[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 23. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Móring József Attila és Szávay István jegyző urak lesznek a segítségemre. Köszöntöm a kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri a munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend előtti felszólalásokkal kezdjük a munkánkat, ezt követően 11 óra 50 perctől 13 óra 20 percig kérdésekre, majd körülbelül 13 óra 20 perctől 14 óra 20 percig az azonnali kérdések és válaszok órájára kerül sor. Végül a napirend utáni felszólalásokkal fejezzük be az Országgyűlés ülését. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Móring József Attila képviselő úr, a KDNP képviselőcsoportjából: „A baloldal szerint nincs kvóta, mégis megszavazták” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Urak! A nyílt társadalom támogatói, az eszmeiség szimbolikus figurája, Soros György és egyes brüsszeli vezetők meg akarják nyitni Európa kapuit a migránsok előtt. Céljuk egy globális nyílt és multikulturális társadalom létrehozása, ahol nincsenek nemzetek és nincsenek határok.Soros A nyílt társadalom című könyvében a következőket írja: Azt javaslom, hogy a világ demokratikus országai tömörüljenek szövetségbe a globális társadalom létrehozása céljából. Soros szövetségesei a múlt héten megszavazták a Soros-terv több pontját. A dublini szabályok módosításáról rendezett szavazás eredménye megmutatta, mekkora befolyása van a spekulánsnak és hálózatának a brüsszeli döntéshozatalra és ezen belül az Európai Parlamentre. A migránspárti javaslatok egyre magasabb szintű támogatást kapnak Brüsszelben. Ez rendkívül veszélyes Európára és a keresztény értékekre. A javaslatban szerepel a migránsok automatikus kötelező, felső létszámhatár nélküli szétosztása, az ezt elutasító államok megbüntetése politikai és pénzügyi eszközökkel, a Soros-féle civil szervezetek aktív bevonása a bevándorlás szervezésébe és végrehajtásába, a családegyesítések felgyorsítása; előbb osztanák szét a bevándorlókat, és csak ezt követően vizsgálnák, jelentenek-e biztonsági kockázatot. Tovább csökkentenék a nemzeti hatásköröket, és egy központi, brüsszeli hatósághoz telepítenék a döntési jogköröket. Ezek a javaslatok egytől egyig mind szerepelnek a Soros-tervben. Különösen érdekes, hogy Soros néhány napja járt Brüsszelben, és mások mellett Cecilia Wikströmmel is találkozott. A svéd politikus volt az, aki a határozat alapját adó jelentést előterjesztette az Európai Parlamentben, és az egyik leghangosabb bevándorláspárti képviselő Brüsszelben. Beszédes tény, hogy eredetileg nem is akartak szavazni a javaslatról, azt akarták elérni, hogy a bizottsági szinten megszavazott szöveg váljon automatikusan az EP mandátumává. Végül - többek között a Fidesz-KDNP-s EP-képviselők aláírásával - elértük, hogy a plénum elé vigyék ezt a szöveget, és nyílt szavazásra kerüljön sor. Szégyen, hogy a magyar baloldal képviselői, többek között Niedermüller Péter, Molnár Csaba, Szanyi Tibor és Jávor Benedek mind megszavazták ezt a veszélyes bevándorláspárti javaslatot, és ezzel elárulták a magyar embereket. A nemzeti konzultáció pont időben zajlik, hiszen látjuk, a migránspárti javaslatok egyre magasabb szintű támogatást kapnak Brüsszelben. Sorra valósulnak meg azok a lépések, amelyeknek a létezését is vitatják a baloldali politikusok, és amelyek biztonságunkat, kultúránkat veszélyeztetik. Soros Györgynek kiterjedt hálózata működik Brüsszelben. A belső adatbázisukból kiszivárgott kiadvány a 751 EP-képviselőből 226-ot sorol fel Soros embereként, vagyis az anyag szerint a Soros-hálózatnak több megbízható szövetségese van a brüsszeli parlamentben, mint amennyi a legnagyobb, néppárti frakció összlétszáma. Nem meglepő így az sem, hogy az Európai Unió egyes vezetői számos kérdésben, így a migráció kezelésének kérdésében is egyetértenek a milliárdossal. Mind az Európai Bizottság elnöke, mind a bevándorlásért felelős biztos támadja a magyar határkerítést. Érdekes továbbá az is, hogy pont azon a héten látogatott Brüsszelbe Soros György, és találkozott az Európai Bizottság elnökével, Junckerrel és másik két biztossal, amikor a magyar ügyeket tárgyalta a Bizottság. A bevándorlásnak súlyos következményei vannak. Szinte mindennaposak Nyugat-Európában a terrortámadások, a legtöbb nyugati politikus mégsem lát összefüggést a terror és a bevándorlás között, és ugyanígy vélekednek a magyar baloldali politikusok is. Ez ellen minden téren fel kell emelnünk a szavunkat. Megköszönöm a megtisztelő figyelmüket. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Magyar Levente államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Egy parlamenti képviselőt azért választanak meg, hogy képviselje az embereket, képviselje a választóit, ugyanakkor ez a magyar baloldali és liberális képviselőknek ezúttal sem sikerült. Néhány nappal ezelőtt az Európai Parlamentben vallottak e téren kudarcot. Lássuk, mi is történt az elmúlt években! A magyar kormány évek óta, az illegális bevándorlás kezdetétől azt mondja, hogy az illegális bevándorlás veszélyes, veszélyezteti a kultúránkat, veszélyezteti a civilizációnkat, növeli a terrorveszélyt és a bűnözést. Sajnos az elmúlt években számos példa bizonyította, hogy a kormánynak e tekintetben igaza van, hiszen több száz ártatlan európai ember halt meg és sérült meg bevándorlók által elkövetett terrortámadásokban, és akkor a különböző egyéb bűncselekményekről, a nőkkel szembeni tömeges zaklatásokról még nem is beszéltünk. Azonban a magyar balliberális képviselők ezt a veszélyt nem ismerték fel, döbbenetes módon bagatellizálni próbálták. Az Orbán-kormány kerítést épített, megerősítettük az élőerős védelmet a határon, szigorítottuk a vonatkozó jogszabályokat, és mindennek köszönhetően megállítottuk az illegális bevándorlást, azonban ebben a munkában a magyar ellenzék támogatására nem számíthattunk. Ezt követően Brüsszel más módon, ha úgy tetszik, kerülőutakon akart illegális bevándorlókat betelepíteni Magyarországra, hiszen Brüsszelben döntöttek a kötelező betelepítési kvótáról. A magyar kormány a kezdetektől elutasítja a kötelező betelepítési kvótát, harcolunk ellene, azonban a baloldal támogatására ebben a harcban sem számíthattunk, és nem is számíthatunk. Muszáj idéznem a baloldal vezetőit, emlékezhetünk ugyanis például arra, hogy Molnár Gyula, az MSZP elnöke 2016 szeptemberében ezt mondta: nincs ma olyan komolyan vehető politikusa Európának, aki arról beszélne, hogy a menekültkérdés megoldásának érdekében kötelező betelepítési kvótákat szeretnének bevezetni. Tóth Bertalan frakcióvezető úr pedig szintén tavaly szeptemberben ezt mondta: kötelező betelepítési kvóta nincs, és nem is lesz. Mindezzel szemben a mindannyiunk által tapasztalható valóság az, hogy a kötelező kvóta intézménye nagyon is létezik, olyannyira, hogy a magyar kormány az Európai Bíróságon támadta meg, Brüsszel pedig kötelezettségszegési eljárást indított hazánkkal szemben azért, mert nemet mondtunk a betelepítési kvótára. A helyzet a múlt héten tovább súlyosbodott. A magyar balliberális oldalnak egyre nehezebb lesz tagadni a kötelező betelepítési kvóta létezését, ugyanis a múlt héten magyar baloldali és liberális politikusok az Európai Parlamentben megszavazták, támogatták a kötelező betelepítési kvótát előirányzó indítványt. Egy olyan javaslatot fogadott el az Európai Parlament, és fogadtak el, sőt támogattak a magyar balliberális képviselők, amely rendkívül veszélyes, mert felső korlát nélküli kötelező betelepítést ír elő, megkönnyíti a családegyesítést, és büntetni akarja azokat az országokat, amelyek a kötelező betelepítésben nem kívánnak részt venni. Szeretném jelezni, hogy a tét óriási, ugyanis nem kevesebbről van szó, mint hogy van-e jogunk, lesz-e a jövőben jogunk eldönteni nekünk, magyaroknak, hogy a saját országunkban kikkel akarunk együtt élni és milyen számban. A magyar emberek erről a kérdésről világosan és egyértelműen, félreérthetetlenül elmondták a véleményüket egy népszavazás során, több mint 3 millió ember mondott nemet az illegális bevándorlásra és a betelepítési kvótára. A magyar kormány a magyar emberek érdekeit, a magyar emberek biztonságát tartja szem előtt akkor is, ha az ellenzékre ebben a harcban nem számíthat. [[11.10]] Érdemes és szükséges feltenni a kérdést, mi történne Magyarországgal, ha a balliberális oldal vezetné. Ebben az esetben Magyarország, hazánk pillanatok alatt bevándorlóországgá válna. Azonban a magyar emberek ezt nem akarják, és ezt illene a balliberális képviselőknek is tudomásul venniük. Adódik persze a kérdés, hogy vajon miért nem teszik, vajon miért nem törődnek sem itt a magyar parlamentben, sem az Európai Parlamentben a magyar emberek akaratával, miért képviselnek valami egészen mást. Ideológiai meggyőződésből? Anyagi megfontolásból? Vajon miért képviselnek a magyar emberek helyett egy nemzetközi milliárdost, és miért az ő tervét hajtják végre? A lelkiismeretükkel mindenesetre nekik kell elszámolniuk, mi pedig regisztráljuk újfent, hogy nem számíthatunk a támogatásukra. Ez azonban nem változtat semmit azon, hogy a magyar kormány kitart az álláspontja mellett, és minden lehetséges eszközzel szembemegy a kötelező betelepítési kvóta intézményével. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Szakács László képviselő úr, MSZP-képviselőcsoport: „Miért pont erre nincs pénz!" címmel. Megadom a szót, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Most egy olyan problémáról szeretnék beszélni, amely nagyon sok kutatás alapján a legfontosabb probléma a magyar emberek, a magyar családok életében. Nem a második helyen áll, nem a harmadik helyen áll, az első helyen áll, és ez a legfontosabb probléma. Én úgy gondolom, hogy ebben a Házban erről kellene sokkal többet beszélni, ez pedig az egészségügy kérdése. Az önök államtitkára, Ónodi-Szűcs Zoltán azt mondta, hogy ő nagyon bátor volt, amikor készíttetett egy olyan kutatást, amiből kiderült az, hogy 32 ezerrel többen halnak meg ma Magyarországon az egészségügyi ellátás hiányosságai miatt, mint ahányan meg kellene hogy haljanak. 32 ezer emberrel többön lehetne segíteni, és ő úgy gondolta, ez az ő részéről csak egy egyszerű bátorság volt, hogy egy ilyen kutatást megrendelt, és önök bőszen neki is láttak annak, hogy az egészségügyet rendbe tegyék. Na, nézzük, mit tettek! Nézzük, mit tettek azért, ami az egyik vezető halálozási ok, a rákbetegek tekintetében, az onkológiai ellátások tekintetében milyen intézkedéseket hoztak! Aki 74 évesnél idősebb, nem kap majd kezelést. Önök szerint ez lesz a megoldás. Miért, államtitkár úr, mert már nem éli meg a következő választást, nem célcsoport? Aztán: most hoztak egy olyan döntést, amely alapján nem a személyre szabott, nem a legjobb, nem azt a terápiát kaphatja egy rákos megbetegedésben szenvedő, ami neki személy szerint a legjobb, hanem a legolcsóbbat kell adni. Erre nincsen pénz, államtitkár úr. [[Dr. Rétvári Bence: Nem igaz!]] A PET-CT alkalmazását, ami a korai felismeréshez a legközelebb visz, önök úgy megkönnyítették, hogy azóta alig lehet igénybe venni. Rohamosan fog csökkenni azoknak a szűrővizsgálatoknak a száma, ahol a leghamarabb fel lehetne azt ismerni, hogy valaki rákos megbetegedésben szenved. Ezekhez mi nyújtottunk be módosító indítványokat. Láttam, az államtitkár úrnak most nem tetszett, amit mondtam. Akkor miért nem támogatták? Azt a módosító indítványt nyújtottuk be, hogy 77 milliárd forinttal több jusson a rákbetegek gyógyszerére, ne kelljen a költségvetésnek azzal szenvednie, hogy a legolcsóbb gyógyszert kell a rákbetegeknek adni. [[Dr. Rétvári Bence közbeszól.]] Hogyha erről van szó, ha ez egy egyszerű költségvetési kérdés, ott volt bent a módosítónk, miért nem szavazták meg? Ültek csendben a Költségvetési bizottság ülésén az önök képviselői, egy szót nem mertek szólni. Aztán amikor itt a parlamentben megszólaltak, akkor annyit mondtak, hogy már adtak 27 milliárdot, legyen az elég. És akkor arra gondoltam, hogy jobb volt, amikor nem mondtak önök semmit sem. A hospice-szolgáltatásokhoz is nyújtottunk be egy módosító indítványt. Ott sokkal kevesebb pénzről volt szó, 160 millió forintról volt szó. Azokról a hospice-házakról beszélünk, ahol az utolsó napjaikat, hónapjaikat tölthetik el azok a betegek, akik sajnos sok jóra már nem számíthatnak. 160 millió forintot vettünk volna el a propagandaminisztériumtól, de önök egyetlenegy plakátról, egyetlenegy plakátról sem hajlandóak lemondani azért, hogy akár a hospice-szolgáltatást, akár mondjuk, a rákbetegek gyógyszerét, akár mondjuk, a szűrővizsgálatok hozzáférhetőségét önök jobbá tegyék. Azt mondta nekem nem olyan régen Lázár miniszter úr, hogy végre vannak itt közbeszerzések és vannak beszerzések. Na, nézzük! Önök segítettek az egészségügyön, monitorokat akartak beszerezni a nyáron, figyelőmonitorokat. Tudják, a beteg embereket ezek figyelik, és szólnak, ha baj van. Annyira jól sikerült ez a közbeszerzés, hogy 50 millió forintos bírságot szabott ki a Közbeszerzési Döntőbizottság, majd a lélegeztetőgépeknél 30 millió forintos bírságot kapott. A magyar kormány, állami szerv nincs arra felkészülve, hogy lefolytasson egy közbeszerzést. Na, mi erre az önök logikája és mi erre az önök válasza? Az, aki ezeket a közbeszerzéseket bonyolította, az, aki elfelejtette például azt, hogy le fog járni a rákbetegek gyógyszereinek a szerződése, az a Gajdácsi József most majd helyettes államtitkár lesz. Felfelé bukik, hiszen ez az önök logikájában egy megfelelő dolog. Hiszen az önök logikája az, azért nem tesznek önök semmit sem az egészségügyért, mert nincs benne pénz, nincs, amit önök ebből ki tudjanak venni, és így nem teremtődik meg az az érdek, ami ebben a kormányban mindig benne van, hogy kérem szépen, ahonnan le lehet nyúlni valamennyi pénzt, akkor abban nagyon sokat tesznek, másban pedig nem. Ebben önöknek nincsen elég érdeke, ezért nem is akarják megoldani. Én úgy gondolom, hogy olyan egészségügyre van szüksége Magyarországnak egy kormányváltás után, amely felismeri azt, hogy a rákos betegeknek nincsen még négy éve arra, hogy valaki felismerje azt, hogy ők betegek; a megelőzés, a szűrés megfelelő hangsúlyt kap, és uniós bérszinttel meg kell gátolni az orvosok elvándorlását. Mai hír, hogy megint kevesebb, 324 orvossal megint kevesebb van [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] száz fogorvossal megint kevesebb van az országban. Köszönöm, elnök úr. [[Móring József Attila elfoglalja a jegyzői széket.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A biztonság kedvéért az elején elmondom, hogy amit ön akár a hospice-ról, akár a rákgyógyszerekről mondott, az úgy ahogy van, valótlanságokra épül, nyilván álhírekre épül. Ezekre ön a választ itt a parlamentben megkapta szóban, ön is, a frakciótársai is megkapták egyébként írásban is, de teljesen mindegy, hogy mit kaptak válaszként, hiszen ön ugyanazt mondja, akár megkapja rá a választ, akár nem. [[Dr. Szakács László: Elmúlt nyolc év...]] Ugyanakkor azért hadd emlékeztessem önt, hogy mit köszönhet a szocialista korszaknak a magyar egészségügy: a svábhegyi gyerekkórház bezárását, az Országos Pszichiátriai és Neurológiai Intézet bezárását, a Szabolcs utcai kórház bezárását, a Schöpf-Merei Kórház bezárását, 16 ezer aktív ágy felszámolását, 6 ezer egészségügyi dolgozó elbocsátását, egyhavi bér elvételét minden magyar egészségügyi dolgozótól. És akkor még ezeken kívül vannak azok a jótétemények, mint a vizitdíjfizetési kötelezettség minden betegnek minden orvostalálkozás után, szegénynek, gazdagnak, nyugdíjasnak, fiatalnak egyaránt, a kórházi napidíj bevezetése, hogy a nyugdíjasok azt számolgassák a kórházban, hogy hány napja fekszenek itt, és hány napi napidíjat tudnak kifizetni. Ez csak így röviden, amit az önök tevékenységéről az egészségügy kapcsán el lehet mondani. Nézzük, mi a valóság azzal szemben, amit ön állított itt az elmúlt percekben! Az önök időszakában 600 milliárd forint forráskivonás volt az egészségügyből; a betegek gyógyítására fordítható Egészségbiztosítási Alap összegét 1500 milliárd forintról 1300 milliárd forintra csökkentették. Rákérdezett, hogy mennyi van most: a Fidesz-KDNP-kormány 2000 milliárd forint fölé emelte azt, amit önök 1500-ról 1300-ra vittek le. Így biztosítjuk a betegeknek a biztonságosabb ellátást. [[Dr. Szakács László közbeszól.]] Álhír az, tisztelt képviselő úr, hogy 75 év fölött ne kapnának rákgyógyszert. Álhír az, hogy bárkinek a rákgyógyszerét pénzügyi alapon döntenék el. Nem, tisztelt képviselő úr! [[Kunhalmi Ágnes: Dehogynem!]] A rákos betegek gyógyítására fordítható tétel ezelőtt pár évvel még csak 137 milliárd forint volt a költségvetésben, most pedig közel 180 milliárd. Az elmúlt években a rákbetegek gyógyítására fordítható tételeket 30 százalékkal növeltük, azért [[Dr. Szakács László: Az Onkológiai Intézet vezetője miért állítja ezt?]] , hogy minél több beteg tudjon meggyógyulni, és bízunk benne, hogy az az eljárási, beszerzési rend, amit ön itt említett, 2,2 milliárd forintból további 300 betegnek tudja idén a gyógyulását megalapozni. [[11.20]] Az is valótlan, amit a hospice-ellátásról mondott, hiszen az elmúlt években 1 milliárd forinttal, 24 százalékkal nőtt a hospice-házak finanszírozása, az a pénz, amit hospice-ra fordíthatunk, tisztelt képviselő úr. Az elmúlt években tehát ezek a források bővültek. [[Zaj. Az elnök csenget.]] Abban minden jóérzésű ember egyetért, hogy ezeket a forrásokat érdemes tovább növelni. Ez így van. Csak voltak Magyarországon olyan kormányok, amelyek ezeket a tételeket csak csökkenteni tudták. Ez az önök időszaka, mert elvették az összes egészségügyi dolgozó egyhavi bérét. [[Kunhalmi Ágnes: Nem igaz!]] Mondja azt, hogy nem igaz! [[Dr. Szakács László: Nyolc éve nem adtátok vissza!]] Mondja azt, hogy nem igaz! Nem mondja, mert nem tudja azt mondani, mert önök valóban mind a 95 ezer egészségügyi dolgozótól elvették a bérüket. Mondja azt, hogy nem igaz, hogy az Egészségbiztosítási Alap összegét csökkentették, mert ez is így van, tisztelt képviselő úr! De vannak olyan kormányok, amelyek önökkel szemben növelni tudják ezeket a tételeket. Ön mosolyog, természetesen, mert önnek ez csak egy politikai támadási kísérlet, nem valóban a betegekre gondol, nem valóban a kezelésekre gondol, csak keres valami hírt, keres valami álhírt, amelynek kapcsán itt a parlamentben fel tud szólalni. Természetesen bőven vannak megoldandó feladatok a magyar egészségügyben. Két olyan állítás van, amit senki sem mondhat, az egyik az, hogy az egészségügyben nem történt előrelépés az elmúlt hét-nyolc évben, a másik pedig hogy minden rendben van a magyar egészségügyben. E kettő között kell az optimumot megtalálnunk. Mi úgy gondoljuk, azzal, hogy növeltük az egészségügyben dolgozók bérét, az orvosoknak tavaly és az idén összességében 207 ezer forinttal, az ápolóknak 65 százalékkal növeljük négy év alatt a bérét, az, hogy ma már közel másfél évvel fiatalabb a mentőautók átlagéletkora, mint akkor, amikor önök voltak kormányon, mind-mind előremutató lépés. De hogy ezek a folyamatok továbbra is ebbe a pozitív irányba tudjanak fordulni, annak a Fidesz-KDNP a biztosítéka. Mert ha önök jönnek vissza, akkor csak az elbocsátás, a megszorítás és a privatizáció lesz az egészségügyre jellemző, mint ahogy 2010 előtt is az volt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Ugyancsak napirend előtti felszólalásra jelentkezett Szél Bernadett frakcióvezető asszony, LMP-képviselőcsoport: „Hagyjuk a számokat, miniszter úr, én máshogy látom a világot” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! A napirend előttim címe egész pontosan úgy hangzott, hogy „Hagyjuk a számokat Zolikám, én máshogy látom a világot”.
Képviselő asszony, bocsásson meg, hogy közbeszólok, én önnek is megadtam és megadom a tiszteletet, azt gondolom, hogy ön is megadhatja a kormánytagoknak. Folytassa!
Én mindenkinek megadom a tiszteletet, csak pontosítottam, hogy mi volt a napirend előttim címe, ugyanis ez bevonult a világtörténelembe. De akkor beszéljünk arról, ami a napirend előttimnek igazából a témája, ugyanis ma a gyermekjogok világnapja van, és szerintem alap az, hogy a lehető legjobb oktatásban kell a diákokat részesíteni. A napirend előttim valós címe is arról szólt, hogy Magyarországon ma a gyermekek nem kapják meg a lehető legjobb oktatást. Főleg így a XXI. században ez nagyon kínos, mert a világban zajlik egy okosforradalom, és a XXI. század nyertesei többek között olyan egyetemekről kijövő diákok lesznek, amilyen egyetemeket a tisztelt Fidesz meg a még tiszteltebb KDNP be akar záratni ebben az országban. Mondjuk ki az igazat: Orbán Viktor jelenlegi miniszterelnök ebből az országból buta országot akar csinálni. Az a lényeg önöknek, hogy minél kevesebb tudással rendelkezzenek a magyar emberek, mert őket lesz könnyű megvezetni demagóg, buta politikával, amit önök csinálnak, és ezeket az embereket tudják önök beállítani különböző gyártósorok mellé, és még sok pénzt se akarnak nekik fizetni. Ez az önök filozófiája, és ez áll a mögött a hétéves tevékenység mögött, ami arról szól, hogy önök szisztematikusan akarják lerombolni ebben az országban az oktatást. Emlékszünk rá, amikor Pokorni Zoltán oktatási témában meg mert szólalni, és elő akart állni konkrét érvekkel és konkrét szakmai számításokkal, a miniszterelnök úr állítólag azzal zárta rövidre a vitát, hogy „hagyjuk a számokat, Zolikám, én máshogy látom a világot”. Nos, én attól tartok, hogy a jelenlegi miniszterelnök az égvilágon semmit nem ért az oktatásból, egyszerűen úgy tűnik, hogy a felcsúti stadionból túl messze van számára ez az egész történet. Pedig ha körbenézne egy kicsit az országban, nem tudunk a közoktatásban sem és a felsőoktatásban sem olyan példákat mondani, ami jól működik ebben az országban. Nézzük a bölcsődei meg az óvodai férőhelyeket! Évek óta figyelem, ahogy önök kampányolnak át nem adott férőhelyekkel. Ott zsúfoltság van, bezzeg az önök stadionjaiban egyáltalán nincs zsúfoltság. Ennek ellenére önök stadionokat építenek, és nem bölcsődéket meg óvodákat csinálnak kellő számban. Az általános iskolában pedig, ha már a gyermekjogok világnapja van, akkor azt tudom mondani, hogy gyermekkínzással felérő helyzetek vannak. Egy alig hatévesnél is több kisdiák hatkilós iskolatáskával indul az iskolába, hat órát ül ott nemegyszer, és ezek a gyerekek az óvoda után szembesülnek egy ilyen helyzettel. Tisztelt államtitkár urak itt a zsöllyékben, legyenek kedvesek, mondják meg, hogy normálisnak tartják azt, hogy egy gyermeket ilyen helyzetbe hozunk az óvoda után rögtön? Én azt gondolom, hogy ez teljes mértékben elfogadhatatlan, leterheltek a gyermekek, de leterheltek egyébként a tanárok is. Sokszor nincs tankönyv, vagy ha van, akkor kísérleti tankönyvekről lehet beszélni, amiben meg szexista meg mindenféle kirekesztő tartalmak vannak. Nézzék csak meg! Vannak még olyan nők ebben az országban, mint én, akik gazdasági pályán végeztünk. Mit gondolnak, mit érzünk akkor, ha egy olyan példa van a gyermekem tankönyvében, hogy oda van rajzolva egy ábra, és rajta van egy kiabáló szülőpáros, s az egyik gyerek megkérdezi a másiktól, hogy mi ez a kiabálás a szomszéd szobából. Hát, csak apa magyarázza anyának a matekpéldát. Hát tudja, vannak olyan nők ebben az országban, akik ők magyarázzák a fiuknak a matekpéldát, ennek ellenére ilyen tankönyveket sóznak a gyermekeinkre! Arról nem is beszélve, ha megnézzük, hogy önök a középiskolában milyen tevékenységet tettek le, az is nagymértékben fölháborító. Egy 73 milliárdos megszorító csomagnak az az eredménye, hogy önök 16 éves korra csökkentették ebben az országban a tankötelezettség felső korhatárát. Innentől kezdve azt tudom mondani, hogy önök 73 milliárd forintért odadobták a gyermekek jövőjét. Én voltam olyan kistérségben, ahol amikor 13-14 éves diákoktól megkérdezték, hogy mik akarnak lenni, azt mondták, hogy közmunkások, mert azt látják, hogy a szüleik is közmunkások lettek, és egyszerűen nincs kitörés abból a helyzetből, amiben vannak. A felsőoktatásról pedig csak annyit szeretnék önöknek mondani, hogy jelenleg nincs magyar egyetem a legjobb 300-400-500 között. Ez mondjuk, korábban is így volt, de az, ami most történik, hogy évről évre kevesebb diák jut be a felsőoktatásba, azt gondolom, hogy egy nemzeti tragédia. Még egyszer mondom, a XXI. század nyertesei olyan egyetemekről fognak kikerülni, mint a CEU, amelyet önök éppen be akarnak záratni. Az oktatás nálunk, az LMP-ben prioritás, és ha tetszik önöknek, ha nem, mi négy év alatt duplájára fogjuk emelni azt a pénzt, amit ez az ország az oktatásra fordít, mert az oktatás a világon a legjobb befektetés. Egy közös nevezőre van szükség. Azt gondolom, mindenki pártok fölött kell hogy támogassa azt a programot, ami az oktatás szisztematikus megújításáról szól. De az biztos, hogy az LMP kormányon minimum meg fogja duplázni a pedagógusok bérét, a diákoknak egy normális, élhető iskolát teremtünk, a helyi kisközösségeknek pedig vissza fogjuk adni az iskoláikat, mert mi tudjuk, hogy Magyarország olyan lesz húsz év múlva, amilyen most az oktatásunk.
Köszönöm szépen, frakcióvezető asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Asszony! Tisztelt Ház! Az elmúlt években több mint 500 milliárd forinttal növeltük az oktatásra fordítható kiadásokat. Mondjon nekem egy olyan OECD-országot, ahol nagyobb mértékben nőttek a pedagógusbérek az elmúlt években, mint Magyarországon! [[Dr. Szél Bernadett: Ezt nem kérdeztem!]] Nem tud ilyet mondani, tisztelt képviselőasszony. De nem is nagyon van. [[Zaj az LMP és az MSZP soraiban.]] Az ellenzék nem szeret válaszolni, csak kinyilatkoztatni szeret. Persze azt szereti mondani, hogy a CEU a legjobb egyetem, az egész ország legyen CEU. [[Dr. Szél Bernadett: Hányan végeztetek ott?]] Nyilván lehet ilyesfajta dolgokat mondani, de amikor a valósággal szembesül, tisztelt képviselő asszony, akkor úgy látom, az ön keze is megremeg, amikor azt kéne mondani, hogy hol volt egy másik kormány a legfejlettebb országok közül, az OECD-országok közül, amelyik ilyen mértékben emelte a pedagógusok bérét. Egy-kettő van, amelyik hasonló vagy megközelíti, de azért Magyarország igencsak kimagaslik abban, hogy a pedagógusok bére más országban olyan mértékben nem emelkedett, mint Magyarországon. Pontosan azért tettük ezt, mert a pedagógusok munkáját meg kell becsülni, és ahhoz alapfeltevés, hogy a pedagógusokat rendesen meg kell fizetni. Ezért emeltük a pedagógusok bérét 50 százalékkal [[Kunhalmi Ágnes: És miért ment el 5 ezer pedagógus a rendszerből?]] és ennek köszönhetően ma már 2 ezerrel több pedagógus tanít. Bár igaz, hogy a szocialisták, ha már így belekiabáltak, 15 ezer pedagógust elbocsátottak Magyarországon 2008-2009-ben. [[Kunhalmi Ágnes: Nyugdíjba mentek, uram. Miért keveri össze a dolgokat?]] Tisztelt képviselő asszony, olvassa el a saját baráti szakszervezeteik akkori nyilatkozatait, mondjuk, Mendrey Lászlóét, ő nem azt mondta, hogy nyugdíjba mentek, hanem azt, hogy önök 15 ezer embert elbocsátottak. Ő persze akkor nem szervezett tüntetést. De hadd kanyarodjak vissza az LMP-re, mert nagyon veszélyes dolgokat mondott az LMP frakcióvezető asszonya. Tehát 50 százalékkal emelkedett a pedagógusbér, és ennek következtében növekedett a pedagóguspályára jelentkezők száma 10 ezerről 13 ezerre, és ezért növekedhetett a felvett pedagógushallgatók száma is 6 ezerről 10 ezerre, pontosan azért, hogy a jövő Magyarországában minél jobb képességű tanárok legyenek, és minél szélesebb merítésből minél többen tudjanak beállni akkor, amikor valóban egész Európában jellemző, hogy elöregedő pálya a pedagóguspálya. [[11.30]] Ezért kell a fiatalokat ösztönözni erre, ezt sikerült a Fidesz-KDNP-nek elérnie. Nem hiszem, hogy másoknak lettek volna életképes javaslatai, de a Fidesz-KDNP-nek működő javaslata volt, amivel érezhető mértékben nőtt a pedagógus-utánpótlás Magyarországon.Mit tenne az LMP a pedagógusbérekkel? Egy középiskolai tanár átlagbére ma Magyarországon 313 ezer forint. Ebből a jelenlegi adózási rendszerben 46 798 forint szja-t kell fizetnie. Az LMP által közzétett szja-tábla szerint 75 ezer forintot kellene befizetnie ennek a középiskolai tanárnak. Tehát egy átlagos középiskolai tanár zsebéből az LMP adótáblája havonta 30 ezer forintot húzna ki, hiszen nem 46 ezer forintot, hanem 75 ezer forintot kellene fizetnie. Tisztelt Képviselő Asszony! Önök leírnak dolgokat, és nem számolnak utána. De a magyar állampolgárok utánaszámolnak, és látják, hogy egy magyar középiskolai tanár mennyivel járna rosszabbul az LMP adótáblájával: 30 ezer forint mínuszban lenne. Ez évi 360 ezer forint, amit önök az adótáblájukkal kivennének egy átlagos fizetésű magyar középiskolai tanár kezéből. [[Közbeszólásra:]] Miért, mennyi? [[Dr. Szél Bernadett: Hazudsz! Duplájára emelnénk a bérüket.]] Mennyi? Tisztelt Képviselő Asszony! Az önök adórendszere 24 százalékos adóval sújtana már egy középiskolai tanárt, ami azt jelenti, hogy neki 46 ezer forint adó helyett 75 ezer forint adót kellene fizetni. Rosszabbul járna egy magyar középiskolai tanár az önök rendszerében. Tisztelt Képviselő Asszony! Az a cél, hogy legyen több és jobb színvonalú óvodai és bölcsődei férőhely. Ez minden jóérzésű ember közös célja. Csak van olyan kormány, a Fidesz-KDNP, amelyik több mint 100 milliárd forintot tud erre szánni, hogy új férőhelyek épüljenek, korszerűbbé váljanak. Más kormányok ezt nem tudták megtenni. Amit ön mond a tankönyvpiacról: ön egyértelművé tette, hogy újra privatizálnák a magyar tankönyvpiacot. A privatizációval a magyar családok az elmúlt években jól nem jártak. Ön itt is elmondta, de ma sok kérdésük van, amelyik az oktatás kérdésével foglalkozik, és feketén fehéren, betűről betűre leírták, hogy újra privatizálnák a magyar tankönyvellátást. [[Dr. Szél Bernadett, Kunhalmi Ágnes és Bangóné Borbély Ildikó folyamatosan közbeszól.]] A privatizáció pedig mindig, az elmúlt években is áremelkedést jelentett, amit a magyar családoknak kellett kifizetni. Most a Fidesz-KDNP révén több mint egymillió diák ingyenesen kap tankönyvcsomagot. Önök privatizálnák ezt a területet, ami vagy közvetlenül a családoknak, vagy közvetetten a költségvetésen keresztül kerülne többe, tisztelt képviselő asszony. Azt hiszem, ez a werberi logika, ez a werberi retorika, amit ön itt a Házban visz, nem biztos, hogy a választók széles körének szimpátiáját élvezi. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Hadházy Ákos képviselő úr ügyrendi kérdésben kért szót. Tájékoztatnom képviselő urat, szíveskedjen a házszabály vonatkozó részét megnézni, ugyanis napirendet érintően lehet ügyrendi kérdésben szót kérni, ez pedig napirend előtti felszólalás. Tehát ebben a kérdésben, amennyiben ön feltétlenül ragaszkodik hozzá, én képviselőtársaim megértését kérem; akkor legyen kedves, egyperces lehetősége van. Öné a szó.
Köszönöm szépen elnök úr nagylelkűségét. Én egy félreértést szeretnék eloszlatni. Ugyanis ön nyilván a Balog Zoltán miniszter úrhoz való lojalitás miatt megszegte kötelességét. [[Dr. Rétvári Bence: Mondd az indítványt!]]
Képviselő úr, tájékoztatnom kell önt… [[Dr. Hadházy Ákos hangosítás nélkül folytatja felszólalását.]] [[Dr. Hadházy Ákos hangosítás nélkül folytatja felszólalását.]] Képviselő úr, minekutána… Képviselő Úr! Képviselő Úr! Képviselő úr, lenne szíves egy pillanatra figyelni, hogy tájékoztassam önt?! (Dr. Hadházy Ákos hangosítás nélkül folytatja felszólalását.) Lenne szíves figyelni? Kérem szépen, minekutána ön az ülés vezetését nyilvánosan a Ház előtt nem bírálhatja, így ezt nem tekintettem ügyrendi felszólalásnak, ezért kértem, hogy szíveskedjen befejezni felszólalását.Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Ki állítja meg az ország kiürülését?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Miközben a kormányzat rendre dicshimnuszokat zeng a magyarországi bérszínvonal nagyon lassú, szerintük mérhető felzárkózásáról, ha euróban mérjük a magyar keresetek alakulását, akkor sajnálatos módon azt tapasztaljuk, hogy még a régióbéli versenytársakétól is elmarad a magyar fizetések növekménye.Bizony azt látjuk, hogy a Jobbik béruniós kezdeményezésének létjogosultsága erősebb, mint valaha, hiszen ha ezeket a béreket, fizetéseket akár csak forintban nézzük, és összetételüket vizsgáljuk, akkor is azt látjuk, hogy nagyon széles magyarországi társadalmi csoportok elképesztő nyomás alatt kell hogy küzdjenek azért a nagyon minimális kereseti szintért is, ami éppen hogy a megmaradást teszi lehetővé. Ha pedig a kormányzati dicshimnuszokkal szembeállítjuk azt a mintegy 600 ezer honfitársunkat, aki már elhagyni kényszerült ezt az országot, akkor bizony látszik, hogy egy álvalóságban él a kormány, és olyan álhírekkel, áladatokkal próbálja fertőzni a közvélekedést, amelyek egyértelműen torzítják a valóságról szóló képet. A kis- és közepes vállalkozások adják a legtöbb munkahelyet Magyarországon, az ő problémáikra folyamatosan rezonálunk, jelenítünk meg programpontokat a helyzetük könnyítése érdekében, ugyanakkor nem lehet megfeledkezni egy igen széles rétegről, a multinacionális cégek dolgozóira gondolok. El kell mondjuk, a Jobbik nem tekint ellenségként a multicégekre, még akkor sem, ha ezermilliárdos nagyságrendű adózatlan nyereségtömeget visznek ki ebből az országból minden évben. A Jobbik egyértelműen úgy látja, hogy a közteherviselés hatálya alá kell vonni őket tisztességes módon, tehát ugyanolyan versenyfeltételek vonatkozzanak minden hazai és külföldi szereplőre, adott esetben kicsire és nagyra is, de senki ne tudjon kitérni a közteherviselés alól, úgy, ahogy a Fidesz regnálása alatt ez sikerült az érintett multicégeknek. Sikerült nekik, hiszen az általam nagyon nem tisztelt szociálliberális kormányzati időszakhoz képest is több dotációval jutalmazza ez a kormány az érintett multicégeket, legyen szó munkahelyteremtési támogatásokról, infrastrukturális beruházásokról vagy adókedvezményekről. És arra is emlékezhetünk, hogy miniszterelnöki szinten, Orbán Viktor szájából hangzott el, adott esetben Szaúd-Arábiában, ha emlékeim nem csalnak, hogy bizony a magyar munka törvénykönyve meglehetősen rugalmas, a bérszínvonal alacsony, tehát ennek ürügyén jöjjenek a befektetők Magyarországra. Ugyanakkor a Jobbik elutasítja ezt a vérlázító indoklást. Nem lehet versenyhelyzeti előnyt kovácsolni abból, hogy a magyar emberek nem kapják meg a munkájuk ellenértékét sem, még azt a minimális összeget sem, ami adott esetben egy német vagy egy brit fizetéshez képest eltörpül. Azt is látjuk, hogy a kormányzat a pluszkedvezmények folyósítása mentén stratégiai szerződéseket nem a magyar kis- és közepes méretű vállalkozásokkal kötött, hanem pont az érintett multicégek tömegével. Információink szerint ennek egy jó részét titkosította, titkosíttatta. [[Dr. Rétvári Bence közbeszól.]] Viszont egyetlen áruló momentumban biztosak lehetünk a kormányzat tevékenységét illetően. Nem annyira vicces, államtitkár úr, mint ahogy ön gondolja, mert önök a stratégiai szerződéseikben egyetlen alkalommal sem kötötték ki a magyar munkabérek lassú felzárkóztatásának szándékát. Tehát kiszolgáltatták a magyar dolgozókat ezen cégeknek, és tulajdonképpen hagyták, hogy azt tegyék ezen magyar dolgozókkal, amit csak akarnak.A Jobbik éppen ezért haladéktalannak tartja a stratégiai szerződések újratárgyalását, egyetlen nagyon fontos vezérfonal mentén, a bérek lassú, de biztos felzárkóztatását igenis ki kell kötni ezekben, hiszen ha bármely miniszter vagy államtitkár megvizsgálja az amúgy nagyon alacsony magyar termelékenységi növekményt, azt látja, hogy még attól is elmarad a magyar fizetések növekményének szintje. Tehát a Jobbik első lépcsőben azt akarja, hogy legalább amennyire a termelékenységünk lassan, alacsony mértékben, de nő, legalább annyira nőjenek a fizetések és a bérek Magyarországon. Hiszen ettől messze elmaradunk jelen pillanatban. Ennek árát a magyar családok, a magyar dolgozók fizetik meg. Végeredménye pedig az az elképesztő kivándorlási spirál, aminek következtében már minden hatodik gyermek a jelenlegi határainkon kívül születik meg, ha a magyar gyermekek viszonylatában folytatjuk vizsgálatainkat. Legalább ekkora hangsúllyal kéne hogy latba essen a dolgozói képzés, hiszen az érintett multicégek 40-45 százaléka egyetlen forintot sem költ dolgozói kompetenciájának szélesítésére. Ide kell értsük a közbeszerzések újragondolását, ahol az önök érájától eltekintve mi nem előre kiírt pályázatokat akarunk egy Jobbik-kormány győzelme esetén, egy Jobbik-kormány megalakulása esetén keresztülvinni, hanem egyértelműen azokat a magyar társaságokat akarjuk kedvezményezetti helyzetbe hozni, akik vagy nem érik el a 200 millió forintos bevételi szintet, vagy 10-20 fő alatti a munkavállalói létszámuk, de mindenképpen lenne helyük ebben a rendszerben.Végül pedig a szakképzési rendszer átalakításával lassítani kell a kivándorlási spirált, és Magyarországon kell megfelelő klímát teremteni minden magyar dolgozó számára, aki itt kíván érvényesülni. [[11.40]] Ezen a területen elképesztő árulásokkal halmozott a kormányzat utóbbi évekbeli cselekvési sora. Éppen ezért adódik a kérdés, hajlandóak-e változtatni az eddigi önfeladó magatartáson. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Cseresnyés Péter államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Azt lehet mondani ez után a felszólalás után is, hogy a Jobbik szájából egyszerre fújnak hideget és meleget. Éppen amit gondolnak, adott pillanatban mondják, aztán lehet, hogy a következő pillanatban egy másik dolgot mondanak. Mert akkor, amikor számonkérnek a kormányon intézkedéseket… - erre majd szeretnék kitérni, hogy milyen eredményes intézkedések történtek foglalkoztatáspolitika, béremelés területén az elmúlt időszakban, és szeretném emlékeztetni önöket arra, hogy vannak olyan települések, egyiknek el is hangzott a neve, ahol önök adják a polgármestert. Ott bizonyíthatták volna [[Z. Kárpát Dániel: Miről beszélsz?]] hogy egyébként, ha hatalomban vannak, ha az önök kezében van az irányítás [[Gyöngyösi Márton: A gazdaságot nem a polgármester irányítja! Dr. Rétvári Bence: Ózdra gondol!]] tudnak-e valamit tenni az ott élő emberek érdekében. [[Gyöngyösi Márton: A minisztérium dolga lenne…]] Tiszavasváriban az ország egyik legnagyobb munkanélküliségét tudjuk megállapítani. Ez természetesen az önök hibája is, mert önök tudnának ott legjobban segíteni az ott élő embereknek. De visszatérve az ön által felvetett kérdésre és témákra [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] szeretnék reagálni [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] például arra, hogy mekkora a Magyarországról való kivándorlás munkaszerzés okán. Én többször ajánlottam már az önök figyelmébe is egy 2016-os ENSZ-felmérést, ahol bemutatták azt, hogy az Európai Unió országaiból hányan mennek külföldre munkát vállalni, vagy éppen hányan élnek időlegesen, hosszabb-rövidebb ideig egy másik országban. [[Gyöngyösi Márton: Csak nem kényszerből, államtitkár úr!]] A térség egyik olyan országa Magyarország, amelyik a legkevesebb embert bocsátotta ki külföldre azért, hogy munkát vállaljanak. ENSZ-felmérésről van szó természetesen. [[Gyöngyösi Márton: Csak nem kényszerből!]] Amikor vitatkoznak velem most itt bekiabálva a mögöttem lévő sorokból, nem velem vitatkoznak, hanem egy ENSZ-felméréssel. A térségben nálunk a legalacsonyabb az országot munka szempontjából elhagyók száma, sőt azt lehet mondani, hogy Nyugat-Európában is jó néhány olyan ország van, ahonnét többen elmentek munkát vállalni más országba, mint Magyarországról. Tehát nem igaz az, hogy tőlünk rohamosan növekedő módon és mennyiségben mennek el az emberek dolgozni. [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] Sőt, az adatok azt bizonyítják, hogy az elmúlt időszakban, köszönhetően a foglalkoztatáspolitikai intézkedéseknek, az emelkedő béreknek, jelentős mértékben jönnek vissza az emberek azok közül, akik munkát vállaltak Nyugat-Európában. Úgyhogy a különbség a kifelé menők és a visszajövők között jelentős mértékben csökkent, lassan azt lehet mondani, hogy ez a különbség kiegyenlítődik. Ez többek között annak köszönhető, hogy az elmúlt időszakban jelentős mértékben emelkedtek a bérek. Amíg a 2013-2014-2015-ös évben 4-6 százalékkal emelkedtek Magyarországon a bérek, az elmúlt másfél-két évben jelentős mértékben, ezt a mértéket jóval meghaladó mértékben emelkedtek a bérek, és nem a bruttó bérek, nem a nominálbérek, hanem a reálbérek. Ez azt jelenti, hogy 2010-2016 között körülbelül 24 százalékkal emelkedett a reálbér Magyarországon, ez már sokakat itt tartott vagy éppen visszahívott Magyarországra, és az utóbbi egy évben, köszönhetően a 2016-os év végi hatéves bérmegállapodásnak, az elmúlt évben több mint 10 százalékkal növekedtek a reálbérek, és jelentős mértékben növekedtek a versenyszférában a reálbérek, abban a versenyszférában, ahol egyébként a foglalkoztatás döntő hányada megtörtént. Így azt lehet mondani, hogy 2010 óta egészen 2017 szeptemberéig, amíg az utolsó adat rendelkezésünkre áll, közel 34-35 százalékos reálbér-emelkedés következett be Magyarországon; egyrészt a versenyszférában, másrészt azon a területen, amit Rétvári Bence államtitkár úr is említett, például a pedagógusbér-emeléseknél és más olyan területeken történő béremeléseknél, ahol a kormányzatnak ráhatása volt. Hisz a rendvédelmi dolgozóknak, az egészségügyben dolgozóknak, a szociális területen dolgozóknak a bére is emelkedett az elmúlt időszakban. Így mondhatjuk azt, hogy az elmúlt 6-7 évben körülbelül 34-35 százalékkal növekedtek a reálbérek. És a foglalkoztatás: 2010 óta több mint 700 ezerrel többen dolgoznak Magyarországon, mint előtte, és több mint 500 ezer fővel növekedett a versenyszférában foglalkoztatottak száma, tehát döntő hányada ebben a szférában tudott elhelyezkedni az elhelyezkedő dolgozóknak. Úgyhogy cáfolom mindazt, amit ön mondott. [[Z. Kárpát Dániel: Az nem ugyanaz!]] Azt gondolom, saját udvarukban kellene rendet tenni, tisztelt jobbikos képviselő úr, és ne bennünket számonkérni [[Moraj a Jobbik soraiban. Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] azoknak a pozitív eredményeknek a tekintetében, amiket az elmúlt időszakban a statisztika kimutat, és egyébként európai uniós államok [[Z. Kárpát Dániel: Stadion, nem statisztika!]] az Európai Unió és a hitelminősítő intézetek is elismertek. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Németh Szilárd István képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport: „Mondjunk nemet a kötelező kvótára!” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ma különös reggelre ébredtünk, hiszen az Európai Unió után maga Soros György is kitöltötte a nemzeti konzultációs ívet, adott egy interjút a Financial Timesnak - ez ma reggel megjelent -, amiben kapásból letagadta, hogy lenne ilyen elképzelése a világról, amit itt mi a konzultációban megkérdezünk az emberektől, majd a saját honlapján végigment mind a hét ponton, és az összes elképzelésére igent mondott. Egyébként a Financial Timesban nem feledkezett meg arról, hogy az általa letagadott Soros-tervet, ha nem teljesíti Magyarország, akkor a következőt kell csinálni az országgal, tehát befenyítette az egész országot: „Eljött az ideje annak, hogy a többi EU-tagország kormánya erőteljesebb választ adjon arra, ahogy Orbán a civil társadalommal bánik, és foglalkozzon a magyarországi jogállamisággal kapcsolatban felmerült félelmekkel is.” Tehát elővette a régi kazettát, és újból lejátszotta. Ennyit Soros Györgyről. Azt gondolom, hogy semmi sem időszerűbb, mint hogy most a magyar emberek ezt a fenyegetést meghallják, és elmondják erről is a véleményüket. Persze, ment a magyar televízióban is, ezzel párhuzamosan tegnap készült egy interjú Malin Björk asszonnyal, az Északi Zöld Baloldal/Egységes Európai Baloldal EP-képviselőjével, és őt is… - egyébként ez a hölgy a LIBE-bizottság tagja és a honfitársa, Cecilia Wikström jobbkeze ebben a bizottságban, hogy a Soros-tervet gyakorlatilag át lehessen nyomni teljes egészében a különböző brüsszeli jogalkotó szerveken. Nos, ez a hölgy ugyanazt a mantrát elmondta. Ő volt az, aki régen úgy nyilatkozott, hogy senki sem tekinthető illegális bevándorlónak Európában, tehát mindenki, aki jött, azt gyakorlatilag Soros kívánalmának megfelelően be kell fogadni. Most pedig azt mondta ebben az interjúban, hogy néhány ezer menekült magyarországi befogadása kifejezetten üdvözítő lenne. [[Dr. Szél Bernadett felé:]] Úgy látom, az LMP miniszterelnök-jelöltje ennek nagyon örül. Valószínűleg ők ketten egyeztethettek erről az előterjesztésről [[Dr. Szél Bernadett: Kérsz egy feljelentést, Szilárd?]] Vagy ha nem, akkor azt gondolom [[Dr. Szél Bernadett: Kérsz egy feljelentést?]] , vagy ha nem egyeztettek erről az előterjesztésről, akkor gondolom, hogy az LMP miniszterelnök-jelöltje teljes mértékben egyetért a svéd politikusasszonnyal. Aztán ő is megfenyegeti az országot, és azt mondja, hogy ha nem teljesíti Magyarország, akkor ő megértéssel fogadná, ha egyes kormányok, akár a fejlesztési alapok területén hatnának azokra az országokra, amelyek mindig ki akarnak maradni valamiből. Persze, a svéd állapotokat, a svédeket hozza fel példának számunkra, hogy fogadjuk már el azt, ami Svédországban is megvalósult. Szerencsére nemcsak ő szólalt meg a svédek közül tegnap, hanem a biztonsági szolgálat főnöke is, aki mindössze két adatot mondott el. Az egyik, hogy a kétszázas nagyságrendű radikális iszlamisták számáról hét év alatt többezresre nőtt a Svédországban a szolgálatok által nyilvántartott radikálisok száma, és 2016-ban 129 ezer szexuális bűncselekmény történt Svédországban, miközben 160 ezer illegális bevándorlót fogadtak be a svédek. [[Dr. Szél Bernadett és dr. Hadházy Ákos a Németh Szilárd István mögötti padsorba lépnek, és felmutatnak egy-egy A4-es lapot, amelyeken a felirat: „Hazudik”.]] Szóval, teljesen egyértelmű mindenki előtt ez alapján a két megnyilatkozás alapján, két önvallomás alapján, hogy ez a Soros-terv mégiscsak létezik, és ezt a Soros-tervet nyomták át teljes egészében a LIBE-bizottságon és az Európai Parlamenten... [[Az elnök csenget.]]
Bocsásson meg, képviselő úr!
…amely mind-mind az illegális bevándorlóknak…
Képviselő úr, bocsásson meg!
…az érdekei mentén született meg. Ennek a lényege, hogy egy felső időkorlát és létszámkorlát…
Szíveskedjenek helyüket elfoglalni, képviselő asszony és képviselő úr!
…nélküli, kötelező kvótát alkalmazzanak [[Dr. Fónagy János: Kivitetni! Gyöngyösi Márton: Sőt, lelövetni!]] , alkalmazzon az Európai Unió. Elnök Úr! [[11.50]]
Képviselő úr, kérem, egy pillanatra függesszük fel, be fogom számítani az időt! Frakcióvezető asszony, képviselő úr, foglalják el a helyüket! Figyelmeztetem önöket! Foglalják el a helyüket, fejezzék be a demonstrációt! Még egyszer jelzem, foglalják el a helyüket! Nem teszik? Rendben. Képviselő úr, szíveskedjen folytatni, a szükséges intézkedéseket megteszem.
Köszönöm szépen. Még egyszer szeretném hangsúlyozni, hogy a Soros-terv, illetve a LIBE bizottságon átnyomott határozat lényege, amelyet teljes egészében elfogadott, és magáévá tette az Európai Parlament a 390-175-44 arányú döntésével, hogy egy idő nélküli és a létszámot tekintve felső korlát nélküli kötelező kvótát lehessen alkalmazni minden egyes tagország tekintetében. [[Szilágyi György az ülésterem közepére megy, és fényképet készít Németh Szilárd Istvánról és a mögötte álló két LMP-s képviselőről. Elnök a mikrofonja bekapcsolása nélkül: Szilágyi képvi­selőt figyelmeztetem, mert fényképezett.]] És aki ezt nem fogadja el, az ellen az ország ellen szankciókat kell bevezetni. Ezek a szankciók pedig azokat a felzárkóztatási és fejlesztési alapokat fogják érinteni [[Burány Sándor: Amit elloptok!]] , amelyekkel egyébként a kelet-európai országok, a sok-sok évvel később csatlakozott országok helyzetbe hozását, illetve az európai szintre emelését szerették volna segíteni. Az egész ügyet egy úgynevezett családegyesítési kritérium megfogalmazásával is segítik. Gyakorlatilag 30 fős csoportok is kérhetik az áthelyezésüket az Európai Unió bármelyik országába [[Gyöngyösi Márton: Vezérszónoki? Mirkóczki Ádám: Idő, idő!]] amit éppen maguknak kiválasztanak, vagy ha nem választanak ki, akkor bevonják a Soros által támogatott, Soros által pénzelt NGO-kat, akik, hogy ha bevállalják ezeknek a csoportoknak a gondozását [[Ban­góné Borbély Ildikó: Mondjad, mondjad!]] azon a pénzen egyébként, amit Soros György fizetett meg, vagy pedig amit a magyar adófizető polgároktól fognak erre kicsikarni, akkor az adott országban is lehet alkalmazni a kötelező kvóta alapján ezeknek az embereknek a befogadását. [[Mirkóczki Ádám: Még húsz percet szeretnénk!]] Arra kérek mindenkit, a magyar embereket, a magyar kormány tagjait, a parlament tagjait és az EP-képviselőinket is, hogy fogjunk össze ebben a kérdésben. A jövőnk múlik ezen, és védjük meg közösen az országot, utasítsuk el Soros Györgyöt! [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Dr. Szél Bernadett és dr. Hadházy Ákos helyet foglalnak.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy Szél Bernadett és Hadházy Ákos képviselők [[Németh Szilárd István: Szél Bernadett miniszterelnök-jelölt! Ennyi!]] a házszabály 38/A. §-a értelmében szemléltetés iránti kérelmet nem terjesztettek elő [[Dr. Szél Bernadett: Nem bíráljuk a házvezetést!]] figyelmeztetésre nem fejezték be, ezért a szemléltetés szabályainak megsértéséről tájékoztatom a házelnököt, és a szükséges bírságot kezdeményezni fogom, amelyeket [[Dr. Józsa István: Terror! Terror!]] valószínűleg a Ház elfogad. [[Dr. Szél Bernadett: Fizetünk! Németh Szilárd István: Legalább hagyták elmondani a beszédemet!]] Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk. [[Zaj az ellenzéki padsorokban. Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] Képviselőtársaim! [[Bangóné Borbély Ildikó a helyét elhagyó Németh Szilárd Istvánnak: Nem hallgatod meg a választ, Szilárd? Nem hallgatod meg? Az elnök ismét csenget.]] Egyelőre, képviselőtársaim, tisztelt Országgyűlés, most megadom a szót Dömötör Csaba államtitkár úrnak, aki válaszolni kíván az elhangzottakra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Elöljáróban szeretnék egy dolgot elmondani. Mi időről időre megadjuk a tiszteletet mindazon ellenzéki képviselőknek [[Nagy zaj, derültség, taps az ellenzéki padsorokból.]] akik különböző módokon kritizálják a kormányt [[Dr. Szél Bernadett: Milyen tiszteletet?]] különböző módokon kritizálják a kormányt, és azt szeretnénk kérni önöktől, hogy önök is adják meg a tiszteletet azoknak a választóknak akik kitüntették bizalmukkal az itt lévő frakciót, a kormánypárti frakciókat. [[Németh Szilárd István tapsol.]] Egyébként azt is szeretném elmondani, hogy sajnálom, hogy Ron Werber tanácsaiból ennyire futja. Ez itt az Országgyűlés, nem pedig az LMP-nagyválasztmány, és amit láthattunk, rendkívül méltatlan egy magát miniszterelnök-jelöltnek tekintő képviselő asszonyhoz. [[Firtl Mátyás: Így van, ez a szégyen! Dr. Szél Bernadett: Még kordont is fogok egyszer bontani! Dr. Rétvári Bence: A magyar választókkal szemben, nem velünk! Folyamatos zaj.]] Ennyit szerettem volna elmondani. De hogy reagáljak is, többször beszéltünk már arról az Országgyűlésben, hogy megkezdődött a betelepítési [[Dr. Szél Bernadett: Elég a hazugságokból! Elég belőle! Szégyelljék magukat!]] program végrehajtása, és elkezdték jogszabályba önteni ezeket a terveket… [[Folyamatos nagy zaj.]]
Képviselőtársaim!
…és annyi újdonság van a múlt hét óta, hogy a plenáris ülésen is döntés született azokról a tervekről, amelyekről szó van. Innentől kezdve ez az Európai Parlament hivatalos álláspontja. [[Németh Szilárd István: Így van!]] Lássuk egészen pontosan, hogy miről van szó! Felső létszámkorlát nélküli, kötelező elosztási eljárásról [[Z. Kárpát Dániel: Nem mond igazat!]] a már Európában lévő bevándorlókra vonatkozóan, és világosan szerepel ebben a rendeletben, amit elfogadtak az Európai Parlamentben, hogy elsősorban azokba a tagországokba irányítanák ezeket a bevándorlókat, akik eddig szerintük kevés [[Dr. Szél Bernadett: A rendelet a kormánynál van?]] bevándorlót fogadtak el. Az is világosan szerepel a szövegben, hogy az ellenőrzéseket nem a belépési országokban, hanem a célországokban, tehát itt, a mi országainkban kellene lefolytatni. Mindezek mellé megkönnyítenék a családegyesítéseket, és bevonnák az eljárásokba a sokat kritizált, átláthatatlan hátterű NGO-kat. Mi rendkívül felelőtlennek tartjuk, hogy az egyes uniós vezetők nem Európa határait akarják megvédeni, hanem a saját elhibázott politikájuk következményeit akarják azon országokra hárítani, akik a kezdetektől fogva felhívják a figyelmet a veszélyekre, és nemet mondanak a betelepítési kvótákra. Botrányos az, hogy az az ellenzék, amelyik az elmúlt években rendre letagadta ezeket a terveket [[Dr. Rétvári Bence: Így van! Most is tagadja!]] most is ezt teszik [[Dr. Szakács László: Ti jártok oda!]] idehaza letagadták, Brüsszelben pedig megszavazzák. Tisztelt képviselő asszony, az ön képviselője, akit önök Brüsszelbe delegáltak, azt mondta, hogy nem tud más megoldást elképzelni a válság megoldására, mint a kötelező kvótarendszer bevezetését. [[Z. Kárpát Dániel: Én utálom Sorost, de a te stílusod legalább annyira!]] Ez az önök álláspontja. [[Nagy zaj. Dr. Szél Bernadett: Soros György mit mondott?]] Kint az egész ellenzék ezt megtámogatja. Támogatta az MSZP, nézzék meg a jegyzőkönyvet! Támogatja az LMP. [[Dr. Szél Bernadett: Hazudtok! Reggeltől estig hazudoztok! Gyöngyösi Márton: Navracsicsot meg kellene győzni a Soros-tervről! Nagy zaj.]] Említettem a nyilatkozatot is. Sajnos a Jobbik is beállt ebbe a sorba. És hogy mi várható ezek után? Kezdődik egy háromoldalú egyeztetés az uniós intézmények között, jellemző módon a nyilvánosság teljes kizárásával. Ezt a botrányos tervet csakis a tagállamok tudják kisiklatni [[Z. Kárpát Dániel: Küldj már egyet a tervből, légy szíves!]] de ehhez kellő állampolgári támogatás kell. Na, ezért fontos az, hogy minél többen vegyenek részt a nemzeti konzultációban. Szeretnénk ezúton is köszönetet mondani mindazoknak, akik már elmondták a véleményüket, és azoknak is, akik ezután fogják tenni. [[Dr. Apáti István: És azoknak, akik nem?]] Nemrég valóban értesültünk arról, hogy maga Soros György is nyilatkozott; miközben az Európai Parlament az ő javaslatainak egy részét hajtja végre, erről szól a múlt heti szavazás, ő a magyar kormányt támadja. Színre lépése azt bizonyítja, hogy tovább fokozódik a nyomás Magyarországon, frontális támadást indítanak azok, akiknek nem tetszik többek között hazánk bevándorláspolitikája. Az aktivisták után most a milliárdos személyesen is beszállt a küzdelembe. Ebből azt látjuk, hogy az igazi politikai csata csak ezután kezdődik. [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] Egy dolgot biztosan állíthatok önöknek, az ellenzéknek is: nem fogjuk hagyni, hogy milliárdosok és senki által meg nem választott bürokraták a fejünk fölött hozzanak olyan döntéseket, amelyek a jövőnket fogják meghatározni akár évtizedekre is. A magyarokat ennél keményebb fából faragták. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm, államtitkár úr válaszát, és arra kérem képviselőtársaimat, ne feledjék, az Országgyűlés épületében vannak! A tárgyalóteremben vagyunk! [[Dr. Szél Bernadett: Ezért nem hazudozunk reggeltől estig, államtitkár úr! Szilágyi György közbeszólása. Zaj.]] Képviselőtársaim, amennyiben… [[Dr. Szél Bernadett: Ez a szégyen, amit ők csinálnak! További közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]] Legyen kedves! Legyen kedves, képviselő asszony [[Dr. Rétvári Bence: Fáj az igazság!]] ne tetőzze! Egy figyelmeztetése volt. Úgy gondolja, hogy kér egy másikat? [[Dr. Szél Bernadett: Írjon be nyugodtan, adom az ellenőrzőmet! Dr. Rétvári Bence: Megvárja Ron Werbert!]] Megkapja, megkapja! Megkapja! Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Rétvári Bence, KDNP [[Gyöngyösi Márton: Lemaradunk róla!]] ; Tuzson Bence, Fidesz; Ágh Péter, Fidesz; Ander Balázs, Jobbik; Hoppál Péter, Fidesz; Bodó Sándor, Fidesz; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Farkas Gergely, Jobbik; Tilki Attila, Fidesz, képviselő urak. Tisztelt Országgyűlés! Most, 11 óra 59 perckor elkezdjük a kérdések és azonnali kérdések tárgyalását. Tisztelt Országgyűlés! Burány Sándor, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszterhez: „Mikor hagyja le hazánkat Románia is?” címmel. Burány Sándor képviselő urat illeti a szó. [[12.00]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Urak! November elején megérkeztek az Európai Unió tagállamainak negyedéves növekedési adatai. Ezekből két dolog derül ki világosan. Az egyik az, hogy Magyarország lassabban növekedett, mint ahogy azt a magyar kormány várta, viszont Románia sokkal gyorsabban növekedett, mint ahogy azt a román kormány várta. Naptárhatással kiigazítva ez azt jelenti, hogy a román adat 8,8 százalékos, ami egészen döbbenetes kategória. Mindezt úgy, hogy keleti szomszédunk a válság után nagyobb gazdasági visszaesésből indulva tudott elérni Magyarországnál sokkal jobb eredményt. A befektetők szerint a két ország közötti olló tovább fog záródni, és a következő évtizedben Románia is lehagyja hazánkat, pontosan úgy, ahogy azt Csehország, Szlovákia és Lengyelország is tette. Tisztelt Államtitkár Urak! Mivel a román parlamentben egyre kevésbé számít populista szólamnak, hogy utol fogják érni Magyarországot, a Magyar Országgyűlésnek is tudnia kell, hogy mire számítsunk. Államtitkár Úr! Szeretnék egyenes választ kapni arra a kérdésre, hogy önök szerint Románia mikor fogja lehagyni Magyarországot. Tisztelettel várom válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Tállai András államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, Románia harmadik negyedéves GDP-adata igen jó számokat mutat. A növekedési folyamatokat azonban nem egy negyedévre szokták értékelni. Ezért ha megengedi, ha összehasonlítjuk a 2013 óta zajló folyamatokat Magyarországon és Romániában, azt látjuk, hogy a két ország gazdasági növekedése közelít egymáshoz, és közel sem olyan kiugró Románia eredménye, mint ahogy itt az utolsó, a harmadik negyedévet ön is értékelte. Magyarországnak gazdasági fejlettsége tekintetében továbbra is számottevő előnye van Romániához képest. Egyébként a román növekedés fenntarthatóságával kapcsolatban több elemző fogalmaz meg aggodalmakat. Így például az Európai Bizottság őszi jelentése is, hiszen értékeli a növekedés hátterét, és azt látják, hogy ugyanakkor pedig a román költségvetés hiánya nő, eléri a 3 százalékot, sőt valószínűleg meg is fogja azt haladni. Tehát a költségvetési egyensúly megbontása van folyamatban. A fiskális fegyelem az országban csökken, hiszen a külső egyensúlyi helyzet is romlott. A folyó fizetési mérleg hiánya ugyanis egyre növekszik. Ha tovább vizsgáljuk, megvizsgáljuk a munkanélküliségi adatokat, azt látjuk, hogy Romániában egyre nagyobb a munkanélküliség, sőt húszéves mélységbe zuhant. Ha megvizsgáljuk az államadósság adatait, azt látjuk, hogy Romániában a tendencia ellentétes, mint Magyarországon: növekszik az államadósság mértéke. Tehát a gazdasági növekedést lényegében hitelből, külső forrásból finanszírozza az ország, ezért nagyobb a fogyasztás, ezért tudja az adókat csökkenteni. De ha egyébként megvizsgáljuk a román szociáldemokrata párt gazdaságpolitikáját és az önök kormányzása alatt folytatott gazdaságpolitikát, láthatjuk, hogy hasonlóság van. Gyurcsány Ferenc maga mondta, hogy hitelből finanszíroztuk a bérek növekedését és az adók csökkentését. Ez történik most Romániában. Ez a modell Magyarország számára nem járható. Mi a magyar modellt fogjuk folytatni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] továbbra is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szávay István, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzetpolitikáért felelős tárca nélküli miniszterhez: „Mikor kezdi el végre a Kormány a Trianon 100. évfordulójára való felkészülést?” címmel. A kérdésre miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Balog Zoltán miniszter úr, az Emberi Erőforrások Minisztériuma képviseletében Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt hónapokban a Jobbik részéről több alkalommal is felszólaltunk már azzal kapcsolatban, hogy a magyar kormánynak minél hamarabb meg kellene kezdenie a felkészülést Trianon közelgő 100. évfordulójára. A kormány azonban láthatólag erre nem hajlandó, az idő pedig egyre sürget. Románia például gőzerővel készül az 1918-as nagy egyesülés centenáriumának jövő decemberi ünneplésére. 2016-ban már megemlékeztek az első erdélyi betörésük 100. évfordulójáról. Tavaly visszakerült a bukaresti diadalívre a magyar főváros neve. A Tarom román légitársaság pedig legújabb repülőgépét „Nagy Egyesülés” névre keresztelte. A román tudományos akadémia még júliusban közzétette centenáriumi programját, Bukarestben, Aradon és Gyulafehérváron monumentális emlékművek épülnek. Júniusban parlamenti bizottság alakult, a művelődési minisztériumon belül pedig külön centenáriumi főosztály működik. Elképesztő ünneplésre és a nacionalista indulatok felszítására kell tehát készülni a külhoni magyar közösségeknek, különösen Erdély magyarjainak.Nem véletlen, hogy a Magyar Állandó Értekezlet legutóbbi ülésén többen is sürgették a kormányt, és nemcsak Erdélyből, hogy tegyen lépéseket. Farkas Gergely képviselőtársammal februárban benyújtottunk egy javaslatot 2020 Trianon-emlékévvé nyilvánításáról és az arra való felkészülésről. A Fidesz azonban ezt lesöpörte, arra hivatkozva, hogy hamarosan majd valamilyen más, saját előterjesztést fognak készíteni, bár Lázár János elismerte, hogy egyébként csak pártpolitikai okai voltak ennek a leszavazásnak. Csakhogy ennek érdekében azóta sem, fél év elteltével sem történt semmi. Ezért most ismét beterjesztettük képviselőtársammal az emlékévvé nyilvánításról szóló javaslatunkat, remélve, hogy ezúttal már elnyeri a támogatásukat. Természetesen nyitottak vagyunk bármilyen módosító javaslatra, és szívesen várjuk más pártokból is képviselőtársaim csatlakozását. A fentiekkel kapcsolatban tehát két kérdésem lenne, államtitkár úrhoz. Támogatja-e a magát nemzetinek nevező kormány 2020 Trianon-emlékévvé nyilvánítását? Illetve hogyan kívánnak önök felkészülni, vagy miért nem készültek fel eddig? Miért nem kezdték el a felkészülést itthon, illetve a nemzetközi porondon egyaránt a környező államok, különösen Románia Trianonnal kapcsolatos külföldi propagandájára, belföldi megünneplésére [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ami által egyébként a külhoni magyarság idegennek, másodrendűnek érezheti magát szülőföldjén? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Trianon kapcsán is hideget-meleget egyaránt hallhattunk a Jobbiktól. Néha ilyen felszólalásokat, néha pedig Gyurcsánnyal versenyeznek, például akkor, amikor a szolnoki elnökük azt írja saját közösségi oldalán az erdélyi magyarokról, hogy a nagyobbik részük megvehető egy maradék üveggyönggyel, majd arra jutott az okfejtésében a Jobbik helyi vezetője, hogy nem érdemelték meg a kettős állampolgárságot, végül még egyéb, föl sem olvasom, hogy milyen dehonesztáló megjegyzéseket tett a határon túli magyarokra. [[Dr. Apáti István: Megszavaztuk!]] Úgyhogy ebből is látszódik, hogy pénzért és hatalomért jobbikosok sok mindenre és sok mindennek az ellenkezőjére is képesek. [[Dr. Apáti István: Lapozzál! Lapozzál!]] A Fidesz-KDNP számára… [[Dr. Apáti Istvánhoz: Látom, ez fáj a képviselő úrnak.]] A bekiabálásairól elég sokat hallhattunk az elmúlt napokban, úgyhogy szerintem jobb lenne kicsit nagyobb alázattal közelíteni a kérdéshez. [[Szávay István közbeszól. Dr. Apáti István: Majd azt én eldöntöm!]] Büszkén vállalja ezek szerint az elmúlt napokban mondott állításait, képviselő úr. Ez is fontos megerősítés volt. [[Dr. Apáti István közbeszól.]] A kettős állampolgárság a Fidesz-KDNP-kormány számára az egyik fontos és első lépése volt, itt a parlamentben szavaztunk róla. Volt, aki itt volt, volt, aki inkább a büfében adott egy interjút [[Szávay István: Hazudsz! Megint hazudsz!]] , amikor lehetett a határon túli magyarok számára fontos kérdésben dönteni, és emellett akár a Határtalanul!-programot is említhetném, ami a nemzeti összetartozásnak egy fontos programja, eddig közel 200 ezer magyar diák tudott így egy határon túli magyar közösséget felkeresni. Az első világháborúra való megemlékezéssorozat Magyarországon 2014-ben elkezdődött. Összességében 681 pályázatot támogatott az emlékbizottság, ez túl van azon a 150 millió forintos tételen, amelyet a Magyar Tudományos Akadémia fordít a trianoni felkészülésre, annak a tudományos megalapozására. Ebből a 681 pályázatból tudtunk támogatni kulturális rendezvényeket, könyvkiadást, filmforgatókönyvet, és nemcsak a határon innen újítjuk fel az összes első világháborús emlékművet, hanem 83 határon túli első világháborús emlékművet is igyekszünk méltó állapotba hozni, és a következő években - vagy inkább azt mondom, hogy a következő hónapokban - felújítani, hogy határon túl is a magyar hősök emlékét hirdessék. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Szávay István: A két kérdéshez köze nincs!]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Hadházy Ákos és Sallai R. Benedek, LMP képviselői, kérdést kívánnak feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Romokban a nyelvoktatás” címmel. Sallai R. Benedek képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Még van hátra vagy 5-6 hónapjuk, ameddig irányíthatják az országot. Nem késő elkezdeni valami jót tenni, és a nyelvoktatás pont egy olyan dolog, amiben nagyon sürgős cselekedetekre lenne szükség szerte az országban, hiszen a Magyarországról való kivándorlás egyik megakadályozásának eszközeként, úgy látszik, egyre inkább a kormány csak azt látja jónak, hogy ne legyen nyelvoktatás Magyarországon. Ez a tragikus állapot, ugye, nagyon-nagyon rossz nemzetközi összehasonlításban, és azt már minden statisztika bemutatja. A közoktatás ezer sebből vérzik. Ennek ellenére egyik eleme, hogy a közoktatás semennyire sem kezeli prioritásként a nyelvoktatást. Tavalyi adatok szerint az általános iskolákban a nyolcadikosoknak alig fele érte el a nyelvtudásban a tantervben megjelölt szintet. Az általános után a középiskolában ezért gyakorlatilag újra kell kezdeni a nyelvoktatást, és szakértők szerint 1000-1200 tanórával nem lehet eljutni a legalább középfokú nyelvvizsgáig. [[12.10]] Teljes reformra lenne szükség a nyelvoktatás rendszerében, mert bár egy magyar diák nem kap kevesebb nyelvórát, mint nyugat-európai társai, ennek ellenére mégis jelentősen elmarad a nyelvtudás szintje. 2017 elején az ombudsman is jelezte, hogy a borzasztó nyelvoktatás helyzete ellenére a kormány minden előkészítés nélkül írta elő felsőoktatásba való bekerülésként és feltételként a középfokú nyelvvizsgát 2020-tól. Csakhogy gyakorlatilag ez lehetetlen, hiszen ezek kizárják azokat a családokat a középfokú tanulmányok után az egyetemről, a főiskolákról - vagyis bocsánat, most már csak az egyetemről -, akik nem tudnak külön nyelvórákhoz jutni, akik nem tudják megfizetni a kiegészítő nyelvórákat. Ráadásul a kormány bevezetett diplomamentő programja is a hibás megvalósulás miatt nagyon sokaknak nem tud segíteni, és máig nem tudjuk, hogy a program lezárását követően mit akarnak ezen a területen megvalósítani. Van-e valami elképzelésük a hátralevő időre, hogy ezen a nagyon kedvezőtlen helyzeten a nyelvtanulás terén változtassanak? Van-e bármilyen irány, amit szükségesnek vélnek? Milyen cselekedetet várhatunk a kormánytól a hátralevő időben annak érdekében, hogy ezen a nagyon rossz nemzetközi statisztikán esetleg javítsunk? Erre várom tisztelettel a válaszát. Köszönöm a szót, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt majd a választók eldöntik, hogy ennek a kormánynak 5-6 hónapja van-e hátra, vagy a következő ciklusban is viselheti a kormányzat felelősségét, de hogy ön már csak 5-6 hónapig képviselő, az egyértelmű, ön mondta, hiszen azt mondta, hogy ebben az LMP-ben fölösleges még egy ciklusban politizálni, nem beszélve az ellenzékről. Ön a saját pártjáról kiállított egy bizonyítványt, amikor azt mondta, hogy fölösleges ebben a pártban még egy ciklust lehúzni, mert semmit nem lehet létrehozni, a Fidesz-KDNP szerencsére sok területen tudott előrelépést elérni az elmúlt esztendőkben. Ahogy ön is mondta, az iskolai nyelvórák száma európai összehasonlításban nem alacsony, sőt a legmagasabbak közé tartozik. Az általános iskolában 504 órán vesznek részt átlagosan a diákok, összességében pedig a középiskolai tanulmányok végére 924, tehát közel ezer nyelvórán vesznek részt a fiatalok. Ugyanakkor a kormány is igyekezett még kedvezőbb helyzetbe hozni a nyelvet tanuló fiatalokat, 2018-tól éppen ezért mindenki számára 35 éves kor alatt ingyenes az első nyelvvizsga letétele. Ezt az összeget 35 ezer forintig a magyar kormány átvállalja, hogy senkinek ne jelentsen gondot a nyelvvizsgára való bejelentkezés, annak a letétele. Azért, hogy még több lehetősége legyen a normál tanórákon kívül is adott esetben a fiataloknak a nyelvtanulásra, ezért indítottuk el 3,3 milliárd forintból a „Nyelvtanulással a boldogulásért” nevű programunkat, amelynek az a célja, hogy minél több olyan tanárjelölt, pedagógusjelölt, aki az egyetemi évei alatt tudna ingyenesen nyelvoktatást biztosítani iskolás csoportok számára az iskolai időn kívül, akkor ők, akik a legfiatalabbak, a legjobban értik a fiatalok nyelvét, ők tudjanak velük foglalkozni. Ahogy mondtam, ennek az összege 3,3 milliárd forint. Bízunk benne, hogy nemcsak a diplomamentő programból, hanem ebből is sikerül a fiataloknak profitálni, és az új Nemzeti alaptantervnek is fontos feladata, hogy még inkább segítse a fiatalok hatékony nyelvtanulását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Ágh Péter, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Milyen vasúti fejlesztések várhatóak Vas megyében?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Államtitkár Úr! Vas megye közúti hídjairól a közelmúltban intéztem szóbeli kérdést, akkor kiderült, hogy az M86-os elkészülte után a kormány dolgozik például a Szombathely-Kőszeg közötti közúti fejlesztés előkészítésén. Most arról érdeklődnék, hogy a jövőben Vas megyében milyen vasúti fejlesztések várhatók. Ebben a témában is azt láthatjuk, hogy a polgári kormányzás megkezdése óta komoly eredményeket tudtunk elérni, aminek következtében rövidült a Szombathely-Budapest közötti menetidő, de több állomás is részben vagy egészben meg tudott szépülni. Mindez azonban nem jelenti azt, hogy hátradőlhetnénk. Van még feladatunk, ez pedig minden érintettet, köztük a magyar államot, a Magyar Államvasutakat és a Győr-Sopron-Ebenfurti Vasút társaságot is arra sarkallja, hogy ezek megvalósítása érdekében lépjünk fel. A vasút fejlesztése mindig az emberek közlekedési lehetőségeinek könnyítését és komfortosabbá tételét jelenti, szolgáljuk ezzel többek között a munkába és oktatási intézménybe járókat, a rokonaikhoz utazókat és a turistákat. Tisztelettel kérdezem tehát, hogy Vas megyében a jövőben milyen vasúti fejlesztések várhatóak, és ezek mely településeket fogják érinteni. Hálás lennék, ha ezen belül a Kőszegtől Sárváron át Celldömölk térségéig tartó választókerületemről is hallhatnék részleteket. Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A képviselői kérdésre Fónagy János államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Számtalanszor bebizonyosodott, hogy a jelenlegi kormány vasútbarát, a vasutat soha nem vállalati, hanem mindig fontos társadalompolitikai tényezőként kezeltük. Vas megyét az utóbbi években számos vasúti fejlesztés érintette: villamosítottuk az 54 kilométer hosszúságú Szombathely-Szentgotthárd vasútvonalat, a Hegyeshalom-Porpác szakasz villamosítását érintő fejlesztéseket 2015-ben befejeztük, a Szombathely-Zalaszentiván villamosított vonalat pedig 2016-ban adtuk át. A GYSEV vasúthálózatán a tavalyi évben központi forgalomirányító rendszer épült ki, amelynek köszönhetően a szolgáltató 35 állomás forgalmát irányíthatja a szombathelyi központból. Az integrált közlekedésfejlesztési operatív program keretében 2,4 milliárd forint támogatás jut a Szombathely-Kőszeg vasútvonal pályarekonstrukciójára s a forgalmi kitérők építésére. A központi költségvetés ehhez kapcsolódóan további 1 milliárd forint támogatást ad a Kőszeg város környéki közösségi közlekedés fejlesztésére. Folyamatban van a GYSEV részére 10 db, egyenként 208 ülőhelyes korszerű villamos vonat beszerzése 21,7 milliárd forintnyi uniós támogatásból, az első Flirt 3-as szerelvény a napokban érkezett meg Szombathelyre. A GYSEV idén 9 darab több áramnemű villamos mozdonyt szerzett be - ez az, amivel nem kell Magyarország-Ausztria között váltani - az Európai Beruházási Bank állami garanciával megtámogatott hiteléből. A GYSEV idén a Sopron-Szombathely-Szentgotthárd vonalon ETCS-2 vonatbefolyásoló rendszer kiépítését tervezi 10 milliárd forintból, valamint kérdésére: 2020 végéig valamennyi nemzetközi vasútvonalon, köztük a Celldömölk-Sárvár-Szombathely, a Hegyeshalom-Szombathely-Zalaszentiván szakaszok mentén is korszerű vasúti kommunikációs rendszert építünk ki. Köszönöm a türelmét, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Nincs 50 millió forint ott a haldokló betegek támogatására, ahol több mint 330 milliárd forintnyi TAO támogatás jut a sportszervezetekhez?” címmel. Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm, elnök úr. Államtitkár Úr! 50 millió forintos támogatást kért a Magyar Hospice Alapítvány Balog Zoltántól, az emberi erőforrások miniszterétől, de a múlt hét óta tudjuk, hogy csak 40 millió forint támogatást ítéltek oda neki. Miközben a miniszter végre utasította az államtitkárságot, hogy biztosítsanak állami támogatást a Magyar Hospice Alapítványnak, aközben Ónodi-Szűcs Zoltán államtitkár úr arról beszélt, hogy valami gond lehet az alapítvány gazdálkodásával, hogy elfogyott a pénzük. Államtitkár úr, önök lépten-nyomon kommunikálják, hogy mi egy erős és büszke ország vagyunk. Egy erős és büszke országban, államtitkár úr, nem fordulhat ilyen elő, hogy végstádiumban lévő rákos betegeket ellátó alapítványnak nem ítélik oda azt az 50 millió forintot. Államtitkár úr, tudja, Ónodi-Szűcs Zoltán nyilatkozatával nagyon sok baj van. Önök kicsinyesek, bosszúállók és pitiánerek, és ráadásul még embertelenek is. 50 millió forintot kértek rákos betegeknek, és önök 40 millió forintos támogatást ítéltek oda. Pitiánerség, államtitkár úr, tudja?! - azon a héten, amikor a katolikus Mária Rádiónak 102 millió forint azonnali támogatást adnak oda. Tudja, egy rádió működéséről és halálos beteg emberekről beszélünk. Államtitkár Úr! Balog Zoltán egyszer azt mondta, hogy imádkozni kell azért, hogy az egészségügynek jobb legyen a helyzete. Elárulnék önnek egy titkot: az imától nem fog javulni az egészségügy helyzete, államtitkár úr. Imádkozunk mi éjjel-nappal, hogy önök bukjanak már meg, mert tönkretették az egészségügyet, az oktatást, a gazdaságot, a szociális ellátórendszert, és pitiánerek is, államtitkár úr, mert még az 50 millió forintból is 10 millió forintot elvesznek. Államtitkár úr, hogy gondolják ezt önök?! Köszönöm, elnök úr.
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. Öné a szó, államtitkár úr. [[12.20]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Az ilyen nagyon kritikus helyzetben lévő betegekről szerintem érdemesebb nagyobb tisztelettel vagy empátiával beszélni, mintsem olyan mondatokat mondani, mint amelyeket ön mondott, képviselő asszony, a felszólalása utolsó 20-30 másodpercében. [[Bangóné Borbély Ildikó: Nem a betegekről beszéltem, hanem önökről.]] A Fidesz-KDNP igyekezett a lehetőségeihez mérten minél több támogatást nyújtani azoknak a kezeléseknek, amelyek valóban hospice-házakban zajlanak. Ha megnézzük, hogy 2010-ben mekkora volt ez az összeg, azt láthatjuk, hogy 3,5 milliárd forint volt az otthoni hospice-ellátásra és otthoni szakápolásra fordított keret. 3,5 milliárd forint. Három évvel korábban ez még 4 milliárd forint volt, csak a szocialista kormányok levettek ebből 500 millió forintnyi keretet. A Fidesz-KDNP nemcsak azt az 500 millió forintot tette vissza az otthoni hospice-ellátására és az otthoni szakápolási tevékenységre, amelyet a szocialisták elvettek ezektől az emberektől, hanem nyilván még többletforrást is, így ez 3,5 milliárd forintról 5,6 milliárd forintra emelkedett. Bízunk benne, hogy ezek a többletek tudják segíteni az ott dolgozók munkáját. Mindemellett egymilliárd forint pluszt tudtunk biztosítani 2017-ben, tehát az idei évben a tavalyi évhez képest, és ha azt nézzük meg, hogy például az otthoni hospice-ellátás finanszírozási alapdíja hogyan változott, 4056 forintról 4440 forintra, úgyhogy ez egy érezhető emelkedés volt. A hospice-ellátás szorzója - egy alapdíjat hányszoros szorzóval fizetünk ki - 1,7-ről 1,9-re emelkedett, a gyermekhospice-nál pedig 2,7-ről 3-ra emelkedett. Igyekeztünk a kapacitásokat is bővíteni, 126 ággyal nőtt e terület kapacitása 2010 óta. Ez a szervezet, ez az alapítvány pedig, amit ön is mondott, az elmúlt években már 25 millió forintnyi többlettámogatást kapott a normál finanszírozáson felül, tehát azon a finanszírozáson felül, amelyet minden intézmény megkap normatív alapon, amelyből a többiek gazdálkodnak, még 25 millió forint támogatást kapott az elmúlt években, az idei évben pedig további 40 millió forint többlettámogatást kap a normatív finanszírozáson felül. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Hegedűs Lorántné, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszterhez: „Mikor dönt végre a Kormány az önkormányzati dolgozók béremeléséről?” címmel. Hegedűs Lorántné képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Tudvalevő, hogy azon tisztviselők, akiknek illetményét az őket foglalkoztató önkormányzat nem tudta saját forrásból emelni, már több mint 9 éve nem részesülhettek valódi béremelésben. Ezen munkatársak bére jellemzően a garantált bérminimumra szorítkozik, tehát a kormányrendelet szerinti minimális juttatást kapják meg egységesen, a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény szerinti bértábla pedig gyakorlatilag értelmét vesztette számukra.Így vált a mindennapok részévé az alulfizetettség, a bérfeszültség miatti folyamatos konfliktushelyzet, a motiválatlanság, a kiégettség a községi hivatalokban, hiszen jellemzően a kisebb települések dolgozóiról beszélünk, ahol egyébként nemcsak a munkateher nagyobb, de a hiányosabb közszolgáltatási rendszer miatt a társadalmi felelősség is fokozottabb. Mondhatjuk, hogy azok a közszolgák jutnak lassacskán koldusbotra, akiknek a feladatellátása, a szaktudása nélkülözhetetlen, fontos és pótolhatatlan. S valóban, szó szerint pótolhatatlanok ezek a munkatársak, hiszen hovatovább már nem lehet bizonyos munkakörök elvégzésére kellő végzettségű szakembert találni, így például hallani olyan helyzetről is, hogy négyfős adminisztráció végzi 15 település könyvelését. Nemcsak az anyagi megbecsülés hiánya, hanem az értelmetlenül növekvő adminisztrációs terhek és a már-már zaklatással felérő, állandósult ellenőrzések is riasztó hatásúak. Tisztelt Államtitkár Úr! Kérem, adjon egyértelmű választ: mikor hajlandó végre a kormányzat érdemben rendezni az önkormányzati köztisztviselők bérét, azaz mikor emelik az ágazati szakszervezet elvárásai szerint, összességében 50 százalékos mértékkel a fizetésüket? Tudom, hogy a kormány előtt van már az ezzel kapcsolatos előterjesztés, és most, hogy Orbán Viktor már aláírta a szociális pillér bérfelzárkóztatásra vonatkozó részét is, ideje lenne nem becsapni tovább a magyarokat. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Pogácsás Tibor államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Köszönöm a kérdést, és örülök neki, hogy ön elkötelezett az önkormányzati dolgozók béremelése mellett. Remélem, hogy ez az elkötelezettség az önök pártjához tartozó polgármesterekben is megvan, és azokkal a lehetőségekkel élnek, amelyekkel az önkormányzati dolgozók bérét emelhetnék. A gyakorlat persze nem ez, hiszen a kimutatások azt mutatják, hogy az önök által vezetett önkormányzatokban nem tették meg azokat a lépéseket a polgármesterek, illetve az önkormányzatok, amelyeket megtehettek volna. A kormány elkötelezett az önkormányzatiság támogatásában és az önkormányzatok működőképességének a javításában. Ezt mutatja az is, hogy amíg korábban az önkormányzati szféra évről évre deficittel zárta a költségvetési éveket, az elmúlt években, 2014-től folyamatosan növekvő módon plusszal zárják az önkormányzati szféra részei a költségvetési éveket.Az önkormányzati dolgozók bérének eltérítésére, illetve az önkormányzati dolgozók bérének az emelésére az önkormányzatoknak nagyon sok lehetőségük volt, már a 2011-es törvény is lehetőséget adott arra, hogy az önkormányzati dolgozók bérét a munkatehernek megfelelően, az elvégzett munka minőségének megfelelően, a végzettségnek megfelelően különböző mértékben, különböző szorzókkal, akár 50 százalékos nagyságrendben is eltérítsék az önkormányzati vezetők. A 2017-es költségvetési törvény azt is lehetővé tette, hogy az illetményalapot is az önkormányzat a 38 650 forinthoz képest más mértékben állapítsa meg. Nyilván minden önkormányzat, önkormányzati testület saját döntése az, hogy a képviselők hogyan döntenek, hogy a béralap változtatásával vagy az egyéb lehetőségekkel növelik meg a dolgozók bérét. Itt jegyzem meg egyébként, hogy például az adminisztratív feladatok csökkentése érdekében számos új program bevezetése folyik, ilyen az ASP-rendszer is, amit önök egyébként folyamatosan támadtak, amit már egyébként most a kis önkormányzatok, ahol bevezetésre került, támogatnak, és megértik azt, hogy az adminisztratív terheik csökkentését szolgálja ez is. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Hadházy Ákos és Sallai R. Benedek, az LMP képviselői, kérdést kívánnak feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Miért nem készít fel a magyar oktatási rendszer a XXI. század környezeti válságára és annak következményeire?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Ha nem veszi tiszteletlenségnek, az előző, nyelvoktatással kapcsolatos kérdésemre adott válaszát nem minősítem elégségesnek, de a környezeti neveléssel kapcsolatban nagyon számítok arra, hogy esetleg mond valami biztatót. Bár Magyarország miniszterelnöke liberális hóbortként kezeli a környezetvédelmet, és szemlátomást a környezet- és természetvédelemmel kapcsolatos oktatás-nevelés összeomlott Magyarországon, azért tisztelettel kérdezem, hogy a közoktatásban nem lehetne-e legalább valamit tenni, ha a tanórán kívüli nevelésben összeomlasztottak minden mást. Gyakorlatilag Ferenc pápa enciklikát adott már ki közös otthonunk gondozásáról, a világ több mint 15 ezer vezető tudósa adta közre figyelmeztető jelzéseit, hogy nagyon súlyos szemléletváltozásra van szükség ahhoz, hogy az emberiség megmaradjon a bolygón, ennek ellenére minden ezzel kapcsolatos, preventív szemléletre ösztönző oktatási tárgyat, tananyagot, természettudományi tárgyakat visszavett az oktatási kabinet, kormányzat Magyarországon, és mind a középiskolákban, mind a szakképzésben megszűnt a környezeti neveléssel, a környezetvédelmi ismeretekkel, a természettudományokkal kapcsolatos képzés. Ennek a területnek az összeomlása nagyon-nagyon sok egyéb problémát is okoz vagy okozhat járulékosan, hiszen a környezet ügyéért kiállni kész állampolgárok éppúgy egyre kevesebben vannak, mint ahogy összeomlott a közigazgatásban az önkormányzatoknál az elhivatott szakemberek száma. Alapvetően a fizika-, a kémia-, a biológiaoktatás színvonalának az emelése, az ezzel kapcsolatos szakmai háttér biztosítása egy olyan feladat lenne, amely nemcsak a kerettantervekben kellene hogy megjelenjen fontosnak, hanem a mindennapi oktatásban is. Ez sajnos Magyarországon nincs így, és az ezzel kapcsolatos leépülés, ami nemzetközi összehasonlításban ismét mérhető, az Orbán-kormány bűne és felelőssége. Tisztelettel kérdezem, hogy kíván-e még valamit tenni hátralévő kis idejében ez a kormány, ameddig kormányoz, hogy az ezzel kapcsolatos tendenciákon esetleg pozitívan változtasson, vagy továbbra is marad a mélyrepülés, amit eddig tapasztaltunk. Várom válaszát. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Ikotity István tapsol.]]
Köszönöm, képviselő úr. A kérdésre Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A mi minősítésünket, képviselő úr, mint parlamenti képviselőkét a választók végzik el, tehát mindenféle fricskák természetesen az ön részéről jöhetnek, de ettől függetlenül a választók fogják elmondani, hogy ki és hogyan kerül be a parlamentbe, ki kormányoz, és ki van ellenzékben. Ami a különböző iskolai zöldprogramokat illeti, tisztelt képviselő úr, ezekben nagyon sok innovációt sikerült az elmúlt időszakban megtennünk. [[12.30]] Nyilván ez a Nemzeti alaptanterv fontos része, a kerettanterveknek szintén részét jelenti. Az iskolai tanórai kereteket is meghaladó új kezdeményezést indítottunk el immáron harmadik éve, ezek az úgynevezett fenntarthatósági témahetek. Ezeknek pontosan az a lényege, hogy álljanak fel a diákok a hétköznapi iskolai padokból, ne azokban a padokban, azokban a székekben üljenek, hanem mozduljanak ki, és a fenntarthatóságról, a környezetvédelemről sokkal mélyebb ismereteket, tapasztalatokat szerezzenek, gondoljanak jobban bele, érintse meg őket érzelmileg is ez a kérdés, és sokkal könnyebb, ha nem tankönyvekből kell hogy valami érzelmileg megérintse őket, hanem egy ilyen témahét során. Ebben számtalan tematikus óratervünk van, mintaprojektek vannak, amelyek révén új, innovatív pedagógiai módszerekkel sikerül a diákok ilyesfajta érdeklődését felkelteni. Emellett fontos a fogyasztói tudatosságra nevelő iskola, amely szintén a fenntarthatósággal foglalkozik, a fenntarthatósági kupa nevezetű verseny, amelyhez egyre több iskola csatlakozik, a zöldóvoda- és ökoiskola-programok egyre kiterjedtebbek, amelyek szintén a diákok környezettudatosságát hivatottak elmélyíteni, 38 helyszínen 500 pedagógussal, 385 óvodapedagógussal, 387 tanítóval, tanárral voltak a továbbképzések, 700 új intézmény csatlakozott. Ma már 601 ökoiskola és 372 örökös ökoiskola van Magyarországon. Az „Égig érő tanterem” projekttel kifejezetten a környezeti nevelést, az erdei iskolákban való tanulmányokat próbáljuk támogatni. Ezeknek is 90 százalékos támogatási lehetőségei is vannak. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Úgyhogy még sok-sok más területen is próbáljuk a fenntartható nevelést népszerűsíteni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Bene Ildikó képviselő asszony, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Bővül a lombikprogram támogatás?” címmel. Képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz-KDNP számára a gyermek az első, de tiszteletben tartjuk a magánéleti döntéseket. Azonban segítenünk kell azokon a párokon is, akik gyermeket szeretnének, de valamilyen egészségügyi probléma meggátolja őket a gyermekvállalásban. Ma Magyarországon körülbelül a szülőképes korú párok 20 százaléka küzd meddőséggel. Álláspontunk szerint a lombikprogram a gyermektelen párok számára óriási segítséget jelenthet, hiszen megadhatja számukra a gyermekvállalás lehetőségét, örömét akkor is, ha meddőségi problémákkal küzdenek. A magyarországi öt ciklus állami támogatása nemzetközi viszonylatban is kiemelkedőnek számít. A közelmúltban született egy kormányhatározat, amely fejlesztés eredményeképpen támogattuk a Bethesda Gyermekkórházban és a Budai Irgalmasrendi Kórházban kialakítandó új nőgyógyászati és andrológiai részleg létrehozását, ahol meddőségi problémákkal küzdő pároknak családias környezetben nyújtanak lehetőséget a gyermekvállalásra. Szeretném azt is megemlíteni, hogy a családok otthonteremtési kedvezményét, a CSOK vissza nem térítendő támogatást meddőségi kezelésekben részt vevő párok is igénybe vehetik, amennyiben a kezelés alapján gyermekük születik. Ha a szülők lombikprogramban vesznek részt és az sikertelennek bizonyul, csak a támogatás összegét kell visszafizetniük, és az állam itt kamatot nem számít fel. Kérdezem tisztelt államtitkár urat, hogy a jövőben milyen további segítségre számíthatnak a gyermekvállalásban azok, akik meddőségi problémákkal küzdenek. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Három irányból is próbálunk segíteni a meddő pároknak Magyarországon, hiszen ez nagyon nagy probléma, ahogy képviselő asszony is mondta. Egyrészről növeljük azoknak az úgynevezett ciklusoknak a számát, ahány beavatkozást az állam finanszíroz, másrészt növeljük az alkalmazott gyógyszerek állami támogatását, harmadrészről pedig bővítjük a kapacitásokat, azaz több helyszínen több beavatkozás végezhető. Emlékezhetünk arra, amikor még 2007-ben arra törekedett az akkori szocialista kormányzat Horváth Ágnessel az élén, hogy ha Európában kettő beavatkozásból lehetett sikeres, akkor itt Magyarországon sem öt, hanem kettő beavatkozásra van csak szükség, amelyet az állam finanszíroz. Ezzel szemben mi nemcsak hogy öt beavatkozást finanszírozunk, hanem az első gyermeknél ötöt, a második gyermek tervezésénél további négyet, a harmadiknál még további négyet, tehát így további gyermekenként 4-4 ciklust támogatunk. A gyerekekhez mérjük a támogatást és a vállalt gyerekekhez. Ezen túlmenően a gyógyszerek támogatását is növeltük. A közfinanszírozott ellátásban 70-ről 90 százalékra nő az alkalmazott gyógyszerek támogatása, de a nem közfinanszírozottban is 25-ről 55 százalékra, tehát minden pár számára ez előnyt jelent. Ezen túlmenően pedig növeljük a párok számára azoknak a lehetőségeknek a számát, hogy hol tudnak klinikákon, egyetemeken ilyen beavatkozást kérni. Ötmilliárd forintról jelent meg a kormányhatározat. Ötmilliárd forintot biztosított a kormány arra, hogy minél több helyen minél több kapacitás álljon rendelkezésre, tehát akár olyan helyszíneken is, ahol eddig nem volt, vagy ahol eddig volt, ott pedig sokkal több párt tudjanak ellátni, és sokkal több édesanyának, leendő édesanyának tudjanak ilyesfajta kezelést adni. Ennek révén tehát bízunk benne, hogy több helyszínen, több kapacitással, kevesebb önköltséggel és magasabb állami gyógyszertámogatás mellett [[Zaj. Az elnök csenget.]] a korábbiaknál sokkal több ciklust tud az állam támogatni, ezzel segítve a meddő párokat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Nem államtitkár úrnak szólt a csengővel történő jelzésem, hanem a képviselőtársaimnak. Tiszteljük meg azzal egymást, hogy meghallgatjuk! Tisztelt Országgyűlés! Horváth Imre, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszterhez: „Hajlandóak-e végre valódi segítséget nyújtani az adósságcsapdába került családoknak?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Parlament! Tisztelt Államtitkár Úr! Önök nemcsak hogy cserben hagyták, hanem árokba is lökték a devizahiteles családokat. A 180 forintos végtörlesztés csak a tehetősebbeknek jelentett segítséget, az árfolyamgát csak lélegzetvételnyi időt adott. Ezzel szemben a forint tudatos gyengítése és a forintosítás pedig a végső csapást jelentette a sok devizahitelesnek. Lenne jogállami, illetve gazdaságilag racionális megoldás is, amit mi annak idején javasoltunk. 2010-ben komplett törvényjavaslatot terjesztettünk elő a magáncsőd intézményére, amit önök még meg sem tárgyaltak. Ehelyett a KDNP törvényjavaslatát fogadták el, ami biztos menekülési út helyett csak évekig tartó nyomort ígér az adósságcsapdában lévőknek. Ennek fényében aligha meglepő, hogy augusztus közepéig több tízezer adósból mindössze 980-an kezdeményezték a magáncsődeljárást, de még e kevés kezdeményezésnek is csupán a töredéke jutott el odáig, hogy meginduljon az adósságrendezés folyamata. Az ingatlanfedezettel biztosított jelzálogkölcsönök esetében pedig az úgynevezett elsétálás jogának biztosítása jelenthetne megoldást, azaz annak a lehetősége, hogy az adós az ingatlanértékesítést követően mentesüljön a további tartozás alól. Ennek bevezetését még a végrehajtói kar elnöke is támogathatónak tartja. A kérdés csak az, hogy a kormány hajlandó-e végre valódi segítséget nyújtani az adósságcsapdába került családoknak, hajlandó-e megalkotni egy valóban működő magáncsődtörvényt, és megadni az elsétálás jogát. Várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Völner Pál államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Mindig kicsit meglepődöm, amikor szocialista padsorokból a devizaválság kapcsán bármilyen kérdést kap a kormányzat [[Moraj az MSZP soraiban. Közbeszólások az MSZP soraiból: Válaszolj a kérdésre!]] hiszen 2008-ban kezdődött ennek a problémának a válsághelyzete, amire önök dermedten reagáltak másfél évig, a saját maguk által előterjesztett törvényjavaslatot sem fogadták el a Bajnai-kormány alatt, mivel alkalmatlannak tartották a válság kezelésére. Ezek után feltenni kérdéseket, ahogy Dömötör Csaba államtitkár úr fogalmazott egyszer [[Gőgös Zoltán: Nem mi tesszük fel, hanem egymillió állampolgár, egymillió!]] , ez olyan, mint amikor a gyújtogató a tűzoltókat vonja felelősségre, hogy éppen milyen formában oltják a tüzet. Önök családok százezreit sodorták bele ebbe a devizahitel-csapdába azzal, amikor megszüntették [[Gőgös Zoltán: Kósa Lajos! Szijjártó Péter!]] a lakástámogatási rendszert, amit az első Orbán-kormány bevezetett. [[Bangóné Borbély Ildikó: Mikor ment az euró 300 forint alá? Zaj. Az elnök csenget.]] és nem segítették a jelenlegi kormányzat devizaadósokat segítő intézkedéseit, nem szavazták meg a jelzálogalapú devizahitelek betiltását, a kamatemelés korlátozását [[Bangóné Borbély Ildikó: Mikor volt utoljára 300 alatt?]] , az árfolyamgátat és a végtörlesztést sem. A forintosításról szóló törvényt sem támogatták, holott ezt akár 2008-ban az önök által kinevezett jegybankelnök is javasolhatta volna, és az akkori jegybank is segíthette volna. Gyakorlatilag csupa olyan kérdést tesznek fel, amelyeket önök maguk megoldhattak volna. Mi megoldottuk. Önök nem támogatták. És nem követik azt sem, hogy mi folyik most épp a parlamentben, hiszen tavasszal fogadtuk el azt, hogy csak a becsérték 100 százalékán lehet árverezni az ingatlanokat. [[Gőgös Zoltán: Addig örülj, amíg nem a házadnál teszik ezt!]] [[12.40]] Ezalatt megegyezhetnek a felek, és ha megegyeznek, az egyúttal az elsétálás jogát is jelenti. Nem véletlenül említette a Végrehajtói Kar elnöke, hogy létezik, és valóban ilyesmi működhet. [[Bangóné Borbély Ildikó: Értékesítsél már egy házat! Közbeszólások az MSZP soraiból. Az elnök csenget.]] Az állapítható meg tehát, hogy önök nem tesznek semmit a magyar családokért, és gyakorlatilag politikai hecckampányt folytatnak a kormányzat ellen [[Bangóné Borbély Ildikó: Az az egymillió ember, aki bajban van, ugye?]] amely mindent megtett. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Egyed Zsolt, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Miért nem támogatja a Kormány azokat, akik életeket mentenek?” címmel. Egyed Zsolt képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Bizakodva várom több állatvédő szervezettel és civillel egyetemben azt a napot, amikor megvalósul a XXI. századi körülményeket biztosító állatvédelem hazánkban. A megszokott folyamatban még most is ott járunk, hogy az ellenzék pozitív javaslatait lesöprik az asztalról. Nagyon fontos kérdés a civil szervezetek támogatottsága, amelyek jelen pillanatban semmilyen finanszírozásban nem részesülnek. Sok olyan civil szervezet működik az országban, amely akár önállóan, akár együttműködve különböző állami szervezetekkel, olyan feladatokat lát el, amelyek megoldására az ő közreműködésük nélkül nem kerülhetne sor. Ezek a szervezetek legtöbbször saját anyagi forrásaikból merítve mentenek állatokat a nap 24 órájában. Jogos a kérdés, hogy miért nem kapnak megfelelő támogatást. Sok település mellett úgynevezett gyepmesteri telepek működnek, amelyek gyakorlatilag nem szólnak másról, mint hogy a bekerült jószágokat önkormányzati vagy állami finanszírozással nemes egyszerűséggel elpusztítják. Ezek az intézmények, ha nem is sokat, de kapnak valamennyi pénzt. Másik nagyon fontos és az állatvédelemmel valamilyen szinten összefüggő kérdés a speciális mentőcsoportok kérdése. Gyakorlatilag ugyanabban a helyzetben vannak, mint a civil állatvédő szervezetek, saját forrásból működnek, gyakorlatilag nem nagyon vagy szinte sosem kapnak állami támogatást. A speciális mentőcsoportok az adó 1 százalékából fejlesztik, építik és működtetik saját rendszerüket. Kérdezném tisztelt államtitkár úrtól: feltételezhető, hogy az érdemi javaslatok megtárgyalása a háttérben zajlik, csak mi nem tudunk róla? Esetleg a közeljövőben lát-e még esélyt arra, hogy az áprilisig tartó kormányzásuk alatt ezt a problémát orvosolják, vagy ez is a Jobbik megoldására váró feladatok közé fog tartozni? Várnám államtitkár úr egyenes válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az elmúlt években különböző pályázatokon összességében 3 milliárd forintot kaptak természet- és állatvédő szervezetek. Ez nyilván különböző arányokban oszlik meg a különböző típusú szervezetek között, a speciális mentést végzőknél is 12 pályázat volt sikeres és eredményes, és a 106, állatvédelemmel foglalkozó szervezet pedig csak az idei évben 65 648 270 forintnyi támogatást kapott. Ezek között a támogatások között nyilván van kisebb, van nagyobb, van, aki százezer forintos támogatást kapott, de olyan is van, aki 1,7 millió forintos támogatást. Hogy ezen túlmenően milyen törvényi szigorítások, milyen szemléletformáló munka folyt, hogy hogyan csökkent a kóbor állatok száma, erről ön már október 3-án itt a parlamentben egy részletes tájékoztatót kapott Zsigó államtitkár úrtól, ezt nem ismételném meg. Az viszont fontos, hogy 30 millió forintos forrásból állatmenhelyek korszerűsítésére tudunk pluszforrásokat fordítani. Ez az állatvédelem támogatása nevű új fejezeti kezelésű előirányzatból hívható le. Ennek a keretösszege növekszik jövőre 33 százalékkal, és már 53,2 millió forint lesz. Tehát itt egy folyamatos növekedésről tudunk beszámolni. A csipes rendszer bevezetésének is köszönhetően öt év alatt 30 ezerről 20 ezerre csökkent a kóbor kutyák száma. Az pedig, azt hiszem, még inkább pozitív fejlemény, hogy az ebrendészeti telepekről az új gazdákhoz került állatoknak a százaléka 55 százalékról 80 százalékra emelkedett. Tehát az a munka, amit összehangoltan végeznek, azt hiszem, igencsak figyelemre méltó, igencsak elismerése méltó, inkább úgy mondom, és az állami támogatások is növekednek. Azt pedig a Jobbiktól elvárnánk, hogy amilyen figyelemmel viszonyul az állatvédelem ügyéhez, azért a XX. század történelmének sorsfordító pillanataiban óriási szenvedést megélt emberek iránt is legalább ekkora figyelemmel viseltessenek. [[Moraj a Jobbik padsoraiban. Közbeszólás a Jobbik soraiból: Ez meg hogy jön ide?]] Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Hadházy Ákos és Ikotity István, az LMP képviselői, kérdést kívánnak feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Még mindig nem látják be, hogy a múltban ragadtak és zsákutcába viszik az oktatást?” címmel. Ikotity István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Hoffmann Rózsa alatt a magyar közoktatás legrosszabb Nemzeti alaptanterve készült el. Mi sem bizonyítja ezt jobban, mint hogy maga a kormányzat is kihátrált mögüle. Ugye, 1995, 2003, 2007, 2012, ezek voltak azok az évek, amikor alaptanterv készült, mindegyik kormányzat szinte készített magának egyet. Az, hogy az Orbán-kormányzat már a másodikat készíti a kormányzata alatt, az is mutatja azt, hogy önök is kivonultak a saját alaptantervükből és újon dolgoznak. Sajnos, ez az új is azonban zárt ajtók mögött készül, széles szakmai, társadalmi egyeztetés ki van zárva ebből, ami az újabb bukást vetíti elő. A jelenleg érvényben lévő Hoffmann-féle alaptanterv korszerűtlen és agyonterhel mindenkit; szó szerint is, elég csak megnézni azokat a táskákat, azoknak a súlyát megmérni, amekkorákat az alsó tagozatos gyerekek visznek nap mint nap az iskolába. Egy gyorsan változó világban leginkább az iskolának tanulni kellene, hogy tanítson, önálló tájékozódáshoz, problémamegoldáshoz kooperációhoz szükséges ismereteket kellene átadnia, nem pedig csak és kizárólag a tananyagot, ahogy a jelenlegi, önök által készített alaptantervben ez szerepel. A kötelező órák száma óriási, ezt csökkenteni kellene, a diákokat, pedagógusokat szabadabbá kellene tenni, a pedagógusoknak nem kellene ennyire megkötni a kezét. Államtitkár úr, egy alaptanterv bevezetéséhez legalább egy évtizedre van szükség, önök most már a másodikat próbálják áterőltetni, borítékolható ennek a kudarca. De felvetem a kérdést: nem kellene-e egy kicsit szélesebb körben olyan alaptantervet létrehozni, amely nemcsak egy politikai oldal meggyőződésének megfelelő, hanem belátva azt, hogy az oktatás egy olyan kérdés, ami a nemzet sorsát hosszabb távon érinti, esetleg konszenzust vagy legalábbis kompromisszumokat kötni ezen a területen? Ennek érdekében én határozati javaslatot nyújtottam be ezen a területen, kérem a támogatásukat. A válaszát pedig várom.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ön tájékozott az oktatáspolitika területén, úgyhogy szerintem csak direkt hallgatta el azt, hogy maga a köznevelési törvény írja elő, hogy ötévenként át kell tekinteni a Nemzeti alaptantervet, pontosan azért, mert rettentő gyorsan változik a világ, ötévenként egy revíziót kell végrehajtani, meg kell nézni, hogy mit kell fejleszteni tovább a NAT-ból. Úgyhogy teljesen természetes, hogy a következő években is ötévente újra elő és elő fogja venni minden kormányzat, hogyha betartja a törvényeket. Ezt ön is tudja, csak itt most valamiért nem említette. Az iskolák szabadsága a kerettantervek kapcsán. Ön is tudja, tisztelt képviselő úr, hogy másfél évvel ezelőtt 10 százalékról 20 százalékra növeltük azt az arányt, amelyben a kerettantervtől az egyes iskolák el tudnak térni. Tehát ha az iskola igazgatója, a tanárok, a szülők, diákok közösen úgy határoznak, hogy ők egy versenyistálló típusú iskola, akkor nyilván ők több órát fognak tartani, és a kerettantervből többet fognak megtanulni. Ha azt mondják, hogy ők egy lazább oktatási modellt támogatnának, 20 százalék eltérési lehetőségük megvan. Tehát ezzel maguk az iskolák élhetnek. Minden iskola kialakíthatja a maga profilját, hogy ő egy szigorúbb vagy egy lazább oktatást kíván megtenni. A digitális oktatásra olyan mértékű forrásokat fordít a kormányzat, amelyekre korábban példa nem volt: hogy minden osztályterembe eljusson a wifi, eljusson a széles sávú internet; hogy 70 ezer különböző informatikai eszközt osztottunk ki már a korábbiakban is, és fogunk még a következőkben tízezer számra kiosztani az iskolák között, pontosan azért, hogy meglegyenek a megfelelő eszközök mindehhez. Emellett az Okosportálon mindenki számára ingyenesen hozzáférhetők a digitális tartalmak, amelyek nem a régi könyvek PDF-formátumát jelentik, és ugyanúgy kell lapozgatni közöttük, hanem egy új digitális oktatási elv szerint jönnek létre, hogy a fiatalok számára egy sokkal inkább lekötő tartalmat jelenítsenek meg. Nos, ezek mind-mind egy modern magyar oktatásügyet igyekeznek szolgálni. A kísérleti tankönyvek kifejlesztése pedig szintén egy modern eszközzel történt, hiszen abba nemcsak három-négy vagy öt tankönyvfejlesztő kapcsolódott bele, hanem százszámra kapcsolódtak be pedagógusok és ezerszámra diákok, akik visszajelezték, hogy melyek a tankönyv erősségei és mely részeken kell még tovább javítani. Ez is az egyik legmodernebb tankönyvfejlesztési eszköz volt Magyarországon. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] [[12.50]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Heringes Anita, az MSZP, képviselője kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Ön szerint most jobb ellátást kapnak 2?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen a szót. Pont két hete kérdeztem pont államtitkár urat a Tamási és Pincehely környékén élők egészségügyi ellátásával kapcsolatban, amelynek folyamatos romlását a helyiek meg is erősítik. Államtitkár úr akkor azt állította, hogy továbbra is Pincehelyen működik és ellátja a betegeket a sebészet, a szülészet-nőgyógyászat és a belgyógyászat. Vérvételre is itt kerülhet sor, amiatt sem kell sehova utazni. Ugyanakkor mindezeknek a fenntartása annak ellenére történik, hogy ezek többségében messze országátlag alatt van a betegforgalom, azok száma, akik ezekben az ellátásokban részt vesznek. A tamási rendelőintézetben pedig 21 szakmában vehetik igénybe az egészségbiztosítás által finanszírozott ellátásokat a betegek. Az ott élők valahogy nem ezt érzik, államtitkár úr. Lassan azt érzik, hogy valószínűleg azért nem működik jól a környéken az egészségügyi ellátás, mert önök azt sem tudják, hogy miről beszélnek. Mert a valóság ahhoz képest, amit államtitkár úr elmondott, az, hogy Tamásiban a megnövekedett ellátási terület miatt a 21 szakrendelésre az előjegyzés három-négy hónapra van, csak úgy lehetséges. Reumatológiai rendelés például csak hetente egyszer van, ortopédiai szakrendelésre három hónapot, kardiológiára öt hónapot kell várniuk a betegeknek. A tamási ügyeletre az orvos Pécsről érkezik, így 16 óra és 18 óra között Tamásiban, amelyik egy járási központ, nincs egészségügyi ellátás, nincs orvos, aki ellássa az embereket. Pincehelyen szülészet nincs, hiába állította államtitkár úr, a sebészeten pedig az orvoshiány miatt sokszor a rendelési nap kezdetén függesztik ki az ajtóra, hogy ma nincs rendelés. Így persze az országos átlag alatt marad a betegforgalom, hiszen meg sem tudnak jelenni a betegek az ellátáskor. Ennek a térségnek is szüksége lenne normális, elérhető egészségügyi ellátásra és aktív ágyakra. Mit kívánnak tenni? Ne összevissza beszéljen, ne politikai hablatyot mondjon, hanem az emberek szemébe nézve mondja azt, hogy mit kívánnak tenni ebben a térségben!
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! A korábbi környékbeli fejlesztésekről már részletes tájékoztatást adtam, azt nem ismételném meg. Ugyanakkor fontosnak tartom elmondani, hogy mind a pincehelyi, mind a környékbeli lakosság egészségügyi ellátása biztosított mind a járóbeteg-, mind a fekvőbeteg-ellátás területén. Az alapvető szakmákat helyben, Pincehelyen tudják igénybe venni a betegek, a többi szakmát pedig Tamásiban, a tamási rendelőintézetben. Ha megnézzük a pincehelyi betegforgalmi adatokat, akkor valóban azt tapasztaljuk, amit ön is mondott, képviselő asszony, hogy ezek alacsony betegforgalmi adatok. Az általános sebészeten 2017 májusában, ebben az egy hónapban három rendelési órára jutott egy eset, tehát átlagosan háromóránként érkezett egy beteg. Említette a tamási reumatológia kapacitását. Ha ezt összevetjük a dombóvári kórház kapacitásával, akkor azt látjuk, hogy ha órára lebontjuk az esetszámokat, akkor Tamásiban fele sem volt az esetszám óránként a dombóvári kórházhoz képest. Ha a belgyógyászatot nézzük, tisztelt képviselő asszony, Pincehelyen, akkor azt látjuk, hogy ott magasabb az esetszám, mint az országos átlag, éppen ezért a 2200 fős településen emiatt működik saját önálló belgyógyászat, mert a szakrendelés ezt indokolja, ugyanis a 2200 emberből annyian mennek el, hogy itt az országos átlagot elérő szám van, tehát ezt fenntartották ott helyben. Szülészet-nőgyógyászati szakrendelés, tisztelt képviselő asszony, Pincehelyen és Tamásiban egyaránt működik. Pincehelyen az idén májusban - ismételten ezt tudom mondani - két rendelési óránként volt egy eset, tehát átlagosan kétóránként mentek be betegek. Mindenhol a szükségletekhez igyekszünk igazítani a különböző ellátásokat, és ön is tudja, hogy a szakmai kollégium tagozatainak van egy ajánlása, hogy mi az a minimumszint, ami mellett fenntartható egy-egy kezelés, hiszen ellenkező esetben az ellátás színvonala nem lesz kellő mértékben biztosított. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Vágó Sebestyén, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Önök szerint megtesznek mindent a gyermekek jogainak érvényesülése érdekében?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Ma van a gyermekek jogainak világnapja. Ilyenkor az ember automatikusan arra gondol, hogy nálunk vajon érvényesülnek-e a gyermekek jogai. A legfontosabb alapkövetelmény, hogy a gyermeknek joga van az egészséges testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődéshez. Vajon ma Magyarországon ezt mennyire tudjuk biztosítani a felnövekvő generációk számára? A gyermekvédelem területén az utóbbi időben több jogszabályi változás is történt, de ezek így önmagukban még nem garantálják a rendszer tökéletes működését. A gyermekek jogainak védelmében elkerülhetetlen a gyermekvédelmi jelzőrendszer minél hatékonyabb működése. Az elmúlt időszak hírei nagyon sokszor azt bizonyították, hogy a rendszer hiányosságainak vagy a jelzés elmaradásának következtében sajnos gyakran tragikusan későn kerültek gyermekveszélyeztetési vagy -bántalmazási esetek a felszínre. Amíg a jogszabályi környezet mellé nem társul egy olyan rendszer, amely a tagok számára a jelzés elmulasztását súlyosan szankcionálja, addig nem várhatunk csodát. Szakmailag érthető és logikus, hogy a rendszer koordinálását és a gyermekjogok biztosításának egyéb intézkedéseit, akár a családgondozást, akár az iskolai szociális munkát a gyermekjóléti központok lássák el, de amíg a szakma megbecsültsége a jelenlegi szinten van, és az ebben dolgozóknak az elszegényedés kockázatát kell vállalniuk, addig a súlyos szakemberhiány következtében nemcsak a pluszfeladatoknak, hanem az addigi alapfeladatoknak az ellátása is veszélybe kerül. S akkor még nem is beszéltem arról, hogy a kormány propagandagépezetének talán nem a néphülyítésről, hanem például ebben a témában a lakosság széles körű tájékoztatásáról kellene szólnia. Tisztelt Államtitkár Úr! A fent említett indokok figyelembevételével nem gondolják-e azt, hogy a bürokratikus intézkedéseken túl végre érdemi lépéseket is kéne tenni akár a rendszer megerősítésében, akár a gyermekek jogainak a védelmében? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az, hogy ön a bevándorlás kérdését és a kvótákat egyszerű néphülyítésnek tartja, ha megnézi az Európai Parlament múlt heti döntését, ahol büntetni akarják Magyarországot és erőszakkal ki akarják csavarni a kezünkből annak a lehetőségét, hogy kik éljenek itt Magyarországon, azt akarják, hogy az erről szóló döntést ne itt hozzuk meg, hanem Brüsszelben, ha ezt ön negligálja, és azt mondja, hogy ezzel nincs értelme foglalkozni, az pontosan mutatja a Jobbik új Simicska-féle irányvonalát, amely ezt a kérdést nem tartja fontosnak. Ezért nem szavazták meg az alaptörvény-módosítást sem. Viszont egy másik fontos kérdést említett, tisztelt képviselő úr, a gyermekek jogait és a velük foglalkozók bérhelyzetét. Az a jó hírem van, hogy a szociális ellátásban, bár nagyon alacsonyak voltak azok a bérek 2010-ben, amit az ott dolgozók kaptak, de az elmúlt években egy 62 százalékos béremelésről sikerült döntenünk. Bízunk benne, hogy ez részben visszaadja ennek a pályának a megbecsültségét, de tudjuk, hogy itt még a további kormányoknak további feladata lesz. De végre van egy kormány, amelyik nem elvesz egyhavi bért a szociális szférában dolgozóktól, hanem 62 százalékos emelkedést tudnak ők is elkönyvelni. Többféle segítségünk van a gyermekjogok érvényesülése érdekében mind az állami jelzőrendszer tekintetében, mind pedig az egyes programok kapcsán. 3 ezer gyermek és kísérője vett részt az integrált jogvédelmi szolgálatnak az úgynevezett „Gyere képbe” elnevezésű gyerekjogi roadshow-ján, foglalkozások, labdarúgó-bajnokságok gyermekotthonokban, nevelőszülőknél, így három év alatt összesen 25 rendezvényen 10 ezer gyermeket szólítottak meg, és ahogy mondom, ezek közül 3 ezer gyermek és kísérője részt is vett. Volt az „Elveszett madártoll” című mesekötet, amely tíz történeten keresztül a gyermekek jogait és kötelezettségeit mondja el. 19 megyei állomáson „MesÉLJ jogosan” címmel országjáró gyermekvédelmi, gyermekjogi programot is indítottuk óvodai munkatársak számára, amelyen 2500-an vettek részt. 4500 óvodába jutott el négy-négy ingyenes példány a gyermekek jogairól szóló mesés kötetből, hogy ezeket fel tudják dolgozni. Rajzpályázatot indítottunk ebben a témában, amelyre 1144 alkotás érkezett be. Úgyhogy azt hiszem, mind kampányokban, mind pedig az állami szervezetrendszerben igyekeztünk megerősíteni a gyermekek jogainak a védelmét. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Hadházy Ákos és Ikotity István, az LMP képviselői, kérdést kívánnak feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mikor látja be a kormány, hogy zsákutcába vitte a szakképzést?” címmel. A kérdés megválaszolásával miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Varga Mihály nemzetgazdasági miniszter urat bízta meg. A kérdésre miniszter úr felkérésére Cseresnyés Péter államtitkár úr válaszol. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A szakképzés zsákutcába jutott, a kormány a korábban is meglévő problémákat nem kezelte, ellenben kiszolgáltatta a teljes ágazatot a multiknak és az oligarcháknak. A szakképzésre úgy tekint Orbán Viktor, hogy annak feladata néhány gazdasági szereplő pillanatnyi igényeinek kielégítése. A parlament előtt lévő szakképzési módosítás sem javít a szakképzésen. Gyakorlatilag a részszakképzésekkel kapcsolatos változtatások tovább mennek a képzések lebutításának útján. Még könnyebben kiengednék a fiatalokat az iskolapadból, mintha gyorstalpalón lennének. [[13.00]] A munkaerőpiac legfeljebb pillanatnyi igényeit akarják kielégíteni. A tudásalapú társadalom és a hosszú távú, akár egyéni munkavállalói, akár gazdasági érdekek teljesen mást igényelnének. Olyan képességekkel és készségekkel kellene felruházni a fiatalokat, amelyek a XXI. század kihívásaira készítik fel őket. Arra, hogy ahogy Nyugat-Európában például élete során egy szakmunkás átlagosan hatszor vált szakmát és munkakört, ahogy az szükséges a villámgyors gazdasági változások miatt. Arra kell képessé tenni a fiatalokat, a szakembereket, hogy csapatban és egyedül is megállják a helyüket, ne csak az összeszerelés bizonyos fázisait ismerjék, tanulják meg, ne csak a szalag mellett dolgozzanak, és a munkagépeket működtessék, hanem számítógépet használjanak, tervezzenek, szervezzenek, kommunikáljanak, idegen nyelven beszéljenek, megállják a helyüket más munkafolyamatokban is, az élet egyéb területein is. Ez nem fog menni, mert a közismereti tárgyakat kivonták a szakképzésből. Ezzel az egyetemes magyar kultúrából és a széles körű műveltségből zárták ki őket. A szakképzés nem lehet zsákutcás, nem adhatunk kisebb esélyt az érettségi megszerzésére és a továbbtanulásra. A szakképzés adjon dobbantót az egyetemekre és a főiskolákra is! Ma mindennek a totális ellenkezője történik. Mikor látja be a kormány, hogy zsákutcába vitte a szakképzést? Várom válaszát.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A képviselői kérdésre Cseresnyés Péter államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Válaszomat sajnos azzal kell kezdenem, hogy képviselő úr és Hadházy képviselő úr kérdésükkel teljes tájékozatlanságukat árulták el mind a szakképzés rendszere, mind pedig a parlament előtt lévő szakképzési, felnőttképzési törvény módosításával kapcsolatban. Ugyanis az önök által feltett kérdés rámutat arra, hogy a képviselő úr és társa összekeverte a felnőttképzést és az iskolarendszerű szakképzést. Jó lett volna, ha szerdán itt vannak a vitán, és nem üresek az önök padsorai, és figyeltek volna arra, ami itt elhangzott. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Ugyanis, folytatva a gondolatot, a bevezetni tervezett rövidebb ciklusú, államilag támogatott képzésekkel összefüggő rendelkezések kizárólag a felnőttképzés rendszerét érintik. Tehát amit ön részszakképesítés és a „gyorsított” képzés kapcsán elmondott, kimondottan csak a felnőttképzésre vonatkozik. E rendelkezések egyébként a képviselő úr által az előbb említett rendszerből szintén hiányolt rugalmas alkalmazkodás, a többszöri munkakörváltás lehetőségét erősítik azzal, hogy elősegítik ezen, jellemzően belső vállalati képzések szélesebb körű megvalósítását. A szakgimnáziumokban, a szakközépiskolákban a képzés a továbbiakban is úgy folytatódik, ahogy eddig történt, a közismereti tárgyak alapos elsajátítása lehetőségének a biztosításával. Szeretném hangsúlyozni, hogy a kormány évek óta folyamatosan kiemelt figyelmet fordít a szakképzésre, és az elmúlt években jelentős és láthatóan eredményes tevékenységet végzett a szakképzési rendszer fejlesztésében. Ennek most két elemét szeretném kiemelni, amelyek egyértelműen mutatják azt, hogy képviselő úr tévedett a fejlesztési irányok vonatkozásában. Az egyik a második szakképesítés ingyenességének bevezetése, a másik pedig az iskolai rendszerben folyó felnőttoktatás megerősítése, amelynek segítségével több tízezren tudnak új szakmát, második szakmát ingyenesen szerezni. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] És hogy a szakképzési rendszer mennyire jól alkalmazkodik az igényekhez, az bizonyítja, hogy a külföldről érkező termelő beruházások százai mutatják, hogy a magyar szakemberek nemzetközi összehasonlításban is megállják a helyüket. [[Az elnök ismét csenget.]] A magyar szakemberekben és a magyar szakképzésben még a technológiai és ipari óriásvállalatok is megbíznak. Szeretném…
Köszönjük szépen.
...mondani, hogy ha figyelt volna, még a külföldről ide, Magyarországra települő cégekről beszélek, képviselő úr. Elnézést, elnök úr. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Én elnézem, államtitkár úr, de a házszabály köt engem. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. Tukacs István, a Magyar Szocialista Párt képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Meddig fizetjük az ukrán nyugdíjasok nyugdíját?” címmel. Tukacs István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A magyar-ukrán határvidék egyik legfontosabb problémájáról szeretnék beszélni: az ukrán állampolgároknak fizetett magyar nyugdíjról. Ugye, ez azoknak jár, akik ukrán állampolgárok, akik életvitelszerűen Magyarországon tartózkodnak, és rendelkeznek egy bejelentett állandó lakcímmel. A probléma azonban a következő. Nem tartózkodnak életvitelszerűen Magyarországon, és fiktív bejelentett lakcímmel rendelkeznek többségükben. Mert azért mégiscsak életszerűtlen az, hogy egy átlagos családi házban 30-an, 50-en vagy akár 100-an is vannak bejelentve. Tisztelt Államtitkár Úr! Hogy érthető legyen a probléma nagysága, ez úgy néz ki, hogy egy közepes városkában vagy faluban ezeken a napokon, amikor nyugdíjfizetés van, ismeretlen arcok bukkannak fel, és a polgármester is csak hüledezik, hogy kiket lát az utcán. Az történik, hogy ezt a magyar nyugdíjat felveszik. És történik még ennél cifrább is, hiszen azt a magyar nyugdíjat kell nekik fizetni, ami a foglalkozásuknak megfelelő szakmacsoport szerinti magyar nyugdíjátlag. Ennek következtében aztán meglepően sok atomtudós, uránbányász, szerényebben iskolaigazgató jön át ezért a magyar nyugdíjért, és viszonylag kevesen voltak, akik kazánfűtők, udvarosok vagy segédmunkások. Államtitkár Úr! Abban a megyében, ahol a legalacsonyabb az öregségi nyugdíj átlaga, ez irritáló. Azért irritáló, mert a magyar nyugdíjasok eleget tettek kötelezettségüknek, és fizettek nyugdíjjárulékot. Az említett ukrán nyugdíjasok azonban nem. Sőt, még a szabályt sem tartják be. Ezért tehát megértem, hogy egy oroszbarát kormánynak nehéz az ukrán kormánnyal tárgyalnia diplomáciai ügyekről, nagyon-nagyon meg tudom ezt érteni, azt azonban, hogy sem az ellenőrzés, sem a szankcionálás feltételeit eddig nem voltak hajlandók megteremteni, elfogadhatatlannak tartom. Akarnak-e valamit tenni, államtitkár úr? Köszönöm szépen a szót, elnök úr.
Köszönöm, Tukacs képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azért szögezzük le, tisztelt képviselő úr, hogy ez egy mikori egyezmény. [[Dr. Völner Pál: Ti kötöttétek.]] 1962-ben fogadták el, az 1963. évi 16. törvényerejű rendelettel hirdették ki. Amit pedig ön mondott, hogy az ukrán kormánnyal nehéz az oroszbarátság miatt… - nem is értem, tehát logikailag sem áll meg az, amit ön mondott. Bizonyos szavakat el kellett mondani, ezeket ön egymás után rakta, de értelem benne nem annyira volt tapasztalható. [[Tukacs István: Érdemi választ! Az elnök csenget.]] Amit ön mondott, hogy a határforgalom megerősödne: ismételten elmondom önnek, hogy ezt a határforgalomban dolgozók nem erősítették meg. Ez egy fontos kérdés, mint minden kérdés, ennek is nyilván utánajártunk. Az a magyar kormánynak is a szándéka, hogy újratárgyalja ezt az egyezményt, csak a folyamatosan változó ukrajnai politikai viszonyok közepette nyilván ez nehéz. Ehhez az ukrán fél partnersége is kell, hogy közös akarategységgel tudjuk ezt megváltoztatni. De ettől függetlenül elindítottuk az ellenőrzéseket annak érdekében, hogy mind a kérelmezőknél, mind a már ilyesfajta nyugdíjban részesülőknél megállapítsuk, hogy valóban fennállnak-e a törvényi feltételek a magyarországi tartózkodásról. Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében ’16 januárja és ’17 februárja között 121 ellenőrzésre került sor, Hajdú-Bihar megyében 38 ellenőrzésre került sor, Borsod-Abaúj-Zemplén megyében 36 ellenőrzésre került sor. Ennek keretében 17 esetben megállapították, hogy nem áll fenn az életvitelszerű Magyarországon tartózkodás ténye, ezért ezeket az ellátásokat megvontuk. Fokozott ellenőrzést vezettünk be a benyújtott kérelmezők esetében. Náluk 61 kérelmezőnél megállapításra került, hogy nem áll fönn a magyarországi életvitelszerű tartózkodás ténye, éppen ezért az ő esetükben ezt a fajta nyugdíjat meg sem állapították, tisztelt képviselő úr. Úgyhogy, akik betartják a törvényt, azok továbbra is számíthatnak ennek az egyezménynek a hatálya alatt, hogy ennek részesei lehetnek, de akik nem tartják be a törvényi feltételeket, megvonja a kormányzat ezt a nyugdíjat. Így tudjuk a törvények betartóit és nem betartóit megkülönböztetni, a törvények betartóit védeni, a többiek ellen pedig fellépni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Kepli Lajos, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a földművelésügyi miniszterhez: „Folytatódik a Balaton elrablása és tönkretétele?” címmel. Kepli Lajos képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Egy újabb gigantikus beruházás terve borzolja az amúgy is egyre harcedzettebbé váló Balaton-parti emberek kedélyét. A megalománia a jelek szerint nem ismer határokat, ugyanis ezúttal a déli part egyik legszebb és legnagyobb egybefüggő, fürdésre és sportolásra egyaránt alkalmas partszakaszát, a siófoki Aranypartot tennék tönkre egy, a tóba 225 méterre benyúló betonmonstrummal, amely két hektár vízfelületet foglalna magába. A Natura 2000-es területen megvalósuló beruházás egy debreceni milliárdos és a Divinus Yacht Club Kft. nevéhez fűződik. De most jön a meglepő fordulat, már amennyiben valakit ez még meglep: egy olyan kemping mellett valósulna meg a beruházás, amely a hírek szerint nemrégiben került Mészáros Lőrinc érdekeltségébe. Innentől kezdve természetesen nem is kérdés, hogy az engedélyezés mint a kés a vajban, úgy hatol előre, iszaposodás, halpusztulás, nádasirtás - semmi nem számít, ha Orbán Viktor strómanja érdekében mészárolják a magyar tengert. [[13.10]] A strandolni vágyók elől a vizet, a horgászoktól a halat és az ívóhelyet, a szörfösöktől a hullámokat, a nyaralótulajdonosoktól a panorámát és a tiszta vizet rabolják el, hisz a vízminőség csak kotrás útján lesz fenntartható, vagy lehet, hogy úgysem. Kérdés, hogy mit szól mindehhez a magyar kormány, a környezet védelméért felelős tárca hogyan lép fel a Natura 2000 terület és az élővilág védelmében a természet pusztítása ellen. Terveznek-e fellépni az ellen, hogy az eredetileg a vonatkozó rendeletben csónakkikötőként szereplő partszakaszon egy ilyen gigantikus műtárgy létesüljön, amely brutálisan beavatkozik a tó ökoszisztémájába, ahogy azt láthattuk Balatonfenyves esetében is, és a Balaton egyik legnépszerűbb strandját teheti tönkre; avagy beállnak Orbán Viktor kijelentése mögé, amely szerint a környezetvédelem csupán egy baloldali idea, egy őrültség, amire nem érdemes áldozni, és ennek alapján nem tesznek semmit? Várom érdemi válaszát, államtitkár úr. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Kepli képviselő úr. A válaszadásra megadom a szót V. Németh Zsolt államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Képviselőtársaim! Elöljáróban egy kisszínes. Ön pár évvel ezelőtt tartott egy sajtótájékoztatót, aminek ez volt a címe: „Simicskáék bekebelezik a Balaton-partot.” Nos, azóta kiderült, hogy az említett úr ha nem is kebelezte be a Balaton-partot, de önöket egészen biztosan felvásárolta. [[Dr. Rétvári Bence: Ez ciki!]] De ezúttal higgyük el, hogy ön tényleg a Balatonért aggódik. Akkor rögzítenünk kell, hogy itt egy folyamatban levő környezetvédelmi engedélyezési hatósági ügyről van szó, a hatóság hatáskörét sem a kormány, sem a minisztérium elvonni nem vonhatja el. Információnk szerint egyébként első fokon kétszer is elutasító határozattal zárult az eljárás. Mindannyiunknak szándéka, hogy a Balaton mint nemzeti érték hosszú távon is megmaradjon. Ennek érvényesítését szolgálja a Balatonról szóló törvény szigorú szabályozási eszközrendszere. A Siófok vízpart-rehabilitációs tanulmánytervének elfogadásáról szóló tárca nélküli miniszteri rendelet az érintett területre is meghatározza a kikötésre alkalmas partszakaszt, és a kötelezően megtartandó közterületek lehatárolását, ahol a parti sétány kialakítására alkalmas nyomvonalat is megjelölik. A kérdésben felvetett természetvédelmi aggályok tekintetében jelzem, hogy a hatályos nádasminősítés, valamint a helyi információk alapján a területen nádas nem található, nádirtásról, halpusztulásról nincs információnk. Az eljárás során ennek ellenére az illetékes környezetvédelmi hatóság a jogszabály értelmében ezek kockázatát is vizsgálja a Balatonra mint Natura 2000-es területre, illetve a Natura 2000 terület jelölőfajaira kifejtett hatásukkal egyetemben. Kérem válaszom elfogadását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Hadházy Ákos és Ikotity István, az LMP képviselői, kérdést kívánnak feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Meddig maradnak el a pedagógusbérek jelentősen a diplomás átlagbértől?” címmel. Ikotity István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Újra és újra számon szeretnénk kérni a kormányon az oktatásban dolgozók bérhelyzetét, és arra kérem, hogy adjanak egyenes és őszinte választ a kérdéseimre. Hogyan lehetséges az, hogy egy ma kezdő pedagógus végzettségétől függően, vagyis hogy főiskolai vagy egyetemi végzettsége van, 117 vagy 130 ezer forint nettót visz haza az adott hónapban? Milyen életpályamodell ez, ahol a belépési fizetési fokozat arra sem elég, hogy valaki, mondjuk, az albérletét kifizesse? Államtitkár úrnak néhány héttel, illetve most már hónappal ezelőtt fölmutattam a saját bérjegyzékemet, amin 2002-ben, amikor én egyetemi végzettséggel kezdő pedagógusként gimnáziumban kezdtem tanítani, 88 ezer forint szerepelt nettóban ezen a bérjegyzéken. Ez mai értéken, mivel azóta 77,5 százalékos inflációval számolhatunk, 156 ezer forintot jelentene. Jelen pillanatban egy kezdő egyetemi végzettségű, gimnáziumban dolgozó 130 ezret kap. Nem szeretném a Medgyessy-kormányt dicsőíteni, de államtitkár úr, tényszerűen nem igaz az, amit önök mondanak, hiszen jelen pillanatban kevesebbet keres egy kezdő pedagógus, mint akkor. Illetve fel szeretném még arra hívni a figyelmet, hogy államtitkár úr félrevezette a hallgatóságot, amikor azt mondta, hogy a Lehet Más a Politika megszüntetné az arányos adózási rendszert. Felhívom a figyelmét arra, hogy ha az az adórendszer, az a többkulcsos adórendszer működne, amit a Lehet Más a Politika javasol, akkor nemhogy az átlagbért, de az átlagbér dupláját kereső is 30 ezer forinttal többet vinne haza. Sőt, 400 ezer forint nettó keresetig jobban járnának az emberek, az ennél magasabb fizetésűek járnának rosszabbul. Kérem államtitkár urat, ne vezesse félre a közvéleményt. Azt szeretném kérdezni öntől, hogy hogyan lesz átlagon felüli az oktatás, amely segítségével utolérjük Európát, ha önök alulfizetik a pedagógusokat. [[Dr. Hadházy Ákos tapsol.]]
Köszönöm, Ikotity képviselő úr. A válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az önök adótáblája egyértelmű, pár héttel ezelőtt nyilvánosságra hozták, ebből egyértelműen kiszámolható, hogy egy középiskolai tanár, aki ma 313 ezer forintot keres átlagosan, a jelenlegi személyijövedelemadó-rendszerben 46 798 forint adót fizet, az önök adórendszerében pedig nem 46 ezer forintot, hanem 75 ezer forintot fizetne, tehát közel 30 ezer forinttal járna rosszabbul minden középiskolai tanár Magyarországon, ha az LMP progresszív adórendszerét bevezetnénk. Hiszen önök minimálbér fölött, átlagbér fölött egyre emelkedő kulcsokkal adóztatnák meg a jövedelmet, és minden magyar középiskolai tanár zsebéből kihúznának 30 ezer forintot átlagosan. Ha megnézzük a kezdő főiskolai végzettségű bért, tisztelt képviselő úr, amire ön utalt, ez 122 ezer forint volt 2010-ben. Ez a 122 ezer forint ma már 182 700 forint. Ha megnézzük az egyetemi végzettségű béreket, akkor ez azt jelenti, hogy akinek egyetemi végzettsége volt 2010-ben, ő 129 500 forintot keresett, most ő 203 ezer forintot keres, tisztelt képviselő úr. Emellett kevesebb adót fizet, sőt családi típusú adókedvezményt is igénybe tud venni. Azért növekedtek ilyen nagy mértékben ezek a fizetések, mert a kormányzat - ezt mindenki tudja és ismeri - átfogó béremelést indított, és 500 milliárd forint többletet biztosított az oktatás rendszerében.Ha viszont nemcsak a kezdő fizetéseket nézzük, tisztelt képviselő úr, hanem azt, aki 2013 előtt 149 ezer forintot keresett főiskolai végzettséggel pedagógus I. fokozatban, 19 évet dolgozva, ő 149 ezer forintot kapott akkor, most idén szeptembertől 274 ezer forintot keres. Ha valaki egyetemi végzettséggel dolgozott 19 évet, ő 2013 előtt 172 900 forintot keresett, most 304 500 forintot keres. Azt tettük, tisztelt képviselő úr [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , a pedagógusbérek felzárkózása, növelése érdekében, hogy ilyen mértékű a növekedés a pedagógusok bérpapírjain az elmúlt években. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Kiss László, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Mikorra készül el az M0-ás körgyűrű Északi szakasza?” címmel. Kiss László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Magam nagyon sokáig az utolsó néhány hétben azt gondoltam, hogy végre véget ér az a sakkozás, amit az érintett önkormányzatok egymással folytatnak, és nagyjából kartávolságra kerül az M0-s körgyűrű északi szakaszának a megépítése. A III. kerület országgyűlési képviselőjeként nagyon megörültem ugyanis annak, hogy végre kiírták a közbeszerzést erre a befejező szakaszra. A projekt már nagyon régóta húzódik, ha tetszik, a húzódás pártokon és kormányokon átívelő, mintegy közös pontja és közös szégyene valamennyi előző kormánynak. Kár ez, mert megvalósulása nagyon sokat segítene a III. kerületben élőkön is, és az országnak is nagyon hasznos lenne, hogy végre Budapestet el tudja kerülni az az autóforgalom, akinek nincs is ott benn dolga. Jó lenne, ha létre tudna jönni az elkerülő szakaszhoz egy budapesti északi városkapu, ami kiszolgáló egységekkel és új, modern parkolókkal adott esetben akár egy átszállóhelyként is tudna üzemelni. Ehhez képest, ha tetszik, bombaként robbant a III. kerületben az, hogy a solymári önkormányzattal a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zrt. nem tudott megállapodni, ezért aztán maga az önkormányzat jegyzője nemleges szakhatósági állásfoglalást adott a folyamatban lévő építési engedéllyel kapcsolatban, és ezzel megakadályozta az M0-s északi szakaszának a felépülését, vagy legalábbis valameddig megakadályozta. [[13.20]] Kérdezem ezért az államtitkár urat: mi a reális kezdete a körgyűrű befejező szakasza elkészültének, illetve elindulásának, és mikorra épül meg az elkerülő út, ha vélhetőleg minden a tervek szerint halad? Tervezik-e, hogy az M0-s körgyűrű mellett a békásmegyeri HÉV-megállót is fejlesztik [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és egyfajta közlekedési csomópontot hoznak létre? Várom a válaszát.
Köszönöm, Kiss László képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Az M0-s valóban fontos. Az M0-s autóút északi szektorára a környezetvédelmi engedély és az engedélyezési tervek rendelkezésre állnak. Jelenleg a projekt építési engedélyeztetése zajlik. A NIF Zrt. az ön által is említett korábbi elutasító határozat ellen fellebbezést nyújtott be, ez a magyar jogrend, van első fok, másodfok, a solymári önkormányzattal folynak a tárgyalások. A legutóbbi ülésén egyébként a solymári képviselő-testület felülvizsgálta korábbi álláspontját, és csökkentette az M0-s beruházásához kapcsolódó fejlesztési igényeit. A NIF ehhez igazodó műszaki tartalomra kap rendelést, így remélhetőleg elhárult az akadály, és kiadható lesz az építési engedély. Az autóút nyugati szektorának tervezési, előkészítési feladataira közbeszerzési eljárást írtak ki, az ajánlattételi határidő 2017. november 16. volt. A megvalósíthatósági és környezeti hatástanulmány elkészítése, a jogerős környezetvédelmi engedély megszerzése a nyugati szektorra 2020 első félévére várható. A békásmegyeri HÉV-állomás mellett a parkolót korszerűsítik, bővítik, ön ezt kérdezte, a 11-es út mellett egy új, 167 férőhelyes parkoló megépítése is várható, a beruházás megkezdésének határidejéről hamarosan döntenek. Tisztelt Képviselő Úr! Nem én hoztam fel, ön hozta fel Solymárral kapcsolatban és egyáltalán az egyeztetéseket: igen, nem akarunk egy olyan helyzetet teremteni, mint amelyet a 2010 előtti kormányok teremtettek, amikor az északi híd építésével kapcsolatban egy olyan zsarolási kondíciót építettek ki maguknak, amelynek 2010 utáni rendezése a jelenlegi kormánynak nehéz milliárdjaiba került. Nem akarunk ilyen helyzetet teremteni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ezért tárgyalunk, és mindenütt megtartjuk az erre vonatkozó eljárásokban meghatározott rendet. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Farkas Gergely, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrhoz: „Mikor kapják vissza a pénzüket a jánoshalmi lakosok?” címmel. Farkas Gergely képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Az Országgyűlésben már korábban is volt szó az EU-s támogatásból megvalósult csatornahálózat-építésekről. A lebonyolításban közreműködő víziközmű-társulatok működése az óvatosabb vádak szerint etikátlan, a durvábbak szerint pedig egyenesen jogszerűtlen. Mivel Jánoshalma a választókerületemhez tartozik, ezért a település példáján szeretném bemutatni, hogy milyen problémák állnak fenn ez ügyben. Jánoshalmán a lakosságot is bevonták a kivitelezés költségének fedezésébe, hiszen az Unió nem teljes egészében fedezte azt. Időközben a kormány kiegészítő támogatásokkal segítette a beruházások mielőbbi befejezését, ezáltal az eredetileg kiszámított lakossági hozzájárulásoknak csak a töredékére lehetett szükség, hiszen 550 millió forint helyett csak 180 milliót kellett a lakosoknak megfizetni. Ennek köszönhetően a beszerelt 260 ezer forint helyett csak a töredéke volt a valóban indokolt hozzájárulás ingatlanonként. A beruházás véget ért. Az azt végző víziközmű-társulat végelszámolás alatt áll, a lakosokkal való elszámolás viszont még várat magára. Hiába kérték többször, hogy legyen végre nyilvános, átlátható elszámolás, ez a mai napig nem valósult meg. A 260 ezer forint mellett többen a végrehajtás költségeit is kénytelenek voltak megfizetni, mivel ez az összeg adó módjára behajtható. Azzal tehát nem volt gond, hogy a lakosok fizetési kötelezettségeit számonkérjék, visszafelé azonban nem ilyen egyszerű a helyzet. Mivel a víziközmű-társulat nincs semmilyen módon kötelezve, hogy mielőbb végezze el az elszámolást, ezért a jánoshalmi lakosok nem tudhatják, hogy meddig várhatnak a pénzükre, ha egyáltalán valaha visszakapják a befizetett és a felhasznált összeg különbözetét. A választókerületem nem gazdag térség, az emberek nagy része sajnos hónapról hónapra él. Nekik nem a felhalmozott tartalékukból hiányzik a szóban forgó összeg, hanem a napi élelmükre, gyógyszerükre vagy épp tüzelőre menne el. Mindezekre való tekintettel kérdezem a tisztelt államtitkár urat, hogy miért nem készült el még az elszámolás, miközben már rég lezárult a beruházás. Kihez fordulhatnak az érintettek, hogy mielőbb visszakapják az egyébként jogosan várt visszajáró pénzüket? Várom az érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Farkas Gergely képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Pogácsás Tibor államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A közműépítés igazi nagy boomja a rendszerváltás indult el Magyarországon, és ennek egyik formája volt az úgynevezett lakossági önerős közműberuházás. A lakossági önerős közműberuházás formájának a megteremtéséhez jött létre, illetve alakult ki az a lehetőség, amely a víziközmű-társulatok bevonását eredményezte ezeknek a beruházásoknak a lebonyolítására. A víziközmű-társulatok a település lakosságából összeálló társulatok, a település lakossága adja a víziközmű-társulatot, saját alapszabályt fogalmaz meg, saját maga választja meg a víziközmű-társulat vezetőjét. A víziközmű-társulat általában, mint ebben az esetben is, az önkormányzattal kötött megállapodás alapján végzi a beruházást. A kezdetekben általában 40 százaléknyi állami támogatás mellett, 60 százalékban lakossági önerővel zajlottak ezek a beruházások. Ahogy az állam erősödött, ahogy a gazdaság erősödött, az állami támogatások mértéke is növekedett, különböző egyéb támogatások is megjelentek, illetve az európai uniós társfinanszírozás esetén az európai finanszírozás is csökkentette a lakosság önerejét. Így lehetséges az, hogy például az ön által elmondott nagyságrend a ’90-es években is ekkora volt, akkor is 250-260 ezer forintot kellett a csatornaberuházáshoz ingatlanonként biztosítani. Az elszámolás kötelezettsége a társulatnak, nyilvánvalóan el kell hogy számoljon, hiszen az európai uniós finanszírozással, a felhasználással el kell számolnia fillérre, és ha a társulat megszűnik, akkor minden kötelezettsége, illetve megtakarítása az önkormányzathoz kerül át [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és amennyiben nem zárul le a lakossággal való elszámolás, az önkormányzat folytatja ezt. Még egyszer mondom: a társulat és a társulatot alkotó lakosok azok [[Az elnök ismét csenget.]] akik ebben a legtöbbet tehetnek. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Hadházy Ákos, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszterhez: „Beleláthatunk-e végre, hogyan zajlik valójában a Soros-konzultáció?” címmel. Hadházy Ákos képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Miután az e tárgyban feltett írásbeli kérdésemre a miniszterelnök kitérő választ adott október közepén, a Soros-konzultáció technikai lebonyolításában részt vállaló Magyar Postához, a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt.-hez és a Kopint-Datorg Informatikai és Vagyonkezelő Kft.-hez fordultam, hogy biztosítsanak számomra betekintést a nemzeti konzultáció íveinek feldolgozási folyamatába. Kérésemet felhatalmazás hiányára hivatkozva elutasították, és a Miniszterelnöki Kabinetirodához irányítottak. Ezek után természetesen megkerestem és megkérdeztem a miniszter urat, de az azóta eltelt egy hónapban nem kaptam választ, pontosabban: múlt pénteken felhívták a kollégámat, és azt mondták, hogy valahol majd esetleg betekinthetek ebbe a folyamatba. Továbbra sem világos tehát, hogy miből gondolja a kormány, hogy a konzultáció eredményét bárki hitelesnek fogja elfogadni, hiszen a lebonyolítás körülményei még mindig teljesen átláthatatlanok. Nem tudhatjuk pontosan, hogy hány ívet küldtek vissza; úgy tűnik, hogy nem eleget az önök szempontjából. Erre abból a telefonos kampányból következtethetünk, amit nemrég voltak kénytelenek indítani a visszaküldési hajlandóságot erősítendő, és nem ismert a válaszok kiértékelésének módszertana sem. Az alábbi három kérdésre várom a választ. A visszaküldött íveket hol és meddig fogják tárolni? Van-e mód arra, hogy végre személyesen is meggyőződhessek róla, hogyan zajlanak a nemzeti konzultációval kapcsolatos technikai munkálatok, mindhárom érintett vállalatnál? Ha igen, akkor kivel vehetem fel ennek érdekében a kapcsolatot? Fontos azt is megemlíteni, hogy természetesen szeretnék magammal sajtómunkatársakat is vinni, tehát ez is a kérdésem egy része. Ha viszont nincs rá mód, akkor annak mi az oka? Köszönöm szépen a választ. [[13.30]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Dömötör Csaba államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Sokan sokat dolgoznak azért, hogy a konzultációban minél több magyar ember mondhassa el a véleményét. Kevés szó esik a munkamegosztásról, ezért szeretném arról tájékozatni, hogy a küldemények megszemélyesítését az állami tulajdonban lévő NISZ Zrt., a kézbesítést a Magyar Posta végzi, a kiértékelést a NISZ leányvállalata, a szintén állami tulajdonban lévő Kopint-Datorg végzi. Szigorú biztonsági és adatvédelmi eljárásokat kell betartani. Ön egyébként nyitott ajtókon dörömböl akkor, amikor szeretné megismerni a kérdőívek feldolgozási folyamatát. Erre megvan a lehetősége, természetesen a személyes adatok megismerése nélkül, mert ezeket szigorúan védi a törvény, és egyébként is külön kell kezelni a politikaivélemény-adatoktól. Én nem tudom, hogy ön egyeztetett-e a saját munkatársával, ő tájékoztatta-e önt a fejleményekről, de ő már valóban egyeztetett a kormány munkatársaival a személyes konzultáció ügyében, és úgy tudom, hogy megfelelő időpontot is találtak, mégpedig e hét csütörtököt. Itt egyébként, ezen a konzultáción, ezen a személyes megbeszélésen minden olyan kérdésére választ kaphat, ami a mostani két percen túlmutat. Azt mindenesetre nagyon sajnálom, hogy önök továbbra is a konzultáció műfaját támadják ahelyett, hogy egyenes választ adnának az abban foglalt kérdésekre. Ez azért is indokolt, mert a konzultációban többek között szó van a betelepítési kvótáról, arról a kvótáról, amelyről múlt héten szavazott az Európai Parlament. És tudja, hogy mit mondott erről az önök képviselője? Ha ön nem emlékszik rá, akkor szeretném felidézni. Azt mondta az önök képviselője erről a kvótáról, hogy nem lát más megoldást, mint a betelepítési kvótát. Járjon utána! A múlt héten is nyilatkozott az önök képviselője erről, és akkor is azt mondta a rádióban, hogy kell egy méltányos megoldás, ez pedig a kvóta. Tehát jó lenne, ha a konzultációban foglalt kérdésekre adnának választ. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Ezek után egyébként az egészet letagadják. Szóval, ha valakik mögé kell a „hazudnak” felirat, azok éppen önök. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban. Közbeszólás ugyanonnan: Úgy van!]]
Köszönöm, Dömötör Csaba államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! 13 óra 32 perckor áttérünk az azonnali kérdésekre. Harangozó Tamás, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Indít-e vizsgálatot a földművelésügyi miniszter által megítélt támogatásokkal kapcsolatban?” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Fazekas Sándor földművelésügyi miniszter urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét, avagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Elfogadom.
Elfogadja. Köszönöm szépen. Harangozó Tamás képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Miniszter Úr! Én idén minden minisztertől kikértem a 2010-2016 között a miniszter egyedi döntési jogkörében megítélt pályázatok listáját. Az ön tárcája, illetve ön, ha elsőre nem is, második kérésre, felszólításra és a közérdekűadat-igénylés elküldése után megküldte számomra ezeket a táblázatokat. Van néhány furcsa dolog ezzel az üggyel kapcsolatban, amit itt szerettem volna a parlament előtt is tisztázni önnel. Kezdjük mindjárt az elején! Ez az a lista, amit ön elküldött nekem postán is. [[Felmutatja a dokumentumot.]] Itt lehet látni. Ez minimum több mint 1500 megítélt pályázat, amelyekről ezek szerint - az ön bevallása szerint - ön személyesen döntött minden egyes ügyben. A másik érdekesség ebben a kérdésben, hogy átbogarászva néhány furcsaságot lehet találni bennük, mint például egy hagyományőrző íjász egyesületnek 3 millió forint a Hadjárat-projekt előkészítésére - remélem, belügyminiszter kollégájával ezt egyeztette előtte -; vagy éppen egy gazdakörnek 1 millió forint, a pályázat megnevezése: három rendezvény. Vagy éppen böllérversenyre 1,5 millió; ugyanazoknak nemzetközi böllérversenyre 3 millió forint. De az sem semmi, hogy a „vidéki közösségfejlesztés, retorikai képességek fejlesztésére” közel 5 millió forintot ítélt meg. De a legfurcsább az egész ügyben - és nagyon hosszan sorolhatnám még ezeket a furcsaságokat -, hogy én tíz pályázatot kikértem öntől, hogy részletesen számoljon el velük, de tíz pályázatból egyről tudott nekem elszámolást adni, a többire a tárcája azt írta, hogy nem rendelkeznek adattal a minisztériumban ezen pályázatok elszámolásával kapcsolatban. Miniszter Úr! Kérem, hogy ne jogászkodjon! Ön írta le és küldte el nekem, hogy ezt a több mint 1500 pályázatot ön a minisztériumban döntötte el. Elfogadhatatlan számomra, hogy ezek után az ön minisztériumában ezekről a pályázatokról semmilyen elszámolás nincsen. Kérem akkor, mondja el, hogy a maradék kilenc pályázattal ki tud elszámolni, ha ön nem. Várom válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Fazekas Sándor miniszter úrnak.
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Nagyon örülök, hogy ezt a kérdést feltette. Bár a miniszterelnök urat kérdezte volna eredetileg, de természetesen én is el tudom önnek mondani azt, hogy a magyar közigazgatás és a magyar agrár-közigazgatás minisztériumi és háttérintézményi tevékenységének bővebb ismerete szükséges ahhoz, hogy ön egy értelmesebb kérdést tegyen fel itt a tisztelt Ház előtt. [[Korózs Lajos: Ne minősítgessen!]] Szerintem ez a téma megérdemli azt, hogy kellő felkészültséggel és közbekiabálás nélkül legyenek az MSZP-sek is, mert azért mégiscsak furcsa dolog, hogy vidékfejlesztési programot kér számon az MSZP, agrárpolitikát kér számon az MSZP a mostani kormányon, holott annak idején ők a vidéket tönkretették, a termelőüzemeket bezárták, szőlőterületeket vágtak ki [[Közbeszólások az MSZP padsoraiból: Nem igaz!]] , cukorgyárakat zártak be, ez így igaz, és a vidéki munkanélküliség hihetetlen magaslatokba emelkedett. Tehát az, hogy ön most kiragad néhány példát, mutatja azt, hogy továbbra is megvan önöknél ugyanaz a vidék- és gazdaellenes felfogás, hiszen ha ön megfigyeli ezeket a pályázatokat, akkor jól látható, hogy valamennyi dolog, amit idecitált, pontosan a falusi, kisvárosi közösségek megerősítését szolgálja, hogy tudjanak termelni, hogy legyenek eredményes termékbemutatók, böllérversenyek, fesztiválok és ehhez hasonló programok. Sőt, még a közösségfejlesztésre is szükség van, és a hagyományőrzésre úgyszintén. Ha ön alaposabban megnézi ezeket a pályázatokat, illetve a háttéranyagokat, akkor jól látható az, hogy valamennyi, a vidékfejlesztési minisztérium statútumába tartozó másfajta pályázatról a tárca nem is dönthetett volna. Ehhez nyilván a vidékfejlesztési programok alaposabb ismeretére lenne szükség az ön részéről. Úgyhogy, képviselő úr, én azt javaslom, ne csak a pályázatokat olvassa el, hanem azt is, hogy mi volt a BM, illetve mi az FM konkrét feladatköre, és akkor biztos, hogy meg tud majd nyugodni a pályázati pénzek felhasználását illetően. Köszönöm. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm, miniszter úr. A viszonválasz megilleti Harangozó Tamás képviselő urat.
Köszönöm a szót, elnök úr. Miniszter Úr! Először is, legyen kedves, engem itt ne oktasson ki, jó? Nem ez a felállás! Ön egy miniszter, aki elküldött nekem egy listát, hogy ön erről a mintegy 1500 pályázatról személyesen döntött [[Felmutatja a dokumentumot.]] és osztott ki több milliárd forint közpénzt. Majd amikor megkérem, hogy tájékozódhassak, hogy legyen kedves elszámolni és megmondani, hogy tíz pályázatból mire költötte a pénzt az, aki megkapta, tájékoztat engem, hogy a tízből kilenc nem áll rendelkezésére, fogalma nincsen miniszterként, hogy mire költötték azt a pénzt. Miniszter Úr! Itt egyetlenegy kérdés van. Most vagy elmondja nekem, hogy ezek a pénzek hova kerültek, ki használta fel, ki számolt el vele, és tisztességesen és törvényesen költötték-e el, vagy más szervezetek, hatóságok fogják ugyanezt megtenni a jövőben, mert a legfőbb ügyészhez fogok fordulni az ön pályázati rendszere miatt. Olyan nincs, hogy egy miniszter idejön és összevissza beszél, ahelyett hogy megmondaná, hogy az általa elköltött pénzzel hogyan tud elszámolni. Ez a válasz elfogadhatatlan öntől.
Köszönöm. A viszonválasz megilleti Fazekas miniszter urat.
Tisztelt Képviselő Úr! Én egyáltalán nem beszélek összevissza, legfeljebb jobban kell figyelni arra, amit elmondtam. Az FM-es pályázati rendszer egy összetett struktúra volt az elmúlt időszakban, és elképzelhető, hogy ha nem áll rendelkezésre nálunk valamely pályázatról anyag, akkor az valamelyik háttérintézményben [[Heringes Anita közbeszólása.]] , esetleg megszűnt intézményben, így az MVH-ban, amely a kormányhivatalhoz került, illetve más háttérintézményben fellelhető. Természetesen ezek az anyagok hozzáférhetőek, illetve megkereshetőek, nyilván erre több idő kell. Ki szeretném ezúton is jelenteni, hogy valamennyi pályázati támogatással el tudunk számolni, el is számoltattuk az érintetteket. Ez máshogy nem is történhetne, ugyanis az Európai Unió szervei az FM-nél már a kifizetéseket is, illetve az MVH-nál a kifizetéseket is, illetve az elszámolásokat is folyamatosan ellenőrizték. [[Dr. Szakács László közbeszólása.]] Forduljon ön nyugodtan a legfőbb ügyészhez, természetesen az FM az összes információt a Legfőbb Ügyészség részére is rendelkezésre fogja bocsátani. De mégiscsak furcsa ez az aggódás és ez a lendületes, számonkérő hajlam [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] önöktől legalábbis kifejezetten meglepő, hiszen annak idején Gyurcsány Ferenc azt mondta [[Az elnök újból csenget.]] , hogy nem is kellenek agrártámogatások, amikor az önök miniszterelnöke volt…
Köszönöm szépen…
…úgyhogy érdemes lenne ezzel összefüggésbe hozni az ön által elmondottakat [[Az elnök ismét csenget.]] az ön által elmondott hozzászólást. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Szilágyi György, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Miniszterelnök Úr, a Fidesz Zrt. vezérigazgatójaként mennyi pénz felett rendelkezik?” címmel. [[13.40]] Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Fazekas Sándor földművelésügyi miniszter urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét.
Elnök Úr! Megvárnám vezérigazgató urat, amíg befárad ide. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. A miniszterelnök úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell majd válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Vona Gábor, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Bénaság vagy tisztesség?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Fazekas Sándor miniszter urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Tisztelt Elnök Úr! Nagy a csábítás, de megvárom miniszterelnök urat.
Köszönöm szépen. A miniszterelnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Szilágyi György, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „A Fidesz a múltat hánytorgatja fel folyamatosan? Akkor beszéljünk a múltról!” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Fazekas Sándor miniszter urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét.
Elfogadom.
Elfogadja a válaszadó személyét, Fazekas Sándor miniszter urat. Szilágyi György képviselő urat illeti a szó - és leszámolom.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A fideszes média, élén az Orbán Viktor bizalmasának számító Habony Árpád által irányított szennylapokkal, régi, többéves jobbikos nyilatkozatokkal támadjak a Jobbik képviselőit. Úgy gondoltam, ha már ennyire szeret a múltba révedni a miniszterelnök úr strómanjain keresztül, akkor beszéljünk egy kicsit Orbán Viktor politikai múltjának pár mozzanatáról. Tartja-e még a régi meggyőződését Orbán Viktor és a Fidesz, például azt, hogy megvesztegethetetlen liberálisként és fiatalos hévvel hagyták faképnél a trianoni békediktátumra egyperces néma felállással érkező honatyákat? Vagy ma is suttogják-e még titkokban, hogy „csuhások térdre, imához!”, amikor egy KDNP-s képviselő szót kér, hiszen régen ezt fennhangon tették itt a parlamentben? Vagy mit szól ma miniszterelnök úr és a Fidesz ahhoz a jegyzőkönyvrészlethez, amit most idézni fogok? Andrásfalvy Bertalan, volt művelődési és közoktatási miniszter, aki a következőket mondta itt az Országgyűlésben: „Hadd tegyem hozzá, hogy amikor a kereszténydemokrata oldalról valamilyen vallásos vagy az egyházzal kapcsolatos megnyilvánulás hangzik el, akkor itt mögöttem a frakcióvezető elkiáltja: imához, vagy énekeljük el a Himnuszt. Ezek lehetnek számára humor, de ezek azok az alkotmánysértő dolgok, amikor valakit meggyőződése és értéke szerint gúnyolunk.” A miniszter mögött ülő frakcióvezetőt úgy hívták, Orbán Viktor. Esetleg mi a véleménye egy másik jegyzőkönyvrészletről? Az MDF-es Bogdán Emil felszólalása után: „Taps az MDF soraiban. - Dr. Orbán Viktor: Remélem, a kereszténydemokraták tapsolnak! Jézus Krisztus nevében tapsot kérek!” Ez szintén Orbán Viktor volt. Ön szerint melyik Orbán Viktor igazi arca: a Soros-pénzen tanult liberálisé, aki az elmúlt 27 év legmagasabb rangú liberális politikusa hazánkban? Hiszen ő volt az, aki a Liberális Internacionálé alelnöke és a Liberális Internacionálé végrehajtó bizottságának is a tagja volt. Melyik a Fidesz igazi arca, és vajon melyik az önök igazi értékrendje ebben az országban? Várom válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban. Dr. Völner Pál közbeszól.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Fazekas Sándor földművelésügyi miniszternek.
[[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Orbán Viktor Magyarország meghatározó államférfiúja [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Ajjaj! Moraj a Jobbik soraiban.]] aki többször kétharmados támogatást és megerősítést kapott a kormányzáshoz a magyar nemzettől, amiről önök csak álmodni remélnek. Ezt azért szeretném elmondani. [[Dr. Apáti István: Te még képviselőjelölt se leszel! Zaj. Az elnök csenget. Gyöngyösi Márton: Rákosi…!]]
Folytassa, miniszter úr!
Tisztelt jobbikos Képviselőcsoport! Köszönöm a figyelmet. Köszönöm a Háznak is a figyelmet. A Jobbiknál, azért ha a múlttal foglalkoznak önök, szerintem néhány közelmúltbeli eseményre is érdemes odafigyelni, mert a magyar nemzet döntött arról, hogy Orbán Viktor tevékenységét miképpen ítéli meg, de hamarosan dönt majd az önök tevékenységéről is, és önök a saját múltjukkal sem tudnak elszámolni, tisztelt jobbikos képviselők. Vona Gábor a Spinoza Házban arról beszélt, hogy már korábban elajándékozta a gárdistamellényt, az idén, év elején azonban még azt állította, hogy megvan a gárdamellénye, és ha kérnék, akkor sem adná vissza. Érdekes az, hogy miután a pártelnök eltolta magától a Magyar Gárdát, rá pár napra Sneider Tamás, a párt alelnöke és Lukács László a párt országgyűlési képviselője a kenderesi Horthy-ligetben együtt ünnepelt a Hatvannégy Vármegye Ifjúsági Mozgalom alelnökével, valamint az Új Magyar Gárda főkapitányával. Önök tehát bármit is mondanak, ugyanaz a szélsőséges és hazudozó párt maradnak, mint eddig. Ez a válaszom. [[Taps a kormánypártok soraiban. Z. Kárpát Dániel: De ez nem válasz! Elég gyenge!]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Egyperces viszonválasz megilleti Szilágyi György képviselő urat.
Ez egy nagyon értelmes válasz volt, gratulálok, miniszter úr! Akkor ezek szerint önök továbbra is maradtak azok a liberálisok, akik voltak, tehát a mai napig az érvényes, amit Orbán Viktor mint a Liberális Internacionálé alelnöke mondott: „A budapesti liberális világkonferencia nem a magyar liberálisok, hanem egész Magyarország számára volt jelentős esemény. A fideszes politikus leszögezte, a tanácskozás jelentős szellemi, erkölcsi és politikai támogatást nyújtott a Fidesznek és az SZDSZ-nek.” Önök ugyanezek maradtak, ugyanezek a hazudozó liberálisok, és ha már a közelmúltról beszél, akkor beszéljünk a közelmúltról. Árulja már el nekem, hogy ha ennyire érzékenyek mindenre, ennyire tudják támadni a Jobbikot, akkor miért támogatták pénzzel azt a csalásért elítélt Zuschlag Jánost, aki itt, Magyarországon a legdurvább viccet követte el a holokauszttal kapcsolatban? Önök pénzzel támogatták az ő könyvének a megjelenését. Ez az önök közelmúltja, és amiről az előbb beszéltem, az meg a jelenük. Ezek szerint önök ugyanolyan liberálisok maradtak, mint amilyenek voltak. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Egyperces viszonválasz megilleti a miniszter urat.
Nyilvánvaló, hogy Simicska Lajostól önök majd egy dicsérő szót fognak kapni a mai nap vége felé [[Derültség a Jobbik soraiban. Dr. Apáti István: Simicska csinált belőled minisztert!]] mert olyan ügyesen teljesítik a kéréseit. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból. Dr. Apáti István: Agrárérdekeltségének védelme érdekében! Az elnök csenget.]] Hihetetlen, milyen tréfa és kacagás van itt a hátam mögött, de azért azt szeretném leszögezni, tisztelt Országgyűlés, hogy a Fidesz-KDNP-kormányszövetség Magyarország nemzeti keresztény pártjainak a szövetsége, és a Fidesz Magyarország meghatározó nemzeti érzelmű pártja [[Z. Kárpát Dániel: Ezt kinek bizonygatod?]] , és emellett szavazók milliói tették le a voksot. És önök mondhatnak bármit, akkor is csak Simicska Lajos szóvivői, szócsövei, a Simicska-féle gárdának önök a parlamenti főosztálya. És ezen nem változtat az sem, ha megpróbálnak közbekiabálni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Z. Kárpát Dániel: Annyira szánalmas! Hova viszed le a színvonalat?]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Szél Bernadett, Demeter Márta és Hadházy Ákos, az LMP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Miért nem zavarja a kormányt a valóság?” [[Folyamatos zaj. Csenget.]] A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Fazekas Sándor miniszter urat jelölte ki. [[Közbeszólások az MSZP soraiból, köztük: Dzsoli dzsóker! Polihisztor!]] Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét.
A cím utalhatna mezőgazdaságra is, de megvárnánk inkább miniszterelnök urat.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Ikotity… [[Zaj. Csenget.]] Ikotity István, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Hogy lesz ebből innováció?” címmel. A miniszterelnök úr válaszadásra Fazekas Sándor miniszter urat jelölte ki. Kérdezem, elfogadja-e a válaszadó személyét Ikotity István. [[Jelzésre:]] Elfogadja. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! A Fidesz-KDNP-kormányt nem érdekli a tudásalapú társadalom építése, és önök egyáltalán nem értik a XXI. század kihívásait, beleragadtak a XX. századba, és nem is akarnak onnét kimozdulni. Tökéletesen mutatja ezt az is, hogy milyen keveset költenek kutatásra, fejlesztésre, innovációra. Nézzük csak a KSH adatait: a 2010-es hatalomra kerülésük óta az utolsó teljes évben, 2016-ban ismét mélypontot értek el a kutatás-fejlesztési ráfordítások a GDP százalékában, hiszen tavaly csupán 1,22 százalékot költöttünk erre a célra. Ezen belül az állami ráfordítások valóságos zuhanást mutattak, hiszen a korábbi, szintén nevetségesen alacsony 0,4 százalék környékéről az utolsó évben 0,3 százalék közelébe sikerült lecsökkenteni a költéseket. Gyakorlatilag a vállalkozói szférán és a külföldi forrásokon múlik, hogy Magyarországon van-e valamekkora innovációs tevékenység. A kormányra nem számíthat az ország, ha megújulásról, fejlődésről, magas hozzáadott értékű munkavégzés megalapozásáról van szó. [[13.50]] Ráadásul most készül az új kutatás-fejlesztési stratégia, pontosabban a 2013-as stratégiát frissítik. Óriási hibát követnek el benne, hiszen úgy értesültünk, hogy a tervek szerint a 2020-ra előirányzott 1,8 százalékos költést is le akarják faragni, le akarják vinni másfél százalékra, be akarják betonozni, hogy a következő években ne is legyen érdemi forrásnövekedés ezen a területen. Valóban igaz mindez, miniszter úr? Nem akarnak többet költeni a kutatás-fejlesztésre, az innováció támogatására? Ennyire nem fontos Magyarország megújulása, versenyképessége, a kreativitás és a tudás támogatása? Várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót válaszadásra Fazekas Sándor miniszter úrnak.
Köszönöm, tisztelt képviselő úr, hogy felvetette ezt a kérdést. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Az innováció mindenképpen fontos az ország versenyképessége, a jövőbeni termelés és jó néhány más szempontból is. A kormány egyetért azzal, hogy növelni kell az erre a területre irányuló forrásainkat - tehát egyetértek azzal, amit ön felvetett -, és ennek megfelelő intézkedések történnek, illetve vannak folyamatban.1200 milliárd forint európai uniós és hazai forrást szándékozunk az elkövetkező időszakban, 2020-ig innovációra fordítani. Ezért a kormány elfogadta 2013-ban azt a Nemzeti Kutatás-fejlesztési és Innovációs Stratégiát, amelynek értelmében a magyar GDP 1,8 százalékát kell K+F tevékenységre költeni. Az uniós programozási időszakban ehhez a feltételek megvannak. Külön szeretnék kitérni arra, hogy az FM, az agrártárca is megtesz mindent azért, hogy legyen egy megújulás a magyar mezőgazdaságban. Ezért is hoztuk létre az egységes agrárkutató intézetet, a Nemzeti Agrárkutató és Innovációs Központot, amely tulajdonképpen a magyar mezőgazdaság, környezet- és természetvédelem és az élelmiszer-gazdaság, élelmiszer-biztonság valamennyi területét átöleli, magában foglalja. Emellett az egyetemek és kutatási intézmények alapfinanszírozása, az NKFI Alap programjai, a Kutatás-fejlesztési Alap programjai és a strukturális alapban található források is ezt a célt szolgálják, így a GINOP- és a DEKOP-pénzek is. Támogatásokat, vissza nem térítendő forrásokat is szeretnénk adni, és fontos cél az, hogy közvetlenül férjünk hozzá uniós forrásokhoz, így agrár- és élelmiszer-gazdasági pályázat is folyamatban van BIOEAST program néven. A Horizon 2020 programban szintén vannak olyan források, amelyeket a magyar tudományos szféra reprezentánsainak célszerű lesz majd megragadniuk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, miniszter úr. Viszonválaszra van lehetősége Ikotity képviselő úrnak.
Köszönöm. Miniszter úr, éppen azokat mondta el, amelyeket én kérdeztem. Azt állította, hogy 1,8 százalékot költ 2020-ra a magyar költségvetés innovációra. Ugyanakkor az önök kutatás-fejlesztési stratégiájában az szerepel, hogy ez lecsökken másfél százalékra. Ez egy nagyon jelentős csökkenés.Éppen ezt kérdeztem, hogy igaz-e, hogy ez megtörténik. Az előzetes jelek alapján úgy tűnik, hogy igaz. Kutatás-fejlesztésre ön kifejezetten, nyilván a szakterületéhez kötődően, földművelésügyi területeket vetett fel. Annál sokkal kiterjedtebbnek kell lennie ennek a tevékenységnek. Jól látszik az - csak néhány apróságot engedjen meg, bár nem is apróság -, hogy amikor európai uniós források adják a javát ezeknek a kifizetéseknek, mennyire lelassultak épp az innovációs kifizetések. Rekordszámba megy, hogy milyen lassan fizetnek ki európai uniós támogatásból innovációs fejlesztéseket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A viszonválasz lehetősége adott a miniszter úrnak is.
Köszönöm. Ahogy említettem, a kormány növelni akarja ezeket a kereteket- és elősegítjük a hozzáférést olyan intézetek számára is, amelyek állami, illetve akadémiai fenntartói körbe tartoznak. Bízom abban, hogy közvetlenül az uniós forrásokat igénybe tudjuk venni majd, ezért is hívtam fel a figyelmet arra, hogy van az FM-nek is ilyen kezdeményezése. De más tárcák részéről is kiemelt feladat, hogy a kutatás-fejlesztést, az innovációt segítsük. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Fazekas miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Tilki Attila, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszterhez: „Hogyan használják ki a terroristák a bevándorlási hullámot?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Magyar Levente államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét.
Igen, köszönöm, elnök úr.
Jelzi, hogy igen. Tilki Attila képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Komolyan vehető politikus ma már talán nem vitatja, hogy a bevándorlási válság a legsúlyosabb kihívás, amivel az Európai Uniónak a megalakulása óta szembe kell néznie. Sajnos az is világos, hogy a brüsszeli bürokraták még mindig nem értik azt, hogy az európaiak nem akarnak évente százezerszámra bevándorlókat fogadni és eltartani. A társadalmi feszültségek mellett a bevándorlás ugyanakkor nagyon komoly biztonsági kockázatot is jelent. Az elmúlt két évben több mint húsz terrortámadás történt Európában, amelyek mögött minden esetben, kivétel nélkül első- vagy másodikgenerációs bevándorlók álltak. Az, hogy a nemzetközi koalíció a közelmúltban jelentős sikereket ért el az Iszlám Állam nevű barbár terrorszervezet ellen, felszabadítva az általa korábban birtokolt területek közel 90 százalékát, csak tovább fokozza ezt a veszélyt. A terroristák nem tudnak tovább harcolni, menniük kell, és hova máshova menekülnének, mint Európába, ahol tárt karokkal fogadják őket. A Soros-terv felelőtlen brüsszeli támogatása épp ezeket a terroristákat is a nyakunkra hozza. Tisztelt Államtitkár Úr! A helyzet minden korábbinál veszélyesebb. Ha az Unió nem tesz végre eredményes lépéseket határai megvédése érdekében, Európa maradék biztonsága is romba dőlhet, és félő, hogy a közeljövő híradásai újabb európai terrorista merényletekről és újabb ártatlan áldozatokról fognak szólni. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Tilki Attila képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Magyar Levente államtitkár úrnak. [[Korózs Lajos: Nem is volt kérdés!]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Való igaz, hogy az illegális bevándorlók között terroristák áramlottak Európába az elmúlt években, a mai napig nem tudjuk, hogy milyen számban, és ezek az emberek éppen hol tartózkodnak, mire készülnek. Azonban az elmúlt évek terrorfenyegetettsége, terrorcselekményei, az a több mint háromszáz halálos áldozat, akiket ezek a cselekmények követeltek, és az a több mint 1300 sebesült, akik ottmaradtak az utcákon vérbe fagyva a támadások után, a bizonyíték arra, hogy Európa minden korábbinál nagyobb kihívással néz szembe a II. világháború óta biztonsági tekintetben.Gondoljunk arra, tisztelt képviselő úr, hogy a megakadályozott terrorcselekmények száma mekkora lehet, ha a sikeresek ilyen nagyszámúak. Huszonhét terrortámadást szenvedett el Európa 2015 novembere óta. Tavaly volt az évfordulója a párizsi terrortámadásnak, ahol 130 embert mészároltak le. Azzal kapcsolatban konszenzus van biztonságpolitikai körökben, hogy a megakadályozott terrorcselekmények, támadások száma sok százszorosa azokénak, amelyek sikerrel járnak. Egy folyamatos, iszonyatos erőfeszítésbe kerül az európai bűnüldöző szerveknek, polgári és katonai biztonsági szerveknek az, hogy megakadályozzák, hogy Európában tovább romoljon a biztonsági helyzet. Örömmel állapíthatjuk meg, hogy Magyarország mindebből kimaradt, annak köszönhetően, hogy bátran szembement az európai politikai elvárásokkal a tekintetben, hogy engedjük be a migránsokat. Magyarország nem engedi be a migránsokat, Magyarország falat épített a déli határon. Közel egymilliárd eurót költött, minden más uniós tagállamnál nagyobb pénzt arra, hogy megvédje az országot. Ezért folytatjuk a nemzeti konzultációt, hogy felhatalmazást kérjünk a polgároktól ennek a politikának a továbbvitelére annak érdekében, hogy ezek a borzalmas események a jövőben is elkerüljék hazánkat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. [[14.00]]
Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Országgyűlés! Ugyanazok, akik két éve azt mondták, hogy a bevándorlás álprobléma, akik egy éve azt mondták, hogy nincs és nem is lesz semmilyen kötelező kvóta, akik hónapok óta azt szajkózzák, hogy nincs Soros-terv, pedig évek óta fent van az interneten egy Soros által írt cikkben [[Mirkóczki Ádám: Veled együtt!]] , ugyanezek az elmúlt napokban mindent megtettek, hogy letagadják az Európai Parlament múlt csütörtöki határozatát, amely felhatalmazta Cecilia Wikström liberális képviselőt, hogy egyeztetést kezdjen a felső létszámkorlát és időkorlát nélküli, kötelező betelepítésről. Wikström asszonynak két hete maga Soros György tartott eligazítást Brüsszelben, amit a képviselő internetes csatornájára feltöltött fénykép is igazol. De aki számolatlanul, ellenőrzés nélkül engedi be a bevándorlókat, annak akkor is vállalnia kell majd a felelősséget, amikor a közéjük vegyült terroristák Európa polgáraira rontanak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Tilki Attila képviselő úr. A viszonválasz megilleti Magyar Levente államtitkár urat is.
Valóban, tisztelt képviselő úr, nem mehetünk el szó nélkül amellett, hogy az ellenzék milyen felelőtlenül viselkedik azzal kapcsolatban, hogy amikor arra kívánjuk felhívni a magyar lakosság figyelmét, hogy koordinált politikai akciók zajlanak annak érdekében, hogy Magyarországra immár korlátlan számban telepítsenek be illegális migránsokat, akkor ezeket a tájékoztatásokat bagatellizálni törekszenek, olyan fényben kívánják ezeket bemutatni, mint amelyek nem megalapozottak, mint amelyek nem bizonyítottak. Ugyanakkor írásos bizonyítékokkal rendelkezünk arra vonatkozóan, hogy ilyen tervek léteznek. Egy koordinált gazdasági és politikai akció keretében ennek a végrehajtására készülnek többek között az európai uniós központi szervek. Ahogyan a múlt héten láttuk, az Európai Parlament meg is szavazott egy olyan indítványt, amely azt irányozza elő, hogy korlátlan, felső korlát nélküli kötelező betelepítés történne többek között Magyarországra is. Ezt a balliberális képviselők megszavazták. A Jobbiknak meg felelőtlennek tartom azt a politikáját, hogy a Soros-tervet bagatellizálni kívánják, hiszen Magyarországot, a magyar választópolgárokat sodorják ezáltal veszélybe. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Magyar Levente államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Legény Zsolt, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Mégis hogyan felügyelik az önkormányzatok törvényes működését?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Csepreghy Nándor államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét.
Igen, elfogadom.
Köszönöm szépen. Legény Zsolt képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Szűkebb hazámban, Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 3. választókerületében van egy település, Demecser városa, ahol egészen érdekes dolgok történtek és történnek a mindennapokban. Ezen a településen nem olyan régen volt egy időközi választás, hiszen a polgármester és a képviselő-testület nem tudott együtt dolgozni. Akkor egy új testület állt fel. Természetesen polgármestert is választottak. A polgármester maradt a régi, a testületi tagok újak lettek, nagyrészt fideszes önkormányzati képviselők a Fidesz színeiben. És egészen furcsa dolgok történnek most is Demecserben. Jelesül röviden annyi történt, hogy az önkormányzat képviselő-testülete a jegyző kezdeményezésére a polgármestert, mondjuk úgy, hogy felfüggesztette tisztségéből, egy vizsgálat lefolytatására pedig egy bizottságot hozott létre, és 30 nap alatt ezt a vizsgálatot le kell folytatni.Ha felülnénk a felületes szóbeszédeknek és pletykáknak, akkor természetesen nem járnánk el jól, hiszen az ártatlanság vélelme megillet mindenkit, azonban több van annál, mint szóbeszédek és pletykák sorozatáról, többről van szó. Szó van itt a polgármester által elkövetett visszaélésekről, amelyek folyamatosan zajlottak talán: 50 milliós tétel, 3 milliós tétel, 5 milliós tétel, és a jegyző ezzel kapcsolatosan talán feljelentést is tett a bűnüldöző hatóságoknál. Azonban, ahogyan említettem, ez állítólag folyamatosan zajlott az elmúlt időszakban. Éppen ezért azt szeretném kérdezni, hogy önök mint a Miniszterelnökséget vezető minisztérium akihez tartoznak a régi megyei közigazgatási hivatalok, akik már beolvadtak a kormányhivatalokba, akik az önkormányzatok törvényességi felügyeletét látják el, hogyan felügyelik a megyei kormányhivatalokat, ha a kormányhivatalok nem tudják ezt a törvényességi felügyeletet ellátni, és engedik, hogy ilyen, folyamatosan elkövetett [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] törvénysértések zajlódjanak le akármelyik önkormányzatnál. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, Legény Zsolt képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Csepreghy Nándor államtitkár úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, a kormányhivatalok immár az önkormányzatok törvényességi felügyeletét kell hogy ellássák, ez egy széles körű feladatot jelent esetükben. Mivel a konkrét ügy tekintetében a képviselő úrnak a jelzése az első ilyen megkeresés, engedje meg, hogy két napon belül vállaljam a Miniszterelnökség részéről, hogy teljes körű választ fogunk adni a kérdésére. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. A viszonválasz megilleti Legény Zsolt képviselő urat.
Köszönöm a szót, elnök úr. Természetesen, államtitkár úr, köszönöm szépen ezt a felajánlást, mert azért is érdekes ez a dolog, és most egy kicsit azért fogok politizálni is természetesen, [[Derültség.]] , ugyanis a megyében több olyan jelzést is kaptunk, amikor is fideszes polgármesterek vagy fideszes önkormányzatok, mondjuk úgy, visszaélésszerű joggyakorlását tapasztalták állampolgárok, és azt vélik felfedezni, hogy bizony, itt a Fidesz ehhez egyfajta hálót, egyfajta ernyőt biztosít, hogy ezeket a törvénytelenségeket elkövessék. Azért ez a demecseri eset azért érdekes, mert itt a jegyző feljelentésére vagy a jegyző által megindított ügyben a fideszes polgármestert a fideszes önkormányzati képviselők, mondjuk úgy, függesztették fel, és próbálnak tőle elhatárolódni. Azért az eléggé érdekes lehet, hogy hogyan zajlódhat le egy önkormányzatnál, mondjuk, pénzek elutalása és a pénzek és a források feletti rendelkezés, ha állítólag senki nem tud róla, aztán mégis ezek a visszaélések [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] talán megvalósultak. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Csepreghy Nándor államtitkár úrnak is van lehetősége egy percben.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Úr! Azt bizonyára tudja, hogy 2010 óta az önkormányzati vagyon konszolidálása megtörtént, és nemcsak az önkormányzati állományt, mintegy 2800 önkormányzatot konszolidált az Orbán-kormányzat, mintegy 2000 milliárd forint értékben, hanem teljesen új szabályokat fogadott el a tekintetben, hogy hogyan kell a közpénzekkel bánni. Ilyen esetben az önkormányzatnak nagyon világos aláírási jogosultsága van, illetve nagyon világos szabályok mentén tudnak bármilyen utalást teljesíteni, amit a kormányhivatal ellenőrizhet. Erre vonatkozóan is teljes körű információt nyújtok önnek e hét szerdáig.
Köszönöm szépen, Csepreghy Nándor államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Volner János, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Mikor kapják vissza a nagykőrösiek a csatornapénzt?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Csepreghy Nándor államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Volner János bólint.]] Jelzi Volner képviselő úr, hogy igen. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Egyszer Lázár Jánosnál már rákérdeztem arra, hogy azok a nagykőrösi családok, akik befizették a csatornázási költségnek az önrészét, majd pedig a lakosok engedélye nélkül a polgármesterük, a saját polgármesterük másra fordította ezt az összeget, amikor később aztán kiderült, hogy önrészt nyert el a város közösségi forrásból, mikor kapják vissza ezek az emberek a pénzüket. A kérdés már csak azért is égető, mert részint elkezdődött ennek a pénznek a kifizetése, sokakat azonban úgy tájékoztattak, hogy nem kapják vissza a pénzüket. Sokan pedig nem az eredeti összeget kapják vissza, mint amennyit befizettek, hanem annál kevesebbet. Azért indokolt ez a kérdés, mert olyan emberekről van szó, akiknek 200 ezer forintot meghaladó önrész befizetése nagyon sokszor csak úgy sikerült, hogy eladósították a saját családjukat, kispénzű, nagyon sokszor szerény körülmények között élő emberekről van szó. Sajnos, nemcsak nagykőrösi egyébként ez a probléma, hiszen például Tápiószele környékén vagy éppen Nagybajomban hasonló problémákkal küzdenek. Ott sem fizetik vissza az embereknek az önrészt, amit korábban befizettek.Kérdezem, államtitkár úr - Lázár János miniszter úr ígéretet tett arra, hogy mindenki maradéktalanul meg fogja kapni ezt az önrészt, és minden nagykőrösi lakosnak ingyen lesz a csatornaberuházás, hiszen elnyerte erre a város a közösségi forrásból származó pénzt -, nos, kérdezem, államtitkár úr, hogy mi a helyzet ezzel, mert azóta hónapok teltek el. Még egyszer: van, aki egyáltalán nem lett kifizetve. Nagyon sokan nem kapták meg a pénzt, csak részben. Mi lesz ezekkel az emberekkel? Én képviselni szeretném ezeknek az embereknek az érdekét, és fontosnak tartom azt is elmondani, hogy egy képviselő nem a protokolleseményeken képviseli az emberek érdekét, hanem akkor, amikor erre valóban szükség van. Én most ezt teszem. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Csepreghy Nándor államtitkár úrnak. [[14.10]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Abszolút egyetértek önnel, a képviselőnek valóban az a dolga, hogy az őt megválasztó emberek ügyében eljárjon az Országgyűlésben; de az is dolga, hogy tájékozódjon, mielőtt az Országgyűlésben felszólal. Mert ha ezt ön megtette volna, akkor ugyanúgy tudhatná, mint én, hogy a magyar kormány Nagykőrös városának 557 655 315 forintot utalt át, amit a város az elmúlt hetekben már tovább is utalt a vízközműtársulásnak, amely társulásnak a végelszámolás keretében kell a magánszemély befizetése tekintetében egyenként minden magánszeméllyel elszámolnia. Fontos azonban elmondani, hogy az elmúlt hét évben Magyarországon egyedülálló módon sikerült megoldanunk azt, hogy ma már nincsen kétezer lélekszám feletti település, amely esetében a vízközmű-beruházások ne fejeződtek volna be. Általában a települések nagy többségében ez 60-70 százalékos támogatási intenzitás mellett történt, Nagykőrös azonban a város szociális helyzetére és a polgármester, illetve a képviselők lobbierejének köszönhetően 95 százalékos támogatásban részesült. Mivel a vízközműtársulás úgy döntött, hogy a különbözeti összeget nem további fejlesztésekre, például a csatornázást követő aszfaltozásra szeretné felhasználni, hanem visszakérik a korábban befizetett összeg és a támogatási intenzitás maximuma közötti különbséget lakosonként, ezért ahogy a vízközmű-felszámolás megtörténik, minden lakos egyenként fogja visszakapni ezt az összeget, ami teljes egészében a kormány által az önkormányzatnak, az önkormányzat által pedig a vízközműtársulásnak átutalásra került. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Volner János képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen. Államtitkár urat tájékoztatni szeretném arról, hogy két lakossági fórum összehívására került sor a közelmúltban. Az egyiket az MSZP hívta össze a nagykőrösi csatornaberuházással kapcsolatban, ahol nem jelent meg egyetlen érdeklődő sem. A másodikat én hívtam össze a helyi lokálpatrióta egyesülettel közösen. Annyian voltak a felháborodott emberek, hogy nem fértek be az előadóterembe, és szó szerint az udvaron állva hallgatták a kihangosítás során ezt a beszélgetést. Tehát a valóság az, hogy az emberek még nem kapták meg ezt a pénzt, és az ön által elmondottak sajnos egyelőre ellentétben állnak egymással. Nagy tisztelettel arra kérem miniszter urat és önt, államtitkár úr, adja át ezt az üzenetet, hogy mi nem politikai kérdésként, hanem érdekvédelmi kérdésként kezeljük ezt az egész problémát. Nézzen utána, legyen kedves, a miniszter úr, hogy hol akadt el a pénz folyósításának az útja. Minél előbb meg kell kapniuk ezeknek a családoknak ezt az összeget, hiszen a mindennapi megélhetésüknek nagyon fontos része. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra van lehetősége Csepreghy államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Egy, a cégjogban járatos emberként engedje meg, hogy felhívjam a figyelmét egy különbségre, ami a felszámolás és a végelszámolás között van. A felszámolás a saját politikai múltjából fakadóan, gondolom, nem érdemel további magyarázatot; a végelszámolás esetében pedig a hitelezők vagy a befektetők minden esetben hozzájutnak a pénzükhöz, amint a végelszámolás törvényi határideje lejárt. Ma már abban a szerencsés helyzetben van a vízközműtársulás, hogy ez az összeg teljes egészében a kormány jóvoltából, a kormány döntésének következtében a számláján van. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Gaal Gergely, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Hogyan segíti a Kormány sportolóink felkészülését?” címmel. A miniszter úr válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Dr. Rétvári Bence dr. Sávolt-Szabó Tündére mutat.]]
Én elfogadom a válaszadó személyét akkor is, ha esetleg Szabó Tünde államtitkár asszony lesz az.
Köszönöm szépen, de nekem más jelzést adtak. Hallgatjuk Gaal Gergely képviselő urat.
Tisztelt Államtitkár Asszony! Az idei évben hazánk számos alkalommal adott otthont kiemelkedő nemzetközi sporteseményeknek. Büszkék lehetünk rá, hogy mi rendezhettük meg a labdarúgó-világbajnokság és az olimpia után legnézettebbnek számító világversenyt, a FINA 2017. évi vizes világbajnokságot. Soha nem látott eseménynek voltunk tanúi, hiszen a vizes világbajnokság Magyarország történetének legnagyobb sporteseménye volt, amelynek nyitó előadása egyébként éppen a napokban kapott nemzetközi díjat két kategóriában is. A sikeres megrendezéssel bizonyítottuk, hogy két év alatt a semmiből képesek voltunk megépíteni a világ harmadik legnagyobb sporteseményének megrendezéséhez szükséges infrastruktúrát. Sportolóink a hazai pályán bizonyíthattak, és a sikerek nem is maradtak el. Itthon szurkolhattunk többek között Hosszú Katinkának, Cseh Lászlónak, Verrasztó Dávidnak, a női és a férfi vízilabda-válogatottnak. Kilencedikek lettünk a világbajnokság összesített éremtáblázatán. Sikerünk tovább erősítette sportnagyhatalmi státuszunkat. Tisztelt Államtitkár Asszony! Sikereinkkel nem elégedhetünk meg, gondolnunk kell a jövőre is. A nemzetközi tapasztalatok azt mutatják, hogy az infrastrukturális fejlesztések mellett a sportolók felkészülésében egyre nagyobb szerep jut a táplálkozástudománynak. Természetesen fontos hangsúlyozni, hogy a legális teljesítményfokozókról beszélünk, mert sajnálatos tény az, amit a nemzetközi tapasztalatok mutatnak, miszerint az étrend-kiegészítőkben a tiltott teljesítményfokozó anyagok mennyisége 10-15 százalékra tehető. Sportolóink érdekében kérdezem tisztelt államtitkár asszonyt, hogyan segíti a kormány sportolóink felkészülését. Hazánk lépést tud-e tartani a fejlődéssel a táplálkozástudomány területén? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Gaal Gergely képviselő úr. Megadom a szót válaszadásra Szabó Tünde államtitkár asszonynak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, ahhoz, hogy sportnagyhatalom-pozíciónkat meg tudjuk őrizni a jövőben is, a sportolóink sikeres szerepléséhez, hogy az olimpiákon, a világ- és Európa-bajnokságokon, a nemzetközi eseményeken lépést tudjunk tartani a nemzetközi mezőnnyel, szükséges és hiánypótló intézkedést hoztunk meg, többek között létrehoztunk egy komplex szolgáltató intézményt, a Sport-táplálkozástudományi Központot. Ennek megfelelően október 20-án átadásra került a Testnevelési Egyetem keretein belül a táplálékkiegészítő szereket bevizsgáló laboratórium. A központ létrehozásának a célja egyrészt a sportolóink által használt étrend-kiegészítőkben esetlegesen jelen lévő, a WADA-doppinglistán szereplő tiltott hatóanyagok laboratóriumi vizsgálattal való kimutatása, másrészt hogy legális eszközökkel segítse a sportolót a maximális teljesítmény eléréséhez, szükség esetén a megfelelő [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] étrend-kiegészítő kiválasztásával. A központ további feladata egy olyan, a sportolók, az edzők és a szakemberek képzését, felvilágosítását segítő weboldal létrehozása, amely legfőbb célja olyan adatbázis és oktatási anyag összeállítása, amely során csökkenthető legyen a vétlen doppingolás elkövetésének kockázata. A központ létrehozásával egyedülálló intézmény jött létre, hasonló profilú intézmény nem található Közép-Európában. A hiánypótló jelleggel kialakított központ a Testnevelési Egyetem területén valósult meg, az épület teljes körű felújításán túl a nemzetközi szinten is legmodernebb labortechnológiai eszközparkkal végzi a tevékenységét. Az intézmény lelkét képező újgenerációs műszerek a lehető legkisebb mennyiségű tiltott anyag kimutatására is képesek, ezzel segítve a sportolóink biztonságos felkészítését. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Szabó Tünde államtitkár asszony. Egyperces viszonválaszra van lehetősége Gaal Gergely képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a tájékoztatását, tisztelt államtitkár asszony. Sportolóink nemcsak valódi és követendő példaképek a magyar fiatalok számára, hanem sikereik nemzeti büszkeségünk és önbecsülésünk szempontjából is kiemelt jelentőségűek. Teljesítményük és a hazánkban rendezett nemzetközi sportesemények magas színvonala a magyarság egészéről a világban kialakított kedvező képet is erősítik, ezért kívánatos, hogy az államtitkár asszony által ismertetett úton haladva felkészülésüket ezzel is segítsük, és teljesítményüket ezzel is megbecsüljük. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, képviselő úr. A viszonválasz megilleti az államtitkár asszonyt is. [[14.20]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Úr! A Sport-táplálkozástudományi Központ létrehozása része a Testnevelési Egyetem új kampusza fejlesztésének. Célunk, hogy a Testnevelési Egyetem a világ egyik legkorszerűbb sporttechnológiai és sporttudományi bázisává váljon a szükséges sportfejlesztési háttér biztosításával. Célunk továbbá, hogy a TF segítse a magyar sport versenyképességét az alkalmazott kutatások, fejlesztések, az innováció és az oktatást támogató egyéb kutatások területén is, valamint hogy háttérintézményként segítse a sportirányító szervezetet, a köztestületeket, a sportági szövetségeket, a sportban dolgozókat és a piaci szereplők munkáját. A Sport-táplálkozástudományi Központ létrehozásával támogatjuk sportolóink eredményességét, de ennél is sokkal fontosabb, hogy segítsük sportolóink egészségét és a sport tisztaságának védelmét. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! Hadházy Ákos, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Mi a magyarázat?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Fazekas Sándor miniszter urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét.
A személyét elfogadom, de megvárnám a miniszterelnök urat.
Köszönöm szépen. Miniszterelnök úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Sallai R. Benedek, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Mikor adják vissza az iskolákat a településeknek?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Fazekas Sándor miniszter urat jelölte ki. Kérdezem Sallai képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, avagy miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Nem ragaszkodom személyesen a miniszterelnök úrhoz.
Akkor öné a szó, Sallai képviselő úr.
Köszönöm. Érdeklődéssel hallgattam az előző azonnali kérdést, azt, hogy sportnagyhatalom leszünk. Az én kérdésem nyilvánvalóan inkább arra fog irányulni, hogy mikor leszünk oktatási nagyhatalom, ha már arra nincs válaszuk, hogy mikor leszünk környezetvédelmi vagy egészségügyi nagyhatalom. Jelenleg be kell érnünk azzal, hogy olyan focinagyhatalom vagyunk, amiről keveset kérdeznek itt kormánypárti képviselőtársaim, és más területekre viszik el a sport ügyét. Viszont ezen nagyhatalmasságok mellett még egy dologban vagyunk nagyhatalom, az államosításban. Ez sajnos az oktatási rendszert is elérte a közszféra mellett, és a Fidesz-KDNP-kormány a totális államosításával elérte azt, hogy az önkormányzatoknak egyre kevesebb legyen az a tér és lehetőség, ahol önkormányzati jogaikkal élve hatással tudnak lenni az oktatási rendszerükre. A Lehet Más a Politika jó ideje hangoztatja, hogy minden 100 forintból 20 forintot oktatásra költene, éppen ezért minden olyan településnek, amelyik ezt kéri és amelyik képes oktatási intézményeket fenntartani, visszaadná az iskoláit a megfelelő forrásokkal együtt. Kikötnénk, hogy iskolákat nem lehet bezárni; ha a helyi önkormányzat meg akarja tartani az iskoláját, ahhoz minden segítséget meg kell adni, egy iskola megmaradásán ugyanis az egész település jövője múlhat, mert ez nem csupán oktatáspolitikai, hanem településvédelmi és vidékfejlesztési kérdés is, hiszen ahol megszűnik az óvoda, megszűnik az iskola, ott egy idő után eltűnik a település. Az esélyek kiegyenlítésére, az oktatás hatékonyságára vagy a szegregáció felszámolására vonatkozóan is kérhetünk adatokat, hogy miben segített az iskolák államosítása, hiszen szemlátomást úgy tűnik, hogy korábban a 2003-tól dívó modellben túlságosan nagy súly nehezedett az önkormányzatokra, és mindent letolt magáról a kormányzat. Viszont most úgy tűnik, hogy a Szalay utcában dől el minden, és az önkormányzatoknak, az oktatási intézményeknek semmire nincs hatásuk, semmibe nincs beleszólásuk, és ez nyilvánvalóan érződik mindazon oktatáspolitikai kérdéseken, amiket a mai nap folyamán egész nap feszegetünk. Kérdezem tehát, hogy mikor adják vissza az iskolákat a településeknek, mi lesz a kistelepülési iskolákkal, mi lesz a kisfalvak iskoláival, mikor várható, hogy ez a tendencia megfordul. Erre várom tisztelettel a válaszukat. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Fazekas Sándor miniszter úr.
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Jó, hogy ön kérdez. Annak most nem csak egy udvariassági formula a magyarázata, hogy ezt mondom, hiszen mielőtt a kérdésére ténylegesen kitérnék, elmondanám, meglepő, hogy ön kérdez, mert a Hír TV egyik műsorában pár napja azt mondta, hogy felpofoztatná Orbán Viktort. Örülök annak, hogy egyelőre csak kérdez, mert úgy látszik, hogy a „lehet más a politika” nem a vidékért való aggódásban ragadható meg, hanem abban, hogy pofoztatná a miniszterelnököt, hogy erőszakot akar alkalmazni olyanokkal szemben, akik más véleményen vannak. [[Közbeszólások.]] De, majd sor kerül arra is, tisztelt izgatott képviselőtársaim! Tehát Sallai Róbert Benedek a rendszerváltás óta első alkalommal gyakorló parlamenti képviselőként felpofoztatná a miniszterelnököt, Orbán Viktor miniszterelnök urat. S ezek után, hogy is mondjam, udvariasságon túllépő mersze van ahhoz, hogy itt a parlamentben kérdezzen. Ez egy banditizmus, és a werberizmusnak egy kézzelfogható jele. Visszautasítom ezt a fajta politizálást, a Fidesz-KDNP visszautasítja ezt a banditajellegű fölvetést, kezdeményezést, nem is tudom, minek lehet ezt nevezni. Ön majd nyilván el fogja ezt magyarázni, amikor erre szükség lesz. A konkrét kérdését illetően pedig, hogy mikor adják vissza az iskolákat a településeknek, szeretném megnyugtatni a tisztelt képviselő urat, hogy az iskolák ma is a településeken találhatók [[Felzúdulás.]] az iskolák ma is a magyar oktatási rendszer részei, és az intézmények fenntartását magára vállaló állam pontosan azért hozott ilyen döntéseket, hogy az MSZP idején súlyosan eladósított önkormányzatoktól egy stabil pénzügyi háttérrel rendelkező állami költségvetés álljon az iskolák mögött. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra van lehetősége Sallai képviselő úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Először is megnyugtatom miniszter urat, hogy az elszámoltatásra tett politikai ígéretem igyekszem majd megtartani, és bízom benne, hogy az első olyan kormány leszünk, amelyik nemcsak ígérget, mint ezt önök tették 2010 előtt, hanem meg is teszik az elszámoltatást. Másodsorban megállapíthatom, hogy az oktatás színvonalának javítására nem csak most van szükség, jó lett volna negyven-ötven ezelőtt is, hogy megértsenek egy kérdést, és másfél percig ne teljesen másról beszéljenek, hanem a feltett kérdésről. Visszatérve a kérdésre: sajnos arról van szó, hogy amit önök kritizálnak, nevelési tanácsadó, oktatási intézmény, pedagógiai szolgálat, a baloldal nyolc év alatt 59-et szüntetett meg, a jobboldal 2016. áprilisig 108-at. Óvodából 142-t szüntettek meg 2016 áprilisáig, általános iskolából 100-at szüntettek meg, bölcsődéből a baloldal nyolc év alatt 13-at, önök 32-t hét év alatt. Gimnáziumból, középiskolából 51-et szüntetett meg nyolc év alatt a baloldal, önök 42-nél jártak a tavalyi év nyarán, amikor a statisztika készült. Diákotthonból, kollégiumból a felénél járnak a szocialista kormányoknak, amíg szakközép- és szakiskolából lassan ugyanazt a szintet elérik, száz fölött vannak mind a ketten. Erre kérek magyarázatot akkor, hogy ez mégis hogy van. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra van lehetősége a miniszter úrnak.
Tisztelt Országgyűlés! Valamennyien tanúi vagyunk, s nyilván a jegyzőkönyvben is rögzítik majd azt, hogy képviselő úr újra megerősítette fizikai fenyegetését a miniszterelnök úr irányában. [[Közbeszólások a kormánypárti oldalról: Igen! Így van!]] Ez felháborító és elfogadhatatlan! [[Felzúdulás, közbeszólások.]] Felpofoztatást ígér az LMP. Nyilván ez az LMP hivatalos politikája, ami tetszik a Jobbiknak is. Ez mutatja az önök politizálásának a színvonalát vagy színvonaltalanságát. Mi a tényleges helyzet az oktatásban? Egyrészt az, hogy 150 településen valósul meg oktatásiinfrastruktúra-fejlesztés, 81 milliárd forintos forrásból közel négyszáz településen 527 iskolát újítunk meg, és 2012-höz képest is 650 milliárd forinttal nagyobb az oktatásra fordított költségvetési támogatás. Ezek a valós számok, és szerintem ezt kell figyelembe venni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó… [[Jelzésre:]] [[Jelzésre:]] helyett - bocsánat - Dunai Mónika, a Fidesz képviselő asszonya, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Hogyan támogatjuk a gyermekek étkeztetését?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadja-e a válaszadó személyét. (Jelzésre:) Igen. Dunai Mónika képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A Fidesz és a KDNP politikájában mindig is a gyermek az első. A Fidesz-KDNP-kormányzás eredményeképpen országszerte 208 ezer rászoruló gyermek részesülhet az iskolai szünetekben is napi egyszeri ingyenes étkezésben, amennyiben a szülei igénylik azt. A szünidei gyermekétkeztetés költségeire az idén közel 6,7 milliárd forintot különítettünk el, ami közel háromszorosa a 2010-ben nyári gyermekétkeztetésre fordított támogatásnak. Soha annyi gyermek nem részesült ingyenes gyermekétkeztetésben, mint manapság. Azzal együtt, hogy Magyarországon minden hátrányos helyzetű gyermek számára biztosított az ingyenes étkeztetés, arra is odafigyelünk, hogy az minőségi legyen. Az egy napra jutó ételadagok anyagi támogatását megnöveltük közel 50 százalékkal, így egy gyermek egynapi szünidei étkeztetésére fordított összeg 370 forintról 570 forintra emelkedett. Örvendetes az is, hogy az óvodás és iskolás gyermekeken kívül a háromévesnél fiatalabb rászoruló gyermekeket is támogatni tudjuk. [[14.30]] A már több hónapja tartó élelmiszercsomag-osztás a rászoruló személyeket támogató operatív program keretében zajlik. A programnak köszönhetően olyan gyermekeket segítünk, akik rendszeres gyermekvédelmi kedvezményben részesülnek, és nem járnak bölcsődébe, hátrányos körülmények között élnek. Az ilyen gyermekeket nevelő családok minden hónapban egy 8 ezer forint értékű csomagot kapnak. Tisztelt Államtitkár Úr! Kérdezem, hogy mik a tapasztalatok ezzel kapcsolatban, mennyi embernek segítettünk ennek a programnak a keretében, és várható-e a program további folytatása. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Dunai Mónika képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Épp a mai napon tette közzé az OECD legfrissebb felmérését, hogy a gyermekeket milyen mértékben érinti a szegénység. Szerencsére Magyarország az élmezőnyben szerepel abban a tekintetben, hogy milyen mértékben csökkent Magyarországon a gyermekeket érintő szegénység. Ez 5,1 százalékos csökkenést mutat ki, és csak három európai ország van, ahol valamivel nagyobb ez a pozitív változás, Írország, Lengyelország és Lettország. Az összes többi közép-európai, nyugat-európai ország Magyarország mögött van, a negyedik legjobb helyezést értük ebben el. Az MSZP által ma követendőnek tartott román modell szerint, ugye, Romániában növekedett a gyermekszegénység, ezt szeretnék a szocialisták Magyarországnak. [[Dr. Legény Zsolt: Nem igaz!]] Egyébként a leginkább romló helyzet Görögországban volt, ott 8,8 százalékkal nőtt a gyermekeket érintő szegénység. De szerencsére Magyarországon, ahogy mondtam, nagymértékben csökkent, és a negyedik legnagyobb mértékben csökkent az európai országokon belül. Köszönhető ez annak is, hogy a kormány családi típusú adózási rendszert vezetett be, köszönhető annak, hogy most már több mint egymillió gyermek kapja ingyenesen a tankönyvet. Köszönhető az Erzsébet-táborok nagyon alacsony összegű szünidei táborozási lehetőségének, de köszönhető annak is, hogy a kormány nemcsak a tankönyvek, de a gyermekétkeztetés költségeinek jó részét is átvállalta a szülőktől. Ha csak a legkisebb gyermekeket nézem, a bölcsődéseket, óvodásokat, 92 ezerről 318 ezerre nőtt azok száma, akiknek az étkeztetési költségeit a magyar állam vállalja. Mindez annak köszönhető, hogy a szocialisták által erre fordított 29 milliárd forintot többszörösére növeltük, a jövő évi költségvetés 79 milliárd forintot tartalmaz erre. A szocialisták sajnálták a pénzt a gyermekétkeztetéstől, a Fidesz-KDNP viszont annyi pénzt biztosít, hogy minden igénylő számára Magyarországon biztosított legyen a szociális gyermekétkeztetés. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Dunai Mónika képviselő asszonynak egyperces viszonválaszra van lehetősége.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Jó és helyes úton haladunk akkor, amikor évről évre egyre többet fordítunk a gazdaság bővülő teljesítőképességének függvényében a magyar családokra és a magyar gyermekeket nevelő családokra. Ez vonatkozik a gyermekétkeztetés kérdéskörére is. Örvendetes tény az, hogy egyre kevesebb az olyan család és olyan gyermek Magyarországon, akik szegénységben élnek és éheznek. Célunk az, hogy egyetlenegy éhező gyermek se legyen Magyarországon, ezért dolgozunk nap mint nap, évről évre. Örvendetes az a felmérés, amit államtitkár úr az imént említett, hogy nemcsak mi mondjuk, hogy csökkent a gyermekek szegénysége Magyarországon, hanem az OECD-felmérés szerint is így van ez, és nagyot léptünk ez ügyben is előre. Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválaszra van lehetősége az államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Az is fontos, hogy ne csak mennyiségi, hanem minőségi növekedés is legyen, éppen ezért a kormány arra is figyelmet fordított, hogy például a szünidei étkezés napi támogatási tétele, ami napi 370 forint volt, most már 570 forint. Ez közel 50 százalékos emelés, azért, hogy minél jobb minőségű, egészségesebb ételt kapjanak a gyerekek, több gyümölccsel, több tejtermékkel. Igenis, amikor a magyar családok belegondolnak, hogy kormány és kormány között van-e különbség, akkor láthatják, hogy van vesztenivalójuk. Hiszen ahogy a korábbiakban a szocialista kormányok elvették a szocpol támogatást, elvették a támogatott lakáshiteleket, ugyanúgy vennék el a CSOK-ot is; ahogy elvették a második és harmadik gyermek után járó adókedvezményt, ugyanúgy számolnák föl a családi típusú adózás rendszerét. És ahogy minden közszférában foglalkoztatott családtól elvettek egyhavi bért, és egyhavi bérrel kevesebbet tudtak csak a gyermekeikre fordítani, a nyugdíjasoktól pedig egyhavi nyugdíjat, úgy látható, hogy igenis nagyon nagy vesztenivalójuk van a magyar családoknak akkor, ha nem jó kezekben van a kormányzás. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Rétvári Bence államtitkár úr, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője: „Új lendületet kap a Dunakanyar és a Börzsöny” címmel. Öt percben öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A nyár folyamán a Dunakanyar és a Börzsöny számára nagyon fontos döntést hozott a kormányzat, hiszen az itt fekvő települések számára településfejlesztésre, az aktív turizmus fejlesztésére, az élhető épített és természeti környezet fejlesztésére, bejárhatóságára nagyon nagy mértékű többletforrásokat biztosított. Nagyon nagy előrelépés ez Bernecebarátinak, Ipolydamásdnak, Ipolytölgyesnek, Kemencének, Kismarosnak, Kosdnak, Kóspallagnak, Letkésnek, Márianosztrának, Nagybörzsönynek, Nagymarosnak, Pencnek, Perőcsénynek, Szobnak, Szokolyának, Sződnek, Sződligetnek, Tésának, Vácnak, Vácrátótnak, Vámosmikolának, Verőcének és Zebegénynek. Hiszen ezek a települések mind-mind részei a kiemelt turisztikai fejlesztési térséggé nyilvánításról szóló határozatnak. Itt tehát egyre gazdagabb élményeket, egyre igényesebb környezetet és egyre nagyobb hozzáadott értékű szolgáltatásokat tapasztalhatunk majd, bízunk benne, a következő években. De nézzük meg, hogy ezeknek a településeknek milyen fejlesztéseit tudja a kormányzat korábban nem látott mértékű támogatásban részesíteni! Egyrészről a Börzsöny vidékét, amely az országhatár miatti elzártsága, illetőleg a ritka településszerkezete miatt sokszor elfelejtett része volt Magyarországnak vagy Pest megyének, pedig a táj gyönyörű, legalábbis nagyon jó adottságokkal rendelkezik, ezt is igyekszik aktívabban bekapcsolni az ország vérkeringésébe, főleg a turisztikai vérkeringésbe.Így az aktív turizmus fejlesztésére, a természetjárásra több forrást is biztosít, egyrészről komplex fejlesztésekre, utak építésére, turistautak építésére, tájékoztatók elhelyezésére, szálláshely komplex fejlesztésére 1,6 milliárd forintot, a Börzsöny-ring, a börzsönyi kerékpárút kiépítésére pedig 1,5 milliárd forint támogatást szavazott meg a kormány. Ennek az előkészítése kerékpáros szervezetekkel együtt már elindult. Nagyon fontos, hogy a Börzsönyben három kisvasút is van, amely százezres nagyságrendben szállít utasokat évről évre. Nos tehát, ezek fejlesztésére 2,3 milliárd forint támogatást szavazott meg a kormány.A börzsönyi helyi termékek létrehozatalára, mintegy a Börzsöny nagyköveteinek fejlesztésére szintén a kormány 500 millió forintos támogatást biztosít. Fontos, hogy minél jobban lehessen közlekedni a Dunakanyar térségében egy újfajta vagy régi-újfajta jármódon, a vízen. Éppen ezért a dunai gyorshajózás fejlesztésére, kikötők építésére, új hajók, gyorshajók megvásárlására 12,5 milliárd forintot biztosít a kormányzat. Bízunk benne, hogy ebből, mondjuk, Budapestről Vácig fél óra alatt vízen is el lehet jutni, nemcsak lefelé a Dunán, hanem fölfelé is, sodrásiránnyal szemben.Nagymaros számára a Duna-part fejlesztése, ami nyilván a történelmi városnak egy teljes, nagy ívű fejlesztését is jelenti, 1 milliárd forint többletforrást biztosít a kormány. Ilyen mértékű kormányzati támogatást Nagymaros még nem kapott. Szintén történelmi léptékű Vác támogatása, hiszen ilyen mértékű, összesen 4 milliárd forint értékű támogatást Vác városa központi kormányzati támogatásként még soha nem kapott Magyarországon. A Fidesz-KDNP-kormány az, amelyik Vác esetében is, Nagymaros és Zebegény esetében is a legmagasabb támogatást nyújtja a települések számára.Vác barokk belvárosa mindenki számára szemet gyönyörködtető, de fontos, hogy minél jobb állapotban őrizzük ezt meg. Erre 3 milliárd forintot biztosít a kormány, és nyilván ennek a fejlesztési költsége helyett a város még más, erre fordított pénzekkel más fejlesztéseket tud megvalósítani. A múzeumi negyed létrehozatalára pedig 1 milliárd forintot adott a kormány. Ez szintén óriási lehetőség, hogy a Travor Ignác Múzeum fejlődjön, és országos hírű turisztikai vonzó hely legyen. Hiszen az ott lévő korábbi múmiakiállítás már így is óriási tömegeket vonzott, bízunk benne, hogy ezt szélesebb körben tudják majd bemutatni más egyéb helyi nevezetességekkel együtt.Az előbb említetem Zebegényt, félmilliárd forintot kap Zebegény egy turisztikai szempontú településfejlesztésre. [[14.40]] Több település, így többek között Verőce és Zebegény is része lehet a strandfejlesztéseknek, amely a teljes Dunakanyarra egymilliárd forint keretösszeg. Fontos lehet Kismarosnak, Szokolyának és Kóspallagnak is a parkolópontok kialakítása, egyfajta P+T parkolók, ahol valaki leparkol, és túrázik utána a Börzsönyben, a Dunakanyarban; 400 millió forint áll rendelkezésre a teljes Dunakanyarra. Autós panorámapontok kialakítására szintén az egész térségre félmilliárd forint, gasztronómiai, borturisztikai fejlesztésre szintén félmilliárd forint, termékek összekapcsolására egymilliárd forint, e-mobilitás élénkítésére pedig egymilliárd forint. Bízunk benne, hogy ez elsősorban az ott élők életminőségét tudja javítani, másrészről pedig az odalátogatók számára még vonzóbbá teszi, de a Dunakanyar és a Börzsöny térsége mindenesetre egy olyan mértékű, olyan léptékű kormányzati támogatásra számíthat, amelyre korábban Magyarországon még nem volt példa. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Válaszolni kíván a kormány nevében Csepreghy Nándor államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm szépen a felvetését. Engedje meg, hogy felhívjam arra az Országgyűlés figyelmét, amelyről az ön felszólalása abszolút lehetőséget ad, hogy akkor, amikor az ország fejlődik, akkor, amikor a gazdaság jól teljesít, akkor van lehetőség arra, hogy a kormány olyan területeken is beruházzon, amelyeken recesszió időszakában - volt ebben része Magyarországnak 2002-2010 között - nincs lehetőség. A turizmus ágazata azért is egy fontos és kiemelt ágazat, mert a hazai GDP-nek mintegy 10 százalékát adja ez a szektor, és több mint 200 ezer családnak a közvetlen megélhetését biztosítja. A kormány által elfogadott fejlesztési tervek pedig pont azt a célt szolgálják, hogy turisztikai értelemben kinyissák Magyarországot, és az alapvetően az év minden időszakában látogatott Budapesten, a fővároson kívül és a nyári szezonban nagyon közkedvelt Balatonon kívül valóban az ország más térségei is látogathatóak és közkedveltek legyenek akár a belföldi, akár a külföldi turizmus tekintetében. Ehhez nagymértékben hozzájárulnak azok a beruházások, amelyek az infrastruktúrát fejlesztik, azok a beruházások, amelyek a turisztikai attrakciókat fejlesztik, és azok a támogatások, amelyeket a kormány a munkaadóknak, a vállalkozásoknak szán annak érdekében, hogy egyre több pénzt tudjanak a saját termelékenységükből visszafordítani a szolgáltatás minőségének a javítására és a helyi munkaerő foglalkoztatására. Ahhoz, hogy ez a munka sikeres legyen, nemcsak kormányzati tervekre van szükség, hanem olyan képviselőkre is, akik fontosnak tartják ennek az üzenetnek az elvitelét, és fontosnak tartják azt, hogy a vállalkozókat, a turisztikai szektor képviselőit pedig informálják azokról a lehetőségekről, amelyeket a kormány nyit számukra. Ezért köszönöm szépen a kérdését is, és köszönöm szépen a munkáját. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Csepreghy államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Tuzson Bence, a Fidesz képviselője, államtitkár úr: „Mit tesz a magyar kormány a dunakeszi választókerületben élő gyerekekért” címmel. Öné a szó, államtitkár úr, 5 percben.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tudják, nagyon fontos kérdés az, hogy a kormány és az Országgyűlés, de mindenki, akinek lehetősége van, támogassa a magyar családokat, a magyar fiatalokat abban, hogy gyerekeket vállaljanak, és hogy egyre több gyermek legyen Magyarországon. Komoly előrelépést sikerült az utóbbi időszakban ezen a téren elérnünk, hiszen emlékezzenek vissza, 2010 tájékán körülbelül 1,27 volt az úgynevezett termékenységi ráta, azaz az, hogy egy szülőképes nőnek hány gyermeke lehet. Lassan elérjük az 1,5-öt most, nem vagyunk még sehol a 2,1-hez képest, de komoly előrelépés van az utóbbi időszakban, és ha így folytatjuk, akkor ez jelentősen fog tudni növekedni. A kormánynak is természetesen vannak eszközei arra, hogy ilyen segítséget nyújtson. Ilyen például a családi adókedvezmény rendszere, amelyet 2010-ben vezetett be a magyar kormány, és ami nagy segítséget tud nyújtani a magyar családoknak, hiszen a családosoknál egyre több pénz tud maradni. Ezenkívül az ingyenes tankönyvellátás, az ingyenes tankönyv is nagy segítséget nyújt. Ma már több mint egymillió gyermek az, aki ingyen kaphat tankönyvet, sőt ezenkívül a gyermekétkeztetés kérdése is, úgy tűnik, hogy Magyarországon egyre nagyobb lendületet kap, hiszen most már 79 milliárd forintot fordítunk erre, ami háromszor akkora összeg, mint 2010-ben volt. Nagy segítség ez a magyar gyerekeknek, és a legkisebbek közül most már szinte minden kisgyermek ingyen tud Magyarországon étkezni. Fontos az is, hogy gyerekeink fizikailag is egészségesek legyenek, ezért az, hogy megkaphatják a mozgás örömét, és hogy Magyarországon mozognak a legtöbbet az egész Európai Unióban a gyerekek, az nagyon nagy előrelépés. Köszönhető ez vagy jórészt köszönhető ez annak, hogy a mindennapos testnevelés rendszerét Magyarországon bevezettük. De természetesen a gyerekeink nevelése érdekében szükséges az is, hogy a pedagógusainkat megbecsüljük, ezért fontos kérdés, hogy 2013-2017 között 50 százalékkal, átlagosan 50 százalékkal sikerült megemelni a pedagógusok bérét, sőt ebben az évben is 3,5 százalékos növekedés várható, ennyivel fog emelkedni a pedagógusok bére idén is. Az is nagyon lényeges, hogy olyan intézményfejlesztésekben gondolkozzunk, amely a legkisebbeket is segíti, segíti az iskolásokat, az óvodásokat, a bölcsődéseket, s ennek értelmében nagyon sok fejlesztés valósult meg Magyarország legnagyobb tankerületében, mert a dunakeszi tankerületben ma már 26 500-nál több gyermek van, azaz ez az ország legnagyobb tankerülete. Dunakeszin és Gödön nagyon sok gyermek van, jó példával jár elöl ez a két település az ország egészét tekintve. Dunakeszin ennek következtében iskolaépítés is megvalósult. Korábban sok iskola megújult, hiszen a Fazekas Általános Iskolánál például egy épületbővítés valósult meg, most pedig a Szent István Általános Iskola kapott egy teljesen új 24 tantermes épületet. A régi épület felújítása sem marad el, a katolikus egyház katolikus iskolát fog itt indítani, 500 millió forintos állami támogatásból tud megújulni ez az épület is. Ezenkívül Dunakeszin új sportlétesítmény, új tanuszoda is létesült, amely segít abban, hogy a gyerekek a mozgás örömét még jobban, még jobban kiteljesedve tudják átélni. Azonfelül, hogy Dunakeszin ilyen fejlesztések valósultak meg, a választókerület több helyén is, engedjék meg, hogy felsoroljak néhány komolyabb fejlesztést: a sajátos nevelési igényű gyermekekre is gondolni kell, ezért jött létre egy teljesen új intézmény Veresegyházon, egy 9 tantermes, 160 gyerek elhelyezésére alkalmas új iskola létesült. Ezenkívül Gödön, a szomszédos településen is egy komoly iskolafejlesztés indulhat meg - erről nemrégiben döntött a kormány -, egy 24 tantermes új iskola épülhet amellett, hogy az elmúlt időszakban a két másik iskola is képes volt megújulni; ez egy komoly beruházás, nagy előrelépés a gödiek életében. Gödön emellett a Csalogány Óvoda megújítása, megépítése is megtörtént. Csomádon is fejlesztések zajlanak, és itt a legkisebbekre is gondolni kell, hiszen új bölcsőde valósult meg, játszótér is megvalósult, s emellett egy kis labdarúgópálya és kosárlabdapálya is. Erdőkertesen is iskolát újítottunk föl. Csömörön most zajlik a Mátyás Király Általános Iskola felújítása és a zeneiskola korszerűsítése is [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] És a fóti gyerekekről is meg kell emlékeznünk egy pillanatra. Fontos az, hogy a modern oktatás eszközeit is bevigyük az iskolába, ezért ott új smart school, okostanterem épült meg. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr, államtitkár úr. A kormány nevében Csepreghy Nándor államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Úr! Meggyőződésem, hogy a családok támogatása több, mint egy szakpolitikai program. A családok támogatása nem kevesebb, mint nemzetpolitika, ezért a magyar kormány elkötelezett abban, hogy a magyar emberek, a magyar adófizetők által megtermelt javakból a családok támogatására évről évre többet juttasson. 2017-ben ez azt jelentette, hogy összesen 1775 milliárd forinttal támogattuk a magyar családokat. Ebben benne vannak a különböző családi adókedvezmények, benne vannak a pénzbeli családtámogatási eszközök, és benne vannak azok a fejlesztések is, amelyek a családok életét támogatják és segítik, úgymint bölcsődei, iskolai fejlesztések vagy adott esetben a védőnői ellátás vagy az otthonteremtés támogatása. Azonban Magyarország erősödik, a magyar gazdaság jól teljesít, és ez lehetőséget ad arra, hogy a kormány növelje a családtámogatás keretösszegét. 2017-hez képest a 2018. év költségvetésében 8,7 százalékkal, tehát mintegy 154 milliárd forinttal jut több családtámogatásra, így a 2018. költségvetési évben 1929 milliárd forinttal támogatja a kormány a családokat. Természetesen a központi programokon túl van számos olyan támogatási lehetőség, ahol a települési önkormányzatok egy-egy, helyi szinten érzékelhető sajátos problémáira vagy kihívásaira próbál a kormány választ adni, nem úgy, hogy Budapestről kitalálja, hogy mire van szükségük az önkormányzatoknak, hanem úgy, hogy konkrét pénzügyi támogatást ad ezeknek a településeknek. [[14.50]] Így engedje meg, képviselő úr, hogy azt a számot, amit ön jól ismer, visszaidézzem még egyszer, csak az Országgyűlés nyilvánosságát is tájékoztatva erről: Dunakeszi város önkormányzata 2015 óta folyamatosan részesül családtámogatásban, illetve gyermekjóléti szolgáltatások támogatásában, akkor mintegy 33,9 millió forint értékben, idén pedig már 45,3 millió forintot kapott a település. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Csepreghy Nándor államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ágh Péter, a Fidesz képviselőcsoportjából: „Vasszilvágy évfordulója” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Ha választókerületemben egy település, egy közösség komoly ünnep kapcsán büszke saját és ősei teljesítményére, akkor arról be szoktam számolni itt az ország Házában. Teszem ezt azért, mert hiszek abban, hogy ezek a teljesítmények másoknak is erőt adnak saját identitásuk megbecsüléséhez és lokálpatriotizmusuk elmélyüléséhez. Most is egy ilyen Vas megyei évfordulóról szeretnék beszélni. Tisztelt Országgyűlés! Idén egy nagyon szép hangulatú eseményen vehettem részt Vasszilvágyon, amelynek keretében emlékeztek arra a falu lakói, hogy 2017-ben 800 éve annak, hogy a település nevét először említették írásban a vasvári káptalan 1217-es birtokösszeíró oklevelében. E tanúsítványt II. András király adta ki. Mivel a tatárjárást megelőző időkből viszonylag kisszámú dokumentum maradt fent, kiemelkedő jelentősége van ennek: bizonyítéka annak, hogy már akkor is létezett magyar élet a Gyöngyös-sík északi részén. A krónikák szerint a falu a XVI. század első felében vált ketté. Nagy- vagy Felsőszilvágyon nagyobb birtoktestek alakultak ki, amelyek a Szelestey, a Zarka, a Tallián, a Szegedy és a Bezerédj családok tulajdonába kerültek. 1549-ben két nemesi kúriát jegyeztek fel a Szelesteyek és a Zarkák tulajdonaként. Alsószilvágyon, amelyet a „kis” és a „nemes” jelzővel is többször illettek, köznemesi birtokosok laktak. A XIX. század végén Riedinger Károly volt a legnagyobb birtokos. 1918-ban Bezerédj Imre vásárolta meg a felsőszilvágyival együtt ezt a gazdaságot. A Gaál-kastélyt hajdan Bezerédj Imre is birtokolta.Tisztelt Képviselőtársaim! Tény, a mai települést csak 1935-ben egyesítették Alsó- és Felsőszilvágy községekből előbb Kétszilvágy néven, majd nevét a mai Vasszilvágyban állapították meg. Ennek ellenére ez a 800 éves dokumentum is mutatja, hogy az ezen a helyen élő magyarok az elmúlt évezredben osztoztak a nemzet sorsában. Gondoljanak csak bele, hogy az eltelt évszázadokban hány és hány kihívás előtt állt hazánk, hány támadást, leigázást és diktatúrát kellett elviselnie, tatárt, törököt, németet, oroszt; hányszor lett volna így alkalom, hogy elpusztuljon az egész nemzet! A magyarok és benne a Vasszilvágyon élők életösztöne nagyobb volt mindazon kihívásnál, amelyek a történelem során el akartak minket törölni. Mindez miről tanúskodik? Arról, hogy a magyarság és benne az ilyen helyek is, mint Vasszilvágy, minden megpróbáltatás után, ha volt összetartás, akkor erős közösségként születtek újjá, hogy gyarapodni tudjanak. Így tudott fennmaradni a település az eltelt hosszú évszázadok során is. Ha visszatekintünk erre a múltba, sok olyan személyt és műemléket találunk, akikre büszkék lehetünk. Ilyen például a Szent Miklós templom, és ilyenek azok a személyek, akik innen indultak, köztük a XX. századból Bódi Tóth Elemér író, költő, újságíró; Nagy Alajos tanár, zenetörténész; Devecsery László költő, író, tanár; és Pődör György költő, mérnök-tanár, ásványgyűjtő. Büszkék a helyiek Horváth István és Vincze László festőművészekre, Sulyok János népi fafaragóra, valamint Major Gyula és Major Gyuláné díszpolgárokra. Nyolcszáz év alatt sok itt született ember lett fontos építője országunk sorsának, a földművesektől a hős katonákig. Ők itt tanulták meg a hazaszeretet fontosságát. E település őket is és mindazokat a magyarokat is a hazának adta, akik itt szívták magukba a szülőföld megbecsülését, a közösség tiszteletét. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt gondolom, hogy párthovatartozástól függetlenül kijelenthetjük: osztozhatunk abban a büszkeségben, amellyel Vasszilvágy lakói saját otthonukra tekintenek. A múlt teljesítményében sok olyan pillanat van, amelyre joggal tekinthetnek felemelt szívvel. Másrészt abban is biztosak lehetünk, az eltelt évszázadok csupán a kezdetet jelölik, a jövő krónikájának a lapjait a falu mostani lakói írják tovább. Így azt kívánhatjuk a 800. évfordulón számukra, hogy szeressék a jövőben is Vasszilvágyot, hogy az iránta érzett összefogás szelleme előrébb vigye a települést. Isten éltesse a Vas megyei települést, Vasszilvágyot! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Ágh Péter képviselő úr. Ugyancsak napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ander Balázs, a Jobbik képviselője: „A Soros-terv után, mikor kezdenek el végre egy Dél-Somogy-tervről is konzultálni? III.” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ugyan csak listán kerültem az Országgyűlésbe, ennek ellenére mégis igyekszem választókerületem, Dél- és Belső-Somogy érdekeit itt határozottan képviselni, és a problémákat, amelyekkel ott szembesülünk, elővezetni kormánypárti képviselőtársaim számára. Aprófalvas vidéken lakom, a körzet 77 települése közül 55-ben a lakosságszám nem éri el az ezer főt, úgyhogy talán nem csoda, hogy parlamenti pályafutásom első két kérdése is ezzel a tematikával volt kapcsolatos. Így az év vége, illetve a közelgő ciklus vége talán alkalmat kínál nekünk arra, hogy megmutassam, fölvillantsam azt, mi is volt az, amiről itt beszéltem, sajnos falra hányt borsó eredményességével.Mi volt az első két kérdés? Azt firtattam, hogy miért tűri a kormány, hogy Dél-Somogy falvait külföldi érdekeltségű, profitéhes agrároligarchák pusztítsák, és mikor lesz már összefogás az élhető vidékért, a magyar megmaradásért, hogy a nyomorba fulladt, elöregedő települések helyett végre önfenntartó falvak, a munkanélküliség előli elvándorlás helyett pedig gyarapodó, szülőföldjén maradó lakosság jellemezhesse a magyar vidéket és így benne Dél-Somogyot is. „Süllyedő Atlantisz - Somogyország a neved?” című kérdésemben arra szerettem volna érdemi választ kapni, hogy miért nem tesznek semmit a nagyszámú és egyre csak pusztuló kistelepülési ingatlanállomány megmentéséért.„Somogyország felszámolja magát, avagy Somogy megye népesedési katasztrófája” című, hétrészes felszólalássorozatomban a demográfiai vészharangot kongattam, hiszen térségünk országos átlagot is messze meghaladó elnéptelenedése fokozott segítségért kiált. „Lesz-e még valaha Barcs a Dráva fővárosa, avagy mit tesz a kormány Dél-Somogy rohamos pusztulásának megállítása érdekében?” - kérdeztem a rettenetes infrastrukturális elmaradásunk okán. S az „Élve eltemetve’ című napirend utánimban is a nagyszámú zsáktelepülés népességmegtartó erejének csekélységére, a világból való kirekesztettségérzetük jogosságára hívtam fel a döntéshozók figyelmét. S hasonló témája volt „A vidék Magyarországa élni akar, de mi lesz a mellékvonalakkal? Lassan kivéreztetik a szárnyvonalakat?”, továbbá „A kormány a harctéri sebészet logikáját követve menthetetlennek ítéli a térséget, lemondott a déli periféria infrastrukturális fejlesztéséről?” és a „Háttal a vasút felé? Avagy néhány mondat a Somogy megyei mellékvonalak sanyarú helyzetéről” című felszólalásaimnak, valamint „A kormány végleg leírta a Dél-Dunántúl déli részeit?”, illetve a „Miért vertek egy újabb szöget a Dél-Dunántúl déli perifériájának koporsójába?” című kérdéseimnek is. A közbiztonság ügyét érintve azt is bátorkodtam megkérdezni, hogy hány áldozata lesz még a megyében az emberbőrbe bújt öregező sakáloknak, és az egyik, házról házra széthordott, utcáról utcára lebontott falu kapcsán arra is kíváncsi voltam, hogy miként alakulhatnak ki ellenséges törzsi területek, avagy no-go zónák hazai módra, miért adja fel a kormány a vidéki teleépülések egy részét. „Rekviem a halálra ítélt somogyi aprófalvakért”, aztán a „Pusztulás, dél-somogyi falujárás” című napirend után sorozatomban hatszor villantottam fel az itteni magyar rögvalóságot abból a célból, hogy a propagandára rácáfoló tények bemutatásával egy kis jóindulatú megértést csikarjak ki a kormánypárti nagyurak részéről ennek a jobb sorsra érdemes térségnek, amiből sajnos sem a hatalom, sem pedig a környék Döbrögijei részéről nem sok jut az itt élők számára, mint ahogyan azt az „Ami az állami földprivatizációs vitanapból kimaradt, avagy Koppány népéből puszták népe”, és a „Jelentés a gyarmatról” című összefoglalóimban vagy a hozzá köthető agrárcégek révén több ezer hektár dél-somogyi földet uraló olasz divatmágnásnak szóló felszólalásomban számokkal alátámasztva be is bizonyítottam. [[15.00]] Mert valahogyan mégiscsak meg kellene azt magyarázni, tisztelt államtitkár úr, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, hogy miért csinálnak saját hűbéreseikből vagy csókosaikból nagybirtokosokat, miközben a magyar vidék nagy részét cselédsorba taszítják.Én és a Jobbik hiszünk a vidéki magyar emberekben, hiszek a dél-somogyi, a belső-somogyi emberekben. Arra kérem önöket, tisztelt képviselőtársaim, hogy tegyenek önök is így a kormánypárti padsorokban, és ne töröljék le ezt a jobb sorsra érdemes térséget a térképről, mert bizony az ott élő emberek úgy érzik magukat, mint akiről megfeledkezett a magyar kormány. Várom válaszát, államtitkár úr. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kormány nevében Csepreghy Nándor államtitkár úrnak adom meg a szót.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm szépen a statisztikai beszámolóját. Aki majd évtizedek múlva a kormányzati almanachot böngészi, remélem, hogy el fogja tudni dönteni - velem ellentétben -, hogy előbbi felszólalása a somogyiakról szólt vagy a saját politikai teljesítményéről. Engedje meg, hogy én az előző kérdéskörben fejtsem ki néhány gondolatomat. 2010 óta, azt gondolom, egy olyan kormánya van Magyarországnak, amely a vidék Magyarországát sokkal többre tartja annál, mint hogy a demográfiai hátországát vagy a gazdasági hátországát jelentse a fővárosnak. Ezért is hoztunk konkrétan olyan döntéseket, amelyre 2010 előtt egyszer sem volt példa, például arra vonatkozóan, hogy azokat a fejlesztési forrásokat, ami Somogy megyében első körben mintegy 44 milliárd forintot jelent, azt a Somogy megyei települések saját maguk dönthessék el, hogy mire, hogyan szeretnék felhasználni. És ezért hozott a kormány egy olyan fejlesztési programot, ami a „Modern városok” program tekintetében Somogy megye fővárosát, Kaposvárt támogatja egyrészt az autópálya-hálózatba való bekötéssel, másrészt pedig a tekintetben, hogy valóban ez a térség meghatározó fejlesztési és kulturális központjává válhasson.Engedje meg, képviselő úr, hogy arról is beszámoljak, hogy az elmúlt időszakban a Somogy megyei települések projektjeit érintően - többek között a dél-somogyi projekteket is érintően - mintegy 185 támogatói döntés született, ebből a 44 milliárd forintból mintegy 29,5 milliárd forintot lefedve. És ezeknek a beruházásoknak pont az a célja, hogy többek között a mezőgazdasági foglalkoztatásban, az ottani kis- és középvállalkozások foglalkoztatási volumenének a bővítésében olyan lehetőséget teremtsen, hogy megnyitja a lehetőségét annak, hogy valóban legyen életminőség-javulásra lehetőség Somogy megyében, ami egyszerre jelenti a minőségi állami szolgáltatásokhoz való hozzáférést, és jelenti azt, hogy valóban van életperspektíva, amúgy az országnak kétségtelen módon sokat sanyargatott és nehezen kezelhető vidékén. De számtalan további fejlesztésre is szükség van. Meg kell vizsgálni annak a lehetőségét - és amennyiben képviselő úr, ha listán is került a parlamentbe, de a sajátjának érzi ezt a térséget, lobbizhat -, hogy hogyan lehet Somogy déli összeköttetést megnyitni, hogy valóban ne zsákmegyéről és zsáktelepülésekről beszéljünk, hanem kihasználva az európai uniós csatlakozását Horvátországnak, nyissunk olyan korridorokat, ami valóban lehetővé teszi, hogy átjárhatóvá váljon Somogy megyének a déli része, és így olyan fejlesztések valósuljanak meg, amelyek Somogy megyét is támogatják az ország növekedéséhez való hozzájárulásban és az ott tapasztalható életminőség javulásában. Azok az összegek, amiket a kormány Somogy megye fejlesztésére fordított - összességében mintegy százmilliárd forint fejlesztési forrás a működési támogatáson kívül -, mind-mind ezt a célt szolgálják; partnerségben a Somogy megyeiekkel, hiszen mi azt gondoljuk, hogy bár Budapestről kormányozza a kormány az országot, de mégis ezt csak akkor tudja sikeresen megtenni, hogyha azoknak a településeknek, az ott élő vállalkozásoknak kikéri a véleményét, amelyek nap mint nap a saját boldogulásuk érdekében, a foglalkoztatás érdekében, a jólét érdekében dolgoznak. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, Csepreghy államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Hoppál Péter, a Fidesz képviselője, államtitkár úr: „A népművészet és a kóruskultúra kormányzati támogatása Baranyában” címmel. Öné a szó, képviselő úr, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A régmúltra visszatekintve nagy elődeink attól váltak emblematikus hazafiakká, hogy védték Magyarország kulturális és politikai szuverenitását, kivívták függetlenségét. Az az ország, amelynek népét nemzeti kultúra köti össze, erős. Magyarország Kormányának minden olyan lépése, amely nemzeti kultúránkat a magyar jövő fundamentumaként védi, erősíti és továbbörökítését támogatja, a magyar kultúra iránti közös felelősségre emlékeztet mindannyiunkat. Különös jelentősége van számunkra a magyar kultúrának abban a tekintetben, hogy ez a legjelentősebb összetartó erőnk azokkal a magyar testvéreinkkel, akik ma az országhatárokon kívül élnek. Csak a kultúránk őrizhet meg bennünket és tarthat együtt minket magyarként a Kárpát-medencében. Erre való tekintettel kiemelt programot indított a kormány a teljes Kárpát-medencére kiterjedő hatáskörrel a Csoóri Sándorról elnevezett, népi kultúrát támogató programjában, 7,5 milliárd forint összértékben, és ez az oka annak, hogy az emberi erőforrások minisztere százmillió forint keretösszegű pályázatot hirdetett iskolai kórusok támogatására. Tisztelt Képviselőtársaim! A legmélyebb kútforrás, amihez nyúlni tudunk - Kodállyal és Bartókkal élve -, a tiszta forrás, csakis népi kultúránk lehet. A Csoóri Sándor-program célja a hazai magyar és nemzetiségi, valamint a határon túli magyar néptánc, népzenei együttesek és népdalkörök szakmai munkájának segítése, amelyben az évek óta rendszeresen és hivatalosan működő, de nem hivatásos csoportok vehetnek részt. A támogatások elosztása nemrégiben zárult le egy magas presztízsű szakmai tanácsadó testület javaslatai alapján. A Csoóri Sándor-program idei pályázatának 1376 kedvezményezettje van, közülük 592 szervezet a határokon túli, Kárpát-medencében működő népi kultúra hagyományait őrző szervezet. Az ő hűségüket, munkájukat is ismeri el a kormány ezzel a támogatással. Pécsi országgyűlési képviselőként büszkén mondhatom, hogy a nem hivatásos népi együttesek működtetéséből Baranya megye is méltóképpen kiveszi a részét, hiszen csak a pályázatot elnyerő megyei kisközösségek száma 27, az általuk elnyert támogatás összesen 56,9 millió forint. Ezeket az összegeket a mindennapi működésükre, például népviseletre, hangszerbeszerzésre, táncházprogramokra, szakmai és technikai kiadásokra költhetik a népi hagyományokat ápoló kisközösségek. Szívből gratulálok a pályázatban sikeresen részt vetteknek. Külön öröm számomra, hogy a pécsi és komlói térségben is jelentős számban vannak ilyen szervezetek, együttesek. Tisztelt Országgyűlés! A minap egy kedves fiatal külhoni néptánctanár a televíziónak úgy nyilatkozott: a családjában azt tanulta, hogy nem az a magyar, akinek a nagyapja az volt, hanem az, akinek az unokája is az lesz. Kultúrát csak úgy lehet átörökíteni a jövő generációinak, ha időben - Kodály szerint még a születés előtt - elkezdünk foglalkozni vele. Számos kutatás alátámasztja, hogy a kultúrával való korai találkozás pozitívan hat a gyermekek fejlődésének számos területére. Erre figyelemmel indította el a kormány és az Emberi Erőforrások Minisztériuma neves szakemberek bevonásával a mindennapos éneklés programját, amelynek részeként százmillió forintos keretösszeggel pályázatot hirdetett az emberi erőforrások minisztere iskolai énekkarok alapítására, valamint meglévő kórusok munkájának támogatására. A 289 jelentkezőből kórusműködtetésre 228-an, új iskolai kórus alapítására pedig 61-en kaptak támogatást. Ezen a pályázaton Baranya megyéből összesen 16 iskolai kórus nyert támogatást, 14-en ebből a kultúra városából, Pécsről, összességében közel 7 millió forint értékben. A népi és kóruskultúrát ápoló csoportoknak az egész országban és választókerületemben, Baranyában is szívből gratulálok. Sokan nem is tudják, milyen fontos munkát végeznek őt. Támogatásukon az is múlik, hogy sikerül-e megőriznünk azt a gazdag forrást, amelyből magyar kultúránk a jelenben is táplálkozik. Ez pedig mindannyiunk felelőssége otthon, az általunk képviselt településeken, a kormányzati munkában és itt, a Magyar Országgyűlésben is. Mindenkinek a rátartozó feladat elvégzését és további sikereket kívánok ezen a területen. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, Hoppál Péter képviselő úr, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt folytatjuk a napirend utáni felszólalásokat, bejelentem, hogy a Lehet Más a Politika képviselőcsoportjának kezdeményezésére a Házbizottság soron kívüli ülésére a mai napon 16 órakor kerül sor az Országház főemelet 37-38. termében. Most pedig megadom a szót a napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bodó Sándor fideszes képviselő úrnak: „Püspökladány - Ebes vasúti vonalszakasz fejlesztése!” címmel. Öné a szó ötperces időkeretben. [[15.10]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Egy nemzet történetében mindig kiemelkedő jelentősége van annak, ha vezetői hosszú távú, a jövőbe mutató fejlesztésekben gondolkodnak és ennek érdekében tevékenykednek. Ez az élet minden területén igaz, de véleményem szerint különösen hangsúlyos és fontos ez a közlekedési fejlesztések vonatkozásában. Egy-egy térség megközelíthetősége nyilvánvalóan befolyásolja az ott élők életminőségét, meghatározza a gazdasági fejlődés tempóját. Ennek bizonyítéka - és sajnos negatív példája is -, hogy a történelem viharai során megélhettük, amikor a trianoni diktátum kapcsán a magyar úthálózat, vasúthálózat tulajdonképpen olyan károkat szenvedett el, amelyeket mind a mai napig nem is igazán tud kiheverni. Félbemaradt utak, sehova sem vezető vasúthálózatok maradtak, illetve a szomszédos út- vagy vasúthálózatokkal szinte semmilyen együttműködés nem alakult ki, nem folytatódott. Minden kornak megvoltak tehát a jellemző, meghatározó közlekedési ágazati és fejlesztési törekvései, és ezek azért mindig a józan ész által voltak szervezettek. Az új törekvések mellett nyilván voltak mindig örökzöldek, örök érvényű vonatkozások, és a vasútépítés azért ezek közé tartozik. Lakóhelyünket, Hajdú-Bihar megye 5-ös számú választókerületét a 100-as vasúti fővonal szeli át, biztosítva a közlekedést Szolnok-Budapest felé, illetve Debrecen és Nyíregyháza irányába. Püspökladány mindig is vasúti csomópont volt, jelentős személy- és teherforgalom halad át Románia irányába is. Hajdúszoboszló nagyon vonzó idegenforgalmi központ, nagyon sokan utaznak még ma is vonattal a fürdővárosba. Annak érdekében, hogy a vasút megfeleljen a kor követelményeinek, fejleszteni kell ezt az ágazatot. A gyors, biztonságos, akadálymentes közlekedés ma már jogos elvárása az utazóknak. Az előző európai uniós ciklusban korszerűsödött a vasúti pálya, a biztosítóberendezések, az állomások épülete Kisújszállás és Püspökladány között. A következő lépés a Püspökladány és Ebes közötti szakasz felújítása, amely Kaba és a már említett Hajdúszoboszló állomást is érinti. A 74 milliárd forint értékű beruházás a vasúti közlekedés számos területének fejlesztését jelenti. A közel 31 kilométer hosszú vasúti pálya fejlesztése mellett megtörténik a vágányhálózat fejlesztése is Kaba, Hajdúszoboszló és Ebes állomások esetében. Befejeződik Hajdúszoboszló állomás felújítása, ami az itt élők évtizedes kérése. Akadálymentesítik az állomásokat, és a lakosság kényelmét segítve liftek beépítése történik meg az állomásokon. Az akadálymentesítés ma már nem megemelt peronokból áll, hanem teljesen érthető módon gondolnunk kell azokra is, akik a közlekedésben nehezebben tudnak mozogni, így már semmi különleges nincs abban, ha az állomások épületében liftek találhatók, illetve a peronok is így közelíthetőek meg. A három település esetében több száz parkoló kerül kialakításra, elősegítve ezzel a környezetbarát, gazdaságos közlekedés feltételeit. Azt hiszem, azt sem kell különösebben indokolni, hogy a P+R-vonatkozásban milyen környezetvédelmi és utazásszervezési előnyök mutatkoznak meg. Fontos megemlítenünk még azt is, hogy több száz méter zajvédő fal kerül kiépítésre, ezzel is nyilvánvalóan a lakosság érdekeit, védelmét és kényelmét biztosítva. A műszaki tartalmak részletesebb felsorolása nélkül is láthatjuk, hogy évtizedes problémák megoldására kerül sor ezzel a fejlesztéssel, ami óriási előrelépést jelent az itt élőknek. A számok tehát magukért beszélnek, hatalmas méretű fejlesztésről beszélhetünk, ami a következő évtizedekre meghatározza a térség közlekedési lehetőségeit, aminek a legfontosabb célja tehát a vasúti szolgáltatások színvonalának emelése, a biztonságos és környezetbarát közlekedési lehetőségek megteremtése és fejlesztése. A térségben élő több tízezer ember mindennapjait fogja tehát megkönnyíteni ez a 74 milliárd forint értékű beruházás. Mindenki számára számos előnyt jelent, éppen ezért bízom benne, hogy az ütemterveknek megfelelően minél hamarabb hasznosítani tudják a térség lakói ennek a fejlesztésnek az előnyeit. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Bodó Sándor képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője: „Meddig még?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Most a napirend utánik sorában is szóba került Magyarország katasztrofális demográfiai helyzete, és bár a statisztikai hibahatáron belüli pozitív elmozdulást én szerencsére tapasztalok, elismerésemet szeretném a szakmának kifejezni - nem a kormánynak elsősorban, mielőtt az államtitkár úr a csoportdinamikát félreérti, hanem a szakmának - a tekintetben, hogy megfelelő szakmai ajánlásokat adtak, hogy merre lenne érdemes, mondjuk, a családtámogatási rendszert bővíteni, és a Jobbik kormányra kerülve a családi adókedvezmények rendszerét természetesen megtartaná, mert ami jó, ahhoz nem akarunk hozzányúlni. Viszont, hogy egy hiányosságra rögtön rávilágítsak, a kormányzat otthonteremtési programjának elszabotálása odavezetett, hogy magyar fiatalok és középkorúak tömegei - tehát, államtitkár úr, több százezer embert értsen ide - érzik úgy, hogy Magyarországon a jelenlegi fizetési színvonalon lehetetlen félretenni egy önálló ingatlanra. Értem én, hogy a CSOK tekintetében megpróbáltak a felső középosztálytól fölfelé kedvezni bizonyos társadalmi szegmensnek, de azt látni kell, hogy a tipikus, átlagos sorban élő magyar ember számára az önálló otthon megszerzése ma vágyálom, és nagyon sokan, tízezrek, de lehet, hogy nem túlzok, ha azt mondom, hogy 100-200 ezer ember amiatt választotta a külföldön történő munkavállalást, mert itthon képtelen önálló otthonhoz hozzájutni önerőből, családi háttértámogatás nélkül. Amikor a különböző termékenységi mutatók minimális javulásáról beszélnek, én örömömnek szeretnék hangot adni, tehát amikor az 1,23 felmegy 1,45-re, ne vitassuk el, hogy ennek örülni kell, csak azt hagyják ki a képviselőtársak a felvezetésből, hogy az a bázis, ami a szülőképes nők számát illeti, elképesztően szűkül a Ratkó-unokák korosodásával párhuzamosan. És ha bármelyik egyetemen beülnek, nem is kell egy demográfiaórára, de egy teljesen 1.0-s képzésre, ott is szembesülni fognak azzal, hogy bár arányaiban az érintett családok tekintetében a gyermekvállalási hajlandóság minimális mértékben növekedett, annyival csökken az ilyen családok száma mennyiségileg, annyival alacsonyabb a házasságkötések száma, és sajnálatos módon az élve születések száma is annyira visszaesett, akár csak az 1990-es szinthez képest, hogy Magyarországon a demográfiai tél tulajdonképpen tényként kezelendő a következő 30 évben. Tehát nem azt mondhatjuk, hogy közeleg a tél, azt mondhatjuk, hogy a közepe felé tartunk, és ha nagyon jól csináljuk a dolgunkat, akkor egy 30 éves cselekvési tervvel kormányok fölött álló módon lehet ebből kikeveredni.Nyilvánvaló módon a „Meddig még?” című napirend utáni sorozat elsősorban a devizahitelesek kálváriájáról szól, de kapcsolódik ez a terület ide. Kapcsolódik ide, hiszen a kormányzat nem vesz tudomást arról, hogy megint csak alsó hangon több tízezer ember amiatt kényszerült külföldre, mert az itteni fizetési színvonalból a kormányzat elbarmolt rendezési csomagját követően nem képes a hiteltörlesztési kötelezettségének eleget tenni, és adott esetben a Benelux államokban az egyik vágóhídon keresett bérből fizeti az itteni bankhitelét a mai napig, a kilábalás reménye nélkül. Most, amikor a kilakoltatási moratórium beállt, a héten a jobbikosok még mindig kaptak vészjelzéseket azt illetően, hogy végrehajtók próbálkoznak, bizonyos végrehajtási eljárások folyamatban vannak, adott esetben birtokbaadásoktól is tartanak, az árverésektől nem különben, tehát látható, hogy ez az átmeneti problémakitolás az egész rendszert nem állította le. Tehát amiért én ma ezt a felszólalási lehetőséget elsősorban kértem, az az, hogy egyrészt álljanak szóba a devizahitel-károsult civilekkel, ahogy a Jobbik Vona Gábor részvételével megtette mindezt a devizahiteles kerekasztalnál, és aztán hallgassák meg az ő hangjukat, amit én itt artikulálok, idehozom az üzenetüket. A hitelkárosult civilszervezeti vezetők álláspontja egyértelmű: a kilakoltatási moratórium nem elég, ezt egy olyan végrehajtási moratóriummal kell kiegészíteni, amely a devizahitelesnek mondott ügyekben, tehát az idesorolandó csokorban megállítja a birtokbaadásokat, az árveréseket egészen addig, amíg ez a kormány vállalásához méltó módon nem rendezi ezt az egész problémakört, vagy a választások után felállítandó Jobbik-kormánynak nem lesz meg a lehetősége arra, hogy rendezze ugyanezt önök helyett. Hét éve húzódik ez az egész problémakör, és azt látjuk, hogy továbbra is 140 ezer fölötti szerződést, mögöttük álló családtagokat, szerződéses partnereket fenyeget a kilakoltatás réme, akár az országgyűlési választások után, a hiteleket nem forintosították felvételkori árfolyamon, a kifosztó mechanizmus működik. [[15.20]] Kérdésünk, kérésünk, igényünk, követelésünk tehát egyértelmű: mutasson bátorságot ez a kormányzat, nézzen szembe a devizahiteles rendezési kötelezettségével! És ha ezt megteszi, állítom önnek, hogy a kivándorlási spirál is lassulni fog, és még demográfiai pozitív vetületei is lesznek mindennek. Addig is ugyanakkor marad a demográfiai tél. Amíg ez a kormányzat nem mutat bátorságot, addig azt láthatjuk, hogy bebetonozza a szituációt, és majd csak egy következő, egy Jobbik-kormány indulhat el a pozitív folyamatok irányába. Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kormány nevében Csepreghy Nándor államtitkár úr kíván válaszolni.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Nem tartozom azok közé a politikusok közé, akik úgy vélik, hogy az ellenzék ne lenne tevékeny alakítója a politikai életnek, ezért az ön optimista hozzászólását a saját pártja jövőjét illetően végighallgatva engedje meg, hogy némi ellentmondásra felhívjam a figyelmét a Jobbik politikai teljesítménye és az önök által vagy az ön által vágyott Magyarország iránt. Hiszen ma, talán mindketten egyetértünk ebben, az otthonteremtés egy fiatal család életében az esetek többségében, a magyar családok többségében valóban családi összefogással valósul meg, a szülőknek vagy adott esetben az oldalági rokonoknak is hozzá kell járulniuk ahhoz, hogy egy család el tudjon indulni az életben. És ehhez kapcsolódóan nem mellékes az a szempont sem, hogy a Jobbik miként viselkedik a parlamentben, mik vannak, milyen szándékok és milyen tevékenység, milyen politikai munka van a szép szavak mögött. Engedje meg, hogy néhány parlamenti szavazást visszaidézzek önnek, többek között amelyek a bankok elszámoltatását és így a devizahitelesek megóvását voltak hivatottak támogatni, vagy mint például a forintosítás, ami itt volt az Országgyűlés előtt, amit számos jobbikos politikus mellett maga Vona Gábor sem szavazott meg. [[Z. Kárpát Dániel folyamatos közbeszólásai.]] Vagy engedje meg, képviselő úr, hogy az árfolyamgát bevezetésének a szavazására is visszautaljak, ami 185 ezer magyar devizahitelesnek nyújtott konkrét segítséget - ezt sem szavazta meg Vona Gábor. Vagy engedje meg, hogy beszéljek a kilakoltatási moratórium bevezetéséről, amit szintén nem szavazott meg Vona Gábor. És engedje meg, hogy beszéljek arról a több százezer devizahiteles családról, amelyeket a politikai jelszavak elmondását követően a Jobbik látható módon lényegében az út szélén hagyott, amiből lényegében egyetlenegy következtetést biztosan levonhatunk: én nem látok a jövőbe, hogy mi lesz 2018-ban, azt majd a magyar választók eldöntik, de ha az eddigi teljesítmény alapján figyelik a devizahiteles vagy a hiteles családok azt, hogy a magyar politikai pártok hogyan teljesítenek, akkor találkoznak egy koalícióval, a Fidesz-KDNP-koalícióval, amelyik a családok oldalán áll. És találkoznak egy koalícióval vagy egy ellenzéki összefogással, amelyik vagy nyíltan, vagy pedig látens módon a bankok mellett tette le a voksát, közöttük a Jobbik is. Köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, Csepreghy államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Farkas Gergely, a Jobbik képviselője: „A Jobbik 21. századi pártként szembenéz a 21. század új kihívásaival - VIII. rész” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy a Jobbik XXI. századi kihívásokra adott XXI. századi válaszait bemutatandó felszólalássorozatom VIII. részéhez érkezve az e-sportról szóljak, amiről a parlamentben legelőször éppen a Jobbik beszélt, és nemcsak legelőször, hanem kizárólagosan, mert azóta sem tette ezt más párt vagy képviselő. Az e-sport jelentőségéről májusban jómagam is felszólaltam itt az Országgyűlésben, felhívva a figyelmet arra, hogy nem a hagyományos sportok kárára, hanem azok mellett kell figyelmet szentelni az e-sportra. A Jobbik részéről, szem előtt tartva azt, hogy az e-sport óriási népszerűségnek örvend szerte a világon, 200-300 millió ember nézi a kiemelt közvetítéseket, és ez a szám folyamatosan növekszik, és hogy hazai szinten is jelentős, több százezer fős rajongótáborral bír, úgy gondoljuk, szükséges, hogy a közbeszéd részévé váljon, mert így elérhető, hogy annak előnyeivel és esetleges veszélyeivel is egyaránt tudjunk foglalkozni. Tisztelt Képviselőtársaim! A PlayIT, ami az e-sport egyik szervezete, budapesti és vidéki rendezvényeinek 2015-ös éves látogatottsága összesen 100 ezer fő volt. Vidéken átlagban 8-9 ezer látogató, Budapesten 2015-ben a Hungexpón 38 ezer fő volt jelen. Ezek a számok tükrözik a tényeket, a tények pedig makacs dolgok. És sajnos tény az, hogy ma még mindig nem kap kellő figyelmet vagy kellően arányos figyelmet az e-sport témája, annak ellenére, hogy a Jobbik már az előző ciklusban felvetette itt az Országgyűlésben az e-sport témáját. Több mint négy évvel ezelőtt ugyanis, 2013 júniusában már írásbeli kérdéssel fordultunk a kormányhoz, hogy anyagi és más jellegű támogatásban részesülhessen az e-sport hazai játékosa és szervezője a különböző rendezvényeken, versenyeken. Ugyanilyen megfontolások alapján még az év novemberében költségvetési módosító javaslatot is kezdeményeztünk, hogy a költségvetésben is jelenjen meg egy ilyen elkülönített forrás egy e-sport-intézet javára. Azután kronológiai sorrendben következik a már említett parlamenti felszólalásom, ahol szorgalmaztam, hogy el kell felejteni a korábbi sztereotípiákat, és fel kell ismerni, hogy az e-sport nemcsak világszerte, de hazai szinten is egyre népszerűbb trend, amire nemcsak oda kell figyelni, de foglalkozni is kell vele, hogy bekerülhessen a köztudatba. Akkor azt mondtam, bízom benne, hogy itt a parlamentben mihamarabb arról beszélhetünk, milyen jó nemzetközi gyakorlatokat vehetünk át a hazai e-sport fejlődése érdekében. Láss csodát, a Jobbiknak ez a terve egyre inkább megvalósulni látszik. Ahogy már korábban is fogalmaztunk, a Jobbik ebben a kérdésben úttörő szerepet vállalt, nemcsak a szavak szintjén, hanem stratégiai szinten, valóban komolyan véve a XXI. századi mentalitást. Ez abban is megmutatkozik, hogy a pártok közül egyedül a Jobbik az, amelyiknek országos elnöksége is foglakozott az e-sporttal. Lehet, hogy csak az én fantáziám véges, de én ezt nehezen tudom elképzelni például a Fidesz elnökségi üléséről. Nemcsak hogy nem foglalkoznak vele, de valószínűleg azt sem tudják, hogy mi az az e-sport. Hogy melyik párt mennyire veszi komolyan ezt a kérdést, az is mutatja, hogy egy szeptemberben megrendezésre kerülő e-sport kerekasztal-beszélgetésre, amelyen a pártok mondhatták el az álláspontjukat, például az MSZP, a Fidesz vagy akár az LMP sem jött el, és a megjelentek közül is csak a Jobbik képviseltette magát országgyűlési képviselői szinten. Tisztelt Országgyűlés! Mindezen előzmények után kellemes meglepetés volt a Magyar Közlönyben nemrég megjelent hír, miszerint az állam, a kormány anyagilag támogatja egy visegrádi négyek országai között megrendezendő e-sport-bajnokság és -konferencia lebonyolítását. Egyértelmű, hogy örülünk egy ilyen döntésnek, előremutatónak tartjuk azt. Ugyanakkor azt sem szeretném elhallgatni, hogy vannak bennem, bennünk kételyek, hogy ez vajon egy valós szándék-e, vagy esetleg a választások előtti kampányfogás. Hiszen eddig a Fidesz-KDNP sosem foglalkozott ezzel a témával, sőt a támogatást firtató kérdésemre fennhéjázva úgy válaszoltak, hogy ők csak a valódi sportokat támogatják. Aztán amikor már csak néhány hónap van a választásokig, akkor hirtelen meggondolták magukat. Az ügy érdekét szem előtt tartva bízom benne, hogy nem kampányfogásról van szó, hanem az e-sport támogatására egy hosszú távú stratégia áll rendelkezésre, és ebben egyetértés lesz a pártok között. Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik ezúton is elismerését és örömét fejezi ki és szeretne gratulálni az „Egymillióan a magyar esportért” szervezetnek, amely kitartó munkájának köszönhetően egy nagy lépést sikerült előrelépni az e-sport területén. Az esemény szervezéséhez és lebonyolításához sok sikert kívánunk. Az e-sport közbeszédbe emelésére és támogatására a Jobbik mint XXI. századi néppárt XXI. századi programpontként tekint. Ezt továbbra is magunkénak valljuk, és biztosíthatom önöket és az e-sport hazai képviselőit, hogy folytatjuk az ügy érdekében tett lépéseket a legnagyobb ellenzéki erőként is és remélhetőleg kormányon is. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönjük szépen, képviselő úr. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Tilki Attila, a Fidesz képviselője: „Szolyvai megemlékezés az elhurcoltakra” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! November, november vége mindig szomorú időszak a kárpátaljai emberek életében. A negyedik ukrán front 0036-os hadiparancsa értelmében 1944. november 14-16-áig a városok és nagyobb települések katonai parancsnokai nyilvántartásba vették azokat a katonákat és tiszteket, akik német és magyar hadseregben szolgáltak, valamint a 18-50 év közötti német és magyar nemzetiségű hadköteles személyeket, majd őket konvojkísérettel, menetoszlopokban a hadifoglyok számára létesített lágerekbe hurcolták, arra hivatkozva, hogy veszélyt jelentenek a hátországra. [[15.30]] Egyes becslések szerint akár 40 ezer fő is áldozatul eshetett. A kárpátaljai magyarokat, kibővítve 23 beregi településsel - Barabás, Beregdaróc, Beregsurány, Csaroda, Gelénes, Gulács, Hetefejércse, Jánd, Lónya, Márokpapi, Mátyus, Tarpa, Tákos, Tiszaadony, Tiszakerecseny, Tiszaszalka, Tiszavid, Tivadar, Vámosatya, Gergelyi, Ugornya, Vitka, 3 szatmári településsel, Milota, Tiszabecs és Uszka -, rövid időre kényszermunkatáborba hurcolták. Az 1944. december 17-ei jelentések szerint Kárpátaljáról az említett 23 beregi és 3 szatmári faluból összesen 15 152 főt hurcoltak Szolyvára, 14 999 magyart és 162 egyéb nemzetiségűt, németet, ruszint, ukránt, szlovákot, csehet és románt. Az első gyűjtőtábor helyén emelt emlékparkban, Szolyván immár több évtizede emlékezünk az elhurcoltakra, a családok tragédiáira. Tavaly, 2016-ban került ki a három szatmári település emléktáblája, és megható volt, ahogy a három falu közössége lelkészükkel emlékezett a fiatalon elhunytakra. Tavaly döntöttük el Zubánics László kárpátaljai történésszel, hogy a 23 csonka beregi település tábláinak is ott a helye az emlékparkban. Ezúton is szeretném megköszönni a magyar kormánynak azt, hogy a gulág-gupvi emlékév kapcsán a szolyvai emlékbizottság sikeresen pályázott a 23 tábla elkészítésére. Szakadó esőben szombaton is nagyon sokan voltak azok, akik részt vettek a megemlékezésen. Koszorúval a kezükben, könnyekkel a szemükben vettek ismét búcsút szeretteiktől. A magyar történelemnek sok-sok, ma még kevésbé feldolgozott területe van. Ilyen az 1944 végén Kárpátalján, Szatmárban és Beregben történtek. Kevesen tudnak arról, hogy Csonka-Bereget és a három szatmári falut a megszállók a szovjet közigazgatás részévé kívánták tenni. A pozsonyi hídfőhöz hasonlóan újabb területet veszíthettünk volna el itt is, ha nincs Kecskési Tollas Tibor fiatal katonatiszt, aki felhívta a szövetséges ellenőrző bizottság figyelmét, hogy a birodalom annektálásra készül. Kecskési Tibor főhadnagy, aki az emigrációban Tollas Tibor néven lett ismert, jelentést tett a Honvédelmi Minisztériumban, majd visszatérve a térségbe, élete kockáztatásával is adatokat, bizonyítékokat gyűjtött az elcsatolás előkészítéséről. A bizonyítékokat a magyar kormány a szövetséges ellenőrző bizottság elé tárta, amelynek nyugati tagjai megakadályozták, hogy a Szovjetunió ezeket a területeket magához csatolja. Tollas Tibornak köszönhetjük, hogy a falvak a mai napig Magyarország része maradhattak.Akkor is voltak sajnos olyanok, akik elárulták a magyarságot, akik pénzért és hatalomért mindenre képesek voltak. Volt olyan falu, ahol egyesek sorba járták a házakat, és jelezték a szovjeteknek, ha valaki elbújt egy csűrben vagy fészerben. De érdekes módon azt is pontosan tudták, hol laknak azok, akiknek értékeit el lehet rabolni. Jándon csak a nagytiszteletű úrhoz mentek be, pontosan tudták, hol lakik és milyen értékei vannak. Bele kell képzelni magunkat, hogy milyen lehetett egy feleségnek a férje újbóli elvesztése, aki épphogy visszaérkezett a frontról, egypár napig lehetett szeretteivel, majd málenkij robotra elhurcolták. Sok-sok egyéni tragédia megörökítésére volt lehetőség az emlékév kapcsán. Így jobban meg tudjuk ismerni elhallgatott történelmünket. Megértjük azt is és el tudjuk képzelni, hogyan is fordulhatott elő az, hogy nagyon sokszor a fogságból hazaérkező, lesoványodott szeretett férjet, gyermeket nem ismerte meg a feleség, a szülő, a gyermek. A szolyvai emlékparkban állva, a Kárpátok ölelésében pedig el tudtuk képzelni azt, hogy milyen lehetett az embertelen körülmények között élő foglyoknak elviselni a nehéz fizikai munkát és az időjárási körülményeket. Szilágyi Péter, a Miniszterelnökség nemzetpolitikáért felelős helyettes államtitkára a megemlékezésen elmondta, hogy nem engedünk a magyar közösségeket megillető jogból semmilyen visszalépést, legyen az emberi, politikai, nyelvhasználati vagy éppen oktatási jog. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, Tilki Attila képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel a napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy az őszi ülésszak következő ülésére várhatóan 2017. november 27-én kerül sor. Megköszönöm munkájukat, az ülést bezárom, nyugodalmas szép napot kívánok. [[Az ülés 15 óra 34 perckor ért véget.]]