. Tudi šolniki imate, imamo v zakonu posebej izhodišča postavljena, ki so specifična, izven zakona o delovnih razmerjih, in se potem sukcesivno rešujejo v kolektivni pogodbi. Kolektivna pogodba je po definiciji sporazum, s katerim se predstavniki delavcev in predstavniki delodajalcev dogovorijo za nižjo dopustno raven medsebojnih pravic in obveznosti iz delovnega razmerja, in v bistvu le dopolnjuje tisto, kar izvaja zakon. Kakorkoli že, s pravico zdravnikov do počitka kot neodtujljivo pravico vseh zaposlenih, bi glede na nov krovni zakon o delovnih razmerjih prevladala nad ustavno pravico državljanov do zdravstvenega varstva, kar pa je v nasprotju s širšim družbenim interesom, ki ga mora zagotavljati država z zakonom. Prav v tem smislu imamo poslanci pred očmi dolgoročne - ker imamo pred očmi dolgoročne koristi države, smo odgovorni za to, da odpravimo to nasprotje temeljnih pravic, tako da uveljavljene ene ne bi šle na škodo uveljavljene druge. Skratka, pravico državljanov do zdravstvenega varstva iz ustave bomo zagotovili le tako, če bo zagotovljena pravica kot neprekinjena, zato jo moramo tudi uravnoteženo uveljaviti. Če skrajšam, apeliram na to, da se ureditev, ki je tu odprta, dopolni na način, da bo zagotovila tudi v detajlih še sedaj odprta vprašanja, ne pa da se zavrže in postavi njeno reševanje v povsem drug netemeljni akt.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Stranke mladih Slovenije bo predstavil gospod Igor Štemberger. Izvolite.
Hvala za besedo. Kot izgleda, se vladi pri tem zakonu zelo mudi, zato tudi nujni postopek tik pred koncem leta. V začetku januarja bo začel veljati zakon o delovnih razmerjih, ki delavcem zapoveduje največje število delovnih ur in število ur počitka. Delovni čas zdravnikov mora biti prilagojen njihovi dejavnosti in dejstvu, da je zdravnikov odločno premalo. Rešitve morajo biti takšne, da bo omogočeno normalno delo v vseh zdravstvenih ustanovah, da bo organizirana neprekinjena medicinska pomoč in predvsem tako, da ne bodo oškodovani bolniki. Vendar smo prejšnje spremembe zakona sprejemali meseca julija. Vlada je imela tudi šest mesecev časa, da spremembe, ki jih zdaj predlaga, uskladi s sindikati zdravniških delavcev,in zdravnikov, zdravniško zbornico in ostalimi. Vendar tega ni storila. Zakaj ne, je najbrž treba vprašati ministra. Vsa omenjena združenja so poslala dopise, da so predloge sprememb dobile prepozno in da so se morali o njih opredeljevati zadnji trenutek. Odgovorna vlada, vlada, ki bi mislila na dobrobit zdravnikov in s tem posredno tudi bolnikov, prav gotovo ne bi ravnala tako. Poskus doseganja sporazumnih odločitev je koristen za vse in je odraz demokratičnosti, ne pa samovolje ministra, ki misli, da s takimi "ad hoc" rešitvami preprečuje katastrofo. Ne. S takimi rešitvami se samo povečuje razkorak med ministrom na eni strani in vsemi zaposlenimi v zdravstvu na drugi strani. Predlogov, ki ne bodo plod konstruktivnega dialoga v Stranki mladih Slovenije ne bomo podprli.
Hvala lepa. Končali smo predstavitev stališč poslanskih skupin in prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa. Obrazložitev glasu? Samo trenutek, da preberem predlog sklepa, o katerem bomo odločali [[...]]Proceduralni predlog pred odločanjem? Da bi želeli odmor? Izvolite, gospa Širca.
Hvala lepa. Glede na to, da bi se veljalo pred odločanjem še uskladiti glede predloga, bi prosila za 10 minut odmora. Hvala.
Hvala lepa. Preden preidemo na odločanje, v imenu poslanskega kluba LDS 10 minut odmora. Z odločanjem in seveda z obrazložitvami glasov [[...]]Gospod Cukjati, ste želeli obrazložiti glas? Nadaljevali bomo ob 15.17 uri. Hvala lepa.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, lepo prosim, da se nam pridružite v dvorani, ker bomo prešli na odločanje o naslednjem - lepo prosim za mir v dvorani, da tisti, ki bi vendarle želeli slišati, o čem bomo odločali, to slišijo. Prešli bomo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravniški službi, nujni postopek, ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Sprašujem predstavnike stranke, ki je želela pavzo pred odločanjem - gospod Anderlič, izvolite.
V poslanski skupini in pa predvsem v koaliciji smo se posvetovali in ugotovili, da problemi, povezani z uresničevanjem zakona, ki je bil sprejet julija meseca, z začetkom veljavnosti 1.1.2003, obstajajo in da je potrebno razmisliti o tem, kako, na kakšen način vzpostaviti pogoje, da bo ta služba lahko funkcionirala. Zato seveda je potrebno ta predlog sklepa odbora zavrniti in pripraviti ustrezno rešitev, ki bo v korist tako zaposlenih kot tudi bolnikov. Hvala.
Hvala lepa. Prehajamo torej na odločanje. Obrazložiti je želel je svoj glas gospod Cukjati, izvolite.
Hvala za besedo. No, vsekakor upam, da se zavedate, da gre tukaj samo za komaj omembe vredno korekturo dolžine dežurnega časa, časa opravljanja dežurstva za zdravnike. Zakon o delovnih razmerjih in vsi predpisi pa veljajo za vse zdravstvene delavce in dežurajo trikrat več tudi sestre, po številu, in za njih to nič ne rešuje. Dežurajo tudi drugi profili, drugi kadri, zaradi tega ta novela v ničemer ne spreminja oziroma ne rešuje problema, pred katerim je zdravstvo. Drugič, omenil bi samo en primer, namreč, poglejte. Primer Eurotransplanta. Namreč so dejavnosti, kot je ta dejavnost, ki je povezana z evropsko dejavnostjo - Slovenci smo člani projekta Eurotransplant, to se pravi, da po celi Evropi se zbirajo organi in v trenutku potrebe se implantirajo, se opravi transplantacija. V Sloveniji na primer imamo samo dva strokovnjaka za transplantacijo jeter in ta dva strokovnjaka delata povsod drugje in ne čakata na trenutek, ko bo treba izvajati to dejavnost. In lahko bosta opravila dežurno službo in seveda na koncu dežurne službe bo prišel klic z Dunaja, tukaj so jetra, imate pacienta, opravite transplantacijo. To so specifičnosti, gospodje, v tem slovenskem prostoru in še zdaleč se ne bo rešil problem s to novelo. To novelo je treba resnično temeljito predelati, šele potem bomo lahko rekli - ohranili smo in ne porušili Eurotransplant program ali druge zdravstvene programe v Sloveniji. [[...]] [[Opozorilni znak za konec.]] [[...]]Zaradi tega bom glasoval za predlog odbora.
Hvala lepa. Prehajamo torej na glasovanje o predlogu sklepa, kot je bil predstavljen. Glasujemo. Navzočih nas je 56, za je glasovalo 17, proti 39. [[Za glasovalo je 17.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da zbor predlaganega sklepa ni sprejel. Zato bomo to točko dnevnega reda prekinili. In prosim predsednika matičnega delovnega telesa [[...]]samo dovolite, da preberem do konca, ker poslovnik pa predvideva takšne vrste obnašanja ob nesprejemu sklepa. In sicer matično delovno telo se naj bi sestalo za pripravo dopolnjenega predloga zakona. Minister Keber, izvolite. Proceduralni predlog ima gospod minister, želel bi v zvezi s proceduro nekaj predlagati. Dvignil je roko pred vami. Če dovolite, dam besedo prej njemu, potem vam, gospod Drobnič. Gospod minister, izvolite.
Bom kratek. V skladu s 74. členom poslovnika državnega zbora predlagam, da se razprava in odločanje preloži na naslednjo sejo državnega zbora.
Hvala lepa. Spoštovani gospod minister, o tem predlogu bo odločal državni zbor, vendarle predlagan je bil nujni postopek, kar seveda v bistvu predvideva tri obravnave na isti seji državnega zbora. O predlogu predstavnika vlade, dajem besedo predstavnikom poslanskih skupin. Želi se kdo opredeliti do tega predloga? [[Nihče.]] Zato prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 56, za je glasovalo 51, proti 5. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Zato je bo ta točka preložena na eno izmed naslednjih sej. Mi pa prehajamo na nedokončane točke dnevnega reda, ker smo čakali na uskladitvene amandmaje. Najprej bomo nadaljevali s prekinjeno 3. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVO IN GLASOVANJEM O AMANDMAJU ODOBRA ZA USKLADITEV SPREMEMB DRŽAVNEGA PRORAČUNA ZA LETO 2003. Na klopeh imamo uskladitveni amandma, katerega predlagatelj je odbor za finance. Sprašujem predsednika odbora, ali želi besedo? [[Ne želi.]] Tudi mnenje vlade je podano. Želi predstavnica vlade besedo? [[Tudi ne.]] Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin, če želijo. [[Ne želijo.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju za uskladitev sprememb državnega proračuna. Glasujemo. Navzočih nas je 52, za je glasovalo 39, proti 9. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Tako lahko preidemo na odločanje o spremembah proračuna Republike Slovenije za leto 2003 v celoti. Obrazložitev glasu - prekinjam glasovanje - gospod Podobnik, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Glasoval bom za ta proračun, vendar z velikim cmokom v grlu. Pričakujem, da se bo v okviru postopka našel način, da bo leto 2003 tudi normalno leto za delovanje državnega sveta. Prepričan sem, da način, s katerim je večina v državnem zboru državnemu svetu zmanjšala sredstva za delovanje, ni bil dober. Upam in pričakujem, da državni svet ne bo odreagiral na način, kot bi lahko. Pričakujem, da se bo torej našel način, da bo lahko državni svet normalno funkcioniral. Kot rečeno, bom pa proračun podprl in upam, da na podoben način ne bomo sprejemali amandmajev v prihodnjih odločitvah v državnem zboru. Hvala.
Hvala lepa. Prehajamo torej na glasovanje [[...]]Obrazložitev glasu, gospod Diaci.
Hvala za besedo. Glasoval bom proti proračunu, brez cmoka v grlu. Upam, da bomo s postavke generalštaba Slovenske vojske nakup streliva, kupili temu primerno strelivo, ki ga očitno tako zelo potrebujemo. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti svoj glas? [[Ne.]] Zato lahko zdaj glasujemo. Glasujemo. Navzočih nas je 55, za je glasovalo 41, proti 13. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 13.]] Ugotavljam, da so spremembe proračuna Republike Slovenije za leto 2003 sprejete. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Pred zaključkom te točke še na podlagi osmega odstavka 163. člena poslovnika predlagam zboru, da sprejme naslednji predlog sklepa: Državni zbor pooblašča predsednika odbora za finance in monetarno politiko gospoda Cirila Pucka ter poslanca Ferija Horvata in poslanca Petra Leviča, da v sodelovanju z ministrstvom za finance ter zakonodajno-pravno službo zbora na podlagi sprejetih odločitev zbora pripravijo končno besedilo državnega proračuna za leto 2004. Želi kdo besedo? Ker ne, prehajamo na odločanje o predlaganem sklepu. Glasujemo. Navzočih nas je 56, za je glasovalo 44, proti 5. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na prekinjeno 4. TOČKO DNEVNEGA REDA, in sicer nadaljujemo sejo zbora z obravnavo in glasovanjem o amandmaju odbora za uskladitev predloga državnega proračuna za leto 2004. Na mizi imate tudi mnenje vlade. Sprašujem predsednika odbora, če želi besedo? [[Ne.]] Predstavnica vlade? [[Tudi ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Zato razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje o amandmaju za uskladitev predloga državnega proračuna. Glasujemo. Navzočih nas je 54, za je glasovalo 41, proti 6. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Lahko preidemo na odločanje o predlogu proračuna Republike Slovenije za leto 2004 v celoti. Glasujemo! Navzočih nas je 53, za je glasovalo 42, proti 10. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je proračun Republike Slovenije za leto 2004 sprejet. Dovolite, da ponovno predlagam predlog sklepa, da državni zbor pooblašča predsednika odbora za finance in monetarno politiko gospoda Cirila Pucka, poslanca gospoda Ferija Horvata in poslanca gospoda Petra Leviča, da v sodelovanju z ministrstvom za finance ter zakonodajno-pravno službo na podlagisprejetih odločitev zbora pripravijo končno besedilo državnega proračuna za leto 2004. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Zato bomo o tem sklepu glasovali. Glasujemo. Navzočih nas je 53, za je glasovalo 44, proti 5. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA - RAZPRAVA O POSAMEZNIH AMANDMAJIH IN ČLENIH DOPOLNJENEGA PREDLOGA ZAKONA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA REPUBLIKE SLOVENIJE ZA LETI 2003 IN 2004. Na klopi imamo dva amandmaja, in sicer amandma k 7. členu in k 8. členu. Predlagatelj obeh so štiri poslanske skupine pozicije. Najprej dajem v razpravo 7. člen in amandma štirih poslanskih skupin k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Zato razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujemo. Navzočih nas je 53, za je glasovalo 40, proti 7. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je amandma k 7. členu sprejet. V razpravo dajem še amandma k 8. členu in 8. člen v celoti. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 38, proti 5. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma k 8. členu sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandmaje k 7. in 8. členu. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k tem členom vložiti amandmaje? [[Ne.]] O predlogu zakona v celoti je možna predstavitev stališč poslanskih skupin in poslancev ter vlade kot predlagateljice zakona. Bi želel kdo besedo? [[Ne.]] Zato zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o zakonu v celoti. Glasujemo! Navzočih nas je 54. Za je glasovalo 40, proti 9. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Dovolite, da pred zaključkom današnje seje opravim še ugotovitev o prenehanju mandata poslankama državnega zbora Republike Slovenije. Gospa Danica Simšič in dr. Lucija Čok sta dne 20.12.2002 obvestili zbor, da odstopata s funkcije poslanke. Odstopni izjavi Danice Simšič in dr. Lucije Čok ste prejeli danes na klop, zato jima z današnjim dnem na podlagi drugega odstavka 9. člena zakona o poslancih preneha mandat poslanca. O tem bom takoj obvestila republiško volilno komisijo injo bomo zaprosili, da zboru sporoči, katera kandidata bosta v skladu s 17. členom zakona o volitvah v državni zbor postala poslanca za preostanek mandatne dobe, namesto poslank, ki jima je prenehal mandat. Na podlagi obvestila republiške volilne komisije bo mandatno-volilna komisija državnega zbora pripravila poročilo in predlagala potrditev mandatov ter o svojih ugotovitvah poročala na zboru. Dovolite, da se v imenu nas vseh spoštovanima kolegicama najlepše zahvalim in jima želim obema uspešno delo na novih dolžnostih. S tem zaključujem 25. izredno sejo državnega zbora Republike Slovenije. Spoštovane poslanke in poslanci, dovolite, da predam besedo predsedniku državnega zbora gospodu Borutu Pahorju. Izvolite.
Spoštovana gospa podpredsednica, kolegice in kolegi! Najbrž večina izmed vas ni opazila, da smo že konec meseca in da je Ljubljana krasno predbožično in prednovoletno okrašena. To ni čudno, ker smo bili večji del časa tukaj. Jaz bi se kot prvi med enakimi rad zahvalil vsem, najprej poslankam in poslancem potem pa tudi vsem zaposlenim v državnem zboru, vsem, ki so nam pomagali pri sprejemanju kopice odločitev, tudi najpomembnejše, imenovanja nove vlade ta mesec, za potrpežljivost in strpnost. Brez tega mislim, da ta uspeh ne bi bil mogoč. Seveda ga ocenjujemo različno, tako kot imamo različne politične poglede, ampak navkljub temu se mi zdi, da smo se ta mesec, ki je bil zelo zahteven, obnašali kot kolektiv. Dovolite mi, da vas tudi v tej luči zato povabim tukaj v preddverje na kozarec, da nazdravimo uspehom, ki so za nami, in si izrečemo dobre želje za prihodnje leto. Srečamo se tudi v nedeljo, ko bomo inavgurirali novega predsednika, in v ponedeljek, ko bomo imeli slavnostno sejo, na kateri bo spregovoril poslanski kolega, podpredsednik dr. Brejc. Do takrat vas lepo pozdravljam. Zdaj pa tudi vse zaposlene v hiši vabim, da se nam pridružijo tukaj v preddverju in da vsem, ki so sodelovali z nami, tudi predstavnikom vlade, nevladnih organizacij, vseh institucij zaželimo vse dobro v novem letu, njim in tistim, ki jih imajo radi. Prosim. [[...]] [[Aplavz.]] [[...]]