Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam 84. izredno sejo Državnega zbora, ki sem jo sklical na podlagi prvega odstavka 58. člena in drugega odstavka 60. člena Poslovnika Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Andrej Černigoj, Samo Bevk, mag. Marko Koprivc, Nik Prebil, Zmago Jelinčič Plemeniti, Franc Jurša, Ivan Hršak, Monika Gregorčič, Iva Dimic od 13 do 14. ure, Mihael Prevc od 13. do 15. ure, Aleksander Reberšek od 15. ure dalje, Aljaž Kovačič, Jerca Korče, Jani Möderndorfer, Anja Bah Žibert, Mateja Udovč in Bojana Muršič. Na sejo sem vabil predstavnike Vlade. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na določitev dnevnega reda 84. izredne seje Državnega zbora. predlog dnevnega reda ste prejeli v torek, 5. oktobra 2021 s sklicem seje. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu s prvim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. predlogov za širitev dnevnega reda seje nisem prejel. Zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red kot ste ga prejeli s sklicem. Prehajamo na odločanje. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 61, proti nihče. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je dnevni red 84. izredne seje zbora določen. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA READ – NA OBRAVNAVO PREDLOGA PRIPOROČILA V ZVEZI Z NAČRTNIM FINANČNIM IZČRPAVANJEM HRBTENIC SLOVENSKEGA NOVINARSTVA STA S STRANI VLADE REPUBLIKE Slovenije. Predlog priporočila je v obravnavo zboru predložila skupina 43. poslank in poslancev s prvo podpirano mag. Alenko Bratušek. V zvezi s tem predlogom priporočila je skupina 43. poslank in poslancev s prvo podpisano mag. Alenko Bratušek zahtevala, da Državni zbor opravi splošno razpravo. Za dopolnilno obrazložitev predloga priporočila dajem besedo predstavnici predlagatelja, mag. Alenki Bratušek.
Najlepša hvala za besedo in lep pozdrav vsem prisotnim. Danes ste Vlada in koalicija STA že 281. dan pustili brez zakonitega plačila za opravljeno delo. Gospoda z Ukoma sem včeraj vprašala, če bi bil on 280. dni pripravljen delati, hoditi v službo brezplačno. Odgovora nisem dobila, on pa je s seje zbežal. Danes isto vprašanje postavljam državni sekretarki. Državna sekretarka, ste pripravljeni hoditi v službo 281. dni brez da vas delodajalec za to plača? Ste mogoče pripravljeni vrniti približno 50 tisoč evrov kot ste jih dobili za plačilo opravljenega dela v teh 280. dneh? To namreč zahtevate od zaposlenih na STA in to zahtevate od njih v nasprotju z zakonom. STA tako kot naša država letos praznuje 30 let svojega obstoja in dobrega dela. Je podjetje oziroma institucija, ki je pred 30. leti prva poročala o dogajanju povezanem z osamosvajanjem naše države. Predsednik republike Borut Pahor, je Slovenski tiskovni agenciji pred kratkim podelil državno odlikovanje, red za zasluge. STA je odlikovanje prejela za 30 let nenadomestljivega agencijskega poslanstva v medijskem prostoru in za pomembno vlogo v obdobju osamosvojitve Slovenije, so odlikovanje utemeljili v uradu predsednika republike. Slovenska tiskovna agencija in samostojna Republika Slovenija sta nerazdružljivi vrstnici. Rodili sta se v prelomnem trenutku, skupaj šli skozi pretrese osamosvajanja in skupaj odraščali. Obe sta nastali iz nuje in vznesenosti, zdaj pa obe vstopata v novo zrelostno obdobje, tudi danes je verodostojnost informacij enako pomembna kot je bila pred 30-mi leti, zato sta vloga in odgovornost Slovenske tiskovne agencije še naprej nenadomestljivi, so še utemeljili predsednikovo odlikovanje. In vi, spoštovana koalicija, ste danes pripravljeni uničiti oboje. STA je tik pred stečajem in na žalost je tudi naša država tik pred stečajem ne finančnim, čeprav tudi ta ni daleč, ampak pred stečajem vrednot za katere so se naši predniki borili desetletja. Da se danes v Državnem zboru pogovarjamo o tem, da mora Vlada spoštovati zakone, je šokantno in v normalni demokratični državi takšne vlade ne bi bilo več. In vsi spoštovani poslanci, ki temu držite štango, ste krivi in odgovorni za to. Polna usta so vas hvale o gospodarski rasti in nizki stopnji brezposelnosti. Kdo od vas bo prevzel odgovornost za 100 brezposelnih ljudi, predvsem novinarjev in ostalih, ki delajo v STA? Kdo od vas bo imel pogum stopiti pred njihove družine, otroke in povedati, da je mamica ali očka brez službe zaradi vas? In to ne zato, ker svojega dela ne bi opravil ali ga ne bi opravil dovolj dobro, ampak preprosto zato, ker vi opravljenega dela ne plačate in odgovorni ste dvakrat kot vlada, ki je dolžna plačati opravljeno javno službo, STA to namreč opravlja skladno z zakonom in kot lastnik podjetja, STA v 100 % lasti Republike Slovenije, Vlada pa imenu lastnika, torej države ureja vsa razmerja z STA. Se pravi dvakrat ste to podjetje in zaposlene pustili na cedilu. Zakon o STA v 3. členu določa tako. Edini ustanovitelj in družbenih STA je Republika Slovenija. Družba je ustanovljena za nedoločen čas, v imenu Republike Slovenije pravice družbenika izvaja Vlada Republike Slovenije, če ta zakon ne določa drugače in ne določa drugače. In tretji odstavek tega istega člena pravi dolžnost ustanovitelja je zagotoviti institucionalno avtonomijo in uredniško neodvisnost STA ter primerno financiranje za celovito in nemoteno izvajanje javne službe na podlagi letnega poslovnega načrta STA. 20. člen istega zakona definira, da STA pridobiva sredstva iz sredstev državnega proračuna na podlagi letne pogodbe med ustanoviteljem in STA, tržne dejavnosti, sponzorskih in donatorskih in drugih virov skladno z zakonom in aktom o ustanovitvi. 29. decembra 2020 ste vi spoštovana koalicija vi sprejeli, potrdili Zakon o interventnih ukrepih za pomoč pri omilitvi posledic drugega vala epidemije covid-19. 66. člen, ki je bil v zakon dodan z amandmajem, katerega predlagatelji prvopodpisani so bili poslanci SMC - Stranke Modernega centra, pravi tako: »Ne glede na 20. člen Zakona o slovenski tiskovni agenciji«, to je člen, ki govori, da je treba imeti sklenjeno pogodbo, še enkrat bom začela: »ne glede na ta 20. člen Zakona o slovenski tiskovni agenciji se s tem zakonom za leto 2021 ureja financiranje opravljanja javne službe, ki jo v skladu z zakonom opravlja Slovenskega tiskovna agencija.« Ne glede na ta člen, ne glede na zahtevo Zakona STA po pogodbi ste sprejeli zakon, vi, spoštovana koalicija, vi ste glasovali za to, da ta pogodba ni potrebna. Se pravi, če tega ne izvršite, kršite zakon in dejstvo je, da imate zakonsko obveznost, ki je ne spoštujete. In prav smešno ali pa mogoče še bolj kot smešno, žalostno je bilo v torek videti predsednika vlade, ki je državam zahodnega Balkana žugal in polagal na srce, da bodo lahko del evropske družine le, če bodo spoštovale pravo in pravno državo. Kronologija dogajanja, povezanega s Slovensko tiskovno agencijo, je še bolj žalostna. Enajst strani je tukaj točk, kaj vse se je dogajalo. Jaz bom povzela samo tiste glavne. 27. marec 2020, se pravi nekaj dni po nastopu vlade, premier Janez Janša ob novici STA o zaskrbljenosti mednarodnih organizacij glede napadov na novinarja Blaža Zgago objavi tvit, v katerem zapiše, da je STA ventilator za lažne novice. In to je začetek vse zgodbe. 9. julija 2020 zasledimo, da na Ministrstvu za kulturo pripravljate nov Zakon o STA, ki seveda predvideva med drugim prenos imenovanja nadzornega sveta STA z Državnega zbora neposredno na vlado. Seveda bi vam to hudo olajšalo vse skupaj, kar se zdaj dogaja. 15. oktobra 2020 predsednik vlade po intervjuju STA z raperjem Zlatkom na dan, ko se je med drugim zgodilo tudi srečanje, njegovo srečanje z madžarskim kolegom, objavi tvit, v katerem zapiše, da je STA nacionalna sramota. 27. novembra 2020 se zgodi prva ustavitev financiranja javne službe s strani Ukoma. 14. decembra 2020 Odbor DZ za kulturo sprejme sklep, s katerim pozove vlado k vzpostavitvi financiranja STA in to v roku 3 dni. Seveda vi, ker ne spoštujete zakonov, zakaj bi spoštovali sklepe Državnega zbora. 24. februarja 2021 se zgodi druga ustanovitev financiranja javne službe. Ukom pač zavrne zahtevek STA za plačilo javne službe v januarju. 9. marca 2021 predsednik vlade pozove k odstopu direktorja STA in seveda to kar na Twitterju, tako kot smo že navajeni. 18. marca 2021 je celo vlada sprejela sklep, s katerim je nadzornemu svetu predlagala razrešitev direktorja STA Bojana Veselinoviča. Toliko o nevpletanju vlade v gospodarstvo, ker STA je d. o. o., če jaz kaj vem. 8. aprila 2021 se oglasi tudi podpredsednik vlade, to je gospod Matej Tonin, ki na spletni strani objavi zapis, v katerem med drugim zapiše, da mora direktor STA Bojan Veselinovič ponuditi svoj odstop. Najprej sprejme sklep, kjer poziva nadzorni svet, da ga zamenja, potem ga pa še za vsak slučaj pozove, da naj ponudi svoj odstop. In to podpredsednik vlade. 12. aprila 2021 gospod Veselinovič javno sporoči vladi, da ji omogoča dostop do vseh poslovodnih knjig in spisov STA. 15. aprila 2021 STA obiščejo policisti. Zakaj? Zato, ker je vlada slab mesec pred tem sprejela sklep in predlagala notranjemu ministru preverjanje v zvezi z STA. Vlada, vlada nalaga, da policisti določene stvari preiskujejo. Res smo na dobri poti. 29. aprila 2021 nas celo Evropska komisija pozove oziroma nam pove, da država lahko izplača državna sredstva za STA, kar zajema tudi plačilo za leto 2021, v višini okrog 2 milijonov evrov. Vlada vseeno teh sredstev še vedno ne izplača, četudi ji zakon PKP 7 to jasno nalaga. Povedati je treba, da ste verjetno računali na to, da bo Evropska komisija rekla, da pač denarja ne smete nakazat, ampak javno službo in to, kar ljudje delajo, je treba plačevati. In takšnih očitkov lahko berem še kakšnih 15 minut. Na žalost smo danes tukaj zato, ker je Slovenska tiskovna agencija tik pred stečajem. In spoštovane kolegice in kolegi, vi boste odgovorni za stečaj ustanove, ki 30 let uspešno dela, hodi z roko v roki z našo mlado lepo državo. Vse vzvode imate, še več, sprejeli ste zakon, ki ga ne spoštujete. Kako naj ljudje spoštujejo zakone, če jih tisti prvo razredni ne spoštujete? Od ljudi zahtevamo, da spoštujejo zakone, za vas so zakoni nekaj, kar ni treba spoštovat. Že včeraj sem povedala, če se vsi v tej dvorani strinjamo, da je pogodba potrebna, zakon pravi, da ni in nihče v tej dvorani ni nad zakonom. Nihče v tej dvorani ni nad zakonom. Zakon, ki ste ga sprejeli v koaliciji jasno določa, da se sredstva Slovenski tiskovni agenciji nakažejo ne glede na to, če je podpisana pogodba. To so dejstva in na žalost naš sklep včeraj na odboru ni bil sprejet. Tudi, če bi bil, dvomim, da bi rezultat vašega dela bil kakorkoli drugačen, ampak, zaradi takšnega dela, zaradi takšnega načina, zaradi takšnega vladanja, vas imajo ljudje dovolj, so na cesti, so na ulicah in ja, zelo napačno je sporočilo, da zakon velja samo za drugorazredne. Prvorazredni pač lahko delate kar hočete, po vaše, seveda.
Hvala lepa. Predlog priporočila je na 42. nujni seji 7. 10. 2021 kot matično delovno telo obravnaval Odbor za kulturo. Ker po končani razpravi odbor ni sprejel delov predloga priporočila, je bila obravnava predloga priporočila na seji delovnega telesa končana. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici Violeti Tomić.
Hvala za besedo, predsednik. Odbor za kulturo je včeraj na 42. nujni seji obravnaval Predlog priporočila v zvezi z načrtnim finančnim izčrpavanjem hrbtenice slovenskega novinarstva STA s strani Vlade Republike Slovenije, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila skupina poslank in poslancev, s prvopodpisano mag. Alenko Bratušek. Pri delu odbora so poleg predstavnikov predlagatelja predloga priporočila Ministrstva za kulturo, Zakonodajno-pravne službe, UKOM-a, sodelovali še predsednica Sindikata novinarjev Slovenije, direktor STA v odstopu, prof. dr. Marko Milosavljević in predstavnica pravne mreže za varstvo demokracije, Katarina Bervar Sternad. Dopolnilno obrazložitev v imenu predlagatelja je podala poslanka mag. Alenka Bratušek. Uvodoma je poudarila, da teče 280. dan, danes že 281., odkar je Vlada Slovensko tiskovno agencijo pustila brez zakonitega plačila za opravljeno delo, kar kaže na žalostno dejstvo, da je Vlada za svoje cilje pripravljena uničiti institucijo, ki dela in obstaja že 30 let. Spomnila je, da je Slovenska tiskovna agencija pred 30. leti prva poročala o dogajanju, povezanim z osamosvajanjem Republike Slovenije. Nedavno je predsednik republike podelil celo državno odlikovanje, red za zasluge, ki ga je prejela za 30. let nenadomestljivega agencijskega poslanstva v slovenskem medijskem prostoru. Vlada je, kot stoodstotna lastnica podjetja in kot Vlada, je dolžna plačevati opravljanje javne službe, odgovorna za položaj, v katerem se nahaja agencija. Kronologija agonije STA je dolga in se je začela 27. marca 2020, s tvitom predsednika Vlade, da je STA ventilator za lažne novice. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je med drugim povedala, da v primeru, če je neka vsebina urejena z zakonom, to pomeni, da je v tem vsebovana obveznost, da se zakonsko ureditev v celoti spoštuje in naslavljanje dodatnih priporočil Vladi niti ni potrebno, niti smiselno. Predstavnica Ministrstva za kulturo je predstavila mnenje Vlade Republike Slovenije, v katerem Vlada poziva STA, da nemudoma začne izvajati javno službo v skladu z ZSTAgen, pošlje UKOM-u ustrezno poročilo o izvajanju javne službe in dosledno zagotovi jasno, pregledno in primerno ločevanje dejavnosti javne službe in tržnih dejavnosti, vključno z jasnim ločevanjem računovodskih izkazov. V dolgi in polemični razpravi, so predstavniki opozicije poudarjali, da Vlada sistematično izčrpava STA in jo s premišljenim manevrom načrtno slabi. Gre za poskus discipliniranja in za politični pritisk, ter poskus prevzema nadzora nad medijskim prostorom. Priča smo politično motiviranem poskusu ustrahovanja novinarjev, pritisku na medijsko svobodo in odkritemu posegu v javnost obveščanja. Sovražni odnos Vlade do medijev odraža sovraštvo od ljudi, ki ji niso naklonjeni. Vlada krši Zakon o STA, PKP 7 ne upošteva sodbe Vrhovnega sodišča, s čimer ustvarja novo realnost, kar je nedopustno. S tem državljanom sporoča, da zakonov ni potrebno upoštevati, saj jih tudi Vlada ne izpolnjuje. V skladu z Zakonom o STA, ki je lex specialis je Vlada dolžna financirati agencijo 66. člen PKP 7 pa določa, da podpis pogodbe za leto 2021 ni potreben. Vsi ostali izgovori za nefinanciranje STA so sprenevedanje. Posledica je, da zaposleni na agenciji kljub opravljanju svojega dela niso plačani, s čimer Vlada krši delovno pravno zakonodajo in ogroža socialno varnost zaposlenih na STA. Opozorili so tudi na sporen prenos nadzora z nadzornega sveta STA na UKOM. Nasprotno so poslanci SDS opozarjali, da javna in tržna dejavnost na STA nista bili ustrezno ločeni, kar kaže na sporno poslovanje agencije. Pogodba, ki še ni podpisana prinaša več novosti, ki bodo omogočile nadzor nad finančnim poslovanjem. Odstop direktorja bo ublažil siceršnje napetosti med direktorjem STA in UKOM in odločil vzpostavitev normalne komunikacije med obema ustanovama. Med drugim so direktorja o odstopu pozvali, da podpiše pogodbo in s tem reši položaj zaposlenih. Izrazili so podporo ravnanju direktorja UKOM, saj njegova dolžnost, da preveri katere storitve se plačujejo iz proračuna v okviru plačevanja javne službe in odpravi nepravilnosti dvojnega plačevanja. STA mora imeti cenik za svoje storitve le-te ne morejo biti ocenjene pavšalno. Med drugim je bilo povedano, da se v državi ne poroča objektivno, saj določene informacije ne pridejo do ljudi, da se premalo poudarja družinske vrednote in da je bila STA ugrabljena s strani globoke države. V nadaljevanju je odbor glasoval o tej točki predloga priporočila in ga z 9 glasovi za in 9 proti ni sprejel. S tem je obravnava predloga priporočila v zvezi z načrtnim finančnim izčrpavanjem hrbtenice slovenskega novinarstva STA s strani Vlade Republike Slovenije na matičnem delovnem telesu končana. Hvala.
Hvala lepa. Za obrazložitev mnenja dajem besedo predstavnici Vlade, dr. Ignaciji Fridl Jarc, državni sekretarki na Ministrstvu za kulturo.
Spoštovani predsednik, lepo pozdravljeni! Spoštovane poslanke in poslanci! Vlada Republike Slovenije navaja, da financiranje javne službe STA urejajo 20. člen Zakona o Slovenski tiskovni agenciji in 66. člen Zakona o interventnih ukrepih za pomoč pri omilitvi posledic drugega vala epidemije Covid-19 podrobneje pa Uredba o upravljanju javne službe Slovenske tiskovne agencije, s katero je Vlada uredila določena vprašanja, ki so se tekom izvrševanja javne službe STA v preteklosti izkazala za nedorečena oziroma so bila predmet različnih interpretacij pogodbenih strank. Vlada je uredbo med drugim izdala z namenom, da zagotovi izrecno pravno podlago oziroma pooblastilo Uradu Vlade Republike Slovenije za komuniciranje za izplačilo sredstev iz naslova opravljanja javne službe STA. To pravno podlago je v pretekih letih sicer predstavljala vsakokratna letna pogodba med UKOM in STA, vendar pa STA kljub številnim pozivom UKOM ni izrazil interesa za sklenitev pogodbe za leto 2021. V skladu s 4. členom Uredbe skleneta STA in Vlada letno pogodbo na podlagi podatkov izkazanih v letnem poslovnem načrtu STA. Za pripravo podpis in izvajanja pogodbe je pooblaščen direktor UKOM. STA trimesečno poroča UKOM o izvajanju poslovnega načrta. V letni pogodbi določena letna višina nadomestila za javno službo se izplačuje mesečno glede na opravljen obseg storitev javne službe v preteklem letu. [[nerazumljivo]]je podlaga za mesečno izplačilo mora biti priloženo poročilo o opravljenem obsegu storitve javne službe v posameznem mesecu skladno s podatki o posameznih vsebinah javne službe iz 4. člena Zakona o STA. Glede na navedeno Vlada poziva STA, da, prvič, nemudoma začne izvajati javno službo v skladu z Zakonom o STA, drugič, v skladu s 4. členom uredbe pošlje Ukomu ustrezno poročilo o izvajanju javne službe, in tretjič, v skladu s 6. členom Zakona o STA in sedmim odstavkom 60. člena Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2021 in 2022 dosledno zagotavlja jasno pregledno in primerno ločevanje dejavnosti javne službe in tržnih dejavnosti, vključno z jasnim ločevanjem računovodskih izkazov, oziroma da zagotavlja ločeno računovodsko spremljanje dejavnosti na podlagi objektivno določenih sodil. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Matjaž Nemec bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi, spoštovani predsednik Državnega zbora. Danes sta bila razglašena prejemnika Nobelove nagrade za mir, to sta filipinska novinarka in ruski novinar. Skratka oba prejemnika sta novinarja. Seveda zaradi prizadevanj za svobodo medijev in demokracijo. To je samo dokaz več, kako pomembni so neodvisni, spoštovani, za demokratičnost družbe in kako je očitno ogrožena medijska neodvisnost in svoboda po svetu kot tudi v Sloveniji. Danes mineva tudi 281 dni, odkar STA ni prejela plačila za opravljanje javne službe. Janez Janša je z načrtnim rušenjem STA pričel 27. marca lani, ko je Slovensko tiskovno agencijo označil za ventilator za lažne novice. Njegov napad s končnim ciljem popolnega razvrednotenja STA se še do danes ni končal. Ni enostavno pričeti, spoštovani, z obrazložitvijo, da Državni zbor kot zakonodajno delovno telo, kot najvišji organ izvršne oblasti pa vendarle poziva Vlado, da spoštuje zakone. Povedano drugače, spoštovani, predlagatelji današnje izredne seje Državnega zbora smo kot opozicijske poslanke in poslanci, ki opravljamo svojo ustavno in določeno vlogo, primorani vlado in koalicijsko večino, spoštovani, opozoriti, da naj spoštuje dva konkretna člena zakona. Pri čemer je bil eden, spoštovani, izmed dveh sprejet na predlog Poslanske skupine SMC, ki je del vladne koalicije. Ta naš poziv vključuje še spoštovanje sodbe vrhovnega sodišča in upoštevanje opozoril Evropske komisije, najvišjega izvršnega organa EU, ki ji, še toliko bolj bizarno, predseduje prav Republika Slovenija. Kot da ni samo po sebi popolnoma nesprejemljivo, da mora Državni zbor pozivati vlado, da naj spoštuje, izvršuje zakone države, ki ji je bila začasno prepuščena v upravljanje. Moramo tako, spoštovani, koalicijo z izredno sejo tega zbora priporočati, da spoštuje vsaj lastne zaveze in člene, ki so jih v protikoronske zakone vnesli kar sami? O stanju v državi torej najbolj v nebo vpijoče priča dejstvo, da vladajoči večini v Državnem zboru danes predlagamo, da svoji vladni večini predlaga, da naj spoštuje in izvršuje pravni in ustavni red Republike Slovenije - k čemur so prisegli vsi članice in člani te iste vlade, žal pa očitno s figo v žepu. Ustavitev financiranja STA s strani vlade razumemo kot neposredni napad na STA in kakovostno novinarstvo. Kljub temu, da zakon vladi nalaga, da poskrbi za financiranje in nadaljnji obstoj Slovenske tiskovne agencije in k spoštovanju dveh zakonov, ki k tem, kot je presodilo tudi sodišče, zavezuje vlado Republike Slovenije, torej mi moramo vas pozivati, da spoštujete lastne sprejete zakone. Spoštovani kolegice in kolegi! STA je aorta slovenskega medijskega okolja in ga dnevno napaja s stotinami novic in obenem ključna državna infrastruktura za komuniciranje, tudi s tujimi javnostmi. Je kompleksen organizem medsebojno povezanih funkcij, ki so se razvijale celih 30 let. Ideje o lastni agenciji pa segajo še bistveno kasneje v kasnejše obdobje pred osamosvojitvijo. Zato, spoštovani, je nedopustno, da se mora STA v svojih zreli fazi, ko njen arhiv obsega več kot milijon novic, fotografij in zvočnih posnetkov ter je izoblikovana kot dobro delujoča ustanova s profesionalnim ugledom doma in v mednarodnem okolju soočati z nedopustnimi in nedojemljivimi pritiski in neupravičenimi, celo nezakonitimi finančnimi izčrpavanji in zanemarjenjem prav s strani zastopnikov naše države. In to tiste države, ki jo je pomagala soustvarjati. Prišli smo do točke ko vladno neizvrševanje zakonov, ki ju je sprejel državni zbor, neposredno ogroža prihodnost STA in posega v oskrbo s kakovostnimi in neodvisnimi informacijami. To pa je edino kar je z opustitvijo dolžnega ravnanja Vlade Republike Slovenije ogroženo. STA je namreč pomembna partnerica, tudi slovenski znanosti in novinarski stroki. Ima vzoren sistem zagotavljanja uredniške in novinarske avtonomije ter izvaja naslavljajoče aktivnosti preverjanja dejstev in spodbujanja medijske pismenosti. STA prav tako s svojim delom pomembno prispeva k uresničevanju temeljnih razvojnih ciljev naše države, Republike Slovenije, pa naj si gre za zunanjepolitične cilje ali za zagotavljanje enakomernega regionalnega razvoja, ki ga v SD ocenjujemo kot še posebej pomembnega za zagotavljanje enakih možnosti po vsej državi. Socialni demokrati tako skozi predlog današnjega priporočila pozivamo ponovno Vlado Republike Slovenije kot zastopnico te naše države, ustanoviteljice Slovenske tiskovne agencije, da naj v skladu z zakonom o STA s sedmim paketom za omilitev posledic epidemije ter več pozivi domače, mednarodne javnosti, mednarodnih združenj, Evropske komisije in koneckoncev tudi sodišča, da naj nemudoma zagotovi primerno financiranje za celovito in nemoteno izvajanje javne službe ter spoštuje institucionalno avtonomijo in uredniško neodvisnost. S specializiranimi uredništvi mrežo dopisnikov v Bruslju, Zagrebu, New Yorku in vseh slovenskih regijah STA zagotavlja vidnost dogodkom izven prestolnice, ki bi sicer najverjetneje ostali prezrti. Obenem pa je vodilni slovenski dnevno informativni servis v angleškem jeziku ter partnerica vseh pomembnejših tujih agencij. Njeni mednarodni naročniki pa so tudi veleposlaništva in tuje ter domače gospodarske družbe. Strah in nelagodje, spoštovani, vlade pred verodostojnim delom hrbtenice slovenskega novinarstva pa povzroča lomastenje tako po javni RTV, kot tudi po STA. Pravzaprav gre za izredno zaskrbljujoč trend vladnega ravnanja v odnosu do celotne medijske krajine v naši državi, ki terja vso našo pozornost in skrb, ne glede na to kdo je v opoziciji in kdo je v koaliciji. In ne, spoštovani, nobenega razloga ni za optimizem. Ko bo utihnila STA bo nastopil oglošujoč molk, ki si ga demokratična država ne more dopustiti, če je to še sploh država, ki so ji v ospredju interesi njenih državljanov in ki se ni pripravljena odpovedati svoji suverenosti na področju informiranja in medijev. Ali kot bi rekel nekdo drug: red je red, zakon je zakon. Tudi za vlado Janeza Janše bi moralo to veljati. Včasih so stvari enostavne in preproste. Danes, spoštovani, bomo odločali o tem, ali naj vlada spoštuje zakone ali pa je vlada Janeza Janše skupek prvorazrednih, ki jim je dovoljeno za lastne cilje uničevati institucije te naše države, skupne države, po ljudeh pa mirno škropiti solzivec in obmetavati sovražni govor. Spoštovani kolegice in kolegi! Intimna izbira Socialnih demokratov je pravna država. Je demokracija in je spoštovanje zakonov. Upamo, da hrepenenje po takšni Sloveniji na desni strani tega našega Državnega zbora še ni povsem zamrlo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Violeta Tomić bo predstavila stališče Poslanske skupine Levica.
Hvala za besedo, predsednik. Včeraj smo v kar šesturni razpravi skušali koalicijskim poslancem dopovedati, da je nefinanciranje Slovenske tiskovne agencije s strani države nedopustno, ravno tako revanšizem in vmešavanje v uredniško politiko. To so njihovemu predsedniku in aktualnemu predsedniku Vlade neštetokrat povedali tudi predstavniki evropskih inštitucij, nazadnje pred samo dvema dnevoma Ursula von der Leyen ob zasedanju evropskih držav na Brdu. Vse zaman. Za Janeza Janšo je vse česar si ne more pokoriti, potrebno uničiti. Dogajanje ja zadnji dan septembra doseglo vrelišče, ko je z mesta direktorja STA odstopil Bojan Veselinovič. Kot je sam pojasnil, pri teptanju novinarske avtonomije ne bo sodeloval. Pa tudi predsednik republike, Borut Pahor, je neuspešno mediatorsko posredoval glede pogodbe o javni službi v letu 2021 med vodstvom STA in direktorjem Ukoma, Urošem Urbanijo. Vse zaman. Blokada financiranja je še vedno prisotna, ne glede na to, da je Vrhovno sodišče potrdilo, da je mesečno plačevanje javne službe STA zakonska dolžnost države. Država je sredstva dolžna zagotoviti ne glede na pogodbo, ki jo je od STA zahteval Ukom, in ki vsebuje nekatere za novinarsko delo nesprejemljive pogoje. Tudi v primeru, če letna pogodba za leto 2021 ni sklenjena, se storitve javne službe plačajo v skladu s sedmim protikoronskim zakonom. Ustanovitelj je dolžan financirati javno službo STA v skladu s poslovnim načrtom družbe. V skladu z zakonom o STA je edini ustanovitelj in družbenik STA Republika Slovenija, v njenem imenu pa pravice STA izvaja Vlada Republike Slovenije. Slednja mora v skladu s 3. členom omenjenega zakona zagotoviti institucionalno avtonomijo in uredniško neodvisnost ter primerno financiranje za celovito in nemoteno izvajanje javne službe na podlagi letnega poslovnega načrta STA. Omenjeno izvajanje javne službe se v skladu z 20. členom zakona financira iz sredstev državnega proračuna, ki jih agenciji zagotavlja Ukom. Poleg ignoriranja dolžnosti, ki jih ima na podlagi temeljnega zakona o STA, se Vlada že devet mesecev ne ozira na še en zakon, ki je bil sprejet konec decembra 2020 in sicer, sedmi protikoronski zakon. V skladu s 66. členom zakona je bilo ustanovitelju naloženo, da mora STA v sedmih dneh od uveljavitve zakona iz proračuna države poravnati vse zapadle obveznosti za opravljanje javne službe za leto 2020, in da mora ne glede na to ali bo za leto 2021 pogodba z STA sklenjena, agenciji zagotoviti proračunska sredstva za opravljanje javne službe. To se ni zgodilo. Kar se pa dogaja, je iskanje vedno novih vzrokov za izčrpavanje STA, novih pogojev, kapric direktorja Ukoma, pa dopisovanje z Brusljem, kjer je Vlada pri Evropski komisiji preverjala ali je takšno financiranje sploh v skladu s pravili o podeljevanju državnih pomoči, s čimer je skušala zavlačevati in se izogibati plačilu. Pretvarjanje, da gre za tako imenovano skrb za proračunska sredstva, je nedopustno, saj je po drugi strani Urbanija na Ukomu zaposlil cel kup kadrov iz Nove24, porabil kar 250 tisoč evrov za delo preko študentskih napotnic, nakazal kar 12 tisoč evrov svoji sodelavki, gospe Dangubič, itn. Skratka, dvoličnost direktorja kot vseh, ki so vpleteni v to zgodbo, je neskončna. Novinarji delajo brez plačila in tako rekoč sto družin životari in životari zaradi sadizma te Vlade. Te Vlade, ki ima polna usta družinskih vrednot. Prav tako je UKOM od STA neupravičeno zahteval določeno dokumentacijo, denimo podatke o tržni dejavnosti. Na STA so jim pojasnili, da so podatki vedno na voljo Vladi kot edini družbenici STA. V maju 2021 je direktorja UKOM-a zaradi nefinanciranja STA kazensko ovadila pravna mreža, ki mu je med drugim očitala, da je izrabil svoj položaj, prestopil meje uradnih pravic in ni opravil uradne dolžnosti, pa naj vas opozorim, da je gospod Urbanija bil nekoč zaposlen na STA in da gre v veliki meri očitno za osebne zamere in maščevanje bivšemu delodajalcu. Za ohranitev STA so novinarji celo zagnali dobrodelno akcijo za obstanek. S približevanjem začetka predsedovanja Slovenije Svetu Evrope je popolna zaustavitev financiranja javne službe dobivala nove razsežnosti. Junija 2021 je Vlada predstavila osnutek uredbe o opravljanju javne službe STA, ki naj bi razrešila spor glede izvajanja pogodbenih obveznosti med UKO-om in STA, v resnici pa se je zgodilo ravno nasprotno. Uredba je med drugim denimo določala način izračuna nadomestila za javno službo, opredelila kakšne tržne storitve lahko STA izvaja in določila nadzor, ki ga nad STA opravlja UKOM. Mnoge določbe, uredbe so bile v precejšnjem neskladju s krovnim Zakonom o STA. Direktor STA Veselinovič se je na osnutek uredbe odzval z opozorilom, da njena vsebina ni v skladu ne z Ustavo in ne z zakonom, ki opredeljujeta financiranje STA. Uredbi so nasprotovali tudi v sindikatu novinarjev Slovenije in društvu novinarjev Slovenije, kjer so ocenili, da uredba posega v uredniško in upravljavsko avtonomijo STA in da pogojevanje plačila javne službe STA s povečanjem nadzora direktorja UKOM-a nad poslovanjem STA pomeni navadno izsiljevanje. Tudi Evropska komisija se je na uredbo odzvala z vnovično izraženo skrbjo nad poskusi spodkopavanja vzdržnega financiranja in neodvisnosti Slovenske nacionalne tiskovne agencije. Na seji smo predstavniki demokratične opozicije kot sklicatelji opozarjali na nevarno dejstvo, da je nespoštovanje zakonov, ustave in sodnih odločb s strani države in njenih institucij nevaren precendens, ki daje zelo napačne signale državljankam in državljanom Slovenije. Skratka, to kar se dogaja STA je preprosto nedopustno in nepredstavljivo v demokratični družbi, kar očitno nismo več, vsaj od nastopa vlade Janeza Janše pred slabima dvema letoma. Sovražni govor, žalitve in napadi na vsakega, ki ni njihov, cenzuriranje neodvisnih institucij, nespoštovanje zakonov, aroganca, nedostojno obnašanje vladnih predstavnikov, nespoštovanje Državnega zbora in poslancev opozicije, ignoriranje sodb sodišč in pozivov mednarodnih institucij, širjenje nestrpnosti in sovraštva, potvarjanje dejstev, vladanje z odloki, ignoriranje strokov in zakonov so v Sloveniji metastazirali in so vzrok tega, da so ljudje masovno pridrli na ulice, tam pa jih je pričakalo samo nasilje, solzilec in vodni topovi. Zdaj je že vsakemu jasno, da vsak razumen argument naleti na gluha ušesa oblastnikov, ki so koronakrizo izkoristili za podrejanje države in polnjenje žepov svojih somišljenikov. Vlada, ki zaradi domnevnih grehov naših dedov, uničuje prihodnost naših vnukov, nima podpore javnosti in vlada z represijo nima nobene kredibilnosti, zato so edina rešitev za Slovenijo njen odstop in predčasne volitve. Škodo, ki je narejena, pa bomo sanirali še desetletja, ampak druge poti nimamo, norost je ušla izpod nadzora. Hvala.
Hvala lepa. Tadeja Šuštar Zalar bo predstavila stališče Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski demokrati.
Hvala za besedo. Izredna seja Državnega zbora je namenjena vprašanju financiranja oziroma sodelovanja STA in vlade. Urad Vlade za komuniciranje in STA je STA poslal predlog pogodbe za letošnje leto. Pogodba je že druga, ki jo je Ukom pripravil za STA in je ustreznejša ter upošteva pripombe, ki jih je na prvo pogodbo dal STA. A STA so podpis druge pogodbe zavrnili, čeprav naj bi se predhodno strinjali z njeno vsebino. Če primerjamo pogodbo, ki je bila sklenjena za leto 2020, in predlogom pogodbe, ki bi bila lahko sklenjena za leto 2021, med STA in Ukomom, lahko ugotovimo, da so posodobitve logične in smiselne. Sklicevanje na podrejanje STA ter kratenje neodvisnosti je slabilni manever, da se pozornost javnosti preusmeri od vsebine. Tudi sklicatelji današnje seje v svojem sklicu zavajajo, saj pišejo, da je za zaposlene, citiram: »Najbolj nesprejemljivo temeljno izhodišče, po katerem bi kar na Ukomu pregledovali povzetke novic in presojali njihovo vsebino, in na podlagi tega arbitrarnega pristopa odmerjali višino plačila.« Konec citata. Če preberemo pogodbo, ki je bila STA ponujena v podpis, tega ne najdemo nikjer. Enako sporočilo je na tiskovni konferenci predlagateljev izredne seje posredovala poslanka SAB, ki je nasprotno s trditvami v sklicu seje uporabila besede: »tako mi je bilo rečeno,« očitno delujejo po principu rekla, kazala. Nov osnutek pogodbe, ki je direktor STA ni želel podpisati, je vključevala stroške, ki jih je posredoval direktor Veselinovič sam. V primerjavi s financiranjem za leto 2020 je pogodba financiranja STA za leto 2021 ocenjena celo za 50 tisočakov več, na največ 2 milijona 28 tisoč evrov. Ena izmed ključnih razlik med osnutkom letošnje in lanske pogodbe je namreč, da bo Ukom STA plačeval delo po ceniku, ki je prav tako del pogodbe in ne na čez, kot je bilo določeno v preteklih letih. Za leto 2020 je bilo denimo določeno, da Ukom STA plača milijon 978 tisoč evrov oziroma 164 tisoč 833,33 evra na mesec brez opredelitve cenika posameznih izdelkov. Jasneje pa je tudi opredeljena javna služba. Novic, ki so plačane iz sredstev za javno službo, pa STA eno leto ne sme tržiti, nato pa ponudi na trgu kot arhivsko gradivo, vendar mora tudi prihodke od tega šteti med prihodke javne službe. Pogodba tudi zahteva, da so novice iz javne službe jasno ločene od vsebin, ki jih STA trži kot svojo komercialno dejavnost. Pogodba tudi določa, da Ukom STA plača predujem v višini 845 tisoč evrov za javno službo od januarja od maja letos, 3 dni po tem, ko so izpolnjeni vsi navedeni pogoji, ki od STA zahtevajo omogočanje Ukomu vpogled v podatke o poslovnih procesih, brezplačen dostop do vsebin javne službe, jasno ločitev komercialnih in javnih vsebin in vzpostavitev posebne rubrike za Slovence v zamejstvu in po svetu ter avtohtoni narodni manjšini ter podpiše pogodbo o opravljanju javne službe v letu 2021. STA je večino zahtev, predvidenih za predujem, že opravila, do izpolnitve jih loči bolj ali manj le še podpis pogodbe. V Novi Sloveniji – krščanskih demokratih spoštujemo delo vseh novinarjev, tudi novinarjev STA. In na tem mestu bi rada poudarila, da so ministri Nove Slovenije, minister za obrambo, minister za infrastrukturo in minister za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, sklenili posebno pogodbo, ki omogoča nadaljnje sodelovanje z STA. To je dokaz, da nam za usodo novinarjev ni vseeno, želimo pa si, da se pogodbe sklenejo, da se izpolnjujejo tako na eni, kot na drugi strani. Hvala.
Hvala lepa. Marko Bandelli bo predstavil stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek.
Spoštovani poslanci, cenjeni zbor! Pisalo se je zgodovinsko leto 1991, čas, ko je bila Slovenija tik pred osamosvojitvijo, v sklepnih dejanjih nastanka samostojne države pa se je rojevala tudi Slovenska tiskovna agencija. Že pred razglasitvijo samostojnosti so se snovalci STA zavedali pomena verodostojnih informacij za mlado državo in tako je bila 24. maja 1991 podpisana pogodba o ustanovitvi STA. 5 dni pred razglasitvijo samostojne države, torej 20. junija, leta 1991, pa je STA objavila prvo novico, s katero je domačo in tujo javnost obvestila o svojem poslanstvu in to je sprotno in hitro informiranje tujih medijev in institucij, o dogajanjih v Sloveniji in sočasen razvoj informacij, za potrebe domačih medijev. Prvo novico STA, objavljeno 5 dni pred neodvisnostjo Republike Slovenije, smo lahko razumeli tudi kot napoved informacijske suverenosti naše države. Začetki STA med osamosvojitveno vojno so bili skromni, a zahtevni. Sčasoma pa se je agencija razvija v sodoben medijski servis, katerega zlato pravilo so neodvisne, objektivne, verodostojne in hitre informacije, ki temeljijo na dejstvih in virih. Danes se piše leto 2021, leto, v katerem je STA dopolnila 30. obletnico delovanja in je tik pred finančnim zlomom. Na robu preživetja je hrbtenica slovenskega novinarstva, ki je v tridesetih letih ustvarila več kot 2 in pol milijona novic in drugih vsebin, v slovenskem jeziku in več kot 270 tisoč v angleškem jeziku. Objavili so 1 milijon fotografij, več kot 15 tisoč videoposnetkov in več kot 130 tisoč tonskih posnetkov. Vse to je bogata dediščina STA. Poudarjam, STA je medijska hiša v javnem interesu, toda, na današnji dan že 281. dan zapovrstno opravlja javno službo brez plačila zanjo. Več kot 9 mesecev javno službo opravlja zastonj. Sramotno je, da se Vlada še naprej spreneveda in pred našimi očmi uničuje steber komunikacijske suverenosti države. STA so ljudje, ki za svoje delo ne prejemajo plačila. Na drugi strani pa imamo del politike, ki z raznimi pogodbami in uredbami skuša izničiti tisto, kar za agencijo določa Zakon o STA. Vlada plačilo javne službe STA pogojuje približno tako, kot če bi bili mi poslanci plačani glede na število ur, minut, v razpravah, število postavljenih poslanskih vprašanj in vse ostalo, in tako naprej. Točno tako so nam zadnjo pogodbo med STA in UKOM-om predstavili nekateri zaposleni na STA, ali kot je ob odstopu dejal gospod Bojan Veselinovič, navajam, »UKOMOVA pogodba bi nasilno spremenila uspešen poslovni model STA.« Aktualna Vlada, v primeru STA, ne spoštuje Državnega zbora, ne spoštuje zakonodajne veje oblasti in več kot 9 mesecev namerno krši 20. člen Zakona o STA in PKP-7. Sedmi proti koronski paket, sprejet decembra v tem Državnem zboru, v 66. členu jasno zapoveduje Vladi, naj STA zagotovi sredstva za opravljanje javne službe, ne glede na to, ali je z ustanoviteljem sklenila pogodbo ali ne. Tudi Vrhovno sodišče je nedvoumno odločilo, da je država dolžna mesečno plačevati za javno službo STA in to brez obstoja pogodbe. Ne glede na to, se Vlada in UKOM na to požvižgata in odločitev Vrhovnega sodišča ignorirata. Naj dodam, da si vladajoča oblast zaradi zakonskih omejitev STA ne more podrediti, lahko pa jo uniči in to tudi počne, kajti odnos največje koalicijske stranke do medijev, je vsem dobro znan. Postopen prevzem javnih medijev in sočasna gradnja vzporednega, vladi naklonjenega medijskega imperija. Vlada hlepi po političnem nadzoru nad medijskimi vsebinami in si prizadeva ustvariti organizirani sistem lažnih novic v svoj prid. Predsednik Vlade obračunava s tujimi mediji in domačimi novinarji in si poskuša prisvojiti srčiko novinarskega dela, resnico. Toda resnice si ne more in si je ne sme lastiti nihče. V Poslanski skupini SAB od Vlade zahtevamo, da spoštuje zakone in v roku treh dni zagotovi financiranje javne službe STA. Dovolj je. Prenehajte z izsiljevanjem in stradanjem nedolžnih ljudi. Narod vas ima dovolj mi pa tudi.
Janja Sluga bo predstavila stališče Poslanske skupine Nepovezanih poslancev.
Pred slabim letom dni se je začel napad na Slovensko tiskovno agencijo, ki je povedal kolega Rajić že včeraj na odboru po našem mnenju ni spontan še manj nedolžen ali pa pogojen z nekimi kapricami njegovih ključnih deležnikov. V maniri vojaške operacije se je korak za korak stopnjeval načrtovan manever slabitve Slovenske tiskovne agencije s končnim ciljem njenega dokončnega uničenja ali kot bi rekli v gospodarstvu, ki je mogoče komu bližje sovražnega prevzema z nastavitvijo strankarsko zvestih kadrov na vse ključne funkcije. Del širše vojne z neodvisnimi mediji viden in slišan. Kot del načrtovane propagandne operacije, kateri glavni cilj je bil prepričati predvsem lastne vernike so se pojavljale obtožbe na račun STA in se še vedno pojavljajo, da zavajajoče poroča o delu Vlade in podpira oziroma celo spodbuja protivladne proteste in da so za slabe epidemiološke razmere v državi krivi njeni osrednji mediji. Lahko bi temu rekli tudi preusmerjanje pozornosti od slabih odločitev te Vlade, vendarle pa je rezultat tega dejstvo, da je zavladajoče Slovenska tiskovna agencija postala trn v peti tiste osebne zamere predstavnikov sedanje vladajoče klike pa segajo še precej bolj nazaj. Kar se v zadnjem letu dogaja v zvezi z STA je nacionalna sramota. Celotna agencija skupaj z njenimi zaposlenimi je postala talec nekaj političnih samodržcev, ki v duhu svojih nečimrnih osebnostnih lastnosti ne razumejo, da je nad njimi zakon ter načela vladavine prava in pravne države. Njihov avtoritarni um medijskim institucijam, ki se mu ne podrejajo očitno ne priznava niti pravice do obstanka. V tem miselnem okviru morajo novinarji postati lakaji in če ne jih je potrebno diskreditirati in uničiti. Popolnoma enake metode kot pri ostalih neodvisnih institucijah v Sloveniji torej. Ta Vlada je bila do odstopa direktorja raje pripravljena pahniti Slovensko tiskovno agencijo v stečaj kot pa, da bi tolerirala profesionalno novinarstvo, ki ni pisunstvo po njenem nareku. Pri tem se je seveda požvižgala na določila zakonov, stališča evropskih organov in tudi sodbo Vrhovnega sodišča. Zakonsko podlago za financiranje STA dajeta kar dva zakona: Zakon o Slovenski tiskovni agenciji in 66. člen PKP 7. Odločitev Vrhovnega sodišča glede financiranja STA je jasno in nedoumno. Republika Slovenija je po zakonu dolžna mesečno zagotavljati financiranje za leto 2021 skladno s sprejetim poslovnim načrtom. Vrhovno sodišče v obrazložitvi sodbe posebej poudarja, da je financiranje opravljanja javne službe na podlagi Zakona o STA dolžan zagotoviti njen ustanovitelj - brez dodatnih uredb in brez pogodb, ki so služile zgolj podaljševanju agonije izživljanja nad agencijo. Pravno podlago za izplačilo predstavlja že zakon o STA specialno za leto 2021, pa tudi sedmi protikoronski zakon, to je sporočilo vrhovnega sodišča. Zato so izjave gospoda Urbanije v trumpovskem slogu glede te sodbe deplasirane in celo lažnive. In prav taka je tudi ocena predsednika vlade, da je sodba njemu v prid. Ni. Danes lahko prepoznamo težo svojega lanskoletnega vztrajanja, nekateri bi temu rekli trma, še kot članov neke druge poslanske skupine, da se v sedmi protikoronski zakon vnese tudi amandma danes 66. člen z vsebino, ki se nanaša na STA. Ta določba, takrat amandma, spisan v zadnjem trenutku, v naglici na moji mizi, je namreč danes merodajna podlaga za izdano sodbo vrhovnega sodišča in verjetno tudi še za vse prihajajoče. Vrhovno sodišče poudarja, da pogodba za leto 2021 res ni bila sklenjena, a to ni bistveno. Ker ravno sedmi protikoronski zakon določa, da se sredstva za leto 2021 zagotavljajo ne glede na to ali je do sklenitve pogodbe prišlo ali ne. Tudi izjava predsednika vlade, da bo STA izplačan takrat, ko bo direktor podpisal pogodbo, ker tako določa zakon, je torej laž. Predsednik vlade je nedavno nazaj načrtno lagal domači in mednarodni javnosti in tudi evropskemu političnemu vrhu. Lahko se vprašamo, kdo od slednjih mu sploh še verjame, še posebej glede na odziv predsednice Evropske komisije von der Leynove. A verjetno so bile njegove besede tako namenjene zgolj njegovim političnim vernikom, za položaj Slovenije v mednarodni skupnosti pa je temu predsedniku vlade prav malo mar. Tako kot je epidemija pokazala, da se za dosego lastnih ciljev požvižga na zakonodajo, kaj šele, da bi njegova vlada spoštovala pravice ljudi v Sloveniji. Slovenska tiskovna agencija je institucija, neposredno povezana z osamosvojitvijo države. To bi predsednik vlade, ki se na zunaj zelo rad prikazuje kot strasten domoljub, moral razumeti. A ta agencija je nastala v času, ko je bila politika zavezana k iskanju konsenza in k načelom spodobnosti, in ti časi so za tega predsednika že davno minili. Zaradi patopsiholoških političnih osebnosti danes zbiramo donacije za preživetje Slovenske tiskovne agencije. Res tragikomično in absurdno, a zelo drugače kot je s tem izrazom mislil predsednik vlade. STA je del skupnega dobra in deluje v javnem interesu. Poziv k takojšnjemu prenehanju ignoriranja spoštovanja zakonodaje je sicer danes potreben na simbolni ravni, vendarle pa pri tej vladi očitno zaman. Zato bi kolege poslance, ki podpirajo to vlado kot uradni ali pa neuradni del koalicije, pozvala: zamislite se nad tem, kar počnete. Zresnite se. Ta mandat se izteka.
Hvala lepa. Dušan Šiško bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Spoštovani. Vsi mediji so politično opredeljeni in ne poročajo objektivno. Vse je odvisno od tega, kdo je na oblasti. Vsak bi si rad lastil novinarje, da bi čim več pisali o njihovem delu. Zaradi takšnega načina delovanja javnost ni konkretno seznanjena z dogodki oziroma politično situacijo v državi. Zaradi pomanjkanja raziskovalnega dela zanesljivih informacij enostavno ni. Zelo malo novinarjev dela v tujini oziroma poroča iz tujine. Opažamo, da slovenski novinarji delajo povzetek do tujih agencij oziroma medijev. Iz tujine dobivamo le tiste objave, ki jih napišejo drugi, domači uredniki pač ustvarijo po svoje. Nenazadnje tudi v tej sestavi parlamenta opažamo, da novinarji izključujejo politične stranke. Tukaj mislim predvsem na Slovensko nacionalno stranko, ker nas še do danes ne morejo opredeliti ne na levo, ne na desno stran. Lahko vam povem, da jaz osebno vsakomur povem, ko me vpraša na kateri strani smo, rečem, da smo neodvisni. Tudi iz objav STA za leto 2021 je razvidno, da nas ne omenjajo veliko. Smo na zadnjem mestu, spoštovani kolegi in kolegice. Po trenutni ureditvi mediji nikakor ne odgovarjajo javnosti za svoje početje, čeprav naj bi služili interesom javnosti. Mediji imajo veliko družbeno moč, saj imajo sposobnost vplivanja na vedenje in razmišljanja ljudi. Fizološko vprašanje je, komu odgovarjajo mediji. Nikomur. Nenazadnje s svojimi anketami sestavljajo tudi ta parlament in to se ne bi smelo dogajati. Torej, javno mnenje mediji aktivno ustvarjajo sami. Slovenija je suverena država, zato je popolnoma nerazumljivo, da se vodstvo STA obrača na nasvete h komisiji EU. Gre za državno zadevo, ki jo je treba urediti na državnem nivoju. Pod črto pa ne razumemo, zakaj je problem izdelati poročilo o delovanju, v kolikor zanj zaprosi tisti, ki te financira. Ker pa se financirajo iz proračuna bi bilo tudi prav, da izvemo koliko korona dodatka so dobili tudi novinarji, ki so na terenu in koliko so dobili tisti, ki so delali samo v pisarnah. In seveda direktorju. Na koncu bi dodal, da je zelo žalostno, da imamo 90 zaposlenih novinarjev v STA, 70 % novinarjev dobi plačo okoli 800 evrov neto. O tem se ne pogovarjamo, tudi ne o direktorjevi plači. Pogovarjamo pa se samo o njegovem odstopu. Zaradi takšne plače ni čudno, da novinarji odhajajo drugam. Res pa je, da še vedno dobijo plačo vsakega 15. v mesecu. Te podatke sem pridobil od petih različnih novinarjev, spoštovani kolegice in kolegi. In ni res, da ne dobijo, tako kot smo poslušali že tu notri. Res je tudi, da vlada 280 dni ni nakazala denarja agenciji. To je pa drugo vprašanje, ampak plače dobivajo. In prosim vas, ne zavajati državljanov, da STA ni dobil plače, tako kot smo slišali že včeraj na odboru in tudi danes s strani enega od predlagateljev. Da boste vsi razumeli, novinarji so dobili plačo in tudi vodstvo. Še enkrat povem, STA bi morala biti politično neodvisna agencija. Očitno pa nekateri tukaj ne razumete oziroma ne razumejo. In če se vrnem nazaj na tabelo se točno vidi, kdo je predlagatelj in kolikokrat so bili objavljeni v letu 2021 na straneh STA. Hvala.
Hvala lepa. Alenka Jeraj bo predstavila stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Morda bi bilo na mestu, da se Odbor za kulturo preimenuje v odbor za nekulturo, saj smo bili poslanke in poslanci SDS, državna sekretarka in direktor Ukoma s strani opozicijskih poslancev deležni žaljiv in poniževanj, na kar predsednica odbora Violeta Tomić ni reagirala. Preden grem na temo naj povem, da ostro obsojam dogajanje na včerajšnji seji Odbora za kulturo in ker o tem ne boste prebrali v poročilu, je prav, da nekaj izjav povzamem. Predsednica je dejala, da direktor Ukoma utruja odbor, ko je govoril o kršitvah STA in dvojnem financiranju prispevkov in razlogih, da še ni prišlo do izplačila sredstev. Dejala je, da zmerjamo novinarje in živimo v svojem svetu. Nataša Sukič je dejala, da uvajamo verbalno delikt, da smo sekta, da smo v komori, da smo sekta je ponovila večkrat in za njo še nekateri drugi razpravljavci. Govorila je, da jih želimo teptati, da gojimo religiozna čustva do predsednika naše stranke, in da je naša vera edina pravilna. Na protestih, kot veste, je videla madžarske policiste. Morda ji to omogoča oprema, ki jo ima za komuniciranje s svojo pokojno mamo, o čemer je bil pripravljen prispevati na Svetu 24 in v reviji za paranormalne pojave Misterij. Samo povzemam kar se da prebrati na spletu. Lidija Divjak Mirnk je direktorju Urbaniji govorila, da je nihče, da je aparačik, in podobne zadeve. Marko Bandelli je državni sekretarki dejal, da ni kompetentna, ker nikoli ni delala v privatnem sektorju in da ni strokovna. Novinarje Nove24 TV je označeval za pisce vaških oglasov. Prav tako je bil žaljiv Franc Trček, ki je razlagal, da nimamo prane države, ampak državo, ki je ujetnica sekte, da ne znamo logično razmišljati, da imamo kratkoročne in srednjeročni spomin slabši od zlate ribice. Spraševal nas je ali si upamo v javnosti z vrečko na glavi obešati perilo. Dejal je, da bo zaradi delovanja te Vlade in vladne koalicije očitno moralo priti do tako imenovanega angleškega scenarija, kjer so zabodli poslanko, kar bi lahko razumeli kot prikriti poziv k takemu dejanju. Potem, ko je predsednica sredi predstavljanja stališč in odgovarjanja na očitke odvzela besedo direktorju Ukoma, Urošu Urbaniju, je le ta odšel, nato pa so ga obtoževali, da je s seje pobegnil. Nobenega smisla ni imelo, da je še tem, če ni smel odgovoriti na pavšalne očitke in obtožbe, ki so jih predlagatelji zapisali v zahtevo za sklic seje. Neprimernih oznak in žaljivk je bil deležen tudi vodja Poslanske skupine SMC. V Poslanski skupini SDS ostro protestiramo proti takemu načinu komunikacije. Očitno so pri opozicijskih poslancih popustile vse zavore in je odšlo v pozabo kar so se naučili o primernem obnašanju. Zaradi tega smo že večkrat protestirali pri predsedniku Državnega zbora, a je situacija vsakič slabša in hujša. Prvič sem bila izvoljena leta 2004 in česa takega ne pomnim. S poslanci Levice v Državnem zboru se je nivo komunikacije spustil na najnižji moženi nivo, kljub sprejemu etničnega kodeka. V poslanski skupini SDS bomo zato razmislili ali bomo v bodoče še sodelovali na tako nekulturnem odboru kot je bil včerajšnji Odbor za kulturo. Sedaj pa k temi STA. Jasno je potrebno povedati, da bi bile težave s financiranjem STA že zdavnaj rešene, če bi to želel njen zdaj že bivši direktor Veselinovič. Direktor Bojan Veselinovič na plečih zaposlenih na STA uveljavlja svojo voljo in nasprotovanje Vladi, ki mu očitno ni všeč. V zadnjem letu je bilo kar nekaj priložnosti, da se spor reši in razčisti, ali je prihajalo do dvojnega financiranja ali se je sofinanciralo druge medije, na primer dnevnik in podobno, a direktor Veselinovič tega ni želel. Financiranje javne službe Slovenska tiskovna agencije ureja 20. člen Zakona o Slovenski tiskovni agenciji in 66. člen Zakona o interventnih ukrepih za pomoč pri omilitvi posledic drugega vala epidemije COVID-19, podrobneje pa uredbo o upravljanju javne službe slovenske tiskovne agencije s katero je Vlada uredila določena vprašanja, ki so se tekom izvrševanja javne službe STA v preteklosti izkazala za nedorečene oziroma so bila predmet različnih interpretacij pogodbenih strank. O tem smo se večkrat pogovarjali na različnih sejah, ko smo obravnavali to tematiko. Čeprav je vsa leta doslej na podlagi Zakona o STA potekalo zagotavljanje sredstev za delo STA tako, da je bila sklenjena pogodba z Ukom, se je v zadnjem letu izpostavljalo, da Ukom ni tisti, ki lahko od direktorja STA karkoli zahteva, da Ukom ni Vlada in zato STA z Ukom nima nobenega odnosa in podobno. Zato je Vlada uredbo izdala z namenom, da zagotovi izrecno pravno podlago oziroma pooblastilo Uradu Vlade Republike Slovenije za komuniciranje za izplačilo sredstev iz naslova opravljanja javne službe STA. To pravno podlago je v preteklih letih, kot sem že povedala, predstavljalo vsakokratna letna pogodba med Ukom in STA, vendar pa STA kljub številnim pozivom Ukoma ni izrazila interesa za sklenitev pogodbe za leto 2021. V skladu s 4. členom uredbe skleneta STA in vlada letno pogodbo na podlagi podatkov, izkazanih v letnem poslovnem načrtu STA. Za pripravo, podpis in izvajanje pogodbe je pooblaščen direktor Ukoma. STA trimesečno poroča Ukoma o izvajanju poslovnega načrta. V letni pogodbi določena letna višina nadomestila za javno službo se izplačuje mesečno glede na opravljen obseg storitev javne službe v preteklem mesecu. Listini, ki je podlaga za mesečno izplačilo, mora biti priloženo poročilo o opravljenem obsegu javne storitve, storitve javne službe v posameznem mesecu, skladno s podatki o posameznih vsebinah javne službe iz 4. člena Zakona o STA. STA oziroma direktor Veselinovič je vložil tožbo za odpravo uredbe in predlog za njeno zadržanje. Upravno sodišče je izvrševanje uredbe zadržalo, kar je ustavilo reševanje problema. Kasneje je Vrhovno sodišče odpravilo začasno zadržanje uredbe in povedalo, da bi se z izvrševanjem uredbe položaj stranke, torej STA lahko kvečjemu izboljšal, saj ne bi tožena stranka, torej vlada na njeni podlagi tožeči stranki STA vendarle začela izplačevati nadomestila za opravljeno javno službo v letu 2021. Vrhovno sodišče je povedalo tudi, da uredba predstavlja pravni akt, ki prispeva k razjasnitvi odprtih vprašanj med Ukom in STA, ki so se sicer urejala z vsakokratno pogodbo o izvajanju javne službe. Ukom kot skrbnik proračunske postavke STA je v preteklem letu ugotovil vrsto napak pri izvajanju javne službe, ki jo mora opravljati STA. Javni in tržni delež nista bila jasno ločena. Dvojno se je zaračunavalo iste storitve, enkrat jo je plačala država, nato še uporabniki. Odtekala so sredstva iz STA v druge medije, na primer Dnevnik, pri katerem je bil direktor Veselinovič nekoč zaposlen. Zaračunavanje novic in povzetkov ter fotografij, ki bi morale biti za uporabnike brezplačni. Postavljene so bile nesorazmerne cene, ko so za en odstavek zaračunali 16 evrov, za 3 ali 4 odstavke pa 13 evrov. Zakon o STA govori o zagotavljanju primernega financiranja. Kako pa ugotoviš, kaj je primerno financiranje? Da pogledaš, kaj se dela oziroma kaj se je naredilo v preteklosti. Primerno financiranje se doreče s pogodbo, ki opredeljuje tudi način financiranja. Opozicija namreč pravi, da naj bi to naredili kar na podlagi poslovnega načrta STA. In če bi napisali v poslovni načrt, da naenkrat potrebujejo 10 milijonov evrov, ne več samo 2, bi morali to kar plačati, zato ker so oni tako rekli? Ne, treba je pogledati, kaj delajo za ta denar. Mimogrede, STA v poslovnem načrtu navaja, da naj bi bilo iz plana 2021 razvidno, da potrebuje za delovanje javne službe najmanj znesek na ravni 2020, to je 2,28 milijona evrov. Naj spomnim, da je bil na tako nedorečenem načrtu podpisana pogodba tudi za leto 2020 in že čez en mesec podpisan aneks, s katerim so se sredstva za 100 tisoč evrov povišala. Opozicija predlaga, da se razmerje uredi brez pogodbe, ker je bilo to sprejeto v PKP 7. Kako naj se torej določi višino financiranja? Kdaj in koliko se nakazuje? Kaj se upošteva kot izhodišče? Kako se bo zagotovilo, da se bo financirala javna služba? Kako se bo kontroliralo, ali se javna služba izvaja skladno z zakonom? Na vse to pa ni odgovorov. Ukom ne more nekaj financirati brez jasnih pravil, saj bi sicer kršil Zakon o javnih financah. Kot neposredni proračunski uporabnik mora s sredstvi, ki jih ima na svojem kontu, ravnati zakonito, namensko, odgovorno in gospodarno. Zakon o javnih financah določa, da mora imeti vsak izdatek iz proračuna za podlago verodostojno knjigovodsko listino, s katero se izkazuje obveznost, ki izhaja iz verodostojne knjigovodske listine, pred izplačilom pa je treba preveriti pravni temelj in višino obveznosti. Zato v Poslanski skupini SDS na seji odbora nismo podprli predloga priporočila v zvezi z načrtnim izčrpavanjem hrbtenice slovenskega novinarstva STA s strani Vlade RS, kar so zapisali predlagatelji, saj ocenjujemo, da ne gre za izčrpavanje, pač pa skrb, da se proračunska sredstva trošijo skladno z zakonom in izvajanjem javne službe. Noben lastnik podjetja nebi plačeval storitve, ne da bi preveril ali dejansko je delo izvedeno korektno v rokih in v celoti.
Hvala lepa. Postopkovno, ja. Kolega Bandelli, postopkovno.
Zdaj, spoštovani predsednik, jaz bi res želel, da kolegico tukajle obvestite, da iz kakšnih ust pride ven takšna debata kot je ona zdaj govorila. In, mislim, da pride sem, da joka, po žalitvah na prejšnji seji od kulture, ko je mene minister pred vsemi, da sem idiot, baraba in mona. Pred vsemi. Sram naj ga bo. Sem čakal, da se bo opravičil. In potem je, državna sekretarka se razjezi in se užali in joka in gre ven, ker sem jo vprašal, če je kdaj delala v javnem sektorju. Ma, kje smo mi to? Ma, kaj smo normalni, predsednik? Ta pride se jokat tukaj na pult zato, ker smo rekli to ali pa ne vem zakaj, nekaj drugega, ki je bilo, ki je Mirnikova rekla ali ne vem kaj, tisti pa žali osebno mene. In nisem nič prijavil tega, nisem nič rekel, sem samo čakal, da bo minister morda se opravičil. Ampak opravičilo v SDS-u je beseda, ki ne je ne poznajo. To je to. Hvala lepa.
Kolega Bandelli, ni bil ravno postopkovni predlog, ampak sem razumel vaše sporočilo in moram reči, da se strinjam z njim. Ampak, veste, navada je, da ko nekdo predstavlja stališče svoje poslanske skupine, da ne vpadamo v besedo. Sicer se pa strinjam in se bom mogoče odzval glede na to, da sem bil tudi sam omenjen v zvezi s tem, kar se je dogajalo včeraj na Odboru za kulturo. To lahko jaz pojasnim, kakšne so moje pristojnosti v zvezi s tem. Veste, da jih v skladu s poslovnikom nimam. Jaz ne morem nikakor vplivati na to, na način vodenja odborov. Na odborih moram reči, da je vodenje dostikrat slabo, mislim, da slabše kot je bilo v prejšnjem mandatu. In strinjam se tudi s tem, da pravzaprav predstavniki SDS niste tu najbolj kredibilni pri tem, ko pozivate druge, naj pazijo na svoj govor. [[aplavz v dvorani]] Glejte, samo nekaj. So me opozorili, da še med trajanjem te seje je kolegica Škrinjar twitnila nekaj o kolegici Nataši Sukič. Da gre za človeka, ki se ga nebi upala srečati niti pred pekarno. Jaz mislim, da je to skrajno nedopustno. In prosim vas, da opravljate tu svoje delo. In ne twittate ta trenutek. [[aplavz v dvorani]] Sploh pa potem si ne drznite, da boste še pozivali kolege, kako naj razpravljajo. Postopkovni predlog, kolegica Sukič.
Spoštovani predsedujoče, mogoče nebi bilo odveč opomniti kolegice Jeraj, čeprav so stališča nekaj, v kar se ne vmešavamo, da naj vendarle, ko nastopa kot Alenka Jeraj, ne kot kopriva, nastopa tako kot se spodobi za poslanko Državnega zbora. Da to pač ni Twitter sfera, kjer se skrivaš psevdonimom kopriva. Hvala lepa.
Jaz mislim, da je nastopala kot Alenka Jeraj. Mislim, da smo si povedali, kar je bilo za povedati. Upam, da bo razprava v nadaljevanju korektna in da se bomo držali točke dnevnega reda, ne? Tako, da verjamem, da si je vsak svojemu vse povedal, verjetno še preko Twitterja. Želi še kdo postopkovni predlog, ko smo že pri postopkovnih predlogih? Kolegica Jeraj.
Rada bi opozorila samo na to, da sem izpostavila žalitve, ki so bile povedane včeraj, in sem jih tudi citirala. Če pa težko poslušate, kaj ste govorili včeraj, je pa to vaš problem, ne moj.
Hvala lepa. Besedo ima Brane Golubović, ki bo predstavil stališče Poslanske skupine Lista Marjana Šarca.
Spoštovane kolegice in kolegi. Je danes koga sram v tem našem hramu demokracije – še dolgo nazaj smo to lahko s ponosom rekli – ali si večina reče »so what«? Zakaj to sprašujem? Zato ker je vladna koalicija včeraj zavrnila predlog, naj vlada spoštuje določbe PKP-7 in Zakona o STA ter s tem Slovenski tiskovni agenciji onemogočila, da dobi sredstva. Se pravi, ta dva zakona govorita o tem, da mora Vlada zagotoviti sredstva za javno službo STA. Pa naj vam še dodatno prevedem, spoštovana vladna koalicija. Glasovali ste proti ustavitvi finančnega izčrpavanja STA, proti spoštovanju zakonov, ne samo teh dveh, vseh zakonov. Glasovali ste proti spoštovanju veljavne zakonodaje in proti pravni državi. Dejansko ste glasovali proti Ustavi. Če povem še drugače, vi pač menite, da Vladi zakonov ni treba spoštovati, pa ne samo teh dveh, temveč vseh. Vi očitno verjamete, da Vlada lahko arbitrarno izbira, katere zakone bo spoštovala in katere zakone ne bo spoštovala, kaj je dolžna uresničiti in kaj ne. Kar počnete v vladni koaliciji, je najmanj mrcvarjenje prava, je pravno huliganstvo, je izčrpavanje javne, poudarjam za nekatere, ki ne razumejo tega, javne, ne državne, še manj pa vladne Slovenske tiskovne agencije. Zanikate zakone, pravo, sodišča. Našo trditev potrjuje tudi to, da vam je člene o financiranju javne službe STA nedvoumno raztolmačilo samo Vrhovno sodišče. Zapisalo je povsem razumljivo, otrokom razumljivo, da je Vlada Slovenski tiskovni agenciji dolžna izplačati nadomestilo za opravljeno javno službo, saj pravno podlago za izplačilo predstavlja že sam Zakon o STA in še posebej za leto 2021, 66. člen PKP-7. Pika, tukaj ni več kaj dodati, tukaj ni dileme, vse bi moralo biti jasno, vsem, tudi vam, v vladni koaliciji. Ampak vi imate navodilo, ki ga brezsramno upoštevate. Nekdo bi spet rekel, »so what«, v vladni koaliciji pa si mislite, pa kaj, mislite si, mi smo oblast, oblast je naša last, ljudje pa so dolžni nas poslušati, ubogati, nam verjeti vse, kar rečemo, v nasprotnem so kaznovani, tudi zaplinjeni. Še sto ali pa tisoč sodb bi lahko spisala sodišča. Minister Tonin bi lahko še naprej, namesto na proteste, ljudi pozival, naj se obrnejo na sodišča, če je kaj narobe in, Vlada bi sodbe še naprej ignorirala. Sodišča, tudi Vrhovno, lahko še stokrat odločijo in, za Vlado ne obstajajo, za vas, vladna koalicija, tudi ne. Nad vami, vladna koalicija, ni modrega neba, vi ste modro nebo. Vas res ni sram? Recimo tega, da postajate sinonim za brezsramno kršitev pravnega reda in teptanje pravne države. Predlagam, vsem nam, predlagam, da vklopimo malo domišljije in si predstavljate, predvsem vi, v vladni koaliciji, da bi vsi ravnali enako, kot ravna Vlada. Predstavljajte si Slovenijo, v kateri se vsak posameznik sam odloči, ali bo spoštoval neko zakonsko določbo ali ne. Si predstavljate, kaj to pomeni? Recimo, da nihče več ne bi plačeval davkov, ker predsednik Vlade predsedniku republike, poslancem, ne želi dajati plače. Recimo, da eden od podjetnikov ni zadovoljen z našim delom, ne želi počakati na volitve, ampak želi z vladnimi funkcionarji, ki bi morali upravljati s to državo, ne pa ji škodovati, podpisati pogodbo in bi vztrajal, da ne bo plačeval davkov, dokler se ne podpiše pogodbe s predsednikom republike, predsednikom Vlade in vladnimi ministri, samo z eno določbo v tej pogodbi, da bodo spoštovali ustavni red, da bodo ravnali po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi delovali za blaginjo Slovenije 140. člen Ustave Republike Slovenije, pa recimo, da nihče ne bi spoštoval vaših odlokov, ki sicer na Ustavnem sodišču padejo kot domine ali pa recimo, da bi si ljudje tako kot Vlada prilaščali zgolj pravice, ne pa tudi dolžnosti in to na vseh področjih. Si predstavljamo v kakšno državo drvimo in kdo vozi ta vlak? Od ljudi terjate brezpogojno spoštovanje predpisov, uzakonjate omejitve in prepovedi, sprejemate ukrepe, ki nimajo strokovnih podlag, ljudi omejujete, stiskate v kot, prisiljujete v cepljenje, strašite, globite, finančno kaznujete, rubite, se norčujete iz njih, zaplenjujete in še in še bi lahko naštevali. Norčujete se iz ljudi. In na koncu slišim, da ste še ponosni na to kako smo močni. Ja potem se ta vlada čudi, da se dogajajo protesti, čudi se, da je izgubila zaupanje, legitimnosti v javnosti. Čudi se, da obstajajo tudi ljudje, ki zanikajo obstoj virusa. Čudi se, da ljudje ne verjamejo v PCT, pa saj vendar ljudem daje zgled ravno ta vlada že leto in pol. Vlada in vi vladna koalicija ste generator vsega slabega, kar se v naši državi dogaja in tudi vseh protestov, sredinih, petkovih, ponedeljkovih, torkovih, četrtkovih. Ljudje vsak dan protestirajo, vas pa ni sram, ampak vas res ni sram, ampak sram je nekoga samo, ko ima vsaj malo vesti. V LMŠ ne bomo obupali nad tem stanjem, še naprej se bomo borili, da se v tej državi začne spoštovati Ustavo in zakone ter da se v konkretnem primeru za javno službo STA zagotovijo sredstva na podlagi Zakona o STA in 66. člena PKP7. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Sledi splošna razprava poslank in poslancev o predlogu priporočila. Besedo ima Jožef Lenart, pripravi naj se Tina Heferle. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim, še posebej gostom iz ministrstva. Danes imamo izredno sejo na kateri se obravnavna domnevno načrtno finančno izčrpavanje STA s strani UKOM-a oziroma Vlade kot naročnika javne storitve. Spoštovana opozicija, domiselne, neverjetne ali pa namišljene so te zahteve in priporočila Vladi, nikakor pa ne gre za načrtno izčrpavanje. Vladi se očita ukinitev svobode medijev, pa vmeševanje v avtonomijo, tudi to ne drži. Prej bi lahko dejali, da gre za samovoljo bivšega direktorja, ki ne sprejme nadrejene avtoritete, morda gre za njegovo načrtno samouničenje STA, katero vodi. No, sedaj k debati o tem odstopu gospoda direktorja Veselinoviča. In sicer veliko joka je bilo slišati že včeraj na Odboru za kulturo in ga bo tudi danes za enim direktorjem ene javne ustanove, ki pa kar dolgo časa ni želel podpisati pogodbe med STA kot izvajalcem in naročnikom in plačnikom Vlada. No, kaj pa sedaj en direktor pač odstopi in potem večina v jok, pri opoziciji, se pravi ta bivši direktor Veselinovič dejansko samo direktor je bil in če jih ne odstopi dnevno v Slovenijo vsaj 10 iz kakršnihkoli razlogov, to je tako kot da bi bil vaš sorodnik ali pa kot da res ne bi odšel sam. Jaz pač vidim iz tega razloga, da je želel gospod končati nek konflikt, nek kratki stik, ki je nastal dejansko med njim in pa seveda tudi direktorjem UKOM Urbanijo in tako naprej in sedaj, ko pa dejansko je se odločil za to mislim, da smo na neki poti, da lahko celo pride do rešitve problema in da bo normalno STA v kratkem naprej redno financirana. Kaj bi sedaj še rekel o tej službi tega direktorja? Da si menedžer uporabnice ustanove in porabnice proračunskih sredstev pa dejansko imaš pogodbo med 4 pa 5 tisočakov gor neto napisano pa nikomur ne bi rabil poročati pa ljudje to je sanjska služba, kje še dobiš kakšno službo? Se pravi ni nikjer nobene menedžerske službe, da ne bi bilo poročanja in ni nikjer nobenega delovnega mesta razen, če si čisto sam svoj podjetnik, da ne bi imel nad seboj še kakšnega šefa in kakšnih pravil tudi mi jih imamo. Torej res morda se je v kakšnih prejšnjih časih pa v kakšni prejšnji družbeni ureditvi tudi dalo kaj delati brez pogodb v demokraciji pa so običajno pogodbe. Ali gre sedaj za javna sredstva, za premoženje slovenskega naroda, ker se to plačuje iz proračuna pa še toliko bolj, da se mora z njim delati odgovorno, najboljše, da pa, potem je zadeva sledljiva ali se dela transparentno ali ne pa so pač pogodbe, tam se zapiše kaj je bilo narejeno, kaj je bilo plačano? Ni jasno kako si lahko predstavljamo, da bi nekdo dejansko lahko naredil analizo ali neka ustanova posluje transparentno, če nima nobenih dokumentov. Neka nesporna dejstva, ki smo jih slišali včeraj tako od direktorja UKOM in direktorja STA je tudi to kot sem že povedal, da je verjetno prišlo do neke situacije, ko komunikacija ni bila normalna, ni bila mogoča. Imamo tudi danes bom rekel na mizi pa smo dobili v vednost celotno korespondenco ali pa kronološki pregled tega dogajanja med oktobrom in novembrom 2020 pa do zadnjega 30. 9., ko gospod direktor Veselinović odstopi torej iz tega nekako je jasno vidno, da dejansko tistega, kar je zahtevala ustanoviteljica od njega pač niso pričakali. Nekako potem tudi, da je zagotavljal normalno delovanje do sedaj pa tudi izplačeval plače pomeni, da tako katastrofalno denarja se pravi ne manjka. Med te dokumente, ki smo jih dobili na mizo je tudi jasno zapisano, da Vlada in UKOM ves čas od njega nista dobila podatka o tem koliko se dejansko zasluži s tržno dejavnostjo in koliko se porabi za to tržno dejavnost tako, da ta tržna dejavnost pa ta javna storitev, javna služba dejansko nista bile ločeni in seveda logično nekako, da se pričakuje, da se da karte na mizo in da, potem lahko vsi vemo, da je dejansko delo STA kot tudi Vlade in UKOM narejeno pošteno, kar pomeni, da dejansko, če je UKOM neposredni proračunski uporabnik mora s sredstvi, ki jih ima na konto ravnati zakonito in odgovorno in namensko. Še enkrat, če smo mi demokratično izvoljeni poslanci tukaj notri moramo to podpreti, da želi ta Vlada delati transparentno in ne na palec pri vseh službah ne igra nobene vloge ne STA in ne kakšna druga javna, ampak pri vseh v katerih ima vsaj kolikšni majhen delež lastništva tako, da niti slučajno se ne poskuša uničevati nobenega javnega servisa še najmanj STA. Od nas pač naši volivci pričakujejo, da bomo delali transparentno tudi večkrat jih slišimo, če kdo od poslancev kaj ni naredil po vseh pravilih in po vseh zakonih nas drži KPK nas drži ne vem Pravilnik o lobiranju in tako naprej imamo ves čas tudi mi nekega državljana, ki nas je vsem poslal nad seboj in mu odgovarjamo. Tako da če pa nek direktor katerekoli ustanove v Sloveniji, ki je v večinski lasti države, je kakršnakoli javna služba ne želi položiti na mizo, ne vem, bilanc koliko dejansko je obrnil denarja, koliko je dobil denarja, koliko ga je zaslužil, koliko ga je porabil, potem pač pride do tega, da pač malo posumiš ali je to vse bilo narejeno transparentno, če pač tega ne želi pokazati ali ne. Meče pač nek sum. Iz te nove, sedaj še vedno nepodpisane pogodbe, ki jo je Ukom dejansko ponudil gospodu Veselinoviču, pa se z njo ni strinjal, moram reči, da je notri tudi nekaj stvari, novosti, normalno, tudi dobrih in to v tem cilju, da pride tudi do nekega merjenja učinkovitosti, kar pa je čisto povsod pri vsaki ustanovi tudi od vsakega direktorja nekako razumljivo, da seveda se želi vedeti ali dela dobro ali ne po finančni plati. Nihče pa se mu ne vtika v avtonomijo poročanja. Še enkrat, kot povsod drugje, tudi tukaj moram podpreti to, da pač državljani pričakujejo red in tudi preko nas sporočajo slehernemu mediju v Sloveniji, pa tudi STA naj poročajo nepristransko in nevtralno. Mislim, da je to priporočilo Vladi dejansko brezpredmetno, kot tudi nekako je včeraj povedala Zakonodajno-pravna služba, da mi dejansko ne moremo od vlade nekaj zahtevati, kar nimamo ne kompetenc in ne pravic. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Tina Heferle [[…]] [[oglašanje iz klopi]] Predlagatelj, se opravičujem. Izvolite, dr. Trček.
Hvala lepa za besedo. Se opravičujem Tina. Prvič, mi nismo poslanci samo naših konkretnih volivcev, mi smo predstavniki vsega ljudstva - 82. člen Ustave. V 2. členu Ustave piše – kaj, spoštovani kolega? – da smo pravna in socialna država. In v pravni državi vladajo zakoni. Ne pa kaprica nekoga, uhh, kako bom jaz delal red, pa bom tepel po mizi ali ne bom tepel po mizi, kot vaš kolega včeraj. In če bi si prebrali mnenje Zakonodajno-pravne službe, zgolj en stavek bom prebral: Že v dejstvu, da je neka vsebina urejena z zakonom je vsebovano obveznost, da se zakonsko ureditev v celoti spoštuje. Pika. In o tem se mi danes pogovarjamo. Širšo pravno razlago vam bo gotovo kolegica Heferle sedaj podala. O tem se mi pogovarjamo. Ne o tem, ali je komu všeč Urbanija ali odstopljeni direktor, gor ali dol. In če za neko dejavnost nekomu nekaj ne plačuješ, kar v imenu Republike Slovenije počne vlada že 281 dni, ve že vsak osnovnošolec, da se to imenuje – kaj? – nekdo dela, za delo ni plačan. Kaj je to? Sužnjelastništvo. To je suženjsko razmerje, dragi moji. S tem kršite 14. člen Ustave, 18. člen Ustave ponižujoče kaznovanje, 21. člen Ustave, ki govori o človeškem dostojanstvu, 34. člen Ustave, ki govori o osebnem dostojanstvu in varnosti, 49. člen Ustave, ki prepoveduje prisilno delo, celo tako bi se dalo interpretirati in 50. člen Ustave, ki govori o pravici do socialne varnosti in varstva. Pa se bom ustavil tu, pa sploh nisem prišel še do tistih členov Ustave, ki se ukvarjajo z, dajmo reči, nastavki delovnopravnih razmerij. O tem se tukaj pogovarjamo.
Hvala lepa. Predstavnica predlagatelja, Janja Sluga, izvolite.
Nisem želela se oglasiti takoj na začetku, ampak vidim, da boste danes nadaljevali s povem enakimi lažmi, kot ste jih ves čas ponavljali včeraj na odboru. In to je nedopustno. Zato je treba že takoj na začetku, poleg tega kar je kolega Trček povedal, kot izvrstno iztočnico, vseeno povedati še nekaj stvari. Prvič, najprej spoštovanje Ustave, spoštovanje Zakona o Slovenski tiskovni agenciji, spoštovanje PKP 7. To so tiste pravne podlage, ki neposredno napotujejo na financiranje Slovenske tiskovne agencije za opravljanje njene javne službe, ki je evidentna in vsakodnevno sproti tudi ugotovljiva, brez da štejete članke po številu objav, ne vem še po čem, da bi ugotovili, ali dejansko opravlja to javno službo. Vsak, ki ima na telefonu aplikacijo ali pa dostop na računalniku do interneta, lahko ugotovi, da se ta javna služba dejansko vsakodnevno izvaja. In manko te javne službe je bil par dni nazaj lahko viden na Twitterju, ko se je Slovenska tiskovna agencija odločila, da en dan ne bo na Twitterju objavila nobene novice. Mislim, da je bila razlika očitna. Zato zatrjevati, da je treba šele ugotoviti, ali je bila javna služba dejansko opravljena, je velika neumnost. Tisto, kar je treba tudi povedati, da ste včeraj zelo selektivno, seveda tako kot tudi to znate, brali odločbo Vrhovnega sodišča Republike Slovenije v tistem delu, ko govori o tem, kaj je pravna podlaga, ali je potrebna uredba, ali je potrebna pogodba in tako naprej, ker ste namreč brali dele te odločbe, ki se sploh ne nanašajo na to. In bom zdaj povedala, kaj je v sami obrazložitvi sodbe Vrhovno sodišče dejansko zapisalo, da ne bo prišlo potem zopet do ponavljanja laži. Torej Vrhovno sodišče v obrazložitvi med drugim poudari, da je financiranje opravljanja javne službe STA na podlagi Zakona o STA dolžan zagotoviti njen ustanovitelj, to je država. Začasno zadržanje uredbe ne predstavlja nobene ovire za državno izplačilo nadomestila za opravljeno javno službo, ker, kot smo vam danes že tudi povedali, pa včeraj povedali, podlago za izplačilo predstavlja že Zakon o STA in 7. protikoronski zakon. Kateri organ bo izvedel to financiranje oziroma kakšna so razmerja med vlado in njenimi organi, v zadevi ni bistveno, ni bistveno, je ugotovilo sodišče. In tudi kot neutemeljeno zavrnilo argument države, da je izvrševanje uredbe potrebno, ker 7. PKP ne določa organa, ki je zavezan k izplačilu nadomestila. Za plačilo je zavezana Republika Slovenija, so rekli na Vrhovnem sodišču, in se ne strinjajo z vlado, da je potrebna uredba. Tudi se ne strinjajo z vlado, da je potrebna pogodba zaradi tega, ker je 66. člen PKP 7 dovolj jasen, da niti pogodba ni potrebno, da je sklenjena. Zakaj? Ne zato, kar ugotavlja kolegica Jeraj, da bi potem lahko STA sprejela poslovni načrt, v katerega bi napisala, da potrebuje 20 milijonov, pa bi morala 20 milijonov dobiti, niti slučajno. Tudi tukaj lažete. Poslovni načrt STA sprejema in potrjuje nadzorni svet STA. V njem sedijo tudi z vaše strani, z vaše strani imenovani strokovnjaki. Rekli ste, da so strokovnjaki tisti, ki ste jih poslali v ta nadzorni svet. In ti nadzorniki pregledajo, upam, pregledajo ta poslovni načrt, preden ga potrdijo in so ga potrdili. In ta poslovni načrt predstavlja potem podlago za vsakomesečno izplačilo. Pa še nekaj glede tega posredovanja podatkov. Republika Slovenija financira javno službo, ne tisti drugi del, za katerega ves čas zahtevate oziroma Urbanija zahteva podatke. Za tržni del, za katerega država ne da nič, nima tudi država kaj spraševati. Za javno službo pa Slovenska tiskovna agencija poroča vsak mesec dvakrat, že ves čas in ne lažite, da ne poroča. Vsak mesec dvarkat. Najprej okvirno poročilo, ker mesec še ni zaključen, kjer so okvirni podatki in potem do 15. v mesecu končno poročilo za pretekli mesec kjer zelo natančno poroča o vseh financah, ki zadevajo upravljanje javne službe. Vsak mesec že vsa ta leta tudi od kar je Urbanija tam. Je pa dejstvo, dejstvo, da se je spor začel takrat, ko je Urbanija želel podatke, ki se njega ne tičejo, ko je želel minutaže, ko je želel odločati o tem koga bo STA intervjuvala in koga ne. Ko je želel narekovati koga bo STA intervjuvala in koga ne, koliko člankov bo objavila o vašem predsedniku ali pa o kakšni poslanski skupini, ki se je danes pritoževala, da ni dovolj prisotna, takrat se je začel problem, ko se je želel vmešavati v to kaj se bo pisalo, koliko se bo pisalo. Ko je želel celo primerjave, koliko se o kom piše, itn. In ne zavajajte. Ves čas se sklicujete tudi nad to kontrolo porabe javnih sredstev. Ampak nad kontrolo porabe javnih sredstev niste nič zaskrbljeni, ko ne imenujem evropskih delegiranih tožilcev, katerih naloga je točno to, kontrola porabe javnih sredstev, v tistem primeru seveda evropskih, pa vendarle, to so javna sredstva. Takrat vas pa to nič ne skrbi. Tudi vas ne skrbi, ko prinesete na mizo proračun kjer za štiri ali pet milijard prekoračite odhodne nad prihodki. Tudi takrat vas kontrola nad porabo javnih sredstev popolnoma nič ne skrbi. Ne skrbi vas niti takrat, ko ne prinesete v to hišo rebalansa proračuna za letošnje leto, da sploh na koncu leta ne bomo vedeli kaj smo porabili in kaj nismo porabili in vas Fiskalni svet že zdaj opozarja, da smo v tem trenutku porabili že vse kar je bilo načrtovano za porabo do konca tega leta. Tudi v tem trenutku vas to popolnoma nič ne skrbi. In še manj vas skrbi, ko na Vladi sprejmete sklep za 600 novih zaposlitev v državni upravi. Tudi 10 na Ukomu, da se razumemo. 10 na Ukomu, ki bo verjetno štel članke za opravljanje javne službe na STA teh deset ljudi. Tudi to vas ne skrbi. Skrbi vas pa, da ni slučajno kdo kaj po svoje napisal v poslovne načrte STA, ki so ga tudi vaši ljudje pregledali in potrdili. Pa še en očitek bom kar v tem trenutku zavrnila, da nam je en direktor, pa nam drug ni všeč. Mi se danes in že ves čas, ko se pogovarjamo o STA, ne pogovarjamo o njenem direktorju. Mi se pogovarjamo o stotih ljudeh in njihovih družinah, ki tam delajo. V tem trenutku, tako kot je rekel kolega Trček, v sužnjelastniškem razmerju. In darujemo za to, da delajo za to državo tisto kar je v vsaki demokratični državi standard. Državotvorna ustanova kot je Slovenska tiskovna agencija, ki ljudem, vsem državljankam in državljanom zagotavlja informacije, nepristransko, avtonomno. To je demokratični standard, ki je v vsaki normalni državi nekaj takega, ker je treba čuvati ko punčico oka svoga, ne pa početi to kar zdaj počnete vi. Ne vem ali se tega zavedate ali se pa dejansko ne in se tudi ne morem odločiti kaj je bolj tragično.
Hvala lepa. [[oglašanje iz ozadja]] Postopkovno dr. Trček. Izvolite.
Poglejte, predsedujoči, med obravnavo točk dnevnega reda mora po Poslovniku biti prisoten predstavnica ali predstavnik izvršilne veje oblasti. Zdaj, včeraj je kar nekaj časa bil prisoten dežni plašč gospe Ifigenije, danes je sprememba, je sicer res krasen temnomodri suknjič, za magnetogram. Jaz razumem, da ima predstavnik ali predstavnica Vlade fiziološke potrebe, vsak od nas jih ima. Ampak te potrebe, razen če ne gre za primer diareje, ne trajajo 20 minut ali dlje. Zato predlagam, da prekinete sejo, zagotovite prisotnost predstavnice ali predstavnika vlade. Ker jo je pa že norčevanje plus ultra. In potem nadaljujemo. Ker kršimo poslovnik v osnovi.
Hvala lepa za vaš postopkovni predlog. To ni napisano v poslovniku, da mora biti prisoten predstavnik vlade. Kljub temu, da vidim, da ima papirje tukaj. In seje ne bom prekinil. Izvolite postopkovno še enkrat.
Nad malo Ustavo je ustava Republike Slovenije, ki v 110. členu piše »Vlada odgovarja Državnemu zboru«. A bo nam zdaj odgovarjal suknjič gospe Ifigenije? Ne vem, če ima te sposobnosti. Hvala.
Hvala lepa. Gremo naprej. Besedo ima Tina Heferle, pripravi naj se Predrag Baković. Izvolite. Izvolite postopkovno, Nataša Sukič.
Spoštovani predsedujoči, prosim, da se preneha degradacija Državnega zbora. Da sami sebi tukaj pripovedujemo oziroma za magnetogram in sicer v kamero. In mi pač terjamo, da je tukaj prisoten predstavnik ali predstavnica Vlade Republike Slovenije, ker se pogovarjamo o malo preveč resnih stvareh, da bi se takole hecali. Neka osnovna procedura, neko osnovno spoštovanje pač mora biti zagotovljeno in vi kot trenutno ste dolžni zagotoviti. Zato vas prosimo, da sejo tačas prekinite, dokler se gospa Ifigenija spet ne pojavi.
Hvala lepa. Seje ne bom prekinjal. Vidim, da je gospa, ima papirje tu. In morda tudi kje posluša od zunaj. Besedo ima Tina Heferle, pripravi naj se Predrag Baković. Izvolite.
Hvala lepa, podpredsednik, za besedo. Zdaj, glede na to, da predstavlja problem nefinanciranja STA-ja v resnici problem obstoja vladavine prava v naši državi, bom vsem našim državljankam in državljanom, ki nas spremljajo, verjemite, včerajšnji odbor je bil zelo gledan, ponazorila, kako si v resnici njihova, naša, vlada predstavlja vladavino prava v naši državi. Ta vlada si vladavino prava predstavlja tako, da pravosodje v trenutku, ko jim ni povšeči kakršnakoli odločitev, ki jo sodišče sprejema, označi s krivosodjem. Ta vlada si vladavino prava predstavlja tako, da sodbe sodišč ne spoštuje. Ravnokar smo videli nekaj dni nazaj sodbo upravnega sodišča, kjer je spoznalo sklep vlade, s katerim je razveljavila razpis oziroma postopek izbire dveh delegiranih evropskih tožilcev, je vlada enostavno sprejela odločitev oziroma stališče, da te sodbe ne bo upoštevala, ker bojda, po njenem, se sodba ne da izvršiti. Tako si predstavlja vaša vlada, spoštovane državljanke in državljani, vladavino prava v naši državi. Ali pa če se konkretno dotaknemo primer STA-ja, ta vlada si sodbo Vrhovnega sodišča, kjer sodišče zelo jasno pove in obrazloži pravno podlago, po kateri je vlada dolžna financirati STA, si ta vlada drzne komentirati oziroma razlagati odločbo vrhovnega sodišča zelo selektivno, zelo izbirno od stavka do stavka, tisti, ki se pač dajo interpretirati tako, ad je vladi povšeči. Tiste, ki se pa ne dajo interpretirati, jih pa enostavno ali ne prebere oziroma ne upošteva oziroma jih ignorira. Tako si ta vlada predstavlja vladavino prava v naši državi, spoštovane državljanke in državljani. Zdaj, na drugi strani pa - zelo ironično – ta ista vlada pametuje o vladavini prava celo predsednici Evropske komisije ob tem, ko se v resnici bori in zavzema za to, da bi pa naša država, Vlada Republike Slovenije vendarle izpolnila svojo zakonsko dolžnost in začela financirati STA, jo predsednik Vlade nekako označi, da je pa ravno ona tista, ki krši bojda vladavino prava. Ali pa kako ironično si ta vladna koalicija dovoli sklicevati tematske seje, kjer se sprašujejo o vprašljivosti postopanja določenih državnih tožilcev v določenih javno odmevnih zadevah, skratka vsem v posmeh, v posmeh državljanom in državljankam, ki pa na drugi strani zelo povedno plačujejo, so plačali več kot 2 milijona evrov denarnih kazni, ki so jim bile izrečene na podlagi, pazite, neustavnih vladnih odlokov, ugotovljeno neustavnih vladnih odlokov. In ta ista vlada si drzne pametovati kaj v resnici vladavina prava je, nezaslišano. Mi, na stran opozicije se lahko še tako trudimo razlagati, pa obrazlagati, pa utemeljevati, ampak če imamo na drugi strani koalicijske predstavnike, ki se požvižgajo na zakone, ki veljajo v naši državi, na sodbe sodišč, ki so edini, ki lahko sodijo v sodnih postopkih, potem se bojim kam nas peljete, spoštovani kolegi iz koalicije oziroma spoštovana vlada zadnji ste, ki bi lahko pametovali kaj vladavina prava je. In naj vam citiram, kolegica Sluga je nekaj že prebrala iz te zloglasne odločbe Vrhovnega sodišča, jaz pa vam bom prebrala še nekaj kar je zelo enostavno za razumeti, če seveda človek to želi razumeti. Glede tega kdo in kdaj in na podlagi česa je dolžan financirati STA. V zvezi s tem Vrhovno sodišče poudarja, citiram, da je financiranje opravljanja javne službe STA na podlagi 3. v zvezi s prvim odstavkom 3. člena Zakona o STA dolžna zagotoviti Vlada kot njen ustanovitelj. In naprej. Pravno podlago za izplačilo, pazite, predstavlja že sam Zakon o STA, specialno za leto 2021 pa pravno podlago predstavlja že 66. člen protikorona zakona sedmega. Torej, sodišče vam zelo jaso pove, da ne rabite za izplačilo svojih obveznosti, ki jih imate do STA, nobene pogodbe, nobene uredbe, ampak vam zakon to veleva. In še glede tega vašega pregovarjanja, ko ste imeli v začetku leta izgovor, da Vlada nima nič s tem financiranjem, da zato je zadolžen UKOM, ker je Vlada dala pooblastilo na UKOM, vam Vrhovno sodišče zelo lepo pove kateri organ oziroma da ne glede na to kateri organ izvršuje kakršnakoli pooblastila gre pri financiranju za razmerje, ki je znotraj Vlade in pa STA, zato je v tej zadevi nepomembno kam so kakršnakoli pooblastila prenesena, pomembno je razmerje med Vlado in STA in Vlada je tista, ki krši zakon. Zdaj pravite, da vam mi v opoziciji govorimo, da ste dolžni to, da ste dolžni ono in tako naprej, ne, to vam veleva zakon. Še enkrat Zakon o STA, PKP zakon in nenazadnje vas zelo lepo k temu napotuje, da ne rečem kaj bolj ostrega, odločba Vrhovnega sodišča. In zdaj včeraj smo lahko na odboru poslušali zelo številne izgovore zakaj Vlada ne izpolnjuje svoje obveze financiranja STA od tega državna sekretarka je govorila o nekih računovodskih standardih o ločenih računovodskih izkazih in tako naprej. Potem gospod Urbanija je govoril, da STA ni izpolnjevala svojih obveznosti s tem, ko ni predložila nekih dokumentacij, listin, za katere je on ocenil, da bi jih morala. Skratka, potem smo prišli na razlog, da ni podpisane pogodbe na koncu koncev je bilo potrebno po vaše tudi celo obstoj neke vladne uredbe. Skratka, same laži in natolcevanja in izmikanja pravnemu redu, nespoštovanje zakonov. Zakon o STA vam v 3. členu zelo jasno pravi, da se financiranje STA, da je celovito in da se nemoteno izvaja na podlagi letnega poslovnega načrta STA torej ne rabite nobene pogodbe, nobene uredbe. Vsa, kar rabite je, da začnete spoštovati zakon. Ne kršite samo enega kršite več njih in skrajno nespoštljivo se vedete do pravosodja, pravosodnih organov. Nimate ponižujoč in nespoštljiv in sovražen odnos samo do STA imate ga do ljudi, do zaposlenih na STA še bi lahko naštevala do koga vse. Ni res, da so plače zaposlenih na STA bile izplačane, zato ker bi Vlada izpolnjevala svoje zakonske dolžnosti in obveznosti ne. Zaposleni so dobili plačilo za opravljeno delo zgolj in samo zato, ker so bili primorani zbirati sredstva, donatorska sredstva. Državljani smo jih zbirali, zato ker Vlada Republike Slovenije ni izpolnila svoje zakonske dolžnosti. Sramota, sramota. Včeraj smo lahko slišali med drugim tudi tole laž oziroma neresnico. Državna sekretarka in tudi gospod Urbanija sta zatrjevala zelo vehementno in zelo samozavestno, da je STA izgubil do sedaj vse sodne postopke in da so zadeve na sodiščih itak že zaključene. Mene skrbi, da sta to izrekla, ker je to prvič laž drugič pa me skrbi, zato ker očitno predstavnica Vlade sploh ni obveščena, da ima drugi teden v sredo prvo javno obravnavo sklicano na to temo. Namreč izvršilni postopek se nadaljuje pred Okrožnim sodiščem na gospodarskem oddelku, kjer bo prihodnjo sredo prva obravnava. To, da so vsa pravna sredstva izčrpana in da je STA povsod izgubil to je enostavno zavajanje in izkrivljanje resnice. Sedaj glede na to, da smo včeraj tudi slišali bom danes še enkrat ponovila očitek s strani gospoda Urbanije seveda očitek, da je sedaj vsa ta leta, 10 let bilo s financiranjem STA vse v redu, da sedaj kar na enkrat eno leto in še nekaj več je pa problem. Bom še enkrat vrnila žogico. Gospod Urbanija je nastopil svojo funkcijo lanskega leta septembra situacija oziroma zaplet s financiranjem STA je pa nastopil eden mesec po nastopu njegove funkcije kdo je sedaj tu problem oziroma kje je vzrok in kje posledica je zelo očitno in moraš biti zelo nameren, da tega ne vidiš. Skratka, vso izgovarjanje na takšne in drugačne neutemeljene po mojem mnenju razloge tudi konec koncev izgovarjanje na neki Zakon o javnih financah pa na Zakon o javnih financah, pa na Zakon o izvrševanju proračuna, pa na to, da mora bit UKOM oziroma STA, gospodaren pri uporabi sredstev in tako naprej. Vse lepo in prav, ampak, glede financiranja STA je specialen zakon, Zakon o STA in zdaj še PKP-7 in nobenega dvoma ni, da pravna podlaga obstaja, da pravna zaveza te Vlade obstaja in nobenega dvoma ni, da ta Vlada krši zakon. V nobeni demokratični državi, ampak res, v nobeni, še najmanj v naši, se poslanci ne bi smel borit za to, da bi Vlada, ki vlada, spoštovala zakone. To je absurd. To je absurd in ne vem, kam nas peljete s tem vašim delovanjem oziroma, lahko vidimo, kajne, tudi v zadnjih dneh, peljete nas v avtoritarno državo, peljete nas v policijsko državo, kjer si Vlada, seveda, izbira, katere zakone bo ona upoštevala in katere ne, na drugi strani so državljani dolžni plačevat globe, denarne kazni v višini 2 milijona evrov, na podlagi nekih vladnih odlokov, ki so neustavni in pa hkrati, državljane, ki izvajajo svojo ustavno pravico do protesta, sredi Ljubljane, zaplinjate. V takšno državo nas vodite in to je nesprejemljivo, nepojmljivo in to vsekakor ni vladavina prava, ki jo vi tako zelo opevate. In če je kaj pravice na tem svetu, no, bomo takšno početje vsi skupaj, s skupnimi močmi, preprečili, ker škodite, tako našim državljankam in državljanom, kot naši državi in to je ogledalo, ki ga nastavljate, v imenu Slovenije, širšemu svetu, širši Evropi in jaz se pod to zagotovo ne podpišem in vas je lahko sram, da dopuščate, da se z našo državo tako dela, da dopuščate, da se z našo Slovensko tiskovno agencijo tako dela. Nepojmljivo.
Hvala lepa. Besedo ima Predrag Baković, pripravi naj se Nataša Sukič. Izvolite.
Predsedujoči, hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi! Seveda bi rad pozdravil tudi predstavnike Vlade, ki po mojem mnenju bi moral tu noter sedeti, pa ni nikogar, zato jih pač ne morem pozdravit in to pravzaprav tudi kaže, kako resna je današnja tema za to Vlado in na to očitno kažejo prazne klopi, kjer bi po mojem mnenju morali sedeti vsi odgovorni, vključno s predsednikom Vlade. Vsake toliko najpogosteje ali pa bom rekel kar redno, najpogosteje poslanci Slovenske demokratske stranke, skličejo kakšno tematsko sejo odbora ali pa sejo Državnega zbora, na temo spoštovanja pravnega reda in na temo dvojnih meril pri spoštovanju pravnega reda in podobno in seveda, vedno imajo v mislih tisti del pravnega reda, za katerega menijo, da ne ustreza njihovi agendi, njihovim pogledom ali njihovi politični usmeritvi. Vendar, veste spoštovani, pravo se je v Sloveniji gradilo in dograjevalo ali pa popravljalo, če želite, 30 let in gre za živo materijo, ki se dopolnjuje in se je dopolnjevala v vsem tem obdobju, ko so bile na oblasti tako ena ali pa tudi druga ali pa tretja politična opcija in tako, za ta pravni red, ki ga imamo, seveda ne moremo reči, da je pisan na koži eni ali drugi politični opciji, kar je seveda tudi prav in prav tako ga ne moremo in ne smemo parcialno ocenjevati, glede na aktualno oblast in glede na dejstvo, kaj aktualni oblasti ustreza in kaj ne. In če se sedaj osredotočim na STA, torej STA pravzaprav deluje od rojstva te naše države in tisti, ki smo pomagali pri temu rojstvu, te naše države, smo bili in smo nanjo še vedno ponosni. Namreč 20. junija 1991 je STA takrat objavila prvo novico in po začetnem obdobju je zaradi korektnega in objektivnega dela postala pravzaprav samoumevna in nepogrešljiva. Tako je bilo vse do prihoda aktualne politične oblasti, nato pa se je vse spremenilo. Pričela se je vojna z mediji, kot je to maja 2020 zapisal v naslovu prispevka predsednik vlade gospod Janez Janša in tako se je pričela kalvarija STA, ki še vedno traja in je ob tej politični konstalaciji pravzaprav ni videti konca. Pričeli so se tviti, kako je STA ventilator za lažne novice, kako je STA nacionalna sramota. Ob tem, da praznuje 30 let delovanja. Sledili so pritiski UKOM-a z raznimi zahtevami, v novembru 2020 je sledila že prva zaustavitev financiranja, ki je trajala tri mesece in nato je bila na podlagi določb iz PKP7 in tudi na podlagi odziva Evropskih komisij je sledilo financiranje oziroma plačilo. Potem so sledili apeli Odbora za kulturo s pozivom na financiranje, vendar se ni zgodilo nič. Kot protiukrep so sledile kazenske ovadbe zoper direktorja STA, štiri nadzornike zoper prejšnjo direktorico, vendar je vse to tožilstvo zavrglo. Potem je sledila druga ustavitev financiranja v februarja 2021, ki še vedno traja in seveda pozivi k odstopu direktorja STA, predlogi nadzornikom, da razrešijo direktorja, pritiski preko notranjega ministrstva, preiskava NPU, potem pritiski inšpektorata za delo, ki pa niso ugotovili bistvenih kršitev zakonodaje. Sledila je kampanje za zbiranje sredstev iz STA za katero se prav tako predsednik vlade, kot notranji minister norčevala. Zadeva je šla še dlje, objavljen je bil tvit, da je direktor STA sodeloval celo pri nekem umoru novinarja. Vmes se je zgodilo, da je predsednik države, gospod Pahor, STA podelil državno odlikovanje red za zasluge, ki pravzaprav lahko razumemo kot parafrazirano izjavo Marije Antoniete, saj veste tisto, če nimajo kruha, naj pač jejo potico. In razumi kdo more. Na eni strani izčrpavamo STA do onemoglosti, na drugi strani se jim podeli državno odlikovanje, red za zasluge. Seveda po teh stvareh so sledili tudi sklepi vlade o posebni reviziji, poslovanje o STA, pozivi iz Evropske komisije, da naj vlada opravi svoje delo, a ni se nič zgodilo. Nič. Kljub temu, da je vrhovno sodišče potrdilo dolžnost vlade, da financira STA in da obveznost velja ne glede na sklenjeno oziroma nesklenjeno pogodbo. Vrhovno sodišče je tudi razveljavilo začasno zadržanje uredbe o financiranju javne službe STA in zapisalo, da je po zakonu Republika Slovenija dolžna mesečno zagotavljati financiranje za leto 2021 skladno s poslovnim načrtom. In spet smo na začetku. Ko sem mojo razpravo na začetku začel o spoštovanju pravnega reda v Sloveniji in o sklicevanju raznih tematskih sej, vendar ker ne gre za prioriteto spoštovanja pravnega reda s strani aktualne politike se pač ne bo zgodilo nič in na to kaže tudi prazne klopi, tam kjer bi vlada morala sedeti. Vendar kljub temu ali pa ravno zato, tukaj na tem mestu pozivam vlado, da končno spoštuje pravni red in izpolni svojo obveznost in nemudoma začne financirati STA in to zato, ker je to dolžna storiti. In s tem pravzaprav, če tega ne bo storila pokaže kakšen odnos ima do pravnega reda in pravzaprav do spoštovanja predpisov in zakonov, ki bi jih prva morala spoštovati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Nataša Sukič, pripravi naj se Aleksander Reberšek. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane in spoštovani. Po včerajšnji seji, pa tudi danes, pa potem, kar smo prebirali v medijih glede evropskih delegiranih tožilcev, lahko mirne duše ugotovimo, da živimo v državi, kjer ne veljajo več ne zakoni, ne Ustava in ne odločbe kateregakoli sodišča, četudi je to Vrhovno sodišče Republike Slovenije. Torej mirne duše lahko peljemo čez rdečo luč in ne odgovarjamo nikomur. Mirne duše lahko danes tudi povemo, da imamo novo Vlado Republike Slovenije, sestavljeno iz opozicije, ker ne potrebujemo več 46 glasov, da zrušimo sedanjo. Tako pač se odnaša približno Janez Janša s svojimi. Tako oni pač delujejo in se obnašajo. In poglejte, toliko plina, kot smo ga videli 2 dni nazaj v Ljubljani, več kot 400 kanistrov so ga porabili, zato da so zaplinili ožji center Ljubljane, zaplinili nedolžne ljudi, otroke, ljudi, ki so šli po nakupih, sedeli v kavarnah, toliko dima lahko vidimo edino le tukaj na včerajšnji ali pa na današnji seji, ko koalicija razpreda o STA in nam prodaja laž za lažjo. Ena sama laž. Ves čas poslušamo pogodba, pogodba, pogodba. Kot da ne obstaja v PKP 7 66. člen, kjer je jasno zapisano, da mora STA biti v letošnjem letu financiran, četudi ne bo sklenjena pogodba. Zakaj ni sklenjena pogodba, si lahko samo mislimo. Oprostite, da se jaz malo metaforično izrazim glede na besednjak, ki se tukaj odvija, tudi jaz ne bi kar tako podpisala pogodbe s hudičem. Je že kaj takega noter, kar bi pomenilo popolno podreditev STA seveda komu le, politični volji Janeza Janše. Slovenska tiskovna agencija tako že debelih 281 dni ne prejema nadomestila države za opravljanje javne službe, četudi jo 100 delavk in delavcev redno in profesionalno opravlja vsak dan, z edino izjemo izpred 2 dni, ko so prvič po vsem tem izčrpavanju, prvič v tej agoniji pokazali, kaj pomeni, če zatemnijo svoje usluge, prvič in edinič. Zakaj dobivajo plačo? Zato, ker smo državljanke in državljani, ki se zavedamo, kaj STA pomeni, za demokracijo v tej državi, za naše ustavne pravice biti objektivno informirani, ker smo mi zbirali donacijo in prispevke in jih bomo še, spoštovane in spoštovani, če bo potrebno, kajti ne bomo vam pustili tega plena, ki si ga hočete prisvojiti. Skratka še enkrat, spoštovane državljanke in državljani, to, kar poslušate s strani koalicije danes, kar poslušate s strani državne sekretarke in ostalih, laž, laž, laž. Država bi morala že pred 280 dnevi zagotoviti ta sredstva Slovenski tiskovni agenciji. Za to ima vse pravne podlage. In če jim ni dovolj Zakon o STA, je zato tukaj torej varovalka v 7. protikoronskem paketu v obliki 66. člena in je tukaj odločba Vrhovnega sodišča. Zanimivo, da danes edino poslanke in poslanci preostanka Poslanske skupine SMC niso imeli stališča. Kaj mislite, zakaj ga niso imeli? Zato, ker so bili ravno Poslanska skupina SMC tisti, ki so predlagali ta 66. člen v protikoronski paket 7. In ko smo glasovali o tem amandmaju, spoštovane in spoštovani, je seveda za ta amandma glasoval tako Gregor Perič, kot Dušan Verbič, ki smo ga malo prej videli tukaj, in tako naprej. Skratka mislim, da z izjemo ene poslanke SMC vsi takratni poslanci in poslanke SMC. Kar je pa še največji absurd, protikoronski paket 7 ste sprejeli koalicijski poslanci in poslanke. Torej, to kar počnete, to svinjarijo, ki se jo greste, ta sadizem, to izživljanjem nad STA in zaposlenimi tam in njihovimi družinami, to je nekaj neverjetnega. Vi dejansko delujete proti temu kar ste sami uzakonili, zato ker vam ne odgovarja. Pa ne vam, vi ste itak samo navadni izvrševalci ukazov, ki prihajajo. Vemo od koga. Od volje enega samega človeka, revanšista, ki to državo pelje dobesedno v pogubo. Sovražno uničevanje tako pomembne, ustvarjalne in uspešne organizacije, ki je torej temeljnega pomena za zagotavljanje človekovih komunikacijskih pravic, temeljnega pomena za svobodo medijev in informacijsko suverenost države oziroma Republike Slovenije, če hočete, dobesedno resno meji na skrajno brezumje, da ne rečem kaj hujšega. In še posebej zaskrbljujoče in žalostno je, da vse to počnete v času pandemije in v času predsedovanja Evropski uniji. In kaj se dogaja, kako odzvanje to izven naših meja? Sramotno, škandalozno. Namreč sadove te vaše sovražne vladavine pač žanjemo že tudi v Evropi. Evropska unija vztrajno pošilja podporo Slovenski tiskovni agenciji. Tuji mediji nas vlačijo po zobeh. Zgodila se je že druga javna razprava v Evropskem parlamentu o razmerah v Sloveniji in to je resnično blamaža, spoštovane in spoštovani. In vi, poslanke in poslanci, blamažo omogočate. Neprimerno obnašanje predsednika Vlade, ki primitivno nespoštljivo in povsem necivilizirano žali in diskreditira vse prek in brez izjeme tako od najvišjih organov Evropske unije do tega, da si privošči osebne napade na novinarje in novinarke tako doma kot v tujini, pač ne more ostati brez odmeva, brez posledic. Na to opozarjajo direktorica Evropske zveze novinarjev, Renate Schreder, generalni sekretar Evropskega združenja tiskovnih agencij Aleksandru Giboj, podpredsednica Evropske komisije Vera Jurova, podpredsednica Evropskega parlamenta Katarina Berli in mnogi mnogi drugi. Evropski parlament, spoštovane in spoštovani, danes te dni, te čase, razpravlja o kratenju medijske svobode v Sloveniji. To je nekaj česar, oprostite, si jaz ne bi mogla zamisliti še preden ste nastopili oblast, resnično si ne bi mogla predstavljati, da je kaj takega sploh mogoče pri nas. Tuji častniki redno poročajo o vladni blokadi STA in Janševih napadih na novinarje. Recimo, francoski Le Figaro in Liberasion, dunajska DiePresse in Curier, nemški Der Sipegel in Frankfurter Allgemeine Zeitung, britanski The Economist, avstrijska radiotelevizija ORF in Appa, evropski portal Euractiv, hrvaška Tiskovna agencija Hina, Index, Jutranji List, srbski tiskovni agenciji Tanjug in Beta in drugi, številni drugi, bruseljski Politic, ko je recimo povzel, citiram, »slovenski slavni pesnik, sleš, premier Janez Janša očitno spet cilja na medije, sedaj tako, da ne plačuje sredstev Slovenski tiskovni agenciji«, konec navedka. Spoštovane in spoštovani! Kaj porečete na to? Ali mislite, da je cel svet zaplinjen z vašimi lažmi? Ali mislite, da so naši državljani in državljanke resnično ne vidijo tega kar počnete? Že to bi vas moralo skrbeti, če nič drugega, če nimate v sebi toliko čuta do stotih požrtvovalnih delavk in delavcev STA in njihovih družin, vi ki zagovarjate krščanske vrednote, vi ki menite, da veste kaj je dobrota. Zamislite se nad tem kaj počnete samo tem ljudem. Dolga vrsta srditih napadov na medijsko svobodo, na novinarje, na neodvisnost uredniškega dela in medijskih hiš, ki jih neprenehoma izvaja Janševa vlada in seveda premier osebno kar preko Twittwrja, kot vemo, s čimer resno ogroža avtonomijo medijev in novinarstva ter blati ugled naše države je dejansko dosegal dno s protizakonito ukinitvijo izplačila sredstev za delovanje javnega servisa STA protizakonito. Kajti, če ne drugje v PKP 7 66. člen in pri odločbi Vrhovnega sodišča imate jasno napotilo kaj morate narediti. Nemudoma izplačati sredstva STA brez pogojevanj, nemudoma izplačati ta sredstva. In vse to, kar počnete, je dejansko presedan brez primere. Kot je tudi doslej neviden presedan, da inšpekcija za delo dobesedno vdrla četica inšpektorjev na STA in preverjala stanje STA. Česa takega, oprostite, v napi državi še nismo nikdar doživeli. Servilna četica inšpektorjev vdre na STA. Prav tako kot se še ni zgodilo, da bi premier kar po Twitterju pozival nadzorni svet STA naj razreši direktorja. Kje mi živimo? Premier po Twitterju poziva te ali one, razrešite te, naredite to. Poziva naj policija ukrepa, drugače in policija ukrepa drugače. In maltretira ljudi in uporabi več kot 400 kanistrov solzivca. To vi počnete. Resnično, kaj je zapisal v svojem tvitu naš vrli premier? Citiram: »Čas je, da direktor kot politično orodje skrajne levice odstopi in odgovarja za svoja nezakonita ravnanja ter omogoči STA normalno delo in razvoj.« Konec navedka. Direktor je odstopil. Kje je denar? Zakaj še ni nakazan? A veste zakaj še ni nakazan? Ker še ni novega direktorja ali direktorice, ki bi bil vam po godu oziroma Janezu Janši po godu. In glej ga zlomka, prijavil se je gospod Kadunc. Kaj boste si še izmislili? Kaj vse si boste izmislili, da boste prišli do želenega plena? To vas sprašujem. Koliko časa boste lagali in govorili pogodba, pogodba, pogodba? Spoštovani državljanke in državljani, 66. člen PKP 7, ki ga je predlagala celo koalicijska SMC pravi, decidirano: ta vlada mora plačevati STA tudi, če ni sklenjene pogodbe. Toliko za magnetogram, toliko za javnost, da boste vedeli. In naj vam samo še to povem, uničevanje STA je dejansko frantalni napad na svobodno novinarstvo, na demokracijo in ustavno pravico javnosti do obveščenosti. To je militantni naskok vladajoče stranke na javni medij in na profesionalno novinarstvo v tej državi. S tem so, kot rečeno, ogrožene plače, je ogroženo preživetje in je ogrožena socialna varnost vseh zaposlenih na agenciji, varnost njihovih družin. Za otroke gre, spoštovani krščanski demokrati, ki pravite, da ste sredina. Da vidimo kakšna sredina ste in kaj boste naredili za STA. Vladna stran s ciljem popolnega uničenja medijske hiše STA resno ogroža socialno varnost stotih zaposlenih, ki kljub vsemu, kar počnete z njimi, še zmeraj delajo. In to, kar počnete, sem vam že včeraj povedala, ni več podobno Sloveniji, ni več podobno republiki, ampak slovenistanu. In, še enkrat ponavljam, preživetje STA je demokratična norma, pika. In naj zaključim z mislijo velikega filozofa, retorika in konzula v rimski republiki Cicera: »Bližje kot je konec imperija bolj nori so njegovi zakoni.« Če to prevedemo na našo situacijo: bližje kot je konec vašega imperija, večje je brezvladje in to je resnično kaos in katastrofa kar počnete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima predstavnica Vlade. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Jaz bi seveda želela odgovori vsem na vaše teme, ki ste jih izpostavili vprašanja in tudi tiste nagovore, ki ste jih naslovili, ampak žal na vse ne morem odgovoriti, zaradi tega, ker nekateri niso bili pač naslovljeni na mene očitno so bili naslovljeni na neko drugo državno sekretarko tako, da na tiste žal vam ne bom mogla odgovoriti. Me pa seveda skrbi kako se lahko tukaj razumejo zahtevnejši dokumenti, če si nekdo ne more zapolniti niti mojega imena. Kar pa zadeva dejstvo, da ste ves čas govorili o tem Vlada mora spoštovati zakon. Drži, Vlada mora spoštovati zakon in zaskrbljujoče je, da se tu nagovarja Vlado naj enostavno ne spoštuje Zakona o javnih financah. Torej, nakaže denar brez vsakega dokumenta brez vsake listine, ker če pogledamo Zakon o javnih financah v prvem odstavku 54. člena določa, da mora imeti vsak izdatek iz proračuna za podlago verodostojno knjigovodsko listino, s katero se izkazuje obveznost za plačilo v drugem odstavku pa, da je treba za obveznost, ki izhaja iz verodostojne knjigovodske listine pred izplačilom preveriti pravni temelj in višino obveznosti. Glede na to, da 65. člen Zakon o javnih financah zahteva seveda od Vlade, da odgovarja za zakonitost, namenskost, učinkovitost in gospodarnost razpolaganja s proračunskimi sredstvi daje Vladi vso pravno podlago ne samo podlago celo zavezo, da se dejansko plačuje tisto, za kar so izkazani ustrezni računi, za kar obstajajo pisni dokumenti in za kar obstajajo seveda knjigovodske listine. Kaj to pomeni? Če govorim v jeziku poslovnosti, ki mi je bil očitan, da ga seveda ne obvladam kljub svoji 10 letni praksi v podjetju v vodstvenem kadru bi povedala sledeče. V 10 letih nisem videla podjetja, ki bi delovalo brez cenika, ker podjetje brez cenika za svoje storitve pač ne more delovati. Prav tako ni podjetja, ki ne bi prejelo inšpekcijskega nadzora, ker bi nakazalo denar brez vsakega obstoječega dokumenta ali knjigovodske listine. Toliko glede tega. Prav tako pa je bilo čitano, da sem včeraj na Odboru za kulturo izvajala stališče, prikazovala stališče, da so bili, da je UKOM seveda dobil vse sodne spore oziroma in to pa seveda ne drži. Navajala sem izključno in samo datumsko sledeče znova bom ponovila. 5. 5. 2021 Okrajno sodišče v Ljubljani je razveljavilo sklep o izvršbi, ki ga je predlagala STA. 21. 5. 2021 Okrajno sodišče v Ljubljani je razveljavilo sklepa o izvršbi, zaradi izterjave zneska v višini 169 tisoč evrov za januar in 169 tisoč za februar 2021 na podlagi predloga za izvršbo vloženega s strani STA. 18. 6. 2021 Okrožno sodišče v Ljubljani je zavrnilo predlog odvetniške družbe, ki zastopa STA za izdajo začasne odredbe o sporu zoper UKOM. 21. 7. 2021 Upravno sodišče je zadržalo izvršitev uredbe o opravljanju javne službe STA, 6. 9. 2021 pa je vrhovno sodišče ugodilo pritožbi Ukom, ki se je nanašala na vprašanje zadržanja izvršitve uredbe, in razveljavilo odločitev upravnega sodišča glede zadržanja uredbe. Tako, da to so dejstva. In seveda teh dejstev ne bomo komentirali zaradi tega, ker so sodne odločbe pač jasne. In glede na dejstvo, da se ves čas poudarja, da gre za sklicevanje na pogodbo, moramo posebej poudariti, da je resnično bila v praksi vedno priprava pogodbe med STA in Ukomom za izvajanje javne službe, da pa je Ukom še v septembru v skladu z uredbo 24. 9. 2021, v skladu z uredbo in PKP7, pozval direktorja STA, naj pošlje poročilo. Torej ni bila zahtevana pogodba. Naj pošlje vsaj poročilo o opravljenih storitvah, da bo obstajal vsaj en dokument, na katerega se lahko sklicuje plačilo za mesec avgust, pa do današnjega dne tega poročila Ukom ni prejel. Zakaj ga ni prejel? Torej Ukom ne more odgovarjati za dejanja direktorja Veselinoviča, za njegovo ukrepanje, vsekakor pa si, iz teh dejstev je jasno, poskuša in prizadeva za rešitev problema. Toliko zaenkrat. Na ostala vprašanja bom odgovorila naknadno.
Najprej replika. Izvolite, Tina.
Hvala lepa. Seveda moram replicirati gospe spoštovani državni sekretarki. Nihče, še najmanj pa jaz, spoštovana, ne govorim, da morate katerikoli zakon v tej državi kršiti. Govorim pa, da pa je treba pa Zakon o STA in pa PKP7 pa spoštovati. To pa govorim. In ste me narobe razumeli, ko ste zatrjevali, da vas nagovarjam k temu, da ne spoštujte Zakona o javnih financah. Ravno obratno. 66. člen PKP7, ki ga je sprejela koalicijska večina oziroma manjšina vaše vlade, vam veleva, spoštovana, da se STA, ne glede na to ali z ustanoviteljem, torej vlado, sklenila pogodbo, iz proračuna države za leto 2022 za opravljanje javne službe zagotovijo sredstva v skladu s sprejetim poslovnim načrtom STA za leto 2021. In to je zakonska norma, ki jo ta trenutek še vedno kršite. In ste odgovorni za to, da se pravni red v naši državi s strani vlade ne spoštuje. In to je tisto, kar vam jaz očitam. In ne obračati mojih besed in ne govoriti neresnic. Kar se pa tiče sodnih postopkov, ste pa včeraj zelo, kako bi rekla, vehementno zatrjevali in se opravičevali in ne vem kaj še vse, glede vseh izgubljenih postopkov s strani STA-ja. Jaz sem vam pa želela samo predočiti, in upam, da veste, da je v sredo, prihodnjo sredo sklicana prva glavna obravnava v zvezi z izvršilnim postopkom, ki se je iz izvršbe prestavil v pravdo, tako kot pač potekajo izvršni postopki, če se izvršba ne ustavi na prvi fazi. In ne se sprenevedati okoli tega. To, da pa natolcujete, da vas mi v opoziciji pozivamo na nespoštovanje pravnega reda v naši državi, je pa sprevržno z vaše strani. [[znak za konec razprave]] In si tega ne bom dovolila, da mi polagate v usta takih besed. Zakon o STA, še enkrat, v 3. členu jasno določa, in je lex specialis, kar se tiče STA-ja, upam da poznate ta izraz in nalaga financiranje na podlagi sprejetega poslovnega načrta, ne rabite nobene uredbe, ne rabite nobene pogodbe, dovolj je zakon. In če bi živeli pod vašo vlado, [[znak za konec razprave]] v pravni državi, kjer velja vladavina prava, bi moralo biti to dovolj. Z vašega izvajanja je pa razvidno kam pes taco moli. Finančno izčrpavanje STA do konca.
Hvala lepa. Najprej imamo dva predlagatelja. Prvi je dobil besedo dr. Trček. Izvolite.
Ja, hvala. Jaz bi se najprej rad gospe Ignaciji Fridl Jarc opravičil, da jo tolikokrat zamenjam z Ifigenijo, pa gospa Ignacija tudi razmišljam zakaj je temu tako. In veste, in se spomnim tistega Ifigenijevega žrtvovanja. Pa kaj je Janez Janša Agamemnom, ki mora jadrati proti Troji, da se vi žrtvujete zanj. Doktorirala ste s Platonovega nauka v resnici z vidika lepega in umetnosti. Kakšno umetnost se greste? Kakšno lepoto se greste okoli STA gospa, evo spet sem hotel reči Ifigenija, ki se žrtvujete, gospa Ignacija. Nekoč sem vas zelo rad bral, kot najboljšo mlado kritičarko. Jaz ne vem kako nekdo s toliko stila, nekdo ki se spozna na lepoto in umetnost, na Platonov nauk v resnici dobesedno tukaj zavaja in laže in se kot Ifigenija žrtvuje za nekoga, ki tega žrtvovanja ni vreden gospa Ignacija.
Hvala lepa. Predstavnica predlagatelja, Lidija Divjak Mirnik, izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči. Ja, zdaj v lepoti umetnosti je Franjo povedal svoje, ne bom se v to smer spuščala. Bi pa želela gospe državni sekretarki povedati, da se jaz z njo absolutno strinjam v tistem delu, ko je rekla, citiram: »Vlada mora spoštovati zakon.« Res je. Mora ga. In to celo dva. Prvi je Zakon o STA in drugi je PKP7. Pika. Zdaj tu nekega velikega filozofiranja verjetno ni potrebno, tudi ni potrebno iskati to, kar smo priča bili včeraj šest ur na odboru, pa danes bomo verjetno vseh osem ur nekih izgovorov iz petnih žil, zakaj vlada ne spoštuje dveh zakonov? Ni potrebno. To je kar se tiče gospe državne sekretarke. Ker pa se zdaj prvič kot predlagatelj javljam, se prej nisem, ko je gospa Alenka Jeraj v svojem ekspozeju oziroma v stališču poslanske skupine obračunala seveda z vsakomur in z vsemi, ki smo včeraj si drznili sploh kaj povedati proti tej vladi in vsem, ki v tej vladi delujejo. Naj samo povem, da smo včeraj v opoziciji pravzaprav šest ur s konkretnimi fakti dokazovali, zakaj ta vlada krši pravno državo. In pa še samo zelo osebno, ker je mene imenovala. Nobena žalitev ni, če uradnika imenujem, kot uradnik. Ker Urbanija, Uroš mislim, da mu je ime, je uradnik na položaju. In kje je zdaj tu kakšna žalitev? Ne razumem. To je prvič, kar se tiče gospe Jerajeve in njenega stališča in pa drugič. V opoziciji je namreč v svojem stališču potem v nadaljevanju očitala, češ kao da opozicija pravi, da moramo STA plačevati na podlagi poslovnega načrta. Zdaj, spoštovana gospa Jerajeva, v vašem stališču ste problematizirali nekaj o čemer očitno nimate pojma. Ker namreč, če bi poznali 3. člen Zakona o STA, potem tega ne bi govorili. Pravi pa naslednje, citiram: »Dolžnost ustanovitelja, torej vlade, vaše vlade je zagotoviti institucionalno avtonomijo in uredniško neodvisnost STA ter primerno financiranje za celovito in nemoteno izvajanje javne službe na podlagi,« zdaj pa pozor: »na podlagi letnega poslovnega načrta STA, ki ga nadzorni odbor oziroma svet tudi potrdi.« To je vsa filozofija. Pika. In to vaša vlada nesramno krši. In vi se že dva dni oziroma včeraj in danes se boste cel dan sprenevedali, da temu ni tako. In to je bobu bob. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima predstavnik predlagatelja, dr. Matej Tašner Vatovec. Izvolite.
Ja, najlepša hvala, podpredsednik. Danes, po teh nekaj par urah, začetka te seje, predvsem tistega, kar je bilo izvajano v stališčih nekaterih koalicijskih poslanskih skupin in s strani predstavnice Vlade, gospe državne sekretarke, je spet na delu ista stvar. Na delu je bodisi ali brezmejna ignoranca ali brezmejna hinavščina, ker to, kar spet poslušamo, znova in znova, neke iste psevd argumente, če se navežem na Franjota in na Platona, ne vem, smo tu spet v bistvu priča nekemu sofizmu. Tisto, kar izvaja Vlada je sofizem. Se pravi, ne stremi k temu, da bi rešila STA ali pa da bi jo dejansko skrbelo za dobrobit Slovenske tiskovne agencije, ampak, kot sem rekel že včeraj, 281. dan iščete izgovore oziroma načine, kako ne financirat Slovenske tiskovne agencije. Tudi sklicevanje na Zakon o javnih financah in vse tako naprej, to so neki navidezni argumenti, argumenti, ki enostavno ne vzdržijo. Kot rečeno, zadeva je čisto preprosta. Okej, smo imeli nek zakon o Slovenski tiskovni agenciji, ki ima določbe in je funkcioniral do decembra leta 2020. Do takrat ni bilo nobenih težav pri odvajanju izplačil iz proračuna za javni servis, ki ga opravlja STA za državo, se je pa zalomilo, ko je prišla neka druga Vlada, z nekimi drugimi intencami. Ker se je to zgodilo in izkazalo, da bo verjetno še nekaj težav glede tega, se je potem decembra, ko se je sprejemal interventni zakon PKP-7, ena koalicijska poslanska skupina odločila, da bo pripravila amandma, takrat, za novi 70.b člen, v katerem bo našla neko rešitev, da se ta STA dejansko financira, ne glede na to, da obstaja očitno kakšna druga koalicijska partnerica, ki bo močno vztrajala na tem, da do tega financiranja ne pride. Tako da, je bil sprejet ta obvod, če želite ali pa neka drugačna rešitev za financiranje STA, ki jo je predlagala Stranka modernega centra in ki pravi, da je dovolj poslovni načrt sprejet za leto 2021, za izplačilo. Če mene vprašate, je to dovolj jasna podlaga za izdajo in računov in za proračunsko financiranje takšnega servisa. To seveda tudi ni bilo dovolj, pač, vsi poslanci, skoraj vsi poslanci SMC-ja, razen ene poslanke, ki je očitno trdo jedro Slovenske demokratske stranke, so ta amandma podprli in na koncu je ta koalicija podprla tudi celoten zakon, Zakon PKP-7, v katerem te določbe veljajo. Odkar je bil razglašen in uveljavljen ta zakon, je del slovenskega pravnega reda in velja. Jaz mislim, da velja zame, v tistih določbah, ki jih je prinašal, velja verjetno tudi za vse ostale državljanke in državljane in bi moral veljat tudi za Vlado. To ni bilo dovolj, ignoriralo se je naprej še te zakonske podlage in potem smo prišli do točke, do tistega konca avgusta, ko je moralo Vrhovno sodišče odločit, da mora pa Vlada financirat Slovensko tiskovno agencijo. Saj, v bistvu, celotna debata o tem je abotna, če mene vprašate. Mi smo predlagali s priporočilom, eno zelo preprosto stvar, naj Vlada spoštuje zakone, naj financira Slovensko tiskovno agencijo. Okej, Vlada pač ne želi, ne želi spoštovat zakonov, ne želi spoštovat odločb Vrhovnega sodišča, ampak, potem nam ostane samo še eno vprašanje, kaj je tu potem še v ozadju. Če ni v bistvu nobenega administrativnega razloga, če želite, da bi bila kakšna resna ovira za to, da ne prihaja do izplačila, mora obstajat nek drug razlog. Mislim, da bi se o tem morali danes pogovarjat. V predstavitvi poročila Odbora za kulturo so bile navedene tudi vsebine razprav na včerajšnjem odboru. Ena razprava enega od poslancev Slovenske demokratske stranke, mislim, da je bila zelo zgovorna. Ta poslanec je rekel, poglejte, v tej državi še vedno vladajo komunisti, neka globoka država je na delu, ki sicer ni uspela v 30 letih še zamenjati predsednika Janeza Ivana, je pa, ima pa še vedno v krempljih in pod kontrolo celotno medijsko krajino. Zdaj, če potegnete črto in dvakrat pomislite, imate odgovor na to, kaj je dejanski problem okoli STA. Tako kot so tudi ostali že danes povedali, ja premalo pišejo o Janezu Ivanu, premalo prostora dajejo nekaterim strankam, mogoče napišejo 4 vrstice preveč v nekem intervjuju z nekim raperjem Zlatkom in tako naprej. To je problem, to je problem za to koalicijo in za to vlado, da ne more vplivat na to, kako se v STA poroča. Zato, ker če greste pogledat v nek paralelni svet, tisti, ki ga financira Madžarska oziroma oligarhija okoli predsednika Orbana, ki ima, ki je močne finančne injekcije vtiskala v Novo24 in satelite oziroma medijske satelite stranke SDS, boste ugotovili, da pač tam v tistem svetu mediji funkcionirajo na nek drugačen način. Funkcionirajo na tak način, da nekdo, pač to je stranka SDS, rečejo, poglejte, to je resnica in o tem je treba pisat. In tu govorim jaz o produkciji resnice. Tisto, kako si predstavlja stranka SDS medijsko krajino, je to, da mora producirati resnico, ki seveda ugaja samo nekomu in ta nekdo je tisti, ki ima ta medij v lasti. In tako si ta vlada z SDS na čelu predstavlja to celotno državo, kot da je njena lastnina, kot da si pač lasti vse vidike družbenega življenja v tej državi in da mora vse potekat tako, kot si predstavljajo ljudje na Trstenjakovi, ne na Gregorčičevi, na Trstenjakovi. In to je problem STA. Vlada bi želela, da STA ne postane Slovenska tiskovna agencija, ampak da postane tiskovna agencija točno te konkretne vlade. In to je srž problema. Zato 281 dni čakajo na izplačilo, ki jim pripada po več zakonih in po, če vprašate mene, po neki zdravorazumski logiki. Mi se sploh ne bi smeli spraševati o tem, ali bo država financirala Slovensko tiskovno agencijo. Tako da vse ostalo je, še enkrat, sofizem, vse ostalo je poskus zastranitve, poskus tega, da se pač prikrije dejansko agendo, ki je tukaj v ozadju. In jaz resnično prosim, dajte nehat slepit sami sebe, nehajte se delat norca iz ljudi. In mislim da, ne vem kje sem danes prebral, ampak da že vsaka babica v Sloveniji že ve, kaj je zgodba okoli STA. Vi pa se še vedno skušate plezat po steklih, po šipah in iskat izhod iz te situacije. Izhod je preprost, upoštevajte zakon in pričnite izplačevat z obrestmi to, kar pripada Slovenski tiskovni agenciji.
Hvala lepa. Besedo ima predstavnica vlade. Izvolite.
Spoštovani, spraševali ste me, zakaj sem tu. Tu sem tudi zaradi Platona, ki je vedno nagovarjal k iskanju resnice. Kako pa do nje pridemo? Z dialogom, s pogovorom in s seveda presojo vseh dejstev. In po drugi strani sem tu tudi zaradi Platona, ker je pa ves čas opozarjal na sofiste, ki pa so najedali atensko demokracijo, svojo logiko, svojo logiko govora, ki je govorila o tem, da naj bi z močjo besede naredil lažne stvari za resnične. In ker se zoper to zelo borim, bom govorila še enkrat z argumenti. Ukom je poskušal in naredil vse svoje napore, da pride do sklenitve pogodbe med STA in Ukomom. Ker je bilo problematično stališče direktorja, da Ukom ni pristojen za usklajevanja, je v veljavo stopila nova uredba, ki pooblašča Ukom za pripravo in izvajanje financiranja STA. Ta je stopila v veljavo 26. 6. 2021. Takoj za tem, 2. 7. 2021 je v skladu z dogovorom Ukom na STA poslal osnutek pogodbe, četudi direktor Veselinovič še vedno ni poslal ključnih podatkov o stroških posameznih storitev. 7. 7. je Ukom direktorja Veselinoviča znova prosil za posredovanje teh podatkov. 9. 7. je direktor STA Veselinovič po več zaprosilih posredoval želene podatke. 12. 7. Ukom prosil direktorja za pojasnilo posameznih stroškovnih postavk, odgovora pa ni prejel. 13. 7. Je na Ukomu potekal drugi usklajevalni sistanek, 14. 7. Je Ukom posredoval na STA popravljen osnutek pogodbe. 20. 7. 2021 je Ukom na STA poslal končno verzijo pogodbe o izvajanju javne službe. Vrednost pogodbe za leto 2021 je ocenjena na 2 milijona 28 tisoč evrov. 24. 9. Pa direktor še vedno ni sklenil pogodbe, zato je Ukom v skladu z uredbo in PKP7 pozval direktorja Bojana Veselinoviča, naj pošlje poročilo o opravljenih storitvah za mesec avgust, da lahko Ukom izvede plačilo. Kot sem že povedala, tega poročila ni poslal. 29. 9. 2021 je bil še zadnji usklajevalni sestanek med direktorjem Veselinovičem in direktorjem Urbanijo, na katerem je Ukom pristal praktično na vse zahteve STA glede ocene stroškov posamezne prvine javne službe. Glede na pogodbo iz julija 2021 je Ukom pristal tudi na povečanje stroškov fotografije s prvotnih 4 na novih 26 evrov. Ne more pa pristati zaradi dvojnega financiranja na zahtevo, da se v pogodbo vnesejo členi, ki so v nasprotju z zakonom, da namreč lahko fotografije, ki jih mora v celoti plačati Ukom kot javno službo, STA še enkrat prodaja na trgu. Spoštovane, spoštovani. Ukom je torej, lahko vidimo dnevno ali pa tedensko, peljal vse postopke, da bi do dogovora prišlo. S strani direktorja ni prišlo do dogovora. In zdaj poslušamo tu, kaj je želja vlade. Želja vlade je absolutno transparentno delovanje. Želja vlade je, kot določa 3. člen Zakona o STA, da zanjo izvaja strokovne, tehnične, organizacijske in razvojne naloge Ukom. In za to je pripravila uredbo. Prav tako je ne samo želja, ampak njena, ima zakonsko podlago za to, da ima pravico vpogleda v dokumentacijo o poslovanju STA. Namreč to ima vsak družbenik, kar izhaja tudi iz 512. člena Zakona o gospodarskih družbah. Tako, da ne govoriti, kaj je želja vlade, na ideološki ravni. Želja vlade je transparentno finančno delovanje subjektov in seveda to, kar je njena funkcija – nadzor in gospodarno ravnanje s financami. In naslovite, prosim, vprašanje na direktorja Veselinoviča, zakaj do dogovora ni prišlo kljub vsem poskusom in dnevnim pogajanjem med Ukomom in STA. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima za repliko Tina Heferle. Izvolite.
Spoštovana gospa državna sekretarka, zdaj pa vas lepo prosim z vsem spoštovanjem, če se nehate delat norca iz nas in iz državljanov. Ne gre za nikakršne želje vlade, ne gre za nikakršna pogajanja, ne gre za nikakršno iskanje resnice. Kaj ste še govorili? Ne gre za usklajevanje glede sklenitve pogodbe in tako naprej pa lepo vas prosim, če že tukaj sedite Vas spoštljivo prosim, da poslušate tudi naše razprave. Gre zgolj in samo za eno dejstvo za spoštovanje zakonov v naši državi s strani Vlade Republike Slovenije in Zakon o STA, PKP7 vam nalaga financiranje neposredno na podlagi zakona. Ne rabite nobene uredbe, ne rabite nobene pogodbe dovolj je, če izpolnjujete in spoštujete zakone, ki veljajo v tej državi. Ne se sprenevedati, ker je to skrajno sprevrženo in skrajno nespoštljivo do nas poslancev, ki vam tukaj že dva dni trobimo eno in isto. Ne spoštujete zakonov, kršite zakon, kršite ustavni in pravni red naše demokratične države vladni predstavniki Vlada kršite vse to in ne nas imeti za norca, lepo vas prosim.
Hvala lepa. Želite repliko? Replika, Nataša Sukič. Izvolite.
Spoštovana državna sekretarka poglejte. V imenu resnice dajte malo premisliti in pomisliti kako to, da ne prva, ne druga Janševa Vlada ni tega počela s STA kar počne tokrat pa takrat smo ravno tako imeli Zakon o javnih financah pa imeli smo samo Zakon o STA nismo imeli še dodatnega sedmega protikoronskega paketa in 66. člena, ki je nedvoumen in ki pravi, da je treba financirati STA nemudoma in tudi brez pogodbe, če je treba pa si to razložite v imenu resnice pa še nam mogoče povejte kaj menite o tem? Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima predstavnica predlagatelja mag. Alenka Bratušek.
Hvala. Res se že dva dni ukvarjamo s tem ali v naši državi je treba spoštovati zakone ali jih ni treba spoštovati in če državna sekretarka na Ministrstvu za kulturo ne razume, da je zakone treba spoštovati, potem imamo resen problem. Mislim, da bom sedaj že ene desetič spoštovana državna sekretarka vam prebrala člen iz zakona, ki je bil sprejet 29. 12. 2020 sprejela ga je vaša Vlada in vaša koalicija. Govori pa takole ne glede na 20. člen Zakona o STA se s tem zakonom za leto 2021 ureja financiranje, upravljanje javne službe, ki je v skladu z zakonom opravlja STA to razumemo. Naslednji odstavek: »STA se ne glede na to ali je z ustanoviteljem sklenila pogodbo iz prve alineje prvega odstavka 20. člena Zakona o Slovenski tiskovni agenciji iz proračuna države za leto 2021 za opravljanje javne službe zagotovijo sredstva v skladu s sprejetim poslovnim načrtom STA za leto 20/21.« Ali je poslovni načrt sprejet? Je sprejet. V zakonu piše, da se ne glede na to ali je pogodba sklenjena ali ne sredstva nakažejo iz državnega proračuna pa kakšno resnico vi iščete ali razumete to? 8 vrstic beremo že dva dni in to državna sekretarka na Ministrstvu za kulturo nas poučuje, da pač ni treba, da ni treba spoštovati zakonov. Mislim težko je razumeti. Poleg tega, spoštovana državna sekretarka, vzemite mnenje Zakonodajno-pravne službe te hiše v roke pa tam preberite stavek. Že v dejstvu, da je neka vsebina urejana z zakonom je vsebovana obveznost, da se zakonska ureditev v celoti spoštuje. Ne, nočete razumeti ne, da ne razumete. Nočete, zato ker želite STA ukiniti, zato ker želite pustiti na cedilu 100 ljudi pa tako kot ste rekli resnico prikrojiti po svoje. Sedaj pa še nekaj. 20 aprila 2021 je bilo javno sporočeno Vladi, da ji STA omogoča dostop do vseh poslovodnih knjig in spisov. Kaj bi še radi od STA? Kaj bi še radi? Vse so vam dali na voljo. Vse so vam dali na voljo. Če želite, lahko gremo tudi na Zakon o javnih financah, pa vam spet preberem vseh tistih deset ljudi, ki so jih na Ukomu zaposlili in ki so zelo blizu stranki SDS, pa 12 tisoč evrov, ki jih je dal svoji prijateljici z Velike Planine, pa 23 tisoč evrov, ki jih je dobil nekdo za to, da bo nekaj proučeval, itn. O tem se pogovarjajmo potem, ne pa o tem, da za opravljeno javno službo nočete, nočete, kljub temu, da vam zakon nalaga, nečesa plačati. Ne pogovarjamo se danes ali dela Slovenska tiskovna agencija slabo ali dela dobro, ali piše lepo ali piše grdo o vladajoči koaliciji. Ne pogovarjamo se o tem, pogovarjamo se o tem, da je zakone v naši državi treba spoštovati, če jih je treba. Če jih pa ni treba, pa povejte, da jih ni treba, ampak to potem ne velja samo za vas, ampak velja za vse nas, predvsem pa velja tudi za drugorazredne državljane. To delate z našo državo. To delate z našo državo. In ne tukaj citirati nekih strašnih filozofov. Zakon primite v roko pa preberite kaj vam nalaga in to zakon, ki ga je sprejela vaša Vlada, predlagala vaša Vlada, sprejela pa vaša koalicija. Sramota je. Ne bo danes nobenega efekta od tega, prav pa je, da slovenski narod sliši kaj delate z našo državo. To pa je prav.
Hvala lepa. Besedo ima predstavnica Vlade. Izvolite.
Spoštovana! Jasno sem navedla, da so sredstva zagotovljena v višini 2 milijona 28 tisoč evrov in bi bila tudi izplačana, vendar je treba ali se naj krši ali pozivate, da naj se krši Zakon o javnih financah, ki ga je prav tako potrebno upoštevati. Naj se krši Zakon o STA, ki govori o primernem ločevanju dejavnosti javne službe in tržnih dejavnosti in v deveti alineji 6. člena STA ne sme iz sredstev pridobljenih za upravljanje javne službe financirati tržnih dejavnosti. Verjetno je potrebno določiti kaj je javna služba in kaj ni javna služba. Kaj se financira in česa se ne financira. Da je to problem, je izkazal sestanek 29. 9. 2021, kjer je bila izražena želja, kot sem navedla, da kljub temu, da seveda prevzame Ukom plačevanje stroškov fotografij v celoti in torej spadajo pod javno službo, je bila izražena želja, da se te fotografije prodajo na trgu. To je vendar dvojno financiranje. In če Ukom ugotavlja, če Ukom ugotavlja določena kršitve, delitve javne dejavnosti, javne in tržne javne službe in tržne dejavnosti, potem je verjetno to potrebno uskladiti. In gotovo naj direktor Veselinovič to čim prej uskladi, saj so dogovorili bili takorekoč sklenjeni, ampak ostajajo odprta vprašanja.
Hvala lepa. Replika je bila prej. Nataša Sukič, izvolite.
Spoštovana državna sekretarka! Kaj vi hočete reči, da je prva Vlada Janeza Janše in druga Vlada Janeza Janše kršila Zakon o javnih financah s tem, ko je brez problema takrat financirala STA in ni zahtevala in se ni izmišljevala takšnih izmišljotin kot si jih vi zdaj izmišljujete. Mislim, to je višek. Obstaja letno poročilo, obstaja revizijsko poročilo in vse je bilo v redu. Vi si izmišljate nove in nove, dobesedno po domače povedano, finte in zavajate in da vas [[…]]Poglejte spoštovana državna sekretarka, ali vas ni sram pred samo sabo, da to počnete. Dobro veste, dobro veste, da imamo prav in dobro veste kako krivično je to kar počnete. Vaše ministrstvo po dirigiranju, vemo koga. Zelo dobro veste. In res, ali se lahko mirne duše boste šli od tu in pozabili na vse to. Ali nimate pred očmi tega, ker počnete? Dvomim, dvomim. Dajte se zamisliti do kod sega servilnost. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Bratušek kot predlagateljica ali replika? Izvolite, ima te besedo.
Dvojno financiranje, Ukom ne plača niti evra, vse izlete vaših ministrov, predsednika Vlade, STA pokrije zastonj. In vi govorite o dvojnem financiranju. Pa kakšno dvojno financiranje?! Kakšno dvojno financiranje? Na trgu morajo zaslužiti zato, da lahko hodijo na izlete vaših ministrov. Dajte se poslušati. Če gremo pa na zakon o javnih financah, lahko pa do jutri zjutraj govorimo o kršitvah. Samo na Ukomu sem vam jih naštela ne vem koliko. Ne se sklicevati na zakon o javnih financah, ker ste zelo zelo na trhlih nogah. Iščete nekaj, kar ne najdete. Dejstvo je, da zakon določa. Dejstvo je tudi, gospa državna sekretarka, da vi branite nekaj v kar niti sama ne verjamete, ampak so vas pač našli in poslali sem. Ampak tako je. Spoštujete zakon, to je naša edina prošnja, bom sedaj rekla. Spoštujete zakon. Ne pustiti sto ljudi brez službe in njihove otroke brez kruha. To se bo zgodilo čez par dni. Me zanima, kako boste takrat stopili pred te ljudi in jim to povedali, da od dvojnega financiranja, ki jim ga vi očitate, ne dobijo niti, ne morejo dobiti niti plače. To jim očitate, dvojno financiranje, ob tem, da ne daste niti enega evra za prvi del financiranja. Brezsramno, brezsramno kršite zakonodajo, pa še se trudite to nekako opravičiti, ampak ne gre. Ne gre. Štiri vrstice. Včeraj smo jih brali, danes jih lahko še enkrat prebiramo. Zelo jasno piše: ne glede na to ali oziroma ne glede na to, če pogodba ni sklenjena je država dolžna financirati. To res ni tako težko razumeti.
Hvala lepa. Naslednji je na vrsti Aleksander Reberšek, pripravi naj se Maša Kociper. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Ja, najprej bi povedal to, da me čudi, da Levica, ki tako rada zagovarja delavski razred in širi to mantro vsem enako, blaginja za vse, ne le za peščico. Da je Levica ves ta čas podpirala obstanek gospoda Veselinoviča na položaju, ki je prejemal mesečno čez 6 tisoč evrov plače. Mesečna plača gospoda Veselinoviča je predstavljala več kot tretjino dobička STA celoletnega. Ko sem na Komisiji za nadzor javnih financ pozval gospoda Veselinoviča naj pove meni, poslancem in širši slovenski javnosti kakšne so plače zaposlenih v STA dogovora seveda nisem dobil. Prav tako nisem dobil odgovora koliko je sam gospod Veselinovič prispeval, doniral od svoje velike plače svojim zaposlenim. Že tako se mi zdi neumno, da moramo v taki socialni državi, kakršna je, zbirati SMS sporočila za starše otrok s posebnimi potrebami, za terapije, za operacije. Da pa državljani zbirajo SMS sporočila tudi za plače direktorja STA, ki znaša 6 tisoč evrov in več pa se mi zdi popolnoma nedostojno. In današnja seja je namenjena predstavi za javnost in vsem vam, ki sedale to spremljate preko malih ekranov. Stranka Alenke Bratušek skupaj z opozicijo svojo razpravo preusmerja pozornost. To je pesek v oči, ker se s takšnimi novicami preusmerja pozornost od dobrega dela te vlade. To je glavna poanta današnje seje. Preusmerjati pozornost od dobrega dela. Imamo gospodarsko rast, imamo najnižjo brezposelnost. S 1. 9. v veljavi brezplačen vrtec za drugega in vse nadaljnje otroke, investicije v šolsko infrastrukturo v šole in vrtce po celotni državi 115 milijonov in pol. Največji razpis od osamosvojitve dalje za naše otroke. Za družinsko politiko namenjamo največ denarja v zadnjih desetih letih. Brezplačno je sobivanje staršev v bolnišnicah, povečali smo nadomestilo za starše otrok s posebnimi potrebami. Dvigujejo se pokojnine. Kdaj so upokojenci dobili toliko, kot so dobili pod to vlado? Takrat, ko je bila Alenka Bratušek v opoziciji, a ne?
Spoštovane, se opravičujem. Poslanke prosim, da spoštujete tretji odstavek 75. člena Poslovnika. Lepo prosim! Izvolite, nadaljujte.
Še enkrat bi povedal, gre se samo za to, gre se za poceni piar opozicije in preusmerjanje pozornosti. To je glavna poanta sklica te seje. Bom tudi v nadaljevanju povedal zakaj. Zato ker ta vlada dela. Odpravljamo krivice najranljivejših skupin, slepim in slabovidnim bomo izplačali dodatek za nazaj, dvigujemo invalidske pokojnine, dve milijardi namenjamo za slovensko zdravstvo, 44 milijonov več namenjamo v znanost, v raziskave, rešujemo status gasilca in vojaka. V tem kratkem času smo naredili več, kot vi v vseh vladah prej. Gradi se toliko, kot se že dolgo ni v naši državi. V glavnem ta vlada dela, opozicija pa s pompoznimi nastopi odvrača pozornost od vsega tega in deli, razdvaja ljudi. In ta tema, ta seja danes je ravno temu namenjena. Jaz se ob vsem tem sprašujem eno stvar. Kaj bi vi vsi počeli v opoziciji, če ne bi bilo STA, evropskih tožilcev in predsednika vlade Janeza Janše. Vam povem kaj, nič ne bi počeli. Veste zakaj? Zato ker nimate vsebine, ker niste naredili nič, popolnoma nič niste naredili, zato ker vas je vse skupaj en velik piar in nastopaštvo. Stranka SD je v zadnjih 20-ih letih bila 14 let na oblasti. Koliko bolnišnic ste zgradili? Koliko šol ste zgradili? Koliko domov za starejše? Nobenega niste zgradili. In taka seja danes je ravno temu namenjana. Dajmo mi malo preusmerjati pozornost na neke druge teme. Stranka SAB je zmetala na milijarde evrov denarja v bančno luknjo za privilegirance. Koliko denarja za pokojnine je to? Dajte povedati svojim upokojencem, dajte biti pošteni in jim to povejte. Stranko LMŠ moram na tem mestu pohvaliti, da ne bom samo krivičen. Stranka LMŠ oziroma pod vlado LMŠ se je takrat regres razbremenil vseh davkov in to je za pohvalit, to je ena dobra stvar. Druga stvar pa je ta, da ste odstopili. In za stanje v državi, vsem sporočam, da je kriva Levica. Levica je kriva za stanje v državi, da je ta vlada je kriva Levica zaradi vas. Zato ker ste si avtomatsko preračunali, da je poslanski stolček vreden veliko več, kot pa vaše prazne besede, obljube, ki točno veste, da jih ne boste mogli nikoli in nikdar izpolniti. Niste želeli v vlado Marjana Šarca in zato je ta vlada. Ne zdaj jokati, pa govoriti kaj vse je narobe, vi nosite največjo odgovornost za stanje v naši državi. Spoštovane državljanke in državljani. Dajte si postaviti eno samo vprašanje. Kaj bo imel danes slovenski narod od te seje? Na koncu te seje ne bo niti glasovanja. Mi danes sploh ne bomo o ničemer glasovali na koncu te seje. Čemu je pravzaprav vse to namenjeno. Na koncu te seje ne bo urejeno financiranje STA, ne bodo podpisane pogodbe in delo novinarjev ne bo poplačano. Zadeve se ne rešujejo tako in Alenka Bratušek to točno ve. Gre se torej samo za predstavo za javnost in poslanske in pa tudi bivše predsednike vlade Alenke Bratušek, ki s svojim delom nima za pokazati nič. In na tak posiljen način nabira politične točke tukaj v Državnem zboru in si na tak način zagotavlja politično preživetje. Ta vlada dela in zadeve rešuje za kamerami, opozicija pa sklicuje takšne seje in delo slovenski narod. In ker je gospa Alenka Bratušek državno sekretarko na začetku te seje vprašala, če se bo odpovedala plači, vsaj tako vprašanje je bilo tam iz govornice, tudi jaz sprašujem gospo Alenko Bratušek. Ali ste se prijavljeni odpovedati svoji plači, da bomo tako lažje izplačali odškodnine za vse nepoučene vlagatelje, podrejene vrednostne papirje, ki jih je razlastila vlada Alenke Bratušek? Ali ste pripravljeni? In če je v času Alenke Bratušek veljalo, we don't need money, we just need time, velja sedaj ravno nasprotno, we don't need time, we just need money. Torej potrebujemo denar, da poplačamo vse grehe Alenke Bratušek.
Hvala lepa. Najprej ima postopkovno gospod mag. Andrej Rajh. Izvolite.
Podpredsednik, jaz vas opozarjam in pozivam, da začnete voditi sejo tako kot veleva poslovnik in da če nekdo razpravlja nespoštljivo, da ga prekinete, in če se ne drži teme, da ga na to opozorite in prekinete. Tega niste storili kljub glasnemu in jasnemu opozorilu. Kolegu Reberšku pa tudi svetujem, da naj najprej pogleda, kdo je to luknjo ustvaril. Zvon 1, Zvon 1, T-2, Vegrad, to so vse stranke blizu vaše politične opcije, vaši strankarski ljudje. In če sprašuje, kdo bo to plačal, potem naj vpraša svoje člane, ki so to luknjo in te pufe ustvarjali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Rajh, popolnoma se strinjam z vašim postopkovnim predlogom, vendar to mora veljati tudi za vas. Da se držimo 2. točke 75. člena. Kakšno vezo ima današnja razprava o Vegradu? Lepo vas prosim, bodimo spoštljivi. Najprej je replika, Nataša Sukič. [[nemir v dvorani]] Ne. Najprej je replika. Če se odpoveste, bomo dali besedo naprej.
Hvala za besedo. Kot sopredlagatelj bi zgolj rad slovenski javnosti izjavil, da to, kar je izvajal Aleksander Reberšek v nobenem primeru ni bila predstava za javnost.
Hvala lepa. Jaz se gospe Lidiji opravičujem, ona je bila pred vami. Izvolite, gospa Lidija.
Hvala, gospod podpredsednik. Sprejeto opravičilo. Ja, zdaj, gospod Reberšek je, tako kot je povedal Franjo ravnokar, ni izvedel nobenega populizma pravkar. Zdaj, kaj je imela njegova razprava z STA-jem, pa vrtci in vse tisto? Ja, to, da pač v teh vrtcih, ko se odprejo, STA poroča, gospod Reberšek. Vse ostalo je pa bil en navaden čisti populizem v vašem stilu. To je seveda, da rečem legitimno, je pa čisto mimo, zato ker niti enega očitka in argumenta proti temu, o čemer že dva dni govorimo, nimate. Zato se seveda poslužujete krilatice »ta vlada dobro dela«, »ta vlada dela za kamerami«. Aha, in zato se bunite? Ker STA ne poroča o liku in delu vrhovnega in tistih vaših fantov, ki se nastavljajo in verjamejo? Pa mimogrede, ne reče se »gre se za to«, ampak se reče »gre za to«. Samo tako, by the way. Zdaj, kaj pa ta vlada dejansko počne? To bom pa zdaj naštela, tisto vaše dobro delo. Ta vlada zaničuje ljudi, jih imenuje svinje, biseri in kar je še grdih besed, ki jih ne bom niti ponavljala, škropi ljudi s solzilcem in vodnim topom. To počne ta vlada- ob tem, da ruši temelje te države, ampak o tem bom še kaj več povedala. Tako, da jaz bi na vašem mestu bila res tiho, res tiho, in nebi bila takšna populistka kot ste vi. Hvala.
Hvala lepa. Zdaj ima še repliko gospa Sukič na gospoda Reberška.
Ja, spoštovani kolega Reberšek. Pravite »za stanje v državi je kriva Levica«. Torej priznavate, da je stanje slabo? Saj je katastrofalno, res je. Dalje pravite, da je naša seja namenjena odmikanju pozornosti od pravih stvari in da je piar akcija. A res? To, kar ste vi počeli, je bil najbolj neverjeten piar pamflet, kar sem ga slišala v zadnjih dneh. Govorili ste o vsem, samo o problemu STA ne. O tem, da bi se pa vprašali, kaj je s stotimi zaposlenimi in kaj bo z njihovimi družinami, ki jih stradate, pa nič - nič od krščanskega demokrata Aleksandra Reberška.
Ne me žalit.
Potem, o čem se je pa naš vrli poslanec spraševal? Spraševal se je o plači direktorja. Ki je pravzaprav že odstopil, ampak še zmeraj niti centa ni bilo nakazanega na STA. Glej si ga zlomka. Direktor je že odstopil, denarja še vedno ni. Pa mi to naj pojasni naš veleumni spoštovani poslanec Reberšek. Tako, da ravnokar smo s strani vas, spoštovani kolega, prejeli novi kanister plina v glavo, zato da lahko ustvarjate dimno zaveso in se skrivate za njo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Nadaljujemo z razpravo. Naslednja ima, naslednji ima besedo predlagatelj, gospod Tašner Vatovec. Izvolite.
Ja, hvala, podpredsednica. Jaz bi gospodu Reberšku predlagal, da si nabavi nek velik pano, na katerega bo lahko obesil vse dosežke svojih ministrskih kolegov. Pozabili ste pa še nekaj. Pozabili ste, kako izdatno se preko Ministrstva za obrambo financira recimo medije oziroma tudi portale v orbiti vaših ministrov. Pozabili ste na to, kako ste iz Ukoma financira Novo24, pozabili ste na to, kako bo šlo za kampanjo za elektronske vinjete iz Ministrstva za infrastrukturo, bajne količine denarja za nekaj, kar v bistvu bomo morali vsi kupit. Tako da dajte še te stvari povedat, ko se hvalite o delu vaših 3 ministrov.
Zdaj pa ima besedo gospa Maša Kociper, pripravi se mag. Branislav Rajić. Izvolite.
Hvala lepa. Ta razprava o STA je že dolgotrajna in marsikaj je bilo že povedanega. Je pa seveda tako kot za vsako medinsko razpravo potreben določen trud, potrebno je pregledati gradiva, potrebno je poznati tematiko, potrebno se je malo podučit, potrebno je kako sodbo prebrat. In potencial poslancev je pri tem pač različen. Nočem biti žaljiva, ampak jasno je, kdo so v hiši poslanci, ki se pripravijo, ki pogledajo gradiva, ki razpravljajo vsebinsko, ki znajo kaj vsebinskega povedat. Znano je pa, kdo so tisti, katerih potencial seže do pocenakarskega [[?]] , populističnega navajanja par stavkov, naučenih od pairovcev, izučenih morda zdaj na drugih funkcijah, nekoga, ki sploh očitno ne razume smisla te seje, ne razume, da če po vseh teh opozorilih STA ne bo dobil plačila, STA ne bo več. Ne bo več naše tiskovne agencije, Slovenske tiskovne agencije, ki je nastala kot del naše državnosti pred 30 leti. Ne bo vsega znanja, ki se je v teh letih zbralo tam pod to znamko. Ne bo blagovne znamke. In ko nekdo, ki ne razume tega koncepta in ki misli, da je to samo predstava za javnost [[…]] [[oglašanje iz dvorane]] ni sposoben tega vpogleda, potem se pač zateče v pocenakarske floskule, populizem in žaljenje vseh po spisku. To je pa ja najlažje. Ni treba niti prebrati gradiva. Ni treba prebrati sodbe Vrhovnega sodišča. Zakaj bi se človek ukvarjal s sodbo vrhovnega, če lahko pride na sejo, pa na vsaki seji ne glede na temo istih 10 stavkov spljuva, pa gre. Mogoče se bi on moral vprašat, če si zasluži plačo poslanca za takšno delo, ker nekaj drugo je 10 istih stavkov ponavljat 4 leta, nekaj drugo pa vsebinsko razpravljat pri posamezni temi. In ta tema je seveda velikokrat že bila razpravljana in danes je razpravljana točno iz tega razloga, ki sem ga prej povedala, ker neko obdobje je ta naša Slovenska tiskovna agencija še lahko financirala delo novinarjev, še lahko iz tržnega dela programa krpala to luknjo, še lahko z zbiranjem tem prav istim, ki se prejšnjemu poslancu zdi tako brez vezen, financirala delo ljudi, ki delajo za državo in za javnost, potem pa na neki točki pride pika. In ta točka, točno ta točka se zdaj približuje. In zato je ta seja, ker zdaj je pa zmanjkalo vseh sredstev in zmanjkalo rezerve in zmanjkalo SMS. In ko STA enkrat ne bo več, ne more priti čez 3 mesece ena druga bolj razumna vlada, taka, ki razume, kaj je to predstavništvo ene nacionalne tiskovne agencije, ki razume, kaj je blagovna znamka, kaj je znanje, kaj je »know how« in tako naprej, in ustanovit novo. Ne moreš. To je neko intelektualno znanje, nek koncept, ki ga potem ni več in ga ni več. In potem imaš nivo, da ne bom jaz z imeni in priimki novinarjev, ki so se hoteli iti neko nacionalno tiskovno agencijo, pa so se skregali, še preden so 3 stavke s pravilnimi ločili znali napisat. Tako da ne bi jaz rekla, da je to preusmerjanje pozornosti. Jaz bi rekla, da je to zelo relevanten zadnji krik na pomoč. In ko sedim tukaj, že cel dan in včeraj je bila seja na odboru, ne vem, koliko ur, se tudi sama sprašujem, pa saj vemo, da Janeza Janše ne bomo prestavili v tej točki, ampak hkrati pa vemo, da je naša naloga, naša dolžnost, zato smo plačani, da opozorimo na to, da zdaj pa res ni več denarja in da zahtevamo, da denar date in da vas stotič opozorimo na to, da pravna podlaga obstaja. To je naše delo, to je to, kar lahko po zakonu in Ustavi storimo in v vseh pravnih državah in sploh povsod na svetu, kadar obstaja nek spor o tem, kaj je treba plačat, kaj pa ne, tudi morda o tem, ali obstaja pravna podlaga ali pa ne, imamo že stoletja v civilizirani družbi, sodišče. In če Vlada misli, da pravna podlaga ne obstaja iz razlogov »t, t, t, t [[…]]« ,mi pa mislimo in STA tudi, da pravna podlaga obstaja, se ta dva argumenta, različni argumenti, soočijo na sodišču in sodišče potem ne odloča kar tako, čez prst, nam se pa zdi, da je gospa državna sekretarka bolj prepričljiva, kot poslanec Trček, ampak pogleda po vseh parametrih in to isto sodišče, ne to isto, pazi, najvišje sodišče, Vrhovno sodišče Republike Slovenije je na to temo povedalo, potrdili so stališče STA, ki pravi, da tudi in povedali, da tudi če letna pogodba za leto 2021 ni sklenjena, se storitve javne službe plačujejo v skladu s sedmim protikoronskim zakonom. Se pravi, tudi v sporu, med različnimi tolmačenji pravne podlage, kar smo zdaj, malo pred tistim ekscesnim govorom poslušali, je sodišče odločilo in tako, kot vedno, presekalo in reklo, tako je. Kaj se mi potem zdaj še gremo? Jaz se v življenju ukvarjam z mediacijami. To je situacija, kjer dve stranki v sporu mislita, da ima vsaka svoj prav in potem jaz skozi pogovor z njima, skozi dialog, na kateri vsak svoja dejstva izpostavi, svoje argumente, poskušamo najti srednjo rešitev in uporabljam tehnike in grem skozi faze mediacije, uporabljam tehniko tako imenovanega testiranja realnosti, ker preizkušamo realnost pričakovanj posamezne stranke, ker vsaka stranka po navadi vidi samo svoj prav in samo svoj del zgodbe in potem se včasih dogovorimo. Ko se pa ne, ko se pa ne, imamo pa v tej civilizaciji najvišji možni način, kjer se pa vedno spor, tudi če ni dogovora, razreši in to je sodišče. In v tem primeru je Vrhovno sodišče Republike Slovenije reklo, da je treba plačat, ne glede na sklenjeno pogodbo, že na podlagi proti koronskega zakona. In tu se pa meni začne problem, ker v pravem življenju, večina ljudi takrat plača in če ne, se gre v izvršbo. Tukaj imamo pa Vlado Republike Slovenije, ki ne želi plačat in ne želi plačat že toliko časa, da je stvari pripeljala tako daleč, da zdaj ni nobene rezerve več. Nobene rezerve več. Ne gre samo za to, da bo 100 ljudi brez službe, gre za to, da je vrnitev v prejšnje stanje, potem, ko se bo to enkrat zgodilo, nemogoča in potem bomo začeli vzpostavljat novo tiskovno agencijo ali bomo brez? Ali bodo kar tisti, prej omenjeni »novinarčki«, tu pa tam kaj zapisali, ko bodo imeli čas? Ali boste tudi to na novo vzpostavili, kot začetek sveta, tako kot poskušate vse drugo. In ko sem včeraj pri odboru poslušala resignirano izjavo predstavnikov STA, sem si mislila, ja, razumem, da so resignirani, ne razumejo, da pravzaprav ni več kaj naredit, glede na to, kar se je zgodilo. Pozivajo nas, da kaj naredimo, mi, poslanci, ki želimo rešit, pa nimamo več pravnih sredstev in zakonitih, kot da tu vpijemo in argumentiramo in poudarjamo, da je to treba plačati in potem se nekateri poslanci resignirano sprašujejo, potem ljudje morajo spoštovati zakone, če jih Vlada ne. Do tega smo prišli. Vsi smo že stokat analizirali zakaj je do tega prišlo. Jaz sem se to spraševala na začetku pa zakaj STA (Slovenska tiskovna agencija) agencijsko delo, kratke novice, neideološke brez nekega političnega predznaka meni so se zdeli vedno najbolj korektna najbolj novičarska medijska hiša, kar jih je, ki dela točno tako kot določa zakon in gotovo. Kaj to nekje koga motilo? Kako lahko predsednika Vlade to tako moti, da gre v totalno fronto za celo državo in celo Evropsko unijo na tem vprašanju? Ampak ja, saj ste odgovorili ostali, saj smo odgovorili skozi to razpravo tudi na ta del medijskega prostora je treba vplivati. Ker je pa nekdo hotel pa kontrolirati koliko besed in koliko intervjujev in s kom se bo naredilo, čeprav je v zakonu jasno definirana bila samostojnost in neodvisnost STA v tem smislu novinarske svobode. Ljudje zunaj težko razumejo, da mi tukaj v parlamentu itak ne vedo včasih kaj je parlament kaj je Vlada že to je problem saj jaz jih ne krivim, ampak vse pomešajo ja recite jim, da morajo plačati. Poglejte mi smo 100 poslanskih vprašanj novinarjem ministrom pardon postavili, imeli ne vem koliko nujnih sej, novinarskih konferenc sedaj smo sklicali še zadnjo stvar sejo Državnega zbora, kjer zahtevamo, da se to plača, ampak oni nočejo, oni nočejo in to je to, kar mene frustrira. Kaj narediš, ko tisti, ki bi moral skrbeti za zakonitost, ustavnost, spoštovanje pravnega reda ne spoštuje? Potem eni pravijo ja ljudje pravijo eno poslanke sedaj se bodo še ljudje vprašali ali naj spoštujejo zakone jaz upam, da ne spoštovani ljudje, spoštovani državljani upam, da bomo vsi dokazali, da smo boljši od vlade Janeza Janše in da mi spoštujemo zakone in Ustavo in neki demokratični red, ki smo ga v tej državi uspeli vzpostaviti in na podlagi katerega mirno in urejeno živimo. Hkrati pa ne smemo popuščati pri tem, da zahtevamo, da se zakoni spoštujejo sploh tisti, ki smo za to v politiki in tako naprej, da to moč imamo, da lahko vlado nagovarjamo. Za konec. Vem, da je težko biti v neki poziciji nekoga, ki zagovarja morda neko situacijo, ki niti ni tam po njegovi izbiri, ampak tole z iskanjem resnice, spoštovana državna sekretarka, če je resnica včasih subjektivna pove kaj je prav in kaj je treba narediti pri različnih pogledih sodišče in sodišče vam je točno povedalo in to Vrhovno sodišče Republike Slovenije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo je želela državna sekretarka. Izvolite.
Hvala lepa. Bilo je poudarjeno večkrat, da je dolžna Vlada zagotoviti oziroma dolžna plačati že na osnovi sprejetega poslovnega načrta STA za leto 2021. Drži nadzorni svet STA je 18. 12. 2020 sprejel poslovni načrt STA za leto 2021, vendar poglejmo sedaj kaj ta poslovni načrt vsebuje. V poslovnem načrtu STA zgolj navaja, da naj bi bilo iz plana razvidno, da potrebuje za delovanje javne službe najmanj znesek na ravni leta 2020. To je 2,028 milijonov evrov, to preberete na 23 strani poslovnega načrta 2021. To ni niti podrobnejše utemeljeno s koliko notic, kakšna vrednost te posamezne storitve in tako dalje. Niti ni zelo temeljitih vsebinskih utemeljitev. STA mesečni zahteve 169 tisoč evrov določi enostransko kot dvanajstino torej zgolj s svoje strani določeno nadomestilo za upravljanje javne službe v letu 2021, ampak niti Zakon o STA ne Akt o ustanovitvi STA niti drugi akti ne določajo, da bi se moral letni znesek, ki je namenjen za izvajanje javne službe STA razdeliti na dvanajstine v enakem znesku. Zato morate razumeti, da ustanoviteljica ni mogla pristati na pavšalno določeno razdelitev zneska kar na enake dvanajstine brz dejanskega obračuna izvedenih storitev. Jaz mislim, da tukaj se pa vsi strinjamo, da bi to pomenilo netransparentno porabo javnih financ. Ko ste omenili sodišče. Okrožno sodišče in izvršbo, možnost izvršbe. Okrožno sodišče v Ljubljani je v postopku zavarovanja zavrnilo predlog STA za izdajo začasne odredbe za zavarovanje denarne terjatve, 169 tisoč evrov. kaj je zapisalo, navajam. Začasno odredbo ni dopustno toženi stranki naložiti enakega plačila kot ga tožeča stranka uveljavlja s tožbo, saj bi to prejudiciralo odločitve sodišča o zadevi brez potrebne izvedbe kontradiktornega postopka. Ukom je tako moral na podlagi zakonov preveriti upravičenost tako predlaganega izplačila tako predlaganih sredstev. Ali je javna služba opravljena, v kakšnem obsegu je opravljena in na podlagi tega se izračunava mesečni znesek nadomestila za upravljanje javne službe. Zakon o gospodarskih javnih službah določa, da Republika Slovenija zaradi zadovoljevanja javnih potreb z javnimi službami zagotavlja določene javne dobrine, proizvode in storitve. Pri zagotavljanju javnih dobrin je pridobivanje dobička podrejeno zadovoljevanju javnih potreb. Gospodarske javne službe se izvajajo v okviru režijskih bratov, v javnem gospodarskem zavodu z dajanjem koncesij in v javnem podjetju. Način opravljanja gospodarske javne službe predpiše Vlada Republike Slovenije z uredbo. Pravice ustanovitelja v okviru javnega podjetja, ki zagotavlja javne dobrine, obsegajo med drugim tudi določitev posebnih pogojev za izvajanje dejavnosti ter zagotavljanje in uporabo javnih dobrin ter odločanje o cenah oziroma tarifah za uporabo javnih dobrin. Vsak produkt ali storitev ne glede na to ali gre za javno dobrino ali dobrino, ki se prosto prodaja na trgu, ima svoj strošek nastanka in svojo ceno po kateri se prodaja na trgu oziroma ceno za katero država plačuje iz državnega proračuna. Tudi dobrine, ki jih STA ustvarja bodisi v okviru javne službe bodisi na trgu, morajo imeti tako oblikovan strošek in tudi ceno na enoto proizvoda oziroma storitve. Po smiselni uporabi Zakona o gospodarskih javnih službah, ki določa v 26. členu pravico ustanovitelja javnega podjetja, odloča o cenah oziroma tarifah za uporabo javnih dobrin, je pravica Republike Slovenije kot ustanovitelja STA, ki financira javno službo iz sredstev države, da ve v naprej kakšen je strošek storitev javne službe na enoto proizvoda. Pravica Republike Slovenije do natančnega določila glede stroškov na enoto proizvoda in ceno je sestavni del družbeniških pravic, ki jih ima Republika Slovenija v odnosu do STA. Slovenska tiskovna agencija pa je pavšalno ocenjevala stroke na enoto proizvoda, kar se je jasno pokazalo v okviru usklajevanja pogodbe o upravljanju javne službe za leto 2021. Šele na večkratno zaprosilo Vlade Republike Slovenije je STA posredovala strošek nastanka na enoto proizvoda. Ker gre za osnove računovodskega standarda, je Ukom pričakoval, da bodo stroški posameznih prvin javne službe jasno in nedvoumno razdelani. Na žalost se je izkazalo, da STA ni delovalo v skladu s temi računovodskimi standardi, ker nimajo jasno specificiranih stroškov posameznih prvin javne službe. Zato posledično tudi ni bilo odgovora zakaj za posamezno prvino javne službe določen točno tak strošek. Da stroški prvin javni službi, ki ju je UKOM-u posredovala STA, ne temeljijo na realnih postavkah se je pokazalo potem, ko je STA strošek priprave cele novice opredelil v enaki vrednosti, kot strošek povzetka te iste novice. Šele ko je UKOM opozoril STA na ta absurd, je STA strošek priprave celotne novice povišala za eno tretjino, na kar je sicer pristal tudi UKOM. Nadaljnji absurd ocene stroškov STA se je pokazal pri oceni stroškov povzetkov novic pri različnih kategorijah. Strošek za pripravo povzetka novice za radijski medij, pri katerem povzetek običajno zavzema tri do štiri odstavke, je STA ocenila na 13,46 evra. Strošek povzetka ostalih novic, ki običajno zajema zgolj en odstavek, pa je STA ocenila na 16,35 evra. Osnovni predpogoj za kakršnokoli izplačilo nadomestila za opravljanje javne službe, upam da se vsi strinjamo, bi moral biti natančno določen in razdelan strošek na enoto proizvoda, ter specifikacija iz katere mora biti razvidna upravičenost stroška. Brez teh dokazil in obrazložitev sredstva iz državnega proračuna ne more biti izplačana, saj bi šlo za kršitev pravil in zakonitosti upravljanja z javnim denarjem. Tako bi lahko vsak, če ponazorim, zapisal svoj poslovni načrt, da za naslednje leto potrebuje 10 milijonov in država bi mu morala izplačati 10 milijonov. Tako Zakona o javnih financah žal ne razumemo in ne interpretiramo. Hvala lepa.
Najprej imamo repliko. Gospa Maša Kociper. Izvolite.
Ja, gospa državna sekretarka, lepo ste to prebrali. Kot razumem niste pravnica, vas tudi nimam zato kaj slabšega mnenja o vas, očitno ne razumete stvari. Vi ste meni spet argumentirali neko argumentacijo, za katero je verjetno vlada nastopala tudi na sodišču, ki je v tem trenutku popolnoma nerelevantna. Mi se pogovarjamo o pravni podlagi za izplačilo. V sporu o pravni podlagi je odločilo Vrhovno sodišče in odločilo, da ne sam zakon, na katerega se vi sklicujete, ampak imamo zdaj neke vrste lex specialis, protikoronski zakon, ki točno določa, da je izplačila potrebno ne glede na pogodbo. To ali ja ali ne ali koliko se lahko STA in vlada gresta zaradi mene še eno leto. Ustanovitelj in tiskovna agencija naj se to pogovorita. Kaj je pa zelo, zelo narobe pa je, da v tem letu vlada nekomu, ki svojo službo izvršuje, ne da niti centa. In vi pravite, da verjetno bi bilo po dvanajstinah, kar je očitno predlagal STA, kršitev Zakona o javnih financah. Zakaj pa uporabljamo proračun po dvanajstinah takrat, ko ni sprejet novi proračun? Ker je to najbolj fer in najbolj logična načina, način izplačila. In če bi vlada imela malo želje in dobrega namena, da ne bi hotela uničiti STA, bi po dvanajstinah, če ne drugače izplačevala, vmes pa z njimi sedela in usklajevala pogodbo in podrobnosti pogodbe in podrobnosti tega, kakšno izplačilo, za kdaj, kot dober gospodar. Ampak ne more se pa gospodar odločiti, da bo uničil konja, potem pa bo šel pogledati, če je preveč pojedel ali premalo. In to je to, kar vi delate. In ker niste pravnica vam razložim še čisto začasno odredbo. Narobe, kdorkoli jo je vlagal, malo narobe jo je pravno vložil. In utemeljitev je bila resnična. Ne moreš ti začasno odredbo zahtevati celotnega zahtevka. Gre samo za pravno telovadbo, ne za vsebinsko odločitev. Vsebinsko odločitev vam je dalo Vrhovno sodišče.
Hvala lepa. Besedo je želela predlagateljica, gospa Lidija Divjak Mirnik. Izvolite.
Ja, hvala. Zdaj v sporu je Vrhovno sodišče odločilo in to vsebinsko. Poslovni načrti STA, tudi predložila oziroma ji ga je nadzorni svet potrdil. Tam sedijo tudi »vaši« ljudje. Zato jaz vas občudujem pravzaprav, gospa državna sekretarka, da že zdaj dva dni iz petnih žil iščete te neke razlike, javno in tržna dejavnost, mislim, pa ceniki in vse to, res, ampak to je pravzaprav v tej debati čisto nepomembno. Pa kakorkoli, nima veze. Jaz upam, da bo zdrava pamet in pa zakonodaja v tem primeru tudi obveljala. Zdaj, prej sem namreč pozabila še gospodu Reberšku eno stvar povedati, ker je tako vehementno razlagal o tem, da danes to, kaj bodo pa danes ljudje od tega imeli tukaj. Ker se niti ne bo glasovalo, je povedal. Zdaj, danes ne glasujemo o ničemer samo in izključno zato, ker so tudi krščanski demokrati včeraj glasovali proti tem, da danes DZ odloči o prenehanju finančnega izčrpavanja STA. Se pravi, včeraj so tudi krščanski demokrati glasovali proti, tako kot seveda tudi SDS. SMC pa se je včeraj na odboru vzdržala, ker jih je bilo verjetno preveč sram, ker so oni sami vložili ta zakon. Zato danes ne glasujemo o ničemer, kar je on problematiziral. Zdaj, jaz verjamem, da gospod Reberšek postopke pozna in da se mu je pravzaprav zgodil samo en tak populistični lapsus. Če pa jih ne pozna, potem pa me skrbi zanj. Hvala.
Hvala lepa. Zdaj ima besedo mag. Branislav Rajić, pripravi se Mojca Škrinjar. Izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Dober dan vsem. Danes pa nas 84 dni deli do te črne obletnice, ko je vlada začela izčrpavati STA s ciljem, da jo dokrajči, in kakopak po modelu tega sovražnega prevzema. Vse v vsemu cela ta ponovna ali vnovična razprava danes kaže, da to, kaj se v zadnjih 9 mesecih dogaja z STA, da je to ne samo naša sramota, to je nacionalna sramota. Pa ne zato, ker je celotna agencija ostala in postala talec političnih samodržcev, ampak zato, ker so na enak način in po istem kopitu ugrabljene, če hočete, njihove družine in, kar je najhujše, celotna družba, ki se je začela zavedati, kam nas vse to pelje. In vse to se dogaja zaradi nekoga, ki je na vsak način hotel imeti talce, ker v slepoti in brezumju te svoje nečimrnosti noče razumeti, da ni samo nebo nad njimi ali njim, so zakoni in določila pravne države. Torej avtoritarni um tistim medijem, ki se mu ne podrejajo, očitno ne privošči ne delovanja, ne privošči niti obstoja. In novinarji, ko več ne morejo biti servilni podložniki, takrat pa jih je treba utišati, uspavati, odstraniti. Zato sedanja slovenska vlada ima namen raje pahniti Slovensko tiskovno agencijo v stečaj kot da tolerira profesionalno novinarstvo, ki je seveda totalno nasprotje pisunstvu po nareku kot ga je videti v nekaterih medijih, ki so v lasti vladajočih. Veliko se je govorilo danes o tej odločitvi vrhovnega sodišča glede financiranja STA. In jaz bom samo dodal, da je ona nedvoumna, da je Republika Slovenija dolžna financirati mesečno Slovensko tiskovno agencijo in pika. Tu nimamo kaj drugega dodajati, pravniki so povedali svoje. In na nek način vidim, da tudi državna sekretarka, ob vsem spoštovanju, in tudi kolegice in kolegi iz koalicije, ko skušajo privleči za lase neke argumente, da iščejo take malenkosti, ki niso primerljive s samim dejstvom, kaj pomeni Slovenska tiskovna agencija in kako je normalno, da se financira, kar je tudi sodišče potrdilo, da me vse to spominja na situacijo, kot da bi en direktor hotelske verige skušal utemeljiti, zakaj ena slaščičarka v enem hotelu ne bo dobila plače, ker denimo ni specificirala, koliko vaniljevega sladkorja trosi po kremšnitah. In zdaj tu smo na nek način, če moram s takimi prispodobami sploh nastopati, ampak zdi se mi, da več po stokrat izrečenih ugotovitvah ne vem več, kako pojasniti, da, vsaj vas prosim, da nehate to isto trosit, ker nima, res nima smisla. Okej, nočete priznati pravico do financiranja, ampak dajte se ne slepiti, ker postajate pravzaprav s tem smešni. In za razumevanje sodnih odločitev je potrebno prebrati kaj več kot samo prva 2 stavka in potem v nekakšnem, denimo, trumpovskem slogu razglašati to nadresnico, ki je prikrojena ekskluzivnemu političnemu marketingu, kateri seveda ima možnost, da se sliši, ampak ni ga pa treba podpirati v tem hramu demokracije. Danes je posebej jasno ali ponovno je jasno, kako zelo pomembno je bilo, da smo danes nepovezani poslancu, v času pa glasovanja za PKP 7 vztrajali z amandmajem glede Slovenske tiskovne agencije, je, ker je ta odločba danes merodajna za že izdane sodne odločbe in je zelo verjetno, da se na tem ne bo končalo, da bo tudi merodajna za vse prihajajoče, ker ta zakon, zato ker je potrjen v tem Državnem zboru in, glej ga zlomka, v času te vlade, potrjuje oziroma veleva, da se sredstva za Slovensko tiskovno agencijo zagotavljajo brez izjeme. Ampak kot vidimo, vlada se izogiba ravnanju po zakonu in obenem pridiga in prisega na pravno državo, ker pravosodje je pravosodje, ko nam to ustreza, razen v primeru, ko ga imenujemo krivosodje. In kar je še bolj paradoksalno, je to, da je resnično hinavsko ob, od zahodno-balkanskih držav zahtevati, naj izpolnijo svoje pogoje glede vladavine prava in demokratičnih standardov, ko pa predsednik vlade naše države – in ne pozabimo, da je Slovenija vsem tem državam do sedaj bila najboljši vzgled – ko torej naš predsednik vlade tega ne želi storiti, ob tem ko propagira, da to zahtevamo kot Evropa od drugih. Torej priča smo temu, da je predsednik vlade k svoji nestrpnosti do objektivnega poročanja, zaradi katere kaznuje en objektivni medij, prepustil še direktorja Ukoma, da izživi neko osebno maščevalnost zaradi razhajanja z STA nekoč. In to mrcvarjenje se je začelo v slogu sadističnega discipliniranja in podrejanja. Slovenska tiskovna agencija je institucija, neposredno povezana z osamosvojitvijo Slovenije. In to bi predsednik vlade kot navzven zelo strasten domoljub moral razumeti. Moral bi jo, mislim Slovensko tiskovno agencijo, čislati, moral bi jo braniti in podpirati, ne pa da jo posiljuje in ker mu ljubezni na nek način vendarle ne izkazuje, ona mora umreti. To je tema res neke žalostinke za brata Grimm, ampak bolj se je prijela pri bratih in sestrah Grims. In ta navidezna skrb za premoženje naroda, kot je bilo izrečeno iz strani poslancev koalicije, je pravzaprav smešna ob teh nekaj podvojenih plačil za fotografije, ob vsem tem zaposlovanju na novo, na stotine novih, ki obljubljajo vdanost, za prezaposlovanje iz kleti stranke v kabinet vlade, ob neznanih 250 tisoč evrih na napotnice, ki so plačani za ne vemo kake storitve. Vse to je tudi treba premisliti, ko se v prsi tolčemo in skrbimo za premoženje naroda, ker to premoženje odteka po enih drugih kanalih veliko, veliko bolj hitro in v veliko večjem, večji količini in z veliko več škode. Jaz moram povedati, da z veliko mero sočutja pa opazujem danes pa tudi včeraj državno sekretarko kako moa zagovarjati to, kar zagovarja in kako poskuša s preskakovanjem pomembnih dejstev na neki način poudariti neke malenkosti prej sem imel prispodobo s to nesrečno slaščičarko in vaniljevim sladkorjem in kolega Trček je dal dobro iztočnico hote ali ne hote sedaj je že vseeno, da ta mitološki motiv Ifigenije je pri nas postal sindrom Ifigenije, ki se žrtvuje to je tragično res in moram reči, da to ni osamljen primer. Jaz ne vi sedaj več pozornosti usmerjal na obvezno ali nujno početje gospe državne sekretarka imajo primer tudi v naših vrstah. Moji nekdanji kolegi, čeprav smo vsi zelo zagovarjali podporo STA razen enega primera prikrite celice SDS SMC ostali so bili za so na enkrat morali obmolkniti. Vem, da v sebi tako ne čutijo, ampak neke sile so veliko bolj močne in morajo biti tiho ali vsaj vzdržani. Slovenska tiskovna agencija je nastala v času, ko je bila politika zavezana k iskanju konsenza in ko je postavljala neka nova merila, nove spodobnosti, novega poročanja v novi državi in danes za to preživetje STA 30 let po njeni ustanovitvi torej za preživetje enega od stebrov slovenske samostojnosti, zaradi psihopatoloških vzgibov najvišjih politikov mi zbiramo donacije in to je velika tragedija naše demokracije, a normalni in racionalni del slovenske družbe je izrazil jasno stališče, da Slovenska tiskovna agencija sodi v skupno dobro in deluje v javnem interesu, zato moramo znova in znova pozivati Vlado k takojšnjemu prenehanju davljenja STA, ker gre za pomemben atribut državnosti in ta je, zaradi vladnega ravnanja pred stečajem. V kateri drugi evropski državi je Vlada uničila svojo nacionalno tiskovno agencijo. Pa kaj mi res moramo biti prvi po tem? Naša Slovenska tiskovna agencija je pred stečajem kljub razsodbam sodišča kljub pomenu, ki ga ima v naši družbi kljub pozivom mednarodne skupnosti kljub razkritju, da gre za diktatorske vzgibe in danes recimo v enem od stališč poslanskih skupin kolega nacionalist pravi, da ji zameri, da ne poroča veliko o Državnem zboru in to je pravzaprav ironično, zato ker ali bi morala poročati tudi o tem po čem bo on ostal zapomnjen, da je na seji odbora predlagal kot rešitev šus v glavo za vsakega migranta, ki pride. Torej, boljše je občasno ostati tiho, ker v srednji Evropi 21. stoletja ni moč zatisniti oči ob prijemih, ki sta jih že [[nerazumljivo]]pred stoletjem opisala kot somrak civilizacije. Danes tukaj skupaj vsem nam ni treba pristati na kakršnikoli somrak razen astronomskega. STA predstavlja luč dneva slovenske demokracije, svobodnih ljudi, ki se ne bojijo represije oblasti z enoumjem pa ne bodo nič rešili. Čas mi je potekel.
Naslednja razpravljavka je poslanka Mojca Škrinjar, pripravi se gospa Lidija Divjak Mirnik. Izvolite.
Hvala lepa. Namen današnjih predlagateljev je neprimeren in neutemeljen. Predlagatelji niso prebrali niti Zakona o STA niti Zakona o javnih financah niti niso prebrali Uredbe o upravljanju službe Slovenske tiskovne agencije niti niso prebrali sodbe Vrhovnega sodišča. Ker, če bi to storili, potem ne bi te seje danes niti bilo, niti včerajšnje seje odbora. Namreč, stvar je v tem. 54. člen Zakona o javnih financah pravi, v prvem odstavku, vsak izdatek iz proračuna mora imeti za podlago verodostojno knjigovodsko listino, s katero se izkazuje obveznost za plačilo. Drugi odstavek, pravni temelj in višino obveznosti, ki izhaja iz verodostojne knjigovodske listine je treba pred izplačilom preveriti in pisno potrditi. Torej, se strinjamo, da plačilo, ki gre Slovenski tiskovni agenciji, ni žepnina, ki jo dajemo starši otrokom, poljubno, kolikor moremo in hočemo in kolikor si zaslužijo, arbitrarno, ampak je to plačilo, ki mora temeljiti na knjigovodski listini. Uredba, torej, ta listina, je lahko to pogodba, je lahko naročilnica. Najbrž se strinjamo, da ne more Vlada dajat naročilnice za STA, ampak da je to lahko pogodba. In ta pogodba je omenjena v 4. členu uredbe, letna pogodba. Vemo pa in sporočate, da je bil sprejet PKP, po katerem se lahko direktno plačuje. Je res, ampak, zopet mora biti knjigovodska listina, mora biti cenik, mora biti določen obseg, ker sicer se ne spoštuje člena, ki sem ga pravkar navedla iz Zakona o javnih financah, torej knjigovodske listine, pa višina, pa obveznosti, na tej listini. In, če letna pogodba ni sklenjena, pravi ta uredba, v 7. členu, če letna pogodba za leto 2021 ni sklenjena, se storitve javne službe plačujejo v skladu z Zakonom o interventnih ukrepih za pomoč pri omilitvi drugega vala epidemije in to uredbo. Zdaj pa, kaj pa ta uredba pravi, kako se to plačuje. To pa govori v 2. členu, kjer pove o vrsti in obsegu storitev javne službe. Torej, kaj se plačuje in se nanaša na 4. člen Zakona o Slovenski tiskovni agenciji in pravi, da so to povzetki novic v slovenskem jeziku in tako dalje, v angleškem jeziku, besedila radijskih novic, avtorsko zaščitene fotografije, vsebine, iz četrtega odstavka, tako da so [[…]], Zakona o Slovenski tiskovni agenciji, tako da so objavljeni [[?]] v posebni rubriki na spletni strani STA in tako dalje. In pravi tudi, ta 2. člen, da v letnem poslovnem načrtu STA se načrtujeta obseg javne službe in obseg tržne dejavnosti. Glejte, 2. člen pravi obseg in vrsta in seveda je za to potrebno, če imate vi vrsto storitve, potem morate imet tudi ceno za to storitev. To pomeni, da mora obstajati cenik. Pa smo zopet pri 54. členu Zakona o javnih financah. Torej, ne gre za žepnino, ki jo dajemo otrokom, ampak gre za plačilo na podlagi neke knjigovodske listine. In zdaj, kaj je storila pa STA, potem, ko je Vlada izdala to uredbo? Vlada, torej STA, je zanikala to uredbo, šla na sodišče in koncu se je zadeva iztekla tako, da je še Vrhovno sodišče reklo svoje in odpravilo presojo sodišča prve stopnje. Namreč, kaj pravi ta sodba. Ta sodba pravi, »materialno praven [[?]] zmoten je zaključek sodišča prve stopnje, ki je ugodilo STA, da je začasno in [[?]] zadržanje izvršitve uredbe potrebno, ker bi v nasprotnem primeru in če tožena stranka ne bi bila podpisala letne pogodbe, [[nerazumljivo]]na podlagi uredbe, ostala brez izplačila nadomestila za opravljanje javne službe za leto 2021.« In Vrhovno sodišče nadaljuje, prvi odstavek, 7. člena uredbe, pravkar sem ga citirala, namreč izrecno predvideva plačilo nadomestila za opravljanje javne službe, tudi v primeru, če letna pogodba za leto 2021 ne bi bila sklenjena in to na podlagi, da skrajšam PKP in te uredbe. Kot že navedeno v tretjem odstavku 66. člena jasno določa, da se STA ne glede na to ali je z ustanoviteljem sklenila pogodbo ali ne, iz proračuna za države za opravljanje del zagotovijo sredstva v skladu s prejetim poslovnim načrtom za leto 2021. Čim je tako, pa tudi ni mogoče slediti stališču sodišča 1. stopnje, da v primeru nezadržanja uredbe podlage za izplačila javne službe za leto 2021 ni in se s tožečo stranko pod grožnjo nadaljnjega nefinanciranja hoče prisiliti v podpis pogodbe pripravljenemu skladu s spodnjo uredbo, saj je ta kot povedano tožeči stranki zagotavlja plačilo tudi, če pogodba ne bi bila sklenjena. Tole je sodba. Potem pa pravi. Tožeča stranka, to je STA, je namreč v zahtevi zatrjevala, da ji grozi stečaj, ker obtožene stranke še vedno ni prejela nobenega nadomestila za upravljanje javne službe za leto 2021. Obstoječ premoženjski položaj tožeče stranke pa bi se iz izvršilne uredbe lahko kvečjemu izboljšal, pravi Vrhovno sodišče, saj naj bi tožena stranka, to je vlada, na njeni podlagi, tožeči stranki vendarle začela izplačevati nadomestilo za opravljeno javno službo v letu 2021 in kar implicitno priznava tudi tožeča stranka oziroma tega vsaj obrazloženo ne zanika. Drži sicer, da tožeča stranka obenem poudarja, da ji plačilo po uredbi na zagotavlja primernega financiranja izvajanja javne službe, kot bi šlo skladno s poslovnim načrtom. Vendar te razlike, tožeča stranka po višini ne konkretizira, zato ni mogoče niti z verjetnostjo ugotoviti ali bi bila ta škoda resna. Predvsem pa tožeča stranka ne pojasni, še manj pa z verjetnostno dokaže zakaj bi bila ta škoda, če bi dejansko prišla do razlike v višini nadomestila po uredbi in po poslovnem načrtu zanjo težko popravljiva. Glejte, iz sodbe sledi, tukaj imate uredbo tožeča stranka STA, dajte konkretizirati vaše podatke. In to konkretizacija je v 2. členu. To pomeni povejte število povzetkov, v angleškem, slovenskem jeziku, število fotografij, pa povejte ceno. In o tem se morajo dogovoriti. Dokler se oni o tem ne dogovorijo, potem bi to bila žepnina. Žepnine pa seveda ne more izplačevati Republika Slovenija. Da pa seveda UKOM zahteva to specifikacijo, sledi iz same sodbe, da to mora storiti, ki je lepo povedala kako je treba brati te zakone. Ob tem pa naj opozorim tudi na to, da seveda se bo vlada pogajala o tem kaj bo plačala, koliko bo plačala, normalno, da se bo pogovarjala, kajti poglejte, žalostno je, da je STA v koalicijskih strankah spisala slabih štiri tisoč prispevkov, o KUL pa malo manj kot 10 tisoč. Pa kljub temu, da predsedujemo. Jaz v tujih poročilih več izvem o našem predsedovanju in to dobrih novic, kot na lastnih televizijah in lastnih STA-jih. In vidite, poslušali smo tudi kar so nam povedali iz vlade kaj se je vse očitalo in kaj hočejo sedaj urediti. Javni in tržni delež nista bila jasno ločena, dvojno zaračunavanje iste storitve, to pomeni, da ti fotografijo prodaš še enkrat državi, še enkrat pa isto fotografijo recimo prodaš Dnevniku. To ni prav. To se ne dela. To je prekršek. To je kaznivo dejanje. Zaračunavanje novic in povzetkov ter fotografije, ki bi morale biti za uporabnike brezplačne, to se reče tisto, kar je po zakonu mora STA brezplačno delati, pa ni, pa je plačljivo bilo in da je sorazmerne cene je bil očitek. Torej najbrž je en dogovor oziroma cenik, če hočete in pa obseg vrste storitve, ki jih že določa zakon in tudi povzema uredba, normalna stvar. Tole naj gospod Veselinovič uredi, pa bo financiranje steklo. Samo za to gre. In tukaj na prangrju vlada in gospa državna sekretarka, ki jo izmenično malce zmerjate, po drugi strani podučujete tudi tisti, ki nimate diplome iz filozofije, potem ji malo posolite pamet. Ampak vseeno, poglejte, ona posluša to, kar bi danes moral poslušati direktor Veselinovič. V resnici se morate jeziti na direktorja Veselinoviča. Meni je zelo žal, ampak res niste prebrali in zdaj govorite na pamet. In to pač ne gre. Preprosto sodba vrhovnega sodišča vas postavlja na laž. Ni res, kar ste si izmislili, ni res, kar je podlaga današnji seji, nič od tega ni res. Je pa vse res, da se lahko očita direktorju Veselinoviču. On je dolžan zagotoviti plače za svoje zaposlene, on je dolžan. In najmanj, ker je storil, je lahko odstopil, ker ga dejansko to, verjetno ga peče vest. Hvala lepa.
Mikrofon, gospa Škrinjar. Hvala. Predlagatelj dr. Trček.
Ja, glejte, predsedujoča, jaz sem mal zmeden zdaj. Ker izhajajoč iz tega, kar je ubesedovala gospa Škrinjar, očitno ni res, da imamo lex specialis, ki govori o STA, in očitno ni res, da imamo PKP7, ki ima 66. člen. Zdaj ne vem, jaz bi najraje zahteval prekinitev seje za ene pol ure, pa da se mi to razjasni ali to obstaja ali ne obstaja. Ker tako kot je trdila gospa Škrinjar, ni res. To potem ne obstaja ali kako? Mislim, vi ste pravnica, dajte mi razložiti. Jaz nisem ne pravnik ne filozof. Lepo prosim.
Ja, jaz moram priznati, dr. Trček, da jaz pa nisem zmedena. Jaz vem, da obstaja PKP7, 66. člen, in vem, da obstaja Zakon o STA in pa odločba vrhovnega sodišča, ki zelo jasno v obrazložitvi govori o vsem tem, kar danes že cel dan razpravljamo. Tako, da ne bom prekinila seje, ker nima smisla. Bomo nadaljevali z razpravo. Pa želite, dr. Trček, še enkrat besedo?
Ja, hvala, ker ste razrešili mojo zmedenost.
Prosim. Gospa Lidija Divjak Mirnik ima besedo. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, spoštovana gospa podpredsednica. Zdaj, STA je danes že 281 dni brez plačila zato, ker se je to odločil en uradnik na položaju.
Samo trenutek, gospa Lidija Divjak Mirnik. Če se izklopite, ker vam čas narobe odštevajo. Čas more iti iz kvote Poslanske skupine LMŠ. Bomo zdaj to popravili. Izvolite. Pa se opravičujem.
Hvala lepa. Ja, zdaj financiranje javne službe seveda ni stvar diskrecije niti ni odraz dobre volje vlade, ampak je njena zakonska dolžnost. Torej STA je finančna obveznost vlade. Nima nobene veze, če gredo predsedniku vlade zelo na živce in če ima uradnik Urbanija neke osebne zamere, frustracije ali karkoli, kar je pač počel takrat, ko je bil tam zaposlen ali karkoli mu je kdo tam počel, ko je on bil tam zaposlen. To je pač dejstvo. Kdo, če ne vlada, je prvi dolžan spoštovati veljavne pravne akte? Tina je o tem že prej kar nekaj govorila, o vladavini prava, zato tega ne bom ponavljala. Vlada, zelo preprosto, v primeru STA ravna nezakonito že 281 dni in to počne namerno in naklepno. To je stanje. Zakaj to počne? Zato ker je cilj seveda podreditev, ker je cilj prevzem in pa seveda nadzor nad informacijami in pa njihovo interpretacijo. Ker želijo sporočati njihovo resnico, tisto edino pravo, ker želijo, da bi STA postala trobilo vlade. Kar je seveda popolnoma narobe. Vlada si jemlje tudi pravico odločati se, kdaj in katere zakone bo spoštovala, postavlja pa se celo v vlogo razlagalca zakonov in arbitra, katere določbe zanje veljajo in katere zanje ne veljajo. To je, kar se LMŠ tiče, nedopustno, nevarno početje in vodi v razkroj države. Pika. Zdaj tudi Vrhovno sodišče je utemeljilo in nedvoumno sporočilo, da je Vlada dolžna financirati javno službo po dveh zakonih, dva dni že to ponavljam, po Zakonu o STA in PKZ 7, in financiranje mora potekati mesečno. Zdaj Zakon o STA je lex specialis, tako sem se dala podučiti od pravnikov, ker seveda to nisem in PKP 7 pravi, da pogodba ni potrebna. Pika. To trobimo že par mesecev zdaj. In danes in včeraj smo se naposlušali o tem tako imenovanem spornem poslovanju. Državna sekretarka je o tem govorila, tudi nekateri poslanci SDS so o tem govorili. Zdaj, jaz bi jim na to odgovorila takole, če je Vlada ocenila, da STA ni izvedla neke javne službe, ki bi jo bilo potrebno glede na zakon, ima seveda vso možnost zahtevati vračilo denarja za katero ocenjuje, da ga ni uporabila za javno službo. To je ena možnost. In pa še druga možnost, ki jo Vlada v tem primeru ima, v skrajnem primeru lahko sproži tudi tožbo za vračilo sredstev, vendar Vlada tega ni naredila, zato so to argumenti, ki se jih vleče iz petnih žil reda radi se reče. Zdaj STA ima tudi nadzorni svet, ki je vsako leto vse dokumente potrdil, tudi zaključno poročilo nenazadnje. Ampak to seveda na tej Vladi nobenega ne zanima. Nefinanciranje STA je nedopustno, vmešavanje v uredniško politiko pa prav tako. Za lastne cilje pravzaprav 18 ljudi uničuje temelje te države. Pravno državo, demokracijo prepoveduje celo referendum, če se spomnimo na vse tiste podtaknjence v PKP. In veste kdo je teh 18 ljudi, ki to uničuje? Jih bom naštela, da bodo ljudje vedeli. Janez (Ivan) Janša kot predsednik Vlade. Zdravko Počivalšek kot podpredsednik te Vlade. Matej Tonin kot drugi podpredsednik te Vlade, potem so še pa tukaj Anže Logar, Aleš Hojs, Andrej Šircelj, Marijan Dikaučič, ki je mimogrede pravosodni minister, Boštjan Koritnik, Janez Cigler Kralj, Janez Poklukar, znamenita Simona Kustec, Jernej Vrtovec, Vasko Simoniti, Jože Podgoršek, Andrej Vizjak, Zvonko Černač, Helena Jaklič o kateri sicer zelo malo slišimo in pa Mark Boris Adrijančič. To je teh 18 ljudi, ki na nočnih sejah, vikend sejah sprejema odloke, s katerimi terorizira državljane že leto in pol. In vse to je protiustavno, seveda, ker vse te odloke na teh nočnih sejah so bili spoznani tako kot so bili spoznani. In kaj je paradoksalno? Vse to kako se obnašajo, nedostojno, arogantno, ignoriranje sodb sodišč, pozivi vseh tistih, od opozicije do mednarodne dejavnosti, ki jih pozivamo, da naj nehajo to početi. Kaj naredijo teh 18 ljudi? Ma požvižgajo se oni na vse to. Gladko malo se požvižgajo na vse to. Rajši nad ljudmi izvajajo nasilje, jih špricajo z vodnim topom in mečejo solzivec. To je odgovor na vse to, ko se opozarja na kršenje pravne države. Zdaj, in ti taisti, teh 18, nam seveda pridigajo o družini, o poštenosti, o spoštovanju, o tem nam pridigajo, rušijo pa kot valjar vse kar seveda se postavi v bran, vse kar ne kima in seveda vse kar se ne podredi, ker namreč za to pri STA v resnici gre, za podrejenost in podrejanje in nadzor. Želijo si, da bi STA postala trobilo in jaz srčno upam, da to nikoli ne bo, ker jih imamo že preveč v tej državi, trobil namreč. Zdaj NSi nič ne pomaga, če so sklenili posebne pogodbe z STA njihovi ministri kot je bilo tudi rečeno v njihovem stališču. Še vedno kršijo dva zakona, čeprav si s tem, da so sklenili te posebne pogodbe, hočejo malo svojo krščansko dušo oprati. Jaz bi pa rekla, da jim ne bo nič pomagalo. Ker tudi ko bodo prišli pred obličje vsemogočnega, če uporabim njihov besednjak, jim to ne bo popolnoma nič pomagalo. Še vedno bodo morali položiti račune. Ne vem sicer kako bodo obrazložili, da niso spoštovali dveh zakonov, da so teptali človekove pravice in svoboščine, da so kršili pravice zaposlenih na STA, da so poskušali podrediti STA, da so se norčevali iz ljudi, jim govorili, da so svinje, drhal, prestitutke in kar je še tega lepega besednjaka, ki smo ga vsak dan deležni vsi v tej državi, ki ne kimamo, ki ga seveda uporablja vlada, katere del je tudi NSi. Po domače povedano, NSi – krščanski demokrati norčujete se iz ljudi in norčujete se iz medijev. No, še bolj pa so zanimivi tisto drugi. Še bolj zanimiva je pa drža SMC oziroma ostanka tistega SMC, ki je še v tem državnem zboru ostal. Namreč, paradoksalno so se podpisali pod predlog amandmaja pri PKP 7, potem smo ga v opoziciji podprli, nato pa je tudi cel zakon šel skozi. In kaj je sedaj? Sedaj pa ga kršijo in to bi naj seveda sedaj vsi razumeli in iz petnih žil vlečejo neke argumente, zakaj se ta zakon krši. Z drugimi besedami, SMC se obnaša na način delamo tako, kot nam koalicijska partnerica SDS ukaže. Zakaj? Zato, da ohranimo svoje plače. Danes so vsaj toliko modri, da jih tukaj ni. Včeraj so pa bili tudi cel dan tiho, ko smo šest ur govorili o tej problematiki. Jaz bi mogoče samo za zaključek, da ne bom predolga, pa da ne bom pokurila celega časa, rekla kaj pravzaprav so javni mediji. Javni mediji so tisti, ki držijo ogledalo družbi in oblasti. V Sloveniji bi jih morali krepiti, ne uničevati. Spoštovati bi jih pravzaprav morali, ker so četrta veja oblasti. In pa še čisto za zaključek. Jaz sem ogromno sodelovala z novinarji STA, predvsem tistimi, ki pokrivajo Maribor v moji 16 letni politični karieri v Mariboru. Tam delajo pošteni, objektivni, pridni novinarji. In jaz si srčno želim, da bo tako tudi ostalo. Ker tudi ta vlada, hvala bogu, ni večna. Hvala.
Hvala lepa. Repliko ima poslanka Mojca Škrinjar. Izvolite.
Hvala lepa. Poglejte, gospa Lidija Divjak Mirnik, niste me razumeli ko sem povedala, pa bom še enkrat povedala zato, da boste razumeli vi, pa še kdo drug, ki bi morda podobno razpravljal. Gre za to, da je sodba Vrhovnega sodišča, tule je, par strani ima, jaz vam res priporočam, da jo preberete, ki pravi, da uredba, ki jo je vlada izdala velja. Da če ne skleneta partnerja po 4. členu pogodbo, potem velja 7. člen, kjer se pač direktno financira, ampak vendarle pravi sodba takole, še enkrat: »Drži sicer, da tožeča stranka obenem poudarja, da ji plačilo po uredbi ne zagotavlja primernega financiranja izvajanja javne službe kot bi šlo skladno s poslovnim načrtom. Vendar te razlike tožeča stranka po višini ne konkretizira, zato ni mogoče niti z verjetnostjo ugotoviti ali bi bila ta škoda resna.« Torej, Vrhovno sodišče napotuje STA, da opredeli te stroške. Vrsta storitev je jasna, treba je cenik dati in opredeliti to. In kot jaz vem, da po odločitvi Vrhovnega sodišča, ki je bila 2. 9. 2021, to je po PKP-jih in vsem, je vodstvo STA ponovno vzpostavilo komunikacijo z Ukomom in se začelo pogovarjati o tem ceniku. Dajte razumeti. Samo to potrebuje, da dokončno pač se dogovorijo o ceniku. Kakor sem jaz razumela državno sekretarko, da so že pravzaprav na pragu tega. In ne morete trditi, da vlada krši pravice zaposlenim. Vlada nima nič z zaposlenimi direktno tam. Direktno izvršuje te izvršiteljske pravice direktor Veselinovič. On ali krši ali pa ne krši. Pa kot jaz vem, ne krši pravic ta trenutek, ker jim izplačuje plače. In če bo in upam, da bo čim prej prišlo do podpisa tega dogovora, tega cenika, tega vsega storitve, na katero navaja tudi Vrhovno sodišče, potem je STA [[…]] [[znak za konec razprave]] ven iz tega. Hvala.
Nadaljujemo z razpravo. Dr. Franc Trček ima besedo tudi iz kvote poslanske skupine. Izvolite.
Ja, hvala, hvala lepa za besedo. Glejte, saj če bi govorka pred mano, spoštovana poslanka Mojca Škrinjar poslušala sama sebe, bi hitro dojela, da se je zanikala, ker vi ste rekli, ja vse bi bilo v redu, ampak, hop cefizl, malo preveč je KUL-a, malo preveč je Janeza. To ni v redu, ste tudi rekli. In še vedno vam ne bi bilo v redu. Veste, v čem je problem STA za to logiko SDS in te koalicije, bom razložil na enem primeru. Včeraj je neki poslanec Franc Trček v parlamentu razpravljal na Odboru za kulturo in ob vsem tem dobesedno sranju in razgretem stanju, ki ga imamo v Sloveniji, rekel nekako takole, da se bojim, da se nam bo zgodilo to, kar se je zgodilo v Angliji. In sem povedal v ljudskem jezik, da bo nekdo zaštihal kakega poslanca ali poslanko. In potem boste rekli seveda, tako je nadaljeval, sem nadaljeval, da sem verjetno kriv jaz, ki mi Pojbič po hodnikih govori tukaj v parlamentu terorist, pa so vaši narobe napisali, ne pohodniki, po hodnikih DZ in verjetno Miha Kordiš. Zdaj, če bi STA bil tak, kot bi moral biti, bi moral poročati takole: »Poslanec SD Trček na odboru DZ grozi s štihanjem poslancev.« Jebemti, še sam sem se ustrašil. »Kot je znano, lahko besede hitro preidejo v dejanja, Trčkov izpad pa je mogoče razumeti kot neposreden poziv k brutalnem fizičnem nasilju.« Tako bi moral STA poročati, da bi bila gospa Mojca zadovoljna. Zdaj po isti logiki, ko nadminister Hojs zlorabi biblijsko priliko, mater, že Žižek sem malo postal, »and so and so« in reče, na eni strani ste vi biserji, na drugi strani smo vsi mi svinje, je še to dosti hujše od poslanca Trčka, ker pujske ponavadi v nekaj predelamo. Kako nam šele Hojs grozi, krščen Matiček. In če bi tako poročal STA, potem bi bilo to uravnoteženo po Grimsu. To je vaš problem. Nehajmo se sprenevedat. Saj vemo, kako je vsa ta zgodba nastala. Druga zadeva. To, kar ubeseduje gospa Ignacija, ki se vede kot Ifigenija, nekako pomeni neko zvajanje STA, ne vem, na neko delavnico, ker dela žeblje, del en tip žebljev. A veste, delo STA se bojim, da se ne da tako enostavno ovrednotit. Recimo včeraj nam je hotel birokrat Urbanija brati tam nek elaborat. In ta elaborat je treba povzeti. In da iz tiste žlobundre narediš povzetek, po moji logiki bi to moralo stati več penez kot vsa tista žlobundra. Seje trajajo različno dolgo. Zdaj jaz bi najraje gospo državno sekretarko vprašal, kaj je njena enota, ki se obračunava. Zasujete Ljubljano s solzivcem, nalijete ga še v vodo vodni top, tudi fotoreporterji STA morajo to tam bit, ponavadi so in naredijo fotoposnetke. A je cena tega fotoposnetka identična ceni fotoposnetka, ko se hodi, ne vem, minister Vrtovec nastavljat, kaj vse je on odprl, čeprav vemo, da se infrastrukturni projekti v Sloveniji vlečejo po 15-20 let in bi se lahko hvale neke Vlade, verjetno je žal že kakšen minister kakšne Vlade že umrl, ki je bil v kakšni Vladi, ko se je to začelo. To je Bane dobro načel ni to z vsem dolžnim spoštovanjem [[nerazumljivo]]cuker ali pa ne vem prekmurska gibanica, ki je v menzi Državnega zbora kršijo, ker jo ne naredijo tako kot bi jo morali po dimenzijah in vsem drugem. Lahko bi se pogovarjali o STA na neki drugi seji in kar koga mogoče moti pri STA pa v bistvu STA vam dela uslugo. Včasih se mi razderemo tukaj pa nas STA niti povzame ne pa jim tega ne zamerim. Vsak mušji kakec, da ne rečem prdec od Twitteja Janeza Janše pa povzamejo, potem bi morali nekako prej STA zmaličiti kot pa vi iz SDS pa tega ne storimo seveda ne. Tukaj sedaj neke velike zgodbe o Veselinoviću gor pa dol mi smo zakonodajno telo, sestavni del našega dela je tudi, da gledamo ali se zakonodaja izvaja ali ne. Vprašal sem predsedujočo ali obstaja lex specialis, obstaja. Ali so takrat poslanci in poslanke še nekoliko večjega SMC z eno izjemo premogli še nekoliko sramu in so pač, potem dali tisti amandma v PKP 7, ki ste ga navsezadnje tudi vi sprejeli pa ne bi sprejeli PKP 7, če vas je to takrat motilo. Zelo jasno je povedala Zakonodajno-pravna služba tudi ne bi rada povedati v slovenščini se veja oblasti, v kateri sedi 18 naštetih pa državni sekretarji in druge imenuje izvršilna oblast. Izvršujejo to kaj mi sprejmemo tukaj. Seveda, da se nek ta vozel prereže je bil takrat sprejet tisti amandma in se to plača in se, potem lahko gre v bistvu gledati za nazaj ali je to preveč ali je premalo. Sam osebno mislim, da je premalo, osebno mislim, da bi STA rabil še več penez, da bi novinarke in novinarji in drugi delujoči tam imeli boljše mezde za zahtevno delo, da bi bil še kvalitetnejši servis zlasti na tem področju, na katerem naš bivši državni sekretar, ki je pijan vozil po obveznici rad poučuje o digitalizaciji, ampak to je tema za neko drugo vsebinsko razpravo o in okoli STA. Tukaj enostavno govorimo o tem, da ta Vlada v tem Državnem zboru sprejeti zakon, za katerega je glasovala velika večina oziroma vsi iz te koalicije ne izvaja in tukaj imamo problem. Sočasno imamo epidemijo že četrti val spet nam pandemično bezlja in namesto, da bi se UKOM tudi skupaj s STA in strokovnjaki ukvarjal s tem, ker smo verjetno v Braziliji svetovni prvaki po idiotizmu komuniciranja kako pedenati epidemijo imamo mi ta dramolet STA. Včeraj imamo sejo zopet in včeraj je Svetovni dan dostojnega dela Cigler Kralj tam iskreno neke svetke sadi mogoče tudi zavodu iskreno spet kaj nakaže in 280 dni skoraj 100 ljudi nima že plače in potem poslanec SDS reče pa dobro, saj tudi plače nimajo pa vseeno delajo. Mi smo skrbniki proračuna. Bo Državni zbor sprejel v bistvu Vladi ne bomo dali, bomo znižali ono postavko, rebalans bomo naredili lahko ga tudi mi vložimo v osnovi pa bomo rekli saj imate gobe pa prihranke idite malo u šumo gobe naribati. Tako se vi vedete in potem se boste trkali po prsih kako ste krščanski demokrati, kako gre za otroke pa za družine pa za demografija pa tradicionalne vrednote pa suknjič bo dal na ramena gospa pa bo o materah samohranilkah govorila. Iz koga se vi norca delate, iz koga se vi norca delate? Tam pošiljate potem ne vem četico inšpektorjev, kot je Suki prej rekla. Ne vem, kdaj boste pa četico inšpektorjev poslali na UKOM? Kdaj boste četico inšpektorjev poslali na sekretariat vlade, da bo gledala tisto, kar se je tam malo delalo za gospoda, kaj je že, Božota, pa tudi po njegovem odhodu, če vas skos skrbijo transparentus financ. In potem mi pride tukaj državna sekretarka in reče, da je to želja vlade. To ste vsi preslišali. Pa kakšna linčeva želja vlade, vsaka vlada mora resno skrbeti za javne finance. Pa ni zdaj važno kaj je kdo od nas študiral, kaj je kdo od nas končal. In v bistvu Lidija je naštevala 18 ljudi, v bistvu jih je treba tukaj našteti, koliko jih je zdaj, nekdo je betežen, nekdo je tam pa ni, pa kolegu želim dobro okrevanje iz bolezni, naj bo čim bolj uspešen, cirka ene 45 ljudi, ki sedi notri v tej dvorani je sicer večinoma zdaj odsotnih, drži štango temu. In krši za uvod, pa v bistvu je 1. člen Ustave, 2. člen Ustave in tako naprej, da vam vse ne naštevam, verjetno bi vam lahko naštel vsaj tretjino členov Ustave, ki jih kršite. In ne plačano delo je sodobno suženjstvo, nehajmo se tukaj slepiti. In potem bodo vladni škisi, ne morem drugega reči, žvrgolelo o vladavini prava. In potem bo kakšen od najbolj umirjenih poslancev SDS-a Bojan govoril kako bi mi morali spoštovati to gospo, ki se vede do vseh nas, kot rečemo na štajerskem koncu, kot da smo [[nerazumljivo]]. Spoštovati Vaska Simonitija, ki je Meiri rekel kaj, da si umsko zaostala? Spoštovati Hojsa, ki so ga iz NSi-ja vrgli ven zaradi takih, kakršnih se gre, zdaj mu pa štango držijo. Veste in potem se tukaj prst kaže v teh par nesrečnih DeSUS-ovih stričkov pa škrbinov od škrbine od SMC-ja. Ne, kje je zdaj Aco, NSi je kriv. Pa kakšni krščanski demokrati ste vi, prosim vas lepo. Pa kolega Aleksander, zdaj je pobegnil, v bistvu sem mu hotel reči, ker zdaj vidim, da Tonin pravi, da mogoče bodo pa vseeno za predčasne volitve, malo sem jih provociral včeraj glede tega, moram priznati, naj stopi do genta, tam je lepa stolnica svetega Bava, v njej imate vanajkovo Jan pa Huber, tako imenovani znan genski oltar ali tako imenovani čaščenje mističnega jagnjeta. To je en tak lepših oltarjev, trokrilni, nekaj takega, tak zelo kompleksen, tisto mu bo dobro delo, ker tako se jaz nekako predstavljam potem, da bo izgledal predvolilni plakat NSi-ja, pa tam iz aeka bo verjetno Tonin kakšno pasjo bombico metal in ko bodo trdili potem da oni nič s tem nimajo, kaj mi že stopnjujoče leto in pol gledamo. Zdaj povod mojega razhoda z Levico je bilo takrat, če se spomnite 13. marca lani, ko sem pozval Janšo k razumu. Pubeci niso malo razumeli, pa Matej lahko rečeš, veš da sem imel prav, jaz sem vedel, da bo vsaj tako pol noro, kot trenutno je, ampak upal sem, da bo zgolj pol noro, kot trenutno je, vedel sem da bo negativno kadrovanje, da bodo šalabajzerski ljudje prihajali na položaje, ampak res nisem upal, da bomo prišli v to situacijo, da imamo že koliko, tri četrt leta neko sužnjelastniško razmerje. Od ljudi od STA-ja, ki jih ne boste plačevali, ker se po vas ne morejo oceniti na raven štaub cukra, pa čeprav so vam vse knjige odprli, čeprav je na koncu Veselinovič odstopil, pričakujete, da bodo na vsako pasjo procesijo sledili vam, kako naj oni ovrednotijo svoje delo, ko gre Hojs kot minister nekam, potem pa se malo še spomni, da bo malo še partijsko skakal na tisti lokaciji. To bi morali na enoto proizvoda po gospe Ignaciji, ki glumi Ifigenijo ovrednotiti vnaprej. In potem gospa Mojca govori o žepnini. Ja, potem na takšen način, spoštovana Mojca, niti v šolstvu niti v znanstvenoraziskovalni dejavnosti vnaprej nebi nič mogli plačevati. Potem mi nebi mogli imeti plač, tudi vi kot učiteljica in ravnateljica ne. Saj vnaprej ne vemo, kaj bo naš rezultat. Saj tudi raziskovalci, ko gremo raziskovat, ne vemo, kaj bomo na koncu odkrili, razen če nismo partijsko ali drugače prodani. O tem vi zdaj tukaj nekaj žloborite. In tako blazno se vam gre za transparentnost financ. A ko ste se bivši poslanski kolegici Potočnik in Jelka tam po blagovnih rezervah drli in kozjanski bik po telefonu, kot so žvižgači povedali, ko so bili nastavki firme, v kateri je slučajno Toninova mama, da bi imeli na 15, 16 milijonov, 30 milijonov ceno skoraj 100-procentni dobiček, ko je Počivalšek, ko smo tam s Cantaruttijem ure in ure bili, se potem prikazal in rekel »firma valda dela z dobičkom«, o, glej ga šment, takrat vas niso skrbele javne finance, ne? Pa ko je treba kakšni firmi, ne vem, nečakov in nečakinj predsednika vlade malo biznisa zrihtat za kravate, kulice in tako naprej, vas pa tudi ne skrbijo javne finance. Ne, STA je treba ubiti, potem bo pa prišla, kaj, Nacionalna tiskovna agencija, ki bo globalna. Pa na začetku ste imeli ta gremi zadaj bolj desnih intelektualcev, pa v bistvu, kaj je bil še, predsednik Državnega sveta v tistem gremiju, potem je pa tam nekdo dojel oziroma je mislil, da je Hojs, pa ni Hojs, pa je zinil, da je fašist. Ups, potem vam je bilo pa malo nerodno. Zdaj, to bomo preživeli, mislim, Slovenija je marsikaj podobnega ali hujšega preživela, pa upam, da se bomo iz tega kaj naučili. Pa upam, tudi če mene odplakne na smetišče politične zgodovine, da odplakne tudi take, ki to počnejo in ki ljudstvo na Twitterju imenujejo drhal. Verjetno se bo nekdo od teh zdaj ravno javil za repliko. Hvala.
Hvala lepa. Ja, k repliki se je javila gospa Škrinjar. Izvolite.
Omenjena sem bila. Glejte, najprej, ne žloborim, ampak lepo, da tako mislite. Lep je slovenski jezik, pa morda res žlobori kot potoček, ko ste že neke potočke omenjali. Ne drži, da seveda gre kar tako vse brez knjigovodskih listin. Tudi v šolstvu ne. V šolstvu imate najprej zakon, potem imate normative in standarde, na podlagi normativov in standardov se naredi sistemizacija, iz sistemizacije pa imate kadrovsko-plačni informacijski sistem, kjer se izračunajo plače zaposlenim v osnovni šoli, v srednji pa v skladu z metodologijo za določanje teh normativov in standardov oziroma uresničevanja normativov in standardov, tam je pa glavarina. No, in potem računovodstvo izračuna plače na podlagi plačnega zakona, sistemizacije, kot sem rekla, in pa tudi kolektivne pogodbe. In vse ima neke knjigovodske listine. Materialne stroške, pa tudi tako je bila vaša fakulteta financirana, se pa določa tudi z nekim drugim členom zakona, v srednjih šolah in v osnovnih šolah je nekaj, v visokem šolstvu pa drugo. Pa škoda, da vam citiram člene, ker to je za vas španska vas. Ampak še enkrat bom povedala, še enkrat. Pomembna je tale sodba vrhovnega sodišča. Dajte me razumeti. Ta sodba vrhovnega sodišča je rekla, STA, tožeča stranka, imate uredbo, to je vaša rešilna veja. In če vi zahtevate zadržanje te uredbe, si režete vejo, na kateri sedite. In v tej uredbi je 4. člen, kjer sklenete pogodbo. Če je pa nočete, pa boste tisti 66. člen upoštevali, potem boste pa sklenili, po 7. členu se bo financiralo. Ampak financirati se pa mora tudi po obsegu. V 17. točki pravi takole: »vendar te razlike tožeča stranka«, to je STA, »po višini ne konkretizira«. Torej pravi, da ni skladno s poslovnim načrtom, razumete? [[znak za konec razprave]] Ne morete reči, ja, rabimo denar. Ja, koliko pa, povejte koliko? Ja, ne vemo, rabimo ga. Rabimo ga. To ni način. [[oglašanje iz ozadja]] To je potem žepnina. To je trmast otrok, ki teži mami, jaz rabim sladoled. Ne, ne gre to tako. Povejte kaj boste delali, koliko boste delali, po zakonu morate tole pa tole, koliko bo tole stalo in to vam plačamo in to uredba pravi. In sodba Vrhovnega sodišča, dajte jo prebrati.
Predlagatelj dr. Franc Trček. Ker je bila to replika, imate besedo. Izvolite.
Poglejte, replika ja, španska vas. Dobesedno rojen sem v učiteljskem stanovanju podružnični Osnovni šoli Zile. Na FDV sem preživel tudi zaradi tega, ker so rabili nekoga, ki je moral peneze računati kako si plačo skupaj sestaviti, tretje, lahko tudi Matej pove, ena glavnih skrivnosti visokega šolstva, ki vam jo visokošolski mandarini nočejo razkriti kakšne so sistematizacije, zame je to španska vas. Pa prosim vas lepo, 45 let od prvega vzdiha sem bil v šolstvu. Oče mi je v osnovni šoli delal dupli šihrt takrt, a veste, dopoldne, popoldne pisal na roke takrat še priprave in zdaj pride neka Mojca in reče, to je za vas španska vas. Eno, to je tipičen primer vas. A propo ja, ampak to kar zdaj ste na koncu govorili, potem bi tudi vi ne le Polnar in jaz morali glasovati proti tistemu Zakonu o financiranju infrastrukture slovenskega zdravstva kjer je preko palca narejen. Mi hočemo to, mi hočemo toliko, niti se ne ve od kje bomo te peneze zagotavljali. A tam pa to ni bil problem? O glej ga zlomka, STA pa je.
Hvala lepa. Naslednji razpravljavec je mag. Andrej Rajh, pripravi se gospod Janez Moškrič. Izvolite.
Lep pozdrav tudi v mojem imenu! Jaz mislim, da je danes pravzaprav žalosten dan, ker očitno se ne razumemo. Slovenska tiskovna agencija ima potrjen letni načrt dela in torej je znano kaj dela in kater obveznosti mora izvesti in to je potrdil tudi nadzorni odbor, torej tega podjetja o katerem ima upravljavske pravice tudi lastnik. Zakon pa jasno pravi, da je na podlagi tega načrta in obveznosti to potrebno financirati in torej gre za eno sprenevedanje in željo po obvladovanju podjetja, vplivanju podjetja. Spomnimo se, danes zjutraj smo imeli na Komisiji za nadzor javnih financ zelo podobno točko, torej vplivanje Vlade in politike pri kadrovanju in v tem primeru politika kadruje na en drug način, pač nekomu ne da denarja in seveda to izsiljevanje je to poniževanje in to, če nekomu ne daš 280 dni, 281 dni denarja za obvezno službo, ki jo opravlja in reče, saj to nisem jaz kriv, to je direktor kriv, da ne da delavcem plače, če ne more dati ne Vlada, je to eno sprenevedanje. Torej STA opravlja delo, spremlja slovensko predsedovanje, spremlja dogodke v parlamentu, spremlja delovanje Vlade, spremlja druge dogodke po Sloveniji, ki so v javnem interesu in sedaj pravi da, torej Vlada pravi, da ne rabi tega plačati. Ko gre novinar Slovenske tiskovne agencije na vladno konferenco in o tem poroča, je opravil delo, drugače pa mu naj Vlada prepove, da gre na to konferenco ali pa mu naj ne izda akreditacije. Enako v tem smislu glede predsedovanja. Če menim, da je to neupravičeno, da dobijo plačano, potem naj prepove, da gredo na zasedanje sveta Evropske unije, da naj ne hodijo na Brdo. Zakaj so bili prisotni sploh na vseh teh srečanjih? Veste, to je eno, to je eno tako sprenevedanje, nesramno, ki ni nič kaj drugačno od nestrokovnega kadrovanja, ki smo ga danes zjutraj obravnavali na seji komisije, torej odbora, Komisije za nadzor javnih financ in vidimo, da se ta zgodba preprosto ponavlja. In v tem smislu vlada sicer ne kadruje, ampak ne da denarja za opravljeno delo. To pa je še huje, ker s tem ogroža, direktno ogroža eksistenco in obstoj tega podjetja, obstoj več kot sto družin, eksistenco in seveda to ni dobra popotnica. Ko ti enkrat tako podjetje pahneš v stečaj ga ponovno ne moreš več obuditi. In to vlada dobro ve. Da pa si na tak način želi podrediti medije in kontrolirati ali pa normirati koliko člankov bo nekdo napisal, produciral, veste, to je pa tudi zelo nenavadno. Pa si predstavljajte, da bi nekdo rekel sedaj pa morate, ta novinarka, ki je ponavadi v državnem zboru, da mora na dan napisati 50 člankov o dogodku iz državnega zbora, o dogajanju državnega zbora. Kaj naj napiše? Ali pa 70 poglavij. Da je to taka norma in da je Ukom cenzor, da še celo pove kaj je dobro za članek, kaj pa slabše. Veste, mi danes o tem razpravljamo in to je to, kar dejansko Ukom želi storiti, podrediti si torej ves sistem. In za nas je to seveda nedopustno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospoda Moškriča ni [[…]]Je prišel. Izvolite, imate besedo. Ste na vrsti za razpravo. Naslednji se pripravi gospod Rudi Medved.
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Preden začnem svoj prispevek bi opozoril, da poskušajmo kljub temu, da smo že toliko časa, še naprej med seboj ostati kulturni, ker včeraj, tisto kar se je včeraj zgodilo na odboru, da sem bil kar zelo ozmerjan oziroma mislim, da so bile uporabljene s strani človeka, ki ima doktorat, take izjave, da niso primerne za v gostilno, kaj šele za v državni zbor. Zato poskušajte danes, predvsem prispevek bo namenjen tistim, ki poslušajo, tistim, ki bodo brali in novinarjem, ki bodo povzeli. Med seboj smo pa že ugotovili, da se pri tej temi zelo težko slišimo. Poglejte, v poročilu je predsednica napisala oziroma je bilo predstavljeno nekaj mojih besed. Na koncu jih je tudi še dodatno povezala, kljub temu, da ne piše v tem poročilu tiste besede, ki jih je povedala. Se pravi, da med drugim sem povedal, da se v državi ne poroča objektivno, saj določene informacije ne pridejo do ljudi. To je zapisano. Zapisan je še stavek, in da je bila STA ugrabljena s strani globoke države. Povedal sem predvsem konkretno katere informacije, recimo tudi to, kako so pomembne družinske vrednote in ostalo, kar ste pa tudi danes že nekateri to povzeli. SE pravi, če nadaljujem tam, kjer se to poročilo konča, v smislu globoke države, lahko povem to, da se resnično tisti volivci, če imam za seboj volivce Slovenske demokratske stranke in pred seboj vse prebivalce Slovenije, je zelo pomemben stavek: ustavimo desnico. Prej preden se je kakšen v tem državnem zboru povprašal ali pa javno rekel ustavimo to levico, da nam ne razbije cele države, kot sem sedajle jaz, je bil v tej državi izrečen stavek: ustavimo desnico. Se pravi, to se dogaja skozi celotno zgodovino naše ljube Slovenije, da se vedno želi ustaviti desnico. To se ne da na volitvah. Volitve so demokratičen proces. Se je pa poskušalo na vseh drugih nivojih, tudi preko izobraževalnega procesa in pa tudi preko medijev. Bom povedal eno zelo osebno tezo, ki sem jo izrekel še preden sem kandidiral na Slovenski demokratski stranki. Da so določeni novinarji s svojimi dejanji v tej Sloveniji s svojim načinom prispevka povzročili več škode v državi kot marsikateri ali pa najslabši ali pa zelo slab politik lev ali pa desni, ker medij ima zelo zelo veliko moč in to je tisto, kar je lahko problematično z nepravnim se pravi z neresničnim prikrojenim poročanjem, ker za vsako besedo, ki jo izrečem v tem parlamentu ali pa na odborih me, potem držite za besedo z neresničnim poročanjem ali pa prikrojenim lahko med ljudmi ustvarimo veliko veliko zmedo predvsem pa ogorčenje, ki lahko ekshalira tudi v protestih. Poglejte primer milijon krat v tem Državnem zboru izrečena teza »slabo komuniciranje te Vlade je pogoj, za to da imamo slabo recimo precepljenost« to so povzeli novinarji tudi STA. Te informacije so si ljudje zapisali v spomin in so vzeli kot resnico. Nobeden ni naredil analize kako so komunicirale druge države, nobeden novinar ni naredil primerjave ali pa premalo je bilo primerjav kako druge države komunicirajo, če sem recimo na STA, ampak informacija, ki je bila podana s strani politikov in potem povzeta je, potem slabo komuniciranje, slabo komuniciranje. Poglejte, ko je človek bolan mu komunikacije ne pomagajo nič pomaga mu samo čim prejšnja vez, postopek kako pride do pomoči pa, da ne zaidem. Se pravi smo pri Slovenski tiskovni agenciji, za katero sem rekel, da je preko direktorja in ne preko novinarjev že nekaj časa v službi bom tako rekel v službi tistih, ki pomagajo to Vlado rušiti. Zakaj tako govorim, zakaj so te teze? Poglejte, Slovenska tiskovna agencija je gospodarska družba v 100 % lasti Republike Slovenije. Ustanovljena je bila s plemenitimi dejanji na začetku osamosvojitve in tudi njen namen je pravilno, pravočasno obveščanje slovenske javnosti v povezavi z državnimi organi. Drugi del, ker je gospodarska družba je pa tudi se pravi tržna dejavnost. Ko je država dobila novo Vlado in novega direktorja UKOM (Urada za komuniciranje), ki je obstajal že prej ta urad ni ustanovljen s to Vlado samo direktor je nov ob sestavi te Vlade so poskušali na podlagi že sprejete pogodbe, že podpisane pogodbe v letu 2020 pridobiti določene informacije, ki jim gredo po zakonu in po pogodbi. Težko je poslušati nekatere poslance, ki govorijo UKOM ne sme in ne more nič vprašati kar je v zvezi s tržno dejavnostjo. Poglejte, to je 100 % v lasti države. Mi poslanci smo tudi obravnavali poročila in zmeraj je bil tisti javni del bolj obrazložen, ampak morali bi tudi imeti celotno sliko in smo jo v določenih primerih tudi imeli, kar se tiče financ. Da se vrnem nazaj, kar sem tudi že včeraj povedal. Se pravi direktor pa je v tem videl svojo priložnost - točno tako povedal -, da pojača ta prikriti odnos, ki smo ga predstavniki Slovenske demokratske stranke naši volivci, ki nas je več kot 25, 26 tukaj se pravi smo bili prepričani, da to poročanje ni objektivno. Težko pa je to dokazati, ker je splošna civilizacijska norma v Evropi novinarstvo je svobodno, vsi novinarji v Evropi so izhajali iz demokratičnega gnezda in zato je to svoja veja oblasti, ki ima zgolj nadzorno funkcijo, obveščevalno funkcijo. Ja, to je cilj, to je cilj slehernega državljana Evrope in tudi mene in tudi člana Slovenske demokratske stranke, vendar v Sloveniji pa na žalost smo prepričani nekateri, da temu ni tako. Nekateri ste pa prepričani, da je novinarstvo super, super. Seveda, bolj tolče po Slovenski demokratski stranki, bolj subjektivni. In to je težko včasih dokazat tudi širši evropski javnosti, ko se pogovarjamo o tem kontekstu, kaj pomeni novinarstvo v Sloveniji. Pa kljub temu novinarji, zaposleni na Slovenski tiskovni agenciji niso nič krivi za zgodbo, ki jo je peljal in jo še pelje, pa nekaj mesecev, se pravi, nekaj dni bo še peljal očitno zdajšnji direktor. On je dolžan, on je dolžan, da vodi družbo, gospodarsko družbo, tako kot vsak drug, ki jo vodi. Mora poskrbeti, da bojo zaposleni imeli delo. Kako je s tem delom? V veliki meri je že opredeljen z nalogami v Zakonu o Slovenski tiskovni agenciji. Še celo nekaj dodatno smo obremenili ga v smislu angleščine in prevodov v tuje jezike tudi že v času te vlade. Se pravi, nekako, delo je nekako zagotovljeno, se ne rabi toliko trudit, kot se mora druga gospodarska družba, ampak še zmeraj, še zmeraj pa je, še zmeraj pa je dolžan vzpostavljat red in skrbeti za funkcioniranje te družbe. Tu pa nastane projekt, ko se gre z ustanoviteljem očiten boj, s predstavnikom ustanovitelja. Vedno smo, velikokrat smo slišali Ukom, Ukom. Ukom je predstavnik ustanovitelja, ki izvršuje določene naloge in jih je že v prejšnji vladi in jih bo tudi v tej vladi. Ampak za nekatere to ni bilo dovolj. Ta vlada ni nikoli rekla, da bo ukinila STA, da ga ne mara, da ga ne potrebuje. Tega ni bilo nikoli rečeno. Ravno tako, kot ni rekla, da ne spoštuje Zakona o STA, da ga ne bo spoštovala, da ne bo spoštovala dopolnilno PKP 7. Še celo več, potrudila se je še z uredbo, da bo ja čim bolj določeno vse. Kaj izvaja direktor? Direktor pa, ko je prišlo do spora oziroma zaustavitve financiranja, se je poslužil vseh drugih možnih ukrepov gospodarske družbe, tudi do prodaje terjatev, tudi do zahtevka za rubež. Poglejte, to bi naj državljani najlažje razumeli. Če ne plača državljan elektrike recimo ali pa predvsem plina mogoče, če ne plača, bo družba, ki ima jasno števec, bo povedala, ta in ta oseba ni plačala in bo dosti hitro izvršen rubež. Če bi bilo vse jasno v razmerju med državo in firmo, ki jo je ustanovila, bi se isto zgodilo tudi direktorju Veselinoviču. Sodišče bi takoj rubež naredilo na računu države, tako kot ga naredi na računu posameznega državljana. Ker pa je očitno, da temu ni tako, da bo potrebno to razmerje urediti s pogodbo ali na podlagi potem še že znanih sklepov, dopolnil tega PKP 7 in pa uredbe, bi to lahko se zgodilo. Zato, kako se ta pogodba, ali je ta pogodba slabša, kot je bila prejšnja, sem trdno prepričan, da ta pogodba ni slabša, ker je šlo za več denarja. Je pa določena razmerja uredila, ki so bila prej nejasna. In ta razmerja so tudi tu. Poglejte, osnovno plačilo STA s strani države je vezano na ta pogodbo Ukom 176 ali 167 tisoč evrov, nekaj več kot 2 milijona skozi celotno leto. Poleg tega pa ta ista družba državna zaračuna še dodatno določenim državnim organom. Po ministrstvih imajo sklenjene še svoje pogodbe in na agencijah, tako da iz tistega dela še ene 600 tisoč evrov letno dobijo. Se pravi potrebno bo te stvari urediti, ker potem država se pravi UKOM preko, kot država plača, se pravi STA-ju za informiranje in potem dobi, potem ministrstvo, ki je del države, vsako ministrstvo, vsaka agencija je del države, pa še enkrat plačuje. Se pravi moramo urediti ta razmerja in samo to se prosi cel čas, od lanskega leta od direktorja da uredi. Če direktor temu ni bil sposoben bi organiziral ekipo znotraj svoje službe, predal to nalogo, diligiral to nalogo ekipi in bi se ekipa pogovarjala, on bi potem samo še prišel in podpisal. Ampak očitno je bil direktor tisti, ki je spodbujal to in naši opoziciji je bilo to krasno izhodišče za eno glavnih napadov na to vlado. Sedaj več se piše o problemu STA-ja in še kakšnem bolje je za to opozicijo. Ampak Slovenija ni samo STA. Slovenija je mnogo več kot STA. In STA ne bo propadla, ker se očitno direktor tudi tega zaveda, bo moral iti iz tega ven, najlažje s tem, da je dva meseca pred koncem odstopil, zaposleni pa imajo tudi znotraj očitno zelo dobro povezanost, ker novi njihov direktor, se pravi urednik, odgovorni urednik je bil z zelo veliko stopnjo podpore izvoljen in naj skupaj oblikujejo to, kar je potrebno še rešiti v razmerju do države. In samo to je predmet te debate, ki je prišla potem v politično debato naše opozicije. Hvala lepa.
Ja, hvala lepa. Predlagatelj, dr. Franc Trček, izvolite.
Hvala, da ne bom kolegom skakal v čas. Dragi kolega Janez, v bistvu sem ti jaz lepo povzel, to kar ti Violeta ni, vidiš kako sem dober, skoraj STA je tvoj. Bom te parafraziral. Slovenija ni le SDS. S tem imate vi probleme. Slovenija ni le SDS. In UKOM ni izvedbeno interesna izpostava SDS. Ker bolj vas danes poslušam, bolj nekako prezentirate kaj bi UKOM za vas moral biti. In tukaj je v bistvu nek problem. In vi izvajate neko zadevo na nekaj čisto drugega, kot je dejansko tema, da se zakonodaja ne izvaja. In še nekaj. Bom prebral par imen. Mladen Terčelj predsednik, mag. Aleksander Rigličar namestnik predsednika, Jure Brankovič, Radovan Cerlja, Gregor Mlakar člani. Nadzorni svet Slovenske tiskovne agencije za mandatno obdobje 2019-2023. Vlak je cela vrsta nekih problemov na STA-ju. Ne vem, jaz se s tem ne ukvarjam, tudi nisem, zato so nadzorniki, ki smo jih zaenkrat požegnali še mi. Če se vam tako gre za vse, potem si ne bi to tako prisvajali, da bo vsaka vlada določala, kdo bodo nadzorniki STA-ja. To je potem, pa tako ko ubesedujete mi je žal, da je zdaj ljuba Mojca šla domov, Škrinjarjeva, to je potem a veste partijski sistem enoumlja, ki bo nekaj ali Urbanija ali ne vem kdo tam talal vatle koliko in kaj se bo govorilo. Pa saj naj tudi kašni ministri povedo iz koalicijskih partneric, da v bistvu jim Urbanija ne dovoli iti na TV. Ja, izmislu sem, Trček si ne izmišlja, tudi pesmi ne pišem več za razliko od tebe.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo gospod Rudi Medved, pripravi se mag. Meira Hot. Izvolite.
Hvala lepa, podpredsednica. No, saj zdaj smo pa prišli počasi do bistva. Niso problem pogodbe, fascikli in kdo ve kaj še vse. Nekaj drugega je problem. In ko bo Slovenska tiskovna agencija poročala, da se je Janez Janša na strankarski nogometni tekmi neizmerno izkazal in s tremi goli bil seveda najboljši strelec, ko bo STA to poročala, bo dosegla standarde, kakršne od nje pričakuje SDS. In v tem je bistvo, bistvo je v uredniški politiki, boj za uredniško politiko. In to je zdaj poslanec SDS-a pravzaprav kar tako malo sproti tudi utemeljil, kakšna naj bo ta uredniška politika. Kar naravnost jim je razložil. In tudi sicer, kdor je pozoren in spremlja odzive nekaterih vladnih uradnikov in predsednika vlade in nekaterih poslancev, predvsem iz vrst SDS-a, oni pravzaprav vsak dan na Twitterju vtikajo nos v uredniško politiko STA-ja. Spreminjajo naslove, pa ta naslov ni v redu, pa tega niso poročali, pa onega niso, pa tega je preveč, pa tega je premalo. To je kar naprej, to je kar naprej. Gre za uredniško politiko. In zdaj, dokler to počnejo s svojim strankarskim glasilom, je meni popolnoma vseeno, z nacionalno tiskovno agencijo se pa tega pač ne more početi. Z nacionalno tiskovno agencijo pa pač ne. In saj je pravzaprav značilno tudi sicer za slovenski medijski prostor, da so vsi mediji v Sloveniji, večina njih, mediji govorim, v nemilosti predsednika vlade in SDS-a, če ne začnejo intervjuja s predsednikom vlade z vprašanjem »naštejte nam, prosim, vaše največje uspehe«. In ko bi predsednik vlade te uspehe seveda naštel, bo dovolil celo provokativno vprašanje, da ga bo novinar sprovociral. In bo rekel, ja, že res, našteli ste jih, ampak, predsednik vlade, bilo jih je še več. Nekaj ste jih pozabili, dajte jih prosim še našteti. Tako funkcionira ta logika SDS-a kar zadeva funkcioniranje medijev. To je vsa znanost pri tem. Tisto, kar je pa najbolj nevarno, kako si stranka SDS zamišlja uredniško politiko oziroma da bodo mediji poročali. To je pa tudi poslanec, seveda mu je izletelo - ne, pravzaprav mu ni, tako razmišljajo. Pravilno morajo poročati. Pravilno. Ne objektivno, kar je osnovni postulat, osnovna zakonitost vsakega medija, ne, pravilno. Kaj pa je pravilno? Kdo bo določil, kaj je pravilno? Aja, saj je povedal. Tudi poslanec je še to povedal, mimogrede podučil. Slabo komuniciranje vlade, pa tudi stroke, v času epidemije. Da je to ljudem zaradi tega, ker so mediji o tem poročali, ostalo v spominu. Ja, dobro komuniciranje jim zanesljivo ni moglo ostati v spominu – niso ga doživeli v letu in pol. Ljudje so pod pritiskom ene same splošne zmede, kar zadeva komuniciranje v tej epidemiji. Ampak ne, SDS bi terjal od medijev, da poročajo, da je cesar oblečen, pa čeprav vsi vidimo, da je gol. Ampak ne, ne vidimo prav. Ne vidimo prav. Cesar je oblečen, ker to je pravilno poročanje. To je pravilno poročanje. Pustimo pri strani objektivnost. In zato me zdaj ne čudi, da ves čas pod krinko nekih pogodb pa ta zakon je treba spoštovati pa on zakon je treba spoštovati pod krinko vsega tega na vse kriplje branite to barabijo. To je preprosto barabija, kar se dogaja v odnosu med Vlado in STA in Urbanije je tukaj samo figura saj je menda jasno. Sedaj pa kdaj pa je že kako daleč nazaj predsednik Vlade zapisal, da je STA nacionalna sramota. Tega se spomnimo kdaj se je to zgodilo in to je bil triger to je bil sprožilec takrat se je ta gonja proti STA začela. To je bil znak za podpornike SDS, da je treba iti pri STA do konca. Zakaj je napisal? Ta vzrok je pa še bolj banalen. Saj se ga moraš izmisliti sam od sebe to samo od sebe ne pride, to so naštudirali in vzameš pazi vzameš samo, če si res pristaš hudih teorij zarote greš in narediš primerjavo med intervjujem in vestjo dvema popolnoma različnima novinarskima zvrstema in ti primerjaš sedaj ali je bil intervju daljši od vesti ja seveda je bil. Veste je 13 vrstic že zelo dolga pa naredi intervju v 13 vrsticah no morda tudi s kom bi se dalo, ampak to naredijo to primerjavo in poglej no intervju je bil najbrž zgolj slučajno intervju z Zlatanom Čordićem zgolj slučajno so potegnili ven eden intervju pa eno vest in ta intervju z Zlatanom Čordićem je bil daljši od one vesti. Vest je govorila o srečanju Janša Orban to niti ni več vest. Vest bi bila, če se kakšen dan no teden ne bi srečala takrat bi morala poročati nista se srečala in ker je bila ta vest o sestanku Janša Orban krajša od intervjuja predsednik Vlade napiše STA je nacionalna sramota in gremo in takrat se je začelo torej ne mi sedaj govoriti, da je to vojna med Veselinovićem in Urbanijo ne, ne. To je direktni poseg predsednika Vlade v novinarsko in uredniško politiko Slovenske tiskovne agencije. Dajmo enkrat povedati stvari s pravimi besedami, zato jaz nič ne verjamem, da je tukaj štos v teh pogodbah in kdo ve čem. Seveda pogodbe ne podpiše. Saj napišeš takšno pogodbo, da je živi krst ne bi podpisal, saj se tudi to da in potem rečeš poglej ga ne podpiše. Ja seveda ne podpiše, ker bi štel še naprej celo leto vrstice novic pa primerjave intervjujev in tisto, kar je seveda najpomembnejše dnevno bi mu praktično gledali STA pod prste kaj počne, kako poroča in dnevno bo SDS v tem primeru saj so se sami izkazali, da tako mislijo dnevno bi urednikovali na agenciji in to je praktično vsa zgodba tega STA. To je seveda tudi zgodba RTV, ki ga lomijo počasi, ampak ga lomijo, ampak jaz seveda pričakovanja so pa popolnoma ista. Pričakovanja so popolnoma ista in jaz nič ne verjamem, da bo zdaj pa kar v nekaj dneh ali pa morda tednih se bo pa ta problem z STA rešil. Ne bo se. Ja, ne bo se. Zakaj se ne bo? Zaradi tega, ker pač se STA ne bo uklonil, da mu uredniško politiko vodi ena stranka. Jaz sem prepričan, da se ne bo. V 30. letih tega ni storil in tudi tokrat ne bo. Vodil bo avtonomno uredniško politiko takšno kot se za nacionalno tiskovno agencijo spodobi. Če jo bo sploh seveda vodil, saj v tem je pa catch. Če je bo sploh še lahko vodil, ker sem prepričan, da boste šli pa tudi do konca. Ali boste po naši podobi ali pa vas ne bo. Toliko daleč ste pripeljali zadeve, da seveda vidim, da je vam čisto vseeno, popolnoma vseeno če STA tudi propade. Verjetno ste presenečeni, da je sploh toliko časa kljuboval, pa se nekako držal pri življenju. Očitno je namen ali, ni tisto, kdor ni z nami je za nami. Ne. kdor ni z nami ga ne bo, tako je to. Tako je to s tem STA, zato nehajte se sprenevedati in jaz tukaj zdaj slišim, reče državna sekretarka, kaj je želja Vlade. Kaj je želja Vlade? Transparentnost, da ne počim od smeha. Ta Vlada mi bo govorila o transparentnosti. In ravno pri STA mi bodo govorili o transparentnosti. Ta Vlada? Dajte no. Saj ne verjamete temu kar govorite. Jaz sem prepričan, da ne. Želja te Vlade, seveda predvsem njenega predsednik in kot se je seveda zdaj končno tudi zelo jasno izrekla stranka SDS, preko razpravljavcev pred mano, je prekvasiti Slovensko tiskovno agencijo in jo spremeniti v vladno trobilo, ki bo dnevno lakirala velike uspehe te Vlade in božalo predsednika Vlade Janeza Janšo. To je vse kar je cilj in sprenevedanje s to pogodbo je, da človeku postane dobesedno slabo. In to je to nenehno ustvarjanje konfliktov kor to je konflikt. To je permanenten konflikt in zaradi tega ustvarjanja konfliktov je SDS pripeljala državo skoraj da v razmere izrednega stanja. V tej frustraciji zardi popolne nesposobnosti in nemoči se ta oblast zateka k edinemu vzvodu s katerim se želi ohraniti na oblasti, to pa je k represiji. Temu smo pa tako ali tako vsi priča. Najprej verbalna, no zdaj pa tudi še kakšna druga. V STA je vodni top usmerjen od prvega dne prihoda te Vlade na oblast. Od prvega dne. Solze zaposlenih, ki bodo, kot kaže, očitno v kratkem ostale tudi brez zaposlitve, te solze pa simbolično kažejo s čim ta oblast zamegljuje pogled na grobo teptanje pravnega reda v tej državi. S čim? S solzivcem. S solzivcem. In da potem predsednik Vlade reče, da je STA nacionalna sramota. Ne, predsednik Vlade, STA je nacionalni ponos. Je pa nacionalna in mednarodna sramota razdejanje, ki ga je ta Vlada povzročila v eni najpomembnejši demokratični pridobitev naše osamosvojitve, to je nacionalni tiskovni agenciji in nacionalna in mednarodna sramota je, da ta vlada zaposlene na agenciji, njihove družine pahnila na rob preživetja. In kdo je sedaj od ministrov, ki jih je prej kolegica Lidija naštela, je kdo povzdignil glas proti tej noriji? Nihče. Tiščijo glavo v pesek, nič ne vidijo, nič ne slišijo, kot divji petelini ko pojejo. Ali je kdo dojel, ali je kdo iz NSi ali pa SMC dojel, da je to čisto navadna barabija? Nihče. No, ali pa morda je. Ali pa kdo izmed prosto zibajočih se poslancev, ki od zunaj podpirajo to koalicijo. Ja, saj morda je kdo celo kaj dojel, ampak storil pa zanesljivo nihče ni nič. In zakaj Janez Janša to počne? Ja, to je pa tudi odgovor zelo preprost. Zato, ker lahko. Ja, zato ker lahko. Ker v manjšinski koaliciji, kolikor jo je še ostalo, ima pa to zibajočo se podporo od zunaj, pod krinko nekega uresničevanja nekega programa. Poslušno izvajati diktat vodilne stranke SDS in to omogočate. In sedaj bi bil čas, da bi vendarle končno kdo premislil ali je to ta polika zaradi česar ste bili izvoljeni v ta državni zbor. Ali je dovolj, da ob vsakem ekscesu Janeza Janše in njegovih pogledate stran, češ, to pa ni moj problem. Ja, seveda je. Vaš problem je. In žal je tudi naš, ker živimo v isti državi in ker je na prangerju Slovenija. Na prangerju je Slovenija. In sedaj skrivaj tam zardevati, ker je Evropska komisija zaskrbljena zaradi pritiskov na medije v Sloveniji. To ni dovolj. Če se hočeš postaviti v bran medijev ni dovolj, da samo skrivaj zardevaš, pa ko se Janez Janša na vrhu EU na odprtem odru sporeče s predsednico Evropske komisije zaradi financiranja STA. No, to pa niti ne zardite ne več, ker je za vas v koaliciji s podporniki to postalo že popolnoma normalno. Ampak za nas v LMŠ in partnerskih strankah demokratične opozicije to ni normalno. In slovenska demokratična javnost vam je tudi že jasno povedala, da to ni normalno. Tudi evropska demokratična skupnost vam je jasno povedala, da to ni normalno. In to je nacionalna sramota. To je nacionalna sramota, ki nam jo dela ta oblast. In tega nam ni treba. Ni nam tega treba. Zakaj? Da se je Slovenija v očeh Evrope, govorim o demokratični Evropi, o tisti demokratični Evropi, znašla med tistimi, ki ne spoštujejo medijske svobode. Ne moremo se s tem strinjati. Mi jo pa spoštujemo. Torej, manjšinska vlada počne to kar počne in seveda vrgla senco na celo državo in sedaj smo naenkrat vsi v očeh Evrope kršitelji medijske svobode. To je motnja, ki se nam sedaj dogaja. Ampak moramo dosti glasno in vselej povedati, da ti oblastniki niso izraz slovenskih demokratičnih vrednot. Niso izraz slovenskih demokratičnih vrednot. In da ta režim se drži na oblasti z neustavnimi odloki, izrinja zakonodajno vejo oblasti iz procesa odločanja. In da se je ta režim očitno namenil pod streho 9. člena Zakona o nalogah in pooblastilih policije obdržati na oblasti do zadnjega, pa četudi bo treba za to nad ljudi vsak dan z vodnim topom in solzivcem. In to je ta zgodba, ko govorimo o kršitvi zakonodaje. V primeru STA je pravzaprav predsednik vlade odgovoren za kršitev zakonodaje, ker Ukom pač nima nič z STA, če tako pogledamo. Vlada mora spoštovati ta zakon. In kdo predstavlja vlado in je odgovoren? Ja, predsednik vlade. In to ne more zamegliti dejstva, da Slovenija v očeh Evrope zaradi brutalnega podrejanja vseh družbenih podsistemov vladajoči stranki SDS postaja problematična država, da zgublja ugled, zgublja ugled in da predsedniku vlade Janezu Janši to ni mar, da mu je očitno popolnoma vseeno. Tako da v mračnem času živimo, v mračnem, žal, pa ne samo zato, ker se je zunaj tema naredila. V času, ko morajo ljudje zaradi oblakov solzivca in curkov vodnih topov bežati vsepovprek. No, to smo doživeli. Notranji minister in direktor policije pa navdušeno ploskata in vnaprej govorita, kakšen neverjeten uspeh je ne glede na to, da seveda resnične analize tega, kar se je dogajalo oziroma ali je bila uporabljena sorazmerno ta sila ali ni bila, ni narejene. In seveda tisto analizo, ki jo bodo delali v vrhu policije po diktatu Aleša Hojsa, tisti analizi mi tako ali tako ne verjamemo. Ja kaj, a zdaj bomo pa, pričakujemo, da bodo stvar analizirali in ugotovili, glej si ga no, ugotovili objektivno, da so prekoračili pooblastila. Ne, pravilno se bodo odločili, pravilno. Ugotovitev bo pravilna, tako kot je lahko objektivna ali pa pravilna uredniška politika nekega medija. In zaradi ničesar drugega, če že zaradi ničesar drugega ob vsem naštetem, bi morala ta vlada vsaj zaradi domoljubja, ki ga ima tako polna usta, zaradi domoljubja odstopiti.
Hvala lepa. K besedi se je prijavila državna sekretarka. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Najprej seveda, ker sem bila tako sočutno primerjana z Ifigenijo, vas prosim, da ne izrekate sočutja, ker za mene je to počastitev, da me primerjate s takim izjemnim likom iz grške klasične mitologije, ki je seveda, kot veste, simbol čistosti in to na ta način, da dobi tudi seveda svojo posmrtno mesto božanske svečenice. Tako da glede tega hvala za komplimente. Kar pa zadeva stališča, kar pa zadeva stališča o tem, da se vlada poskuša s tem, ko poskuša definirati razmejitev med javnim in tržnim deležem, med javno in tržno dejavnostjo, vmešava v programsko politiko, tega pa preprosto te zveze med enim in drugim pa preprosto ne vidim in je ni in je ni. Ker Zakon o javnih financah jasno naroča, kaj in kako, in ne govori, da so finance na kakršenkoli način povezane z vsebinskim odločanjem, ko gre za njihovo transparentno, gospodarno in drugo porabo. Bilo je tukaj tudi povedano, da seveda nisem pravnica in da ne razumem prava. Absolutno, zato tudi ne poskušam interpretirati zdaj pravnih podlag, ampak bom samo navedla stališča oziroma sklepe sodišč, odločitev sodišč. Če bi res bilo treba kar vnaprej plačati brez definiranja obsega, vrednosti, cene. Potem Okrajno sodišče v Ljubljani, 5. maja 2021, ne bi razveljavilo sklepa o izvršbi, ki ga je predlagala STA, pa je sklep o izvršbi Okrajno sodišče v Ljubljani razveljavilo. Če bi bilo res, da je treba plačati ne glede na nek dogovor oziroma definiranje vrednosti plačila in obseg, potem Okrajno sodišče v Ljubljani ne bi, 21. maja 2021, razveljavilo sklepa o izvršbi, za izterjave dveh zneskov za januar 2021 in 2022, kar je bilo vloženo s strani STA. Če bi bilo res, ne bi 18. junija 2021, Okrožno sodišče v Ljubljani zavrnilo predlog odvetniške družbe, ki zastopa STA, z izdajo začasne odredbe o sporazumu zoper UKOM. Drži, poudarjam, je 21. julija, Upravno sodišče zadržalo izvršitev uredbe o upravljanju javne službe STA. Prav to zadržanje izvršitve, ko je bilo že 20. julija, ko je UKOM že poslal končno verzijo pogodbe, je samo podaljšalo usklajevanje, ker je STA iz tega sklepalo, da pač pogodba ne bo potrebna in so se usklajevanja med UKOM-om in STA zaustavila. Ampak 6. septembra 2021 je o tem razpravljalo oziroma odločalo Vrhovno sodišče, ki je ugodilo pritožbi UKOM-a in razveljavilo odločitev upravnega sodišča, glede zadržanja izvršitve uredbe. Da ne boste rekli, da karkoli interpretiram, bom prebrala. 15. točka, odločitve v obrazložitvi sklepa Vrhovnega sodišča Republike Slovenije pravi, navajam: »Materialno pravno zmoten je zaključek sodišča prve stopnje, da je začasno zadržanje izvršitve uredbe potrebno, ker bi v nasprotnem primeru in če tožeča stranka, ne bi podpisala letne pogodbe pripravljene na podlagi uredbe, ostala brez izplačila nadomestila za opravljanje javne službe za leto 2021.« Prvi odstavek 7. člena uredbe, torej, vlada ne bi pisala uredbe, če ne bi imela interesa, da se definirajo razmere in da se javna dejavnost plača. Prvi odstavek 7. člena uredbe namreč to pravi sodišče, prvi odstavek 7. člena uredbe namreč izrecno predvideva plačilo nadomestila za opravljanje javne službe tudi v primeru, če letna pogodba za leto 2021 ne bi bila sklenjena. In to na podlagi navaja v PKP STA in to uredbo. In nadalje potem piše. Točka 17: »Napačna je tudi presoja sodišča prve stopnje glede verjetnosti nastanka težko popravljive škode v smislu 32. člena ZUS-1.« Gre namreč za trditev oziroma STA, da tak odnos sili STA v stečaj. Pravilno, samo malo, tožeča stranka je namreč v zahtevi zatrjevala, da ji grozi stečaj, ker od tožene stranke še vedno ni prejela nobenega nadomestila za opravljanje javne službe za leto 2021. Obstoječi premoženjski položaj tožeče stranke pa bi se z izvrševanje uredbe lahko kvečjemu izboljšal, torej je vlada težila k izboljšanju ugotavlja sodišče, če je to uredbo sprejela. In lahko izboljša, saj naj bi tožena stranka na njeni podlagi tožeči stranki vendarle začela izplačevati nadomestilo za opravljeno javno službo v letu 2021, kar implicitno priznava tudi tožeča stranka. Drži sicer, da tožeča stranka obenem poudarja, da ji plačilo po uredbi ne zagotavlja primernega financiranja izvajanja javne službe kot bi ji skladno s poslovnim načrtom, vendar te razlike, in tu je problem, definiranje cene in stroškov, vendar te razlike tožeča stranka po višini ne konkretizira, zato ni mogoče niti z verjetnostjo ugotoviti ali bi bila ta škoda resna. Predvsem pa tožeča stranka ne pojasni, še manj z verjetnostjo dokaže, zakaj bi bila ta škoda, če bi dejansko prišlo do razlike v višini nadomestila po uredbi in po poslovnem načrtu, zanjo težko popravljiva. To je citat. Ne interpretiram ničesar. Ne interpretiram, to je citat in odločitev sodišča. Tako, da to, kar danes razpravljamo tukaj in interpretiramo, ni vlada tista, ki poskuša interpretirati pravno podlago, ampak sprejema odločitve sodišča, vrhovnega sodišča. Po drugi strani pa kdo interpretira pravne podlage? Sami v sklicu seje, predlagatelj za sklic te seje navaja na strani 3, citiram: »direktor STA Veselinovič se je na osnutek uredbe odzval z opozorilom, da njena vsebina ni v skladu ne z ustavo ne z zakonoma, ki opredeljujeta financiranje STA«. Povsem drugače kot ugotavlja vrhovno sodišče. In ves čas govorite, po PKP-ju je zaveza plačati. Je zaveza plačati. Ampak nikjer ne piše, nikjer ne piše, da mora vlada plačati in kršiti pri tem zakon o javnih financah in njegov 54 člen. Tega pa ne piše. Tega pa nikjer ne piše, ker vlada tega ne sme. Ker knjigovodske listine je potrebno zahtevati. Zato ker bo tudi Računsko sodišče od vlade zahtevalo listine, na osnovi katerih je izplačalo zahtevke oziroma je dalo plačilo javne službe STA. Hvala lepa.
Repliko ima gospod Rudi Medved. Izvolite.
Spoštovana gospa državna sekretarka, nisem vas, jaz vas nisem poklical po osebnem imenu. Ker ste mene gledali. Pa tudi če bi vas, ga nebi nikdar potvoril, ker imate prelepo osebno ime. In tudi ne dvomim, absolutno ne, v vašo pravno znanje, niti vas nisem obtožil, da interpretirate morda po svoje vse te sodbe in vsebine pogodb. Jaz sem želel samo povedati seveda, da vsa ta pravna telovadba je popolnoma nepotrebna, zgodila pa se je zato, ker se Slovenska tiskovna agencija ni hipno uklonila političnemu pritisku in ni hipno pač začela izvajati uredniške politike, kakršna se je od nje pričakovala. In potem se je začelo. In vse te sodbe in vse, to je učinek snežne kepe. To je učinek twita o nacionalni sramoti, o Slovenski tiskovni agenciji kot nacionalni sramoti. In nisem govoril o teh sodbah, nimam tega pravnega znanja, da bi jih šel jaz interpretirati. Jaz sem povedal, kje je bistvo in zakaj se je vse skupaj začelo, da smo danes pri teh sodbah tega in onega sodišča in da se z njimi ukvarjamo nepotrebno, popolnoma nepotrebno.
Besedo še enkrat želi državna sekretarka. Izvolite.
Hvala. Res čisto na kratko. Tudi jaz nisem interpretirala in sem samo zato citirala, ker nimam ustreznega pravnega znanja. Vsekakor pa bi rada poudarila, da je problem izključno in samo v tem, da direktor z UKOM ne definira cenikov, cene stroška na enoto in tukaj je problem. Takoj, ko bo ta definiran težav več ne bo, ampak ta pa mora biti podlaga za vsakršno nakazilo sredstev.
Sedaj pa je na vrsti mag. Meira Hot. Pripravi za njo se gospod Soniboj Knežak.
Hvala za besedo, spoštovana gospa podpredsednica. Sedaj najprej na začetku bi seveda gospo državno sekretarko nekoliko pripravila pri njenem citiranju prava. Dejstvo je, ko ste povedala, da okrajno sodišče očitno ni pritrdilo, ker je razveljavilo sklep je to seveda neke vrste manipulacija, ker okrajno sodišče sklep o izvršbi že po praksi razveljavi, v kolikor pride ugovor in ugovor je v tem primeru prišel, zato sta bili stranki napoteni na pravdo, o tem še ni bilo vsebinsko odločeno, bili so napoteni na pravdo. Sedaj, zaradi razjasnitve dejanskega stanja in da ne bo izzvenelo v javnosti, da je okrajno sodišče v tem kontekstu že odločilo gre samo za običajno prakso tako, da se mi zdi nekoliko nekorektno sklicevati se na razveljavitev, ker je to očitno bilo potrebno v trenutku, ko je bil vložen ugovor, ki je žal bi vložen. Kaj je Vrhovno sodišče odločilo ne glede na vaše citate in točke in branje seveda lahko beremo na zelo zanimiv način sodbe, če preberemo tri stavke pa določene stavke izpustimo, potem nekaj izzveni na neki način. Dejstvo pa je Vrhovno sodišče je ugotovilo izrecno, da ni potrebno izdati odredbe za začasno izvrševanje, izvajanja uredbe, ki jo je Vlada sprejela, ker ima agencija zakonsko podlago zakon je jasen, vi na podlagi zakona morate izplačati sredstva in ne glede na to, da sedaj tukaj 6 ur filozofiramo tako in drugače zakon je jasen, jasen je, plačajte jim, plačajte jim po 281 dnevih plačajte jim za opravljeno delo. Jaz ne morem verjeti, da imamo mi sploh to debato. Jaz ne morem verjeti, da se ta saga ta tragedija 281 dni vleče, ker niso pisali po godu nekoga, ker so saj ne vem kdo sploh gre šteti znake intervjuja ali članka ali ne vem kaj. Ne vem kakšna oseba sploh to naredi. Meni na kraj pameti ne bi padlo. Mediji so takšni in drugačni, pišejo tako in drugače. STA pa je definitivno institucija, ki je 30 let gradnik naše demokracije in iti rušiti STA na ta način, označiti ga kot fake news in potem, ko seveda klasični način delovanja te Vlade je pa itak v zadnjem letu 2, 3 tvita, potem pa gremo akcija, diskreditacija, napadi, ki so se na koncu končali na protestih v prejšnjem tednu. Nekateri ste prisegli, da boste varovali ustavni red, nekateri ste prisegli, da bose delovali v skladu s svojo vestjo. O vaši vesti ne bom razpravljala očitno ima vsak svojo vest. Ustava je pa ena in vam jo priporočam, da si jo ponovno vzamete v roke in jo malo preberete, vsaj malo jo preberite. Vsaj malo preberite k čemu ste se zavezali. Zavezali ste se skrbeti za blaginjo ljudi v Republiki Sloveniji. Ta blaginja naših ljudi izgleda tako par primerov preteklega leta: sprejemajo se neustavni odloki, maksimalno se omejujejo človekove pravice in svoboščine, sedaj čakam kako boste napadli tudi Vrhovno sodišče, ki si je danes drznilo odločiti, da maske v notranjih prostorih ne morete obravnavati kot prekršek, kar pomeni, da tisti, ki so bili oglobljeni, ker niso želeli nositi maske v notranjih prostorih, zato niste imeli pravne podlage. To je neka taka rdeča nit tega mandata. Ni pravne podlage, ni pravne podlage, ni pravne podlage. Ko ni pravne podlage kaj se naredi sprejme se pa v odloku itak je že popolna in absolutno derogacija parlamenta. Mi smo tukaj zgolj in samo okrasek, ki ga vsake toliko o čem obvestite sami pa dejansko in absolutno vladate z odloki, ko vam Vrhovno sodišče reče, da je potrebno kaj izplačati, ko vam se zakonska določba poda, da je potrebno nekaj izplačati kot v primeru STA, hop, se sprejme uredba. Vi res zelo radi se poslužujete podzakonskih aktov, ampak podzakonski akt je pod zakonom, pod zakonom, lahko samo podrobneje ureja zakonsko materijo. In vaš zakon nekaj nalaga, lahko vi meni filozofirate tukaj dve uri o ne vem kakšnih podpostavkah in tako dalje. Jasno je, plačati je treba, opravljeno delo je treba plačati. Vi ste tudi, kot je bilo že prej rečeno, kolega je lepo pojasnil, imate nadzorni svet, ki ima pravic nadzirati delo uprave in imate direktorja, ki ga lahko sicer kličete na odgovornost, in ki itak je vse skupaj neka osebna [[nerazumljivo]]proti temu človeku, sploh ne morem verjeti kaj se greste, pa zdaj sem že jaz malo preveč čustvena, ampak je, enostavno, abotno, abotno kam smo prišli. Enostavno človek več ne more verjeti. Represija, par excellence. Danes ste dobili tudi poročilo Greca o vaši transparentnosti, toliko, o petnajstih priporočil protikorupcijskih se ni niti ena uresničila, tako da danes spet beremo, da je Slovenija osramočena v svetu, itd. Toliko o transparentnosti. Če bi bili tako zelo transparentni, bi enostavno zakonske določbe izvedli, ne bi filozofirali, iskali razno razne obvode, razloge zakaj se česa ne more in ne sme. To ni res. 281 ni, je približno sto ljudi brez plačila za opravljeno delo. Vlada Republike Slovenije ne plača svojih zaposlenih. O temu govorimo. Samo o temu govorimo. Zelo enostavna matematika, sploh ni potrebne po neki filozofiji, poglobljeni. Potrebno je samo spoštovati zakon, spoštovati zakonske obveznosti in izplačati. Vi pa iščete obvode in tudi vse po vrsti podcenjujete, če mislite, da kdorkoli, ki tukaj sedi ali pa, ki vas opazuje in gleda, verjame kakršnemukoli kvazi argumenti, ki je v resnici argument moči. To ni argumentacija, to je argument moči, ker mi lahko, ker smo mi na oblasti, bomo tako počeli. Podredili si bomo vse. Tisti, ki se bo upiral, tisti bo pač plačal tako ali drugače, bodisi s tem, da se na koncu preda in odstopi s svojega položaja, bodisi s tem, da se ga ne plača, se ga izčrpa, ampak na koncu boste zmagali vi. To je vaša filozofija. In na to mi ne pristajamo. In v resnici edino kar pogrešam pri današnji seji in se zelo strinjam z mnenjem ZPS, ki vam tudi kot pravniki mimogrede, odlični pravniki, zelo jasno povedo, citiram, »že v dejstvu, da je neka vsebina urejena z zakonom, je vsebovana obveznost, da se zakonska ureditev v celoti spoštuje«. Zakon je potrebno spoštovati. Ne morem verjeti, da nam to mora sicer ZPS napisati, ampak nam je napisal. In v bistvu nam pove to, da je tudi dejstvo, da mi preko priporočila poskušamo Vladi dopovedati, da je zakon potrebno spoštovati, da je že tukaj malo situacija absurdna, ampak to že pove kako smo tudi mi na nekem robu, ne vemo več kako dopovedati, je pa pravilna utemeljitev, da ko odgovornost Vlade za zagotovitev financiranja STA skladnega z veljavno zakonsko ureditvijo, pa pazite, tudi sodno prakso, torej s sklepom vrhovnega sodišča ni mogoče uveljavljati preko priporočil, ker namreč priporočilo je nek pravno neobvezujoč politični akt. Oni nam dejansko tukaj priporočajo, da bi morali uporabiti ustrezen ustavni institut v obliki interpelacije, nezaupnice ali pa ustavne obtožbe in to se zelo zelo strinjam in jaz upam, da bomo s tem nadaljevali, ker to danes ne sme izzveneti na temu, da ste vi povedali svoje, mi povedali svoje in se spet vse izpelje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Soniboj Knežak, za njim pa bo razpravljala mag. Elena Zavadlav Ušaj. Izvolite.
Hvala predsedujoči. Spoštovane kolegice, kolegi! Težko bom kaj dopovedal po teh šestih, sedmih urah razprave na seji, do katere nikoli tudi ne bi smelo priti. Vsaj ne v državi, ki se ima za demokratično. O čem se pogovarjamo že šest ur zdajle? Smo v parlamentu v domu zakonodajne veje oblasti kjer je bil sprejet zakon, eden več, in danes v tem zakonodajni veji oblasti prosimo izvršno vejo oblasti, lepo vas prosim, spoštujte zakon. Adijo pamet. Pa me ne preseneča več. Po tem, kar se dogaja zdaj ene zadnje mesece, pa da ne omenim posebej ta teden, me ne preseneti nobena stvar več v tej državi in te vlade. O čem se pogovarjamo? Pogovarjamo se o 281 dneh izčrpavanja in straha ljudi, ki delajo svojo, strokovno opravljajo svojo dejavnost v STA, opravljajo javno službo, ki je vlada noče plačat. Sužnjelastništvo, temu je podobno, kar je rekel prej kolega Trček. Sram vas je lahko tisti, ki sodelujete pri vsej tej raboti. O čem se pogovarjamo? O STA. Sem pač malce starejši, pa se spomnim tudi ustanovitve STA v času osamosvojitve. To je agencija, ki ima pomembno vlogo v, tudi v procesih osamosvojitve Slovenije. Zakaj ima pomembno vlogo? Pa se je bila za svojo resnico na mednarodnih trgih napram jugoslovanske vojske in z njenim aparatom, ki je prodajal svojo resnico svetu ob razpadu bivše Jugoslavije. Pa je ta aparat, ker je deloval tako, kakor predvideva 1. člen Zakona o STA, vam ga bom prebral, en del tega, kaj je njihovo dela: »STA opravlja javno službo stalnega, celovitega, točnega in objektivnega zagotavljanja informacij o dogodkih v Republiki Sloveniji in po svetu za potrebe javnosti v Republiki Sloveniji, Slovencev po svetu, slovenskih narodnih manjšin [[…]]« in tako naprej, da ne bom našteval. Javno in objektivno. In prav to, ker so profesionalno opravljali svoje delo, so uspeli parirati močni mašineriji obveščevalnih služb JNA, ki so prodajali svetu svojo resnico ob naši osamosvojitvi. Ena inštitucija, na katero moramo biti ponosni. Ne pa, da tisti, ki se imate za osamosvojitelje in si prisvajate [[?]] vse zasluge za samostojno Slovenijo, da jo danes rušite. Globoko naj vas bo sram, vsi, ki pri tem sodelujete. In kaj pa dela, kaj je naloga tega STA? STA poroča pač o tistem, kar se dogaja v tej družbi. In kaj se dogaja leto in pol v tej družbi? Naj vas malce spomnim, o čem je morala poročati? Poročati je morala o tem, ne vem, milijonskih posli in korupciji, povezani s tem pri nabavi zaščitne opreme, dodeljevanju poslov prijateljev, odpiranje kuvert pri razpisih samo nekaterih, nekatere so pozabili, odprli so pa ta prave, prijatelju, znancu, staršev, pogovarjamo se o letu neustavnih odlokov, o letu kaznovanja številnih državljank in državljanov, ki so plačevali kazni na podlagi neustavnih odlokov. Tudi danes je bil en sprejet, je prej kolegica Meira omenila. O čem se pogovarjamo? O čem so morali pisati ti mediji? O neuspešni, popolnoma zafurani epidemiji, boju proti epidemiji koronavirusa. Edini v Evropi smo še obarvani temno rdeče. Zakaj? Zato, ker ta vlada, se predsednik vlade krega s pol Slovenije, da ne govorim še s pol Evrope, pa še s kom. Ker ministri svoje državljanke in državljane zmerjajo od prostitutk do svinj, do ne vem česa smo bili. In čestitat vam moram, da ste v tem letu in pol uspešno [[…]]
Kolega, vsebina je STA, ne izjave predsednika. Lepo prosim, vrnite se k temi. [[oglašanje iz dvorane]]
To je, ti pa vodi sejo, tako kot maš za vodit. Hvala lepa. V glavnem vi ste uspeli v enem letu in pol ne deliti na leve, desne, naše, vaše, vi ste celo pri tem, ko je mednarodna skupnost, ko smo končno prišli do enega zdravila, ki bi lahko pomagal razrešit to krizo, ste državljanke in državljane celo sprli, da se zdaj ločujemo na cepilce in necepilce. Pa to je noro. In o tem je morala poročati STA. Morala je poročati o pritiskih na tožilstvo, na sodstvo, NPU, na kršitve Ustave, jih je bilo nebroj. Morala je poročati o rekordni zadolženosti, ki ste uspeli državljankam in državljanom pri tem vašem uspešnem delu naredit v tem letu in pol, rekordni zadolženosti, korupciji v zdravstvu, ker vidimo, da so morali poročati o tem, da se predsednik vlade, katerega stranka se bori proti korupciji v zdravstvu, on se pa sam slika, pa se vozi na jahtah teh večjih dobaviteljev. Bilo je slučajno baje. O tem so morali poročati. Da ne govorim nenazadnje tisto, kar je pa ta teden izbilo sodu dno, morali so poročati tudi o tem, da ta vlada z represijo, ki jo izvaja nad drugače mislečimi, nad državljankami in državljani, ki so izvajali mirne proteste, da ste uporabljali, da ste celo Ljubljano zaplinili, da ste uporabljali vodni top in da ste prvič v zgodovini samostojne Slovenije streljali na državljanke in državljane. Res da z gumijastimi ali kakšnimi naboji. To spoštovane kolegice in kolegi, seveda to je pa bistvo zakaj vam ne paše STA oziroma Janezu Janši, ker to ni slika, ki jo vi slikate. Uspešna vlada, super smo rešili. Se peljem v službo, vidim jumbo plakate Nove Slovenije, ki zdaj sicer stopa korak nazaj, ker se počasi zaveda, da prihaja izstavitev računa. Uspešno smo zagotovili gasilcem denar, obkljukano. Pomagali smo ne vem komu, obkljukano. Jaz čakam, da boste naslednji teden še Nova Slovenija dala, uspešno smo uničili STA, obkljukano. Ne manjka veliko, da boste kljukico dali. Sto ljudi in njihove familije čakajo ali bodo imeli za preživetje, pa za kruh, vi se pa norca delate že tukaj dobro leto. Seveda to ni tista slika, ki bi si jo Janez Janša želel, da se predstavi svetu. Njegova želja bi verjetno bili Severna Koreja, kjer bo dva milijona ljudi ploskalo v histerično velikim vodji, ki si zdaj mimogrede, ko bo ta vlada ki si sama sebi postavlja tudi muzej, kjer bo predstavila svojo in edino resnico. Katastrofa. In vse to spoštovane kolegice in kolegi, ima to ljudstvo počasi dosti. Skrivajo se, DeSUS-a danes ni, ne vem, niso bili vabljeni na to sejo? Verjetno niso vabilo dobili ali kaj? SMC sprejeli ta zakon, njihov zakon, na podlagi katerega morate izplačati STA-ju kar jim gre za opravljeno delo. Danes jih ni. Tudi stališča niso imeli. Nova Slovenija so že vsi doma.
Kolega, prosim da greste na vsebino, ne na druge stvari.
Spoštovani [[…]]
Tisto bomo lahko že obdelali kako drugače, pa tudi vas ni preveč tukaj.
Spoštovani predsednik vlade ali predsednik [[smeh v dvorani]]
Bom mogoče kdaj.
Malo sem vas povišal, pa nič drugega. Tudi to pride po sedmih urah brezvezne razprave v tem Državnem zboru je žalost. Skratka, da zaključim. To kar se dogaja danes, sram nas je. Mene je sram, res da me je sram. Bom pa zaključil samo z dvema stavkoma. Plačajte opravljeno delo državnim uslužbencem, za tisto kar so naredili, da ne bodo familije lačne in pa še en dodatek, sprejmite odločitev in odstopite pa naredite eno veliko uslugo Sloveniji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ali to pomeni, da moram tudi jaz zapustiti vodenje seje? Ali lahko končam? [[smeh v dvorani]] Bom končam, ne bom še odstopil. Predlagam, da nadaljujemo z razpravo. Besedo ima mag. Elena Zavadlav Ušaj, za njo pa bo razpravljal Primož Siter. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Prav lepo pozdravljena državna sekretarka, vsi kolegice in kolegi v dvorani, kot tudi tisti, ki nas poslušate doma za ekrani. Danes že drugi dan sejemo to gradivo in se vrtimo okoli enih in istih besed. Predlagatelji ne želijo, ne želite slišati to, kar je bilo že danes večkrat prebrano, ne samo utemeljeno, ampak citirano tako s strani državne sekretarke, pa tudi s strani nekaterih poslancev, kaj je zapisalo Vrhovno sodišče. Sama ne bom še enkrat citirala, bom pa poudarila, da dejansko vi želite, da se spoštuje zakonodaja. In če želite, da se spoštuje zakonodaja, se mora zakonodaja spoštovati v celoti. In sicer, da začnem že pri zakonu o STA-ju, kar sem že včeraj povedala in bo zdaj še enkrat poudarila, da jasno piše v 6. členu v devetem odstavku, STA ne sme iz sredstev pridobljenih za opravljanje javne službe financirati tržnih dejavnosti. In to je ključ vsega, da se ne sme financirati tržnih dejavnosti, kar pomeni, da če želimo ugotoviti kaj je javno in kaj je tržno, moramo opredeliti. In to ima pravico financer, v tem primeru vlada, jasno zahtevati razdelitev sredstev na javni del in na tržni del. In zakaj? Zaradi tega, ker to je odgovornost do davkoplačevalcev. Ker enkrat bo nekdo to prišel pogledati, verjetno Računsko sodišče, še prej pa bi morali to nadzorniki pogledati in zahtevati, ker verjetno niso nekaj kupili samo zato, da bodo rekli, aha, mi rabimo 2 milijona. 2 milijona vam bomo dali, vam bomo zrihtali, vlada bo to dala, bo vse teklo tako, kot si vi želite. To je neodgovorno ravnanje. In v zakonu o izvrševanju proračuna Republike Slovenije jasno piše, da dosledno je treba zagotavljati jasno, pregledno in primerno ločevanje dejavnosti javne službe in tržnih dejavnosti, vključno z jasnim ločevanjem računovodskih izkazov. Se pravi, je podlaga v zakonu o STA in v zakonu o izvrševanju proračuna Republike Slovenije. Imamo že dve zakonski podlagi, ki jasno opredeljujejo, da mora biti ta ločnica med tem kaj je javno in kaj tržno. In če želimo dobiti to je treba popisati, stvari je treba popisati. Verjetno ste kdaj bili tudi v svetih zavodov. Ne govorim sedaj, da je STA javni zavod, ampak ravno tako kadar je zakonodaja se spremenila in zahtevala, da morajo zavodi ločiti javni od tržnega dela so morali ločiti. In sveti zavodov so to kontrolirali. In tu ne razumem kako da dejansko že nadzorni svet ni vprašal po tem. Torej, je že tukaj bilo pomanjkljivo. In ta vlada želi samo to urediti, da se bo videlo jasno kaj je tisto, kar se plačuje iz javnega dela. To je bistvo. S tem pa, da dejansko je to tudi potrdilo sedaj še Vrhovno sodišče s svojo sodbo, kjer je opredelilo, da STA je dolžna prikazati koliko je dejansko stanje tega. In STA tega ni naredila. Se prvi, ne obstaja podlaga za izplačilo. Ampak tako kot ste včeraj igrali na čustva, danes ponovno ste igrali na čustva, malo manj kot včeraj, moram reči, tistih, ki vas poslušajo, ni bilo toliko čustvenih izpadov, malo bolj umirjen ton je bil vseeno, čeprav začela je predsednica odbora za kulturo je začela poročilo zelo pristransko. Pa pustimo to. Ampak usmeritve predlagateljev, tako včeraj kot danes so, rdeča nit današnje razprave je, da naj vlada že enkrat izplača, torej naj krši vse zakone, pravno podlago, ki jo ima in naj že enkrat Ministrstvo za kulturo da ta denar STA. Saj ni važno kaj STA napiše, glavno da napiše nek znesek in na podlagi tistega zneska naj ministrstvo za kulturo vse obkljuka. To je res neodgovorno do davkoplačevalcev, res. Vse ostalo kar govorite je zavajanje. Vlada se nikoli ni vtikal v vsebinsko avtonomijo uredništva. Ni se vtikala. Ampak zakaj vi pa tako goreče zagovarjate, tako goreče danes in včeraj, za financiranje STA, pa ne sedaj obrniti spet sebi v prid, ampak vam hočem povedati zakaj. To nas ne zanima. Ampak vam želimo povedati zakaj vi to počnete in zakaj hočete pred vsemi gledalci prikazati zakaj. Zaradi tega, ker STA je v zadnjem letu skoraj dvakrat več promoviral tiste stranke, ki so združene v KUL, kot pa koalicijo. S tem, da morate vedeti, da če je koalicija ima verjetno veliko veliko več, sploh sedaj v času predsedovanja prispevkov, ki bi jih bilo vredno objaviti. Ampak očitno za STA ni, ker STA po vašem mnenju je nepristranska. Torej, STA je spisala slabih 4 tisoč prispevkov o koalicijskih strank in o KUL pa malo manj kot 10 tisoč. A to kaže na nepristranskost? Ne. To kaže, da je STA vsekakor levi medij, tudi če ga vi želite prikazati kot javni medij. Ampak ne bomo se spuščali v to. Želela sem s tem povedati, zakaj tako KUL-ovci zagovarjate STA in njeno financiranje. Zaradi tega ne govorim, da ministrstvo ne bo financiralo, ampak vaša goreča želja in današnja seja je točno to – ohraniti STA zaradi vas samih, ne zaradi državljanov in državljank, da bodo obveščeni o tem, kar STA poroča. Zaradi tega, ker ne morejo, ker nima smisla, ker nima smisla zaradi tega, ker dejansko državljani in državljanke spremljajo tisto, kar sami želijo, kar želijo prebrati. Ampak vam je pa cilj, da STA še naprej poroča, ker poroča tisto, kar vi želite. Tako, da jaz bi samo zaključila s tem, da danes se je pokazalo skozi celotno razpravo, da očitno ne bomo, tudi danes ne, prišli na isto smer kljub temu, da smo želeli tako poslanci koalicije kot tudi državna sekretarka na podlagi zakonodaje in na podlagi sodbe povedati, da ne drži to, kar trdite, in da ministrstvo bo financiralo STA takrat, kadar bo dobilo jasno poročilo, koliko je javnega in koliko je tržnega dela. In kadar bo to narejeno, bo tudi ministrstvo sigurno izplačalo potrebni denar. Za konec pa še to. Včeraj sem povedala in danes bom tudi povedala, vzrok vsemu je pa vodstvo STA-ja. Ne vlada, ne poslanci, ne zaposleni, nihče, nihče drug kot vodstvo. Vodstvo je tisto, ki vodi, vodstvo je tisto, ki mora rešiti težave in vodstvo je tisto, ki mora, mora delodajalcu, v tem primeru je njegov delodajalec vlada, poročati. Ker včeraj je poslanec Bandelli državni sekretarki očital, da očitno ni bila nikoli zaposlena v gospodarstvu, da on svoje zaposlene plača. Ja, tudi vlada jih plača, samo takrat, kadar vidi, kaj je narejeno po jasnem poročilu. Prej pa ne more. Kaj bo plačevala? Prazno slamo? Hvala.
Hvala lepa. Za besedo je zaprosil predlagatelj dr. Franc Trček. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Glejte, če že obračamo neke številke, bi se trebali resno posvetiti neki metodologiji. Za koliko časovne enote nekaj merite in tudi kaj merite. Potem bi trebali tudi gledati obseg novic, odmev novic. Potem bi trebali tudi gledat, kdaj je nekaj objavljeno, ker so vroči termini, manj vroči termini. Potem primerjate neprimerljivo. Vlada se gre neko predsedovanje. Verjetno, če se nebi predsednik vlade skregal s tri četrt sveta Evropske unije, bi bilo več dogodkov in bi bilo več poročanj. Verjetno nisva Franc Trček in MTV kriva, da ne bom vedno Kordiša omenjal. Drugič, imamo štiri stranke KUL vsaka svojo agendo, nismo enoumje. Vi imate pa eno stranko. Ajde, tista polovica iz NSi-ja, pa se neha, in vam že tukaj nastanejo razlike, a veste. In jaz se zelo strinjam s tem, kar je Tomaž Mastnak napisal, da moramo odpirati politične razlike, ker smo različni. Mi smo dosti bolj različni kot vi in od tukaj pridejo številke. Mislim, jaz ne vem, vi pri meni nebi naredili kolokvija pri indikatorjih družbenega razvoja.
Hvala lepa. Najprej dam še besedo predlagatelju dr. Mateju Tašner Vatovcu. Bom dam val besedo najprej, ste prej dvignili roko.
No, super, hvala lepa, podpredsednik. Zelo preprosto. Saj, če skombiniramo zdaj ponovno tisto, kar je prej povedal kolega Moškrič in zdaj gospa Zavadlav Ušaj, spet vidimo, kje je problem. Ni problem v tem, kako beremo sodbe vrhovnega sodišča, ni problem v pravnih podlagah in drugje. Problem je, kot je rekel kolega Moškrič neresnično prikrojeno poročanje oziroma to, da v STA v zadnjem letu trikrat več novic producirajo glede opozicije kot glede Vlade. Jaz se sprašujem kakšen sprejeli um sploh gre primerjati koliko člankov objavi neka tiskovna agencija o Vladi in o opoziciji in to je bistvo problema. Še enkrat to je tisto, kar vas muči, da v bistvu ni STA podrejena in da ne pišejo samo lepe stvari o Vladi. Mislim, da smo danes že tolikokrat slišali, da ni prav toliko veliko teh pozitivnih stvari, o katerih pisati, če je pač ta Vlada lastne ljudi na ulicah zaplinja. Kar se tiče, še enkrat, mislim da je to ključno in pomembno. Nehajte zavajati s to sodbo Vrhovnega sodišča. Vi berete utemeljitve sodišča v tistih 17, 18 točkah, kjer seveda sodišče po eni strani povzema argumente obeh strani, daje prav seveda tudi UKOM oziroma Vladi, ampak na kakšen način. Da pravi sodišče, da boljše ne začasno zadržati tiste uredbe, ker po tisti uredbi bi vsaj lahko STA dobila nekaj denarja. Popolnoma pozabite pa na izrek in na jedro sodbe, ki pravi Vlada je dolžna ne glede na nakazati ta denar, ne glede na. Mislim, da je tudi zelo povedno in direktno mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki reče zakaj vlagate še enkrat priporočila, ker so itak neobvezujoča. Ta Državni zbor itak ne velja več nič v tej državi, ampak se poslužite ustavnih instrumentov kot so denimo ustavna obtožba. Se pravi to, kar vi sedaj počnete tudi na podlagi sodbe Vrhovnega sodišča, ki eksplicitno navaja Zakonodajno-pravna služba je nekaj, kar je lahko podlaga za ustavno obtožbo, za ustavno obtožbo ne za priporočilo ali pa za neke debate na teh odborih, ki smo jih imeli že ne vem 15, ampak za ustavno obtožbo. Tako, da nehajte lepo vas prosim se sklicevati na obrazložitev Vrhovnega sodišča, ker še enkrat, v obrazložitvi Vrhovno sodišče povzema tako tožnika kot toženca daje prav tako tožniku kot tožencu, ampak v različnih točkah in na različne načine. Pod črto je izrek te sodbe država, Vlada, UKOM so dolžni izplačati STA na podlagi Zakona o STA in protikoronskega paketa 7.
Hvala lepa. Še replika mag. Elene Zavadlav Ušaj. Izvolite.
Hvala. Bom kar obema replicirala na enkrat. Prvo, da zaključim to, kar je kolega poslanec govoril od sodbe. V sodbi je jasno napisano, da ni konkretizirano in tako dejansko tudi je ugotovljeno. Ni konkretizirano s strani STA koliko je sploh javnega in koliko tržnega dela in to je vse okoli tega. To je vprašanje in to je bistvo. Skratka, na kolega Trčka pa repliciram, ker je rekel, da oni so štiri stranke in da niso enoumje. Jaz bi ga pa vprašala kako niste enoumje saj dejansko nimate vse štiri in vsem štirim vam je skupno to, da nimate programa. Videti je bilo kaj ste dali kot objavo, kadar ste podpisovali ta skupni dokument. Hkrati pa jaz mislim, da tudi to, kar je bilo povedano, da STA poroča tisto, kar je za njih pomembno, ampak poglejte, ravno zaradi tega imamo tako stanje v državi glede nošenja mask, glede vsega, ker dejansko mediji podpirajo to, kar vi napihujete, kar napihujete tukaj, kar napihujete zunaj na protestih in kar, potem povzroča to, da naša država je ena izmed najslabših držav po epidemiološki sliki. Ne, zaradi Vlade, ampak zaradi tega, kar delate vi in kar delajo mediji. Če bi se vsi skupaj malo vprašali bi verjetno bila drugačna slika in bi sedaj verjetno že bili v normalnem življenju ne pa to, kar se dogaja na ulicah. Hvala.
Hvala lepa. Predlagatelj, dr. Franc Trček. Izvolite.
Da potolažim kolegico. Naslednjo soboto imamo Socialni demokrati programski kongres, kjer bo predstavljen naš krasen program in pazite, da ne boste takrat padla na rito od navdušenja. Hvala.
Hvala lepa za ta epepe. Bomo spremljali, če bo kaj uporabnega. Gremo naprej z razpravo. Besedo ima Primož Siter, za njim pa bo razpravljal Jure Ferjan. Izvolite, imate besedo.
Hvala lepa podpredsednik. Dober večer vsi ostali! Zdaj, morebiti je smiselno po tej dolgi debati narediti en tak povzetek ali pa v množici vseh teh informacij, ki smo jih slišali, stopiti na začetek pa povedati o čem je sploh catch današnje razprave oziroma problema, ki smo ga sklicatelji te seje izpostavili. Zdaj, ali pa mogoče za laične spremljevalce. V Sloveniji deluje osrednja tiskovna agencija, ki je STA in ta servis, ta javni servis posreduje vsem drugim poročevalcem novice, vesti iz sveta, politike, gospodarstva, športa, kulture, itn., ki so vir informacij oziroma podlaga za delo potem vseh drugih medijev. Seveda je pomembno kakšne so te informacije in seveda je trenutni oblasti v interesu, da toliko teh informacij, da vsebino teh informacij tudi kontrolira. Zdaj, jaz bi, ne bom utrujal z dolgimi branimi elaborati, ampak imam za vas, spoštovane kolegice in kolegi, en izjemen zapis, ki mislim, da bi moral služiti kot podlaga za vso razpravo danes in pravi takole v parih stavkih. Smo mnenja, da je svoboda izražanja, misli, govora in javnega nastopa tika in drugih oblik javnega obveščanja in izražanja ena temeljnih človekovih pravic, ki jih zagotavljajo mednarodne konvencije iz tega področja in Ustava Republike Slovenije. Svoboda izražanje je namreč ključnega pomena za funkcioniranje demokratične družbe, mediji pa v tem smislu igrajo izjemno pomembno družbeno vlogo nadzora javnosti nad dogajanjem v družbi, zato moramo razumeti in zaščititi medije kot psa čuvaja demokracije. Oviranje medijev in pritiski nanje s pozicije moči pa pomenijo grožnjo demokraciji. Za demokratične države ni sprejemljivo, da skušajo država ali njeni predstavniki vplivati na objave v medijih ali na njihovo uredniško politiko. Tole, spoštovane kolegice in kolegi, je izjava za medije iz naslova poslanske skupine SMC, 10. aprila 2019. In zdaj, s to zrelo demokratično mislijo poizkusimo prebrati situacijo v kateri smo se znašli. Sklic današnje seje oziroma točka dnevnega reda je načrtno finančno izčrpavanje hrbtenice slovenskega novinarstva STA s strani Vlade Republike Slovenije. Poudarek dam na načrtno, zato ker kot smo ugotovili in kot vidimo v praksi, niti slučajno ni spontano, niti slučajno ni nedolžno, ampak za tem stoji ena konkretna strategija, en konkreten načrt, domišljen akcijski načrt podreditve, ne samo medijske krajine, ampak vseh, celotnega državnega in družbenega zemljevida, kar se je videlo že na začetku mandata, ko smo danes tudi že slišali en datum, 27. marca je predsednik Vlade tvitnil, da je STA ventilator za lažne novice, potem te zgodbe o štetju znakov pri intervjuju s Čordičem in potem na drugi strani v poročilih o sestanku Janša – Orban, in s pozivi k odstopu. To je bilo tudi zelo hitro čez, pa policijske racije po nareku Vlade, itn. Zdaj, brž kot ne, do tega ne bi prišlo, če bi se v uredništvu STA odločili in bi tistega 13. marca 2020, po prvi nočni seji Vlade nekdo napisal in objavil na naslovu STA, prišel je najboljši predsednik Vlade vseh časov, končno imamo tukaj novo Janševo Vlado, zdaj smo rešeni. In vse te, ampak zgodilo se je kar se je. Novinarji so poročali kredibilno, kot morajo in vmes so se oglasile tuje inštitucije, ki so znotraj Evropske unije, ki so opozarjale na stanje, na to, da policijske racije na sedežu STA niso v redu, da pozivi k odstopu niso v redu, da štetje znakov ni v redu in so slavo predsednika vlade Republiki Sloveniji prinesli oziroma sramoto predsednika vlade odnesli tudi drugam. Die presse, Le figaro, Der Spiegel, Die economist, ORF, Hina, Indeks, Jutranji tanjuk, Beta, pa Politiko in tako naprej, vsi so nesli te slave vodenje Janševe represije nad novinarstvom po vsem svetu. Ampak vlada je vztrajala ne glede na to, da je videla da je obvladovanju epidemije neuspešna, ne glede na to, da je videla, da dela sramoto celi državi je vztraja in zdaj razložim zakaj oziroma kaj je strategija tega, kaj je to širši kontekst kot uničevanje STA. STA je tukaj v družbenem smislu talec in vloga talca ni njegova rehabilitacija, vloga talca nima veze v bistvu z njim, služi tam kot šola za vse druge. Kot nekdo ustreli nekega talca ga ustreli zato, da drugi gledajo in se naučijo in rečejo o, to se pa ne sme meni zgoditi. In mediji so to tudi razumeli, če pogledate, marsikateri medij zdaj dvakrat premisli preden zapiše kakšno novico in se tudi v kritiki vlade lahko vidimo, opazujemo, da so se malce omehčali. Razumem, da je cela ta stvar v bistvu samo predigra za neko predrugačenje celotne medijske krajine, ki bi se pa kanila v celoti zgoditi, če vlada Janeza Janše dobi, bog ne daj, še en mandat. Ker kar se dogaja, bodimo pozorni, recimo na tej točki naslednja postaja je gotovo nacionalna radiotelevizija, sveža vest od danes, z naslova programskega sveta oziroma rezultat kadrovske metle na tisti strani je prekinitev oziroma ukinitev oddaj, poročila ob osmih, poročila ob devetih, poročila ob desetih, dnevnikov izbor, politično s Tanjo Gobec, Moje mnenje, svet v letu in Slovenija v letu ukinitev. Ker je politika posegla v programski svet in si to lahko dovoli na drugem naslovu javnega servisa na nacionalni ravni. Potem pa skrajšanje časa tudi drugim oddajam, ki kredibilno poročajo. Prvi dnevnik za 13 minut, TV dnevnik bo za 20 minut krajši, Slovenska kronika za 10, Odmevi za 25, pa Globus bo krajši, Točka preloma, Koda, Intervju in Oddaja z Mišo. Ali najdete skupni imenovalec? In potem zmanjšanje količine epizod naslednjih oddaj, Studio City in Tarča. Ali najdemo skupni imenovalec tukaj? Trn v peti. Nastavljanje ogledala. Seveda je v interesu vlade Janeza Janše, da naredi čistko tudi tam. In zdaj jaz se bojim, da financiranje STA, torej ni osamljen primer, je en tam brutalen pokazatelj siceršnjega stanja, vlada se na zakonodajo požvižga, na tej točki ima tri zakonodajne varovalke, ki bi jih morala spoštovati, Zakon o STA, sedmi protikoronski paket in odločitev Vrhovnega sodišča. Pa se ne požvižga, ljudje dobivajo solzilec v oči, češ burek moraš pa še vedno 400 evrov plačati. In to je realnost. Žal mi je, da včeraj na odboru, da so si poslanke in poslanci SMC znova premislili, sicer bi imeli danes priložnost o pozivu vladi, da naj končno zagotovi ta sredstva, ki jih zakonsko mora izplačati, da naj nahrani teh 100 ljudi zaposlenih in da naj zagotovi novinarsko avtonomijo poklicu v Sloveniji v 21. stoletju bi lahko o tem tudi odločali, pa žal lahko s prstom na ta swing vote uvrsti SMC zopet pokažemo. Če sem začel, bom tudi končal z njihovimi besedami. V evropskih demokratičnih državah je uveljavljeno, da mora imeti voditelj države oziroma javni funkcionar veliko višjo raven tolerance do drugačnih mnenj ali celo obdolžitev na svoj račun kot drugi posamezniki, ki niso javne osebnosti. Tako da jaz tukaj izražam eno razočaranje. Rečem, da je škoda, da so si tudi tamle poslanci iz SMC premislili o svojem stališču v njegovem jedru, torej ki je svobodno in kredibilno poročanje znotraj demokratičnih okvirjev. In kot smo že v stališču poslanske skupine na začetku seje predali norost, je tokrat – in tukaj je najbolj vidno – resnično ušla izpod nadzora. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Jure Ferjan, za njim pa bo dobil besedo dr. Matej Tašner Vatovec. Izvolite.
Gospod podpredsednik, najlepša hvala za besedo. Cenjena državna sekretarka, kolegice in kolegi in vsi, ki nas spremljate, en lep dober večer. Današnjo sejo pred več urami so predlagatelji začeli z lažjo, lažjo, da novinarji STA niso plačani za svoje delo, da na delo hodijo brez plačila, kar ni res in kar je namerno zavajanje s strani predlagatelja. Stalna praksa KUL-a, bi lahko rekli, po spremljanju sodeč v zadnjih mesecih. To je pač tisto, kar počnete. To je vaš način dela, ker drugega pač ne znate, ker vsebine nimate, ampak to je vaš problem. Zdaj v tej razpravi je bilo veliko povedanega. Jaz se bom na določene zadeve tudi s kakšno intervenco odzval. Ena je taka, da vedno znova govorite o vladnih odlokih, da so protiustavni in tako naprej. Tu je treba jasno povedati, da je vlada odloke sprejela na podlagi veljavnih zakonov, Ustavno sodišče je pa razveljavilo člen zakona, ki je bil sprejet leta 1995, takrat ko je bila na oblasti LDS. Toliko malo podatkov, malo dejstev. Zdaj, ko govorimo o STA, je mogoče smiselno, da gremo na začetek, kot vi pravite, tega spora, pa teh zadev. Glejte, oktobra, novembra 2020 je Ukom pozval direktorja STA, danes bivšega direktorja in pa nadzorni svet, da naj predloži dokumentacijo. O tej razpravi smo slišali, kaj vse je Ukom želel. Pa bom zdaj konkretno povedal, kaj vse je Ukom želel. Ukom je želel od direktorja državne firme mesečni izkaz uspeha za preteklih 24 mesecev in bilanco stanja, konto kartico vseh prihodkov za zadnjih 24 mesecev, izpisek prometa na banki za zadnjih 24 mesecev, kopijo pogodb vseh naročnikov in pa seznam vseh naročnikov in morebitne spremembe cen za vsako leto posebej za zadnjih 5 let. In direktor tega ni želel izročiti mesece in mesece. Nadzorni svet je celo sprejel sklep, da direktor za to ni pristojen. Ja, kdo pa je, kdo je pristojen, če ne direktor? In Ukom je imel na podlagi 6. člena pogodbe, ki jo je podpisal z STA, ampak je ni podpisal trenutno vodstvo Ukoma, torej trenutni direktor, ampak prejšnji direktor oziroma direktorica, možnost, da to pogodbo odpove in od Slovenske tiskovne agencije zahteva vsa plačana sredstva v tistem letu z obrestmi, pa tega ni storil. In od takrat naprej se potem ta zgodba vleče, nadaljuje in traja še danes. Zdaj, dajmo se vsi iskreno vprašat, a bi vi obdržali direktorja, ki vam noče dati poslovne dokumentacije, direktorja podjetja, katerega vi osebno ste 100-odstotni lastnik? Bi resno? Koliko časa? Bi ga enkrat vprašali, dvakrat, desetkrat, petindvajsetkrat? To je pa državna firma, to pa lahko čakamo mesece, pa ko bo, bo. Glejte, če je to vaš način kot predstavniki neke politične stranke, dvomim, da bi bil to vaš način, če bi vodili zasebno podjetje. In vi lažete svojim volivkam in volivcem, lažete verjetno sami sebi. In je pa zelo jasno vidno, da nihče, verjemite mi, nihče ne bi direktorja svojega podjetja moledoval, prosil, desetkrat pozival, da naj mu izroči dokumentacijo, ampak bi ga zelo, zelo hitro hitro, spoštovane in spoštovani, preprosto zamenjal. Še ena zadeva, ki je zelo pomembna in ki jo zelo tako, kar kot da je ni, o tem sploh ne govorite. Kdaj je bil gospod Veselinovič prvič imenovan za direktorja Slovenske tiskovne agencije? To je bilo aprila leta 2009. Takrat je vlado vodila stranka Socialnih demokratov. In v vladi sta bili še danes propadli stranki LDS in Zares. Torej kdo je nastavil zloglasnega direktorja STA, sedaj odstopljenega direktorja? In tu je v bistvu zelo jasno poročilo oziroma zelo jasno pojasnilo, za kaj pravzaprav pri vsej tej zadevi gre. In KUL-ovci, vaš boj za STA ni boj za STA, ampak je v bistvu boj za to, da se ta monopol ali, kot mu pravzaprav sami pravite, medij za ustvarjanje resnice, ostane pri pravih. Ker za vas, spoštovane in spoštovani, kot ste sami dejali, kot je dejal eden izmed predlagateljev nedolgo nazaj, kot je zapisal, iz tega lahko zelo jasno izhajamo, da za vas STA tako ali tako ni medij, ki bi moral objektivno poročati, ampak je medij za ustvarjanje resnice, vaše resnice. In glejte, zelo priročno je, da STA za štrajk, po domače, izbere ravno tisti dan, ko je v Sloveniji smetana Evrope, smetana Evropske unije, ko je v Sloveniji zgodovinski dogodek 44-ih mednarodnih delegacij in ko lahko beremo, da naj bi protest zasenčil ta zgodovinski dogodek. Glejte, v svetovnih medijih je zgodovinski dogodek srečanje vrha Evropske unije in zahodnega Balkana odmeval, niso pa odmevali protesti, ki so bili nasilni in ki so bili na neprijavljenem shodu. In danes smo ponovno videli, da jih še vedno niste zmožni obsoditi, da poskušate upravičiti nasilje, ampak ne glede na to, kako se trudite, nasilje je še vedno nasilje. Je pa verjetno nerodno, da če pozivate na te proteste, nekateri se jih še vedno tudi udeležujete, da potem nastane problem. Še eno vprašanje bi bilo mogoče na mestu, da si ga po večurni današnji razpravi o Slovenski tiskovni agenciji zastavimo čisto iskreno. Spoštovane in spoštovani, kolikokrat v povprečju dnevno ste bili v zadnjih 10-ih letih na spletni strani Slovenske tiskovne agencije? Potreben je razmislek, da se spomnimo, če smo sploh bili. Jaz osebno sem bil, sploh v času, ko sem delal v medijih. Drugače pa je tudi jasen odgovor za tiste, ki pa še niste bili na spletni strani Slovenske tiskovne agencije, zakaj niste bili – ker Slovenska tiskovna agencija za državljana in državljanko nudi naslov, kratek odstavek, ki povzame temo, sliko in potem pripis, da je celotna novica dostopna oziroma novico lahko kupite. In zato državljanke in državljani ne gredo na Slovensko tiskovno agencijo oziroma na njihovo spletno stran, ampak pač berejo medije. In jaz se v uredniško politiko posameznega medija ne bom spuščal. Verjamem pa, da je verjetno bilo v teh dneh, ko je STA se odločila za štrajk, največji problem mainstream medijem, ki niso imeli neke agende, kako napadati aktualno vlado. Zanimivo pa je, da Slovenska tiskovna agencija, ki je izrazito kritična do aktualne vlade, ko imamo pa na oblasti vlado, ki je iz leve opcije, pa postanejo zelo prijazni do nje, hvalijo jo. Glejte, javni nacionalni medij. Javni so mediji vsi, ki javno poročajo, nacionalni mediji pa morajo biti v službi ljudi, države in poročati objektivno, nepristransko, neodvisno. To smo danes slišali, da STA počne, pa se s tem ne morem strinjati vsaj kar se tiče družbenopolitičnega dogajanja v naši državi. In pri teh vprašanjih okoli povpraševanja državljanov in državljank po novicah STA se tudi vprašate ali je bila kakšna razlika, recimo, v obdobju, ne vem, zadnjih desetih let pa v obdobju zadnjega leta, ko je tako veliko govora o STA. Spoštovane in spoštovani, mislim, da se lahko vsi strinjamo, da je interes vseh nas, da imamo pluralen medijski sistem, pluralno medijsko sceno in kot sem rekel v uredniško politiko posameznega medija se ne bom spuščal, ampak javni nacionalni medij pa mora biti objektiven in nepristranski. Dovolite mi, da svojo razpravo sklenem s citatom nekdanje direktorice Televizije Slovenija gospe Jelke Bizilj, ki je 6. oktobra na oddaji Razkrito na Nova24 TV na novi oddaji takole dejala in povedala nekaj besed o slovenski medijski sceni, citiram: »Slovenski mediji so v tem kovid času totalno odpovedali pri animaciji proti kovidu. Mislim, da je tu prevladala bitka z vlado. Tu smo mi ljudje kratko zaradi tega potegnili velikokrat, ker so se šli vojno z vlado, večina medijev.« Spoštovane in spoštovani! Naj bo to tudi misel s katero bom zaključil svojo današnjo razpravo v želji, da bomo v prihodnosti govorili o tem, da so slovenski mediji neodvisni in nepristranski, ne na podlagi resnice, ki jo prikazujejo kot vašo resnico, ampak na podlagi dejstev in njihovega poročanja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Za besedo je zaprosila predlagateljica Lidija Divjak Mirnik. Preden pa dam besedo, pa bi samo še povedal, da za vami dobi besedo še dr. Matej Tašner Vatovec, mag. Dejan Kaloh in Alenka Jeraj. Izvolite, imate besedo.
Hvala lepa. Kolega Ferjan je sedaj lepo nakazal tudi to, kar tako cel čas že govorimo, sedaj že dva dni, kar seveda moti največjo koalicijsko stranko v tem trenutku, motil jih je direktor Veselinovič, ki je kao bil nastavljen ne vem že kdaj, pa ne vemo od kod prihaja vse. Skratka, definitivno je levak. To je dejstvo. Kaj je seveda vlada v tem svojem boju vmes naredila, od tistega, da je pošiljala delovno inšpekcijo policijo na STA, niti ne bom govorila. Ampak vmes je tudi nadzornemu svetu predlagala naj ga kar razreši. S tem je seveda prekoračila svoja pooblastila, ker je tak predlog nezakonit. Zato ker člani nadzornega sveta pri upravljanju svojega dela niso vezani na nikogaršnja mnenja, sploh pa ne na nikogaršnja navodila, pač pa so pri svojem delu samostojni, neodvisni in tudi osebno odgovorni. Zakon o STA pa postopke imenovanja in pa razrešitve direktorja ureja tako, da vsakokratna vlada ne bi imela skomin po nastavljanju svojih izbrancev in seveda predlog nadzornikov, da zamenjajo takratnega direktorja Veselinoviča je pravzaprav gonja in pa poskus kriminalizacije direktorja. In kaj se je potem zgodilo? 30. 9. je seveda gospod Veslinovič odstopil z mesta direktorja in je s tem že ta vlada tudi dosegla tisti svoj prvi cilj. Napisal pa je takole v svoji odstopni izjavi, citiram: »Odstopam, ne morem in noče pristati na pogoje s katerimi predstavnik vlade izsiljuje plačilo za javno službo, ki jo STA opravlja brezplačno sedaj že 273 dan,« je bil takrat, »Vrhovno sodišče je nedvomno povedalo, da je država po zakonu dolžna plačevati mesečno za javno službo. To je dolžna storiti tudi brez pogodbe, pa smo se o tej tudi pogajali. Žal se je izkazalo, da gre le za novo obliko namernega zavlačevanja z vedno novimi zahtevami. Rešitev položaja STA in spoštovanje obvez, ki jih nalaga zakon sta očitno v nasprotju s političnimi interesi sedanje vlade. Sprejela je uredbo o STA in na skupščini STA še sklepe s katerimi je odložila začetek celovitega financiranja STA, ki je nesporno po zakonu tudi njena obveza.« Sedaj ne bom vsega tega brala. Bistvo je pa v tem, da enostavno ni želel pristati na to, da bi se STA ukazovalo kako naj poročajo točno to, kar je kolega Ferjan sedaj tudi povedala. Skratka, Veselinović je odstopil tako kot si je ta Vlada želela, ampak glej ga zlomka plačila za STA za opravljeno delo novinarjev, za opravljeno javno delo novinarjev že 281 dni ni tudi po tistem dnevu 273, ko je on odstopil še plačila vedno ni. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima državna sekretarka, Ignacija Fridel Jarc, izvolite. Imate besedo.
Hvala lepa za besedo. Rada bi se samo še nekaj argumentov navedla oziroma poudarila. Namreč moram se oglasiti glede tega, da smo slišali, da je Vlada ločila ljudi na cepilce in ati cepilce. Vlada si je vsak trenutek vedno in vselej prizadevala za cepljenje in zato odločno zavračam, da je to pač posledica delovanja Vlade, ki je zagotovila in ustrezna cepiva, pozivala k cepljenju in zaradi tega je torej vzrok nekje drugje. Vzrok je v tem kako je bila ena in druga tematika torej cepljenje in razlogi za ne cepljenje predstavljena v javnosti. Vemo pa kdo javnosti to predstavlja. Mediji so tisti, ki posredujejo informacije javnosti. Drugo, kar je govorilo se je, da beremo samo neke stavke iztrgane iz obrazložitve, da je treba prebrati sklep sedaj preberem sklep Vrhovnega sodišča pritožbi se ugodi, sklep Upravnega sodišča Republike Slovenije se spremeni tako, da se zahteva za izdajo začasne odredbe zavrne in skratka jasno je, da je sklep, da je končna odločitev sledeča. Vrhovno sodišče je pritožbi tožene stranke ugotovilo in izpodbijani sklep sodišča prve stopnje na podlagi 3. točke tretjega odstavka 80. člena v zvezi z 82. členom ZUS-1 spremenilo tako, da je zahtevo za izdajo začasne odredbe zavrnilo. Še eden argument in eden podatek glede na to, da smo seveda slišali, da že ne vem koliko časa ne prejemajo zaposleni plač. Plače so zaposleni do slej prejeli vključno z regresom.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Matej Tašner Vatovec, za njim pa bo razpravljal mag. Dejan Kaloh. Izvolite.
Ker nimam veliko časa bomo mogli iti zelo hitro. Gospod Ferjan pač tuji mediji so poročali o dogodku na Brdu vsekakor poročali so o sporu med predsednikom Vlade in predsednico Evropske komisije na primer glede STA, poročali so tudi o protestih in tako naprej. Tako da, ja poročajo. Ni čudno, da vaš predsednik Vlade tudi tvita tujim novinarjem neke dokaj nespodobne tvite. Gospa državna sekretarka jaz sem rekel, da je treba brati ja in izrek in tudi jedro. V jedru piše začasno zadržanje izvrševanje uredbe, za to zatoženo stranko ne bo predstavljalo nobene ovire – to je vam -, da tožeči stranki izplača nadomestilo za opravljeno javno službo, saj pravno podlago za izplačilo predstavlja že sam zakon specialno za leto 2021 drugi in tretji odstavek 66. člena PKP 7 in to je bistvo. Ja, sodišča vam je ugodilo v smislu, da ni potrebno zadržati uredbe. Zakaj? To preberite še. Zato ker je to vsaj neka delna podlaga, da lahko dobijo nekaj sredstev nikjer pa ne piše, da jim ne morete ničesar izplačati, ker v jedru jasno piše, da ste dolžni to narediti in da imate dve pravni podlagi: lex specialis, ki mu rečemo Zakon o STA in PKP 7. Nehajte že enkrat pretvarjati, da temu ni tako. Enostavno kršite zakone.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Dejan Kaloh. Kot zadnja bo razpravljala Alenka Jeraj. Izvolite. [[nerazumljivo]]najprej besedo mag. Kaloh.
Predsedujoči, hvala lepa za besedo. Ja, kolega Trček bo naslednji, je tudi sosed iz Koroške ceste v Mariboru. Zdaj, Franjo samo uvodoma, ko se govori o krasnem programu SD, krasni program v prevodu v slovenski jezik iz ruščine pomeni seveda rdeči program. Krasni program je enako rdeči program, ta pa seveda nikoli ni vsaj v preteklih letih ni ekstra delal za ljudi, temveč bolj ali manj za [[nerazumljivo]], tako da uvodoma samo toliko. Zdaj pa, spoštovani kolegi, spoštovane kolegice, pa predvsem spoštovana državna sekretarka, Ignacija Fridl Jarc, jaz se vam tukaj zahvaljujem za vaš čas, za vaše potrpljenje. Tudi za vašo eleganco, eleganten odgovor, ko so vam tudi hote ali pa nehote malični vaše ime, tako da res tukaj poklon, ker je res tukaj, bi rekel, na nek način težko vzdržati v tem, tudi v prispodobi rečeno živalskem vrtu včasih. Zdaj, jaz sem verjetno eden izmed redkih poslancev, ki je storitve Sta zelo podrobno spremljal pretekla leta, sem v končni fazi tudi opravljal novinarko delo, na kar sem ponosen in zdaj glejte, ko tukaj strašite oziroma namigujete, da je nekomu strašna želja usmerjati in kontrolirati tok, ki jih producira novice, ste pa, poglejte, pa kaj vam ni jasno, da si uredniki sami izberejo kaj bodo od STA v svojih medijih objavili. Nobeden jih temu ne prisiljuje, tako da, to je čisto zavajanje, zdaj bo pa tukaj neka, to usmeril to kontroliral. Čisto vsak urednik si bo čisto sam, en novinar, izbral kaj bo za STA iz njihovega nabora vsakokratnem mnenju novic mislim, da okrog potem 200 čez palec na dan, si bo izbral, tako da poglejte, spoštovani predlagatelji čisto zavajanje. Kar se tiče, da je to hrbtenica slovenskega novinarstva. Poglejte, imamo različne poglede, mogoče za nekoga je, ampak za mene tudi hrbtenica slovenskega novinarstva so tudi drugi mediji, ki tudi poročajo neodvisno, pokončno, neustrašno. Vam jih lahko nekaj kar naštejem, od Demokracije, Siola, Nove TV, Požar reporta, Planta, Domovine, itd. To tudi za mene predstavlja hrbtenico slovenskega novinarstva. Niso klonjeni nobenemu diktatu, poročajo v skladu s svojo uredniško politiko in to je to. Kar se tiče objektivnosti. Jaz se iz korektnosti do novinarjev STA, ki jih zelo pri njihovem delovanju za objektivno in korektno poročanje seveda podpiram, ampak poglejte, ko opazim, tudi jaz kakšno nedoslednost, seveda da to tvitnem. Recimo vam bom povedal en primer, pa mi zdaj vi poveste kje je ta objektivnost umanjka, kako je to možno, upravni odbor Univerze v Mariboru se sestane aprila, STA gladko zapiše od strani ustanovitelja ni bilo tam nobenega. Bila je čista laž, ker sta bila dva člana s strani ustanovitelja prisotna na tisti ustanovni seji upravnega odbora in kako je to možno. In po mojem tvitu se je šele na STA spomnil, joj, pa nismo bili pazljivi, pa to je izgleda napaka. Pa poglejte, pa to se ne more dogajati, takšne dejansko laži. Kaj pa je bil potom tega? Ja, predstavniki ustanovitelja so leni, niti na ustavne seje upravnega odbora ne hodijo. Poglejte, to se ne sme dogajati in jaz dvomim, dvomim, da je to, da so to nenamerne napake in tega, zdaj če bi šel res kakšno analizo delati, pa enostavno nimam časa, bi verjetno tega bilo še kar nekaj. Zdaj, 2018, 2019 sem jaz bil sam član Odbora za kulturo. Tam je tudi gospod Veselinovič hodil. Jaz sem, ko sem gledal, na začetku se mi niti ni dalo, ko sem šel iz novinarskih vod teh STA poročil gledati ko iz naših odborov poročajo novinarji, verjamete ali ne, vsi poslanci so bili vsaj v dveh, treh vrsticah navedeni z njihovo razpravo, SD se je dostikrat umanjkal. Jaz sem Veselinoviča vprašal, sem rekel, pa kako je to možno, kje je ta objektivnost, joj izgleda da se to zgodi. Pa poglejte, pa ne se hecati, da je to namenoma. Zdaj jaz vseeno mislim, da ta dimna bomba, ki ste jo danes pustili s to sejo, da pa vseeno ima neko agendo za sabo. Seveda, zdaj kriti dejansko nesporne uspehe te Vlade, imamo seveda gospodarsko rast, Umar jo je letos nedektiral, da bo celo 6 %, imamo seveda preko PKP zakona 7 milijard pomoči v delu gospodarstva in posamezniki, ogromna sredstva za številne investicije so v proračunih za naslednji dve leti, na področju zdravstva celo do štirikratnih teh sredstev, Slovenija je uvrščena na mednarodni politični zemljevid z zelo agilnim zunanjim ministrom in tako dalje. Seveda jasno je, da vi kot opozicija, jaz vas s tega pogleda političnega vas razumem, da so take dimne bombe, kot je današnja seja za vas so tisti paravan, da bi nekako zakrili uspehe te vlade, po drugi strani pa tukaj potem na debelo tudi seveda lažete kot je denimo to, da na STA ne prejemajo plačil. Glejte, to enostavno ni res. Zaposleni na STA so dobivali, do tega trenutka dobivajo vsakega 15. v mesecu dobijo svojo plačo za svojo opravljeno delo, tako da to, da jih je zdaj ta vlada spravila na kant ogrozila ne vem koliko družin, glejte kolegi to je enostavno laž. Tudi to, da naj bi se vlada vmešavala v uredniško politiko STA, dajte pokažite mi en primer, en članek, pa najdite neko pričo, ki vam bo potrdila, da je prišlo do nekega poseganja v vsebinsko avtonomijo, glejte natolcevanje zlonamerna natolcevanja. Ja, kaj so pa dejansko dejstva zdaj pri vsej stvari. Zdaj če že govorimo o tem, na eni strani imamo vaša zavajanja, laži, na drugi strani pa je neka resnica in sem vesel, da sem za poslancem, prej se je nekdo pošalil iz kratice MTV-jem na vrsti, se pravi za spoštovanim dr. Vatovcem, on se je vprašal retorično na tviterju, kdo bo pa ustvarjal, kdo bo ustvarjal resnico, če ne STA. Ja, glejte, mislim, kakšno resnico? Dr. Vatovec, na Twitterju ste se vprašali kdo bo ustvarjal resnico. Se pravi v stvari na povemo delal, fabriciral, kakorkoli, ampak kakšna naj bo ta resnica vaša, iz vašega zornega kota. Resnica se ne ustvarja, v resnici se kvečjemu lahko samo objektivno preko nekih dejstev izvršenih v družbi in tako dalje samo poroča, ne more se pa resnica ustvarjati, razen če je to namen, da seveda kreirate vi svojo resnico za svoje politične potrebe. Zdaj, vlada je dolžna spoštovati zakonodajo in seveda gospodarno ravnati z davkoplačevalskim denarjem. To je temelj vsega o čemer mi danes se tu pogovarjamo. Zdaj ta, na podlagi te uredbe, ki je bila potem Veselinoviču poslana pogodba o javni službi, seveda je ni hotel podpisati, tam je seveda zahteva, da se storitve iz naslova javne službe lahko prodajo na trgu, to so oni seveda jasno povedali, da to ne gre, kajti to več ne bi bil javni servis in to seveda gospod Veselinovič na to ni pristal. Zdaj, tudi hkrati ni poslal do konca septembra ni poslal poročila za opravljeno delo za avgust, je rajši pobegnil in te svoje zaposlene na katere se je vedno skliceval jih je pustil tako rekoč same v neki negotovosti, ki jo je on seveda to povzročil. Zdaj, jaz tudi dvomim da je on imel neko iskreno željo rešiti situacijo. Vsa njegova dejanja od nepodpisa pogodbe, da bi rešili situacijo kažejo, da tu je bila neka njegova figa v žepu ves čas. Zdaj bomo videli, če se bo res preselil, kot pravijo k odlaskovim medijem, potem bo pa krog, ta medijski krog bo seveda potem sklenjen in jasno je, da je bila tukaj zadaj samo njegova neka načrtna igra. Zdaj, finančno po tej logiki STA izčrpaval njen lastni direktor, tudi tako, da je dnevniku nakazoval sredstva za neke brezvezne oglase, kaj rabi dnevnik oglase STA, lepo vas prosim. Tako, da državna sekretarka je rekla sredstva so zagotovljena, jasno in glasno in bodo tudi izplačana, ko bo zadoščeno vsem zakonskim kriterijem, to je pa tudi seveda v kontekstu upoštevanja zakona o javnih financah. Zdaj za zaključek, prej je bilo tudi nekaj bojazni tam s strani predlagateljev, joj, če bo ta vlada nadaljevala, glejte, naredili bomo vse zaradi razvoja Slovenije, zaradi investicijsko naravnanih proračunov za naslednji dve leti, da bo ta vlada nadaljevala svoje delo tudi po naslednjih volitvah, jaz pa kot bivši novinar verjamem, da se bo stvar rešila tudi za STA, predvsem apeliram tu na zaposlene, na novinarje, ki so bili zaradi res slabega, da ne rečem katastrofalnega vodstva zdaj potisnjeni so bili, oni so bili tu kolateralna žrtev dejansko, da bo potem z veseljem hodili v svoje službe, ampak kot rečeno, najprej mora biti zakonskim kriterijem zadoščeno. Hvala. [[oglašanje iz dvorane]]
Hvala lepa. Najprej dobi besedo predlagatelj dr. Franc Trček. [[oglašanje iz dvorane]] No, prijavili ste se prej, pred Kalohom kot predlagatelj.
Prijavim se lahko zdaj, pa še potem, ja.
Dobro, dobro, hvala. Replika, Lidija Divjak Mirnik. Izvolite.
Hvala. Ja, kolega Kaloh je pravkar povedal, poslanci SD so bili premalo omenjeni na STA. Saj to je to, kar želijo narediti. Oni želijo narediti trobilo iz STA, da bodo potem poslanci SDS verjetno, ne vem, bolj, večkrat omenjeni. Mogoče ste zato tako malo omenjeni, ker nič ne govorite ali pa vas tu ni. Mi, kateri smo pa cele dneve tukaj, pa tukaj cele dneve govorimo, smo pa omenjeni, spoštovani gospod Kaloh, recimo. Potem povedal je, na STA hočejo zakriti vse uspehe te vlade in levaki hočejo zakriti vse uspehe te vlade. Ja seveda, saj uspehi te vlade, pravzaprav vsak dan jih vidimo in tudi občutimo, protesti, zdaj so tudi zunaj mimogrede, neustavni odloki, sprejeti na nočnih sejah, teroriziranje s strani 18 ljudi celo državo, solzivec in vodni top. To, to so pa res uspehi. Da o mednarodni sramoti niti ne začnem. Potem je povedal, da tukaj [[…]]
Kolegica, kolegica, to ni replika, ker tukaj niste bili prav nič narobe razumljeni.
Potem mi je povedal tukaj [[…]]
Vi narobe razumete, vi narobe razumete razpravo.
Lahko nadaljujem? Hvala.
Ja, če boste šli v smislu replike.
Ja, zato ker sem se prepoznala v tem, ko je povedal [[…]]
Če boste pa [[…]]
[[…]]da poslanci lažemo tukaj. Jaz recimo nisem lagala zdaj 2 dni na odboru včeraj in danes čisto nič. Sem pa operirala z dejstvi, to pa sem. Zdaj, če on to razume kot laganje, potem ima on večji problem kot jaz. Pa še eno cvetko je povedal, kaj te rabi Dnevnik nek oglas STA, lepo vas prosim, je povedal. Zakaj pa rabimo oglas za kupiti vinjeto, lepo vas prosim? Hvala lepa.
Hvala lepa. Glejte, predlagam vsem, ki boste še govorili, da se upoštevate, kaj je razprava, in upoštevate, kaj je replika. To najbrž smo se v teh 3 letih mandata naučili. Besedo dobi še Alenka Jeraj, izvolite.
Hvala lepa. Saj je bilo veliko že povedano. Kolegica se tukaj razburja, pa je edina iz LMŠ, pa so predlagatelji te današnje seje. Seveda, ker ni glasovanja, so vsi pobegnili domov in jo pustili, pa tukaj nam očita. Pa še, ko sem v mojem stališču poslanske skupine v uvodu govorila in citirala, kaj so kolegice in kolegi govorili včeraj na seji Odbora za kulturo, sem povedala, da je kolegica Divjak Mirnik direktorju Ukoma, gospodu Urbaniji dejala, da je nihče, in to večkrat. Potem pa, ko je ona komentirala, je rekla, da ga je ona naslavljala samo z uradnik. Ni res, nekajkrat mu je rekla aparačik in več kot enkrat mu je rekla, da je nihče. Zdaj lahko je za njo to, ne vem, prijazna beseda. Zame ni. Če nekomu rečeš, da je nihče, je to zame žaljivka. Za vas torej ni niti človek, je nihče pač. In mislim, da take besede niso primerne. Zdaj cel dan nam že govorite, da vas ne poslušamo. Tudi vi nas ne poslušate, tako kot niste poslušali včeraj direktorja Ukoma, ko je govoril o kršitvah, ki so bile ugotovljene. Vi samo govorite, treba je izpolnjevati zakon, treba jim je dati denar, ne pa, kaj bomo plačali. Povejte mi eno podjetje, ki bo kar nekaj plačalo, ne da bi preverilo, a je nekdo to storitev opravil, za kakšen denar jo je opravil, ali jo je opravil korektno in tako, kot je treba. In naj vam te kršitve povem, ki jih je ugotovilo potem tudi sodišče, kot vam je bilo povedano nekajkrat. Javni in tržni delež nista bila jasno ločena, dvojno se je zaračunavalo iste storitve, enkrat je plačala država, nato jo je direktor Veselinovič zaračunal še uporabnikom, odtekala so sredstva v druge medije, na primer Dnevnik, pri katerem je bil direktor Veselinovič nekoč zaposlen, sicer s kompenzacijsko pogodbo, ampak kljub temu 200 tisoč evrov je velik denar. Seštejte, za koliko plač je teh, ki se vas skrbi, da jutri ne bodo imeli za kruh in mleko. Zaračunaval je novice in povzetke ter fotografije, ki bi morale biti za uporabnike brezplačne, in postavil ne nesorazmerne cene. To je povedal včeraj direktor, ko je za en odstavek zaračunal 16 evrov, za 3 ali 4 pa 13 evrov. In kolega Trček je rekel, da ne moremo vsega izmeriti. Absolutno lahko, kako je pa gospod Veselinovič določil, da je nekaj vredno 16 evrov, nekaj več pa 13 evrov? Tudi on je postavil neko ceno, in o tem je govorilo vrhovno sodišče, ko je reklo, da ni dokazov, da bo STA bankrotirala in tako naprej, ker mora določati, mora biti jasno, kaj se plačuje in po kakšni ceni se plačuje. To je osnova. Glejte, ko greste v trgovino, imate cenik in plačate kavo toliko ali pa toliko. In v tem je problem in o tem se že ves čas pogovarjamo. Zato ker prejšnje vlade niso nadzorovale, kaj je gospod Veselinovič delal in kako je prišel iz, ne vem, 2 milijona javnih sredstev potem na 4 milijone tržnega deleža. Poglejte malo zadeve za nazaj. kdaj je on začel zapirati članke in jih prodajati, zakaj ima toliko malo medijskih hiš pogodbo z STA-jem? Ker je vse plačljivo, ker je ratalo nenormalno drago. Zato, ker je dvojno zaračunaval. Enkrat je zaračunal vladi oziroma Ukomu, potem je pa še enkrat zaračunal drugim. In o tem je govoril včeraj direktor Ukoma [[znak za konec razprave]] , zato ga je bilo seveda treba prekiniti in reči, da, torej mu ne omogočiti, da to pove. In enako kot so povedali že kolegi, kdo bo sedaj ustvarjal resnico? Zelo lepo ste povedali. Resnica je samo ena in STA je dolžan o tem poročati, ne pa da jo ustvarja. In dajmo se obnašati profesionalno in ko bodo odpravili tele kršitve in ko se bodo [[znak za konec razprave]] dogovorili in podpisali pogodbo, ne bo več nobenih težav s financiranjem.
Hvala lepa. Replika Lidija Divjak Mirnik.
Spoštovana gospa Jerajeva, vljudno vas prosim, da ne manipulirate z mojimi besedami in da ne lažete. Vam bom še enkrat prebrala to, kar sem povedala včeraj, pa magnetogram si dajte sprintati, pa boste sami prebrali. Ker ste se zdaj tako gladko zlagali na suho. Povedala sem tole in bom še scitirala, kaj sem povedala: Ukom je v tej zgodbi z vidika pristojnosti in pooblastil nič in nihče. Enako velja za direktorja Uroša Urbanijo. Povedala sem, še enkrat bom prebrala, da boste razumeli, ker ne razumete. Pa fajn bi bilo, če bi poslušali in ne samo govoričili non stop nekaj. Ukom je v tej zgodbi z vidika pristojnosti in pooblastil nihče in nič. Razumete? Če ne, pa dajte vprašati pravnike, pa vam bodo razložili. Hvala lepa. In vas vljudno prosim, da ne lažete in da ne manipulirate z mojimi besedami. Hvala za korektnost.
Hvala lepa, kolegica. Nobene potrebe ni bilo za to jezo. Pač če ste imeli repliko, ste povedali, da ste bili narobe razumljeni, ampak niso prav razumeli. Replika, dr. Franc Trček. Replika. Se razumemo, ne? Saj tudi Lidija Divjak Mirnik je imela repliko iz kvote poslanske skupine.
Me veseli, da tako lepo vodite sejo, kolega. Zdaj replika kolegici. Vse je izmerljivo. Albert Einstein je rekel, da sta dve zadevi neskončni, človeška neumnost in vesolje, in da o drugi ni čisto prepričan. Skratka človeška neumnost ni izmerljiva.
Hvala lepa. Prehajamo v sklepni del razprave, v katerem dobijo besedo še predstavnica vlade ter predstavniki predlagatelja priporočila, tisti, ki imajo še čas na razpolago. Najprej dajem besedo predstavnici vlade, državni sekretarki dr. Ignaciji Fridl Jarc. Izvolite.
Spoštovani, hvala lepa za besedo. Še enkrat bi rada poudarila, da vlada RS mora s sredstvi ravnati zakonito, namensko in odgovorno. Pri izplačilu sredstev mora upoštevati tudi določbe Zakona o javnih financah. ZJFG v prvem odstavku 54. člena določa, da mora imeti vsak izdatek iz proračuna za podlago verodostojno knjigovodsko listino, s katero se izkazuje obveznost za plačilo, v drugem odstavku pa določa, da je treba za obveznost, ki izhaja iz verodostojne knjigovodske listine pred izplačilom preveriti pravni temelj in višino obveznosti. 3. člen Zakona o STA določa, da je edini ustanovitelj in družbenik STA Republika Slovenija in da v imenu Republike Slovenije pravice družbenika izvaja Vlada RS, ki lahko za izvajanje iz strokovno tehničnih, organizacijskih in razvojnih nalog iz svoje pristojnosti zadolži posamezne vladne službe. Pravico vpogleda v dokumentacijo o poslovanju STA ima družbenik zahtevati kadarkoli kar izhaja tudi iz 512. člena Zakona o gospodarskih družbah. Z omejevanjem pravice do vpogledu listine in podatke je STA v letu 2020 Republiki Sloveniji onemogočala preverbo upravičenosti izplačila nadomestila za opravljanje javne službe STA pri čemer je kot pogodbena stranka kršila tudi določila pogodbe številka 81/219 o opravljanju javne službe v letu 2020 z dne 19. 12. 2019, ki sta jo sklenila UKOM in STA. Nadalje poudarjamo, da je nadzorni svet STA sprejel poslovni načrt za leto 2020, v katerem pa ni jasno razvidno za kaj potrebuje kot navaja za delovanje javne službe najmanj znesek na ravni leta 2020 to je 2,028 milijonov evrov. Ustanoviteljica ne more pristati na pavšalno določeno razdelitev zneska na enake dvanajstine kot so predlagali brez dejanskega obračuna izvedenih storitev, saj bi to pomenilo nestransparentno porabo denarja. Prav tako, ker pogodba med STA in ustanoviteljem UKOM za leto 2021 ni bila sklenjena je bilo potrebno pri zakonitem izplačilu sredstev iz državnega proračuna upoštevati zakonske določbe tako zakona o STA kot tudi določbe zakonov, ki govorijo o transparentni porabi javnega denarja, zato je moral UKOM na podlagi zakonov preveriti upravičenost izplačila sredstev in sicer ali je bila javna služba sploh opravljena, v kakšnem obsegu in na podlagi tega izračunati mesečni znesek nadomestila za opravljanje javne službe. Vsak produkt ali storitev ne glede na to ali gre za javno dobrino ali dobrino, ki se prosto prodaja na trgu ima svoj strošek nastanka in ceno, po kateri se prodaja na trgu oziroma ceno, za katero država plačuje iz državnega proračuna. Naj kot med klic navedem, da se povsem enako obračunavajo tudi določeni avtorski honorarji in sicer na število znakov. Torej je možnost ustavitve kriterijev in ocene cene stroška na enoto proizvoda. Po smiselni uporabi Zakona o gospodarskih javnih službah, ki določajo v 26. členu pravico ustanovitelja javnega podjetja, da odloča o cenah oziroma tarifah za uporabo javnih dobrin je pravica Republike Slovenije kot ustanovitelja STA, ki financira javno službo iz sredstev države, da ve v naprej kakšen je strošek storitve javne službe na enoto proizvoda. Ker gre za osnovne računovodskega standarda, je Ukom upravičeno pričakoval, da bodo stroški posameznih prvin javne službe jasno in nedvoumno razdelani, kar kot smo slišali tudi iz nekaterih izvajanj ni bilo. Naj ponovno navedem le nekatere. Tako je bil recimo strošek, je STA strošek za pripravo povzetka novice, ki zajema tri do štiri odstavke ocenila na 13,46 evra, tistega ki zajema zgolj en odstavek pa na 16,35 evra. Seveda je bilo teh drugih kršitev še kar nekaj, med njimi tudi ni STA na svoji spletni strani objavljala avtorsko zaščitenih fotografij, ki bi bile dostopne vsem pod enakimi pogoji. Izkazalo se je namreč, da je STA storitve iz naslova javne službe, ki bi jih moralo v skladu z zakonom o STA brezplačno dati na razpolago javnosti, prodajala na trgu. Prav tako STA ni objavljala besedila radijskih novic prirejenih za objavo v radijskem mediju na način, da bi bile dostopne vsem pod enakimi pogoji. Zvočni posnetek je bistvo vsake novice, ni bil brezplačno dostopen vsem pod enakimi pogoji. Če torej STA ne opravlja javne službe v celoti, popolno in pravilno v skladu s tem kar ji nalaga Zakon o STA, tudi ne more biti upravičena do celotnega polnega plačila za ta namen. Ponovno poudarjam, da v predlogu za sklic izredne seje predlagatelji povzemate izjave direktorja STA Bojana Veselinoviča, ki trdi, da vsebina uredbe o izvajanju javne službe ni skladna ne z Ustavo ne z zakonoma, ki opredeljujejo STA. Kot je seveda odločilo tudi Vrhovno sodišče, te navedbe nikakor ne držijo. Vlada Republike Slovenije je s sprejetjem uredbe o izvrševanju javne službe STA s tem sprejetim ni posegla v nobeno pravico in obveznost STA, ki ne bi bila že določena v zakonu o STA oziroma, ki ne bi izhajala že iz dolgoletne poslovne prakse med STA in Uradom Vlade Republike Slovenije za komuniciranje. Vlada Republike Slovenije je s sprejetjem uredbe zgolj opredelila način izvajanja družbeniških pravic. S tem je izvajanje svojih družbeniških pravic naredila bolj transparentno, odpravila možnost različnih interpretacij, ki so se pri opravljanju javne službe STA pokazale v letu 2021. Tudi Vrhovno sodišče Republike Slovenije v svojem sklepu s katerim je razveljavila začasno zadržanje uredbe, ugotavlja, da uredba predstavlja pravni akt, ki prispeva k razjasnitvi odprtih vprašanj med Ukomom in STA, ki so se sicer urejale z vsakoletno pogodbo. Vrhovno sodišče Republike Slovenije namreč v 17. točki sklepa navaja, navajam, obstoječ premoženjski položaj tožeče stranke pa bi se z izvrševanjem uredbe lahko kvečjemu izboljšal, saj naj bi tožena stranka na njeni podlagi tožeči stranki vendarle začela izplačevati nadomestilo za opravljeno javno službo v letu 2021. z uredbo se razmere med STA in ustanoviteljico ne urejajo izven vsebinskih okvirjev Zakona o STA in uredba v ničemer ne spreminja razmerij med Republiko Slovenijo kot edinim družbenikom in ustanoviteljem STA in med STA. Da uredba ne predstavlja nezakonitega akta, izhaja tudi iz sklepa Vrhovnega sodišča Republike Slovenije, kjer Vrhovno sodišče celo pravi, še enkrat poudarjam, obstoječ premoženjski položaj tožeče stranke bi se z izvrševanjem uredbe kvečjemu izboljšal. Nadalje. Uredba ne daje UKOM-u nobenega dodatnega nadzora, ki ga UKOM ne bi imel že na podlagi obstoječe zakonodaje in dolgoletne poslovne prakse med STA in UKOM-om. Vlada je v uredbi formalizirala dolgoletno poslovno prakso med STA in UKOM-om, kjer je na podlagi vsakokratne letne pogodbe o izvajanju javne službe STA, UKOM imel pristojnost pogleda v dokumentacijo. Uredba je bila torej sprejeta z namenom, da natančneje definira razmerja, opredeli načine plačevanja in seveda tudi določi jasnejšo razliko med javno in tržno dejavnostjo STA. STA je vložila tožbo za odpravo uredbe in za njeno začasno zadržanje, Upravno sodišče je izvrševanje uredbe zadržalo, s tem pa je dalo manevrski prostor, da ni več iskalo konstruktivne rešitve. Vodstvo STA je s predlogom za začasno zadržanje uredbe povzročilo kvečjemu škodo, ker so pogovori za nekaj tednov zastali. Po odločitvi Vrhovnega sodišča je vodstvo STA ponovno vzpostavilo komunikacijo z UKOM-om in pogovori o pogodbi so se nadaljevali. Moramo še poudariti, da je vmes STA prodala domnevne terjatve za mesec maj, junij in julij. Zato zneska za upravljanje javne službe za te mesece UKOM STA-ju niti ne more nakazati. Za mesec avgust je STA posredovala zahtevek za izplačilo nadomestila za upravljanje javne službe, ne da bi upoštevala odločbe uredbe o izvajanju javne službe STA. Zato je bil UKOM dolžen zavrniti zahtevek in STA zaprosil za podatke, s katerimi bi preveril upravičenost izplačila višine mesečnega nadomestila za mesec avgust. Prošnja je bila oddana 24. septembra, vendar do danes ni bilo odgovora. UKOM je takoj s trenutkom pričetka veljave uredbe pričel z aktivnostmi za ureditev razmerij z STA in posledično z aktivnostmi, ki omogočajo financiranje javne službe STA. Ob tem UKOM izpostavlja, da je bila STA tista, ki vse do začetka veljavnosti citiranja uredbe UKOM-a ni priznavala kot predstavnika ustanovitelja in mu zato ni posredovala kar je seveda dolžna v skladu z zakoni dokumentacije. Tako, da so se ta razmerja lahko začela urejati šele z seveda s sprejetjem uredbe. Še enkrat bi poudarili glede tega, da je 20. julija 2021, UKOM poslal na STA končno verzijo pogodbe o izvajanju javne službe, takrat je bila vrednost celotne pogodbe ocenjena na dva milijona 28 tisoč evrov. Pogodba pa še ni sklenjena, zato je UKOM 24. septembra 2021, da bi razmerja čim prej rešilo tako v skladu z uredbo kot PKP7, pozvalo direktorja STA, naj pošlje poročilo o opravljenih storitvah, da bo vsaj neka knjigovodska listina, na osnovi katere se lahko izplačilo izvede, vendar do tega dne UKOM poročila ni prejel. Tako, da knjigovodska listina, na osnovi katere bi se plačilo lahko izvedlo ne obstaja prav tako pa seveda, če ne obstaja knjigovodska listina, ki jo mora, potem tudi v nadaljevanju Vlada predložili Računskemu sodišču je najbrž razumljivo, da se seveda financiranja ne more izvesti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gremo lahko po vrsti po spisku predlagateljev, ki dobite sedaj besedo ali želite, da preskočimo? Najprej ja na vrsti Lidija Divjak Mirnik kot predstavnica predlagatelja, potem pa dr. Franc Trček. Izvolite.
Hvala. Svobodni mediji so nujni za demokracijo in cilj te Vlade je poseg v novinarsko uredniško politiko STA za nadzor informacij pravzaprav gre za cenzuro gre z drugimi besedami STA spremeniti v trobilo, ki bo poročala eno resnico in seveda lakirala podobo cesarja. Ker namen Vlade seveda ni bil rešiti STA, ker če bi bil bi spoštovala oba zakona in STA in PKP 7 pač pa izsiliti podreditev javnega servisa in s tem uničiti njegovo neodvisnost. Nacionalna sramota je to, kar ta Vlada pravzaprav počne z mediji in pravno državo in paradoks včeraj so v koaliciji SDS, NSi glasovali proti spoštovanju veljavne zakonodaje in proti pravni državi. Še največji paradoks pa je v tem, da je [[nerazumljivo]]predlagala ta amandma PKP 7 in to je tista [[nerazumljivo]], ki je nekoč obljubljala etične norme in standarde in ki jih ima še danes zapisane na spletni strani citiram: »Vodilo našega političnega delovanja so pravna država, ključno je spoštovanje in razvoj ustavnosti in zakonitosti, pravičnosti in pravne varnosti.«, joj kakšen blef, joj kakšen blef. Potem drugi tisti, ki so včeraj glasovali proti NSi v svojem programu zapiše, citiram: »Zavzemamo se za močno pravno državo, veljati ne sme zakon močnejšega, veljati mora moč zakonov.«, joj kakšen blef, joj kakšen blef. V LMŠ menimo, da je potrebno spoštovati medije in v LMŠ menimo, da je STA tista, ki je objektivna, ki dobro dela in jo je potrebno in nujno zaščiti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolegica samo opozoril bi vas, da ste v teh ihti eno izmed strank narobe poimenovali. Besedo ima predstavnik predlagatelja, dr. Franc Trček.
Hvala za besedo. Kaj reči na koncu tega barabizma, če se tako izrazim. Prvo imam eden problem. Za časa druge Janševe vlade je bil predsednik Vlade Ivan Janez Janša zdi se mi, da je UKOM vodil takrat še mag. Anže Logar in glej ga zlomka gospod Veselinović je pa bil direktor STA. Takrat ni bilo nobenih teh težav. Verjetno to, kar sedaj očitate je bilo že takrat pa nisem šel sedaj gledati nadzornike, potem so tisti vsi skupaj takrat očitno ravnali netransparentno in nekako bi lahko jaz kot vi gospa državna sekretarka kake mame samohranilke sedaj ven vlekel in da ne bom dokončal stavka. Sedaj, drugič. Kakorkoli že obračamo mi imamo dvojni lex specialis. Imamo zakon, ki govori o tej neki specifični zelo pomembni ustanovi, v kateri je Soni govori, imamo PKP 7, ki je tudi neke vrste lex specialis, ker imamo tisti 66. člen in imamo odločbo Vrhovnega sodišča, kar je Matej zelo lepo povedal, kjer se vedno znova izognete, ko navajate v tistem ključnem delu Vlada je dolžna ne glede na, tri pike. Vse to, kar ste vi danes pa bom rekel pleteničili je bolj odnos Vlada, STA. STA ima nadzornike ali so oni oddelali svoje delo ali ne, če niso imate možnost ne vem predlagati nove iz krivdnih razlogov razreševati, pripeljati nove v Državni zbor, ampak nimate toliko glasov. Vedno znova ste rekli joj, saj mi nič nočemo, ampak [[…]]Vedno je ta ampak, vedno je en »if«. Nič nočemo, ampak hočete pozitivno diskriminacijo vaše vlade in strank koalicije, ki jih skoraj več ni skratka, in SDS in da nad tem bdi cenjeni odgovorni birokrat na Ukomu in bo ta krvna zrnca prešteval. Vedno znova ste se v to zvrnili, čeprav v bistvu tisto, kar vi očitate, vam je pa vaš kolega Kaloh povedal, moj sosed tam, ki zelo rad laže o meni mimogrede. Uredniki se potem odločijo, uredniki interpretirajo in pišejo te resnice, ki jih očitate MTV različnih medijev, kot tisto resnico o meni, skoraj grozim, kaj bom zaklal koga po vaše. Zdaj na koncu sem pa poštekal, kar vas verjetno moti. Vi ste ustanovili en majhen milijon medijev. Tam 3, 4-odstotni lastnik dve tretjine njih je moj sosed Kaloh, ki je v SDS stranki zadolžen za to. In če to [[…]]Da boste imeli halo efekt in verjetno vam je STA predrag. Verjetno bi radi naročilnico samo za en krovni medij. Mogoče vam je zaradi tega predrag. Jaz sem zrastel gor na zelo kvalitetnih medijih v sedemdesetih, osemdesetih letih. Jaz moram odkrito priznat, jaz trenutno v Sloveniji nimam enega kvalitetnega medija po mojih minimalnih kriterijih. Pa ni za to kriv STA. Jaz imam veliki problem, da smo mi država, ki nima enega resnega gospodarskega dnevnika ali tednika. Finance so to nekoč bile, pa niso več. Imam resne težave, ker nimamo enega resnega bolj desnosučnega medija. Imam resne težave, ker nimamo enega resnega liberalnega ali vsaj enega, če hočete tudi, nekega resnega bolj [[…]] [[znak za konec razprave]] levosučnega medija. To so neki resni problemi, ko bi se morali tudi pogovarjat o tem, kako to zagotovit in kako to financirat, ker če se kaj vidi, se vidi med to Covid epidemijo, kako zelo je to pomembno. Ampak to je neka druga debata, to ni današnja debata. Današnja debata je, vlada je dolžna ne glede na [[…]]In vlada to dolžnost ne izpolnjuje. [[znak za konec razprave]] In kot je napovedal Matej, verjetno bomo morali tu ustavno obtožbo, očitno. Lahko noč, Slovenija.
Hvala lepa. Besedo ima predstavnica predlagatelja, Janja Sluga. Poslanke ni. Besedo ima predstavnica predlagatelja, mag. Alenka Bratušek. Kolegice tudi ni. Tako da ste vsi, ki ste bili prijavljeni, razpravljavci dobili besedo. Čas, določen za razpravo, še ni potekel, zato sprašujem, ali želi na podlagi 71. člena Poslovnika Državnega zbora še kdo razpravljati? Vidim, da ni interesa. Zato zaključujem splošno razpravo o predlogu priporočila. V skladu z razlago komisije za poslovnik z dne 9. decembra 2009 Državni zbor ugotavlja, da je postopek obravnave predloga priporočila končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in 84. izredno sejo Državnega zbora. Lahko noč in prijetno pot domov.